Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 2. asia. Käsittelyn pohjana on sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö StVM 36/2021 vp. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Yleiskeskustelussa on Kaisa Juuso Petri Hurun kannattamana ehdottanut, että käsittelyn pohjaksi otetaan vastalauseeseen sisältyvät lakiehdotukset.
Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Käsittelyn pohjana on valtiovarainvaliokunnan mietintö VaVM 33/2021 vp. Asian käsittely keskeytettiin 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Siirrytään pääluokkakohtaisiin äänestyksiin. Ehdotan, että esitykset ja kannatukset tehdään eduskuntaryhmä kerrallaan. Ehdotan myös, että mahdolliset pöytäkirjaan otettavat edustajien korjaukset tehdään vasta, kun koko pääluokka on äänestetty.
Yleiskeskustelu päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Nyt ryhdytään pääluokan 26 yksityiskohtaiseen käsittelyyn. Meillä on tässä paljon äänestyksiä ja muutosehdotuksia, joten pyydän myös ehdotusten tekijöitä menemään aika rauhallisesti eteenpäin, jotta pysytään kärryillä, mistä kaikesta muutosehdotukset on tehty.
Timo Heinosen ehdotus 16, Antero Laukkasen ehdotus 18 ja Ville Vähämäen ehdotus 19 koskevat samaa asiaa, joten ensin äänestetään Ville Vähämäen ehdotuksesta 19 Antero Laukkasen ehdotusta 18 vastaan ja sen jälkeen voittaneesta Timo Heinosen ehdotusta 16 vastaan. Lopuksi äänestetään voittaneesta mietintöä vastaan.
Yleiskeskustelu päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Nyt ryhdytään pääluokan 27 yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Yleiskeskustelu päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Ryhdytään pääluokan 28 yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Yleiskeskustelu päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Ryhdytään pääluokan 30 yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Yleiskeskustelu päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Nyt ryhdytään pääluokan yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Yleiskeskustelu päättyi 15.12.2021 pidetyssä täysistunnossa. Nyt ryhdytään pääluokan 33 yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Vilhelm Junnilan ehdotus 17 ja Päivi Räsäsen ehdotus 19 ovat saman sisältöiset, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Timo Heinosen ehdotus 27 ja Päivi Räsäsen ehdotus 29 ovat saman sisältöiset, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Päivi Räsäsen ehdotus 30 ja Vilhelm Junnilan ehdotus 74 ovat saman sisältöiset, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Istunto keskeytetään, ja sitä jatketaan kello 16.00.
Arvoisat edustajat. Meillä työ vielä jatkuu, vaikka tässä jouluja toivoteltiin. Pyydän todellakin niitä edustajia, jotka eivät jää tähän työ‑ ja elinkeinoministeriön pääluokan keskusteluun, poistumaan hissukseen täältä salista. Nyt jatketaan päiväjärjestyksen 3. asian käsittelyä. Esitellään työ‑ ja elinkeinoministeriön hallinnonalaa koskeva pääluokka 32. Pääluokan yleiskeskusteluun varataan tässä vaiheessa enintään 2 tuntia . — Keskustelun aloittaa jaoston puheenjohtaja, edustaja Filatov.
Arvoisa puhemies! Kyseessä on siis työ‑ ja elinkeinoministeriön hallinnonala, ja niin kuin huomaatte, minä en ole edustaja Savio vaan tuuraan häntä hänen pyynnöstänsä, koska hän ei tänään päässyt tähän istuntoon. Jos katsotaan tätä pääluokkaa, niin työ‑ ja elinkeinotoimistojen toimintamenoihin on suunnattu 267,7 miljoonaa euroa, ja siellä yksi suurimmista uudistuksista on pohjoismaisen työvoimamallin toimeenpano, johon ohjataan 70 miljoonaa euroa, ja tästä osa tulee elpymispanostusten kautta elikkä RRF-rahoituksesta. Tämän mallin tavoitteena on muuttaa muiden Pohjoismaiden tavoin Suomen työvoimapolitiikan suuntaa passiivisesta aktiivisempaan, ja se lisää muun muassa henkilökohtaisia kontakteja. Valiokunta pitää tätä hyvänä, koska uskoo siihen, että yksilöllinen tuki auttaa ihmisiä työllistymään. Valiokunta katsoo myös, että näissä työllisyyden kuntakokeiluissa, jotka ovat koronan kourissa lähteneet liikkeelle, on hyviä käytäntöjä ja innovaatioita, ja niitä tulisikin kerätä yhteen ja varmistaa, että ne hyvät käytännöt leviävät laajemmalti. Työvoiman maahanmuuton edistämiseksi hallitus on suunnannut rahaa TE-toimistojen ja Business Finlandin toimintamenoihin ja digitalisaation kehittämiseen yhteensä 2,7 miljoonaa euroa, ja valiokunta pitää tätä hyvänä suuntauksena, koska sen tarkoitus on nopeuttaa työlupaprosesseja. Valiokunta pitää tärkeänä myös sitä, että näiden tutkintojen vastaavuutta kehitetään ja lisätään täydennyskoulutusmahdollisuuksia maahanmuuttajille, jotta ammattilaisten maahantulo helpottuisi. Valiokunta ylipäätään pitää tärkeänä sitä, että Suomen pitää olla kaikin puolin houkutteleva paikka tänne tuleville ulkomaalaisille, jotka haluavat tulla töihin, ja meidän koulutuksen, palveluiden ja ilmapiirin pitää olla kunnossa, jotta pärjäämme tässä globaalissa kilpailussa. No, sitten innovaatiokeskus Business Finlandin toimintamenoihin suunnataan 108,8 miljoonan euron määräraha, ja tästä suurin osa menee Business Finlandin kautta innovaatiotoimintaan ja investointien edistämiseen, yrityksille suunnattuihin kansainvälistymispalveluihin sekä sitten hanke‑ ja ohjelmatoimintaan. Valiokunta kannattaa tätä uudistusta, koska innovaatiot ja investoinnit ovat viennin edistämisen kannalta keskeisiä kasvun väyliä. Suomeen suuntautuvan matkailun edistämiseen esitetään 14,8 miljoonaa, ja tätä valiokunta pitää tärkeänä asiana ja muistuttaa siitä, että kun pandemiasta päästään irti, ihan heti tuo matkailu ei nouse, vaan siinä pitää tehdä määrätietoista työtä. Sitten jos katsotaan digitalisaation kehittämistä, niin sinne suunnataan 32,9 miljoonaa euroa, ja siitäkin osa tulee täältä RRF-rahoituksesta. Valiokunta pitää tätä digitalisaation hyödyntämistä erittäin tärkeänä. Sitten myös tästä TE-digi-hankkeesta, jossa TE-palveluiden järjestelmäkokonaisuutta ollaan uudistamassa, uskomme, että sitä kautta voidaan saada paremmat palvelut, ja se voi vaikuttaa myös työvoiman kohtaantoasioihin. Valiokunta lisäsi kestävää kasvupolitiikkaa edistäville toimijoille miljoona euroa, missä on kyse yrittäjyyshankkeista sekä sitten viennin edistämisestä ja kiertotaloudesta. Uudistuminen ja vähähiilisyys: siihen valiokunta on ottanut kantaa, että se on tietenkin kannatettava asia, ja valiokunta painottaa sitä, että Suomen tulee tavoitella tässä uudistumisessa kannustavaa toimintaympäristöä ja luoda kannusteita, investoida ja uudistua, ja meidän tulee lisätä tutkimusta ja kehittämistä ja olla tässä edelläkävijöitä, koska siitä voi tulla meille myös kasvua ja vientiä. Tutkimus‑, kehittämis‑ ja innovaatiotoimintaan on suunnattu 475,6 miljoonaa euroa ja 572,5 miljoonaa euroa valtuutta, ja täälläkin osa tulee RRF:n sisältä. Tulevaisuuden talouskasvun ja tuottavuuden nousun kannalta on tärkeää, että me pystymme panostamaan tki-rahoitukseen enemmän kuin nykyisin. Energiatuki nousi myös esiin, ja siinä on mukana myös EU:n elpymisväline. Tuki kannustaa tekemään uuden teknologian investointeja ja parantaa energiatehokkuutta. Sitten on tämä, joka äskeisessäkin puheenvuorossa tuli esiin, elikkä nämä liikennesähkön ja ‑kaasun lataus- ja tankkauspisteet, ja sinnekin on tulossa lisää resurssia. Sitten nostaisin täältä vielä esiin kotouttamiseen liittyvän kannanoton, jossa valiokunta pitää tärkeänä sitä, että kotouttamiseen panostetaan, ja toteaa, että sinänsä rahoitus on vähentynyt. [[Puhemies koputtaa]] Siitä huolimatta, että pakolaiskiintiötä nostetaan, meidän pakolaisten määrä on vähentynyt, ja sen vuoksi tämä summa on vähentynyt, mutta suhteessa se pysyy samana.
Ja seuraavaksi ministeri Haatainen.
Arvoisa puhemies! Kiitos eduskunnan valiokunnalle, erityisesti valtiovarainvaliokunnan työ- ja elinkeinojaostolle, syksyn aikana hyvin sujuneesta vuoden 2022 talousarvion valmistelusta. Valtiovarainvaliokunta on osoittanut 40 miljoonaa euroa tärkeäksi arvioimiinsa kohteisiin. Näistä vajaat 1,4 miljoonaa euroa kohdentuu työ- ja elinkeinoministeriön pääluokkaan. Kiitos näistä kohdennetuista lisäyksistä. Jatkamme vuonna 22 sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävän yhteiskunnan rakentamista. Koronapandemia on koetellut meitä, ja juuri nyt tautitilanne näyttää jälleen huolestuttavalta. Meidän onkin jatkettava määrätietoisia toimia pandemian taltuttamiseksi. Edelleen näin vuoden päätteeksi voidaan todeta, että olemme pärjänneet niin talouden kuin sitä kautta työllisyydenkin näkökulmasta oikein hyvin. Hallituksen toimenpitein on tuettu niin yritystoimintaa kuin työllisyyden kehittymistä, rakennettu luottamusta ja tulevaisuudenuskoa. Näillä toimilla on ollut merkittävä vaikutus talouden ja työllisyyden positiiviseen kehitykseen. Loppuvuoden aikana työllisyys on kehittynyt suotuisasti. Lokakuun lopussa TE-toimistoissa ja kuntakokeiluissa oli yhteensä 259 000 työtöntä työnhakijaa. Tämä on 50 000 vähemmän kuin vuosi sitten. Suunta on oikea ja näkymät vuoden takaiseen verrattuna positiivisemmat. Olemme hyvässä vauhdissa kohti 75 prosentin työllisyysastetta. Työllisyyttä parantavilla toimillamme olemme tukeneet tätä kehitystä. Samanaikaisesti työmarkkinoilla avointen työpaikkojen määrä on kasvanut ja useat toimialat ja yritykset kärsivät työvoimapulasta. Lokakuussa avoimia työpaikkoja oli lähes 70 000 enemmän kuin vuosi sitten. Samoin pitkäaikaistyöttömien määrä on jatkanut kasvuaan. Nämä ovat asioita, joihin tulemme kiinnittämään ja olemme jo kiinnittäneet huomiota. Työllisyyden kasvua tuetaankin erityisesti parantamalla työnhakijoiden palveluita pohjoismaiselle tasolle sekä parantamalla työvoiman saatavuutta. Vuosi 22 tulee olemaan uudistusten vuosi. Pohjoismaisen työvoimapalvelumallin kautta työnhakija tulee saamaan nykyistä useammin palvelua ja tukea työttömyyden alkuvaiheessa. Tutkimusten mukaan juuri työnhakijan kohtaaminen säännöllisesti, aktiivinen työnvälitys ja työnhaun seuranta lyhentävät työttömyysjaksoja. Aiempaa parempi työnhakijoiden tuki mahdollistuu lisäresursseilla, joita ensi vuonna tulee TE-toimistoihin 70 miljoonaa euroa. Uuden työvoimapalvelumallin kautta tulemme saavuttamaan ajan kanssa valtiovarainministeriön laskelmien mukaan noin 9 500 lisätyöllistä. Jatkossa tarjoamme työnhakijoille aktiivisesti aiempaa yksilöllisempiä palveluita ja tukea panostaen samalla digitaalisten palveluiden kehittämiseen. Digitaalisten palveluiden kautta avautuvan Työmarkkinatorin kautta pystymme parantamaan työnantajien ja työnhakijoiden kohtaantoa huomattavasti nykyistä paremmin. Olen varma, että uudistuva digitaalinen työnvälityksen alusta tulee tukemaan työnantajia sopivien osaajien löytämisessä. Yritysten kasvun edellytykset tulevat vahvistumaan myös nykyistä helpommalla kansainvälisten osaajien rekrytoinnilla. Syksyn aikana käsitellyn ulkomaalaislain muutoksen myötä saamme käyttöömme myös D-viisumin. Se mahdollistaa erityisasiantuntijoiden ja kasvuyrittäjien sekä heidän perheenjäsentensä nopeutetun maahantuloprosessin. Satsaamme myös muutoin ensi vuoden talousarviossa työperäisen maahanmuuton prosessin parantamiseen, muun muassa panostamalla Maahanmuuttoviraston digitalisaatioon ja parantamalla ulkomaalaisille osaajille suunnattuja palveluita ja viestintää muun muassa Work in Finland ‑rakenteen kautta. Käynnistimme kuntakokeilut tänä vuonna maaliskuun alussa. Kokeiluissa on tehty paljon hyvää työtä. Toimintakulttuurin muutos ja rekrytointiongelmat ovat toki näkyneet tämän toiminnan käynnistymisessä, mutta koko ajan siellä on menty parempaan suuntaan. Kuntakokeiluilla viitoitamme polkua, jota kulkien kuntien roolia työvoimapalveluiden järjestäjinä vahvistetaan, ja kokeilusta saamme paljon oppeja uuden toimintamallin rakentamiseen. [[Puhemies koputtaa]] Annoimme syksyllä eduskunnalle [[Puhemies koputtaa]] esityksen osatyökykyisten työllistymistä edistävästä erityistehtäväyhtiö Työkanava Oy:stä. Uuden yhtiön tehtävänä on työllistää haastavassa työmarkkinatilanteessa olevia osatyökykyisiä. Pidän tätä uudistusta tärkeänä. Arvoisa puhemies! Vuonna 22 tulemme siirtymään työllisyydenhoidossa aikaan, joka tuo aiempaa paremmin palvelut työttömien käyttöön.
Kiitoksia. — Ministeri Lintilä, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Haluan ensinnä pyytää anteeksi edustajilta: Joudun poistumaan pikkasen aiemmin, koska tuolla Mannerheimintien toisella puolella on Finlandiatalon 50-vuotisjuhla, ja siellä olisi juhlapuhe odottamassa. Juoksen täältä tukka putkella sinne sitten.
Voisin tuurata!
[[Naurua]] Arvoisa herra puhemies! Haluan myös omasta puolestani kiittää niin jaostoa kuin valiokuntaa hyvästä työstä, ja totta kai otamme jälleen kerran kiitollisena vastaan ne rahoitukset, joita valtiovarainvaliokunta on suuressa viisaudessaan meille osoittanut. Puhemies! Näin vuoden lopun lähestyessä voi todeta, että talouden ilmapiiri on tällä hetkellä ennätyksellisen hyvä. EU:n talouden luottamus on nyt ollut kuuden kuukauden ajan korkealla tasolla. Suomen talouden luottamusta kuvaava kokonaisindikaattori vahvistui hieman marraskuussa ja oli tammikuusta 85 alkaen mittaushistoriansa korkeimmalla tasolla — siis korkeimmalla tasolla. Tosin on muistettava, että viimeaikaisen pandemiatilanteen heikkenemisen, uusine mahdollisine rajoituksineen sekä variantteineen, talousvaikutukset näkyvät vasta tulevassa talouskehityksessä. Suomen bkt:n kasvuvauhti on ollut erinomainen: Bkt kasvoi vuoden kolmannella neljänneksellä 4,2 prosenttia vuoden takaisesta. Ensi vuodelle ponnistetaan valtiovarainministeriön arvion mukaan 2,9 prosentin bkt:n kasvuennusteilla. Myös koko viennin määrä sekä yksityinen kulutus ovat olleet kasvussa, samoin eri päätoimialojen arvonlisäys. Majoitus- ja ravitsemistoiminnan arvonlisäyksen elpyminen on jatkunut, mutta se jäi kuitenkin selvästi alle pandemiaa edeltäneen vuoden 19 tasosta. Viimeaikaiset uutiset kuitenkin Lapin-matkailun elpymisestä ulkomaisten turistien vedolla ovat hyvin rohkaisevia. Inflaation kehityksestä kannetaan tällä hetkellä merkittävää huolta monessa maassa, ja täysin perustellusti. Globaalit tuotantoketjut ovat pandemiassa häiriintyneet, ja raaka-aineista ja energiastakin on pula. Kuluttajahinnat ovat kasvaneet myös Suomessa, ja samaan aikaan sitäkin ripeämmin euroalueella. Pörssisähkön kuukausihinta hipoi ennätystä vuoden kolmannella neljänneksellä. Yritystoiminnan kannalta talouden veto on edelleen vahva. Suomen houkuttavuus startup-yritysten toimintaympäristönä sai jälleen virtaa onnistuneesti pidetystä Slush-tapahtumasta, joka verkostoi vahvasti suomalaisia yrityksiä maailmankartalle. Woltin myynti ulkomaille ei olisi onnistunut ilman Suomen elinvoimaista ja kannustavaa toimintaympäristöä, kuten yrityksen johtokin on todennut. Jatkamme vuonna 22 työtä yritysten toimivan toimintaympäristön ja houkuttelevan investointiympäristön eteen. Vuonna 22 annettavalla yrittäjyyden periaatepäätöksellä vahvistamme yritysten luottamusta toimivaan toimintaympäristöön. Samoin lisäämme sillä Suomen houkuttelevuutta kansainvälisille osaajille ja yrittäjille sekä Suomen houkuttelevuutta ulkomaisten investointien kohdemaana. Alkava vuosi tuo aikanaan tullessaan myös parannuksia investointien edistämisen toimintamalliin. Tätä koskeva valmistelutyö on jo pitkällä, ja uuden toimintamallin kautta tavoitellaan aiempaa vahvemmin ja menestyksekkäämmin strategisesti merkittävien investointien kotiuttamista Suomeen. 22 tuo tullessaan merkittävät lisäpanostukset tutkimukseen ja tuotekehitykseen, määrätietoisen kasvupolitiikan jatkumiseen ja investointiympäristön parantamiseen sekä vihreän siirtymän edistämiseen. Pidämme talouden rattaat rasvattuina ja mahdollistamme siten yritysten investoinnit avainaloille. Nämä investoinnit tuovat työtä ja toimeentuloa eri puolille Suomea. Suomen kestävän kasvun ohjelman painotus on uudistumisessa. Innovaatioihin panostaminen kasvaa vuonna 22. Business Finlandin avustusvaltuus kohoaa reippaasti yli puolen miljardin euron, joka on 40 prosenttia enemmän kuin vuoden 21 varsinaisessa talousarviossa. Tutkimus- ja kehittämisrahoituksen suotuisasta kehityksestä kohti neljän prosentin tavoitetta on huolehdittava myös jatkovuosina. Innovaatioita ruokitaan myös kannustavilla veroratkaisuilla, joita on tarjolla vuonna 22 tutkimusyhteistyökannustimen muodossa. Vauhditamme kestävää kasvua tukemalla investointeja kestäviin energiaratkaisuihin ja vähäpäästöisiin teknologioihin. Vauhditamme kehitystä vuonna 22 muun muassa 546 miljoonan euron suuruisella energiatuella. Näillä investoinneilla vauhditamme vihreää siirtymää, samoin uuden rakennerahastokauden varoin, joita on kaikkinensa vuonna 22 tarjolla hyviin hankkeisiin noin miljardi euroa. [[Puhemies koputtaa]] Arvoisa herra puhemies! Vuonna 22 panostamme innovaatioihin, investointien vauhdittamiseen ja kestäviin sekä vähäpäästöisiin ratkaisuihin ennennäkemättömällä tavalla. Panostukset ja toimintaympäristöstä huolehtiminen luovat hyvää pohjaa suomalaisille yrityksille menestyä ja suomalaisille yrittää vuonna 22.
Kiitoksia. — Nyt siirrymme debattivaiheeseen, ja pyydän niitä edustajia, jotka haluavat esittää vastauspuheenvuoron, nousemaan seisomaan ja painamaan V-painiketta. — Edustaja Aino-Kaisa Pekonen.
Kiitos, arvoisa herra puhemies! Työllisyyden hoito nousee budjetin keskiöön. Hallituksen työllisyyden hoito onkin onnistunut hienosti. Tavoite asetettiin kauden alussa korkealle, ja moni epäili, mahtaako hallitus tavoitettaan saavuttaa, mutta nyt voidaan todeta, että työllisyys on jo ylittänyt pandemiaa edeltävän tason ja nousee edelleen. Tässä budjetissa on jälleen useita työllisyyttä vahvistavia päätöksiä. Muun muassa rekrytointitukikokeilu on saanut positiivisen vastaanoton yli puoluerajojen, ja kokeilun tavoitteena on madaltaa kynnystä palkata ensimmäinen työntekijä. TE-palveluiden resursseja vahvistetaan, kun pohjoismainen työvoimapalvelumalli otetaan käyttöön ja työperäistä maahanmuuttoa edistetään. Osatyökykyisten työllistymisen edistämiseksi perusteilla on Työkanava Oy, josta ministeri Haatainenkin mainitsi. Tämä esitys ei mahtunut — tai ehtinyt — mukaan tähän budjettiin, mutta valiokunta käsittelee asian heti kevätkauden alkajaisiksi, ja hallitus huomioinee sitten tämän rahoituksen myöhemmin, eikö näin?
Kiitoksia. —Edustaja Grahn-Laasonen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Suomessa velkavuori on kasvanut, ja tulot ja menot ovat kroonisesti epätasapainossa. Hallitus on luvannut julkista taloutta vahvistavia työllisyysuudistuksia. Nyt kuitenkin olemme saaneet lukea ministerin lausuntoja, joissa näitä ehkä vähän vähätelläänkin, ja ei ole sellaista selkeää näkymää. Voitteko varmuudella luvata meille eduskunnassa, että uudistuksia saadaan? Suomi niitä kipeästi tarvitsee. Sitten tästä kestävästä kasvusta, josta ministeri Lintilä ansiokkaasti jo avasikin keskustelua. Suomessa kestävän kasvun hidasteita ovat muun muassa meidän luvitusjärjestelmämme, joka on hidas ja monipolvinen, samoin kuin osaavan työvoiman saatavuus ja heikko tuottavuuskehitys tällä hetkellä. Nythän parlamentaarinen ryhmä rakensi polkua sinne 4 prosentin tavoitteeseen, mutta se edellyttää hallitukselta toimia. Voitteko luvata, ministeri, että hallitus sitoutuu parlamentaarisen ryhmän polkuun rakentaa Suomesta tutkimuksen ja innovaatioiden [[Puhemies koputtaa]] edelläkävijämaa?
Kiitoksia. — Edustaja Taimela, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Kiitos ministerit Lintilä ja Haatainen näistä pääluokkaesittelyistä. Suomen ja suomalaisten etu on se, että meillä on työllisyysaste mahdollisimman korkea, yrittäjät uskovat huomiseen ja investointeja tehdään laajasti läpi Suomen — ja näiden eteen hallitus on tehnyt lujasti töitä. Ensi vuonna päästään eteenpäin tämän pohjoismaisen työvoimapalvelumallin kanssa, ja myös yrittäjien rekrytointikokeilu käynnistyy maaliskuussa ja yrittäjyysstrategiaa on valmisteltu. Lisäksi valmistelussa ovat palkkatuen uudistus ja yli 55-vuotiaiden työllistämistä tukevat toimet. Mutta suurin huoleni on edelleen tämä ajankohtainen koronatilanne. 15 miljardia on jouduttu ottamaan velkaa tämän pandemian vuoksi, mutta siltikin uskallan kysyä ministereiltä: minkälaiset valmiudet eri ministeriöiden yhteistyössä jatkossa on [[Puhemies koputtaa]] muun muassa yritystoiminnan tukemiseen tai yrittäjien työmarkkinatuen jatkamiseen, [[Puhemies: Kiitoksia!]] ellei tämä korona rupea lopettamaan olemassaoloaan?
Edustaja Kosonen, Hanna, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Meillä on Suomessa mittavat mahdollisuudet tuulivoimaenergian lisäämiselle. Se voi olla todella merkittävä energiamuoto jatkossa ja myös jopa avain energian vientiin vetyenergian muodossa. Tarvitsemme todella paljon lisää tuulivoimaa ja tietenkin sillä tavalla, että rakentamisessa otetaan paikalliset asukkaat hyvin huomioon. Tuulivoima voi viedä meidät päästöttömään energiaan ja todella energiaomavaraisempaan suuntaan ja juurikin jopa energian viejäksi. Toisin kuin ajatellaan, puolustusministeriö ja Puolustusvoimat eivät ole tuulivoimarakentamisen esteenä, vaan merkittävin este on hitaat lupaprosessit. Ja olisin kysynyt ministeri Lintilältä, kuinka näitä voitaisiin sujuvoittaa, kuitenkin tavallaan kaikki asukkaiden [[Puhemies koputtaa]] näkökohdat [[Puhemies: Kiitoksia!]] ja ympäristönäkökohdat huomioiden.
Edustaja Lehto, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Täällä on puhuttu paljon nyt työllistyvyysvaikutuksista ja työllisyysvaikutuksista, ja ottaisin esiin tuon aktiivimalli kakkosen, jossa työllisyysvaikutusten pitäisi olla 9 500 henkilöä vuonna 2025. Kysyisinkin, mihin käytetään se kolme vuotta, kun se tulee nyt ensi keväänä voimaan ja menee sitten kolme vuotta, että vaikutukset tulevat voimaan. Onko tässä jotain yhtäläisyyttä tähän eläkeputken poistoon, josta hallitus on päässyt sopuun ja jonka työllisyysvaikutus on reilut 10 000 henkilöä ja jossa pistetään aktiivimallin kautta nämä ikääntyneet ihmiset tekemään minimipalkalla pätkätöitä. Onko tässä nyt joku yhtäläisyys, että aktiivimallilla nytten saadaan eläkeputkessa oleva ikääntynyt työväestö töihin? Tätäkö tällä haetaan? Voisiko ministeri vastata tähän?
Edustaja Mykkänen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Ministeri Lintilä, me olemme kärvistelleet erityisessä sähköntuotannon tehopulassa viimeiset viikot, ja valitettavasti tämä tilanne saattaa eri muodoissaan toistua vielä tulevina vuosina. Pääkysymys on se, että saadaan Suomeen nopeasti lisää päästötöntä energiantuotantoa. Tässä edustaja Kosonen viittasi tuulivoiman suuren potentiaalin, ja erityisesti sitä olisi tulossa niin nopeasti kuin vaan luvitusta saadaan tehtyä. Ministeri Lintilä, kysyn teiltä nyt konkreettisesti, miksi te olette hyväksyneet hallituksessa sen, että meillä luvitus hankaloituu eikä sujuvoidu? Meillä tulee ympäristövaikutusten arvioinnin yhteyteen rakennuslupaan uusi valitusoikeus, jonka tuulivoima-ala ennustaa lykkäävän useita hankkeita vuosilla. Miksi te olette hyväksyneet viime vuonna sen, että EU-direktiivin mukainen takuuaika tulee meillä minimaalisesti eikä niin laajasti kuin muissa maissa? Ja aiotteko hyväksyä myös lunastuslakiin valitusluvan?
Kiitoksia. — Edustaja Holopainen Mari, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Tässä valiokunnan mietinnössä on todettu, että tutkimus on tärkein tekijä meidän tuottavuutemme ja kilpailukykymme kannalta. Samoin olemme ottaneet kantaa siihen, että esimerkiksi luovilla aloilla on Suomessa vielä merkittävä kasvupotentiaali. On hyvä, että Suomen elinkeinorakenne monipuolistuu, ja tästähän me ollaan saatu hyviä esimerkkejä, kuinka osaamispohjainen ja tutkimuspohjainen yritystoiminta kasvaa ja kerää rahoitusta ja on todella hyvä mahdollisuus Suomelle myös jatkossa ylläpitää tätä hyvinvointivaltiota. Olisin kysynyt, miten tämä elinkeinorakenteen painopisteen muutos ja murros näkyy TEMin painopisteen muutoksissa. Oletteko arvioineet esimerkiksi, miten panostukset tutkimukseen vaikuttavat talouteemme? Jos sijoittaisimme vaikka 100 miljoonaa lisää tutkimukseen, niin millaisia talousvaikutuksia tämä tuottaisi Suomelle?
Ledamot Norrback.
Tack, ärade talman! Jag vill börja med att tacka regeringen för dess sysselsättningsåtgärder: nordiska modellen, kommunförsöken och mycket annat som har nämnts här i dag. Alla sätt, som har målsättningen att öka arbetskraften i Finland, behövs. Därför är det också viktigt att vi tittar på byråkratin kring utländsk arbetskraft och att vi också ser till att de som kommer hit på andra grunder än för att arbeta så snabbt som möjligt kommer i arbete.
Arvoisa puhemies! Tuolla työ- ja elinkeinojaostossa olemme toki olleet tyytyväisiä siitä, että tuon pohjoismaisen mallin käyttöönotto etenee, mutta toisaalta olemme kyllä myöskin ottaneet sitten esille niitä huolia, joita tuolla kentällä on jo kuulunut, näistä kuntakokeilun haasteista. Elikkä työvoimapoliittiset lausunnot ovat tällä hetkellä viivästyneet — siellä on ihmisiä, jotka eivät oikeastaan mistään pysty saamaan tukea. Olisinkin kysynyt ministeriltä: Mikä on tämänhetkinen tilanne? Siellä on syyksi kerrottu, että on tullut paljon ihmisiä, jotka eivät ole tehneet näitä asioita aikaisemmin ja joilla ei ole kokemusta, ja muuta vastaavaa. Mikä on tällä hetkellä tilanne, miten tämä malli saataisiin joustavasti käyttöön? Toinen kysymys liittyy tähän Työkanava Oy:hyn. Silloin kun sitä käsiteltiin täällä salissa, esitin sen kysymyksen, mahtaako tässä olla joitakin juridisia ongelmia, kun tehdään tällaisia viranomaispäätöksiä. Silloin sanottiin, että näin ei olisi, mutta ilmeisesti näin kuitenkin on. Ja vielä sitten [[Puhemies koputtaa]] omistajanvaihdoksista [[Puhemies: Kiitoksia!]] ministeri Lintilälle: saadaanko niihin [[Puhemies: Kiitoksia!]] hankerahojen sijaan pysyvämpää rahoitusta?
Edustaja Berg, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Haluan myös kiittää hallitusta siitä, että se on saavuttanut tai saavuttamassa kaikki työllisyystavoitteensa tällä hallituskaudella. Hallitus on tehnyt työllisyystoimia kautensa puoliväliin mennessä suunnilleen saman verran kuin edellinen hallitus. Se, että hallitus ei edistä juuri opposition tavoitteita, kuten työttömien kurittamista työttömyysturvaa lyhentämällä, ei tarkoita, etteikö myös rakenteellisia toimia, jotka lisäävät työllisyyttä ja vahvistavat julkista taloutta, olisi tehty. Tästä esimerkkinä oppivelvollisuuden pidentäminen ja eläkeputken asteittainen poistaminen. Sen sijaan kokoomus vaatii toimenpiteitä, joilla ei ole edes VM:n laskelmien mukaan työllisyysvaikutuksia. Tästä esimerkkinä paikallisen sopimisen edistäminen.
Kiitoksia. — Edustaja Tynkkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Pilviä hipovasta polttoaineen hinnasta on muodostumassa maahamme työllisyysjarru. Aiemmin työnhakija joutui punnitsemaan työpaikan kannattavuutta, jos vaatimuksena oli oman auton hankinta ja siitä aiheutuvien kulujen kattaminen. Nyt olemme tilanteessa, että nekin, joilla auto ja työpaikka jo on, joutuvat pohtimaan työnteon järkevyyttä. Onko järkeä ajaa joka aamu töihin, kun verojen ja polttoainekulujen jälkeen käteen jäävä summa ohjaisi heittäytymään tukien varaan? Samaan aikaan, kun puhutaan ohituskaistojen tekemisestä ulkomaiselle työvoimalle, uhkaa maanteidemme kaistat tyhjentyä työmatkalaisista. Työvoimaa ei muka löydy EU:n alueelta, joten on saatava osaajia valtamerten takaa. On kuitenkin tarpeetonta lähteä merta edemmäs kalaan. Todellisuudessa työntekijöitä voisi löytyä naapurikaupungistakin, jos työnteosta tehdään taas kannattavampaa.
Kiitoksia. — Edustaja Pirttilahti, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Todella tilanne on haastava: meillä on korkea työttömyys, mutta myös työllisyysaste on korkealla, toisaalta taas meillä on työvoimapulaa, niin että tässä suhteessa tietenkin kiitos hallitukselle näistä toimenpiteistä. Pohjoismainen toimintamalli ja myös sitten yhtä lailla ne kuntakokeilut, mitä on: toivottavasti saadaan ne muutokset tehtyä sinne sitten ajoissa, että voimme siirtyä siihen kuntakeskeisyyteen. Tuossa on monta hyvää hanketta, esimerkiksi nämä hankkeet ulkolaisen osaamisen maahan saamiseksi. On tämä Work in Finland ja myös sitten nämä Talent Explorer ‑hankkeet, ja toivottavasti näillä on myös tehoja. Olisin kysynytkin tästä Migrin roolista. Tuliko tässä muutoksia nyt sitten hallinnollisesti, että enemmänkin tämä osaava maahantulo tulee TEMin puolelle? Sitten tuosta akkuklusterista ja näistä investoinneista — kiitos siitä, Suomi on varmaan houkutteleva maa, kun olemme saaneet näitä tänne aikaiseksi, jatketaan samalla mallilla. Oikeastaan tältä puolelta kysyisin tästä kustannustuesta. Mikä valmius on siihen myös sitten ensi vuonna, jos tätä tarvitaan? [[Puhemies: Kiitoksia!]] Kolmanneksi jakovarat. Olihan se hyvä, että Pirkanmaallekin saatiin vähän rahoitusta. — Kiitoksia.
Kiitoksia. — Edustaja Sankelo, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Energia-asiat ovat aina ajankohtaisia. Katsoin tuossa tämän päivän kulutusta Suomessa: 11 600 megawattia, josta oman tuotannon osuus noin 10 000, eli tällä hetkellähän pärjätään kohtuullisen hyvin niin sanotusti omin voimin, kun tässä ovat pakkaset hieman antaneet periksi. Se, minkä huomioin, ja varmaan moni huomioi, on sen ydinvoiman osuus, mikä Suomessa tänäkin päivänä tässä omassa tuotannossa on lähes kolmannes. No, täällä eduskunnassa on puhuttu taksonomiaan liittyvistä kysymyksistä. Viimeksi on enemmän painotettu tähän metsäasioiden puolelle. Kuitenkin se iso patteri liittyy ydinvoimaan ja siihen, miltä nämä rahoituskriteerit ja ylipäätänsä kriteerit ydinvoiman osalta eurooppalaisessa energiakentässä tulevaisuudessa näyttävät. Kysyisinkin ministeriltä, mikä on [[Puhemies koputtaa]] nyt päivitetty tilanne [[Puhemies: Kiitoksia!]] ydinvoiman osalta.
Edustaja Virta, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Olen edustaja Tynkkysen äskeisen puheenvuoron kanssa eri mieltä, sillä Suomi tarvitsee työperäistä maahanmuuttoa. Vaikka me saisimme käyttöön kaiken sen potentiaalin, joka on tämän maan rajojen sisällä jo tällä hetkellä, se ei tule riittämään, kun otamme huomioon väestökehityksemme. Onkin siis tärkeää, että hallitus tekee näitä lupaamiaan toimia työperäisen maahanmuuton edistämiseksi, ja on hyvä, että nyt viimein saadaan käyttöön tämä D-viisumi, joka helpottaa työvoiman tuloa Suomeen. Erityisen tärkeää se on juurikin työvoimapulasta kärsivillä aloilla sekä tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan kärki- ja kasvualojen kannalta. Olennaisten erityisosaajien saamisella Suomeen myös opiskelijoilla ja tutkijoilla, yrittäjillä ja sijoittajilla on tärkeä paikkansa. On myös hyvä, että luodaan tämä kahden viikon pikakaista. Kiitos siis hallitukselle näistä päätöksistä. On kuitenkin myös paljon ihmisiä, jotka ovat muuttaneet Suomeen esimerkiksi suomalaisen puolison perässä, ja heillä olisi kyllä kova halu tehdä täällä työtä. Kysyisinkin arvon ministereiltä, onko D-viisumia tarkoitus mahdollisesti laajentaa esimerkiksi Suomen kansalaisten puolisoihin, jotta heilläkin olisi mahdollisuus hyödyntää potentiaaliaan työmarkkinoillamme.
Nimi mainittu!
Edustaja Ranne, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Työvoimapalvelujen piirissä on tällä hetkellä paljon aikuisia, joiden paikka ei todellakaan ole vielä siellä. Lisäksi tilanne lapsiperheissä, varhaiskasvatuksessa, peruskoulussa ja lastensuojelussa on erittäin vakava. Putki kodeista koulujen kautta työelämään on aika huolestuttavan näköinen, ja nyt siellä työvoimapalveluissa on entistä enemmän nuoria, jotka eivät kykene työhön — ja eri ikäisiä aikuisia. Eikö tulisi ensisijaisesti keskittyä siihen, että tästä uudesta organisaatiosta ei tule uutta sote-organisaatiota, jolta se nyt valitettavasti alkaa näyttää? Yksi ratkaisu työvoimapulaan olisi myös se, että meillä olisi jatkossa paremmin voivia, hyvinvoivia suomalaisia ihmisiä vastaamaan työvoimapulaan. Nyt meillä on aivan valtava ongelma siinä, että siellä on ihmisiä, jotka eivät ole saaneet ajoissa apua. Nyt keksitään kaikkia tempputyöllistämiskeinoja, ja mikään resurssilisä [[Puhemies koputtaa]] tässä työvoimamallissa ei ratkaise heidän ongelmiaan.
Kiitoksia. — Edustaja Myllykoski, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Nyt kun ministerillä on kiirettä johonkin muuallekin kuin olla täällä, niin ensimmäisenä kohdennan kysymyksen teille: Me ollaan vihreässä siirtymässä, ja nyt meidän pitäisi hyödyntää se mahdollisuus ja potentiaali. Symppaan tässä nyt vähän sitä, että kokoomus toi esille tätä luvitusjärjestelmän kankeutta, [[Kokoomuksen ryhmästä: Täällä on tilaa!]] ja se on todellakin hankalaa siinä suhteessa, että esimerkiksi Harjavallassa kun on tehdas, joka on harjassa, niin nyt sitten hallinto-oikeus evää siltä ympäristöluvan. En tarkoita, että meidän pitää ympäristö katsoa niin kuin rasitteeksi, mutta meidän lupajärjestelmä kaipaa erityisesti ja juuri nyt tässä hetkessä joustavuutta ja sellaista uskottavuutta. Meille ei tule niitä kansainvälisiä investoreita tänne, jos meidän lupajärjestelmä on sillä tasolla kuin se tällä hetkellä on.
Kiitoksia. — Edustaja Matias Mäkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Pandemian hoito on ollut pitkään sitä tärkeintä työllisyys- ja kasvupolitiikkaa, ja tuloksetkin ovat erinomaisia: tuotanto palasi kesällä jo koronaa edeltävälle tasolle, ja työllisyydessä olemme saavuttamassa tavoitteet. Kriisin jälkeen, ja nyt jo, on kuitenkin katse suunnattava nimenomaan kasvupolitiikkaan, investointien houkutteluun ja erityisesti tutkimus-, kehitys- ja innovaatiopolitiikan kehittämiseen investointien aikaansaamiseksi. Haluaisinkin kysyä ministeri Lintilältä: mitä keinoja näette, että meillä olisi Suomessa parantaa kilpailukykyä näistä kansainvälisistä tutkimus-, kehitys- ja innovaatioinvestoinneista? Tki:n kannalta, mutta oikeastaan muutenkin, tärkeää yrityksille on ennakoitavuus, se, että meillä on pitkäjänteisiä ratkaisuja. Tällä hetkellä epävarmuutta ehkä kaikista eniten koko Euroopassa aiheuttavat energian hinnanmuutokset. Miten näkisitte, että energian hinnan osalta ennustettavuutta voitaisiin lisätä Suomessa, ja miten voisimme toisaalta myös kotimaista tuotantoa tukea sillä tavalla, että se teollisuutta paremmin palvelisi?
Kiitoksia. — Edustaja Kankaanniemi, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Viime kaudella toteutettiin Taipaleen mallin mukainen menettely siinä, että työttömistä ne, jotka olivat tietyt ehdot täyttäen työelämään enää kelpaamattomia, päästettiin eläkkeelle. Kysyn: onko tällaista mallia hallitus miettinyt, joka olisi hyvin inhimillinen ja saattaisi ne ihmiset sieltä pois, jotka eivät sinne kuulu? Sitten toisaalta kysyn: Koulutusjärjestelmässä ilmeisesti meillä on jotakin todella pahasti pielessä, kun meillä on näin suuri työttömyys ja työvoimapula samanaikaisesti. Onko teillä suunnitelmia siitä, että koulutusjärjestelmää todella pengottaisiin nyt niin, että suomalaiset työttömät saataisiin näihin töihin eikä tarvitsisi hankkia ulkomailta monien ongelmien myötä tulevaa työvoimaa?
Ledamot Strand.
Tack, ärade talman! Tässä ovat muun muassa edustajat Myllykoski, Mykkänen ja Mäkynen pitäneet erinomaisia puheenvuoroja. Oli hienoa nähdä — nyt puhuttiin tki:stä — kuinka Teknologiateollisuus totesi, että heidän, oliko, 57 jäsenyritystään laittaa sen 10,5 miljardia käyttöön tulevien kymmenien vuosien aikana, samoihin aikoihin kun nyt saatiin tämä tki-raportti ulos. Tämä on erinomainen esimerkki siitä, kuinka julkinen ja yksityinen sektori yhdessä voivat kehittää Suomea. Ja meillähän on monta hyvää esimerkkiä myös siitä, kuinka akkustrategian osalta ja muutoinkin julkinen valta on aidosti ollut buustaamassa. Maailmahan ei toimi niin, että markkinat vaan jotenkin hoitavat. Ja monen yrityksen tki-panostuskin tapahtuu helposti muualla kuin Suomessa, ellei valtio strategisesti ole mukana näitä asioita edistämässä sekä niin, että täällä olevat firmat panostavat enemmän tki:hin, että myös niin, että houkutellaan muualta. Helpoin tapa vahvistaa täällä olevia on tietenkin tämmöinen järjestelmätason yhteinen kehittäminen. Miten tätä voitaisiin vielä enemmän buustata ja edistää, [[Puhemies koputtaa]] ministeri Lintilä?
Kiitoksia. — Myönnän vielä yhden vastauspuheenvuoron, sen jälkeen ministereille vastauspuheenvuorot, ja sitten jatketaan debattia. — Edustaja Satonen.
Arvoisa puhemies! Kaikkein isoin asia tällä hetkellä on työvoimapula. Ministeri taisi puhua 70 000 avoimesta työpaikasta. EK on puhunut, että 80 prosenttia yrityksistä kokee rekrytointiongelmia. Se on talouskasvun este, mutta se on myös jo palvelujen saatavuuden kannalta iso ongelma, erityisesti terveydenhoidossa mutta myös monilla palvelualoilla. Hallitus ansaitsee siitä kiitokset, että se on toteuttanut aktiivimalli kakkosen ja D‑viisumin. Ne ovat oikeita toimenpiteitä mutta riittämättömiä. Nyt kannattaisi ottaa käyttöön se kokoomuksen vaihtoehtobudjetin esitys ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastuksesta, jotta tämä kannustin saataisiin kohdalleen ja sitä kautta nopeutettua näitten työpaikkojen täyttymistä. Ja sitten tässä työperäisessä maahanmuutossa pitäisi — sen lisäksi, että nyt erityisasiantuntijat pääsevät tänne nopeammin — ihan tavallista työvoimaa saada nopeammin. Koko maailma kilpailee työvoimasta. Nyt pitäisi toimia [[Puhemies koputtaa]] rivakasti.
Kiitoksia. — Ja ministeri Lintilä, 3 minuuttia.
Arvoisa herra puhemies! Nopea kattaus: Tässä tuli itse asiassa useammassakin tämä luvitusjärjestelmä — erittäin keskeinen kysymys tällä hetkellä. Me ollaan kilpailijamaita huonommassa tilanteessa tässä. Meillä on nyt viimeisimmät, mitä on tehty ympäristöministeriön puolella, lisäresursointi, tämän nopeutetun fast trackin tekeminen, mutta itse olen nyt sitä mieltä, että meidän pitäisi saada vielä lakiin ihan puhtaasti se vuoden maksimiaika lupien käsittelylle ja sitä kautta saada tämä eteenpäin. Aivan ehdottomasti tämä Harjavalta-esimerkki on siitä hyvä esimerkki. Tki:hin sitoutumisesta Grahn-Laasonen kysyi myös. Meillä on verrattain hyvä tilanne tällä hetkellä meidän ministeriön puolella tki-rahoituksen suhteen. Tuolla me pystytään siihen samaan, mistä on nyt parlamentaarinen sopimus tehty, ja minun mielestäni se oli loistavaa, että se saatiin, koska se on pitkäkestoinen. Edustaja Taimela kysyi edellytyksistä koronatuille. Meillä on käytännössä tilanne se, että me ollaan ne varaukset, joita koronatukiin on tehty, syöty. Taitaa olla joku parisenkymmentä miljoonaa siellä jäljellä. Jos tulee uusia, joudutaan tekemään uudet päätökset, hakemaan jostain uudet rahat, ja se tarkoittaa silloin toisista leikkaamista, koska nämähän tulevat kehyksen sisältä. Nämä eivät ole koronakuluja, vaan nämä ovat niitä toimia, jotka tulevat kehyksen sisältä. Sen takia tämä on hirveän vaikeaa. No, edustaja Mykkänen kysyi myös tästä luvituksesta, ja Holopainen kysyi tutkimuksen vaikutuksesta — aivan ehdottomasti yksi keskeisiä. Kyllä tällä hetkellä tapellaan maailmanmarkkinoilla nimenomaan sillä puolella, ja yleensäkin tällä alalla se muutos, joka tapahtuu — kyllä meillä semmoinen teollinen neljäs vallankumous on menossa. Edustaja Essayah, omistajanvaihdokset: Meillä on tällä hetkellä juniorilainat Finnverassa kehitteillä, nostetaan se 100 000:sta 200 000:een. Meillä on aika paljon niitä, mitä edustaja Sipilän työssä oli kotimaisen omistajuuden osalta. Edustaja Pirttilahti kysyi akkuklusterista. Tällä viikolla viimeksi hyvä onnistuminen, Haminaan tehdas, ja näitä on vielä tulossa, voisin sanoa suoraan sen. Sankelo kysyi taksonomiasta. Komissio on ilmoittanut, että se tulisi vielä tänä vuonna tietoon, mutta ei ole kuulunut, mikä siellä on tilanne. Me jatketaan edelleen siitä. Myllykoski kysyi tosiaan tästä vihreästä siirtymästä. Onneksi olkoon, Harjavalta: Tänään tehtiin valtioneuvostossa energiapäätös, 26 miljoonaa vetyhankkeelle Harjavaltaan.
Jes!
Senkin Myllykoski tietysti on hoitanut. [[Naurua]] Mäkyselle, miten parannetaan kilpailukykyä: Kyllä se tuottavuuden kasvattaminen on tällä hetkellä meillä ehdottomasti, ja energia. Olkiluoto kolmonen aktivoidaan tai laitetaan kriittiseen tilaan tammikuussa, helmikuussa se kytketään verkkoon, kesäkuussa täystuotanto, eli kyllä tällä energialla on erittäin iso merkitys omavaraisuuden kannalta. Kankaanniemelle: soveltava tutkimus on ehdottomasti yksi keskeinen tässä kohtaantumisen osalta. Sitten tässä useammassa oli tämä työvoima. Tämä on täysin globaali ongelma — aivan globaali ongelma. Jokaisen maan pitää yrittää käyttää niitä vahvuuksiaan. Kyllä meidän pitää yrittää yhteisesti löytää. Te ette oikeastaan löydä semmoista ammattinimikettä — no voi löytää jonkun — jossa ei olisi työvoimapulaa. Te ette löydä Suomesta semmoista aluetta, jolla ei ole työvoimapulaa. Eli tämä on kyllä sellainen meidän iso haaste, jota tulee yrittää ratkaista.
Kiitoksia. — Ministeri Haatainen, 3 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Kiitos näistä puheenvuoroista. Edustaja Pekonen työ- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajana nosti esiin tämän Työkanava Oy:n. Eduskunta käy nyt läpi tämän. Edustaja Essayah tästä myös kysyi. Eli perustuslakivaliokunnan lausunto on nyt se, jota olette pyytäneet, ja eduskunta ottaa sen ajan, minkä siihen tarvitsee. Tämä on nyt budjetista erotettu. Ja, totta kai, rahoitus tulee sen mukaisesti, kuin se olisi ollut tässä budjetissakin. Se on selvää, että se varmistetaan. Se, miksi nyt eduskuntavaiheessa tätä käydään, niin näin se aina on. Virkavalmistelussa, kun on valmisteltu, niin on nähty, että tämä voidaan tällä mallilla tehdä, mutta, totta kai, perustuslakivaliokunta on se viimeinen paikka, missä nämä perustuslakijuridiset kysymykset sitten arvioidaan, ja niiden mukaan sitten tietenkin mennään. Edustaja Grahn-Laasonen kantoi huolta siitä, onko hallitus sitoutunut työllisyyspolitiikkaan ja -tavoitteisiin. Sehän on hallituksen talouspolitiikan yksi keskeinen elementti, ja sen eteen on tehty hartiavoimin töitä ja päästy pitkälle päätöksissä: 80 000 lisätyöllistä, päätökset tehty. Siellä on valtavasti eri sektoreiden päätöksiä, myös oman pääluokkani alla, erityisesti tämä pohjoismainen työvoimapalvelun malli, rekrytukikokeilu ja sitten tämä Työkanava Oy ovat tällä kertaa niitä keskeisiä, mutta aiemmin olemme tehneet myös ja tulemme tekemään. Palveluiden siirto kuntiin on myös sitten jatkossa tulossa, ja jatkotoimia vielä etsitään. Sitten täällä edustaja Lehto kysyi eläkeputken ja pohjoismaisen työvoimapalvelumallin yhteyttä. Nämä molemmat ovat erillisiä asioita, mutta totta kai tämä pohjoismainen työvoimapalvelumalli myös ikääntyneitä auttaa työllistymään. Molemmat vaikuttavat siihen, että työllisyys vahvistuu. Ikääntyneiden osalta on siellä sitten näitä pehmentäviä elementtejä, kuten palkkatuki. Edustaja Norrback kyseli, onko näille yli 60‑vuotiaille tai ikääntyneille helpotuksia. Tämä yli 60‑vuotiaiden verotusratkaisu, josta tässä kyselytunnilla valtiovarainministeri Saarikko puhui, niin sitähän valtiovarainministeriö selvittää. Edustaja Pirttilahti nosti tämän Maahanmuuttoviraston kysymyksen. Nyt noin kaksi vuotta sittenhän, vuoden alussa kaksi vuotta sitten siirrettiin tämä työ- ja opiskeluperäinen maahanmuutto työ- ja elinkeinoministeriöön, ja me perustimme sinne oman maahanmuuttoyksikön. Migriä me sitten tulosohjataan yhdessä sisäministeriön kanssa. Siellä ovat nämä luvitusasiat. D-viisumista kysyi edustaja Virta, että tuleeko se koskemaan puolisoita myöhemmin. Se koskee puolisoita myös, tämä D-viisumi. Sitten edustaja Ranne nosti esille sen, että näissä työttömissä työnhakijoissa on paljon sellaisia, joilla on moniongelmaisuutta. Näin ymmärsin kysymyksenne. Ja kyllä, nuorten kohdalla me olemme näitten ohjaamojen kautta myös lisänneet sinne tällaista erilaista, monenlaista tukea, muun muassa psykologista tukea, että tällaisiin lyhytkestoisiin terapioihin pääsee. Siellä on apua ja tukea moneen: koulutukseen pääsyyn ja niin edespäin, matalan kynnyksen apua, ja se ohjaamotoiminta on ollut vaikuttavaa, varsinkin nuorten ohjaamotoiminta. Edustaja Kankaanniemi kysyi tästä koulutusjärjestelmästä ja sen roolista, ja että eikö pitäisi täällä asuvia saada työhön. Sitähän työllisyyspolitiikalla tehdään, että tämä kohtaanto nyt sitten osuisi paremmin kohdilleen, ja olen teidän kanssanne aivan samaa mieltä, että koulutus on tässä ihan keskeinen. Tässä me olemme vähän unohtaneet [[Puhemies koputtaa]] ne ihmiset, joilla on vähän koulutusta, eli koulutustahan hankkii aikuiskoulutuksessa [[Puhemies: Kiitoksia!]] ne, joilla on entuudestaan sitä. Ja tähän nyt sitten tämä uusi virasto, jatkuvan oppimisen virasto on yksi vastaus, jolla tätä tullaan korjaamaan.
Kiitoksia. — Totean, että ministeri Lintilän on aika lähteä pois kello 18.10 viimeistään, [Naurua] ja vähintään siihen asti jatkamme debattia. Totean tämän sen takia, että voitte nyt tässä osoittaa oikealla tavalla kysymyksiä ajan puitteissa. Ymmärsin, että ministeri Haataisella on enemmän aikaa olla paikalla. [Tuula Haatainen: Kyllä minulla on!] — Hyvä, kiitoksia. — Jatketaan debattia. Ja edustaja Kettunen, olkaa hyvä.
Kunnioitettu herra puhemies! Hallitus on ottanut nyt tosissaan teollisuuden toimintaedellytysten parantamisen. Uusteollistamiseen eri puolilla Suomea on hallitusohjelman ulkopuolelta haettu useita ratkaisuja. Voidaan puhua teollisuusmiljardista, kun lasketaan yhteen ratkaisujen vaikutus useammalta vuodelta. Teollisuuden sähkövero on alennettu EU:n minimiin ja sähköistämisen tuki vielä otetaan käyttöön. Väylämaksuja on alennettu, tuplapoistot vuoden 2025 loppuun. Lisäksi Suomen kestävän kasvun ohjelman kautta tuetaan teollisuuden vihreää siirtymää monin tavoin. Tässä tuotiin esille ydinvoima, Olkiluoto kolmonen, joka kohta kytketään töpselillä verkkoon. Suomen suurin ilmastoteko — 1 600 megawattia tuottaa sähköä. Kysyisinkin: Miten Pyhäjoki ja Fennovoiman Hanhikivi-ydinvoimaprojekti, vieläkö tähän maahan mahtuu yksi ydinvoimala?
Kiitoksia. — Edustaja Eskelinen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Työllisyys kehittyy hyvin ja ollaan korkeammassa työllisyysasteessa kuin vuosiin. Hienoa, että nyt sitten tässäkin talousarviossa myös panostetaan tki-menoihin, ja tietysti parlamentaarisen työryhmän työ on tässä taustalla. Yrityksillä on tällä hetkellä kova luottamus ja iso investointihalukkuus, niin kuin viime viikkoina ollaan lähes viikoittain kuultu investointiuutisia teollisuuden puolelta. On hienoa, että meillä on myös täällä RR:n ja RRF:n puolella työkaluja elvyttämiseen ja erityisesti innovaatio- ja investointitukeen. Mutta lähinnä ministeri Lintilälle, ennen kuin hän poistuu: Kumminkin nämä ovat pitkälti vihreän siirtymän tukemista. Onko meillä riittäviä resursseja tarjota myös perinteisen investointituen puolelle? Kaikki tässä salissa nyt työvoimapulasta puhuvat, ja ministeri Haataiselle lähinnä kysymys, että ovatko nämä nopeat työkalut, [[Puhemies koputtaa]] mitä hallitus on tehnyt, riittäviä tähän työvoimapulan poistamiseen?
Kiitoksia. — Edustaja Slunga-Poutsalo, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Me kaikki varmasti iloitsemme jokaisesta työttömästä, joka töihin pääsee — pääsee hän töihin sitten julkiselle tai yksityiselle sektorille. Mutta jos mietitään tätä kokonaisuutta yhteiskunnan kantokyvyn kannalta, niin jotenkin tuntuu siltä, että nyt me olemme lisänneet kovin paljon työpaikkoja sinne julkiselle sektorille, ja me tarvitsisimme verotulojen ja viennin takia niitä sinne yksityiselle sektorille lisää. Oli pakko tarkistaa tämän hetken avoimien työpaikkojen määrä: 12 790 kokoaikaista, yli 12 kuukautta kestävää palkkatyötä. Vain 12 000 paikkaa. Eli mitenkä me saadaan lisää yksityiselle puolelle työpaikkoja? Tämä, että teollisuuden energiavero on laskettu EU:n minimiin, joka on ollut perussuomalaisten esityksenä jo vuosikausia, on yksi reitti sinne, mutta mistä me saadaan lisää [[Puhemies koputtaa]] yksityisen puolen työpaikkoja?
Kiitoksia. — Edustaja Kalli, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Heti alkuun on kyllä tosiaan syytä kiittää hallitusta ja ministeri Lintilää tästä aivan tuoreesta, tänään tehdystä päätöksestä Harjavaltaan suunnitellulle vihreän vedyn hankkeelle. Se on erinomainen esimerkki siitä, mitä mahdollisuuksia vihreä siirtymä Suomelle tarjoaa, ja toivotaankin, että tämän tukipäätöksen myötä kuullaan mahdollisimman pian varsinaisesta investointiuutisesta. Jotta vihreä siirtymä tulee todeksi, monen asian tietysti täytyy toteutua, ja meidän täytyy pitää huolta siitä, että toimintaympäristö pysyy houkuttelevana. Luvituksesta on paljon puhuttu. Kiitän ministeri Lintilää myös siitä työstä, mitä sen eteen on tehty. Toivon, että se menee hallituksen sisällä eteenpäin. Mutta myös tukipuoli on tärkeä. Mitä kuuluu teollisuuden sähköistämistuelle? Miten valmistelu etenee, ja missä vaiheessa voimme odottaa esitystä tänne eduskuntaan?
Kiitoksia. — Edustaja Harjanne, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Kuten täällä on moni muukin tuonut esille, niin energia, päästötön sähkö ja lämpö, on edellytys vihreälle siirtymällemme ja sille, että meidän kehitys on kestävällä pohjalla. Se ei saa muodostua pullonkaulaksi siinä, kun me lakkautetaan fossiilienergian käyttöä, irtaudutaan siitä. Siihen liittyy tuulivoimaa, josta on ollut puhetta, ja sitten siihen liittyy ydinvoimaa, josta on ollut puhetta. Tänäänhän tosiaan STUK antoi luvan käynnistää Olkiluoto kolmosen reaktorin — se on tietysti ilouutinen. Ehkä Olkiluoto 3 kertoo myös siitä, että ydinvoima ei aina ole ihan nopeinta ja halvinta. Mutta siihen liittyen pienten modulaaristen reaktoreiden kehitys maailmalla on hyvin kiinnostavaa. Tästähän on tutkimus- ja kehitystyötä Ranskassa, Isossa-Britanniassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, myös täällä Suomessa. Ministeri Lintilä on maininnut, että ydinenergian lainsäädännön kokonaisuusuudistus ottaa aikansa — näin varmasti on. Hienoa, jos sitä voidaan nopeuttaa, mutta olisin kysynyt, voidaanko samalla, kun sitä lakia kehitetään ja uudistetaan, [[Puhemies koputtaa]] itse asiassa jo tehdä jotain pilotointia ja muuta, [[Puhemies: Kiitoksia!]] että tämä ikkuna ei menisi meiltä ohi?
Edustaja Lohikoski, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Mäkynen totesi, olemme juuri saaneet parlamentaarisen tki-ryhmän työn valmiiksi. Kiitos hyvästä yhteistyöstä. Hän pohti tähän liittyen energian hintaa. Itse kysyn asiaa kotitalouksien näkökulmasta. Oppositio on yrittänyt vyöryttää energian kallistumista hallituksen syyksi, vaikka kyseessä on maailmanmarkkinahintojen kallistuminen. Taustalla on tietysti myös sähkönsiirtomonopolin järjettömistä yksityistämisistä johtuva siirtohintojen kallistuminen, joka on syytä saada kuriin. Olisikin hyvä saada selkoa myös sähköyhtiöiden toiminnan vastuullisuudesta nykyisessä tilanteessa. Hinnanmuutoksille alttiin pörssisähkön aggressiivinen markkinointi kuluttajille on kyseenalaista, varsinkin jos sopimusehtoja ei ole viestitty selkeästi. Kysyisinkin ministeri Lintilältä: Aikooko hallitus ohjeistaa pörssisähkösopimuksia kauppaavia sähköyhtiöitä muuttamaan toimintatapaansa? Tulisiko asiakkailla olla oikeus purkaa kalliiksi tuleva määräaikainen pörssisähkösopimus myös ilman kahden viikon vaihtoaikaa?
Kiitoksia. — Edustaja Mäkinen Riitta, olkaa hyvä.
Kiitoksia arvoisa puhemies! Tosissaan omalta osaltani kanssa haluan kiittää lämpimästi edustaja Mäkystä ja koko parlamentaarisen tki-ryhmän jäseniä siitä hienosta työstä, mitä tämän syksyn aikana on tehty. Oli erinomaista, että siellä nyt loppuviimein yksituumaisina saatiin työ päätökseen ja esitetään lakia liittyen julkiseen rahoitusosuuteen niin, että taso nostetaan tosiaan sinne 1,3 prosenttiin vuoteen 30 mennessä. Täällä edustaja Strand piti erinomaisen puheenvuoron, mainitsi jo teknologiateollisuuden ulostulon tänään vastauksena tähän työryhmän lopputulemaan. Mutta mietin itse lähinnä sitä, riittävätkö pelkästään teknologiateollisuuden panostukset. Mitä muita aktiivisia toimia tällä hetkellä on suunnitteilla, ja mitä ministeri aikoo tehdä sen eteen, että myös muut teollisuuden alat ja elinkeinoelämän alat lähtevät näihin talkoisiin mukaan?
Kiitoksia. — Edustaja Grahn-Laasonen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Ilahduin siitä, että ministeri Lintilä nosti esille käsittelytakuun luvituksessa. Meillä on elinkeinoelämän arvion mukaan yli 3 miljardilla eurolla erilaisia investointeja vain odottamassa lupaa. Oikeastaan se kysymys kuuluu, että milloin tämmöinen käsittelytakuu olisi mahdollista saada. Minua huolettaa se siitä syystä, että hallitus on, kuten edustaja Mykkänen aiemmassa puheenvuorossa toi esille, lisännyt näitä valitusvaiheita ja aikoo lisätä edelleenkin; elikkä toinen käsi ei tiedä, mitä toinen tekee. Voisitteko te hallituksessa nyt koordinoida tämän ja luvata eduskunnalle tuoda esityksiä, jotka mahdollistavat maksimissaan vuoden käsittelyajan isoihin investointeihin? Edustaja Harjanne piti erittäin hyvän puheenvuoron, jossa hän nosti esille pienydinreaktorit mahdollistavan lainsäädännön. Toivon, että se olisi toinen sellainen asia, jossa hallitus etenisi nopeasti eli tekisi Suomesta maan, jossa uuden teknologian käyttöönotto olisi mahdollista, koska me tulemme tarvitsemaan nopeasti lisää päästötöntä kotimaista sähköä vielä Olkiluoto kolmosen jälkeenkin.
Kiitoksia. — Edustaja Kivisaari, olkaa hyvä.
Puhemies! Osaavan työvoiman saatavuus niin kotimaasta kuin ulkomailta on haaste. Budjetissa näkyvät päätökset ulkomaisten osaajien houkuttelua ja sujuvia lupakäytäntöjä koskien ovat tietenkin tärkeitä. Meillä on myös hallitusohjelmassa kirjaus: ”Opiskelijoille myönnetään oleskelulupa koko tutkinnon suorittamisen ajaksi, ja valmistumisen jälkeen sitä pidennetään kahteen vuoteen.” Kysyisin ministeri Haataiselta: mitä kuuluu hallituksen suunnitelmille kansainvälisten opiskelijoiden oleskeluluvan ja työnhakuluvan pidentämisestä, tai esimerkiksi vaikkapa väitöskirjatutkijoiden, jotka ovat valmiiksi korkeaosaajia, ja heidän perheenjäsentensä mahdollisuudelle voimakkaampaan oleskelulupaan?
Kiitoksia. — Edustaja Lehto, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Täällä hallituksen budjettikirjassa lukee, että kohtuuhintaisen energian saatavuuden turvaaminen on yksi talouskasvun perusta. Tämä pitäisi myös hallituksen muistaa, kun tekee veropäätöksiä, että tarvitaan kohtuuhintaista energiaa. No, toinen asia on sitten, mitä hallituksen piireissäkin on kerrottu, että vihreä siirtymä vie työpaikkoja myös, ja sitten kun katsoo tuota VATTin tutkimustakin, niin siellä todetaan, että vihreä elvytys vie rahaa ja on hidasta. No nythän me saadaan sitten meidän omaa rahaa elpymisrahastosta korkealla korolla, millä sitten tehdään vihreätä elvytystä. Se ei kauan kestä. Että pitäisi vähän suunnitella, tarvitseeko tehdä noin tiukkaa vihreätä siirtymää, nopeampaa kuin muu Eurooppa. Toinen asia, mihinkä me saadaan sitten elpymisrahastosta rahaa, on tähän aktiivimalli kakkosen toimintaan 70 miljoonaa euroa, ja siellä on sanottu, että ei riitä. Jos pohjoismainen malli vaatisi 200 miljoonaa enemmän, niin kysynkin ministeriltä: [[Puhemies koputtaa]] sitten kun elpymisrahastosta loppuu rahat, niin mistä me saadaan rahaa? Velkarahallako?
Kiitoksia. — Edustaja Malm, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Kun puhutaan tuottavuudesta ja kilpailukyvystä, niin on toki syytä muistaa myös siellä se keskeinen osa, eli työ. Tuottavuus takaa talouden vahvistumisen, mutta tuottavuuden takuu on työssä jaksaminen. Sen tuottavuuden aina tuottaa ihminen. Sen takia kannan huolta suuresti siitä, mitä maksaa, kun uupuu ja joutuu vaikka pitkälle sairauslomalle, kun työt tehdään ylitöinä työkavereiden puolesta, tai mitä maksaa, jos joutuu työkyvyttömyyseläkkeelle. Haluaisinkin kysyä hallitukselta: miten hallitus aikoo vaikuttaa työssäjaksamiseen, jotta tuottavuus ja kilpailukyky voivat toteutua Suomessa?
Kiitoksia. — Edustaja Filatov, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Mikrofoni.
Arvoisa puhemies! Kun me puhumme työvoimapulasta, niin meidän pitäisi katsoa sen sisään. Rohkenen olla hieman eri mieltä ministeri Lintilän kanssa siitä, että kaikista ammateista kaikilla alueilla olisi pulaa. Kyllä meillä on edelleen niitä ylitarjonta-ammattejakin, ja siellä on ihan kuranttia työvoimaa, jolla on osaamista ja jolla on halu päästä työmarkkinoille. Mutta me tarvitsemme koulutusta, johon hallitus on kyllä toki hyvin panostanutkin, että ihmiset voivat vaihtaa ammattia ja sijoittua sellaiselle alalle, jolla työpaikkoja on. Toinen asia, mihin meidän pitäisi kiinnittää huomiota, on se, että meillä on poikkeuksellisen suuri ongelma terveyden kanssa eli ihmiset kokevat, että terveys ei ole riittävä, jotta he voisivat työllistyä. Tämä näkyy siellä työnantajapuolellakin, että jos ihmisellä on terveydellisiä ongelmia, niin hänen on vaikea työllistyä. Ja kolmas asia, joka kannattaisi ottaa huomioon, kun esimerkiksi sieltä oikealta laidalta niin mielellään tarjotaan niitä työttömyysturvan leikkauksia: esimerkiksi Tanskassa noin 2 600 euron palkasta [[Puhemies: Kiitoksia!]] työttömyysturva on 95 prosenttia, Suomessa se on 58 prosenttia.
Kiitoksia. — Edustaja Tynkkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Maahanmuuttajien heikko työllistyminen kätkee taakseen sen ristiriidan, joka kytkeytyy laajempaan maahanmuuttokeskusteluun. Vihreät haluavat sulkea silmänsä ja korvansa tosiseikoilta, minkä seurauksena kuulemme toistuvasti epäloogisia ratkaisuehdotuksia. Vaikka maahanmuuttajien keskuudessa tilastot osoittavat alhaisempaa työllisyyttä, maahanmuuttoa esitetään ainoana ratkaisuna työvoimapulaan. Mitä enemmän saamme osoituksia kotoutumisen heikosta onnistumisesta, sitä enemmän siihen halutaan syytää rahaa. Mitä heikommin ulkomailta tulevat sopeutuvat suomalaisen työelämän vaatimuksiin, sitä enemmän vaaditaan vaatimustason laskemista. Tähän syöksykierteeseen tulee herätä. Rimaa laskemalla tai rahaa lapioimalla nämä ongelmat pahenevat. — Tässä samalla vastaus edustaja Sofia Virralle.
Kiitos. — Edustaja Hopsu, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Puhutaan sitten niistä, jotka ovat jo maassa, ja puolisoista, jotka täällä edustaja Virta nosti myös esiin. Suomessa asuu noin 150 000 ulkomaalaistaustaista työikäistä naista. Hieman alle puolella, 43 prosentilla, on korkeakoulututkinto, mikä on huomattavasti korkeampi koulutusaste kuin suomalaissyntyisten miesten koulutustaso. Ulkomaalaistaustaisten naisten työllisyysaste on kuitenkin vain 55 prosenttia. Joka toisella ensimmäisen työpaikan saanti kestää 15 vuotta. Kyseessä on ennen kaikkea suomalainen ilmiö. Pärjäämme heikosti myös verrattuna muihin Pohjoismaihin. Ulkomaalaistaustaisten naisten työllisyyden nosto suomalaistaustaisten naisten tasolle 72 prosenttiin tarkoittaisi 25 000 uutta työllistä. Valtiovarainvaliokunta korostaa näitä riittäviä kotoutumiskoulutuksen resursseja. Tällä hetkellä sinne ei päästä — ei siis niin, että siellä pärjättäisiin huonosti. Samoin osaamiskeskusten rahoituksen tulee jatkua ja tämä vieraskielisten määrä huomioida työvoimapalveluiden rahoituksessa.
Kiitoksia. — Edustaja Kinnunen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Uusi työ syntyy yrityksiin. Kun luomme yrityksille innostavaa tulevaisuudennäkymää, tarvitsemme näkymän osaavista, yrittävällä asenteella toimivista työntekijöistä. Tarvitsemme yrittäjyyskasvatusta, joka on hallinnonaloja yhdistävä asia. Kiitos siitä, että saamme työ- ja elinkeinoministeriön pääluokan joululahjarahoista varoja Kanta-Hämeeseen nuorten yrittäjyyskasvatukseen, maa- ja metsätalousministeriöstä 4H-toiminnalle ja opetus- ja kulttuuriministeriöstä Nuori Yrittäjyys -ohjelmaan ja Yrityskylä-toiminnan laajentamiseen. Suomi tarvitsee uusia yrittäjiä myös yritysten sukupolvenvaihdoksiin. Liian monella yrityksellä ei ole jatkajaa. Samalla joillekin aloille on vielä, niin kuin edustaja Filatov sanoi, koulutettu liikaa ihmisiä. Toivon kovasti, että yrittäjyyskasvatus olisi osa jatkuvaa oppimista ja kysynkin ministeri [[Puhemies koputtaa]] Haataiselta: voisiko Jatkuvan oppimisen ja työllisyyden palvelukeskus edistää tätä aikuisiän yrittäjyyskoulutusta?
Kiitoksia. — Edustaja Satonen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Jatkan tästä työvoimapula-teemasta. Ministeri Lintilä on kyllä minusta siinä oikeassa, että tämä on globaali ongelma, mutta tässä täytyy ymmärtää se, että myös nämä työmarkkinat muuttuvat, eli meillä tarve kasvaa korkealle osaamiselle ja toisaalta tarve kasvaa suorittavalle työlle, mutta siinä välissä oleva opistotasoinen työ vähenee, ja se on maailmanlaajuinen ongelma. Jos katsoo esimerkiksi Yhdysvaltojen työmarkkinoita, niin siellähän ollaan nyt siinä tilanteessa, että monet palveluyritykset ovat yksinkertaisesti joutuneet vähentämään aukioloaikojaan, koska mistään ei saada työvoimaa, vaikka palkkaakin on nostettu jo useilla dollareilla tunnilta, mutta koska toiset alat pystyvät maksamaan vielä paremmin ja lisäksi sosiaaliturvaakin on nostettu, siihen on tullut sellainen yhtälö, että palvelualoille ei tahdo saada väkeä. Pelkään, että Suomessa ollaan hyvin pian siinä tilanteessa muuallakin kuin terveydenhoidossa, että meillä alkaa palvelutaso jo rapautua, jos me ei saada tätä suorittavaa työvoimaa enemmän kotimaasta ja ulkomailta. Kysynkin: mitä hallitus aikoo tälle vielä tehdä?
Kiitoksia. — Myönnän vielä kaksi vastauspuheenvuoroa ja sen jälkeen mennään ministereitten vastauksiin ja sitten sen jälkeen mennään puhujalistaan. — Edustaja Elo, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Maahanmuuttajien kotouttamisessa onnistuminen on yksi taloutemme vahvistamisen avaintekijöitä. Moni maahanmuuttaja tarvitsee työllistyäkseen ja kotoutuakseen kielikoulutuksen lisäksi ammatillisen osaamisen kehittämistä tai päivittämistä. Kaupunkien perustamat osaamiskeskukset ovat olleet merkittävä kotouttamispolitiikan avaus. Keskuksissa on onnistuttu luomaan tuloksellisia palveluita suurille asiakasmäärille. Osaamisen kartoitusta ja kehittämistä, kielikoulutusta ja työnhaun tukea tehdään asiakaslähtöisesti. Osaamiskeskusten rahoitushaku on turvattu ensi vuodeksi, mutta sen jälkeen tilanne on avoin. Hallitusohjelman mukaan osaamiskeskustoimintaa vahvistetaan. Kysynkin ministeriltä: miten on tarkoitus varmistaa, että nämä vaikuttaviksi osoittautuneet maahanmuuttajien työllisyyspalvelut voidaan turvata?
Kiitoksia. — Ja vielä edustaja Mäkynen, Matias, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Äskeisessä kysymyksessä ministerille kysyin teollisuuden sähkönhinnasta, mutta tämän vuoden elokuussa tuli voimaan uusi sähkömarkkinalaki, jonka myötä ensi vuonna kuluttajienkin sähkönsiirtohinnat lähtevät putoamaan jopa kymmenillä euroilla vuoden tai kuukauden aikana. Kysyisin, että kun talousvaliokunta vetosi myös jatkotyöhön näiden sähkönsiirtohintojen laskemiseksi, mitä sille kuuluu. Onko työryhmä asetettu, ja onko lakivalmistelua käynnissä? Tämän parlamentaarisen tki-työryhmän työn aikana taas nousi tämän rahoituksen lisäksi myös useita käytännön asioita, joita tulisi kehittää, erityisesti korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön lisääminen, johon nyt saamme verovähennyksen. Mitä muita keinoja tähän olisi? Sitten toisaalta nousi esiin innovaatioiden markkinoille tulo, skaalaaminen. Mitä keinoja ministeri näkee, että näiden parantamiseksi voisimme löytää?
Kiitoksia. — Otetaan nyt aikataulujen puitteissa ensin ministeri Lintilä, 4 minuutta, ja sitten ministeri Haatainen.
Arvoisa puhemies! Ensinnäkin edustaja Kettunen kysyi meidän muista ydinvoimahankkeista eli käytännössä Hanhikivestä. Tosiaan, niin kuin sanoin, Olkiluoto kolmonen nyt sitten tulee tammikuussa kriittiseen tilaan, helmikuussa kytketään verkkoon ja kesäkuussa pitäisi olla täydessä tuotannossa. Hanhikivi on rakennusvaiheessa, tai siinä vaiheessa, että me odotamme omassa ministeriössäni heiltä rakennuslupapyyntöä, hakemusta, ja siihen he tällä hetkellä papereita tekevät. Se on käytännössä hyvin tekninen päätös, mikäli se on siinä tilassa kaikkine kriteereineen, että se lupa tulee. Edustaja Kalli kysyi — ja tässä tuli muitakin — tästä vihreästä siirtymästä. Tämä on aivan ehdottomasti tällä hetkellä se suurin investointien liikkeellelaitto, aivan ehdottomasti. Jos te olette katsonut Ruotsin tilannetta, Pohjois-Ruotsiin ollaan investoimassa 100 miljardia, siis euroa, ei kruunua, vaan 100 miljardia euroa. Minä väitän, että siitä 100 miljardista noin 90 prosenttia on vihreää siirtymää. Yritykset, joissa minä käyn, kertovat minulle investointihankkeista, jotka ovat käytännössä vihreää siirtymää, eli siinä on kiertotaloutta, siellä on energiaan liittyviä asioita ja niin edelleen. Tämä menee ihan läpi maailman. Minä pikkasen ihmettelen, että jotkut haluavat olla neliraajajarrutuksessa tässä tilanteessa, kun meillä on kuitenkin tietyllä tavalla baana auki, mistä niitä investointeja tulee.
Maahanmuutto on tärkeämpää!
Eli minä kannustan erittäin vahvasti siihen, erittäin vahvasti. Jos siinä ei olla mukana, niin naapurit menevät kyllä molemmin puolin meidän ohitsemme. Edustaja Kalli kysyi sähköistämisen tuesta. Se laki valmistuu, todennäköisesti on jo ensi vuoden alkupuolella valmis. Siihen on rahat olemassa sen mukaisesti, mitä hallituksessa sovittiin. Jos ulkomuistista sanon, niin se oli joku 87 miljoonaa muistaakseni, mikä on. Mutta se tulee ihan sen mukaisesti kuin on hallituksessa sovittu. Edustaja Harjanne kysyi pienydinvoimaloista. Joo, tämä on sellainen tilanne, joka on tunnistettu. Siellä on olemassa jo mainintoja meillä, ja tämä tulee olemaan uuden ydinvoimalalain mukana. Ja niin kuin edustaja muisti, niin sanoin siitä, että tämä on varmasti semmoinen laki, joka tulee olemaan parin hallituskauden ajan, se on niin iso kokonaismuutos. Mutta minun mielestäni sitä pystyy juoksuttamaan siinä rinnalla, ja sen pitäisi olla sellainen, että sinä voit ottaa sen ulos, jos me nähdään, ja sitten pitää myös sellainen mieltää, että ei se nyt ihan pannu takapihalla ole . Kyllä se aika iso laitos on silti, että se on ehkä vähän hämäävä.
Iso takapiha!
— Iso takapiha, joo. Edustaja Lohikoski, kysyitte energian hinnasta, sähkönsiirrosta. Mäkynen taisi myös kysyä siitä. Energiavirasto arvioi, että sähkönsiirto on 380 miljoonaa vähemmän ensi vuonna kuin nyt kuluneena vuonna, ja Energiavirasto ottaa sen käyttöön. Se, ohjataanko me sitä: valvonta on Energiavirastolla, ja Energiavirasto on itsenäinen toimija, eli he ohjaavat. Jos tulee taas esimerkiksi sopimusten purku, niin se on sitten taas kuluttajaoikeusasioita, ja ne ovat työministerin puolella, mutta se perusidea menee siinä, että se on Energiavirastolla. Mäkinen kysyi tki-puolesta. Kyllä se kiinnostaa alasta riippumatta. Esimerkiksi meidän metsäpuoli tekee valtavasti tki-puolta tällä hetkellä, samaten kuin kemian puoli. Grahn-Laasonen kysyin siitä aikarajoitteesta. Sitä keskustelua käydään koko ajan. Lehto kysyi vihreästä siirtymästä, siihen jo vastasin. Filatoville: Varmaan on huono sanavalinta, ja niin kuin sanoitte, varmasti löytyy sellainen, mutta kyllä se pääpiste on sellainen, että ei voi mennä minnekään päin Suomea, etteikö sanota, että meidän kasvun pullonkaula on työvoiman saanti. Se on ihan selvä. Edustaja Kinnunen, yrittäjäkasvatuksesta. Meillä on erittäin hyvä tämä Nuori Yrittäjyys ‑ohjelma, ja kiitos myös siitä rahoituksesta, mitä siihen tuli. Oikeastaan siinäpä taisi ollakin. — Kiitoksia.
Kiitoksia. — Sitten ministeri Haatainen, 4 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Edustaja Kivisaari kysyi opiskelijoiden työluvista koko opiskelujen ajaksi ja sitten työnhakuluvan pidentämisestä kahteen vuoteen. Tänään on annettu hallituksen esitys, ja se tulee eduskuntaan, ja eduskunta sitten käsittelee sen siinä ajassa kuin katsoo. Edustaja Malm kysyi työhyvinvoinnista ja sen vaikutuksesta tuottavuuteen. Aivan oikein, työhyvinvointi on suoraan ihan tutkitustikin yhteydessä tuottavuuteen, ja hallituksella on Työ 2030 -ohjelma, jota STM:n kanssa teemme. Siinä keskitytään hyvin paljon työn johtamiseen, työkulttuureihin, niiden kehittämiseen, osaamisen kehittämiseen ja kaikkeen siihen, millä voidaan edesauttaa sitä, että työssä voidaan hyvin ja siellä pystytään ihmisten osaamisesta huolehtimaan ja että työpaikat ovat myös sellaisia, että siellä otetaan huomion erilaiset työntekijät ja heidän kykynsä ja mahdollisuutensa tehdä työtä. Sitten hyvin monet edustajat kysyivät, tai kysymykset liittyivät — edustajat Filatov, Satonen, Eskelinen ja Slunga-Poutsalo — kohtaantoon ja työvoiman saatavuuteen, joka on nyt todella iso asia. Olen käynnistänyt työ- ja elinkeinoministeriössä ala- ja aluekohtaisen selvityshankkeen, jossa sekä yritysten että palkansaajapuolen kanssa käydään läpi tilanne, eli kartoitetaan sitä, mistä tässä oikein on kysymys, millaiselle työvoimalle on tarve, mitä toimenpiteitä voidaan tehdä. Samalla tarkoituksena olisi myös sitouttaa niin, että yrityskenttä tämän kartoitetun tiedon pohjalta itse myös tarttuu tähän, ja siihen valtion tuki. Edustaja Filatov viittasi juuri tähän, että ei tämä kaikilla aloilla ole samannäköistä. Tilanteet vaihtelevat, ne vaihtelevat myös alueittain, mutta kyllä, koko valtakunnan tasolla voidaan sanoa, että meillä on työvoimapula ja se liittyy tähän meidän ikääntymiskysymykseen. Tässä on monta asiaa, joita pitää ihan uudella tavalla katsoa, miten voidaan edesauttaa, että työurat myös pitenevät, miten voidaan huolehtia siitä, että meidän työttömistä entistä nopeammin siirrytään takaisin työhön ja mieluummin ei tiputa työttömyyteen ollenkaan vaan siirrytään työstä työhön. Tässä koulutuksella on ihan iso ja keskeinen rooli, ja tämä elinikäisen oppimisen ja työllisyyden palvelukeskus on nyt rakennettu opetus- ja kulttuuriministeriön ja työ- ja elinkeinoministeriön yhteistyöllä, ja sillä on tarkoitus nyt luoda pohjaa sille, että työelämälähtöinen koulutus vahvistuu tässä maassa. Me teetimme TEM:in ja OKM:n yhteistyönä OECD-selvityksen, ja siinä todettiin, että ne, joilla on koulutusta entuudestaan, hankkivat sitä lisää. Mutta sitten meillä on työelämässä iso joukko ihmisiä, joilla ei ole edes perustutkintoa, siis ammatillista tutkintoa, ja sitten on niitä, joilla on vähän koulutusta mutta ei ole pääsyä tällaiseen täsmäkoulutukseen. Tämän työn tarvitsee olla ennakoivaa, ja tähän ennakointiin keskuksen kautta tullaan nyt myös satsaamaan. Se, miten saatavuuteen myös voidaan vastata, on kyllä tämä TE-Digi-hanke eli Työmarkkinatori. Sen kautta pystytään nyt entisestään automaatiolla, kerätyllä tiedolla ja automaatiolla, saamaan sopivat työpaikat ja työtä hakevat kohtaamaan. Eli kun esimerkiksi yritys menee sinne hakemaan työntekijöitä, niin se tarjoaa automaattisen tiedonkäsittelyn kautta sellaisia työntekijöitä, joiden kokemus ja osaaminen sopii, mätsää parhaiten siihen työhön ja päinvastoin, työnhakijalle. Eli siitä tullaan kehittämään digitaalinen alusta, jossa on tieto saatavilla myös niistä mahdollisuuksista, mitä tarjoutuu koulutuspuolella. Sitten Elo [[Puhemies koputtaa]] kysyi kotoutumisen osaamiskeskuksista, rahoitus 2022 loppuun. Kyllä, minä olen käynyt keskustelua. Näissä osaamiskeskuksissa tehdään tosi hyvää työtä, ja tämä on työn alla. Minä käyn sitä läpi nyt, millä tavalla voitaisiin varmistaa niiden jatko.
Kiitoksia. — Sitten mennään puhujalistaan. Edustaja Myllykoski, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Tässä ministeri Haatainen vastasi hyvin kysymyksiin, ja itsellänikin on halua näitä vielä ehkä vähän toistaakin. Mutta joka tapauksessa tämä hallitus on saanut aikaan työvoimapoliittisen ilmastonmuutoksen ottamalla käyttöön pohjoismaisen mallin, joka lähtee siitä, että me tartumme työttömään kiinni jo heti, olemme hänen rinnallaan, viemme hänelle ja tuomme hänelle uusia mahdollisuuksia työllistyä ja hakeutua niin sanotusti työvoimapalveluihin aktiivisesti. Meillä on aktiivinen ote, mutta tämä ei ole aktiivimalli kakkonen, tämä on Haataisen malli ykkönen, jos näin kauniimmin voisi sanoa ja kuvata tätä koko prosessia. Valitettavasti edustaja Satonen jo lähti, mutta hänellä oli kyllä omassa puheenvuorossaan tärkeä huomio. Meillä on myös korkeasti koulutettujen osalta paljon työttömiä, mutta myös potentiaalia, niin että sinne meidän tarvitsee satsata, jotta tämä maa voi menestyä. Tämä meidän järjestelmä ei palvele sitä, että meillä on suorittavan työn osalta myös tarvetta saada ehkä nopeammin ammattiin valmistumista kuin kolmevuotisen toisen asteen koulutuksen osalta. Ja siinä mielessä voin ajatella vähän eri lailla kuin ehkä oma puolueenikin, että katson, että kyllä kaksivuotinen toisen asteen koulutus olisi riittävä tietyissä suorittavissa ammateissa. Mutta se ei saa tarkoittaa sitä, etteikö olisi sitten jatkamismahdollisuuksia sen osalta, että meillä olisi valmentavaa koulutusta niille, jotka haluavat sitten edistyä opinnoissaan ja lähteä korkeakoulupoluille. Minä uskoisin, että tähän työvoimapulaan meillä voisi vastata madaltamalla tavallaan sitä vaatimusta, niin ettei se koulutuksen kesto ole kolme vuotta, sillä koulutusjärjestelmä ei tuota meille osaavaa työvoimaa, mikä aiheuttaa meille suorittavissa työtehtävissä työvoimapulaa. Mutta mitä muuta meidän pitäisi tehdä, että tämä kohtaanto-ongelma olisi ratkaistavissa? Ne surulliset kertomukset lähtevät siitä, että kun paperitehdas suljetaan paikkakunnalta, niin asunto kyllä silti jää sinne vielä ja sen hinta ei ole enää myyntikelpoinen, koska sillä alueella ei ole sille asunnolle ostajia. Kun muuttaminen työn perässä on vaikeaa, niin meidän pitäisi ehdottomasti pystyä nykyaikaistamaan tämä meidän kulukorvausjärjestelmämme, se mitä verotuksessa työmatkoista saadaan, jotta kannattaa lähteä ajamaan se 80 tai 100 kilometriä yhteen suuntaan oleva työmatka. Eli pitäisi poistaa näitä, voisiko sanoa, loukkuja kaikilla tavoin, ja sen takia työttömyyden hoitaminen vaatii poikkihallinnollista yhteistyötä. Toivoisinkin, että ministeri Haatainen olisi vielä tässä vaiheessa erittäin aktiivinen sen suhteen, että nyt katsottaisiin kaikki yli hallinnonalojen olevat esteet, jotka estävät pitkäaikaistyöttömien ja työttömäksi jääneitten ihmisten siirtymistä uuteen ammattiin koulutuksen kautta. Minä uskallan luottaa kyllä tähän pohjoismaiseen malliin, että se on se, joka tuo meille lisäpotkua niin, että työttömyysjaksot jäävät huomattavasti lyhyemmäksi, mutta se vaatii totta kai hyvää koulutuksen ja muuntokoulutuksen yhteennivomista, kun näitä suunnitelmia sitten viranomaisten taholta tehdään. Mutta vielä sanon, kun ministeri Lintilä lähti, että uskon, että erään yrityksen hallituksen puheenjohtaja, Härmälä, siellä tänään... No, ehkä keittää ainakin hyvät kahvit hyvän päätöksen osalta, mikä tänään on tehty.
Kiitoksia. — Edustaja Kettunen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Tänään on käyty hyvää keskustelua. Kiitoksia vielä ministereille esittelyistä ja myös vastauksista. Niin kuin täällä on todettu, talouden ilmapiiri on tällä hetkellä todella hyvä. Me kuulemme koko ajan hienoista, hyvistä uutisista, investointiuutisista, olipa kyse akkuklusterista, energiateollisuudesta tai metsäteollisuuden osa-alueelta, ja tämähän kertoo vain siitä, että talouden rattaat pyörivät. Mutta näihin investointeihin, näihin yrityksiin tarvitaan osaavia käsipareja, ja täällä on tuotu esille se, että työvoimapula koskee aluetta kuin aluetta, maakuntaa kuin maakuntaa tässä maassa, ja myös, että se on globaalikin ilmiö. Mutta täytyy nyt tuoda esille se, kun opposition suunnalta nyt kritisoidaan hallitusta useasti siitä, että näitä työllisyystoimia ei ole tehty ja niitä kuulemma koko ajan lykätään kauemmaksi. Tämä ei pidä paikkaansa. Tällä hallituskaudella on tehty päätöksiä, joiden kokonaisvaikutus kaikki päätökset huomioiden on valtiovarainministeriön vaikutusarviointina 46 000—49 000 uutta työllistä ja 560 miljoonaa euroa sitä myötä julkiseen talouteen. Luku sisältää päätökset julkista taloutta 110 miljoonalla vahvistavista työllisyystoimista, jotka tehdään kokonaisuutena ensi helmikuussa. Hallitus on sitoutunut pitkäjänteiseen työhön työllisyysasteen nostamiseksi sinne 80 000 lisätyölliseen. Ja täällä on käytetty myös ansiokkaita puheenvuoroja tämän... Ja kuinka tähän päästään, niin yksi konkreettinen hyvä esimerkki on tämä pohjoismainen työnhakumalli. Siitä on myös valtiovarainvaliokunta mietintöönsä kirjannut ansiokkaasti sen, että tällä pohjoismaisella työnhakumallilla, näillä tavoitteilla ja toiminnoilla, Suomen työvoimapolitiikan suuntaa nyt käännetään sieltä passiivisuudesta kohti aktiivisuutta, kuitenkin silleen, että se yksi ihminen, yksilö, asetetaan siihen kaiken toiminnan ja sen kaiken palvelun teon keskiöön. Elikkä nyt sitä yksilöllisen tuen määrää nostatetaan siinä, kun ihminen hakee työtä. Ja minun mielestäni, arvoisa puhemies, on tietyllä tavalla halventavaa, kun täällä käytetään puheenvuoroja, että nyt hallitus tekee tämmöistä tempputyöllistämistä. Arvoisat edustajat, työtä vailla oleva ihminen hakee työtä, että hän voi sitä kautta kehittyä ja saada elämänsä paremmaksi, ja jos täällä puhutaan tämmöisestä tempputyöllistämisestä, niin se vetää kyllä minut aika sanattomaksi.
Sitähän se on!
Pääasia, että jokainen suomalainen pääsee työhön, saa työtä ja vaurautta [[Puhemies koputtaa]] ja toimeentuloa, [[Puhemies: Kiitoksia!]] että voi elää hyvää elämää.
Edustaja Kivisaari, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Työ- ja elinkeinoministeriön tehtävä on edistää kestävää talouskasvua. Ilmastonmuutoksen torjunta, ihmisten työpanoksen täysimääräinen hyödyntäminen ja tuottavuuskasvun edistäminen ovat hallinnonalan keskeisiä tavoitteita. Ilmastonmuutoksen torjunta ei suju ilman tahtoa tai taitoa. On totta, että globaalissa mittakaavassa Suomi on pieni tekijä. Vauraan hyvinvointivaltion kansalaisina henkilökohtainen hiilijalanjälkemme on kuitenkin suuri. Pienelle valtiolle, kuten Suomelle, kansainväliset sopimukset ovat elinehto. Emme voi vaatia isoilta valtioilta toimia, jos emme ole niihin itse sitoutuneet. Tutkittuun tietoon pohjautuva ajattelu on valttia myös ilmastoasioissa. Meillä on hyvät mahdollisuudet hyödyntää osaamistamme luonnonvarojen kestävässä käytössä ja kiertotaloudessa. Paitsi ratkaisuna ilmastonmuutokseen, näen puhtaat teknologiat myös mahdollisina uusina menestystarinoina Suomelle. Puhemies! Osaavan työvoiman saatavuuden turvaaminen on yrityksille välttämätöntä. Panostukset koulutukseen ovat osa ratkaisua. Lisäksi meidän on kyettävä joustavoittamaan työmarkkinoitamme. Yritysten näkökulmasta suomalainen järjestelmä on varsin jäykkä. Puhemies! On jotain vialla hyvinvointivaltiossa, kun mielenterveyden ongelmat vievät yhä useamman työkyvyttömyyseläkkeelle. Tämä kehitys on kyettävä pysäyttämään, ja tervehdin ilolla muun muassa valtiovarainministeri Saarikon puheita mielenterveyden suurhankkeesta. Vuoden 2022 aikana toimeenpannaan muun muassa pohjoismainen työvoimapalvelumalli ja osatyökykyisten työllistämistä edistävä yhtiö. Yritysten työvoimapulaa helpotetaan myös edistämällä työperäistä maahanmuuttoa. Tosiasiahan on, että kukaan ei investoi, jos työvoimaa ei ole saatavilla. Puhemies! Tuottavuuden kasvua tavoiteltaessa on meidän kyettävä terveeseen itsekkyyteen ja edistettävä kotimaista omistajuutta. Yritysten on voitava kasvaa ja työllistää Suomessa. Me kaikki iloitsemme aina, kun yritys investoi Suomeen. Valtio ei saa olla tässä esteenä liian tiukan verotuksen tai säädösten muodossa. Investointien lupamenettelyä on siis yhä pyrittävä nopeuttamaan. Teollisuuden sähkövero on alennettu EU:n minimiin, ja yrityksille suunnitellaan muun muassa sähköistämisen tukea, joka kannustaa hiilineutraaliin tuotantoon ja sähköistämiseen. Vihreään siirtymään liittyviin investointeihin puolestaan panostetaan Suomen mittakaavassa erittäin merkittävästi kestävän kasvun ohjelman kautta. Puhemies! Työpaikat syntyvät yrityksissä. Paras työllisyystoimi on yritysten toimintaedellytyksistä huolehtiminen. Suomen tulevaisuus riippuu pitkälti yritystemme menestyksestä ja kyvystä kehittää ratkaisuja huomisen ongelmiin. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Laukkanen poissa, edustaja Harjanne poissa. — Edustaja Kankaanniemi, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Ensiksi haluan kiittää hallitusta siitä, että tänään on Jämsä-Kaipola saanut 4 miljoonaa euroa luvattua tukea. Silloin kun tuli tieto tehtaan alasajosta, niin ministerit, pääministerin johdolla, kävitte siellä paikan päällä ja lupasitte kaiken mahdollisen tuen, ja nyt sitten ilmeisesti tämä viimeinenkin erä on myönnetty Keski-Suomen ely-keskukselle ja sitä kautta Jämsän ja Kaipolan tilanteen korjaamiseen. Siellähän noin nelisensataa ihmistä jäi työtä vaille. Tosin jämsäläiset ovat aktiivista väkeä ja ovat työllistyneet eri tavoin aika merkittävästi, taitaa olla yli puolet heistä työllistynyt. Siellä on myös laaja tehdasalue, jossa on paljon hyödynnettävää tilaa, infraa, kaikkea sitä, mitä tarvitaan, ja sijaintihan on vallan mainio eteläisessä Keski-Suomessa, ja Jämsä on selvä aluekeskus siellä, niin että on todella hyvä, että sitä pystytään nyt viemään eteenpäin. Jämsään liittyy Kaipolan lisäksi myös Kuoreveden Halli. Kuorevesi liitettiin Jämsän kaupunkiin ehkä runsas kymmenen vuotta sitten, ja Hallissa on Patria, jossa on luvassa HX-hävittäjähankintoihin liittyen sadan työpaikan syntyminen. Toivon, että ministeri Haatainen noteeraa tämän erityisen voimakkaasti, ja varmasti on näin tehnytkin, ja koko hallitus, niin että tämä toteutuu. Siellä tarvitaan myös monenlaista vauhdittamista, ei ehkä niinkään tukia, välttämättä, vaan sitä, että luodaan sellaiset olosuhteet, että voidaan siellä työllistää ihmisiä ja saada se hyöty, mitä tästä valtavasta hankinnasta tätä kautta on mahdollista saada. Muun muassa tieliikennehankkeet Hallin, Mänttä-Vilppulan ja Jämsän alueella edellyttävät parantamista. Myös Hallista Tampereelle vievä tie odottaa ja tarvitsee kunnostusta. Varmasti tulee käymään niin, että jopa osa työntekijöistä kulkee Tampereen suunnalta. Vaikka toivomme keskisuomalaisina, että kaikki, jotka sieltä työtä saavat, asuisivat Keski-Suomessa ja Jämsässä. Arvoisa puhemies! Täällä äsken edustaja Myllykoski piti mielestäni oikein hyvän puheen. Hän puhui koulutuksesta ja totesi kahden vuoden koulutuksen olevan monta kertaa riittävä kolmen sijaan. Olen kyllä vahvasti samaa mieltä, että meidän koulutuksen tasoa pitää nostaa ja silloin sitä voidaan myös rajallisesti lyhentää ja tehostaa ja kohdentaa se sillä tavalla, että saamme nopeasti koulutettua ihmisiä avoinna oleviin työpaikkoihin. Erityisen tärkeää on se, että tämä kotimainen työvoima hyödynnetään maksimaalisesti eli työllistetään ensi sijassa ne sadattuhannet työttömät, jotka ovat kuitenkin työkykyisinä ja työhaluisina ilmoittautuneet työttömyyskortistoon, jos vielä nykyisin voi kortistosta puhua, mutta kuitenkin työvoimahallinnon listoille. Perussuomalaisten linja on ”suomalainen ensin”, ja se tässä toteutuu, kun kohdistetaan toimenpiteet niin, että kotimainen työtön työvoima työllistetään. Siitä tulee monenlainen hyöty: tietysti näille ihmisille, yhteiskunnalle, menojen säästöä ja tulojen kasvua, ja inhimillisesti se on hyvin tärkeää. Hallitus on todella monenlaisia toimenpiteitä tehnyt. Tällaista yksilöllistä tukea, emme sitä halveksi ollenkaan, mutta jotenkin tulee kyllä mieleen, että jossain kohtaa voidaan puhua jo vähän holhouksesta. Työttömät ovat aikuisia ihmisiä, ja voisi odottaa, että heitä kannustettaisiin ja vähän yritettäisiin vauhdittaa ilman, että tarvitaan aina virkamies viemään heitä työhön ja työpaikalle ja hakemaan työtä. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Kalli poissa. Edustaja Mäkynen, Matias, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Pandemian hoito on ollut kaikista parasta ja tehokkainta työllisyyden ja talouden hoitoa viimeisen noin kahden vuoden ajan, ja sitä se tulee varmasti olemaan myös lähitulevaisuudessa. Tulokset ovat erinomaisia. Tällä hetkellä tilanne on jo se, että viime kesänä tuotanto nousi Suomessa samalle tasolle, mitä se oli ennen tämän kriisin alkua. Työllisyys myöskin on jo ennätyskorkealla, samoin palkkasumma Suomessa, ja työttömyyskin painui kriisiä edeltävälle tasolle jo tänä syksynä. On siis tärkeää jatkaa tätä onnistunutta kriisin hoitoa, mutta myös suunnattava katsetta jo kasvupolitiikkaan ja siihen, miten tämän kriisin jälkeen varmistamme, että kasvu myöskin jatkuu mahdollisimman vahvana. Tämän osalta on tärkeää varmistaa, että Suomeen investoidaan — että toisaalta julkiset investoinnit ja yksityiset investoinnit kasvavat ja tukevat toisiaan. Saimme tällä viikolla valmiiksi parlamentaarisen tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoituksen työryhmän työn, ja sillä polulla on erittäin tärkeää lähteä nyt nopeasti etenemään, jotta Suomi on vuonna 2030 maailman johtavia maita tutkimuksen ja tuotekehityksen innovaatioiden aikaansaamisessa ja sen myötä työllisyyden ja talouskasvun synnyttämisessä. On erittäin tärkeää, että nyt jo lähivuosina kehitetään uusia malleja siihen, miten houkuttelemme investointeja muualta maailmasta tänne Suomeen varsinkin tuotekehityksen ja innovaatioiden alalla, jotta täällä toimivat yritykset, jotka tällä hetkellä ehkä investoivat jonkin verran myös Suomen ulkopuolelle, yhä enemmän investoisivat kotimaahan ja Suomeen. Näiden tutkimus- ja kehityspanosten, mutta muutenkin yritysten toiminnan kannalta erittäin tärkeää on ennakoitavuus ja toimintaympäristön näkyvyys eteenpäin. Tällä hetkellä iso kysymys on energian hinta. Onkin tosi tärkeää, että saamme uutta ydinvoimaa ja uutta tuulivoimaa lähivuosina erittäin paljonkin käyttöön ja sen myötä parannamme suomalaisten yritysten kilpailukykyä puhtaan energian saannilla, mutta myöskin luomme vakautta energian hintoihin niin kuluttajille kuin teollisuudelle. Se on sekä kilpailukyvyn että ihmisten, kuluttajien ostovoiman vahvistamista. Tällä hetkellä erittäin ajankohtainen kysymys on myös osaavan työvoiman saatavuus. Olen edustaja Myllykosken ja Kankaanniemen kanssa kyllä eri mieltä siitä, että meillä olisi varaa yhtään lyhentää ammatillista koulutustamme. Pikemminkin tällä hetkellä tilanne on se, että yritykset kokevat, että moni ammatillisesta koulutuksesta valmistuva ei saa riittäviä valmiuksia työelämään. Esimerkiksi hitsareita ei välttämättä uskalleta työllistää suoraan koulun penkiltä, vaan odotetaan, että ensin tehdään jotain helpompia työtehtäviä, ennen kuin pääsee teollisuudessa kaikista vastuullisimpiin tehtäviin. Meidän olisi tärkeää lisätä ammatillisessa koulutuksessa varsinkin nuorilla lähiopetuksen määrää ja resursseja siihen, että valmistuvat ovat varmasti valmiita työelämään. Mutta samaan aikaan meillä on mahdollisuus tehdä myös nopeita toimia, ja niistä ministeri Haatainen on myös paljon puhunut ja niitä edistänyt. On tärkeää, että muuntokoulutusta, täydennyskoulutusta, muita aikuiskoulutuksen keinoja edistetään. Ihan tällä viikolla valmistui tärkeä tutkimus siitä, että aikuiskoulutus kohdistuu jo kouluttautuneille, korkeasti kouluttautuneille, ja meidän pitäisi tehdä paljon lisää sen eteen, että matalammin koulutetut, peruskoulutuksen varassa olevat ihmiset ja ammatillisen koulutuksen käyneet myös saisivat koulutusta työuransa aikana ja pystyisivät näin päivittämään osaamistaan. Energian hinnat ovat tärkeä kysymys paitsi teollisuuden myös kuluttajien kannalta. Ensi vuonna sähkön siirtohinnat lähtevät laskuun uuden energiamarkkinalain, sähkömarkkinalain myötä. On tärkeää, että tätä työtä myös jatketaan, jotta sähkön siirtohintoja saadaan entisestään laskettua. Se on myöskin niin teollisuuden kuin kuluttajien kannalta tärkeä asia. Ydinvoiman lisärakentaminen on Suomessa toivottavaa edelleen, mutta suuria hankkeita ei tällä hetkellä ihan hirveästi ole näköpiirissä. Siksi olisi tärkeää, että myös pienempien ydinvoimahankkeiden luvitusta nyt edistettäisiin. On tiedossa, että STUK ja VTT ovat jo kehittäneet tämmöistä koeluvitusmallia, mutta sitä tulisi nyt nopeasti edistää. Tätä toivon erityisesti ministeri Lintilän vievän eteenpäin. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Ranne, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalan talousarvioesityksen budjettikäsittelyssä on esitetty huolia pohjoismaisen työvoimapalvelumallin rahoituksen riittävyydestä. Tämä huoli on aivan aiheellinen, mutta eniten pitäisi olla huolissaan työvoimapalveluiden vaikuttavuudesta yleensä ja pohjoismaisen mallin vaikuttavuudesta erityisesti. On kysyttävä, mitä kasvavilla panoksilla voidaan edes kuvitella saavutettavan. Työvoimapalveluiden piirissä on jo nyt kasvava joukko aikuisia ja ikääntyviä ihmisiä, joiden paikka ei todellakaan ole vielä siellä. Lisäksi tilanteet lasten ja nuorten perheissä, varhaiskasvatuksessa, peruskoulussa, lastensuojelussa, kouluterveydenhuollossa ja edelleen toisella asteella ja siitä eteenpäin ovat erittäin huolestuttavia, suorastaan sydäntä raastavia, ja ne heikkenevät edelleen. Putki kodeista koulujen kautta työelämän kuvitelluille porteille tuottaa yhä lisääntyvän määrän nuoria, joita työvoimapalvelut eivät mitenkään kykene auttamaan ja jotka ovat siellä väärässä paikassa. Kaiken kukkuraksi työvoimapalveluiden it-järjestelmät ja palveluprosessit ovat sellaisessa kunnossa, ettei mikään määrä lisää rahaa ja henkilöresursseja sanottavasti paranna lopputulosta. Työllisyyden kuntakokeilu on paitsi tehnyt ongelmat näkyvämmiksi ja pahentanut niitä myös luonut kokonaan uuden ongelmakentän ja kunnille menopohjan. Raa’alla voimalla ja lisäresursoinnilla tämä ongelma ei ratkea vaan pahenee. Jos palveluiden kautta sitten joku on esimerkiksi palkkatuella palkattukin, saa maksatuksia odottaa pahimmillaan parikin kuukautta. Kun prosessit ja järjestelmät ovat rikki, henkilöresurssien lisääminen ei auta, etenkään jos lisääminen tarkoittaa vain lisääntyviä väliportaita ja niiden pikkupomoja. Johtamisen kehittäminen tarkoittaa vähemmän pomoja, ei enemmän. Arvoisa puhemies! Kentältä tiedämme, että erittäin suurelle osalle Suomen työnantajista työvoimapalvelut eivät edusta minkäänlaista mahdollisuutta hankkia osaavaa tai edes työnantajan toimin koulutettavissa olevaa työvoimaa. Sama ongelma on vaivannut jo pitkään ja vaivaa kasvavassa määrin toisen asteen koulutusta. Valmistuvien valmiudet ovat niin puutteelliset ja ongelmat niin moninaiset, ettei valtaosalla työnantajista ole mitään mahdollisuuksia kompensoida niitä työpaikoilla. Toisen asteen ongelmat juontuvat kodeista ja myös peruskoulusta, kuten tuore Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen Karvin arvio matematiikan osaamisesta 9. luokan lopussa osaltaan osoitti. Tuloksena työvoimapalveluista on tullut ja yhä lisääntyvästi taas tulee yksi sote-organisaatio muiden perään, organisaatio, joka pyörittää epätoivoissaan erilaisissa, usein ostettavissa palveluissa kasvavaa joukkoa ihmisiä, jotka eivät hyödy niistä minkään vertaa. On kerta kaikkiaan hölmöläisten hommaa antaa ensin sosiaalisten, psyykkisten, fyysisten ja kognitiivisten ongelmien kertyä vauvasta nuoreen aikuiseen asti ja palkata sitten 1 200 uutta työntekijää ratkomaan niitä työvoimapalveluissa. Nykyinen ja nyt lisärahoitettava pohjoismainen malli ei palvele aidosti työllistettävissä olevia ihmisiä eikä työnantajia. Ongelma ei ole raha, sillä sitä palaa tähtitieteellinen summa. Ongelmana ovat kehnot ja tehottomat järjestelmät, prosessit ja organisaatiot sekä palveluiden kohdistaminen ihmisten elinkaaren vääriin kohtiin. 1 200 uuden niin sanotun asiantuntijan palkkaaminen ja lykkääminen ennestään äärirajoilla ponnistelevan organisaation perehdytettäväksi, tai oikeammin uimakoulutettavaksi, osoittaa hallitukselta taas kerran täydellistä realismin ja mittaluokkien tajun puutetta. Jos haluamme, että tilanne alkaa edes muutaman vuoden päästä helpottaa, paukut pitäisi laittaa nyt lasten ja nuorten perheisiin, varhaiskasvatukseen, perusopetukseen, lastensuojeluun ja kouluterveydenhuoltoon, muiden muassa. 70 miljoonalla ja 1 200 uudella työntekijällä hallitus ostaa vain lisää kaaosta.
Kiitoksia. — Edustaja Malm, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Työllisiä on tällä hetkellä yli 40 000 enemmän kuin oli SDP:n johtaman hallituksen aloittaessa työnsä tämän vaalikauden alussa. Yli 40 000 enemmän, vaikka välissä on ollut historiallinen talouskriisi. Hallitus on tehnyt rakenteellisia toimia, jotka lisäävät työllisyyttä ja vahvistavat julkista taloutta myös pitkällä aikavälillä. Hallituksen tavoitteena on nostaa Suomen työllisyysaste pysyvästi muiden Pohjoismaiden tasolle. Tämä edellyttää, että muiden Pohjoismaiden tavoin toteutamme aktiivista työvoimapolitiikkaa. Vuoden 2022 budjetissa tätä tavoitetta edistetään pohjoismaisen työvoimapalvelumallin lisäksi esimerkiksi viemällä TE-palvelu lähelle asiakkaita, edistämällä osatyökykyisten työllistymistä ja työperäistä maahanmuuttoa sekä parantamalla palkkatukea. Kaikki nämä ovat asioita, joissa hallitus ottaa muiden Pohjoismaiden onnistumisista mallia. Arvoisa puhemies! Samaan aikaan osa aloista kamppailee työvoimapulan kanssa. Teollisuudessa osaavan työvoiman puute vaikeuttaa jo laajalti yritysten toimintaa. Monilla toimialoilla osaavan työvoiman saatavuus on keskeisin kasvun este. Tässä tilanteessa on tärkeää, että hallitus on päättänyt lisätä myös työperäistä maahanmuuttoa, mutta käyttää aikaa myös siihen, kuinka me koulutamme tällä hetkellä heitä, jotka työttömyydestä kärsivät, alalle sopiviksi. Ensi vuoden budjetilla parannetaan osaavan työvoiman saatavuutta ja myös kohtaantoa. Edellä mainitun osaamispulan ohella haluaisin kiinnittää tämän salin huomion toiseen alati pahenevaan pulaan, jaksamispulaan. Työhyvinvoinnin merkityksestä työllisyydelle puhutaan liian vähän ottaen huomioon, kuinka yleistä mielen pahoinvointi nykyään on ja kuinka kalliiksi se käy sekä yhteiskunnalle että myös yksilölle. Mielenterveyden sairaudet ovat nousseet yleisimmäksi työkyvyttömyyseläkkeen syyksi, ja työkyvyttömyyden hintalappu on joka vuosi useita miljardeja euroja. Eläketurvakeskuksen mukaan keskimäärin noin 50 henkilöä jää päivittäin työkyvyttömyyseläkkeelle. Opiskelijoiden voinnista kertovien tutkimusten signaali on, että tulevaisuudessa tilanne on räjähtämässä käsiin. Nuoremme ovat puolikuntoisia ennen kuin edes ehtivät täysipäiväisesti työelämään. Tähän on herättävä nyt. Hallitus aivan oikein panostaa ensi vuoden budjetissa hoitovelan korjaamiseen sekä myös suoraan mielenterveyden ja työkyvyn tukemiseen. Jatkamalla työhyvinvointiin panostamista sekä esimerkiksi lisäämällä työelämän joustoja voitaisiin lisätä sekä työllisten määrää että hyvinvointia. Lopulta työssäjaksamisesta huolehtimattomuus tulee yhteiskunnalle kalliimmaksi kuin siitä huolehtiminen. Sitten, arvoisa puhemies, vielä tähän loppuun muutama asia digitaalisuudesta ja digitaalisuuden tulemisesta työelämään. Me puhumme paljon siitä, että digitaalisuus on tulossa ja se tulee työelämään ja se tulee mullistamaan työelämän, ja samaan aikaan oikeastaan unohdamme sen, että se on jo työelämässä. Metsäkoneenkuljettajat, veturinkuljettajat ja opettajat toimivat jo digitaalisuuden kanssa päivittäin huipputeknologian ympäröiminä, saatikka sitten vaikka leikkaavat lääkärit. Mutta työnhaun puolella digitaalisuuteen — ja työnhaun digitalisoimiseksi — toivoisinkin, että ministeri Haatainen miettisi, kuinka me saisimme aikaiseksi työnhaun Tinderin, jossa työntekijä ja työnhakija helposti kohtaisivat.
Kiitoksia. — Edustaja Holopainen, Mari.
Arvoisa puhemies! On totta, että Suomi on pärjännyt tähän asti varsin hyvin koronaepidemiassa myös taloudellisin mittarein, ja tätä työtä toivottavasti jatketaan nyt. On myös todettava, että opposition kritiikistä huolimatta on pärjätty hyvin ylipäänsä, monella talouden mittarilla. Työllisyys on kehittynyt ehkä yli odotustenkin. Samaan aikaan on kuitenkin todettava, että en ole nähnyt työ- ja elinkeinoministeriössä vielä riittävästi sitä murrosta, jonka elinkeinorakenteen muutos aiheuttaa ja johon meidän mielestäni pitäisi vastata paremmin. Tuossa aiemmin kysyinkin, millä tavoin on huomioitu elinkeinorakenteen murros ja minkälaisia muutoksia se on aiheuttanut nyt työ- ja elinkeinoministeriön resursoinnissa tai ylipäätään painopisteissä. Huolenaiheena ovat mielestäni edelleen muun muassa luovat alat, joiden arvo myös talouden kannalta on tunnistettu esimerkiksi naapurimaassamme Ruotsissa meitä huomattavasti aiemmin ja paremmin, ja tämän osalta meillä olisi vielä paljon saavutettavaa. Lisäksi olemme nyt muun muassa tämän tki-työryhmän ansiosta ehkä vihdoin kaikki yhteisesti sitten sitoutuneet siihen, että tutkimuksesta ei ole varaa leikata myöskään taloutemme kannalta. Mutta nyt kun katson näitä panostuksia täällä kirjasessa, niin kyllä täytyy sanoa, että sitä ajattelua olisi voinut jo vähän aikaisemminkin ehkä viedä eteenpäin. Täällä on satoja miljoonia esimerkiksi yhdelle yritykselle, Suomen Malmijalostus Oy:lle, mikä taas edustaa sitten sellaista aika erityyppistä ajattelua, että ei hajauteta sitä riskiä ihan kovinkaan laajalle vaan lähdetään valtiovetoisesti vetämään jotakin toimialaa, kun taas voisi ajatella, että markkinataloudessa kuitenkin lähtökohtaisesti yritykset tekevät ne investoinnit. Etenkin, jos uskomme tähän tutkimuspohjaiseen elinkeinopolitiikkaan tai siihen, että me voimme olla kansainvälisesti erittäin taitavia monella alalla — niin kuin meillä onkin näitä hyvin lupaavia kasvuyrityksiä — silloin minulla herää se kysymys, että on hieman riskialtista lähteä veikkaamaan tiettyä toimialaa, joka sitten myös luontoalueiden kannalta aiheuttaa varsin ikäviä sivuvaikutuksia, siitä ei päästä mihinkään. Joten näen, että tämä elinkeinorakenteen muutos vaatisi vielä tosi paljon enemmän töitä, sen ymmärtämistä, että ihminen ja osaaminen on siellä keskiössä ja sen kautta me rakennetaan meidän elinkeinoelämää ja meidän hyvinvointia myös jatkossa. Minulta on myös tultu kysymään, että kun [[Puhemies: Kiitoksia!]] hallitus antaa apua Jämsään, [[Puhemies: Aika!]] niin miten huomioidaan esimerkiksi varhaiskasvatuksen ahdinko [[Puhemies: Kiitoksia, aika!]] pätevän työvoiman kannalta.
Ministeri Haatainen, 4 minuuttia. — Sen jälkeen tämä kohta keskeytetään.
Arvoisa puhemies! Tässä tuli monissa puheenvuoroissa edelleen näitä samoja kysymyksiä. Käytiin läpi pohjoismaista työvoimapalvelumallia ja sen toimivuutta. Täällä nostettiin esiin myös TE-toimistojen palvelukyky, ja digipalveluiden tämänhetkinen tilanne. Allekirjoitan täysin, että se järjestelmä, joka siellä nyt on, on tiensä päässä, ja juuri siksi me investoimme, me laitamme nyt resursseja siihen, että nämä järjestelmät saadaan kuntoon. Siihen tarvitaan rahaa ja sitä suunnataan nyt, että saadaan digipalvelut TE-toimistoissa toimimaan, ja siellä tämä keskeinen alusta, josta puhuin, on Työmarkkinatori. Edustaja Nina Malm täällä esitti tällaista työllisyyden tinderiä. Tämä Työmarkkinatori tulee olemaan sellainen kohtaamispaikka, jossa sähköisellä alustalla pystytään monia asioita hoitamaan ja myös ikään kuin törmäyttämään, saamaan yhteen työpaikkoja ja työnhakijoita siten, että nämä kohtaamiset olisivat paremmin osuvia ja että tämä työtön myös työllistyy ja yritykset saavat työntekijöitä. Sinne alustalle ollaan yhdessä OKM:n kanssa myös jatkossa rakentamassa koulutuspalvelutarjontaa, eli se on monella tapaa tämmöinen palveleva alusta. Täällä käsiteltiin taas jälleen tätä kohtaantokysymystä. Edustaja Holopainen otti esille nämä yritystuet ja Suomen Malmijalostus Oy:n ja niin edespäin. Ne ovat omistajaohjausministeri Tuppuraisen alaisuudessa, ja varmaan eri yhteydessä niistä kannattaa keskustella. Mutta olen samaa mieltä siitä, että tähän vihreään siirtymään me nimenomaan tarvitsemme tueksi osaamisen vahvistamista. Sen hallitus on tunnistanut, ja sitä me teemme monella taholla, eli vahvistamme myös sitä, että työntekijöitten osaamistaso vahvistuu ja muuntuu sen mukaisesti, että pystytään vastaamaan tähän uuden teknologian asettamiin vaatimuksiin. Toinen asia on digitalisaatio, joka on työelämässä menossa läpi. Se aiheuttaa myös paljon stressiä ja uupumusta ihmisille, ja sellaista tunnetta, että ei pysy mukana asioissa, ja tämän vuoksi myös tähän digitalisaatioon ja siihen koulutukseen, että osataan sitä hyödyntää, pitää satsata. Mutta totta kai se on myös yritysten tuottavuuden kannalta tärkeä asia. Ei ne innovaatiot synny itsestään, ne syntyvät siellä työyhteisöissä myös, ja siitä syystä on hyvin tärkeää, että me satsaamme koulutukseen kaikilla tasoilla, myös siellä perusammattitutkintotasolla oleville ihmisille lisäkoulutusta aina sinne huippuosaajiin saakka. Nämä hallituksen tki-suunnitelmat yhdessä tämän [[Puhemies koputtaa]] parlamentaarisen työn kautta, jota edustaja Mäkynen vetää, on todella tärkeä, ja se on myös uusien työpaikkojen ja tuottavuuden kannalta ihan keskeinen asia. Täällä kysyttiin myös, että mistä syntyvät ne työpaikat sinne yksityiselle sektorille. Julkinen kasvaa kyllä. Hallituksen tavoitteena on nimenomaan se, että yrityksiin syntyy työpaikkoja. Siinä meidän pitää myös sen osaavan työvoiman saatavuudesta huolehtia, ja tästä syystä me myös satsaamme siihen, että koulutuksen avulla ja työllisyyspalveluiden kautta saadaan nyt työttömänä olevat ihmiset mahdollisimman sujuvasti takaisin työelämään, mutta sen lisäksi me tulemme tarvitsemaan myös työperäistä maahanmuuttoa. Jos me emme sitä tee, niin silloin se kasvun este tulee nimenomaan siitä, että meillä ei ole osaavaa työvoimaa. Nämä eivät ole poissulkevia, toisiaan poissulkevia asioita, vaan me hallitusti tarvitsemme tätä [[Puhemies koputtaa]] kaikkea.
Näin keskustelu ja asian käsittely keskeytetään. Sitä jatketaan myöhemmin tässä täysistunnossa.
Nyt jatketaan aiemmin tässä täysistunnossa keskeytynyttä yleiskeskustelua pääluokasta 32. Keskustelu jatkuu. Edustaja Pirttilahti poissa, edustaja Mäkynen, Jukka poissa, edustaja Strand poissa, edustaja Kettunen poissa, edustaja Hoskonen poissa. — Edustaja Mäkynen, Matias, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Aikaisemmin tässä yleiskeskustelussa puhuttiin paljon työntekijöiden hyvinvoinnista ja erityisesti työuupumuksesta. Se onkin erittäin tärkeä kysymys myös tulevassa uudistuksessa, kun lähdetään työvoimapalveluita uudistamaan, mutta olisi tärkeää myös työsuojelun puolella kiinnittää huomiota siihen, että jokaisella on oikeus turvalliseen työympäristöön ja myöskin turvalliseen työn johtamiseen sekä työn järjestelyyn. Tällä hetkellä työuupumusta aiheuttavat työelämässä huono johtaminen, vaikeat ihmissuhteet ja työkaveruudet työelämässä sekä työkuorma hyvin monella ihmisellä. Meillä ei ole yksinkertaisesti varaa siihen, että ajamme ihmiset loppuun meidän työelämässämme. Se on sekä tuottavuuden että julkisen talouden kannalta vaikea asia mutta erityisesti inhimillisesti kestämätöntä. Siksi toivoisin, että ministeri Haatainen edistäisi tulevan vuoden aikana sitä, että työsuojelulaissa otettaisiin vahvemmin kantaa myös henkiseen hyvinvointiin ja työssäjaksamiseen. Työuupumuksen ohella täytyisi ehkä puhua myös työttömyysuupumisesta. Sillä tarkoitan sitä, että moni työttömäksi joutunut kokee myös erittäin uuvuttavaa elämäntilannetta. Työttömiä pompotellaan eri luukuilla, ja heitä lähetellään erilaisiin palveluihin, joita aina ei itse koeta mielekkäiksi, ja tämä on todella kuormittavaa. Nyt olemme menossa oikeaan suuntaan, kun pohjoismaisen työvoimapalvelumallin myötä pystymme palvelemaan työttömiä yhä yksilöllisemmin ja saamme enemmän aikaa aina yhtä työtöntä kohden siellä palveluiden piirissä, mutta toivoisin, että voisimme entistä enemmän hyödyntää myös sosiaali- ja terveyspalveluita, koulutusta, kuntoutusta ja muita hyvinvointivaltion palveluita näiden ihmisten auttamiseksi. Se, että työvoimapalveluissa hyödynnetään pääosin vain TE-hallinnon alla olevia kursseja, koulutuksia ja muita toimenpiteitä, ei ole kaikkien kannalta kestävää eikä myöskään mielekästä, vaan ihmisten motivaatio ja myöskin näiden palveluiden ymmärtäminen voisi olla parempi, jos pystyisimme laajemmin hyödyntämään esimerkiksi koulutusta tai joidenkin kohdalla sosiaali- ja terveyspalveluita, jos esimerkiksi tällaisesta uupumistilanteesta on kysymys. Olemme siis menossa nyt oikeaan suuntaan, mutta meidän on syytä edelleen kehittää näitä palveluita ja laajentaa työttömille tarjoamaamme valikoimaa. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Tynkkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Muut puolueet iskevät pöytään aina samaa ratkaisua, olipa ratkaistava ongelma lähestulkoon mikä tahansa. Kun kysytään, miten pitäisi reagoida maailmalla puhjenneeseen kriisiin tai valtiontalouden haasteisiin, vastaus on maahanmuuton lisääminen. Saman vastauksen saa, kun kysyy ylikuormitettujen hoitajien hädästä ja hoitajapulasta. Käytäntö osoittaa kuitenkin jotain aivan muuta ratkaisun toimivuudesta. Siirtolaisten vastaanottaminen ei ole ratkaissut kriisiä maailmalla, mutta on luonut uusia kriisejä vastaanottaviin maihin. Kun valtion kakun on kuviteltu maahanmuuton turvin kasvavan, todellisuudessa tarjolla on yhä pienempiä paloja, ja jotkut jätetään kokonaan ilman. Maahanmuutto ei ole ihmeratkaisu hoitajakriisiinkään. Se on ratkaisu ainoastaan niille, jotka haluavat polkea hoitajien palkkoja ja alan osaamistasoa. Perussuomalaisille tämä ei käy. — Kiitos.
Esitellään oikeusministeriön hallinnonalaa koskeva pääluokka 25. Pääluokan yleiskeskusteluun varataan tässä vaiheessa enintään 1,5 tuntia. Avaan keskustelun. — Esittelypuheenvuoro, edustaja Filatov, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Eduskunta on useissa yhteyksissä kantanut huolta oikeusministeriön hallinnonalan niukoista määrärahoista ja sitä kautta myös oikeusvaltion ja oikeudenhoidon toimintaedellytyksistä. Esimerkiksi lakivaliokunta katsoi omassa julkisen talouden suunnitelmaa koskevassa lausunnossansa, että perusrahoituksessa on merkittävää korjaamista, ja kun oikeusministeriö tuolloin teki arvion, miten tuomioistuinten, Syyttäjälaitoksen, Rikosseuraamuslaitoksen ja oikeusaputoimistojen rahoitus kulkee, niin se osoitti, että siellä on yli 20 miljoonan euron vaje, josta itse asiassa 10 miljoonaa kohdistui tuomioistuinlaitokseen. Tämä kertoo siitä, että meillä on todella tarvetta oikeusvaltion turvaamiseen ja meillä on tarvetta vahvistaa oikeudenhoidon toimintaedellytyksiä. Lakivaliokunta tuolloin ajatteli, että pitäisi laatia erillinen valtioneuvoston selonteko, jossa tätä arvioitaisiin. No nyt valtiovarainvaliokunta, kun teki omaa mietintöänsä, oli erittäin tyytyväinen siihen, että hallitus on päättänyt käynnistää tällaisen oikeudenhoidon selonteon, jossa tätä kokonaisuutta arvioidaan ja katsotaan, minkälaisia jatkotoimia ja ehdotuksia tarvitaan, jotta päästään eteenpäin pitkäkestoisella tavalla. No, oikeusministeriön hallinnonalan rahat ensi vuonna ovat hiukan yli miljardi euroa, mikä vastaa tämän vuoden varsinaisen talousarvion rahoitusta, mutta tämä tilanne on silti tiukka, ja on tärkeätä, että talousarvioesitystä täydentävään esitykseen sisältyi 16,6 miljoonan lisäpanostukset, jotka ovat nimenomaan esimerkiksi koronapandemiaan, tietojärjestelmien kehittämiseen ja valmiuslain uudistamiseen kohdennettuja. Nämä tulevat tarpeeseen. Oikeusministeriön yhteydessä toimii eri viranomaisia, ja meillä on eri valtuutettujen toimistoja, ja on tärkeää, että näiden hallinnollisia tukitehtäviä pyritään yhdistämään ja sitä kautta vähentämään päällekkäistä työtä. Oikeusministeriö onkin jo selvittänyt näitä toimia, ja sitä valiokunta tervehtii ilolla. Valiokunta pitää myös tärkeänä sitä, että naisiin kohdistuvan väkivallan raportoijan tehtävään on varattu 200 000 euroa ja että tuo tehtävä asetetaan jo toimivalle yhdenvertaisuusvaltuutetulle, elikkä ei tule tavallaan uutta vaan sitä saman viraston tehtävää tai resurssia hyödynnetään tässä tilanteessa. No, sitten valiokunnan tekemistä muutoksista: Niitä ei ole kovin paljon. Se on noin 500 000 euroa ja kohdistuu pääasiassa järjestöille, koska tiedämme, että järjestöjen toimintaresurssit ovat niukat. Valiokunta on ollut myös tyytyväinen siihen, että ministeriössä on tehty selvitystä siitä, miten tätä järjestöjen rahoitusta voitaisiin saada toimivammaksi. Sitten tuomioistuimet ja oikeusapu: Siellä määrärahataso on vähän yli 300 miljoonaa euroa, ja siihen sisältyy vajaa 4 miljoonaa euroa lisämäärärahaa, joka liittyy näytön keskittämiseen käräjäoikeuksiin ja todistelun taltioimiseen hovioikeuskäsittelyjä varten. Sen lisäksi tulee 3,5 miljoonaa euroa tuomioistuinten käsittelyaikojen lyhentämiseen. Nämä molemmat ovat tarpeellisia asioita. Vaikka tiedämme, että varmasti tarvetta olisi suuremmallekin summalle, niin suunta on kuitenkin oikea, koska esimerkiksi hovioikeuksien juttujen määrä on kasvanut 138 prosenttia ja käräjäoikeuksissa 123 prosenttia, elikkä tavoitteet karkaavat käsistä sitä mukaa kuin lisäresurssia tulee. Valiokunta pitää tärkeänä, että käsittelyaikoja pyritään lyhentämään. Se on muun muassa oikeusturvan näkökulmasta erittäin merkityksellistä. Sitten tähän selontekoon: Valiokunta toivoo, että tässä otettaisiin huomioon myös oikeudenhoidon ketjumainen toimintatapa. Elikkä kun rikosketjun alkupäähän laitetaan rahaa, niin sitä tarvitaan myös sinne loppupäähän, ja arviomme on, että sote-uudistuskin itse asiassa saattaa vaikuttaa siten, että hallintotuomioistuimiin tulee uusia tai lisää tai miten sen tahtoo sanoa, kuitenkin juttuja, jotka liittyvät tähän isoon uudistukseen — yleensä niin on, kun tehdään isoja, merkityksellisiä uudistuksia. Sitten valiokunta painottaa tietojärjestelmien kehittämishankkeita ja sitä, että on tärkeää, että ne etenevät ja että niitä resursoidaan suunnitellusti. Talous- ja velkaneuvonta nousi myös esiin, ja siellä on tulossa nyt lisähenkilötyövuosia, minkä turvin on ollut mahdollista parantaa talous- ja velkaneuvontapalveluita. Mutta samaan aikaan jälleen ylivelkaantuneisuus kasvaa, [[Puhemies koputtaa]] ja se tarve sillä puolella myös lisääntyy. — Kiitoksia.
Kiitoksia. — Ministeri Henriksson, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies, värderade talman! Aluksi haluan kiittää valtiovarainvaliokunnan kunta- ja terveysjaostoa, työelämä- ja tasa-arvovaliokuntaa sekä lakivaliokuntaa oikeusministeriön hallinnonalan talousarvioesitystä koskevasta työstänne ja valiokunnissa käydyistä keskusteluista ja myös näistä lisämäärärahoista, jotka on oikeusministeriön hallinnonalalle nyt osoitettu. Oikeusministeriön hallinnonalalle ehdotetaan siis vuodelle 22 määrärahoja noin miljardi euroa. Kokonaisbudjetti on noin 18 miljoonaa euroa suurempi kuin tänä vuonna. Näillä määrärahoilla rahoitetaan demokraattisen oikeusvaltiomme ydintoimintoja. Oikeushallinnossa tuotetaan muun muassa koko tuomioistuinlaitoksen toiminta ylimmistä tuomioistuimista alueellisiin alioikeuksiin, kattava julkinen oikeusapu, laadukas syyttäjätoiminta, tehokas ulosottotoiminta sekä vaikuttava vankeusrangaistusten ja yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpano. Hallitus on vaikeasta valtiontalouden tilanteesta huolimatta tällä hallituskaudella lisännyt oikeudenhoidon resursseja noin 70 miljoonalla eurolla. Suomi oikeusvaltiona menestyy kansainvälisissä vertailuissa: EU:n komission tämänvuotisessa oikeusvaltiokertomuksessa tuodaan esille, että Suomen oikeuslaitoksen riippumattomuutta pidetään erittäin hyvänä ja että Suomi kuuluu maailman vähiten korruptoituneisiin maihin. Tämä on hyvin tärkeää ja peilaa myös yhteiskuntamme arvoja. Oikeusvaltiota on kuitenkin jatkuvasti vaalittava, ja tämä työ ei ole valmis. Niin oikeusvaltio, elävä kansanvalta kuin oikeuksien toteutuminenkin edellyttävät jatkuvaa kehittämistyötä. Oikeudenhoidon resurssit ovat keskeinen oikeusvaltiota koskeva kysymys. Siksi on tärkeää, että hallitus on käynnistänyt ensimmäistä laatuaan olevan oikeudenhoidon selonteon valmistelun. Selonteossa annetaan kattava tilannekuva oikeudenhoidon nykytilasta ja lähiajan kehityssuunnasta sekä ehdotetaan tarvittavia jatkotoimenpiteitä.
Arvoisa puhemies! Tästä vankeinhoidosta valiokunta myös keskusteli ja siitä, että on äärimmäisen tärkeää, että turvallisuus pystytään turvaamaan ja juuri niin, kuin ministeri tässä lopussa sanoikin, että naisvankien erityistarpeita pystytään paremmin ottamaan huomioon. Mutta se, mikä siellä nousi esiin, liittyi tähän tupakointikieltoon. Kun eduskunnassa tämä lakiesitys ei edennyt — me tiedämme kaikki ne syyt ja sen historian — niin olimme myös huolissamme siitä, miten pystytään sitten turvaamaan se, että jatko toimii turvallisesti. Ja tämä ehkä on sellainen asia, josta ministeri, jos hän jossakin vaiheessa vastaa, voisi vähän kertoa, että miten tästä selviämme eteenpäin, koska se on varmaan meidän yhteinen haasteemme.
Kiitoksia. — Edustaja Tynkkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Maalittaminen, vihapuhe ja sananvastuu — näitä termejä halutaan väkisin ujuttaa poliittiseen keskusteluun ja pikkuhiljaa lainsäädäntöön asti. Yhteisiä verovaroja ujutetaan hankkeisiin sitä enemmän, mitä enemmän niissä vilisee kyseisiä termejä. Samalla kun vihapuhehankkeiden leipä levenee, sananvapauden tila maassamme kapenee. Suomessa käydään sananvapausoikeudenkäyntejä, joissa kyseenalaistetaan aiemmin itsestään selvinä pidettyjä käsityksiämme. Sanavalintojen mielekkyys jäi ennen kanssaihmisten arvioitavaksi, mutta nyt niitä yritetään tunkea tuomarien ja poliisien työpöytien täytteeksi. Samalla käsittelyajat venyvät ja tutkintaa odottavien rikosten pino pöydällä kasvaa. Sananvapauden käsitettä kuuluisi selkeyttää, ei hämärtää. Resursseja tulisi kohdistaa oikeusvaltion kannalta elintärkeisiin kohteisiin, ei oman aatteen ajamiseen. Yhteiskunnan kivijalkaa pitäisi vahvistaa, ei antaa se rapautua. Kuten aina, kyse on valinnoista.
Kiitoksia. — Ledamot Bergqvist.
Värderade talman! Rättsstaten är en grundpelare vi måste värna om. Ett säkert och fungerande rättssystem skapar trygghet i samhället, och satsningar på att utveckla rättssystemet är nödvändiga.
Kiitos, arvoisa puhemies! Tahtoisin kiinnittää huomiota siihen, että alan henkilökunta on jo nyt äärirajoilla ja kamelin selkä katkeaa kohta. Rikosprosessiketju tarvitsee akuutisti lisäresursseja. Oikeushallinnon alalla ihmiset uupuvat työkuormansa alle ja lopulta vaihtavat alaa. Kaksi viikkoa sitten syyttäjälaitospäivässä eräs käräjäoikeuden laamanni tuli kertomaan minulle, että tällä hetkellä kun syyttäjältä tulee juttu sisään käräjäoikeuteen, on syyttäjällä tarjota seuraava vapaa istuntopäivä kahdeksan kuukauden päähän. Näillä samoilla syyttäjälaitospäivillä kuulin myös, että avi on asettanut uhkasakon ainakin yhdelle syyttäjälaitosalueelle vaatien työntekijöiden työkuorman vähentämistä. Työsuojeluviranomaiset ovat jo aiemmin puuttuneet tilanteisiin eri alueilla. Kysyisinkin ministeriltä: mitä aiotte tehdä tälle asialle?
Kiitoksia. — Edustaja Huttunen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Ketju on yhtä vahva kuin sen heikoin lenkki. Tämä koskee myös oikeudenhoidon ketjua. Kun poliisille annetaan lisää määrärahoja, pitää pitää huoli, että myös muilla oikeudenhoidon osilla, eli syyttäjällä, tuomioistuimilla ja Rikosseuraamuslaitoksella, on riittävät resurssit käsitellä rikosasia loppuun. Poliisiasiat ovat sisäministeriössä ja muut edellä mainituista oikeusministeriössä. Arvoisa ministeri, millä tavoin varmistetaan ministeriöiden välillä se, että oikeudenhoidon ketjuun ei muodostu pullonkauloja?
Kiitoksia. — Edustaja Hyrkkö, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! On todella hyvä, että oikeudenhoidon resursseja vahvistetaan ja että oikeudenhoidon selonteon valmistelu on myöskin käynnistetty. Tätä olemme myös lakivaliokunnassa ehdottaneet. Pidän erittäin tärkeänä sitä, että me emme pidä oikeusvaltiota ja sen riippumattomuutta itsestäänselvyytenä. Kansainväliset esimerkit jopa Euroopan unionin sisältä osoittavat, että kun kansainvälisen oikeuden periaatteet ja pelisäännöt hylätään, oikeusvaltio voi hapertua ihan silmänräpäyksessä. Epäluottamuksen kylväminen tuomioistuimia ja muita instituutioita kohtaan ja eri ihmisryhmien välille on eräänlainen hälytyskello oikeusvaltiolle, ja on tärkeää, että pidämme silmällä niitä yhteiskunnallisia ilmiöitä ja kiinnitämme huomiota siihen, miten myös tämä puoli yhteiskunnallisessa keskustelussa kehittyy. Vihreille on tärkeätä, että oikeudenhoidon resurssit turvataan kautta linjan. Se on ihmisten oikeusturvan mutta myös yhteiskunnan turvallisuuden ja luottamuksen kannalta aivan välttämätöntä.
Kiitoksia. — Edustaja Eloranta, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Myös lakivaliokunnassa on kannettu huolta oikeusministeriön hallinnonalan määrärahojen riittävyydestä, lisäyksistä huolimatta, ja oikeusvaltion ja oikeudenhoidon toimintaedellytyksistä, niin kuin täällä olemme kuulleet. Onkin oikein hyvä, että hallitus on päättänyt käynnistää oikeudenhoidon selonteon valmistelun, jotta saamme sitten ajantasaisen ja kokonaisvaltaisen tiedon siitä, missä tilassa suomalainen oikeudenhoito on. Kysynkin ministeriltä: milloin arvioitte, että tämä selonteko valmistuu? Oikeusjärjestelmän sujuvaa toimintaa edesauttavat erilaiset tietojärjestelmät ja digitalisaatio, ja onkin hyvä, että hallitusohjelman mukaisesti nyt kuva‑ ja äänitallenteiden hyödyntäminen etenee, ja sen myötä oikeudenkäynnin kustannuksetkin varmasti pienenevät ja käsittelyajat lyhenevät. Kysynkin ministeriltä: miten nämä asiat nyt menevät ensi vuoden aikana eteenpäin ja milloin näiden suhteen alkaa olla valmista?
Kiitoksia. — Edustaja Myllykoski.
Arvoisa herra puhemies! On hyvä jatkaa nyt tuosta edellä käydystä kysymyksen muotoilusta. Se selonteon nuotitus minua kiinnostaa erityisesti. Onko ministeri tyytyväinen, että sinne on asetettu sellaiset kriteerit, että ei vain ole niin sanotusti selonteko, vaan että onko laitettu painopisteitä, mitä pitää todellakin selvittää, että se kokonaisuus sitten palvelee, jos se jossakin vaiheessa päätyisi vaikkapa tänne eduskuntaan, jotta se ei ole vain niin kuin jonkun näkemys asioista jossakin muodossa, vaan että siihen todellakin erittäin ponnekkaasti on jo lähtökohtaisesti aseteltu sellainen tarkoitusperä, joka myös mahdollistaa sitten sen prosessin tietämyksen. Ja sitten viimeisenä nopeana kysymyksenä: koska pääsemme tekemään päätöksiä velkojen anteeksiannosta [[Puhemies koputtaa]] 90-lukulaisille?
Kiitoksia. — Edustaja Zyskowicz haluaa tarjota kahvit, mutta olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Äsken häiriköin puhelimellani ja rangaistuksesi siitä poistin vastauspuheenvuoroni. [[Naurua]]
Edustaja Tolvanen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Ensinnäkin kiitos ministerille ja jaoston puheenjohtajalle esittelystä. Otan tässä esiin erittäin tärkeän ja huolestuttavan asian: vankilaturvallisuuden. Järjestäytynyt rikollisuus on entistä enemmän siirtynyt vankiloihin, kiven sisään. Se on ihan loistava asia, että he ovat siellä, eivät vapaana, mutta samalla siellä peli on koventunut. Siellä on erittäin huolestuttavia ilmiöitä tullut järjestäytyneiden rikollisjengien taholta. Vartijoita uhkaillaan, heihin kohdistetaan väkivaltaa. Onneksi nyt viime vuosina ei ole kuolemaan päättynyttä väkivaltaa ollut, mutta sellaisiakin tapauksia on ollut. Vartioita ja jopa heidän perheitään maalitetaan. Se on halpamaista ja todella huolestuttavaa. Se on ihan hyvä, että yksin työskentelyä on pystytty vähentämään, mutta pitäisi tehdä paljon rakenteellisia ratkaisuja, pitäisi saada valvontatekniikkaa lisää ja lisää vartijoita. Kysynkin, että mikä olisi se pitkä tie. Tässä hetkessä tätä ei pysty ratkaisemaan, mikä on se pitkä tie, [[Puhemies koputtaa]] millä selviämme tästä ja saamme vankilat turvallisemmiksi?
Kiitoksia. — Ledamot Strand.
Tack, ärade talman! Ja kiitos ministerille esittelystä, paljon hyviä asioita on meneillään hallinnonalallanne. Itse aina edustaja Myllykosken ja muiden kanssa kiitän tässä vaiheessa — tai yleensä me valitetaan, että miksei etene — ja nyt voidaan taas kiittää. Asia on nyt eduskunnan käsissä lakivaliokunnassa, ja vihdoinkin etenee tämä maksuhäiriömerkintöjen radikaali lyhentäminen niissä tilanteissa, kun itse velka on maksettu. Siitä ollaan puhuttu täällä kaikki ne vuodet, kun itse olen täällä ollut, ja ennen sitäkin, ja joka kaudella ollaan yli 100 allekirjoitusta saatu kasaan ja nyt hienosti yhdessä saatu se eteenpäin. Ja on tietenkin mukavaa, että RKP:n ollessa vahtivuorossa oikeusministeriössä tämä asia myös etenee. Toivotaan, että saadaan se nyt myös eduskunnasta ulos.
Arvoisa puhemies! Käymme tämän keskustelun täällä joka vuosi, ja nyt kun ensi vuoden budjetti on siellä 65 miljardin kokonaispotissa ja tähän oikeudenhoitoon löytyy miljardi, niin jaksan joka kerta hämmästellä tässä salissa, miten voi olla mahdollista, että sinne ei löydy sitä 20:tä miljoonaa, mikä tarvittaisiin perusrahoituksen vähimmäistasoon, jotta nämä oikeudenhoidon viranomaiset pystyisivät hoitamaan asiansa. Tämä on siis selkeästi valintakysymys, ja toivoisin, että seuraavalla kerralla tämä valinta olisi tehty niin, että tämä puoli hoidetaan. Tämä on yksi yhteiskunnan peruspilareista. Olisin vielä sen verran kysynyt, että kun lakivaliokunnan lausunnossa nimenomaan kiinnitetään vakavaa huomiota tähän rahoitusvajeeseen, tähän 20 miljoonaan euroon, mutta tarkoituksemme ei nähdäkseni ollut se, [[Puhemies koputtaa]] että tätä ei tarvitsisi korjata, kun odotellaan selontekoa. [[Puhemies: Kiitoksia!]] Toivoisin, että tämä perusrahoituksen korjaaminen nopeutuisi.
Edustaja Mäkynen, Matias, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Teimme jo hallitusneuvotteluissa tämän hallituskauden alussa arvovalinnan, että panostamme oikeudenhoidon resursseihin ja oikeusvaltion kehittämiseen, ja se jatkuu tässä ensi vuoden budjetissa — 16 miljoonaa euroa ja jopa enemmänkin nostetaan oikeudenhoidon resursseja, 70 miljoonaa tähän mennessä tällä hallituskaudella. Tällä tiellä on hyvä jatkaa, jotta käsittelyaikoja ja jonoja oikeudenhoidossa voidaan purkaa. Haluaisin kysyä yhdestä merkittävästä uudistuksesta, joka ensi vuonna on edessä. Tietysti nyt pääsemme toimeenpanemaan tätä käräjäoikeuksien todistelun keskittämistä, mutta seuraava rikosoikeuteen liittyvä uudistus on seksuaalirikoslainsäädännön uudistaminen ja siellä erityisesti rangaistusten koventaminen, suostumusperiaatteen tuominen lainsäädäntöön. Haluaisin kysyä ministeriltä, missä tämä esitys menee ja mitä voitte kertoa siitä, minkälaisia muutoksia on esimerkiksi lausuntokierroksen jälkeen tehty? — Kiitoksia.
Kiitoksia. — Edustaja Soinikoski, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Yhteiskunnan vahvuus mitataan siinä, miten se kohtelee heikompiaan. Etenkin oikeudenhoidossa tämä periaate korostuu, sillä juridiikka ei saa olla vain hyväosaisten oikeus. Hyvinvointivaltiona meidän on huolehdittava siitä, että myös vähemmistöjen, naisten, lasten oikeudet toteutuvat täysimääräisinä. Ensi vuoden budjetissa naisten ja lasten oikeuksia vahvistetaan kohdistamalla lisärahoitusta esimerkiksi naisvankityöhön. Lisärahoituksella kehitetään rangaistusta suorittavien naisten tarvitsemia palveluja ja lisätään erityisesti terveys- ja päihdepalveluja. Myös loppuvuodesta myönnetyt 100 000 euron lisärahoitus Ihmisoikeusliitolle ja 150 000 euron lisärahoitus Pakolaisneuvonnalle ovat tärkeitä tekoja, joilla vahvistetaan ihmisoikeuksien toteutumista ja ihmisten yhdenvertaisuutta. Tärkeä tasa-arvoteko olisi vanhemmuuslain päivittäminen, joka toivottavasti saadaan mahdollisimman pian eduskunnan käsittelyyn valiokunnasta. Vanhemmuuslaki olisi pieni, mutta merkittävä askel perheiden ja lasten tasa-arvon edistämisessä.
Kiitoksia. — Och sen ledamot Adlercreutz.
Ärade talman! Edustaja Tynkkynen nosti puheenvuorossaan vihapuheesta esille valinnan, että se on valinta, ja niinhän se toden totta on. Isolle osalle poliittista kenttää ei ole ongelma tehdä valintaa. Isolle osalle poliittista kenttää ei ole vaikeaa pysyä puheessaan sellaisessa, jota ei voida määritellä vihapuheeksi. Oikeusministeriössä on toden totta monta hyvää uudistusta nyt viety eteenpäin, monta odotettua lakiesitystä työstetään. Oikeudenhoidon selonteko on myöskin tärkeä dokumentti, koska vaikka paljon tehdään, niin vielä on paljon parannettavaa.
Arvoisa puhemies! Kiitos ensinnäkin erittäin hyvistä kysymyksistä kaikille edustajille. Aloitan ehkä tällä kertaa vankilaturvallisuudesta. Se on yleisesti ottaen edelleen hyvällä tasolla, mutta niin kuin täällä edustajat ovat tuoneet esille, myös huolenaiheita on. Työturvallisuus on, voidaan sanoa näin, koronatilanteesta johtuen hiukan parantunut johtuen siitä, että vangit on siirretty ulkoilemaan ja ruokailemaan osastoittain pienemmissä ryhmissä ja tämä on rahoittanut vankilailmapiiriä. On toki myös niin, että järjestäytynyt rikollisuus on asia, mikä pitää koko ajan muistaa, ja on myös ryhdytty toimenpiteisiin. Esimerkiksi tänä vuonna Turun vankilaan perustettiin toinen valtakunnallinen varmuusosasto. Aiemmin sellainen oli vain Riihimäen vankilassa. Ensi vuonna toteutetaan vankipaikkauudistus, jossa vaarallisten vankien sijoittelua muutetaan ja neljään eri vankilaan perustetaan 13 uutta osastoa. Jatkossa nämä vaaralliset vangit keskitetään Riihimäelle, Turkuun, Sukevalle ja Mikkeliin. Myös yksin työskentelyä on vähennetty, ja turvatekniikkaa päivitetään. Syksyllä luovuttiin myös miesten ja naisten yhteisistä avovankiloista, mikä on myös vähentänyt naisvankien kokemaa häirintää, mikä on myös erittäin tärkeätä. Vanginvartijoitten koulutusta tullaan myös lisäämään, ja aloituspaikkojen määrää on korotettu 60:stä 80:een. Tällä pyritään myös siihen, että löydetään vartijoita. Oikeudenhoidon selonteosta on siis tehty päätös. Valmistelu on aloitettu, ja tässä on, edustaja Myllykoski, tarkoitus antaa kattava ja yhteismitallinen tilannekuva oikeudenhoidon nykytilasta ja lähiajan kehityssuunnista, sekä tullaan myös ehdottamaan tarvittavia jatkotoimenpiteitä. Tässä tullaan nimenomaan käymään hallinnonalan eri toimijat lävitse ja juuri sen takia, että saataisiin vastaukset niihin kysymyksiin, mikä on resurssitilanne, mitä tarvitaan siihen, että me päästäisiin sellaiseen tilanteeseen, että ruuhkia voidaan purkaa, että käsittelyaikoja voidaan lyhentää ja että oikeusturva toteutuu paremmin kuin tänä päivänä. Se on tämän tarkoitus. Yhdyn siihen näkemykseen, että meidän pitäisi vaalia oikeusvaltiota myös oikeudenhoidon osalta, ja sen takia tämä on meidän kaikkien eduskuntapuolueitten tehtävä riippumatta siitä, ketkä istuvat seuraavassa hallituksessa.
Kiitoksia. — Sitten mennään puhujalistaan. Edustaja Myllykoski, olkaa hyvä.
Herra puhemies! Kiitoksia ministerille tuosta hyvästä selvityksestä. Kun ei kaikesta tiedä, niin on hyvä kysyä, ja kun saa hyvän vastauksen, niin tietää enemmän. Samaan asiaan kuin edustaja Tolvanen, vankilaturvallisuus. Kävimme tuossa satakuntalaisten kansanedustajien kanssa Huittisten vankilassa toteamassa joitakin asioita, joissa on sellaista huolta ja murhetta. Todellakin, vankilayksikkö, jossa on lyhytaikaisia vankeja, on haasteellinen ympäristö nimenomaan vankilan vartijoille, koska siellä ei synny sellaista omanlaistaan vankilalle tyypillistä toimintamallia, vaan vangit ovat siellä muuntorangaistuksen takia lyhyitä aikoja. Juuri sinne pitäisi kyllä resursoida riittävästi henkilöstöä, jotta siellä, sanotaanko, työpaikka voisi olla houkutteleva. Se on erittäin haasteellinen ympäristö ihmiselle ottaa vastaan vankien osaltaan aika aggressiivistakin purkautumista oleva käyttäytyminen. Siinä mielessä on todella tärkeää, että siitä asiasta pidetään huolta. Mutta tälle sektorille kuuluu myös se yksi iso kiitoksen sana, mikä tässä tuli esille, eli nyt maksuhäiriömerkintöjen poistaminen kuukaudessa. Se on ollut pitkällinen polku. Edelliskaudella 138 allekirjoittajaa, tälläkin kaudella yli 100 allekirjoittajaa, ja nyt kiitos ministerille siitä, että tämä asia, vaikka se oli yhdistetty hallitusohjelmassa positiiviseen luottorekisteriin, pystyttiin erottamaan. Uskoisin, että tässä on ollut ministerillä erityinen rooli, jotta ministeriön virkamiehet ovat suostuneet irrottamaan sen erillisekseen, koska niin kuin ministeri on aiemmin täällä todennut, laki valmistellaan, mutta ei voida panna täytäntöön teknisistä syistä tätä positiivisen luottorekisterin käyttöönottoa. Hallitusohjelmassa on erittäin paljon kirjauksia ja voimakkaasti tuotu esille yleensä velallisten asemaan liittyviä asioita. Yksi, mitä haluan tässä puheenvuorossani ministeriltä kysyä, on ulosottomiesten palkkioperusteisuus eli voutien toiminta kaikessa nykymaailmassa. Voi olla, että olen aivan väärässä, mutta olen nyt kohta reilu 10 vuotta seurannut sitä keskustelua, mitä varsinkin pk-sektorin yrittäjiltä tulee, kuinka voudit tavallaan pyörittävät sitä rulettia aina uudelleen ja uudelleen ja uudelleen. Se ei koskaan lopu. Tärkein olisi saada nyt jotakin muutosta siihen, niin että koroissa olisi katto ja että velkapääoma vähenisi ensin ja sitten tulisivat korot vasta perässä, jotta se taakka ei tule kohtuuttomaksi. Ihmiset, jotka maksavat velkoja, maksavat korkoja, ja se velkapääoma ei lainkaan lyhene.
Juuri näin!
Siinä mielessä nyt minä toivon, ja voin jopa sanoa, että uskon, että ministeri Henriksson vielä tällä kaudella pystyy tähän tarttumaan ja mahdollistamaan sen, että velalliset pääsevät synneistään pois ja takaisin yhteiskuntaan ja motivaatio yrittämiseen ja työn tekemiseen korostuu. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Laukkanen poissa. — Edustaja Soinikoski, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Toimiva oikeuslaitos on yksi demokratian kulmakivistä. Sujuva ja suoritusvarma oikeuslaitos on edellytys kansalaisten sisäiselle luottamukselle ja turvallisuudentunteelle. Tämän takia on äärimmäisen tärkeää, että turvaamme oikeuslaitoksen riittävät resurssit. Tällä hallituskaudella oikeudenhoidon määrärahoja onkin tasaisesti lisätty. Määrärahojen lisääminen on olennaista, sillä Suomessa oikeudenkäyntien kokonaiskestot ovat huolestuttavan pitkiä. Esimerkiksi yli vuoden kestävien käräjäoikeuden rikosasioiden määrä on lisääntynyt 43 prosentilla verrattuna vuoteen 2010. Koronakriisi on entisestään ruuhkauttanut käsittelyä, sillä pandemian takia oikeusistuntoja jouduttiin lykkäämään. Tämän takia on hienoa, että hallitus on päättänyt lisätä syyteharkinnan ja tuomioistuinten rahoitusta 3 miljoonalla eurolla käsittelyaikojen lyhentämiseksi ja käsittelyruuhkan purkamiseksi. Nämä ovat tärkeitä toimia yhteiskunnan sisäisen luottamuksen ja oikeuslaitoksemme toimivuuden vahvistamiseksi — kiitos siitä. Arvoisa puhemies! Vaikka oikeusministeriön hallinnonalan rahoitusta on tällä kaudella tasaisesti lisätty, on rahoitus sen tarpeisiin nähden edelleen riittämätön. Etenkin Rikosseuraamuslaitoksen, Syyttäjälaitoksen ja julkisen oikeusavun rahoitustilanne on selvitysten mukaan edelleen heikolla pohjalla. Erityisen huolissani olen julkisen oikeusavun rahoitustilanteesta, jolla pystytään auttamaan vähävaraisten ja pienituloisten oikeuskuluissa. Oikeudenkäyntikulut ovat monelle liian kalliit, minkä takia oikeutta ei välttämättä uskalleta lähteä hakemaan oikeusteitse. Tämä ei ole hyvinvointivaltion periaatteiden mukaista, sillä oikeusvaltiossa jokaisella asuinpaikasta tai varallisuudesta riippumatta pitää olla yhdenvertaiset mahdollisuudet hakea oikeutta asialleen. Pidän erittäin hyvänä sitä, että oikeusministeri on tarttunut lakivaliokunnan ehdotukseen laaja-alaisesta selvityksestä oikeusvaltion ja oikeusturvan toteuttamiseksi. Nykyiset kipukohdat voidaan ratkaista sektorirajat ylittävällä yhteistyöllä ja vahvistamalla johdonmukaisesti oikeudenhoidon resursseja pitkällä aikavälillä. Arvoisa puhemies! Hallitusohjelman tavoitteena on rakentaa Suomesta lapsiystävällinen maa, jossa perheiden tasa-arvoa vahvistetaan ja heidän valintojaan tuetaan. Vanhemmuuslaki on tässä työssä tärkeä askel oikeaan suuntaan. Vanhemmuuslain seurauksena erilaisia pari- ja perhesuhteita tullaan kohtelemaan ensimmäistä kertaa yhdenvertaisesti lainsäädännössä riippumatta puolisoiden sukupuolesta tai perhemuodosta. Perheiden moninaisuus on rikkaus, eikä ihmisiä tai perheitä pidä pakottaa ahtaisiin ja aikansa eläneisiin muotteihin. Lain keskiössä on koko lainsäädäntöprosessin ajan ollut lapsen oikeuksien vahvistaminen. Lapsella pitää olla yhdenvertaiset oikeudet ylläpitää ja kehittää suhteitaan vanhempiinsa riippumatta näiden sukupuolesta tai perhemuodosta. Lapselle tärkeintä ovat turvalliset ja välittävät aikuiset. Lainsäädäntöä on päivitettävä tunnustamaan entistä paremmin perheiden monimuotoisuus.
Kiitoksia. — Edustaja Tolvanen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Haluan puhua tästä ikävästä asiasta, oikeudenhoidon rahoituksesta, ja siinä samassa yhteydessä en voi olla puhumatta turvallisuussektorin rahoituksesta. On perusteltua ja hienoa, että nyt tämä oikeudenhoidon selonteko tehdään, mutta toivoisin, että myös tehtäisiin selonteko turvallisuusviranomaisten tilanteesta. Itse asiassa eilen, kun täällä oli sisäministeriön pääluokka esillä, keskustelin täällä ja sitten tilaisuuden jälkeen sisäministeri Mikkosen kanssa ja kerroin, että 2015 oli tällainen parlamentaarinen työryhmä, joka käsitteli kaikki turvallisuus- ja oikeusviranomaiset läpi eli sen ketjun. Itse asiassa te, ministeri Henriksson, olitte asettamassa sitä yhdessä silloisen sisäministeri Räsäsen kanssa. Meillä oli silloin todella kiireinen aikataulu, oli vaalit tulossa, ja emme ehtineet kovinkaan syvällisesti paneutumaan asioihin, mutta ainakin sisäministeri Mikkonen oli hyvin kiinnostunut asiasta, ja minä esitän toiveen, että josko te hänen kanssaan keskustelisitte ja saataisiin nyt vaikka uusi parlamentaarinen ryhmä, joka kävisi nämä kaikki turvallisuus- ja oikeusviranomaiset läpi, sen ketjun. Kun nimittäin silloin 2015 me pääsimme hyvin nopeasti yksimielisyyteen, kaikki puolueet, näistä seuraavista asioista: Rahoituksen pitää olla pitkäjänteistä. Sen pitää mennä yli vaalikausien. Sen on oltava ennustettavaa, koska esimerkiksi poliisin koulutus kestää yli kolme vuotta ja syyttäjiä ja tuomareita on määräaikaisessa virkasuhteessa, mikä etenkin tuomarien osalta on aika kyseenalaista oikeusvaltiossa. Näitä voitaisiin varmaan vähentää. Sen lisäksi tämä ketjunomaisuus, mistä täälläkin on puhuttu, elikkä pääsääntö, että kun joku viranomainen, vaikka poliisi, saa lisää rahoitusta, niin sitä saisivat myös oikeusviranomaiset, joskaan eivät aina: jos poliisi saa ennalta estävään toimintaan lisärahoitusta, niin sehän pikemminkin vähentää näitä syyttäjien ja oikeuden tehtäviä, toivottavasti — se ei aina ole näin, mutta pääsääntö on näin. Se oli se meidän toinen pointtimme, ja kolmas oli sitten, että näiden eri viranomaisten rahoituksesta ict-kiinteistökulut erotettaisiin henkilöstökuluiksi, koska nehän ovat hyvin yllättäviä, etenkin ict-kulut monissa viranomaisissa, ja tuntuu, että niistä tulee semmoisia ikuisuusprojekteja ja ne vievät rahaa ihan kauheasti. Ja mistä ne otetaan? No, okei, lisärahoitusta vähän, mutta sitten henkilöstökuluistahan niitä monesti nipistetään. Arvoisa herra puhemies! Toivoisin todella, että nyt päivitettäisiin tämän oikeudenhoidon selonteon lisäksi myös nämä kaikki, viranomaisten yhteistoiminta, rahoitukset ja se ketju, mikä toimii, ja se lähtisi ihan sieltä hätäkeskuksesta. Se on tärkeä lenkki monessa paikassa. Pelastustoimi, ensihoito on siinä mukana. Sitten totta kai tulee poliisi, Rajavartiolaitos, eikä pidä unohtaa Tullin rikostorjuntaa. Se on hyvin merkittävä toimija nykypäivänä. Ja sitten mennään sinne oikeudenhoidon puolelle syyttäjiin, tuomioistuimeen, Riseen ja oikeusapuun ja niin edespäin. Nämä kaikki pitäisi käydä läpi. Ja nyt tässä olisi vielä aikaa — jos kaikki nyt menee ennustetusti — tällä vaalikaudella tämä käydä läpi, koska minä en oikein usko, että tässä eri puolueiden välillä on mitään kovin isoja ristiriitoja. Ainakin silloin 2015 päästiin täysin yksimielisyyteen. No, tässä välissä on ollut kahdet hallitusneuvottelut, ja valitettavasti oikeastaan mikään näistä tämän parlamentaarisen työryhmän esityksistä ei ole toteutunut. Mutta pitäisikö katsoa nyt uuteen aikaan ja ehkä nyt päivittää tätä, yrittää uudestaan? Se on meidän kaikkien yhteinen etumme, ja itse asiassa se on rehellisten suomalaisten etu, että me saamme toimivan viranomaisketjun hädän hetkellä ja että kun joku tarvitsee apua, niin se apu tulee nopeasti, jos se on laadukasta, mutta myös, että sitten, kun joku joutuu oikeudenloukkauksen kohteeksi, hän saa asiansa nopeasti oikeudessa esille. Ja toki pitää huomioida myös ne, jotka ovat syytteessä, että hekin saavat asiansa nopeasti esille. Eli toivoisin tämmöistä, ja toivon, että keskustelette sisäministerin kanssa asiasta. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Said Ahmed.
Arvoisa puhemies! Kiitän hallitusta budjetista, joka pyrkii korjaamaan meneillään olevan koronakriisin taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Haluan puheenvuorossani nostaa esille nuoret, joiden talouteen koronakriisi on erityisesti vaikuttanut. Moni nuori aikuinen on jäänyt työttömäksi tai lomautettiin. Monella nuorella jäi kesätyöpaikka saamatta. Monella opinnot hidastuivat tai jäivät kokonaan tauolle: Kela uutisoi juuri lakkauttavansa opintotuen 3 000 opiskelijalta. Myös ylivelkaantuminen on kasvava ongelma. Vaikka epidemiatilanne paranee, on vaara, että osa nuorista jää velkaloukkuun ja syrjäytyy. Olenkin tyytyväinen, että hallitus panostaa ihmisten talousosaamiseen ja ‑neuvontaan. Toivon, että nuoret huomioidaan erityisesti tässä työssä. Myös valmistelussa oleva maksuhäiriömerkintöjen nopeampi poisto tulee helpottamaan monia. Arvoisa puhemies! Meidän on huolehdittava siitä, että nuorten tulevaisuus ei jää koronakriisin varjoon.
Kiitoksia. — Edustaja Matias Mäkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Kuten jo debatissa toin esiin, teimme jo hallitusneuvotteluissa selkeän arvovalinnan, että lähdemme vahvistamaan suomalaista oikeusvaltiota niin resursseiltaan kuin toimintakyvyltään muutenkin. Koronakriisi on vaikuttanut, yhtä lailla niin kuin koko muuhun yhteiskuntaan, myös meidän oikeudenhoitoomme, ja on ollut erittäin toivottua ja tervetullutta, että hallitus on myöntänyt lisäresursseja myöskin oikeudenhoitoon, käsittelyaikojen lyhentämiseen ja jonojen purkamiseen. Samaan aikaan kun puhumme resursseista, on kuitenkin tärkeää koko ajan miettiä, miten voisimme tehostaa oikeudenhoidon toimintaa myös muilla tavoin, ja yksi tärkeä asia on tietysti nyt ensi vuonna alkava toimeenpano sille, että jatkossa todistelu keskitetään käräjäoikeuksiin ja alamme videoida todistelua, jotta sitten myöhemmin se voidaan hyödyntää hovioikeuksissa ja myöhemmissä oikeusketjun vaiheissa. Mutta on muutenkin syytä pohtia, miten näitä käsittelyaikoja saisimme vielä toimintaa tehostamalla lyhennettyä ja jonoja purettua sekä myöskin samalla alennettua oikeudenhoidon maksuja, jotka ovat jo osittain sellaisella tasolla, että kaikki suomalaiset eivät pysty oikeutta itselleen hakemaan sitä tarvitessaan. Ensi keväänä meillä on tulossa esitys seksuaalirikoslain uudistamisesta, mistä sovimme hallitusohjelmassa, ja se on yksi tämän hallituskauden tärkeimmistä muutoksista. Toivottavasti saamme sen ripeästi tänne eduskuntaan ja käsiteltyä tehokkaasti lakivaliokunnassa, jotta se saadaan myös mahdollisimman pian voimaan. Kysymys on myös oikeusvaltion kannalta erittäin tärkeästä uudistuksesta, joka päivittää tämän osan rikoslaistamme tähän päivään. Erittäin ajankohtainen aihe, joka niin ikään liittyy resursseihin ja talouteen, on vankiloiden turvallisuustilanne, josta esimerkiksi edustaja Tolvanen ja moni muu on tässä salissa puhunut ansiokkaasti. Jengirikollisuus, sen johtaminen varsinkin, on siirtynyt yhä enemmän vankiloihin, ja meillä on useita toimenpiteitä, joilla pystyisimme vankiloiden turvallisuutta parantamaan. Niitä on otettu käyttöön, mutta resurssien mukana pystyisimme vielä entisestään parantamaan vankiloiden turvallisuustilannetta, esimerkiksi osastointia tehostamalla niin, että jengirikolliset olisivat omissa osastoissaan ja muut vangit sitten omissaan. Hallitusohjelmassa on myös monia merkittäviä asioita ylivelkaantuneiden aseman parantamiseksi: Maksuhäiriömerkintöjen säilytysaikojen lyhentämistä koskeva hallituksen esitys on jo eduskunnassa, ja sitä toivottavasti pääsemme heti alkuvuodesta lakivaliokunnassa viemään eteenpäin. Toinen tärkeä uudistus on positiivinen luottorekisteri, jonka saamme ensi vuonna jo myöskin eduskuntaan. On tärkeää, että ihminen ja toisaalta myös luotonantaja voivat nähdä yhdestä paikasta, mitä kaikkia luottoja on kertynyt ja esimerkiksi minkälaisia maksuaikoja ihmisellä on. Jatkossa tulisi edelleen pohtia, että esimerkiksi ulosoton suojaosaa korottamalla tai edelleen velkaneuvontaa ja sen resursseja vahvistamalla parantaisimme ihmisten tilannetta ja mahdollistaisimme velkakierteestä irti pääsemisen. Tässä korona-aikana meillä on ollut myös pikavippeihin liittyviä poikkeuksia lainsäädännössä. Olemme tiukentaneet niiden mainontaan ja toisaalta korkokattoon liittyvää sääntelyä, ja tätä olisi syytä edelleen selvittää; tutkia ensinnäkin, mitkä ne vaikutukset koronakriisin aikana ovat olleet, kun lainsäädäntöä on tiukennettu, ja toisaalta sitten miettiä, olisiko syytä tehdä pysyviksi näitä tiukennuksia. Olemme käsitelleet myös jo tällä kaudella vihapuhetta. Olemme edistäneet esimerkiksi sitä, että laiton uhkaus on tulevaisuudessa syyttäjän nostama syyte ja se tuodaan yleisen syytteen alle. Esimerkiksi edustaja Keto-Huovinen on pitänyt esillä, että tulevaisuudessa myös muita rikoksia olisi syytä tuoda tähän samaan tilanteeseen. Tämä viharikosten ehkäiseminen, maalittamisen ehkäiseminen, on todella tärkeää myös oikeusvaltion toimivuuden ja esimerkiksi meidän oikeusjärjestelmän toimivuuden näkökulmasta. Haluan tähän loppuun lainata professori Tapio Määttää Itä-Suomen yliopistosta, joka tällä viikolla kirjoitti: ”Vihapuhe rajoittaa sananvapautta. Jos haluaa puolustaa sananvapautta, on vastustettava vihapuhetta. Jos vastustaa vihapuheen vastustamista, silloinhan puolustaa vihapuhetta ja tulee kannattaneeksi sananvapauden rajoittamista. Simppeliä, eikö vaan?”
Kiitoksia. — Nyt ministeri Henriksson, 2 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Tiiviit vastaukset. Edustaja Filatov kysyi tupakoinnista vankiloissa. Siitä on perustuslakivaliokunta linjannut, että kokonaista tupakointikieltoa ei voida säätää vankiloihin. Vankien on saatava tupakoida ulkotiloissa, ja tämä maksaa. Se on pyrittävä hoitamaan lisätalousarviolla ensi vuonna. Sitten edustaja Bergqvist kysyi tästä videointijärjestelmästä ja siitä, miten siihen päästään käsiksi, koska ja mitä tehdään. Tässä on aivan varmasti tarvetta kouluttaa tuomareita, kouluttaa kaikki se henkilökunta, joka tulee tekemään töitä tässä uudessa järjestelmässä. Siihen koulutukseen varmasti Tuomioistuinvirasto panostaa, se on aivan päivänselvä asia. Se on varsin, varsin tärkeä uudistus. Seksuaalirikoslainsäädännön kokonaisuudistus on loppumetreillä. Tämä on valtavan iso uudistus, valtavan tärkeä uudistus, jolla hallitus haluaa vahvistaa jokaisen kansalaisen seksuaalista itsemääräämisoikeutta. Siinä on oikeastaan kaksi päätavoitetta: sääntely muutetaan vapaaehtoisuuden puutteeseen perustuvaksi, ja samalla ankaroitetaan sääntelyä erityisesti lapsiin kohdistuvien rikosten osalta. Tässä on ollut hyvät kuulemiset, ja tältä osin haluan uskoa siihen, että ensi vuoden tammikuun puolella, mahdollisesti helmikuussa, mutta tammi—helmikuussa tämä esitys tulee tänne eduskuntaan — varsin, varsin tärkeä asia. Sitten tässä edustaja Tolvanen nosti esille, että selontekoa pitäisi tehdä yhdessä turvallisuusviranomaisten kanssa tai sisäministeriön kanssa. No nyt tässä asiassa on niin, että on tarpeen tehdä oikeudenhoidon osalta erillinen selonteko. Sellaista ei ole koskaan tehty. Meillä on sisäisen turvallisuuden selonteko, [[Puhemies koputtaa]] ja yleensä tiedetään poliisin resurssit paremmin. Nyt on tarvetta saada tietoa myös siitä, mitä oikeudenhoidon kaikki toimijat tarvitsevat. Se on äärimmäisen tärkeätä, mutta totta kai tätä pitää tehdä yhdessä, [[Puhemies: Kiitoksia!]] ja koko ketju tarvitsee riittävän rahoituksen.
Edustaja Kopra poissa. — Edustaja Zyskowicz, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies, arvoisa kunnioitettu oikeusministeri! Olen viime aikoina useamman kerran pyrkinyt kiinnittämään tämän salin ja laajemminkin yleisön huomiota siihen, että Suomessa perustuslain tulkintalinja on aivan liian tiukka. En puhu nyt korona-ajasta, joka on tietysti merkinnyt poikkeuksellista ihmisten perusoikeuksien arvioimista. Mutta sanon koronastakin sen, että kun koronaepidemian alkuvaiheessa kysyttiin, hidastaako Suomen perustuslakitulkinta joidenkin sellaisten tehokkaiden koronan rajoitustoimien käyttöön ottamista, jotka muissa oikeuskulttuuriltaan Suomeen rinnastettavissa maissa on voitu ottaa tehokkaasti käyttöön, niin ilmeisesti kenenkään ei enää tarvitse tätä kysyä. Mutta nyt puhun siis muusta kuin koronasta. Arvoisa rouva ministeri, nykyisen Rinteen—Marinin hallituksen aikana hallitus on antanut eduskunnalle kymmeniä perustuslain vastaisia lakiesityksiä — kymmeniä. Eräässä vaiheessa laskeskelin, että niitä oli yli 30. Sen jälkeen niitä on annettu varmasti ainakin kymmenen lisää, joten niitä on ainakin yli 40. Mistä tämä teidän mielestänne, ministeri Henriksson, kertoo? Onko teidän mielestänne täysin normaalia, että hallitus, nykyinen hallitus, edellinen hallitus, seuraava hallitus antaa jatkuvasti eduskunnalle lukuisia perustuslain vastaisia lakiesityksiä? Onko tämä normaalia? Tietysti nämä lakiesitykset perustuslakivaliokunnan lausuntojen jälkeen korjataan asianomaisissa erikoisvaliokunnissa perustuslain mukaisiksi, mutta, onko tämä normaalia? Mistä tämä tilanne johtuu? Meillä on maassa syvä rauhan tila. Meillä on laajapohjainen enemmistöhallitus, joka erikseen vielä korostaa kunnioittavansa perus- ja ihmisoikeuksia, ja kuitenkin tämäkin hallitus on antanut kymmenittäin perustuslain vastaisia lakiesityksiä. Mistä tämä teidän mielestänne kertoo, ministeri Henriksson? Kertooko se siitä, että hallitus on täysin piittaamaton perustuslain säännöksistä? Ei todellakaan — ei edellinen hallitus ollut, ei nykyinen hallitus ole, eikä seuraavaan hallitus ole. Esimerkiksi te, ministeri Henriksson, henkilökohtaisesti korostatte aivan oikein usein perus- ja ihmisoikeuksien merkitystä, ja kuitenkin kymmeniä perustuslain vastaisia lakiesityksiä. Mistä tämä kertoo? Ei kerro hallituksen piittaamattomuudesta perustuslaista. No, kertooko se siitä, että eri ministeriöissä lakeja valmistelevat virkamiehet suhtautuvat täysin piittaamattomasti perustuslakiin tai että he ovat täysin kyvyttömiä. Ei kerro, päinvastoin. Meillä on ministeriöissä erinomaisia virkamiehiä — erinomaisia virkamiehiä — esimerkiksi oikeusministeriössä aivan huippujuristeja. Arvostan näiden virkamiesten työtä todella korkealle, ja kuitenkin kymmeniä perustuslain vastaisia lakiesityksiä. Mistä tämä kertoo? Se kertoo siitä, että meidän tulkinnat perustuslaista ovat ylikireitä, siis meidän, tarkoitan Suomessa. Minun mielestäni tämä on aivan selvää. Viimeksi, kun käsittelimme arpajaislakia, toin esiin sitä, millaista hiusten halkomista siinä yhteydessä perustuslakivaliokunnassa harjoitettiin. Mistä tämä tilanne teidän mielestänne johtuu, ministeri Henriksson? Olisi mielenkiintoista kuulla. Olen taustalla keskustellut useamman virkamiehen kanssa, johtavan virkamiehen kanssa, ja en usko, että heillä on mitään erityistä tarvetta olla minun kanssani samaa mieltä, vaikka yleensä me ihmiset mielellämme olemme keskustelukumppanin kanssa ainakin jossain määrin samaa mieltä. Mutta tämän ajatuksen, minkä tässä esitän ylikireästä tulkintalinjasta kautta linjan, on jakanut moni virkamies, jonka kanssa olen keskustellut, puhumattakaan monista yksittäisistä kansanedustajista tässä talossa, joiden kanssa olen käytävillä keskustellut. Kerroin äsken perustuslain vastaisista lakiesityksistä. Sen lisäksi nykytilanteessa kolkuttelemme jatkuvasti perustuslain raameja. Täällä esillä ollut hyvä esitys siitä, että videoidaan todistajat jo käräjäoikeudessa, ei uudelleen hovioikeudessa, joka vahvistaa uhrien oikeusturvaa, joka vahvistaa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, sen hallituksen esityksen perusteluissa on 13 sivua mietitty sitä, mikä on tämän [[Puhemies koputtaa]] esityksen suhde perustuslakiin, ja sen lisäksi se piti vielä lähettää [[Puhemies koputtaa]] perustuslakivaliokuntaan asian varmistamiseksi. Mistä tämä kertoo? [[Puhemies: Kiitoksia!]] Jatkan, herra puhemies, seuraavassa puheenvuorossa.
Edustaja Keto-Huovinen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Mikrofoni ei toimi.
[[Nyt toimii.]] Arvoisa puhemies! Arvoisa ministeri! Länsimaisen yhteiskuntajärjestyksen yhtenä kruununjalokivenä voidaan pitää kansalaisten oikeusturvan ja ylipäänsä koko oikeusvaltion kokonaisuutta, joka turvaa ihmisten perusoikeuksia ja edistää turvallisen ja oikeudenmukaisen yhteiskunnan kehitystä. Kysymys on valtion ydintehtävistä, joiden tehokkaalla ja luotettavalla toiminnalla on keskeinen merkitys yhteiskunnan vakauden ja turvallisuuden kannalta. Tämä turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden selkäranka on jäänyt jälleen kerran budjettiehdotuksessa vaille kipeästi kaivattua riittävää perusrahoitusta, jolla on suora vaikutus hallinnonalan toimijoiden toimintaedellytyksiin. Olen tässä salissa monesti muistuttanut siitä, että kansalaisten oikeusturvan välttämätön edellytys on sujuvasti toimiva ja riittävästi resursoitu rikosprosessiketju poliisista syyttäjälaitoksen kautta tuomioistuinlaitokseen ja lopulta Rikosseuraamuslaitokseen. Tämä ketju on resursoitava niin, ettei asioiden käsittely ruuhkaudu ja pullonkauloja synny. Kuitenkin jo tällä hetkellä tämän ketjun toimivuutta rapauttaa resurssipulan aiheuttama juttusuma, henkilöstön uupuminen sekä koronapandemian aiheuttamat istuntojen lykkääntymiset. Henkilöstön ja määrärahojen puute heikentää myös konkreettisesti kansalaisten oikeusturvaa ja ylipäänsä koko alan houkuttelevuutta työpaikkana. Arvoisa puhemies! Kuten äsken debatissa totesin, me olemme tilanteessa, jossa kamelin selkä katkeaa hetkenä minä hyvänsä. Rikosprosessiketju tarvitsee akuutisti lisää resursseja. Kuten kerroin aiemmin, tapasin syyttäjälaitospäivässä muutama viikko sitten lukuisia työtaakan alle rusentuvia ammattilaisia. Alan työtyytyväisyysarvot ovat pudonneet, alan työntekijöiden sairastavuus on noussut. Esimerkiksi vankeinhoidossa työntekijöiden sairastavuus on yli 15 prosenttia, kun valtion keskiarvo on 7 prosenttia. Syyttämisprosentit vaihtelevat eri alueilla noin reilusta 50 prosentista 75 prosenttiin, mutta ei ole kohtuullista, että oikeusturvan saatavuus riippuu asuinpaikasta ja alueella olevasta jutturuuhkasta. Arvoisa puhemies! Asian tärkeyden huomioon ottaen suhteessa muihin hallinnonaloihin ja etenkin hallituksen velanottoon kyse ei ole suurista summista. On arvovalinta, että hallituksen budjettiehdotuksella oikeudenhoito joutuu jatkamaan nilkuttamista riittämättömällä perusrahoituksella. Resurssitilanne on johtanut siihen, että ihmisten oikeusturva jää toteutumatta, kun viranomaisten lakisääteisten tehtävien hoitaminen vaikeutuu. Voidaan jopa sanoa, että tämä on uusi, hyväksytty normaali. Tähän kriittiseen rahoitusvajeeseen kokoomuksessa on kiinnitetty huomiota ja se on tunnistettu, ja olemme sitoutuneet myöskin korjaamaan tätä asiaa ja turvaamaan oikeudenhoidon resurssit. Hallitukselle haluan antaa kiitoksen siitä, että olette päättäneet tehdä lakivaliokunnan esittämän selonteon oikeudenhoidon tilasta, mutta resurssitilanne on kuitenkin niin akuutti, ettei tilanne voi odottaa tämän selvityksenteon loppuun asti, vaan apua tarvitaan jo sitä ennen. Kysyisinkin ministeriltä: mitä aiotte tehdä tälle akuutille tilanteelle? — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Tynkkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Minua huolettaa, kuinka sinisilmäisesti te, edustaja Matias Mäkynen, suhtaudutte sananvapauden tilaan tällä hetkellä Suomessa. Aikaisemmille sukupolville oli jokseenkin selvää, että sananvapaus eri maissa kehittyy ja menee eteenpäin, mutta viimeistään meidän sukupolvellamme, mihin ikäluokkaan tekin, sosiaalidemokraattien edustaja Mäkynen, kuulutte, on jo tiedossa se, että sananvapaus voi lähteä ottamaan takapakkia. Me perussuomalaiset vastustamme vihapuhetta, ja se, että esimerkiksi vihapuhelainsäädäntöä, sen tekemistä vastustaa, ei tarkoita sitä, että hyväksyisi vihapuheen, vaan se tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että me ei haluta enää uusia rajoituksia sananvapauteen ja hämärtää sitä, mitä ihmiset saavat tai eivät saa sanoa. Kun tuolla kansainvälisillä areenoilla liikkuu kansanedustajakollegoitten kanssa, on mielenkiintoista huomata se, mitkä ovat ne maat, jotka eniten puhuvat vihapuheesta ja sen kriminalisoinnista. Tässä ihan vasta olin käymässä Madridissa, missä ympäri maailman kansanedustajat kokoontuivat yhteen, ja siellä Turkki piti hyvin voimakkaita puheenvuoroja siitä, kuinka vihapuhe pitää saada kitkettyä pois. Turkki on sellainen maa, jossa on tällä hetkellä AKP-islamistipuolue voimassa, ja presidentti Erdoğan ei ole hyväksynyt itseensä kohdistuvaa kritisointia, ja tätä on pidetty vihapuheena. Siellä on jopa sensuroitu Twitteriä, Wikipediaa ja niin edelleen. Tällaiset autoritääriseen suuntaan liikkuvat valtiot nimenomaan haluavat rajoittaa sananvapautta ja käyttää tätä vihapuhe-termiä tämmöisenä vipuvartena, ja Suomessa meidän pitäisi mennä juurikin täysin toisenlaiseen suuntaan. Sananvapaus ei tässäkään maassa ole todellakaan mikään itsestäänselvyys. Sitten varsinaiseen aiheeseen, mistä halusin puhua. Arvoisa herra puhemies! Vaikka nykyinen hallitus suhtautuu huolettomasti velanottoon, aiheuttavat velkaongelmat yhä useammalle kansalaiselle syvää ahdinkoa. Noin 400 000 maksuhäiriömerkintää on osoitus siitä, että heitä on paljon. Kaikkien apukeinojen ei kuitenkaan tarvitse olla sellaisia, jotka vaativat kasapäin rahaa tai vuosikausien valmistelua. Elämme maassa, jossa vippimainoksia tyrkytetään jokaisessa kanavassa ja kadunkulmassa. Moni kansanedustajan asemassa oleva tuskin vaivautuu kiinnittämään näihin huomiota, mutta samalla siinä jätetään huomiotta todellinen ongelma. Suomessa on esimerkiksi yli 100 000 peliongelmista kärsivää, joista osalle vipit näyttäytyvät keinona ruokkia addiktiota. Siksi vippifirmat tekevät kaikkensa, että heidän tarjoamansa keino varmasti näkyisi heillekin. Tehokkaalla lainsäädännöllä tähän voidaan puuttua. Tein lakialoitteen pikavippimainonnan kuriin laittamiseksi, ja pyydän, että te, arvoisa ministeri, voisitte asiaa edistää, koska teillä on nyt valta. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Rantanen, Mari, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Palaan tässä alkuun asiaan, josta puhuin jo tuossa debattipuheenvuorossa, eli siihen faktaan, että meillä valtion ensi vuoden budjetti on noin 65 miljardia ja siitä riittää noin miljardi tänne oikeusministeriön hallinnonalalle. Samoin voidaan todeta, että sisäministeriön budjetti on noin 1,5 miljardia — eli nämä kaksi yhteiskunnan tukipilaria, turvallisuus ja toimiva oikeuslaitos, oikeusvaltio, vievät kaksi ja puoli miljardia 65 miljardista. Sitä voidaan pitää varsin vähäisenä siihen nähden, kuinka tärkeistä asioista puhutaan. Valitettavasti kysymys on valinnoista. Toki aiemmatkin hallitukset ovat varmasti syyllistyneet tähän ongelmaan, että näitä asioita ei ole arvostettu riittävästi, jotta nämä rahoitukset olisivat kunnossa, mutta jostain on aloitettava ja pyrittävä siihen, että tämä asia saadaan kuntoon. Nythän lakivaliokunta on lausunut tästä riittämättömästä perusrahoituksesta julkisen talouden suunnitelman käsittelyvaiheessa viime keväänä, ja se toisti tämän huolensa ja kiinnitti siihen vakavaa huomiota myös tämän talousarvion lausunnossa. Kuten täällä on todettu, se vähimmäistaso olisi noin 20 miljoonaa euroa. Ja kyllä on niin, että jos me ajatellaan sitä 65:tä miljardia, niin se 20 miljoonaa euroa olisi sieltä varmasti löydetty, mutta siinä on tehty valintoja ja ne valinnat eivät ole samanlaisia kuin täältä oppositiosta katsoen. Perussuomalaisten vaihtoehtobudjetti tämän 20 miljoonaa euroa löysi tänne oikeudenhoitoon. Sanonpa vielä tähän perään sen, että vaikka tämä selontekoasia, jota lakivaliokuntakin omassa lausunnossaan vaati, on erittäin tärkeä ja tarpeellinen, niin totean saman kuin edustaja Keto-Huovinen: että tämä perusrahoituksen vähäisyys ei saa jäädä odottamaan tätä selontekoa, vaan tämän eteen toivottavasti oikeusministeri Henriksson pyrkii tekemään parhaansa, kun te jälleen kerran palaatte neuvottelupöytään hallituskumppaneiden kanssa. Sitten täällä on nostettu esiin erittäin tärkeä asia eli vankiloiden turvallisuus ja työntekijöiden jaksaminen. Siellä on, kuten täällä on jo todettu, järjestäytynyt rikollisuus erittäin suuressa roolissa, ja Rikosseuraamuslaitos nostaa esiin muun muassa Mantaqa-jengin, joka aiheuttaa merkittävää uhkaa tällä hetkellä. Lisäksi on todettava yksin työskentely, ja sitten vankiloista myöskin tulee viestiä siitä, että siellä on epäpäteviä sijaisia, joilla ei ole vanginvartijan koulutusta. Myöskin tähän asiaan toivon oikeusministeriön kiinnittävän huomiota. Sitten nostan tästä talousarvion selvitysosasta lauseen, jossa todetaan: ”Joidenkin vähemmistöryhmien ja koko väestön välillä on huolestuttavia eroja perusoikeuksien toteutumisessa, tietoisuudessa oikeuksista, oikeussuojasta sekä luottamuksesta viranomaisiin.” Nyt kiinnitän huomiota tähän oikeussuojaan. Meillä on maassa ulkomaalaistaustaisten määrä noin 8 prosenttia väestöstä, mutta he käyttävät korkeimman hallinto-oikeuden jutuista yli 50 prosenttia, ja he käyttävät Helsingin hallinto-oikeuden jutuista yli 50 prosenttia,
Käsittämätöntä!
tämä 8 prosentin kansanosa. Kuitenkin te toteatte täällä selvitysosassa, että ongelma on siinä, että nämä väestöryhmät eivät saa oikeussuojaa. Jos 8 prosentin porukka käyttää yli puolet resursseista, niin eikö silloin voisi ajatella, että se 92 prosenttia, jolle kuuluu vain se 50 prosenttia resursseista, on se, joka on tällä hetkellä vailla oikeussuojaa? Toivoisin, että tähänkin asiaan kiinnitettäisiin myös huomiota, koska aivan yhtä lailla siellä on lastensuojeluasioita, siellä on vammaispalveluasioita ja siellä on muita asioita, jotka ovat myös ihan suomalaisille tärkeitä ja heillä on myös oikeus saada apua ja oikeussuojaa itsellensä. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Strand poissa. — Edustaja Vikman, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Edustajat Keto-Huovinen, Tolvanen ja Zyskowicz ovat pitäneet täällä erittäin hyviä puheenvuoroja, joihin on helppo yhtyä. Esimerkiksi erittäin tervetullutta mielestäni on se, että seksuaalirikoslainsäädännön uudistus nyt etenee ja erityisesti lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistuksia kovennetaan. Syy, miksi oikeastaan vielä halusin pyytää tämän puheenvuoron, on se, että toivoisin ja kehottaisin hallitusta kiirehtimään tyttöjen silpomisen säätämistä rangaistavaksi rikoslaissa nykyistä selkeämmin. Esitystä aiheesta on jouduttu odottamaan jo lähes vuoden ajan. Arvioiden mukaan tällä hetkellä Suomessa elää silpomisuhan alla jopa 3 000 tyttöä. Kyseessä on järkyttävä väkivallan muoto. Kansalaisaloitteeseen perustuen eduskunta edellytti jo yli vuosi sitten, että hallitus ryhtyy mahdollisimman ripeästi toimenpiteisiin tyttöjen silpomisen säätämiseksi rangaistavaksi nykyistä selkeämmin. Näyttää siltä, että hallituksen esitystä aiheesta joudutaan odottamaan vielä ainakin puolisen vuotta. Asialla on kuitenkin kiire. Yksikin silvottu tyttö on liikaa, ja emme enää voi odottaa. Toivon, että hallitus kiirehtii asiassa. Lisäksi on niin, että kriminalisoinnin selkiyttäminen yksin ei riitä vaan silpomisen vastaisessa työssä tarvitaan lisäksi määrätietoisia ennalta ehkäiseviä toimia. Kysyisin ministeriltä: miten ennaltaehkäisyn puolella aiotaan toimia?
Kiitoksia. — Nyt edustaja Zyskowicz, olkaa hyvä.
Kiitos, arvoisa herra puhemies! Edellinen puheenvuoroni oli haastava oikeusministerin suuntaan, ja koen tarpeelliseksi selventää, että nykytilanteesta, josta puhuin, en mitenkään moiti teitä henkilökohtaisesti enkä nykyistä hallitusta, en mitenkään. Olimme samaan aikaan perustuslakivaliokunnassa viime kaudella, ja kauhistelitte joitakin valtiosääntöpoliittisia näkemyksiäni. En varmasti pystynyt silloin itseäni niissä hektisissä sote-tunnelmissa riittävän hyvin ilmaisemaan, mutta haluan tehdä selväksi, että nykytilanne, joka liittyy perustuslain ylikireään tulkintaan ja joka ei ole syntynyt tällä vaalikaudella eikä viime vaalikaudella vaan vuosien saatossa, ei mitenkään mielestäni johdu teistä tai nykyisestä hallituksesta. Kun nyt laitoin tämän positiivisen vaihteen päälle, niin haluan myös kiittää teitä siitä, että te henkilökohtaisesti ja nykyinen hallitus on panostanut esimerkiksi oikeuslaitoksen voimavaroihin. Hallitushan on panostanut yleensä kaikkeen muuhunkin hyvään. Ongelmahan on siinä, että hallitus ei ole löytänyt mitään kohdetta, mistä voisi vähän vähentää. Esimerkiksi oikeuslaitoksen tarpeelliset lisävoimavarat ovat hyttysen ininää verrattuna vaikkapa siihen, että käytämme asumistukeen yli 2 000 miljoonaa vuodessa ja asumistukimenot ovat viimeisen kymmenen vuoden aikana lisääntyneet noin 1 000 miljoonalla eurolla. Ovatko näiden köyhien ihmisten asumisolosuhteet vastaavasti parantuneet? Herra puhemies! Edustaja Vikman viittasi tyttöjen sukuelinten silpomiseen. Tällä hetkellä eduskunnan hallintovaliokunnassa ja perustuslakivaliokunnassa käsitellään sellaista hallituksen esitystä, joka liittyy Schengen-asetukseen, jonka mukaisesti voitaisiin antaa sormenjälkiä tai valokuvia muille Schengen-maille, jotta esimerkiksi voitaisiin estää viemästä nuoria tyttöjä vaikkapa Suomesta Itä-Afrikkaan sukuelinten silpomista varten. Hallituksen esitys, joka on siis tällä hetkellä käsittelyssä, tarkoitti sitä, että Suomesta tällaisia tuntomerkkejä ei voisi antaa. Miksi ei? No, kun se on vastoin Suomen perustuslakia. Nyt perustuslakivaliokunta on antanut asiasta lausunnon hallintovaliokunnalle, jossa se on muuttanut doktriiniaan ja sallisi esimerkiksi silvottavien tyttöjen tuntomerkkien antamisen mutta ei sallisi murhamiesten tuntomerkkien antamista, koska se on vastoin Suomen perustuslakia. Tällä hetkellä hallintovaliokunta käsittelee asiaa, ja katsotaan, mihin siinä päädytään. Taas yksi esimerkki ylikireistä perustuslakitulkinnoista. Herra puhemies! Edellisessä puheenvuorossani päädyin siihen, että esimerkiksi täällä äsken kehutussa esityksessä siitä, että videoidaan ne todistajanlausunnot käräjäoikeudessa eivätkä todistajat poikkeuksia lukuun ottamatta tule uudelleen kuultaviksi hovioikeuteen tai korkeimpaan oikeuteen, 13 sivulla perusteltiin hallituksen esityksessä sitä, miksi tämä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä vahvistava hallituksen esitys, uhrien oikeusturvaa vahvistava hallituksen esitys, on sopusoinnussa perustuslain kanssa ja mahtuu perustuslain raameihin — ja vielä piti pyytää perustuslakivaliokunnan lausunto asian varmistamiseksi. On yleistynyt myös se tilanne, että hallituksen valmistelussa jo työryhmävaiheessa etukäteen pyydetään perustuslakiasiantuntijoiden lausuntoja siitä, voidaanko joku uudistus tehdä. Esimerkiksi työryhmä mietti, voidaanko syrjäseuduille saada opettajia, lääkäreitä siten, että he saisivat opintolainahyvityksen, kun tulevat syrjäseudulle töihin. Työryhmässä oli myötämieltä, hallituksessa ja eduskunnassa voi olla myötämieltä, en tiedä, mutta tästä piti pyytää perustuslakiasiantuntija Tuomas Ojasen lausunto. Hän sanoi, että näin voidaan toimia, se ei ole vastoin yhdenvertaisuutta. No mitä jos professori Ojanen olisikin näyttänyt punaista korttia? Olisiko valmistelu lopetettu siihen, vaikka eduskunnan ja hallituksen enemmistö olisi ehkä halunnut tällaisen uudistuksen säätää? Sekö on käsitys demokratiasta tämän päivän Suomessa? Herra puhemies! Taas loppuu aika. Toivottavasti joku pyytää puheenvuoroa, jotta voin...
Voitte jatkaa sen verran, että saatte tämän puheenvuoronne loppuun.
Okei, kiitos. Vien asian loppuun. — Eli on yleistynyt tilanne, jossa eri ministeriöt pyytävät etukäteen perustuslakiasiantuntijoilta lausuntoja heidän valmistelemiensa uudistusten suhteesta perustuslakiin, jotta he uskaltavat viedä asiaa eteenpäin. Onko tämä ihan tervettä? Ja mitä jos nämä proffat siinä vaiheessa näyttävät punaista — lopetetaanko valmistelu siihen? Hallitus ja eduskunta ei pääse koskaan ottamaan kantaa, esimerkiksi ei olisi päässyt tähän opintolainahyvitykseen. Mitä sitten tehdä? — Kiitos, puhemies, lisäajasta! Ensinnäkin haluan korostaa, että tämä ei ole mikään puoluepoliittinen kysymys. Tämä on valtiosääntöpoliittinen kysymys mutta ei puoluepoliittinen kysymys. Toiseksi olen jo havaitsevinani perustuslakivaliokunnassa tähän ongelmaan heräämistä. Tässä puhutusta esityksestä, joka liittyy todistajalausuntojen videoimiseen käräjäoikeudessa, perustuslakivaliokunta antoi hyvin lyhyen lausunnon, jossa asiaa käsiteltiin noin puolitoista liuskaa, ja siitäkin noin puolet oikeuslaitoksen resursseja. Oliko tämä perustuslakivaliokunnalta viesti siitä, että tässä esityksessä ei ollut mitään ongelmia? Siis perustuslakivaliokunta ei nähnyt siinä mitään ongelmia, vaikka totta kai siellä perustuslakivaliokunnan penkillä valtiosääntöasiantuntijat näkivät monenlaisia ongelmia, totta kai. Se kuuluu heidän työhönsä. Kolmanneksi, olisi yhdessä todettava, että nykytilanne ei ole terve. Viittaan näihin kymmeniin perustuslain vastaisiin hallituksen esityksiin. Neljänneksi, perustuslakivaliokunnan itsensä pitäisi seminaarimuodossa muussa työskentelyssä nostaa tämä kissa pöydälle ja, käyttääkseni professori Jyrängin aivan toiseen yhteyteen luomaa ilmaisua, loivasti kaartaen ryhtyä ajamaan väljempiä tulkintoja. Ja viidenneksi, rouva ministeri, ehkä myös oikeusministeri ja oikeusministeriö, joka on täynnä muitakin huippujuristeja kuin te itse, voisi käydä tätä keskustelua. — Kiitos.
Kiitos. — Nyt ollaan käyty aika paljon laajaa keskustelua perustuslakitulkinnoista. Se ei ihan suoraan tähän oikeusministeriön hallinnonalan talousarvioon liity. — Edustaja Mäkynen, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Uusi perustuslaki astui voimaan 2000-luvun alussa, ja siinä yhteydessä vahvistui periaate siitä, että lakia on tulkittava perusoikeus- ja ihmisoikeusmyönteisesti, sekä perustuslain etusija muuhun lainsäädäntöön nähden. Tätä kontrollia on sitten näiden viimeisen 20 vuoden aikana muotoiltu muun muassa perustuslakivaliokunnan tulkinnassa, mutta yhä enemmän myös lain valmistelussa. Meille on ehkä jonkin verran muodostunut tämmöinen etukäteiskontrollia, jota perustuslakivaliokunta edustaa, edeltävä kontrolli, johon ei kuitenkaan ole riittäviä resursseja selvästikään tällä hetkellä monessa ministeriössä, ja monet ministeriöt kääntyvät silloin oikeusministeriön puoleen laatiessaan erilaisia uusia lakiesityksiä. Ja tämä on nimenomaan talousarvion kannalta keskeinen osa sitä, mitä edustaja Zyskowicz on nyt nostanut esiin, että onko meillä ministeriöissä riittävä osaaminen ja riittävät resurssit lain valmistelussa, jotta perustuslainmukaisuus voidaan taata jo siinä lain valmisteluvaiheessa. Meidän pitäisi päästä sellaiseen tilanteeseen, että mikään laki tai hanke ei ainakaan sen takia pysähdy jo ministeriövaiheessa, että resurssit siihen perustuslainmukaisuuden toteamiseen eivät ole riittävät. Tätä ongelmaa ehkä jonkin verran havaitsimme jopa tässä meidän parlamentaarisen tki-työryhmämme työssä. Kun emme kaikista ratkaisuista löytäneet välttämättä olemassa olevaa perustuslain tulkintaa, niin jouduimme ne jättämään valmistelussa tässä vaiheessa sivuun. Mutta yksi ongelma tässä on myös se, että perustuslain tulkintaa on jonkin verran tässä talossa poliitikkojen toimesta politisoitu, ja perustuslakivaliokuntaa niin ikään, ja tässä meidän täytyy olla erittäin varovaisia. Tämän keskustelun vaikeus on myöskin siinä, että pystymme pitämään poliittiset mielipiteet erillään siitä perustuslain tulkinnasta, jossa kuitenkin hyvin pitkälti asiantuntijapohjalta on syytä edetä. Tämä tähän teemaan. — Kiitoksia.
Kiitoksia. — Edustaja Tynkkynen, olkaa hyvä.
Kiitoksia, arvoisa herra puhemies! Tuossa juuri käytin puheenvuoron liittyen tähän vihapuheeseen. Oikeusministeriöstä on tullut maalittamislaki, ja sieltä tulee EU:n kautta uutta vihapuhelainsäädäntöä, ja, edustaja Mäkinen, tähän liittyen käytitte puheenvuoron. Pyydän, että käytte nauhalta katsomassa sen oman edellisen puheenvuoroni jossain kohtaa kun on aikaa. Lyhyesti: Se, että me vastustamme perussuomalaisina uutta vihapuhelainsäädäntöä, tuli se missä muodossa tahansa, ei liity siihen, että me jotenkin hyväksyisimme millään tasolla vihapuhetta, vaan se liittyy ainoastaan siihen, että me ollaan huolissamme suomalaisen sananvapauden tilasta. Me tiedetään, että mitä enemmän tehdään rajoituksia, niin meillä on ikään kuin semmoinen suunta, että mennään sinne sananvapauden ydinalueelle elikkä tavallaan poliittisten mielipiteitten esittämiseen. Meillä on viimeisinä vuosina tullut valtava määrä oikeuskeissejä liittyen juuri siihen, mitä poliitikot ovat Suomessa puhuneet, eli he ovat siitä joutuneet käräjille, ja tämä ei meidän mielestämme ole millään tavalla terve suunta. Meidän mielestämme nimenomaan poliittisten näkemysten tarkasteluun ei pitäisi missään tapauksessa uhrata oikeusministeriön pieniä resursseja, vaan nämä näkemykset yksinkertaisesti pitäisi ratkaista äänestyskopeissa eikä sitten oikeussaleissa. Siis meillä jo ennen näitä tiukennuksia, mitä nyt on tulossa oikeusministeriöstä, jo nykyisellään esimerkiksi tämä kiihottamislaki, mikä meillä on ja mihin viitataan aina kun puhutaan vihapuheesta, jo itsessään on aivan liian tiukka: Meillä on aivan uskomattomia oikeudenkäyntejä, niin kuin vasta oli esimerkiksi kollegamme, edustaja Mauri Peltokankaan oikeudenkäynti. Hän oli käyttänyt täsmälleen samoja sanoja kuin esimerkiksi keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Juha Pylväs oli käyttänyt, ja hän joutui oikeuteen, vaikka toinen ei joutunut oikeuteen. Siellä sitten olin itse seuraamassa sitä oikeudenkäyntiä, ja se oli aivan uskomatonta, kun aivan niin kuin täyttä pilkun viilausta loppuun saakka, ja tuntui, että onko tämä jotain teatteria, mitä me Suomessa käydään. Onneksi lopulta tuli vapauttava tuomio — ja tämä ehkä on niin kuin viesti valtakunnansyyttäjän suuntaan samalla — mutta tämmöisiin tilanteisiin me päädytään, jos meillä on sananvapauden suhteen vääränlainen lainsäädäntö. Ja nyt haluttaisiin mennä vieläkin pidemmälle. Vihapuheeseen pystytään parhaimmalla mahdollisella tavalla vaikuttamaan nimenomaan niin kuin asenteitten kautta. Me voidaan itse puhua vihapuhetta vastaan ja voidaan nostaa ongelmia esille, mutta se, että aletaan ihmisten poliittisia mielipiteitä erilaisten vihapuhelakien kautta suitsimaan, saa ihmiset paljon enemmän raivon valtaan, ja se ei tule johtamaan siihen haluttuun lopputulokseen, että vihapuhe yhteiskunnassa tulisi vähenemään. — Kiitos.
Kiitoksia. — Matias Mäkynen, vastauspuheenvuoro, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Edustaja Tynkkynen puhuu omista ja puoluetovereidensa oikeustapauksista, jotka eivät liity millään tavalla hallituksen politiikkaan. Hallitus ei ole nostanut syytteitä poliittista oppositiota kohtaan, vaan ne ovat meidän oikeusjärjestelmämme myötä nousseet. Siinä varmasti valtakunnansyyttäjä on tehnyt työtään hakemalla oikeusasteista nimenomaan tulkintaa siitä, missä menee sananvapauden raja, miten tulkitaan esimerkiksi kansanryhmää vastaan kiihottamisen pykälää Suomessa ja niin edelleen. Tämä ei ole hallituksen politiikkaa, vaan se on oikeusjärjestelmän toimintaa. Hallituksen politiikkaa sen sijaan on ollut vihapuheeseen ja maalittamiseen puuttuminen esimerkiksi tekemällä laittomasta uhkauksesta yleisen syytteen alainen rikos — tekemällä jo nyt rikosoikeudessa tunnistetuista rikoksista yleisen syytteen alaisia rikoksia. Tässä on kaksi eri asiaa kyseessä, [[Puhemies koputtaa]] ja me haluamme nimenomaan turvata oikeusvaltion toimintaa, viranomaisten toimintaa ja sananvapauden toteutumista niin, että yksittäiset ihmiset eivät ole vastuussa siitä, että heitä kohtaan tehtyjä rikoksia ei viedä eteenpäin.
Kiitoksia. — Sitten ministeri Henriksson, 3 minuuttia.
Kiitos, arvoisa puhemies! Aloitan tästä resurssitilanteesta. Haluan vielä painottaa sitä, että tämä hallitus on todella lisännyt resursseja, myös pysyviä resursseja, oikeudenhoidon toimijoille: tuomioistuimille, syyttäjille ja myös vankeinhoidolle. Tässä suhteessa se lisäys on merkittävä, mutta totta kai se on myös niin, että lisää tarvittaisiin, kukaan ei sitä kiellä. Ja mielestäni se on hyvä asia ja hyvä lähtökohta myös, kun ajatellaan tätä selontekotyötä ja ajatellaan seuraavia hallituksia tai seuraavaa hallitusta, että nyt se tietoisuus tässä salissa on laidasta laitaan sellainen, että ymmärretään, että tähän pitää puuttua ja se pitää tehdä yhdessä. Olen kuitenkin iloinen siitä, että tämä hallitus on pystynyt nostamaan resursseja noin 70 miljoonalla. Siihen sisältyy myös palkankorotuksia, mutta kun niitä ottaa pois, niin se on kuitenkin vajaat 60 miljoonaa euroa, mitä on lisätty, ja se on kuitenkin varteenotettava summa. Myös täydentävässä budjetissa nostettiin tuomioistuinten määrärahoja 3 miljoonalla, ja 1 miljoonalla saadaan noin 11 tuomaria. Se on myös varteenotettava asia, ja sen myötä tuomareitten määrä pysyy ensi vuonna samalla tasolla kuin tänä vuonna. Sitten edustaja Keto-Huovinen nosti esille jaksamisen ja sen, miten me saadaan tulevaisuudessa ihmisiä tälle oikeudenhoidon alalle. Se on äärimmäisen tärkeä kysymys. Se on aivan niin kuin edustaja nosti esille: on pidettävä huolta jaksamisesta, on pidettävä huolta siitä, että ihmiset saavat apua, on pidettävä huolta myös työhyvinvoinnista. Ja siinä pitää jokaisessa tuomioistuimessa ja myös Syyttäjälaitoksen sisällä johdon tähän puuttua. Oikeusministeriö ei johda näitä yksiköitä, vaan tuomioistuinlaitoshan on riippumaton, ja sen takia tästä pitää keskustella, ja lähden siitä, että Tuomioistuinvirasto myös omalta osaltaan keskustelee tuomioistuinten kanssa. Sitten oli puhetta ylivelkaantumisesta. Haluan muistuttaa kaikkia kansanedustajia siitä, että tämä hallitus on tehnyt merkittäviä panostuksia ylivelkaantumisen torjumiseen. Maksuhäiriömerkintöjen säilytysaikoja lyhennetään, ja positiivinen luottotietorekisteri on tulossa — esitys tulee eduskuntaan ensi vuoden puolella. Velkajärjestelyyn tulee muutoksia, ja myös ulosottovelallisen asemaa tullaan parantamaan. Myös kuluttajaluottojen osalta, pikavippien osalta, työryhmätyö on käynnissä, ja odotan itse siltä työryhmältä sitä, että muun muassa tähän suoramarkkinointiin tullaan ehdottamaan muutoksia. Mitä tulee tyttöjen silpomiseen, niin myös siitä on esitys tulossa. Sehän on jo kriminalisoitua joko pahoinpitelynä tai törkeänä pahoinpitelynä, joten kyllä näitä ihmisiä, jotka siihen syyllistyvät, siitä rangaistaisiin tänä päivänä, jos vaan saataisiin tietoa siitä, että tällaista on tapahtunut. Rikoksen uhrin asemaa pitää vahvistaa, ja sen osalta hallitus tekee paljon. Edustaja Zyskowicz nosti esille perustuslakiasiat. Siinähän tietysti tilanne on se, että perustuslakivaliokunta on se, joka viime kädessä arvioi. Ministeri ei voi puuttua perustuslakivaliokunnan toimintaan. Ministeriöissä virkamiehet yrittävät tehdä parhaansa, ja totta kai tässäkin tietysti pitää muistaa, että korona-aika on ollut erittäin haasteellinen ja sen osalta on ollut myös sellaisia esityksiä — esimerkiksi viime vuonna, ehkä myös kiireessä tehtyjä — jotka eivät ole olleet riittävästi valmisteltuja. Mutta joka tapauksessa tähän kiinnitetään huomiota ja virkamiehet yrittävät tehdä niin hyviä esityksiä kuin mahdollista. Ja perustuslakivaliokunta omalta osaltaan sitten arvioi, ja se on asia, josta sitten eduskunnassa pitää keskustella.
Nyt jatketaan kello 13.07 keskeytettyä täysistuntoa. Päiväjärjestyksen 4. asiana on suullinen kyselytunti. Pyydän paikalla olevia ministereitä siirtymään ministeriaitioon. Pyydän niitä edustajia, jotka haluavat esittää kysymyksiä paikalla olevalle ministerille, ilmoittautumaan painamalla P-painiketta ja nousemalla seisomaan. Jotta kyselytuntiin saadaan sisällytettyä mahdollisimman monta kysyjää, on toivottavaa, että kysymys kattaa kerrallaan vain yhden kysymyksen, joka kohdistuu yhdelle ministerille. Välihuutoja ajatellen pyydän huomioimaan, etteivät ne häiritse varsinaista keskustelua.
Edustaja Simula.
Arvoisa puhemies! Suomessa oleskelee arviolta 3 000 alun perin turvapaikanhakijana maahan tullutta ihmistä laittomasti. Perussuomalaisten linja on, että heidät pitäisi karkottaa. Mutta mitä tekee hallitus? Te kaavailette heille oleskelulupia sisäministeriössä, ihmisille, jotka ovat saaneet jo useita kielteisiä turvapaikkapäätöksiä, ihmisille, joilla ei ole mitään perustetta olla maassamme. Tällä tavoin te romutatte koko turvapaikkajärjestelmän ja viimeisetkin rajoitteet hallita Suomeen suuntautuvaa maahanmuuttoa. Jos oleskeluluvan saa lopulta ilman perusteita, te toivotatte tällä tavoin koko maailman elintasosiirtolaiset tervetulleiksi. Arvoisa ministeri Mikkonen, miten te olette voinut antaa edes valmistella jotain näin edesvastuutonta?
Missä ministeri Mikkonen?
Ja pääministerin sijainen, ministeri Saarikko, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Tämä teema on aihepiiri, jota sisäministeriössä on virkatyönä valmisteltu. Käsittelemänne näkemyksen mukaista esitystä siitä, että hallitus olisi tekemässä ratkaisuja, jotka ikään kuin vahvistaisivat laittomasti maassa oleskelevien aseman osana yhteiskuntaamme pysyvämmin, hallitus ei ole hyväksynyt, eikä sellaista ole hallitukselle edes esitelty.
Missä ministeri Mikkonen? Hänen piti olla!
Ja nyt pyydän niitä edustajia, jotka haluavat esittää lisäkysymyksiä, nousemaan ylös ja pyytämään puheenvuoroa painamalla V-painiketta. — Ja edustaja Simula, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Ihmettelen kyllä kovasti, missä ministeri Mikkonen on. Meille kyllä ilmoitettiin, että hän olisi paikalla. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Oho!]] [[Sellainen ministeri!]] Tässä kuitenkin näyttää edelleen käyvän niin, että ensin selvitellään ja pian on laki voimassa, sanoi ministeri Saarikko sitten mitä tahansa. Keskustalaiset vaativat vielä hetki sitten jalkapantoja laittomasti maassa oleskeleville, mutta vihervasemmiston aisankannattajina teiltä tuntuvat unohtuvan jalkapannat, ja pakolaiskiintiökin nousee roimasti. Jos hallitus olisi aiemmin antanut selkeän viestin, että näin päättömän esityksen valmistelu voidaan lopettaa ministeriössä, olisivat virkamiehet voineet keskittyä tärkeämpiin asioihin, kuten etsimään ratkaisuja, millä nämä laittomasti maassa oleskelevat ihmiset saadaan maasta ulos. Arvoisa ministeri Saarikko, onko tämä nyt todellakin koko hallituksen linja, ja annatteko sen edetä? Aiotteko hyväksyä sisäministeriön esityksen, kyllä vai ei?
On kotiinpaluun aika!
Ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Tietojeni mukaan sisäministeri on tuota pikaa saapumassa kyselytunnille, mutta koska kysymys oli ohjattu koko hallitukselle ja pääministerin Eurooppa-kokouksen vuoksi häntä sijaistan, totean hallituksen kantana, että tällaista esitystä hallitus ei ole antamassa. Myöskään sisäministeri ei ole sellaista hallitukselle edes esitellyt.
Edustaja Purra.
Arvoisa puhemies! Tästä aiheesta tosiaan puhuttiin täällä eilenkin, kun yritimme tuloksetta saada sisäministeriltä vastauksia, mutta yritetään nyt uudelleen. Nämä noin 3 000 maassa olevaa ovat olleet täällä vuosia. Turvapaikkaa on haettu todennäköisesti useita kertoja erilaisilla perusteilla, keksityillä syillä, ja tulos on ollut aina sama: Ei turvapaikkaa. Henkilö ei ole oikeutettu kansainväliseen suojeluun, hän ei ole vainottu, hänen pitää poistua maasta. Kun me puhumme laittomasti maassa olevista ja heidän aiheuttamistaan kustannuksista, hallituksesta usein kuulee, että heitä on hyvin vähän ja he käyttävät vain vähän palveluita. Jotakin ristiriitaista tässä on. Kysynkin nyt teiltä, valtiovarainministeri Saarikko, millä nämä 3 000 maassa olevaa ovat viime vuodet eläneet, missä he asuvat, millaisia tukia ja palveluita he saavat ja paljonko se maksaa suomalaiselle veronmaksajalle.
Ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Ensinnäkin kuvailemanne ongelma on tosiasia osana suomalaista yhteiskuntaa, ja hallituksen linja, ja ehkä uskoisin, että laajemminkin suomalaisten näkemys, on se, että me emme toivo tänne syntyvän varjoyhteiskuntaa. Mutta eri asia on sitten se, voitaisiinko ongelma todellakin ratkoa tavalla, joka ehkä olisi käytännössä murentamassa koko nykyisen turvapaikanhakijajärjestelmän, ikään kuin että vaikka saisikin perusteellisen käsittelyn jälkeen kielteisen päätöksen, saisi jonkun toisen tien jäädä Suomeen. En pidä sitä kestävänä, en pidä sitä hyvänä. Tällaista esitystä hallitukselle ei ole tehty, mutta sisäministeriön virkavalmistelu on lähtenyt arvioimaan tämän varjoyhteiskunnan estämistä, esittää siihen erilaisia ratkaisuja. Tämä, johon nyt kysymyksenne kohdistatte, ei ole hallitusohjelman mukainen, ja sellaisesta ja sen edistämisestä hallituksessa ei ole keskusteltu, enkä myöskään henkilökohtaisesti sitä tue.
Edustaja Peltokangas.
Arvoisa puhemies! Nyt näytti sisäministerikin saapuvan, joten kysytään nyt sitten sisäministeriltä.
Hyvin huomattu!
Mediassa on uutisoitu, että te olette valmistelemassa pykälää, jolla nämä 3 000 Suomessa olevaa kielteisen turvapaikan saanutta ja jopa ne karkotuspäätöksen saaneet lainsäädännöllisesti saisivat oleskeluluvan. Oletteko te valmistelemassa tällaista vai ettekö te ole?
Ministeri Mikkonen.
Kiitos, puhemies, ja pahoittelut, että myöhästyin kyselytunnilta. Olimme ministeri Kiurun kanssa pitämässä tiedotustilaisuutta liittyen koronarajoituksiin, joita tänään tehtiin valtioneuvoston istunnossa. Minä en tiedä, mistä oli lähtenyt leviämään tämmöinen käsitys, että sisäministeriössä ollaan valmistelemassa jotakin pykälää. Emme me ole, vaan aivan kuten kuulin tässä ministeri Saarikon kertovan, on olemassa selvitys, joka on tämän ohjelman — laittoman maahantulon ja maassa oleskelun vastaisen toimintaohjelman — mukainen, jossa on noin 50 keinoa, millä haluamme vaikuttaa siihen, että estämme laitonta maahantuloa ja laitonta maassa oleskelua. Siellä on yksi kohta, missä todetaan, että tehdään selvitys, miten voimme estää tällaisen varjoyhteiskunnan syntymisen.
Eikö pykäliä ole?
Ja tällaista selvitystä viranhaltijat tekevät, ja sitten kun selvitys on tehty, niin sitten me tiedämme, [[Puhemies koputtaa]] mitä selvityksessä on, ja sitten sitä asiaa käsitellään.
Olipa selkeä vastaus!
Edustaja Rantanen, Mari.
Arvoisa puhemies! Olemme kuulleet tässä syksyn aikana huomattavan määrän asiantuntijoita sisäisen turvallisuuden selonteon käsittelyn ohella. Siellä on noussut muun muassa katujengi-ilmiö, järjestäytyneen rikollisuuden kova kasvu maassamme, ja nyt viimeisenä Hätäkeskuslaitoksen henkilöstön hätä, josta eilen A-studiossakin keskusteltiin. Mutta näyttää siltä, että jostain syystä sisäministeriö on viime aikoina keskittynyt lähinnä maahanmuuttoasioihin. Te olette esittäneet perheenyhdistämisen lievennystä, te olette puuhastelleet D-viisumilupien kanssa, ja nyt viimeisimpänä laittomasti maassa olevien lailliseksi tekemisellä. Kysyisin teiltä: tehdäänkö teillä siellä sisäministeriössä enää mitään muuta kuin maahanmuuttajien haalimiseen liittyvää politiikkaa? Jääkö kaikki tämä muu hoitamatta? [[Eduskunnasta: Tehdäänkö teillä?]]
Ministeri Mikkonen.
Arvoisa puhemies! Minusta tuntuu, että täällä on ihan toiset tahot, jotka eivät kykene keskittymään mihinkään muuhun kuin maahanmuuttokysymyksiin. [[Välihuutoja]] Sisäministeriössä me olemme tehneet laajasti niitä tehtäviä, joita kuuluu meidän hallinnonalalle. Esimerkiksi tämä sisäisen turvallisuuden selonteko, joka on nyt ollut täällä eduskunnassa käsittelyssä ja on ymmärtääkseni saanut varsin laajan yhteisen tuen esimerkiksi sen suhteen, että varmistamme turvallisuusviranomaisten resurssit myös tulevaisuudessa pitkäjänteisesti. [[Aki Lindénin välihuuto]] Maahantuloon liittyen esimerkiksi juuri tämä D-viisumi on annettu, jolla varmistamme sen, että työperäistä maahanmuuttoa voimme edistää ja nopeuttaa erityisasiantuntijoiden ja opiskelijoiden tänne saapumista. Toisaalta maahanmuuttoon liittyen käymme myös esimerkiksi EU-tasolla keskusteluja siitä, miten voimme yhdessä EU:ssa varmistaa näitä palautussopimuksia niin, että pystymme myös palauttamaan sellaisia ihmisiä, jotka eivät [[Puhemies koputtaa]] ole täällä turvapaikkaa saaneet.
Edustaja Juvonen.
Arvoisa rouva puhemies! Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra kysyi, millä laittomasti maassa oleskelevat ovat täällä eläneet. Minäpä kerron teille. Sosiaalihuoltolaissa on pykälä, joka antaa laittomasti maassa oleskeleville asumisen, ruoan ja lääkkeet. Samaan aikaan meillä on suomalaisia asunnottomia, meillä on suomalaisia leipäjonossa olevia ja meillä on ihmisiä, vanhuksia, jotka miettivät, voivatko he ostaa lääkkeet vai ruoan. Mitä vastaatte heille? Kysyn teiltä: Oletteko muuttamassa sosiaalihuoltolakia aavistuksen verran oikeudenmukaisemmaksi? Ja miksi ylipäänsä olette tehneet tällaisen lain, joka on selkeä vetovoimatekijä laittomasti maassa oleskeleville — tulkaa Suomeen, me annamme teille kaiken? Eikö tämä ole teidän mielestänne väärin?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Aika suoraviivainen oli edustajan johtopäätös tilanteesta ottaen huomioon, mistä pykälistä sosiaalihuoltolaissa puhutaan. Yleisellä tasolla sanoisin, että aina meidän pitää katsoa näitä vetovoimatekijöitä, ja olen myöskin valmis meidän lainsäädännön osalta näitä kysymyksiä katsomaan. Samaan aikaan minusta se iso kuva on siinä, minkälaista lainsäädäntöä on tehty viime hallituskausien aikana. Olen ollut huolissani esimerkiksi niistä mahdollisista vetovoimatekijöistä, joita tehtiin viime hallituskaudella, jolloin myös perussuomalaiset vielä esittelevän ministerin johdolla halusivat vetovoimatekijöitä lisätä sosiaaliturvan puolella. Tästä lainsäädännöstä, josta te nyt puhutte, ei ole pykäliä avattu tällä hallituskaudella.
Edustaja Kopra.
Arvoisa rouva puhemies! Palatakseni tuohon alkuperäiseen kysymykseen: jos nyt ymmärsin sisäministerin vastauksen oikein, niin te ette ole valmistelemassa esitystä, joka laillistaisi laittomasti maassa olevien henkilöiden tänne jäämisen. Ja edelleen jos oikein ymmärsin, niin jos sellainen esitys tulisi, ainakaan keskustapuolue ei sitä kannattaisi. No, hyvä näin, jos näin on, ja oikaiskaa, jos olen tässä oletuksessani väärässä. Mutta edelleen meillä Suomessa kuitenkin on runsaasti näitä laittomasti maassa olevia henkilöitä, jotka ovat venkoilleet turvapaikkaprosessissa ja eri kommervenkein jääneet tänne ja ovat siis täällä laittomasti. Kysymykseni on: Mitä te, hallitus, olette tehneet näiden henkilöiden poistamiseksi Suomesta? Onko neuvoteltu Irakin kanssa, jotta heitä voidaan palauttaa? Mitä on ulkoministeri Haavisto saanut asian eteen aikaiseksi? Mitä sisäministeriö tekee? On kuitenkin erittäin tärkeää tämän turvapaikkaprosessin uskottavuuden kannalta, että laittomasti ei tänne maahan jäädä ja laittomasti täällä maassa olevat poistetaan.
Ministeri Haavisto.
Arvoisa puhemies! Kiitos edustaja Kopralle hyvästä kysymyksestä. Voin kertoa, että ulkoministeri on kaikissa yhteydenotoissa ja keskusteluissa muun muassa Irakin kanssa pitänyt yllä tätä laittomien siirtolaisten tai laittomien turvapaikanhakijoiden paluuta sinne. Irakhan on ilmoittanut, että se ottaa rikoksiin syyllistyneet henkilöt ja vapaaehtoisesti palaavat henkilöt vastaan, ja tässä on päästy alkuun. Mutta totta kai pyrimme siihen, että kaikki otettaisiin sinne vastaan.
Edustaja Talvitie.
Arvoisa puhemies! Pitkäjänteinen sisäisen turvallisuuden resurssien turvaaminen on tosiaankin koko salin asia, ja kiitos hallitukselle siitä, että osittain myöskin kokoomuksen vaateesta lisäsitte poliiseille 30 miljoonan resurssin jo tälle vuodelle. Mutta lehdistön mukaan hallitus tosiaan kaavailee laittomasti maassa oleville noin 3 000 ihmiselle tätä muukalaispassia. EU-tasolla on jo vuosia ollut laaja siirtolaisliikehdintä. Libyan rannikolta EU:hun päin siirtolaisvirrat ja ihmissalakuljetusbisnes ovat laajoja. Joidenkin arvioiden mukaan rahavirrat ovat siinä jopa suurempia kuin koko EU:n huumekaupassa. Kysynkin nyt hallitukselta, millaisen vetovoimatekijän tämä pelkkä selvitys, saati mahdollinen lainsäädäntö, muodostaa Suomelle liittyen tähän EU:n siirtolaisvirtaan.
Ministeri Mikkonen.
Kiitos, puhemies! Todellakin olen itsekin ihmetellyt tätä keskustelua, kun tuntuu, että lehtien palstoilla ja täällä salissakin tulee sellaisia väitteitä ja kerrotaan selvityksen tuloksista, vaikka ei tuo selvitys ole ollut vielä valmis enkä ole itse sitä edes nähnyt.
Mutta puolustellut!
Tuntuu, että täällä joillain muilla on jotakin aivan käsittämätöntä tietoa, mistä en itse edes ole tietoinen. Mutta niin kuin kerroin, niin haluamme selvittää sitä, miten me varmistamme, että me ehkäisemme niin sanotun varjoyhteiskunnan syntymisen tähän maahan, että meillä on ihmisiä, jotka eivät ole minkään järjestelmän piirissä. He ovat hyvin haavoittuvia itse, esimerkiksi ihmiskaupan suhteen, tai he myös tekevät rikoksia, ja tämä on myös sisäisen turvallisuuden kysymys. Kun tämä selvitys tulee, niin sitten katsotaan, millaisia siellä esitetään, esimerkiksi mitä muissa maissa on tehty asian hyväksi, mutta samanaikaisesti me teemme, niin kuin kerroin tästä äskeisestä ohjelmasta, kaikkia niitä eri keinoja eri vaiheessa, [[Puhemies koputtaa]] miten me varmistamme, että tähän maahan ei tulla laittomasti [[Puhemies: Aika!]] eikä täällä olla laittomasti.
Edustaja Räsänen.
Arvoisa puhemies! Jos kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet saisivat oleskeluluvan, silloin viranomaisten turvapaikkatutkinta olisi turhaa ja samalla se antaisi viestin, joka houkuttelisi tänne perusteettomia turvapaikanhakijoita. Mutta sen sijaan humanitäärisen maahanmuuton osalta nimenomaan kiintiöpakolaisjärjestelmän kehittäminen on kannatettavaa, koska siinä apu voidaan kohdentaa hallitusti juuri niille, jotka ovat suurimman avun tarpeessa. Kiintiöpakolaisia valittaessa on mahdollista kiinnittää huomiota myös siihen, millä tavalla nämä valittavat ihmisryhmät sopeutuvat suomalaiseen yhteiskuntaan oman kulttuurisen taustansa puolesta. Kysynkin: millä tavoin kiintiöpakolaisia valittaessa — nyt kun vielä tätä määrää lisätään — huomioitte tämän sopeutuvuusperusteen?
Ministeri Mikkonen.
Arvoisa puhemies! On aivan totta, että kiintiöpakolaisjärjestelmä on hyvä, toimiva järjestelmä siihen, että me pystymme tarjoamaan apua niille kaikkein hädänalaisimmille, ja sen takia olen iloinen siitä, että tämä hallitus päätti nyt nostaa pakolaiskiintiötä 1 500:aan. Se on korkein, mitä koskaan aiemmin on ollut, ja totta kai tuo Afganistanin tämän hetkinen karmea tilanne on yksi peruste kiintiön nostamiselle. Suomi on perinteisesti ottanut nimenomaan kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia pakolaisia pakolaisleiriltä: perheitä, myös vammaisia henkilöitä, ja niitä, jotka kaikkein eniten tarvitsevat suojaa. Tässähän me tietysti käytämme YK:n pakolaisjärjestön ja muiden asiantuntemusta, kun teemme valintoja. Uskon, että nytkin me haluamme varmistaa sen, että pystymme turvaamaan mahdollisimman monelle apua tarvitsevalle [[Puhemies koputtaa]] sen pakolaiskiintiöpaikan täältä meiltä Suomesta.
Edustaja Heinäluoma.
Arvoisa puhemies! Suomi on aina kantanut vastuunsa erilaisista kansainvälisistä kriiseistä ja niistä ihmisistä, jotka ovat hädän alla tällaisissa sotilaallisissa tai muissa kriisitilanteissa. Pidän erittäin tärkeänä sitä, että myös hallitus on halunnut kantaa oman vastuunsa nostamalla kiintiöpakolaisten määrää esimerkiksi Afganistanin inhimillisen hädän keskellä. Arvoisa puhemies! Samaan aikaan, aivan kuten täällä hallitus on tänään todennut, me emme ole päättäneet minkäänlaisesta kertaluokkaa koskevasta 3 000 kielteisen päätöksen saaneen ihmisen laillistamisesta. On aivan selvää, että jokainen maa tässä globaalissa maailmassa sääntelee jollain tavalla maahanmuuttoa. On työperäinen maahanmuutto, on humanitaarinen maahanmuutto, ja työperäiseen maahanmuuttoon kuuluu olennaisesti myös saatavuusharkinta. Eikö niin hallitus, että aiotte pitää kiinni tästä tärkeästä työperäisen [[Puhemies koputtaa]] maahanmuuton saatavuusharkinnasta?
Ministeri Haatainen.
Arvoisa puhemies! Tähän edustaja Heinäluoman kysymykseen voi vastata yksiselitteisesti, että saatavuusharkinnasta tämä hallitus pitää kiinni. Se on hallitusohjelmassa ja näin menettelemme. Työperäistä ja opiskelijaperäistä maahanmuuttoa me joudumme kyllä lisäämään, ja se tarve lähtee yksinkertaisesti siitä, että me ikäännymme vauhdikkaimpien maitten joukossa maailmassa ja meillä työvoimasta on valtava pula. Siitä syystä hallitus on katsonut myös, että työperäistä maahanmuuttoa pitää tukea, sen pitää tapahtua hallitusti ja samaan aikaan pitää huolehtia siitä, että ulkomaista työvoimaa ei myöskään käytetä hyväksi. Ja siihen olemme säätäneet lainsäädäntöä: lokakuussa astui voimaan laki, jolla turvataan uhrin asemaa ja myös rangaistaan sitä työnantajaa, joka rikkoo lakeja.
Ihan perätöntä puhetta!
Edustaja Tynkkynen,
Arvoisa rouva puhemies! Tämä hallitus lupasi hallitusohjelmassaan laittaa laittomasti maassa olevat teknisen valvonnan alaisiksi. Siten heidän olinpaikkansa tiedettäisiin ja heidät saataisiin poistettua maasta. Vihreiden papereissa valtiolla tai mielikuvituksella ei näytä kuitenkaan olevan rajoja, sillä nyt ongelma halutaan ratkaista tekemällä laittomista siirtolaisista laillisia. Valvonnan keinona esitetyt jalkapannat ovat olleet vihreälle sisäministerille kuin punainen vaate. Sen sijaan siirtolaisvyörylle on ministeriön selvityksessä punottu täyttä häkää punaista mattoa. Jalkapantojen seuraksi romukoppaan ollaan heittämässä koko turvapaikkajärjestelmän periaatteet. Oleskeluluvan ehdoksi on väläytelty vuoden 2015 kriisin aikana tulleen siirtolaisen rikoksettomuutta. Ulkomaalaisrikkomukseen syyllistyy oleskellessaan tahallisesti maassa ilman vaadittavia papereita. Mikä tässä on vaikeaa? Ministeri Mikkonen, onko kuuden vuoden luvaton maassaolo mielestänne tahatonta, ja viedäänkö tekninen valvonta maalin eli laitetaanko nämä ihmiset tekniseen valvontaan, kunnes heidät poistetaan [[Puhemies koputtaa]] maasta?
Ministeri Mikkonen.
Kiitos, puheenjohtaja! Täällä kyselytunnilla yleensä saa kritiikkiä siitä, että ei vastaa kysymykseen, ja sen takia edustajilla on tapana kysyä samaa kysymystä uudelleen ja uudelleen. No, tällä kertaa kyllä kysymykseen on hyvin selkeästi vastattu: ei ole mitään valmistelua käynnissä siitä,
Ihan totta, kaikkea se media vaan keksii!
[[Perussuomalaisten ryhmästä: Tuleeko jalkapannat?]] että oltaisiin kerralla laillistamassa joukkoa laittomia maahanmuuttajia. Mutta silti tätä kysymystä nyt täällä kysytään ja kysytään. Elikkä niin kuin kerroin, tehdään selvitys,
Selvitys ei ole osa valmistelua?
joka on yksi osa tätä laajaa ohjelmaa, millä haluamme ehkäistä laitonta maassa oleskelua ja laitonta maahantuloa. Mitä tulee tähän tekniseen valvontaan, niin ymmärtääkseni sitä on selvitetty. Siinä oli ajatuksena, että se olisi korvannut säilöönoton ja olisi kustannustehokkaampaa suhteessa siihen tai siihen, että vastaanottokeskuksessa on tämmöinen ilmoitusvelvollisuus muutaman kerran päivässä. Ymmärtääkseni tämän selvityksen mukaan [[Puhemies koputtaa]] nämä ehdot eivät täyttyneet.
Seuraava kysymys, edustaja Orpo.
Arvoisa rouva puhemies! Olen saanut lukemattomia yhteydenottoja ympäri Suomen siitä, että sote-uudistuksen aikataulu on kovin kireä, koronasta johtuen jopa mahdoton. Vuodessa pitäisi toteuttaa Suomen historian suurin hallinnon uudistus. Lähes 200 000 työntekijää siirtyy uudistuksessa uuden työnantajan palvelukseen, ja nyt ihmiset ovat yksinkertaisesti huolissaan siitä, että tämä maakuntamalli voi pahimmillaan johtaa siihen, että meidän tärkeät sote-palvelut ovat kaaoksessa tammikuussa 2023. Kiire uhkaa siis meidän tärkeää uudistusta, sen onnistumista, ja ennen kaikkea sitä ihmisten palvelun saatavuutta. Arvoisa hallitus! Lopulta tässä ei ole kyse siitä, saadaanko hyvinvointialueiden hallinto pelaamaan, vaan nyt on kyse siitä, saadaanko ihmisten elintärkeät palvelut pelaamaan, [[Puhemies koputtaa]] pystytäänkö ihmisten henkiä pelastamaan. Siksi kysyn peruspalveluministeri Krista Kiurulta, voitteko luvata, että 1.1.2023 pääsee lääkärille, kun sitä apua tarvitsee, ja että ambulanssi tulee paikalle, kun apua tarvitsee.
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Eduskunnassa on käsitelty kahdella vaalikaudella sitä, mikä on realistinen toimeenpanoaikataulu, ja tällä hallituskaudella esitimme eduskunnalle, että tuota toimeenpanoaikataulua realisoitaisiin järkevämmäksi, ja eduskunta yhtyi tähän näkökulmaan siitä, että aikataulun pitää olla realistinen. Asia oli eri valiokunnissa ja erityisesti perustuslakivaliokunnassa arvioitavana, ja silloin päädyttiin siihen, että tällä toimeenpanolla, josta on päätetty, mennään. Yhdyn samaan huoleen siitä, että lokakuun tiedot sote-uudistuksen toimeenpanosta kertoivatkin juuri tästä Petteri Orpon huolesta, mutta haluan teitä ilahduttaa sillä, että marraskuussa tuota takamatkaa, joka joillakin alueilla on ollut, on saatu jo merkittävällä tavalla kiinni, joten huoli tässä suhteessa on väljentymässä, mutta tarkkana pitää olla.
Pyydän nyt niitä edustajia, jotka haluavat esittää lisäkysymyksiä, ilmoittautumaan painamalla V-painiketta ja nousemalla seisomaan. — Edustaja Orpo.
Arvoisa puhemies! Kovasti mielelläni uskon ministeri Kiurun lupausta siitä, että asiat ovat nyt paremmalla mallilla, mutta valitettavasti tämä viestinne kyllä poikkeaa vielä kovasti siitä, mikä kentältä tulee. Huoli uudistuksen aikataulusta on siis ihan todellinen ja kova siellä ammattilaisten piirissä, jotka näitä valmisteluja tekevät, ja tietysti ihmisillä. On paljon kysymyksiä, joihin ei ole vielä kunnon vastauksia: Kuka toimii jatkossa esimiehenä? Toimiiko palkanmaksu vuoden alusta? Saadaanko potilastietojärjestelmät keskustelemaan keskenään? Miten taklataan pahenevaa pulaa hoitajista ja pelastajista? Näitä ratkaistavia asioita on lukemattomia. Minä olen varma, että nämä valmistelijat tekevät parhaansa löytääkseen ratkaisuja, mutta minä kysyisin vielä: Miten hallitus on varautunut siihen, että jos me olemme vuoden päästä tilanteessa, jossa yksinkertaisesti ei ole valmista, niin oletteko varautuneet? Onko teillä B-suunnitelmaa, koska meidän pitää kaikissa [[Puhemies koputtaa]] tilanteissa huolehtia, että ihmiset saavat tarvitsemansa hoidon?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Niin kuin totesin, niin kyllä tämä toimeenpano alkoi tässä maassa kesän jälkeen hyvin eritahtisesti. On aivan totta, että myös me tunnistimme sen vaikeuden, että osalla hyvinvointialueita alkukankeutta oli tavattomankin paljon, ja silloin lähdettiin aika hitaasti liikkeelle. Me lähdemme kuitenkin siitä, että tässä toimeenpanossa on tuettava alueita, ja siellä, missä vauhti on hitaampaa, on puututtava asioihin. Meillä on esimerkiksi huomenna virkakunnan ja Länsi-Uudenmaan välillä neuvottelu, jossa nimenomaan tuetaan Länsi-Uusimaan hyvinvointialueen onnistumista näissä kysymyksissä, joita jo lueteltiin. On paljon asioita, jotka liittyvät tähän rakenteelliseen uudistukseen, mutta sitten on myös paljon sellaisia asioita, jotka ovat joka tapauksessa mietittävänä. Yksi on se, mistä osaajia jatkossa saadaan, ja siten ei ole sanomatta selvää, että ne ongelmat ovat ratkaistavissa vain rakenneuudistuksen näkökulmasta. Siitä [[Puhemies koputtaa]] olen samaa mieltä.
Edustaja Risikko.
Arvoisa puhemies! Täällä eilen epäiltiin salissa, että kokoomus ei olisi innostunut sote-uudistuksesta, mutta mehän vasta innostuneita ollaankin, koska halutaan, että tästä tulee hyvä. Haluaisin teiltä nimenomaan kysyä, arvoisa ministeri, kun siellä on erityisesti kolme sellaista kriittistä pistettä eli aikataulu, no siitä tässä jo olikin, mutta sitten myöskin rahoitus: Milloin tulee rahoitus esimerkiksi palkkojen harmonisointiin, omaishoitajien palkkioiden harmonisointiin ja vammaisten henkilökohtaisen avun järjestelmän harmonisointiin, koska ne tarvitsevat paljon enemmän rahaa kuin mitä tällä hetkellä on siihen varattu? Toinen on sitten nämä potilastietojärjestelmät: Tällä hetkellähän on jo kova homma se, että saadaan sen yhden alueen sisällä pelittämään nämä järjestelmät, saati näiden alueiden välillä, ja tietojeni mukaan valtakunnan tasolla ei ole yhtään sellaista koordinaatioryhmää, joka katsoisi potilastietojärjestelmiä yhteen. Mitä vastaatte näihin kysymyksiin? Koska näihin tulee korjaussarja? [[Aki Lindénin välihuuto]]
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! On aivan totta, kuten edustaja Risikko tässä totesi, että meidän isoin haasteemme on ict-kokonaisuus. Se ei johdu vain tästä uudistuksesta vaan myös siitä, miten me julkisella puolella olemme vuosikymmenten varrella suhtautuneet ict:hen ja sen merkitykseen sosiaali‑ ja terveydenhuollon kokonaisuuden kannalta. Kyllä siellä toimeenpanon riski on nimenomaan siinä, että suuri tehtävämäärä, järjestelmien kirjo, muutosrahoituspäätösten aikataulu sekä ict-toimittajien resurssien riittävyys tulevat sanelemaan sitä, millä tavalla toimitaan. Meillä on yksi näistä työryhmistä ja seurattavista asioista nimenomaan ict näistä riskeistä johtuen. Toimeenpanossa ei ole kuitenkaan tunnistettu koko maassa vielä mitään sellaista, joka estäisi tämän uudistuksen toteutumisen aikataulussa, mutta haasteita on, ja alueelliset erot ovat suuret, koska osa on jo vapaaehtoisesti tehnyt tämän rakenteellisen uudistuksen [[Puhemies koputtaa]] ja osa vasta toimeenpanee.
Miksi kokoomus vetäisi ict-rahat pois?
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Vähän ihmettelen nyt ministerin puheita täällä siitä, että olisi tilanne parantunut. 26.11. THL:n sivuilta löytyy taulukko, missä nähdään, miten alueet ovat valmistautuneet. Jos katson täältä esimerkiksi Länsi-Uusimaata, niin onko tämä 2 tai 3 prosenttia, mikä on niin kuin valmiina, kun 100 prosenttia pitäisi olla vuoden 23 alusta. Varsinais-Suomi on vielä huonommassa tilanteessa. [[Aki Lindénin välihuuto]] Niin että kyllä tämä on huolestuttava tilanne, ja samaan aikaan meillä on henkilöstö tosi kovilla, sekä johtotaso että käytännön työntekijät — heitä joudutaan käyttämään tässä valmistelussa koko ajan. Heidän pitäisi olla rokottamassa siellä, tekemässä nyt koronatoimia ja purkamassa hoitojonoja. Kysyisin vielä yliopistosairaaloiden rahoituksesta ja asemasta. Onko meillä jatkossa enää yliopistosairaaloita ollenkaan, kun tämä sote-uudistus toteutuu — koska niille ei ole rahoitusta eikä asemaa?
Hyvät edustajat, pyydän todellakin, että kuunnellaan aina sitä, jolla on puheenvuoro, mitä hänellä on sanottavaa. — Ja seuraavaksi ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Kyllä se nyt vaan niin on, että sosiaali- ja terveydenhuollossa organisaatio- ja johtamisrakenteita ei valmistella jäljittäjien eikä myöskään testaajien eikä rokottajien toimesta. Täytyy joku realismi olla siinä, mitä täällä puhutaan. [[Välihuutoja]] Toinen asia, mihin haluaisin kiinnittää edustaja Laihon puheessa huomiota. Te väititte myös eilen, että me emme millään tavalla ottaisi yliopistosairaaloiden asemaa huomioon. Tiesittekö te, edustaja, että nimenomaan on päätetty, että tämä iso kokonaisuudistus tehdään niin, että eduskunta saa nämä päätökset täällä tehtyä, ja sen jälkeen keskitytään näihin kaikkiin palasiin? Olen monta kertaa sanonut kokoomukselle, myös kyselytunnilla, että yliopistosairaaloiden asemaa koskeva lainsäädäntö on meillä jo valmistelussa. Ja näin nimenomaan päätettiin myös toimia viime hallituskaudella, jolloin te taisitte olla merkittävässä roolissa.
Samoin te, jarruttajan roolissa!
Edustaja Zyskowicz, teillä on puheenvuoro.
Arvoisa rouva puhemies! On asioita, jotka etenevät, vaikka kukaan ei tunnu niitä kannattavan, esimerkkinä edellinen asia eli laittomasti maassa olevien tuhansien ihmisten muuttaminen laillisesti maassa oleviksi. Sitten on asioita, jotka eivät tunnu etenevän, vaikka kaikki niitä kannattavat. Tällainen on tämä niin sanottu terapiatakuu. Viime aikoina olemme lukeneet mediasta hälyttäviä uutisia ja tietoja niistä ongelmista, mitä meillä tässä maassa on lasten ja nuorten mielenterveyspalveluissa. Mielenterveysjärjestöjen mukaan, ministeri Kiuru, nyt lausunnolla oleva hoitotakuuesitys ei toteuta terapiatakuun tavoitteita. Te olette useamman kerran tässä salissa sanonut aivan muuta. Miten tässä näin kävi? Toteutuuko terapiatakuu tässä hoitotakuuesityksessä siten kuin olette usein väittänyt?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Se, mikä yhdistää kansalaisjärjestöjä ja tätä hallitusta, on se, että mahdollisimman matalalla kynnyksellä päästään seitsemässä päivässä myöskin mielenterveysongelmissa hoitoon. Edustaja Zyskowicz, minä juuri tapasin mielenterveysjärjestöjä ja sain hyvin toisenlaisen käsityksen kuin se väittämä, jonka te paperista luitte — en tiedä, missä se on esitetty. Mutta tärkeää on se, että järjestöt nimenomaan myös terapiatakuussa lähtevät siitä, että seitsemässä päivässä pitäisi päästä lyhytinterventioon, ja se on tämän hallituksen esityksen aivan keskeisin pointti. [[Kokoomuksen ryhmästä: Kun ette te pääse edes kolmeen kuukauteen!]] Se myös, että nämä mielenterveysjärjestöt tekivät terapiatakuusta esityksen, että kolmen päivän palvelutarpeen arvioinnin perusteella astuisi aika tikittämään. Tässä esityksessä lähdetään siitä, että ensimmäisenä päivänä yhteydenotosta lähtee heti aika rullaamaan, joten meidän pitäisi varmasti käydä, edustaja Zyskowicz, vähän pohjamutia myöden oleva keskustelu siitä, [[Puhemies koputtaa]] että mistä te äsken kysyitte.
Edustaja Kosonen.
Arvoisa puhemies! Sote-uudistuksen yhtenä tavoitteena on hyvinvointi- ja perhekeskusten perustaminen, joissa moniammatillinen apu on heti saatavilla ja potilas pääsee vaivattomasti tarvitsemansa hoidon piiriin. Jokainen meistä kohtaa elämässään kriisejä, ja jokaisen mieli myös joskus järkkyy. Mielen kriisi voi liittyä omaan sairastumiseen, läheisen sairastumiseen tai kuolemaan tai vaikkapa keskenmenoon tai vaikeaan synnytykseen. Kysynkin perhe- ja peruspalveluministeri Kiurulta: millä tavalla varmistetaan, että kriisin kohdannut ihminen saisi tarvitessaan myös henkistä tukea ja mahdollisesti terapiaa?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! No ei ainakaan sillä, että jäädään odottamaan ja odotetaan, että nämä ongelmat pahenevat ja lopulta sitten erikoissairaanhoito ottaa kopin. Minusta on tärkeää, että hyvin matalalla kynnyksellä näihin mieltä painaviin haasteisiin ja ongelmiin pystytään vastaamaan myöskin osana tulevaisuuden sote-keskusten työskentelyä. Juuri siksi me laitoimme 141 miljoonaa euroa tänä vuonna jakoon siihen, että sekä hoitotakuuta että mielenterveysongelmia voitaisiin tässä maassa hoitaa ja edistää niin, että ihmiset ensinnäkin aidosti pääsisivät hoitoon ja tulisivat myös hoidetuiksi. Tämä 141 miljoonaa euroa tulevaisuuden sote-keskusten kehittämiseen jaetaan vielä ennen joulua. Tässä lähtökohtana on nimenomaan tämä matala kynnys, jolloin pääsisi heti, seitsemässä päivässä, näitä mieltä vaivaavia ongelmia miettimään yhdessä ammattilaisen kanssa. On todella tärkeätä, että me onnistuisimme tässä, koska myös aikuisten mielenterveysongelmat ovat lisääntyneet tässä ajassa, [[Puhemies koputtaa]] ei vain lasten.
Edustaja Juuso.
Arvoisa puhemies! Ministeri Kiuru, kysyn teiltä vielä uudelleen: Te lupasitte kesäkuussa, kun sote-lakeja nuijittiin, että syksyllä tuotte lakiesityksen, jolla turvataan Länsi-Pohjan keskussairaalan ja Savonlinnan keskussairaalan toiminnan jatkuminen. Sitä lakiesitystä ei ole tullut, ja sitä odotetaan nyt sekä Meri-Lapissa että Savonlinnan seutuvilla. Lupaatteko, että se tulee meille ensi kevään aikana? Lupaatteko, että alueet velvoitetaan ylläpitämään näitä sairaaloita ja myöskin turvataan rahoitus näille sairaaloille?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Eilen kymmenet kansanedustajat kokoontuivat tähän saliin keskustelemaan sosiaali- ja terveydenhuollon pääluokan tulevan vuoden menoista ja niin sanotusti iloista ja suruista, siitä, miten me vastaamme palvelutarpeeseen. Edustaja Juuso, kysyitte tätä eilen, ja kun minulla oli kolme minuuttia vastausaikaa, niin juuri tähän kysymykseen eilen vielä vastasin. Totesin, että me olemme jo tätä lainsäädäntöä valmistelleet ja eduskunnan lausuman mukainen vastaus tulee aikanaan siihen, että saisimme keväällä tätä asiaa käsitellä tässä salissa.
Edustaja Reijonen.
Arvoisa rouva puhemies! Pian on aluevaalit, ja silloin valitaan päättäjät todella tärkeisiin tehtäviin. Ne vaalit ovat erittäin tärkeät. Nämä päättäjät päättävät, milloin ambulanssi tulee, milloin paloauto tulee, miten vanhustenhoito järjestetään, miten omaishoito hoidetaan ja monta muuta asiaa. Ihmiset ovat huolissaan lähipalveluista, ja on selvä asia, että kun tämä sote-uudistus tehtiin niin nopeasti, runnottiin läpi hirveällä kiireellä, niin sinne jäi paljon ongelmakohtia. [[Vasemmalta: 15 vuotta!]] Todella paljon jää ongelmakohtia, ja heti nämä uudet päättäjät pääsevät näitä ratkomaan. Perussuomalaiset ovat olleet erittäin huolissaan lähipalveluista. Perussuomalaiset esittivät muun muassa, että tehtäisiin tämmöinen lähipalvelutakuu. Totta kai terveysasemat ja muut ovat tärkeitä, joten ehdotimme tämmöistä lähipalvelutakuuta, mutta kuinka ollakaan hallitus oli sitä mieltä, että äänesti sitä lähipalvelutakuuta vastaan. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Ohhoh!]] Oletteko aivan varmoja, että ettekö te oikeasti halua lähipalveluita, mitä perussuomalaiset esittivät? Te äänestitte sitä vastaan. Mitä mieltä olette tästä? Eikö tämä ole aika karmeaa? [[Perussuomalaisten ryhmästä: On karmeaa!]]
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Mielestäni edustaja Reijonen istui sosiaali- ja terveysvaliokunnassa käsittelemässä tämän lainsäädännön esitystä, jossa kävi hyvin selväksi, että hallitus nimenomaan esittää osana tätä lain kokonaisuutta, että lähipalvelut tullaan turvaamaan. Yllättävää on se, että nyt sanotte, että lähipalvelut on tästä unohdettu. Tämä on nimittäin todella iso poliittinen sitoutuminen siihen, että lähipalveluista pidetään kiinni. Haluan teille sanoa, että me emme tule hyväksymään sitä, että tästä verkostosta säästetään ja otetaan lähipalvelut pois vain sen takia, että meillä on rahapotit eri paikoissa. On helppo katsoa, kun ei tarvitse miettiä yhteiskunnan kuljetuskustannuksia, että voisi tulla jopa helpommaksi säästää ja keskittää verkkoa, mutta ei ole yhteiskunnan kokonaistalouden kannalta järkevää, että näin toimittaisiin, koska Kela joka tapauksessa menoina sitten pääluokaltaan isonee sen takia, että kuljetuskustannuksiin joudutaan satsaamaan enemmän. [[Puhemies koputtaa]] Siksi me esitimme näitä kirjavia pykäliä, jotka takaavat lähipalvelua.
Aika! — Tähän kysymykseen vielä kysymyksen ensimmäinen esittäjä, edustaja Orpo. Olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Vielä sen verran vain totean, että meidän mielenterveyspuoli on todennut, että terapiatakuu puuttuu, se kansalaisaloitteen mukainen, hallituksen esityksestä. Mutta tähän alkuperäiseen aiheeseen haluan sanoa sen, että me haluamme tämän uudistuksen maaliin ja että meillä on suuri huoli aikataulusta ja toimeenpanosta. On nyt hyvä, että ministeri on tähän kiinnittänyt huomiotaan, mutta siellä kentällä, eri puolilla, on aidosti kova hätä, että miten tässä onnistutaan, mutta sen lisäksi meillä on aito huoli siitä, miten henkilöstö jaksaa. He taistelevat koronan keskellä: tulevanakin jouluna hoidetaan potilaita, tehdään paljon töitä. Korona on kestänyt kaksi vuotta ja korona jatkuu, ja tämä toimeenpano tässä jättiuudistuksessa pitää tehdä samaan aikaan ensi vuoden aikana. Minä toivoisin, että ministeri todella ottaa vakavasti tämän huolen, joka tulee henkilöstöltä. Se tulee suomalaisilta ihmisiltä, ja se tulee niiltä ammattilaisilta, jotka valmistelevat uudistusta. Tämä on vakava paikka, ja toivon, että nyt vielä kerran lupaatte sen, että tätä seurataan, [[Puhemies koputtaa]] ja tarvittaessa teette johtopäätöksiä.
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Itse otan todella vakavasti sen, että sote-uudistuksessa onnistutaan, [[Vilhelm Junnilan välihuuto]] ja olen valmis käärimään hihani myös tässä asiassa.
Ihan niin kuin viime kaudella!
Me tulemme vaikka henkilökohtaisesti apuun, jos siitä on kysymys, ja uskon, että myös Orpo saattaa olla innostunut erityisesti niillä paikkakunnilla, joissa kokoomuksella on vetovastuuta, myös lykkäämään tätä uudistusta kiireellä eteenpäin, jotta joka puolella Suomea sitoudutaan vahvasti siihen, että hyvinvointialueiden perustamisessa onnistutaan. Jokaisella meillä on siis oma työsarkamme tässä kylvettävänä, koska tämä toimeenpano on nimenomaan alueellisessa päässä. Niin kuin totesin, joillakin alueilla on jo tällä hetkellä tunnistettavia haasteita, joillakin alueilla taas ei ole, ja sen takia me joudumme tukemaan nimenomaan niitä alueita, joissa näitä tunnistettavia haasteita on. Tämä henkilöstön jaksaminen on äärettömän tärkeä asia, ja siihen olisi pitänyt herätä aikaisemmin kuin tällä hallituskaudella — olen siitä samaa mieltä. Me seuraamme nyt Työterveyslaitoksen kanssa joka kuukausi seurannalla [[Puhemies koputtaa]] tätä kysymystä, että miten alueilla pärjätään.
Nyt siirrymme periaatteeseen yksi kysymys, yksi vastaus. — Edustaja Tanus.
Arvoisa rouva puhemies! Koronatilanne on uhkaavasti pahentunut, ja siihen liittyen haluaisinkin ensin antaa kiitosta viimeaikaisista konkreettisista suunnitelmista niin pikatestin käytön laajentamisen, nolla-alvin saamisen kuin terveydenhuollon lisähenkilökunnan saamisenkin suhteen. Tässä yksi iso potentiaali on kokeneissa, osaavissa eläkeläisissä, joista monet haluaisivat tarttua ainakin osa-aikatyöhön, jos se vain olisi kannattavaa. Olen esittänyt eläkeläisille niin sanottua kahden verokirjan mallia, jossa eläketulojen verotuksesta erillisenä verotettaisiin tehtävää työtä. Jos eläkkeellä oleva hoitaja voisi eläkkeensä lisäksi ansaita 10 000 euroa vuodessa perusveroprosentilla, työn vastaanottaminen olisi kannattavaa. Kysyisinkin: voisiko sote-alalla tällaista mallia nopeasti tutkia ja kokeilla ja näin osaltaan saada lievitystä henkilöstöpulaan?
Ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Edustaja Tanus ottaa esiin tärkeän aiheen, ja itsekin haluan antaa tunnustuksen ja kiitoksen sekä henkilöstöjärjestöille että ennen kaikkea niille eläkkeellä oleville terveydenhuollon ammattilaisille, jotka ovat nyt tätä alkuviikolla tehtyä ministeri Kiurun julkista ehdotusta pohtineet ja ajatelleet, että voisivat antaa panoksensa tähän hyvin vaativaan tilanteeseen ja rokottamisen tarpeeseen, niin että mahdollisimman moni suomalainen saisi kolmosrokotteen mahdollisimman pian. Hallitus suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin, jotka liittyvät eläkeikäisen väestön kannusteisiin vastaanottaa työtä, tehdä projektin, tehdä muutaman työvuoron tai vaikkapa tämänkaltaisen poikkeuksellisen urakan. Meillä on tehty päätös siitä, että yli 60-vuotiaiden suomalaisten työtulovähennystä parannetaan, eli sitä kautta heidän verotuksensa kevenee, ja mitä iäkkäämpi on, sitä enemmän siihen kohdistuu kevennystä. Tuo valmistelu etenee valitettavasti siten, että saamme sen voimaan vasta vuonna 23 siitä syystä, [[Puhemies koputtaa]] että teimme poikkeuksellisen ratkaisun, ikäsidonnaisen veroratkaisun, jota pitää perustuslaillisesti huolellisesti tutkia. Eläkeläisten kannuste työhön on tärkeä.
Seuraavaksi edustaja Hopsu.
Arvoisa puhemies! Tuorein kouluterveyskysely osoittaa huolestuttavia lukuja lasten ja nuorten hyvinvoinnista. Jo vuonna 2019 luvut olivat hälyttäviä, mutta koronan myötä muun muassa uupumus ja yksinäisyys ovat nousseet. Erityisesti tyttöjen tilanne on heikentynyt. Esimerkiksi joka kolmas yläkouluikäinen tyttö on kokenut ahdistuneisuutta. Marraskuussa julkaistu rehtoribarometri kertoo, että noin kaksi kolmesta rehtorista on uupunut tai uupumisriskissä. OAJ:n selvityksen mukaan yli puolet opettajista on harkinnut alanvaihtoa työn kuormittavuuden vuoksi. Hyvinvoinnin heiketessä myös oppimistulokset ovat laskussa. Matematiikan osaaminen on tippunut radikaalisti, ja kuilu heikommin ja parhaiten menestyvien välillä kasvaa koko ajan. Kysynkin opetusministeri Anderssonilta: mitä hallitus aikoo tehdä perusopetuksen tilanteen vahvistamiseksi, jotta oppilaat ja koulujen henkilökunta voisivat jälleen paremmin ja oppimistulokset eivät [[Puhemies koputtaa]] enää laskisi?
Ministeri Andersson.
Arvoisa puhemies! Kuten edustaja toteaa, nämä luvut ovat erittäin hälyttäviä, ja niihin myöskin suhtaudutaan erittäin vakavasti. Tässä näkyy kaksi samanaikaista ilmiötä: Yhtäältä näkyy tämä koronapandemia, joka on vaikuttanut koulupuolella erittäin merkittävästi ja vaikuttaa oppilaiden ja opettajien arkeen edelleen. Sen lisäksi tässä näkyy myöskin tämä pidempään jatkunut eriarvoistumiskehitys Suomessa, joka omalta osaltaan näkyy siinä, miten oppimistulokset ovat eriytyneet. Hallitus on antanut koulutuksen järjestäjille yhteensä yli 200 miljoonaa koronarahoitusta, jolla on ollut mahdollista palkata lisää henkilöstöä oppilas‑ ja opiskelijahuoltoon ja lisää erityisopettajia sekä pienentää opetusryhmiä. Ainakin itse näen, että tälle rahoitukselle on tarvetta myöskin lukuvuonna 22—23. Sen lisäksi on äärimmäisen tärkeää, että myöskin jatketaan toimenpiteitä koulutuksellisen tasa-arvon vahvistamiseksi perusopetuksessa. Eduskunta on juuri hyväksynyt oppilas‑ ja opiskelijahuoltoa vahvistavan lain, ja sen lisäksi toivon, että keväällä pystyn tuomaan [[Puhemies koputtaa]] tänne lakiesityksen tasa-arvorahoituksen vakinaistamisesta.
Seuraava kysymys, edustaja Saramo.
Arvoisa puhemies! Kun yhteiskuntaa oli pakko sulkea, teki hallitus monia todella tärkeitä toimia ihmisten työpaikkojen ja toimeentulon turvaamiseksi, ja niiden ansiosta Suomi on selvinnyt inhimillisesti ja taloudellisestikin muita maita paremmin. Omavastuita poistettiin, etuusbyrokratiaa kevennettiin, toimeentulotukeen saatiin korotus, ansiopäivärahaa ei kulunut, työssäoloehto puolitettiin, suojaosaa korotettiin ja yrittäjät pääsivät työttömyysturvan piiriin. Yritysten kustannustuella on estetty monta konkurssia ja siten säästetty työpaikkoja, ja kulttuurialaakin lopulta tuettiin. Arvoisa puhemies! Kysyn pääministerin sijaiselta, että jos käy niin huonosti, että joudutaan vetämään hätäjarrusta ja sulkemaan yhteiskuntaa, niin onko varauduttu tukemaan sen seurauksena pulaan joutuvia? Olen huolissani erityisesti palvelualojen, kulttuurin työntekijöistä, joiden toimeentulo loppuu sitten kuin seinään, aivan kuten esimerkiksi Norjassa nyt on käynyt. [[Puhemies koputtaa]] Meillä on hyviä valmiita työkaluja. Voidaanko ne ottaa nopeasti käyttöön?
Pääministerin sijainen ministeri Saarikko
Arvoisa puhemies! Hallituksen, ja uskon, että kaikkien suomalaisten yhteinen laaja toive, jonka eteen voi jokainen myös toimia, on se, että tämä maa kyetään pitämään avoimena. Sen paras tae on rokotukset, koronapassi, kotitestit, kaikki ne, jotka korostavat myös meidän jokaisen omaa yhteistä vastuuta tästä vaikeasta tilanteesta. Koronan vuoksi Suomi on tähän mennessä ottanut noin 15 miljardia velkaa. Se on ollut välttämätöntä, ja juuri niin kuin edustaja hyvin kuvaa, sillä on rakennettu siltaa vaikean ajan yli ihmisille, yrityksille, eri toimialoille. Hallitus on myös sopinut tähän asti ja tästä eteenpäin, että suorat terveysturvallisuuteen liittyvät menot ovat niin kutsuttuja kehyksen ulkopuolisia. Ne tullaan kaikissa olosuhteissa hoitamaan. Rokottaminen, täällä jo esiin noussut esimerkiksi kolmas rokotekierros, tai kenenkään tehohoito ei tule jäämään tästä kiinni. En kuitenkaan lähde spekuloimaan jatkotoimia tilanteessa, jossa olisimme Suomen sulkutilassa. [[Puhemies koputtaa]] Tehkäämme kaikkemme, että sellainen ei tule eteen.
Seuraavaksi edustaja Norrback.
Arvoisa puhemies! Joulu on nurkan takana, ja moni suunnittelee parhaillaan joulupöydän tarjoiluja. Ruuantuottajilla, maanviljelijöillä ja eläintuottajilla on kuitenkin haastavat ajat. Monen tuottajan työ ei enää ole kannattavaa.
Arvoisa puhemies! Kysymys on erittäin ajankohtainen. Suomalainen ruuantuottaja on ennennäkemättömässä kannattavuuskriisissä johtuen huonosta kannattavuudesta jo pohjalla, huonosta satovuodesta ja erittäin nopeasti ja rajusti nousseista kustannuksista. Nämä kustannusten nousut eivät ole näkyneet tuottajahinnassa, ja tässä on se suurin ongelma, joka meillä tällä hetkellä on. Eli elintarvikemarkkinat eivät toimi niin kuin markkinataloudessa toimia pitää. Hallitus on tähän päättänyt CAP-uudistuksesta, elikkä vuoteen 27 asti meillä on selkeä näkymä tukijärjestelmässä niin taloudellisesti kuin myöskin sisällöllisesti. Se luo vakautta. Toinen asia on se, että jokainen meistä suomalaisista kuluttajista ostaisi jouluna, joka on myös ruokakulttuurin juhla, kotimaista pöytään. Se on kädenojennus suomalaisille tuottajille, koko elintarvikeketjussa toimiville ihmisille, kaikille. Samoin pidetään huoli siitä, että julkisissa ruokahankinnoissa ne hankinnat osuvat kotimaisiin tuotteisiin. Ja kolmas asia: viestini on, [[Puhemies koputtaa]] että elintarvikeketjun pitää parantaa toimintatapojaan. Kohonneet kustannukset on voitava viedä eteenpäin, ja sen on näyttävä tuotteen hinnassa. [[Puhemies: Aika!]] Se on se, mitä meidän pitää tehdä.
Edustaja Harkimo.
Arvoisa puhemies, ärade talman! Ministeri Saarikko, kuukausi sitten kerroitte, että ette halua kokea samanlaista vääntöä kehysriihessä kuin viime vuonna. Kysyisin teiltä nytten, kun olette keskustellut muiden puolueiden kanssa siitä, pitäytyvätkö he niissä sopimuksissa, mitkä on sovittu: Minkälaisia tuloksia olette saanut näistä neuvotteluista? Kysyin tätä samaa asiaa budjetin yhteydessä, mutta en saanut mitään vastausta. Voisitteko kertoa, miten neuvottelut ovat menneet? Mitä muut puolueet ovat vastanneet?
Ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Kehysriihi eli hallituksen suunnitelmat menoista ja tuloista tulevalle vuodelle valmistellaan huhtikuussa. Halusin kuitenkin tehdä hallitukselle sisäisesti selväksi sen, miten vaativat neuvottelut ovat edessä. Miksi näin? Siksi, että itsellemme asettamaan menokattoon, viime keväänä tehtyihin ratkaisuihin, kohdistuu erittäin paljon paineita, mukaan lukien vaikka eduskunnan yhdessä sopima ratkaisu tutkimukseen ja kehitykseen panostamisesta suomalaisessa yhteiskunnassa. Ei, me emme ole saavuttaneet näissä keskusteluissa yhteisymmärrystä, mutta olen kertonut, että valtiovarainministerinä tulen valmistelemaan esityksen, joka on aiemmin sovitun kehyksen mukainen — tietenkin, sovitusta on hyvä pitää kiinni.
Seuraava kysymys, edustaja Mäkinen.
Arvoisa rouva puhemies! Hätäkeskuksen toiminta on kriisiytynyt pitkäaikaisen henkilöstöpulan takia. Hätäpuheluiden määrä on kasvanut valtavasti samalla, kun päivystäjien määrä on vähentynyt. Työtä tehdään nyt 12 tunnin vuoroissa. Tilanne vakavuudessaan muodostaa jo suoranaisen uhan suomalaisten turvallisuudelle. Henkilöstön uupuminen ja työn kuormitus on johtanut pitkiin sairauslomiin ja irtisanoutumisiin. Laitos itse tunnistaa ja tunnustaa ongelman olemassaolon. Päivystäjät ovat kuormittuneita ja kovan henkisen paineen alaisina. Työkäytännöt ja ohjeistukset koetaan toimimattomiksi, ja kriisiytyminen on johtanut myös virhearviointeihin hätäpuhelujen käsittelemisessä. Kysynkin sisäministeri Mikkoselta: onko ministeriö tietoinen tilanteen vakavuudesta ja mitä ongelman ratkaisemiseksi on tehty?
Ministeri Mikkonen.
Kiitos edustaja Mäkiselle erinomaisen tärkeästä kysymyksestä. Hätäkeskukset tekevät äärimmäisen tärkeää työtä, ja siksi meidän on huolehdittava niiden toimintakyvystä, ja siitä voidaan huolehtia vain silloin, kun huolehdimme työntekijöiden työkyvystä. Valtiontalouden tarkastusvirasto kiinnitti asiaan huomiota 2019, ja eduskunnan tarkastusvaliokunta on myös nostanut tämän esiin vuonna 2020. Sen takia sisäministeriössä onkin ryhdytty toimiin. Olemme esimerkiksi lisänneet koulutusmääriä, järjestäneet ylimääräisiä kursseja, jotta saamme riittävästi henkilökuntaa. Myös tietojärjestelmän kehittämiseen on panostettu, jotta voimme varmistaa, että se toimii moitteettomasti ja ei aiheuta ongelmia. Ensi vuonna Hätäkeskuksen budjetti on 6 miljoonaa suurempi kuin tänä vuonna, ja tällä haluamme varmistaa sekä riittävät koulutusmäärät että esimerkiksi näiden järjestelmien toimivuuden. Hätäkeskuslaiset tekevät äärimmäisen tärkeää työtä [[Puhemies koputtaa]] turvataksemme meidän kaikkien hengen.
Nyt annan vielä yllätyskysymyksen edustaja Purralle.
Arvoisa rouva puhemies, kiitoksia tästä kysymyksestä! Me perussuomalaiset olemme huolissamme siitä, että valitettavasti tänä vuonna joulupukki ei ehkä kykene jakamaan lahjoja kaikille lapsille — nimittäin reki pitää tankata. Polttoaineen hinnat ovat niin korkealla, ja samaan aikaan ainakaan pohjoisessa ei ole vielä sähkölatauspistokkeita sähkörekiin. [[Eduskunnasta: Porot syö jäkälää!]] Me olemme hyvin huolissamme tästä asiasta. Korvatunturin kassa alkaa olla pian tyhjä. Joulupukki ei tykkää esimerkiksi jakeluvelvoitteen kiristymisestä tai muista matkaamisen hintaa nostavista toimista. Olen kuullut, että jos hallitus on tuhma ja tekee tällaisia toimia kuitenkin, niin pukki tuo sille vain risuja — ja puuhaketta Venäjältä. [[Naurua]] Arvoisa hallitus, ettehän te halua tätä, ja ette kai te halua joutua joulupukin epäsuosioon? Kysyn teiltä: miten aiotte turvata joulupukin työmahdollisuudet ja suomalaisten lasten lahjat?
Pääministerin sijainen, ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! On aivan totta, että on syytä pohtia näinä aikoina, miten kilttinä on tullut oltua, ja tämä kysymys meistä jokaisen on hyvä esittää itselleen. Mutta jouluna tarvitaan myös ripaus taikaa, ja, edustaja Purra, kyllä oppositiollakin on hyvä riittää sen verran mielikuvitusta, että kyllä joulupukki poroilla lentää. Ei se joulupukin tulo polttoaineesta jää kiinni, vaikka jaammekin yhteisen huolen bensan korkeasta hinnasta. Joulupukki on tässäkin löytänyt ilmastollisesti kestävän ratkaisun. [[Naurua]] Arvoisa puhemies! Oli kulkupeli mikä hyvänsä, tulkoon joulumieli edustaja Purralle, perussuomalaisten, kokoomuksen ja kaikkien oppositioeduskuntapuolueiden eduskuntaryhmille, kuten myös hallituksen eduskuntaryhmille. Tuokoon joulupukki säkeissään, vaikka valitettavasti ei ehkä rahasäkkejä, roppakaupalla joulurauhaa ja hyvää mieltä, ja löytyköön joulupuurosta koko Suomen kansalle onnenmanteli. Hallituksen puolesta kiitos yhteistyöstä ja hyvää joulunaikaa kaikille! [[Suosionosoituksia]]
Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 5. asia. Ensin päätetään maa‑ ja metsätalousvaliokunnan mietinnön MmVM 20/2021 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä kalastussäännön voimassaolon pidentämisestä Suomen tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdystä sopimuksesta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.