Шановні колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця. Готові до реєстрації? Шановні колеги, прошу провести реєстрацію. Будь ласка. [[10:05:36]] Зареєстровано 334 народних депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження народних депутатів Івана Івановича Балоги. Привітаємо колегу нашого. [[Оплески]] І Ігоря Вікторовича Луценка. І, колеги, до мене в президію надійшло звернення від двох фракцій на перерву. Але цього разу, сьогодні, вдалось переконати, щоб була не перерва, а виступ від трибуни. І це фракції "Блоку Петра Порошенка" і "Народного фронту". Я надаю слово для виступу кому? Полякову, так? Полякову, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Сьогодні фракція "Народний фронт" хоче повідомити вам про інформацію яка стала відома. А саме: факти розкрадання земель Київської області. Мова йде про Обухівський район, село Козин, де було вкрадено 125 гектарів землі. Цим розкраданням займалися відомі злочинці, а зараз це високопосадовці, у той час це прокурор Київської області пан Гайсинський і начальник слідства пан Ситник. Ці дві особи займалися тим, що привласнили 125 гектарів землі. У 2008 році відбувалася подія, коли порушилась кримінальна справа Київською областю, а саме прокурором Гайсинським, і після цього було вбито Роживця, на якого була оформлена ця земля. Гайсинський звільняється з київської прокуратури і стає власником цієї землі. Після цього слідство по вбивству Роживця веде Ситник, завершує тим, що це було не вбивство, а самогубство, після чого звільняється і стає управляючим партнером у компанії "Гайсинський і Ситник". Ми вимагаємо розслідувати кримінальну справу. Генеральна прокуратура повинна доповісти інформацію щодо розслідування цієї кримінальної справи. Вартість землі 500 мільйонів доларів! Після цього ми звертаємося до Міністерства. МВД зареєструвати провадження по факту вбивства пана Роживця і розслідувати, яким чином сьогоднішній високопосадовець, в якого руки по лікті у крові, може очолювати дану організацію. І наступне. Минулого тижня Ситнику було виписано протокол про корупцію за конфлікт інтересів. Але у цей же день пані Корчак викликають на допит з тим, щоб вона дала інформацію про якісь там паркомісця. Ми вимагаємо не чинити тиск на НАЗК, розслідувати факти корупції, відсторонити Ситника на час того, коли буде перебувати розслідування, і публічно максимально з усією пресою розслідувати дані злочини.
Дякую. Шановні колеги, у пленарному засіданні Верховної Ради України беруть участь члени уряду на чолі з Прем’єр-міністром України Володимиром Борисовичем Гройсманом. Прошу привітати. Шановні колеги, я прошу серйозно віднестися до цього моменту. Прошу привітати наш уряд. Будь ласка. [[Оплески]] Дякую вам. Дякую. Відповідно до Регламенту ми надаємо спочатку два виступи для міністрів, які були визначені, це Павло Дмитрович Петренко, потім – Остап Михайлович Семерак, і після того півгодини – запитання від народних депутатів. Отже, розпочинаємо "годину запит до Уряду". І я запрошую до виступу міністра юстиції України Павла Дмитровича Петренка. Шановні колеги, пропустіть, будь ласка, міністра юстиції. Пане Павло, ви зробили це. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Хочу сьогодні підняти дуже важливу тему, яка стосується мільйонів українців, мільйонів українських громадян, а саме українських дітей. Діти – це наше майбутнє. Держава, яка не дбає про дітей, не дбає про своє майбутнє і не має такого майбутнього. Нині сотні тисяч українських дітей, які виховуються в неповних сім’ях, страждають від безвідповідальності батьків і нестачі фінансової підтримки. На жаль, це стало нормою, коли один з батьків, який не проживає разом з дитиною, забуває про її утримання і виховання. Цифри вражають. Нині в органах юстиції понад 600 тисяч виконавчих проваджень проти тих осіб, які ухиляються від сплати аліментів. Це 600 тисяч дітей, які залишилися без нормального життя, без права на майбутнє і повноцінне утримання з боку обох батьків. А деякі реальні історії взагалі шокують своєю безвідповідальністю і нелюдяністю. Буквально вчора, тут, в стінах Верховної Ради, ми проводили публічне обговорення нового законопроекту по посиленню відповідальності неплатників аліментів. І одна жінка розказала свою історію, що її бувший чоловік через помсту вирішив виселити її з трьома дітьми з квартири. Застосував "тітушок" і викинув її на вулицю. І, на жаль, це теж є статистика, коли люди не просто не платять аліменти, а через зведення своїх рахунків фактично знущаються над дітьми. Всесвітньо відомий італійський педагог Марія Монтессорі сказала, що віра дитини в себе і її любов до світу залежить від дорослих. Для того, щоб виростити чесну і виховану особистість, гідного громадянина, ми, дорослі, маємо забезпечити дітей всім необхідним, по максимуму – це батьківською любов’ю і належним вихованням і утриманням. Ми маємо змінити цю ситуацію, коли майже 3 мільйони дітей отримують аліменти, а 600 тисяч фактично є заручниками зловживань певних безвідповідальних батьків, в основному чоловіків, які називаються чоловіками в таких ситуаціях тільки по ознаці носіння штанів. Чужих дітей не буває. Тому Міністерство юстиції спільно з народними депутатами, які об’єднались навколо цієї теми, розробили зміни до законодавства, які передбачають посилення прав дітей і захист їх від фактично економічного насильства з боку тих батьків, які ухиляються від своїх обов’язків. Хочу довести до вас, шановні народні депутати, низку новацій, які ми пропонуємо проголосувати вже найближчими сесійними тижнями, які будуть спонукати таких недобросовісних батьків згадати про те, що у них є діти. Перша новація, яку ми пропонуємо, це введення чіткої заборони на виїзд за кордон для тих осіб, які злісно ухиляються від сплати аліментів понад 6 місяців. Не платиш аліментів, нема чого їздити за кордон на відпочинки, на острови, на Мальдіви і витрачати гроші незрозуміло на що. Друге. Пропозиція позбавити можливість батьків, які ухиляються від сплати аліментів, маніпулювати іншим з батьків через згоду на виїзд дитини за кордон з тим з батьків, хто сумлінно виконує свої обов’язки. І є така сумна статистика, коли мами змушені відкликати з органів юстиції рішення судів, тому що батько, який не платить аліменти, ще і шантажує: хочеш поїхати з дитиною на море, не подавай на мене в суд, і тоді я дам тобі згоду на виїзд за кордон на тиждень на море. Ми пропонуємо, щоб така норма давала можливість мамі, яка проживає з дитиною, не бути заручником шантажу, а виїжджати на лікування і на відпочинок з такою дитиною до одного місяця. Так само, ми прибираємо низку привілеїв для тих, хто не платить аліменти. Не платиш аліменти – не маєш право керувати транспортним засобом, автомобілем, не платиш аліменти – не маєш право на мисливську зброю, не платиш аліменти – не маєш право чого полювати. Ще одна новація, яку ми пропонуємо, це ведення суспільно-корисних робіт. Є такі злісні не платники аліментів, які дуже нібито бідні і безробітні, а при цьому все оформляють на родичів або на свої підставні компанії. Ми пропонуємо, щоб той, хто не платить аліменти понад 12 місяців, рішенням суду, залучався для суспільно корисних робіт на користь громади, а таких робіт є дуже багато: прибирання вулиць, фарбування будинків, прибирання кладовищ. Громада має на це бюджети і ці гроші, які буде такий горе-батько заробляти, прибираючи кладовища, будуть направлятися на рахунок дитини для погашення боргу по аліментам. Ми пропонуємо, щоб такі роботи застосовувалися судом до двох місяців, поки не буде погашений борг по аліментам. Так само, ми пропонуємо можливість мамам, які подають позови до суду, не платити судовий збір і авансові платежі. Тому що це є цинізм, коли мама, яка шукає останні 100 гривень для їжі для дитини ще і змушена платити ці кошти за судовий процес. І останнє. Ми так само пропонуємо посилити кримінальну відповідальність за тих батьків, які не платять аліменти – раз, і шантажують своїх дітей злісно або позбавляють їх житла, або шантажують через певні економічна стимули. Шановні друзі, насправді чужих дітей, дійсно, не буває. І наше завдання з вами не просто прийняти цей закон, він буде мати свій вплив, я в цьому глибоко переконаний, і багато дітей отримають додаткові кошти, нам треба змінити ментальність і підхід суспільства до такої проблеми, як насильство над дітьми, як, фактично, економічне насильство. В цьому році, в кінці цього місяця весь світ буде відзначати 15 днів "Стоп домашньому насильству". І я пропоную українському парламенту об’єднатися і прийняти низку законів, які будуть захищати дітей, жінок від будь-яких проявів насильства. За сумною статистикою щороку понад 100 тисяч жінок і дітей є жертвами такого насильства в сім’ї, і про це замовчується, тому що про це не зручно, не приємно і соромно говорити. Я вважаю, що ми, українські депутати і українські міністри, і українські справжні чоловіки, об’єднатися і не допускати таких ганебних проявів, коли дехто думає, що він зробив дитину і на цьому він свій обов’язок виконав перед собою. Ні, ти несеш відповідальність за свою дитину все своє життя, як би тобі не подобалася колишня дружина. Шановні друзі, я звертаюсь до Голови Верховної Ради з проханням, щоб на наступному тижні виділити окремий блок по прийняттю низки законів, по захисту прав людини і прав дитини, в першу чергу. Щоб це ми зробили в четвер. І напрацьована низка законопроектів, які готові і до другого читання, і той закон, який я зараз озвучував, законопроект підтриманий майже 50 народними депутатами, керівниками фракцій, рядовими народними депутатами. Я хочу щиро подякувати Ірині Луценко, Світлані Войцеховській, Оленці Кондратюк і багатьом тим депутатам, які є не байдужими, керівникам фракцій за те, що ми підняли це питання. Я як міністр юстиції обіцяю, що ми вживаємо всіх заходів до спонукання такого роду осіб, які забули, що вони є батьками, виконати свій обов’язок. І спільно ми згуртуємося і зробимо просто навіть незручним і не коректним ситуацію, коли батько, який не платить аліменти зможе ходити і дивитися в очі своїм друзям. Тому що ще одна новація, яку робить Міністерство юстиції, це публічний реєстр злісних неплатників аліментів на сайті Мін’юсту. Щоб усі знали, хто економить на своїй дитині, хто не дає їй нормального виховання і нормального утримання. Шановні друзі, прошу підтримати цю важливу ініціативу. Прошу згуртуватися і проголосувати ці законопроекти в цілому для того, щоб вони почали працювати вже з наступного місяця. Дякую.
Дякуємо. Шановні колеги, ми дякуємо пану Петренку, який заощадив час на запитання від народних депутатів. І зараз має слово для виступу міністр екології та природних ресурсів Остап Семерак. Пане Остапе, ми запрошуємо вас до виступу, ви маєте до 15 хвилин. І після цього депутати зможуть задати запитання не лише до міністрів-доповідачів, але й до всіх членів уряду. А я би просила більш уважно слухати наших шановних міністрів, тому що тематика обговорюється надзвичайно важлива. Будь ласка, пане Остапе.
Дякую, Ірино Володимирівно. Добрий день, народні депутати! Питання, яке ми хочемо сьогодні презентувати, вкрай важливе, оскільки накопичення відходів виробництва споживання – одна з ключових загроз екологічній безпеці України. В нашій державі зростають обсяги утворення відходів, поширюються площі несанкціонованих звалищ. Найбільше навантаження на довкілля здійснює хімічна, металургійна, вугледобувна промисловості, інфраструктура, сільське господарство. Ці сектори економіки вкрай повільно впроваджують технології повторного використання відходів. Щороку утворюється приблизно 10 тонн відходів на одного мешканця України. У порівнянні, 5 тонн – на кожного громадянина в країнах Європейського Союзу. Насправді, цей показник шокує. Відсоток утилізації та знешкодження відходів практично нульовий. В Україні накопичилося приблизно 36 мільярдів тонн відходів. Це понад 50 тисяч тонн на один квадратний кілометр території нашої країни. Такі офіційні дані, але насправді реальний стан справ, напевно, є гіршим. Утилізується лише 30 відсотків промислових відходів, і лише 4 відсотки побутових відходів. Погіршується ситуація з небезпечними відходами, їх вже накопичилося понад 1,5 мільярди тонн, патова ситуація із застарілими пестицидами. Держава реагує. чи державне реагування. регулювання в сфері поводження з відходами неодноразово ставала предметом розгляду РНБО, але далі констатації факту про загрозу екологічної безпеки та здоров’ю населення справа не рухалася. На цьому тижні український уряд схвалив Національну стратегію поводження з відходами. Це є перший несегментарний документ за часів незалежності. Міністерство природи працювало над цим документом понад рік і я вдячний моїм колегам з уряду та нашим партнерам з Європейського банку з реконструкції, розвитку та німецької агенції GIZ за спільну роботу. Хотів підкреслити, що документ пройшов всі стадії обговорення з громадськістю та експертами, отримав підтримку у бізнес-асоціацій та комітетів Верховної Ради України. Стратегія є всеохоплюючим документом на період до 2030 року. Сьогодні в Україні працює модель видобування природних ресурсів, виробництва продукції, споживання, утворення відходів. Європейський Союз до 2019 року перейде до економіки замкнутого циклу, яка є основою стратегії сталого розвитку. Виконуючи Угоду про асоціацію, Україна повинна перейти на таку ж модель, але є. яка є першим базовим принципом стратегії поводження з відходами, яку схвалив український уряд, це потребує масштабної технологічної модернізації, перебудови свідомості і відмови від споживацького ставлення до природних ресурсів. Розширена відповідальність виробника є наступним базовим принципом в стратегії. Його запровадження заохотить бізнес до мінімізації утворення відходів та зацікавленості їх в переробці. Третім головним принципом стратегії є провадження п’ятиступеневої ієрархії поводження з відходами, яка працює в Європейському Союзі. Її пріоритетом є запобігання утворенню відходів, а найменш прийнятним варіантом – захоронення. Далі зупинюся більш детальніше на принципах саме реалізації такої ієрархії. Запобігання утворення відходів досягається через ухвалення нової нормативно-правової бази та вимог до продукції споживання екодизайну, запровадження в українській економіці технологій більш чистого виробництва та застосування кращих європейських практик поводження з відходами. Виконання цих засобів зменшить обсяг використання первинної сировини з 90 відсотків до 70-ти. Підготовка до повторного використання відходів впроваджується поетапно. На схемі видно, яких показників цілком реалістично досягти до 2030 року. Наприклад, це запровадження роздільного збирання відходів, придатних до переробки як мінімум у 5 тисячах населених пунктів, створення 250 центрів із збирання відходів споживання. Стратегія передбачає індикатори перероблення відходів. До 2030 року це 800 потужних. нових потужностей із переробки вторинної сировини, утилізації та компостування біовідходів. Таким чином, до 20 відсотків збільшаться обсяги відходів, направлених на перероблення. Окремо зупинюся на промислових відходах. Для роботи з ними ми пропонуємо створення фондів. Їх розпорядниками стануть обласні державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, а джерелом наповнення – суб’єкти господарювання, які утворюють промислові відходи і при цьому не мають екологічно безпечних технологій їх перероблення та утилізації. Це реалізація європейського принципу "забруднювач платить", коли держава як регулятор стимулює бізнес до екологічної модернізації. Для інших типів утилізації передбачено будівництво 20-ти стаціонарних потужностей із підготовки відходів до термічної утилізації. Це забезпечить зростання обсягів такої утилізації до 10 відсотків. Стане можливим використання відходів біомаси для виробництва енергії, відходів рослинного походження для виробництва кормів і компостування відходів рослинного та тваринного походження. Стратегія також передбачає зменшення кількості місць видалення твердих побутових відходів. Передбачається зменшення загального обсягу захоронення побутових відходів з тепер 95 відсотків до 30. Мінімізація загального обсягу відходів, що захоронюються, – з 50 відсотків до 35 відсотків. Передбачено створення мережі з 50 регіональних полігонів, які відповідатимуть вимогам 31 Директиви Європейського Союзу. Для забезпечення моніторингу та контролю поводження з відходами Стратегія передбачає створення інформаційної системи, яка включає. чи буде включати відомості про номенклатуру та кількість відходів, що утворюється, переробляється, утилізується та видаляється. Також будуть опубліковано суб’єкти господарювання, які надають такі послуги. Важливим інструментом контролю є створення національного реєстру джерел утворення відходів, потужностей у сфері поводження з ними та системи звітності суб’єктами господарювання. Стратегія складається із 7 розділів, визначаючі відходи за групами: тверді, побутові, промислові, будівельні, сільськогосподарські, небезпечні, а також окремі групи, зокрема електричні та електронні, медичні, відпрацьовані батарейки та акумулятори. У поводженні з побутовими відходами пропонуємо запровадити роздільне збирання, визначити оптимальні райони для розташування регіональних сміттєперевантажувальних станцій, сміттєсортувальних ліній, сміттєпереробних заводів, полігонів тощо. Це вимагає будівництво такої мережі за кошти органів місцевого самоврядування і, зрештою, ініціативи органів місцевого самоврядування. Вони ж повинні організувати систему пунктів збирання для повторного використання меблів, побутової техніки, одягу та інших товарів, які були у вжитку. У поводженні з промисловими відходами Стратегія запроваджує використання чистих виробництв та технологій і створення центрів, які надаватимуть необхідну технічну, консалтингову, інформаційну підтримку. Вважаємо за необхідне створення механізму фінансової гарантій для закриття, рекультивації та подальшого догляду за такими полігонами. У сфері будівництва перевагу надаємо практиці вибіркового знесення будівель та споруд, удосконалення методів знесення та подальшої переробки матеріалів, забезпечення умов для виробництва та збуту матеріалів із перероблених будівельних відходів. Це підштовхне до створення нового ринку використання перероблених будівельних матеріалів і також створить нові робочі місця у українській економіці. Стратегія передбачає визначення технічних вимог до повного циклу проведення операцій з небезпечними відходами, встановлення ефективної системи відстеження відходів від утворювача до кінцевого видалення утилізації та онлайн-звітності щодо операцій із небезпечними відходами. Стратегія також передбачає запровадження єдиної ліцензії на весь цикл операцій з небезпечними відходами та застосування переліцензійних перевірок, що буде потребувати певних змін до українського законодавства. Пріоритетом в сфері поводження з відходами сільського господарства стане переробка відходів в енергію, корми та їх компостування. Окрема увага приділяється очищенню та реабілітації забруднених земельних ділянок непридатними пестицидами та іншими хімічними засобами захисту рослин. Успішна реалізація завдань стратегії неможлива без ефективної інформаційно-просвітницької кампанії, яка повинна змінити ставлення українців до навколишнього середовища та поведінки з ресурсами і відходами. Переконаний, що у пропаганді цих європейських принципів нашими партнерами є всі органи влади та лідери думок. Окремо сподіваємось на підтримку українського парламенту в реалізації Національної стратегії управління відходами, яка схвалена урядом. Реалізація стратегії потребує не лише політичної волі суспільства, але і підготовки нових управлінських кадрів. Тут особливо розраховуємо на партнерство з Міністерством освіти і науки і з моєю колежанкою Лілією Гриневич. Без сумніву, схвалення Національної стратегії управління відходами стане і реалізація стратегії управління відходами стане доказом, і стає доказом готовності України приймати та втілювати загальноєвропейські стандарти мислення та життя. Дякую, шановні народні депутати.
Дякую, Остап Михайлович. І, колеги, зараз ми переходимо до запитань від народних депутатів. Нагадую, це запитання не від фракцій, а від народних депутатів. І тому, якщо фракція не попаде в запис, це не означає, що буде надано їй окремо слово. Тому той, хто хоче задати запитання уряду або міністру, прошу приготуватись до запису. Є готовність народних депутатів? Прошу приготуватись і прошу провести запис. Пішли. Будь ласка, першому надається слово для запитання. Папієв Михайло передає Ігорю Шурмі слово. Будь ласка, пане Ігор.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Володимир Борисович, у мене до вас запитання. У цій сесійній залі ви дали обіцянку трудовому колективу Львівського обласного перинатального центру про те, що до грудня місяця будуть виділені кошти і буде добудована ця установа. Колектив дякує вам за вашу участь і приїзд на місце. Але роботи ведуться лише в одному лікувальному корпусі і адміністративному. А в другому лікувальному корпусі, де є ліжка, ніхто нічого не робить. Я вже не кажу навіть про інфраструктуру. При цьому на пресу йдуть заяви про відкриття перинатального центру в цьому році. Колектив просить вас втрутитись в цю ситуацію і не допустити декларативного відкриття тільки його частини. Оскільки це фактично знищить цей центр. І ще одне. Володимир Борисович, щоб це питання не було лише відповіддю, я вам передам звернення трудового колективу для того, щоб ви від нього відреагували і взяли на особистий контроль. І ще одне прохання: не передавайте слово для відповіді міністерству. З того часу від них ніхто на ваше доручення туди не приїжджав і абсолютно не контролює хід.
Доброго дня, шановний пане Голово. Дякую вам, Ігорю Михайловичу, за запитання. Насправді, я обіцяв допомогти завершити будівництво перинатального центру у Львові і до мене зверталась депутат Оксана Юринець з цього приводу. І під час своєї поїздки я був на Львівщині, у Львові і дивився на недобудований цей об’єкт і пообіцяв його, допомогти його завершити. І все, що я обіцяю, я завжди звик виконувати. Були виділені 45 мільйонів гривень на добудову. Зараз добудова триває, далі постане питання щодо забезпечення обладнанням і це буде потребувати ще додаткового фінансування. Буквально позавчора у мене був голова обласної державної адміністрації Львівської області, ми це питання обговорювали. І зараз я шукаю можливості перейти до другого етапу, другої обіцянки – це знайти кошти на фінансування обладнання. Тому ми виділили все те, з чим звертались обласна державна адміністрація. Дякую. І обіцянки я виконую.
Дякую вам. Народний депутат Войціцька Вікторія Михайлівна передає слово для запитання Сисоєнко Ірині. З трибуни. Будь ласка, включіть мікрофон на трибуні.
Шановні колеги, шановний уряд, я черговий раз звертаю увагу на негайне вирішення державою тієї проблеми, яка є у місті Сміла, а саме у медичній лікарні. 11 місяців лікарі чекають заробітну плату. І я вважаю, що це неприпустимо стільки часу знущатись над людьми святої професії, адже саме від медиків, від лікарів залежить фізичне існування громадян нашої держави. То ж я вимагаю, щоб держава негайно виконала свій обов’язок, щоб заробітна плата була погашена перед медичними працівниками міста Сміла медичного закладу медико-санітарної частини №14. А також я звертаю увагу уряду, що той закон який є медичної реформи, жодного відношення не має до цієї ситуації по заборгованості перед медичними працівниками. Це є виключно відповідальністю уряду в тому, що в державному бюджеті України мають бути закладені фізично кошти на оплату праці медичних працівників. Якщо в цьому залі будуть прийматись самі найкращі закони, але вони не будуть реалізовуватись і не буде просто елементарного фінансування на систему охорони здоров’я, то відповідно.
Будь ласка, 30 секунд.
то відповідно не буде можливості виконувати ті закони, які приймаються в залі. Тому я вимагаю, щоб уряд погасив заборгованість перед медичним закладом в місті Смілі, і також негайно вирішив питання по заборгованості заробітних плат медичних працівників по всій Україні. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Прем’єр-міністр України.
Дякую, вельмишановна пані народний депутат. Я хотів би декілька речей сказати з цього приводу, щоб у нас не було недостовірної інформації. Жодної копійки уряд лікарям цієї лікарні не боргує. Це перше питання. Якби боргували, вже б вирішили це ще на самому початку. Питання в чому. В рамках діючого законодавства, яке було прийнято декілька років назад, було прийнято, що ці спеціалізовані поліклініки передаються на місцеві бюджети. Ця країна забрала ці поліклініки, ці лікувальні заклади, на свої бюджети і фінансує сьогодні. Але виявилося, що місто Сміла прийняло зовсім інше рішення: не брати їх до себе до. власний бюджет. І таким чином вони втратили статус державного закладу, а в місцевий заклад їх не прийняли. Це питання відповідальності місцевих органів влади. А зараз, оскільки вони 11 місяців палець об палець не вдарили про те, щоб забрати цю лікарню і надавати людям нормальні медичні послуги, і лікарям платити заробітну плату, на яку уряд дає кошти, субвенції, то в даному випадку я вимушений втрутитись і підтримати, і допомогти, підтримати людей і допомогти людям. Дати відсіч отій бездіяльності, яка є на місцевому рівні. І тому дякую за ваші звернення. Ми зараз працюємо над тим, щоби цей заклад повернути в державну власність, заплатити кошти людям, які не ми боргуємо, я ще раз наголошую на цьому. І далі ми поставимо питання про передачу в Смілу, так як є діючий закон. Я таке доручення вже дав, ми зараз над цим працюємо, це непроста ситуація законодавча, як це провести. Але паралельно з тим, я звернусь в Генеральну прокуратуру України, щоби вони провели розслідування, хто довів до створення заборгованості по зарплаті перед цими лікарями, людьми. Люди ні в чому не винні. І я хотів би, щоби місцева влада, хто до цього причетний, кожна посадова особа, несла всю відповідальність, в тому числі і кримінальну. Тому що не платити людям заробітну плату – це злочин, і за цей злочин мають бути всі покарані. І там, де на місцях хтось боргує там 3 мільйони, 5 мільйонів, я хочу підкреслити, що це все є безгосподарність на місцях. Ставте питання, будуть субвенції, і по субвенціям ви отримаєте кошти, якщо є якісь проблеми. Немає у нас з цим проблем. Тому дякую за вашу увагу. Я прошу з розумінням віднестися до цієї справи. Мені шкода, що ви тут провели цілу ніч, але це ніяк не вплинуло на моє розуміння того, що треба допомогти людям, я про це вам говорив і вчора. Дякую.
Дякую вам. Отже, уряд бачить розв’язання цієї проблеми. І нам треба усім разом працювати, щоби ми змогли спільно довести до її вирішення. І я впевнений. Будь ласка, ще одну хвилину, Володимир Борисович Гройсман.
І я ще одну річ, колеги, не сказав. От зараз віце-прем’єр Зубко теж мене інформує, я просто це упустив. Та ж сама позиція в місті Сміла і по початку опалювального сезону. Та ж сама проблема. Місцева влада теж щось комусь не заплатила, і люди в заручниках. Тобто, я вважаю, що тут треба предметно займатися правоохоронним органам. Дякую.
Дякую. Отже, ми спільно будемо відслідковувати прохід цього процесу. І я переконаний, що ми зможемо вийти на правильне рішення. А зараз я надаю слово для запитання Кишкарю. Передає Пташник слово. Будь ласка, пані Вікторія.
Вікторія Пташник, позафракційна. У мене запитання до шановного Прем’єр-міністра, яке стосується міста Стебник Дрогобицького району, де знаходиться найбільше в Україні родовище калійних солей. Там існує занедбана шахта, яка на сьогоднішній день законсервована, і внаслідок цієї конформації під землею утворилися пустоти, які розмиваються прісною водою. Внаслідок цього дорога, що проходить над провалами під пустотами, постійно присідає і існує великий ризик її обрушення, що відповідно створює небезпеку і для мешканців міста Стебник, і для осіб, які користуються відповідним сполученням. Тому ми разом з депутатом Богданом Матківським звертаємося до вас з проханням утворити комісію терміново при Кабінеті Міністрів для того, щоб вирішити питання міста Стебник. І також просимо міністра економіки пана Кубіва, міністра екології Остапа Семерака прибути на засідання до нашого комітету для того, щоб проговорити далі, а що ми будемо робити з містом Стебник, щоб проаналізувати дану ситуацію і.
Дякую, вельмишановна пані народний депутат. Я знаю про цю проблему, позавчора в мене була робоча зустріч знову ж таки з головою Львівської обласної державної адміністрації, він порушував це питання. Я думаю, що ваша пропозиція є доречна, з точки зору створення такої комісії, і я тоді доручаю першому віце-прем’єр-міністру Степану Кубіву очолити цю комісію, і спільно знайти варіанти вирішення. Але, ви знаєте, що цій проблемі не один рік, а декілька десятиріч. От я про це говорив на засіданні уряду, що нам зараз з вами доводиться вичищати все те, що було занедбано, допущено в попередні періоди, на превеликий жаль. Хоч хтось і говорить, що не потрібно згадувати тих, хто був, але я вважаю, що можливо згадувати і не потрібно. Але в мене тільки одне питання, яке я їм задаю тим, хто був до: що ви робили, особливо десятиріччя 2004, 2014 року, що в країні розвалена економіка, розвалені дороги, люди живуть надзвичайно з невисоким рівнем доходів. І для нас зараз це є величезне завдання, виправити ситуацію і повернути країну в нормальне русло, щоб люди відчули, що є нормальні зміни в їхньому житті, а Україна посіла абсолютно гідне місце в Європі і світі. Дякую.
Дякую вам. Саврасов Максим Віталійович, будь ласка.
Яриніч, слово, передайте.
Яриніч, будь ласка.
Шановний Володимир Борисович, доброго дня! Я хочу вам надати інформацію, що 7 листопада на засіданні нашого медичного комітету було розглянуто звернення Інституту серцево-судинної хірургії імені Амосова. І хочу звернути вашу увагу, що на даному закладі функціонує єдиний на всю Україну надсучасний комп’ютерний томограф з унікальним набором кардіопрограм. Завдячуючи даному високотехнологічному обладнанню, протягом останніх п’яти років 28 тисяч важкохворих пацієнтів мали можливість отримати діагностику найскладніших вад серця. На жаль, сьогодні, у зв’язку з надмірним завантаженням ресурс роботи даного пристрою закінчився, і необхідна заміна ренгентрубки. Тому я прошу, невідкладно, розглянути звернення нашого комітету, ціна питання всього 3 мільйони гривень для того, щоб ми вирішили величезне питання по здоров’ю нашого населення і доступу до медичної.
Дякую. Дякую за ваше запитання і обов’язково опрацюємо це питання, з’ясуємо, що потрібно зробити, чим можемо допомогти. Але що я хотів би сказати про серцево-судинні захворювання, колеги. У нас дійсно більше 60 відсотків, 68 відсотків людей помирає від серцево-судинних захворювань. Що уряд зробив спільно з вами, спільно, я наголошую, для того, щоб цю проблему вирішити? Перше, в бюджеті 2017 року ми передбачили з вами кошти на створення 13 кардіоцентрів по всій країні, 13-ти. Це там, де буде стентувати хвороби судин серця. Ми провели публічні закупівлі, вдвічі більше стентів, за ті ж самі гроші, тобто знищили корупцію при закупівлі стентів. І третя позиція, яку ми з вами запровадили, ми з вами запровадили безкоштовні ліки в тому числі від гіпертонічних хвороб. Тобто фактично я думаю, що за декілька років ці підходи дадуть нам якісні показники зниження смертності і інвалідності від серцево-судинних захворювань. Наступне. В наступному році, друзі, в наступному році і у вівторок ми будемо голосувати в першому читанні бюджет. Ми передбачаємо 1 мільярд вже на безкоштовні ліки і ще 150 мільйонів на створення приблизно ще 13 центрів кардіосудинної хірургії по всій країні. Це буде означати, ми зробимо ще один крок в боротьбі за життя українських громадян. Дякую.
Дякую вам. Гуляєв передає слово для запитання Кулінічу. Включіть, будь ласка, мікрофон.
У мене питання до міністра юстиції. Шановний Павле Дмитровичу, як ви знаєте, минулої суботи в Полтавській області була спроба рейдерського захоплення агрофірми "Оржицької". Зранку в суботу приватний нотаріус з міста Дніпро Павловська здійснює реєстраційну дію по зміні засновників підприємства. Хоча в цей час діяла судова заборона на такі дії. А вже у вечері на підприємство приїхало понад сто озброєних осіб. Завдяки оперативним і професійним діям прокуратури Національної поліції Полтавської області вдалося захистити підприємство. У понеділок цей же нотаріус Павловська скасовує реєстраційну дію. Але ні в кого не виникає сумніву, що це рейдерські схеми і це проблема всієї держави. Тому конкретне запитання. Чи проведено моніторинг реєстраційної дії цього нотаріуса? Якщо ці факти підтвердяться, які санкції будуть вжиті до нотаріуса Павловської? Дякую за відповідь.
Дякую за запитання. Можу проінформувати, що, дійсно, завдяки системним діям наших правоохоронців Національної поліції, Міністерства внутрішніх справ було не допущено рейдерського захоплення цього підприємства. Зараз ми як Міністерство юстиції завершуємо моніторинг даного горе-нотаріуса. І завдяки тому, що український парламент проголосував антирейдерський закон, який дає відповідальність до 10 років тюрми за такого роду дії, можу сказати, що в даної особи є всі шанси поспілкуватись з правоохоронцями і бути фактично в процесі як підозрюваної по такого роду незаконним діям. Міністерство юстиції зі свого боку всі матеріали моніторингу передасть до правоохоронних органів, щоб вони мали можливість приймати рішення щодо порушення кримінального провадження.
Пане Голово! Пане Голово! Я тоді буквально 30 секунд, думаю, що наша спільна позиція з міністром внутрішніх справ. Всі ті, хто займається рейдерством, силовим захопленням іншого, чужого майна, я хочу підкреслити, у нас в уряді і в Національній поліції є тільки один рецепт, він має назву українською мовою "обличчям в підлогу", а російською мовою "мордой в пол". Тому я хотів би підкреслити і закликати всіх правоохоронців цієї країни, це позиція і голови Національної поліції, і міністра внутрішніх справ, якщо хтось десь в будь-якому куточку України здійснює фізичні захоплення будь-чийого майна – одразу реагувати, арештовувати, доставляти до суду і вимагати покарання. Це питання номер 1 і я просив би, щоби ми абсолютно повністю надавали підтримку законним діям Національної поліції. Дякую.
Дякую вам. Запитання від Недави Олега Анатолійовича, будь ласка.
Шановні українці! Україна завжди пишалася своєю вугільною промисловістю, а сьогодні ми купуємо вугілля за кордоном. Шахтарі втрачають роботу і втрачають робочі місця. Міста, шахтарські міста – в занепаді. Україна потребує власне вугілля, потребує власного видобутку. Тому в мене є питання до Ігоря Насалика і побажання, і питання до Володимира Борисовича. Перше, коли вже, нарешті, запрацює Національна акціонерна вугільна компанія? І друге, Володимир Борисович, підтримайте, будь ласка, мою поправку на повернення державної підтримки на собівартість нашим шахтарям, бо відсутність цієї програми дуже погано буде впливати на життя шахтаря і на розвиток вугільної промисловості.
Дуже дякую. Дуже дякую за запитання. Що стосується вугільної промисловості, ви абсолютно праві, ми – країна, яка має забезпечити себе повністю всіма необхідними компонентами, в тому числі і мова іде про вугілля, і забезпечувати, в тому числі і нашу енергетичну безпеку. Насправді, питання є не в дотаціях на вартість вугілля. Подивіться, що приватні шахти сьогодні добувають вугілля і добувають їх з нормальною собівартістю, а в державних шахтах, на превеликий жаль, це, знову ж таки, повертаюсь до того десятиріччя, які немодернізовані, занедбані, у людей немає елементарних засобів особистого захисту. От зараз, як я і обіцяв, ми на 100 мільйонів закупили шахтарям засоби особистого захисту. Але цього є недостатньо, тому треба, щоб держава інвестувала в питання модернізації шахт, де буде і безпека, і якісна собівартість, а не завищена собівартість, на якій всі ходять по колу і заробляють шалені кошти корупційні. Шахтарі ще й не мають при цьому заробітної плати нормальної. Це є непристойно, ми не будемо це підтримувати. Ми підтримуємо інвестицію в модернізацію або питання продажу шахт, які можуть бути продані, для того щоб там була проведена модернізація, люди отримали нормальну роботу і нормальні умови праці. Це для нас є пріоритетом, і це передбачено в тому числі і стратегією щодо реформування вугільної галузі. В тому числі ця стратегія повністю погоджена з профспілками вугільної галузі. Її треба почати виконувати з 2018 року, і таке завдання стоїть сьогодні перед міністерством. І наголошую на тому: нам треба навчитись самим добувати газ, скільки нам потрібно, а не купляти його за кордоном; добувати вугілля стільки, скільки нам потрібно, в тому числі енергетичне. Нам потрібно робити все для того, щоб ми почали міцним, сталим і міцним експортером електричної енергії, нарощували потужності, щоб не виводити валюту з країни, а вводити валюту в країну за рахунок того, що люди в Україні будуть отримувати нормальні робочі місця, і буде абсолютно нормальний розвиток національної економіки. Дякую.
Дякую. Ще доповнить. Хто доповнить? Я просто не бачу. А, включіть мікрофон, Насалик. Включіть мікрофон.
Пане Олеже, дякую вам за запитання. Воно в дійсності цікаве. І, перш за все, я хочу подякувати і депутатам з паливно-енергетичного комітету, і Міші Бондарю, і вам про те, що активно працювали над створенням національної акціонерної компанії, вугільної компанії в Україні, бо це єдиний ключ переформатування вугільної галузі в нашій державі. Повинен сказати вам тільки три цифри. Уряд Гройсмана прийшов, коли вугільна галузь мала 15,6 мільярдів заборгованості, 1,8 мільярдів заборгованості по поставлених матеріально-технічних матеріалах, і 4 з половиною місяці заборгованості по заробітній платі. Національна акціонерна вугільна компанія, до речі, підписана Прем’єр-міністром, і повинен вам сказати, що на наступному уряді розглядуються вже повністю її статут, устав і введення в дію, дасть можливість диференціювати повністю виробничий процес. Перший раз за чотири роки уряд Володимира Борисовича Гройсмана виділив мільярд гривень цього року на технічне переобладнання. І я думаю, що в листопаді-грудні ці кошти вже будуть перетрансформовані в шахтне обладнання. Позиція друга. Я хочу подякувати народним депутатам, що підтрималась ідея на наступний рік модернізувати на 2,5 мільярди. Що це дасть нашій державі? Повинен сказати, що за ці півтора року ми змогли перетрансформувати теплові електростанції, і на сьогоднішній день порівняно з минулим роком ми зменшили на 3,5 мільйони тонн споживання антрациту. Але на ті 3,5 мільйони тонн зросли споживання газової групи вугілля, тому ми все зробимо для того, я пообіцяв це на уряді при презентації Національної акціонерної компанії, що вже до кінця літа наступного року у нас не було жодної збиткової шахти. І ми це обов’язково зробимо. Дякую.
Дякую вам. Гудзенко передає слово для запитання Гончаренкові Олексію. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Добрий день! У мене запитання до Прем’єр-міністра України та міністра інфраструктури. Два місяці тому Кабінет Міністрів прийняв дуже довгоочікуване Одесою рішення щодо реконструкції злітно-посадкової смуги Одеського аеропорту. Це надзвичайно важливе рішення і для Одеси, і для всієї України. Але на цей момент роботи ще не розпочалися. Крім того, ми дізналися, що затверджений кошторис, це Кошторис 2013 року, який був порахований, зрозуміло, по курсу 8 долар, при зовсім інших цінах. Тому у мене наступні питання. Перше. Коли розпочнуться безпосередньо вже роботи на злітно-посадковій смузі? Друге. Коли буде переглянутий Кошторис? І третє. Яким чином будуть фінансуватися ці роботи в 2017 та в 2018-ому роках? Дякую.
Дякую. Якраз вчора я розмовляв на цю тему з міністром фінансів. Щодо початку фінансування цього проекту. Зараз вони дооформлюють спільно з Міністерством інфраструктури всі необхідні документи, щоби розпочати процес фінансування. А що стосується коштів, які. бо я вважаю, що аеропорт для Одеси має дуже важливе значення, і ми будемо його будувати. Єдине, що, ну, багато років там, як ви зараз кажете, навіть документація 13-го року, є багато бюрократичних речей, які потрібно зробити і пройти. Але наголошую на тому, що ми будемо допомагати будувати аеропорт муніципальний. Ну, і треба, щоб місцеві бюджети долучались до фінансування цього інфраструктурного проекту. Дякую.
Дякую вам. Кошелєва Альона Володимирівна передає слово для виступу Ляшку Олега Валерійовичу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановний пане Прем’єр-міністр! Шановний міністр енергетики! Пане Насалик, я стверджую, що ви обманюєте українців. Усі ваші бравурні рапорти про те, що з вугіллям все буде добре, – брехня. У цьому році 16 мільйонів тонн закупили імпортного вугілля, переважно з Росії. Більше 2 мільярдів доларів заплатили за імпортне вугілля, коли наші шахтарі без роботи, без зарплати. Наступного року до 40 відсотків газової марки вугілля буде закуплятися за кордоном. Оце результати вашого господарювання. Ви обманюєте українців. Ви обманюєте українських шахтарів. Замість того, щоб розвивати власну видобувну галузь, у вас досі немає державної програми розвитку вугільної галузі. Ну і останнє. Пане Прем’єр-міністр, я вкотре до вас звертаюсь. Газорозподільчі мережі – величезний ресурс, який сьогодні використовується олігархами Фірташем, Льовочкіним і Бойком. Замість того, щоб працював на українців. Пане Прем’єр-міністр, в мене бульдожья хватка, я вас не відпущу. Верніть народу мережі.
Ну, давайте міністр відповість, потім я. Дякую.
Дякую за запитання, Олег Валерійович. Але завжди коректно використовуйте цифри. Я хочу нагадати, що з 1 січня 2017 року рішенням Ради національної безпеки і оборони була призупинена будь-яка відправка вугілля із так званої зони АТО. Повинен сказати, що з зони АТО ми отримали 40 відсотків від споживання вугілля або 10 мільйонів тонн. На сьогоднішній день ми скоротили до 7 мільйонів, але ці 7 мільйонів треба чимось замінити. [[Шум у залі]] Ні. Вибачаюсь, Олег Валентинович. Це. Вибачаюсь, Олег Валентинович, це працюють ТЕСи, які на антрацитовій групі. Повинен всім сказати, що на сьогоднішній день ми перевели і другий блок Зміївський і п’ятий блок Зміївський. Придніпровська ДТЕК перевела перший блок на газову групу вугілля. Четвертий. Так от, завдяки вам і вашій допомозі, при інвестиції в шахти ми виконаємо ті зобов’язання, які ми на себе взяли. Дякую, пане Олег.
Дякую, пане Олег Валерійович. Я почну з газових мереж. Правоохоронці займаються цим питанням. Тому що це не питання технічного прийняття урядом рішення, звідси взяли, звідти забрали. Там вже пройшов процес приватизації і ви це знаєте. Тому правоохоронці займаються. Ми абсолютно вважаємо, що цей ринок треба демонополізувати. І якщо потрібні будуть якісь акти уряду для цього, вони будуть прийняті негайно. Ми зараз працюємо над тим, взагалі демонополізувати ринок природного газу. Я не хочу забігати наперед. Але хочу сказати, що ми не зацікавлені як держава, як громадяни в тому, щоб у нас були монополісти, в тому числі в монополіст, як державна компанія "Нафтогаз". Ми маємо допустити до ринку газу абсолютно всіх торгівців газу, щоб не було у нас жодного права монополії чи то облгазу, чи то в "Нафтогазі". І це курс уряду, який ми пройдемо і виконаємо це завдання. Все інше, це питання правоохоронної системи. Причини, як це було там приватизовано і так далі. Що стосується вугілля. Ви абсолютно праві в тому, що ми сьогодні імпортуємо вугілля. Хоча мали можливість, коли мали доступ до вугілля з Донбасу, нашого, українського вугілля, не купляти його за валюту за кордоном, а купляти його за українську гривню. В тому числі це впливало абсолютно позитивно на курс національної валюти, на торгівельний баланс країни, на інфляцію. Зараз це, на превеликий жаль, для нас новий виклик. І ви говорите, плюс 16 мільйонів тонн. Та я залюбки зробив би все для того, щоб українське вугілля добувалось тут. І тому я сказав, що нам треба модернізація вугільної галузі. Два шляха, два шляхи. Або ми фінансуємо це з бюджету і модернізуємо шахти, збільшуємо добич власного вугілля. Або ми даємо на приватизацію ці шахти, щоб туди прийшов приватний бізнес і почав їх розвивати. І такий досвід України вже є. Наше завдання – жодного кілограму вугілля, жодної тонни не імпортувати в країну. Ми маємо бути експортоорієнтованою країною. Но на це потрібен час. І я наголошую на тому. Якщо ми в четвертому році, було зростання економіки більше 10 відсотків. В п’ятому, шостому, сьомому, восьмому, дев’ятому, десятому і включно по тринадцятий рік зробили б хоча б правильні рішення – модернізувати енергетичну галузь, відійти від енергетичної залежності з Російською Федерацією. Да ми б сьогодні і війни не мали б і мали сильну економіку, і високі у людей зарплати. А на превеликий жаль, оцих 3 роки ми тільки відповідаємо на ті виклики, які були для нашої країни, у тому числі в енергетичній сфері. І треба віддати належне, що саме перший уряд після Революції Гідності Арсенія Яценюка розпочав курс на енергонезалежність нашої держави. Це було складно, це було дуже-дуже важко, але ніхто сьогодні не може сказати у цій залі, і я у тому числі, що в 14-му році він був би готовий зустрітись з російською агресією. Ніхто не був у тих умовах, з яких ми з вами, шановні друзі, виходимо, в умовах військової агресії і максимальної агресії і в економічній, і в енергетичній сфері з боку Російської Федерації. Україна буде абсолютно успішною і самодостатньою державою. Переконаний у цьому. Дякую.
Дякую вам. Ще встигає задати запитання Дідич Валентин Володимирович. І це, напевно, буде останнє запитання.
Я звертаюся до представника Міністерства охорони здоров’я з такого питання. Створилися територіальні громади і на сьогоднішній день центри первинно медико-санітарної допомоги не можуть видавати лікарняних листів, від цього росте незадоволення людей. І я хотів би почути, що робить з цього питання Міністерство охорони здоров’я, тому що люди чекають, люди вклали, люди борються за свою лікарні, повірили. І хочеться вірити у те, що буде розв’язане питання з видачі лікарняних листів. Я чекаю відповіді від міністерства.
Дякую. Перед відповіддю скажу: ще Олег Барна, він наступний, він ще встигне, але дадуть відповідь на це питання і потім пан Олег дам вам. Хто буде відповідати? Добре, давайте, Олег Барна. Ви запитання будете мати з місця чи від трибуни? З місця. Будь ласка, останнє запитання, Барна Олег Степанович. Ілик, Ілик. Добре. Бо я ж просто не бачу. Тоді Ілик, дуже коротко дайте відповідь Дідичу, а потім буде Барна. Будь ласка, Ілик.
Всім доброго дня. Дякуємо за запитання. На сьогоднішній день Міністерство охорони здоров’я активно працює над питанням, яке стосується бланків лікарняних листків. Значить, на сьогоднішній день проведений відповідний тендер, і фактично лікарняні листки є закуплені. Зараз не доставляються в регіони, і ми розраховуємо на те, що якраз питання згідно депутатського запиту ми візьмемо на особливий контроль. Дякуємо за запитання.
Дякую. Хоча час вичерпався, останнє запитання. Олег Барна, будь ласка.
Слава Ісусу Христу!
Слава велика Богу.
Перше запитання до міністра соціальної політики пану Андрію Реві щодо перерахунку пенсій військовослужбовців. А друге питання до пана міністра екології Остапа Семерюка. Критична ситуація з водоймами на Тернопільщині пов’язана не так із неналежною. з критичною екологічною ситуацією, що були посухи, а як з неналежною діяльністю, непрофесійною діяльністю, злочинною діяльністю обласного управління водних ресурсів, яке надавало дозволи на спуск води, не виїжджаючи на місце, не погоджуючись із органами місцевого самоврядування і не враховуючи екологічну ситуацію. Зокрема, останній випадок, коли комісією обласного управління земельних ресурсів було наданий дозвіл на спуск води, і підписаний цей дозвіл керівником сектору Марією Машлянка на спуск води у ставі, який заледве за два роки набрався на третину. Це могло статися тільки за рахунок корумпованих зв’язків місцевого управління із попередньою владою, яка.
Будь ласка, 30 секунд.
захопила ці стави в оренду протягом 2007-2010 року. І окрім того, я не розумію, як державна установа Національного природного парку "Дністровський каньйон" може дати дозвіл на видобуток гравію із річки Дністер нібито під виглядом поглиблення річки. Це взагалі абсурд. Тому я прошу вас.
Пане Олег, нікому не добавляв. Давайте 10 секунд, просто завершіть, не продовжуйте тему, а просто завершіть.
Я прошу вас створити належну комісію до вивчення належної діяльності даного департаменту і управління, тому що питання екології – це питання життя українського народу.
Будь ласка, пане Остап, це ваше відання.
Дякую. Дякую, шановний народний депутат. Дякую, Андрію Володимировичу. Дуже приємно, що народні депутати підтримують Міністерство природи в тому, щоби екологічна політика стала пріоритетом державної політики. Насправді, це не практикувалося в останніх 25 років. Сьогодні ми доволі багато зробили і з підтримкою народних депутатів зробимо ще більше. Стосовно цього конкретного випадку по Тернопільській області, звичайно, ми зробимо перевірку службову і Верховній Раді надамо інформацію. Але, користуючись нагодою, запитання про управління водними ресурсами, хотів би сказати, що український парламент прийняв євроінтеграційний закон по реформі Водного агентства і переходу на басейнове управління. Сьогодні в Міністерстві природи підготовлена концепція реформування Водного агентства і моніторингу якості води, яка буде найближчим часом представлена українському уряду, сподіваюсь на підтримку, і запровадження нової системи управління, звичайно, повинно позбавити цю сферу державного управління старих, неефективних, дуже часто корупційних дій. Не виключаю, що в цій історії бере участь також і бізнесовий інтерес, оскільки ви згадали про оренду ставків, тут теж треба буде підключити можливо крім екологів ще інших колег, які допоможуть нам перевірити, за результатами перевірки, надамо вам відповідь. Дякую.
Дякую вам, колеги. І надається заключне слово Прем’єр-міністру України Володимиру Борисовичу Гройсману. Будь ласка.
Вельмишановний пане Голово Верховної Ради України, шановні колеги народні депутати! Я хочу в першу чергу подякувати вам за важливі, важкі рішення, які ми змогли прийняти в цій залі за осінь, яку можливо назвати вже осінню реформ. Ніхто до вас з вами не зміг знайти політичної волі і разуму для того, щоб ухвалити і нову систему освіту, нову систему охорони здоров’я, нову систему пенсійного забезпечення, прийняти ряд інших важливих законопроектів, які змінюють життя українців в кращий бік. Я хочу підкреслити, що всі ці рішення, вони дуже не просто і напрацьовувалися, і приймалися, і не просто їх буде реалізувати. Але я хочу запевнити, що ми з вами докладемо всіх зусиль, щоб ми отримали якісну і освіту, і охорону здоров’я, і якісне пенсійне забезпечення. Я тут хотів би сказати, що якщо хтось думає, що ми провели пенсійну реформу і підвищення пенсій на цьому закінчилося, ви глибоко помиляєтесь, ми будемо це робити з 2019 року щороку, справедливе підвищення і все будемо робити для того, щоб пенсіонери України жили краще. Але для цього нам потрібно приймати ще ряд важливих рішень, це не завершення, а тільки початок. Нам потрібно зміцнювати національну економіку, наша економіка має потенціал колосального росту і фактично наша економіка завжди не професійністю влади, і корупційністю влади пригнічувалася. Ми з вами прийняли вчора дуже важливе рішення щодо початку публічного процесу приватизації. А я б сказав продажу публічного і відкритого державних підприємств, не стратегічних, державних компаній, які сьогодні є джерелом корупції і джерелом збагачення тих, хто їх очолює і навколо них крутиться. Наше завдання, і ми зробили цей відповідальний крок, привести туди інвестиції, створити там нові робочі місця, забезпечувати технологічне озброєння. Нам дуже буде важливо в цьому році приймати економічні закони, закони, що посилюють нашу конкуренцію, це мова йде про зміни в антимонопольне законодавство, про моніторинг державних закупівель, нам дуже важливо, щоб кожна українська гривня, яка витрачається в державних закупівлях, була проаналізована. І всі ті, хто може ще сьогодні знаходити лазейки для зловживань, мають нести за це покарання і відповідальність. Нам потрібно прийняти ряд законів, які підвищують нашу промисловість. І мова йде про індустріальні парки, які ми маємо ухвалити цей законопроект, він є дуже важливим, для того, щоб ми створювали нові підприємства, нові робочі місця і рухались далі. Економіка може бути самою динамічною в Європі. Нам потрібні рішення, в тому числі і в рамках українського парламенту, наші спільні рішення. І тому ще раз хочу всім подякувати, хто і напрацьовує рішення, і коли ми об’єднуємося з парламентом в напрацюванні цих рішень, ми завжди будемо давати успіх. І нам не буде соромно перед людьми, не буде соромно людям дивитись в очі. Тому ще раз хочу вам щиро подякувати за підтримку, за мудрість, за поради і пропозиції, які враховуються в новому законодавстві України. Робимо Україну успішною, а українців заможними разом. Дякую за вашу підтримку. Дякую, шановні друзі!
Дякую. Шановні колеги, "година запитань до Уряду" завершена. Давайте подякуємо уряду і Прем’єр-міністру за участь в роботі Верховної Ради України. Зараз у нас згідно Регламенту 30 хвилин на зачитання запитів, а в 11:50 ми перейдемо до проекту Постанови 6327. Тому, пане Ігор, будьте в залі в 11:45, орієнтовно, ми перейдемо до розгляду вашої постанови, щоб ми розблокували медичну реформу. Отже, пані Ірина Геращенко, запрошую до зачитання запитів.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, за два тижні у нас назбиралось 266 запитів. Я спробую їх всі оприлюднити для того, щоб вони пішли до відповідних міністерств і відомств. І ми маємо запити до Президента України, як ви знаєте, згідно Регламенту при розгляді запитів до Президента ми маємо поіменно голосувати в підтримку запиту. Я прошу не розходитися, бо зараз ми маємо голосувати запит Вікторії Пташник до Президента України щодо зволікання з підписання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо корпоративних договорів (реєстраційний номер 4470), прийнятого 23 березня 2017 року та направлено на підпис Президента України 3 квітня 2017 року. Я прошу підтримку запиту зараз проголосувати, колеги, прошу. [[11:13:19]] За-49 Не підтримано ваш запит, шановна пані Вікторія, ми навіть не можемо направлення проголосувати. Немає потенціалу. Наступний запит, будь ласка. Юрія Павленка до Президента України про накопичення негативних тенденцій в сфері усиновлення та розвитку сімейних форм виховання для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, ініціювання Всеукраїнської наради з питань захисту прав дитини в умовах збройного конфлікту та складних соціально-економічних перетворень. Шановні колеги, я прошу проголосувати за підтримку цього запиту до Президента України. Прошу. [[11:14:09]] За-71
71 лише народний депутат. Шкода, тому що актуальна тема. Але відповідні запити. Я би з радістю ще раз поставила, але немає потенціалу. І тому, шановні колеги, прошу в п’ятницю відвідувати роботу, так само, як в інші дні. А переходжу до запитів, до інших органів влади і прошу не кричати, тому що у нас багато запитів, щоб я встигла всіх зачитати. Віктора Развадовського до голови Житомирської обласної ради, голови Житомирської облдержадміністрації щодо очищення артезіанської свердловини та придбання нового насоса для водонапірної башти у селі Колодяжне Романівського району Житомирської області. Віктора Развадовського до виконуючого обов’язки голови Державного агентства автомобільних доріг України, голови Житомирської облдержадміністрації щодо ремонту дороги Мирополь-Романівка-Чуднів, яка проходить через населені пункти Романівського та Чуднівського районів Житомирської області. Олени Ледовський до міністра соціальної політики України щодо змін до п. 2.1. та п. 4.1. Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України від 29 липня 1993 року № 58. Анатолія Денисенка до Прем’єр-міністра щодо внесення змін у порядок призначення житлових субсидій населенню, "Про спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату ЖКГ придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива". Анатолія Денисенка до Прем’єр-міністра щодо державної фінансової підтримки малозабезпечених верств населення у разі проведення ними лікування у медичних закладах, відповідно до прийнятого законопроекту (номер 6327) "Про державні фінансові гарантії надання медичних послуг та лікарських засобів". Федора Негоя до Прем’єр-міністра щодо забезпечення нагрудними знаками осіб, яким присвоєно спортивні звання. Групи народних депутатів (Геращенко, Іонової і Фріз) до голови Національної поліції України стосовно реагування на факти проведення примусового огляду особистих речей громадян України учасниками акцій протесту біля будівлі Верховної Ради України. Михайла Бондаря до міністра фінансів, директора департаменту фінансів Львівської обласної державної адміністрації щодо коригування суми медичної субвенції для Радехівського району Львівської області на 2017 рік. Михайла Бондаря до голови Львівської облдержадміністрації про підтримку та включення об’єктів Радехівського, Бродівського, Буського та Кам’янка-Бузького районів Львівської області до Програми капітального будівництва об’єктів за рахунок коштів ДФРР на 2018 рік. Владислава Бухарєва до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Прем’єр-міністра щодо врахування в Державному бюджеті України на 2018 рік коштів для фінансування програми "Державне пільгове кредитування індивідуальних сільських забудовників на будівництво (реконструкцію) та придбання житла" в Сумській області. Владислава Бухарєва до голови Держсудової адміністрації України, Глави АП щодо недопущення погіршення умов доступу до суду громадян при проведенні оптимізації Лебединського районного суду Сумської області. Олександра Нечаєва до Прем’єр-міністра щодо неналежного реагування з боку Міністерства внутрішніх справ України за фактами протиправних дій та перешкоджання здійсненню повноважень органами місцевого самоврядування у Сумській області. Юрія Бойка до Генерального прокурора України щодо надзвичайної екологічної ситуації у селі Бараниківка та смт. Красноріченське Кремінського району Луганської області. Романа Мацоли до Прем’єр-міністра, Генпрокурора України, голови Хмельницької обласної державної адміністрації щодо зриву опалювального сезону на 2017-2018 роках в місті Шепетівка Хмельницької області. Андрія Кота до Прем’єр-міністра щодо прийняття постанови Кабінетом Міністрів України, яка передбачає відновлення механізму перерахунку пенсій пенсіонерів державної служби та органів місцевого самоврядування. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра щодо фінансування за рахунок "митного експерименту" волинського відрізку дороги державного значення Р-15 Ковель-Володимир-Волинський-Червоноград-Жовква. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання на загальнодержавному рівні питання відшкодування витрат за перевезення пільгових категорій громадян. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України, виконуючого обов’язки голови правління публічного акціонерного товариства "Українська залізниця", міністра інфраструктури України щодо включення до маршруту поїзда Харків-Рахів станції села Квасів. Сергія Дунаєва до Генпрокурора щодо протиправної бездіяльності посадових осіб Державної фіскальної служби України. Андрія Лопушанського до тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, міністра освіти, голови Львівської облдержадміністрації щодо проблем якості питної води у навчальних закладах гірських районів Львівської області. Андрія Лопушанського до голови правління Публічного акціонерного товариства "Київгаз" щодо безоплатного встановлення лічильників газу. Миколи Паламарчука та Віктора Кривенка до Вищої ради правосуддя, Державної судової адміністрації, Генпрокурора щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності суддів Приморського районного суду міста Маріуполя та Апеляційного суду Донецької області за порушення засад гласності й відкритості судового процесу під час розгляду справи по обвинуваченню військовослужбовця 79 прикордонного загону Азово-Чорноморського регіонального управління Державної прикордонної служби України тактичного угрупування "Кордон" Сергія Колмогорова. Надії Савченко до Генпрокурора щодо захисту інтересів держави при касаційному оскарженні рішення суду Рівненського апеляційного господарського суду стосовно незаконного вилучення зі складу земель оборони України та з користування військової частини А0553 земельної ділянки площею 286 гектарів. Надії Савченко до Генпрокурора, голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо звернення громадської організації "Міжрегіональна правозахисна група "ЗАХИСТ " стосовно можливих фактів корупційних дій, зловживання службовим становищем та впливом працівників військової прокуратури Мрочко Р. М., Визнюка П. М., Богомазової Ю, Курсова О. В., Сиводед І. С. та інших. Сергія Лабазюка до Кабінету Міністрів України, Міністерства юстиції України щодо роз’яснення питання оформлення спадщини. Сергія Лабазюка до Кабінету Міністрів України, Міністерства фінансів України щодо доопрацювання проекту Державного бюджету України з урахуванням інтересів об’єднаних територіальних громад. Олексія Рябчина до Прем’єр-міністра, міністра інфраструктури України, міністра з питань тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб, голови Луганської обласної держадміністрації щодо належного облаштування КПП "Станиця Луганська", ремонту дороги та забезпечення комфортних умов для громадян України, які перетинають лінію розмежування. Олексія Рябчина до міністра інфраструктури, тимчасово виконуючому обов’язки голови Правління публічного акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України", голови Луганської облдержадміністрації щодо необхідності капітального ремонту ділянки дороги обласного значення в районі село Новочервоне - село Нижня Дуванка Луганської області. Олега Мусія до Прем’єр-міністра, міністра соціальної політики України щодо порушення конституційних прав громадян України при отриманні відшкодування за професійні захворювання. Миколи Скорика до директора Національного антикорупційного бюро щодо фактів зловживання службовим становищем, що мають ознаки корупційних дій, посадовими особами Міністерства аграрної політики та продовольства України, Держгеокадастру, управління Держгеокадастру в Одеській області та Балтської міської ради, що призвело до шкоди державі в особливо великих розмірах. Юрія Бойка та Юрія Павленка до Прем’єр-міністра щодо критичної ситуації з виплатою заробітної плати медичним працівникам міста Житомира та недостатнього обсягу затвердженої медичної субвенції місту Житомиру на 2017 рік та 2018 рік. Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра щодо незадовільної роботи Міністерства охорони здоров’я України, пов’язаною з незабезпеченням закладів охорони здоров’я протиботулінічною сироваткою, що спричинило летальні випадки. Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра України щодо незадовільного проведення робіт з реконструкції Львівського обласного клінічного перинатального центру, що ставить під загрозу його повноцінне функціонування. Тетяни Чорновол до Прем’єр-міністра, голови Національного агентства України з питань запобігання корупції, директора Національного антикорупційного бюро, голови Державної аудиторської служби, Генерального прокурора щодо можливих порушень під час проведення державних закупівель медичного обладнання. Василя Яніцького до Прем’єр-міністра, міністра фінансів, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, голови Рівненської облдержадміністрації щодо забезпечення лікування хворих на хронічний вірусний гепатит С у Рівненській області. Олени Сотник до Генпрокурора щодо проведення спеціального досудового розслідування проти колишніх високопосадовців у вчиненні корупційних та інших злочинів. Артура Мартовицького та Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра щодо відсутності в закладах охорони здоров’я вакцини для профілактики поліомієліту внаслідок незадовільної роботи Міністерства охорони здоров’я. Андрія Іллєнка до голови Київської міської держадміністрації, директора Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району міста Києва", виконуючого обов’язки голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, директора Департамента житлово-комунальної інфраструктури щодо включення до Програми соціально-економічного розвитку Києва на 18-й рік проведення капітального ремонту асфальтного покриття по вулиці Волкова, 2, 4 та 4а в Деснянському районі столиці. Андрія Іллєнка до голови Київської міської держадміністрації, виконуючого обов’язки голови Деснянської районної в місті Києві держаадміністрації, директора Департамента житлово-комунальної інфраструктури щодо стану комунікацій у будинку по вулиці Юності, 9 в Деснянському районі міста Києва. Віктора Вовка до голови Національної поліції, Генерального прокурора щодо незаконного будівництва приватного маєтку на території пам’ятки археології національного значення - городища раннього залізного віку в с. Хотів Київської області (Хотівське городище). Олександра Супруненка до Голови Верховної Ради, Прем’єр-міністра України щодо систематичного неналежного розгляду депутатських звернень та запитів посадовими особами Київської міської державної адміністрації. Григорія Тіміша до міністра внутрішніх справ, Генпрокурора щодо свідомого зволікання із проведенням слідчих дій працівниками Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Чернівецькій області з розслідування кримінального провадження № 12015260120000599 від 04.11.15 року. Василя Яніцького до виконуючого обов’язки голови правління публічного акціонерного товариства "Українська залізниця", міністра інфраструктури України щодо зміни розкладу руху поїздів № 141 "Київ - Львів" та 142 "Львів - Київ". Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра щодо загострення проблеми зростання заборгованості з виплати заробітної плати. Віталія Гудзенка до голови Київської облдержадміністрації щодо забезпечення сучасними мультимедійними засобами навчання заклади освіти Білоцерківського району Київської області. Віталія Гудзенка до голови Київської облдержадміністрації щодо забезпечення стаціонарним флюорографом поліклінічне відділення Тетіївської центральної районної лікарні Київської області. Олега Березюка до міністра фінансів щодо врегулювання питання виділення коштів з держбюджету України на будівництво (придбання) житла, зокрема для громадян, які постраждали внаслідок катастрофи на ЧАЕС, що перебувають на обліку, громадян, які потребують поліпшення житлових умов, в органах місцевого самоврядування. Дмитра Тимчука до Голови СБУ щодо перевірки суддів Приморського району міста Маріуполь та Апеляційного суду Донецької області на зв’язки з терористичними організаціями, підтримку сепаратизму та країни-агресора. Сергія Лещенка до виконавчого директора громадської спілки "Фонд підтримки реформ в Україні" щодо можливого фінансування американських лобістів Президента України Петра Порошенка за рахунок громадської спілки "Фонд підтримки реформ в Україні". Дмитра Добродомова до Прем’єр-міністра України, Першого віце-прем’єр-міністра – міністра економічного розвитку, міністра аграрної політики, голови Державного агентства лісових ресурсів України, голови Івано-Франківської облдержадміністрації щодо будівництва австрійською компанією "Швайгофер" деревообробного заводу у Коломиї Івано-Франківської області, яке може призвести до негативних наслідків для вітчизняної лісозаготівельної та деревообробної галузей. Дмитра Добродомова до Прем’єр-міністра, міністра оборони, голови Вінницької облдержадміністрації щодо наявності затвердженого чіткого покрокового плану взаємодії відповідних структур та підрозділів, спрямованого на евакуацію/захист населення та ліквідацію пожежі у випадку детонації на складах боєприпасів. Романа Мацоли до Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця", Міністерства інфраструктури щодо внесення змін до маршруту швидкісного поїзду № 705/706 (ІНТЕРСІТІ +) передбачивши додаткову зупинку в місті Шепетівка. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра, Генпрокурора щодо недопущення екологічної катастрофи на території Корольовського району міста Житомира Житомирської області. Валерія Писаренка до Прем’єр-міністра щодо погашення заборгованості за середньостроковими позиками. Ірини Констанкевич до виконуючого обов’язки голови Державного агентства автомобільних доріг щодо надходження та використання коштів з державного бюджету у сумі 12 мільйонів гривень та місцевих бюджетів в сумі 1,8 млн. грн. на ремонт дороги О-030428 - Камінь-Каширський - Полиці - Оленине - Рудка-Червинська-/ Р-14/. Ірини Констанкевич до міністра юстиції щодо забезпечення належної діяльності системи нотаріусів у Любешівському районі Волинської області. Юрія Бублика до Прем’єр-міністра щодо порушення прав та соціальних гарантій, наданих чинним законодавством учасникам та ліквідаторам аварії на Чорнобильській АЕС через відсутність фінансування відповідних бюджетних програм по забезпеченню даних осіб житлом. Руслана Сольвара до голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету, голови Київської облдержадміністрації щодо наповнення місцевого бюджету за рахунок відновлення норми про сплату податку за користування надрами. Руслана Сольвара до міністра соцполітики щодо захисту прав громадян, які постраждали від Чорнобильської катастрофи, що працювали або проживали на територіях посиленого радіологічного контролю, на отримання пенсії зі зменшенням пенсійного віку. Івана Рибака до голови Івано-Франківської облдержадміністрації, голови Чернівецької облдержадміністрації щодо виділення фінансування для будівництва мостового переходу через річку Черемош між смт Кути Косівського району Івано-Франківської області та міста Вижниця Чернівецької області. Івана Рибака до голови Чернівецької облдержадміністрації, голови Вижницької райдержадміністрації Чернівецької області щодо забезпечення належним опаленням Коритненського дошкільного навчального закладу Вижницького району Чернівецької області. Дмитра Колєснікова до Прем’єр-міністра щодо розвитку ракетно-космічної галузі України. Дмитра Колєснікова до Прем’єр-міністра щодо недостатнього обсягу затвердженої медичної субвенції у місті Кривий Ріг та інших містах України. Сергія Куніцина до голови Нацполіції України, Генпрокурора, голови СБУ щодо грубих порушень вимог законодавства України з питань інтелектуальної власності та міжнародних договорів в діяльності ТОВ "Мейсон Ентертеймент". Якова Безбаха до Кабінету Міністрів щодо проведення перевірки фактів неправомірного використання державних коштів. Олексія Гончаренка до міністра внутрішніх справ про надання офіційної відповіді щодо стягнення плати за вхід на територію легкоатлетичного стадіону "Динамо" у місті Одесі. Сергія Власенка до Глави Адміністрації Президента щодо можливого порушення Президентом України Петром Порошенком вимог антикорупційного законодавства. Сергія Власенка до Глави Адміністрації Президента України щодо можливого неправомірного використання Президентом України Петром Порошенком свого становища. Олега Кулініча до міністра аграрної політики та продовольства щодо забезпечення земельними ділянками учасників АТО. Олега Кулініча до Кабінету Міністрів щодо виплат заборгованостей з підвищення до пенсії дітям війни за рішенням суду. Тетяни Бахтеєвої до Прем’єр-міністра щодо відсутності вакцини для профілактики поліомієліту в лікувальних установах України і сироватки проти ботулізму в лікувальних установах Києва. Василя Гуляєва до міністра внутрішніх справ щодо незадовільного досудового розслідування порушення кримінальних проваджень у місті Чорноморськ Одеської області. Василя Гуляєва до Виконуючого обов’язки керівника державного підприємства "Адміністрація морських портів України" щодо масового звільнення працівників служб морської безпеки та зростанню чисельності керівних посад в апараті управління Іллічівського філіалу ДП "АМПУ". Олександра Марченка до Прем’єр-міністра щодо пенсійної реформи та так званого "осучаснення" пенсії пенсіонерам з міста Білої Церкви. Олександра Марченка до Прем’єр-міністра щодо здійснення антидержавної діяльності на підприємствах ДК "Укроборонпром" і ДП "УАТК". Юрія Левченка до Департамента з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва щодо усунення порушень містобудівного законодавства на вулиці Ризька, 19-А в Шевченківському районі міста Києва. Юрія Левченка до голови Київської міської держадміністрації щодо заходів з повернення колишнього басейну "Чайка" Шевченківського району міста Києва до комунальної власності та збереження його функції. Анни Романової до Прем’єр-міністра, міністра інфраструктури, виконуючого обов’язки голови Держагентства автомобільних доріг України, голови Чернігівської обласної держадміністрації щодо освітлення та знакування особливо небезпечних ділянок автодороги М-01(Київ-Чернігів-Нові Яриловичі). Сергія Ківалова до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів необхідних для забезпечення пожежної і техногенної безпеки в комунальних установах міста Одеса та Одеської області. Ігоря Котвіцького до голови Національної поліції щодо заходів із протидії самогубствам дітей. Олександра Кодоли до міністра освіти і науки, Прем’єр-міністра щодо фінансування вищих навчальних закладів І-ІІ рівнів акредитації (коледжів, технікумів) державної форми власності. Олександра Кодоли до Прем’єр-міністра, міністра оборони, Секретаря Ради нацбезпеки і оборони України щодо забезпечення житлом військовослужбовців військової частини А4444, що була передислокована з тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя до Чернігова. Олександра Абдулліна до Прем’єр-міністра щодо неналежне реагування на депутатський запит щодо нагального утворення на півночі Рівненської області Дубровицького госпітального округу або лікарні інтенсивного лікування у зв’язку із значним ростом захворюваності серед населення та віддаленістю сільських населених пунктів від центру надання кваліфікованої медичної допомоги. Олександра Абдулліна до Прем’єр-міністра щодо звернення міського голови міста Житомира С.І. Сухомлина щодо критичної ситуації, пов’язаної із невиплатою заробітної плати медичним працівникам, що спричиняє соціальну напругу у місті, викликає масові протести, унеможливлює функціонування закладів, що надають медичну допомогу та є наслідком систематичного недофінансування Кабінетом Міністрів галузі охорони здоров’я. Олеся Довгого до Кабінету Міністрів щодо забезпечення громадян ліками у 2018 році. Олеся Довгого до Кабінету Міністрів України щодо зменшення реверсної дотації Світловодського району. Вадима Кривохатька до Генпрокурора України щодо розслідування злочинної діяльності голови Кам’янсько-Дніпровської РДА Запорізької області Валерія Свєшнікова. Вадима Кривохатька до Прем’єр-міністра щодо перевірки діяльності керівництва Запорізької ОДА при виконанні робіт з реконструкції водопровідних мереж в селі Лукашеве, Запорізького району, Запорізької області. Ігоря Алексєєва до Гендиректора комунальної корпорації "Київавтодор" щодо проведення ремонту дорожнього покриття автомобільної дороги по вулиці Золочівська у Подільському районі міста Києва. Ігоря Алексєєва до голови Хмельницької міської ради щодо приведення дорожнього покриття автомобільної дороги по вулиці Світанкова у мікрорайоні Лезневе-1міста Хмельницького до належного стану. Олександра Ревеги до Прем’єр-міністра щодо вжиття заходів для подолання наслідків надзвичайної ситуації природного характеру у місті Бердичів та Бердичівському районі Житомирської області. Олександра Ревеги до міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора щодо вжиття заходів реагування щодо активізації ходу розслідування кримінального провадження за фактом заподіяння збитків ДП "Підприємство Райківської виправної колонії Управління ДПтС України в Житомирській області (№73)". Павла Різаненка до виконуючого обов’язки голови Фонду держмайна щодо надання копій затверджених звітів суб’єктів оціночної діяльності про визначення вартості державних пакетів акцій підприємств ДАК "Укррудпром". Юлія Іоффіе до Прем’єр-міністра щодо необхідності подовження дії та збільшення обсягів фінансування Державної цільової економічної програми енергоефективності, внесення змін до відповідних нормативних актів для запровадження механізму компенсації за кредитами населення, що залучатимуться для встановлення газових та електричних котлів в квартирах багатоквартирних будинків. Юлія Іоффе до директора Національного антикорупційного бюро України щодо необхідності захисту інтересів держави та трудового колективу відокремленого підрозділу шахта "Гірська" ДП "Первомайськ вугілля", у зв’язку з імовірними проявами корупції, службових та фінансових зловживань у ході реалізації Інвестиційного проекту. Олександра Бригінця до начальника Головного управління державної фіскальної служби у Києві щодо можливих фактів порушення податкового законодавства співробітниками ТОВ "ЛІРА-2000". Олександра Бригінця до міністра юстиції України щодо можливих фактів навмисного доведення ТОВ "ЛІРА-2000" до банкротства з метою ухилення від сплати податків. Романа Семенухи до голови Харківської райради, голови Харківської райдержадміністрації щодо організації переобладнання будинків села Покотилівка Харківського району Харківської області з централізованого на індивідуальне опалення. Михайла Головка до міністра внутрішніх справ, голови правління Пенсійного фонду України, Генпрокурора щодо захисту порушених трудових прав "Кремзвент" (село Малі Бережці Кременецького району Тернопільської області). Михайла Головка до міністра внутрішніх справ, виконуючого обов’язки голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Генпрокурора щодо відновлення порушених майнових прав жителів села Розтоки Кременецького району. Дмитра Шпенова до голови Служби безпеки України щодо вжиття заходів для недопущення порушення прав громадян. Борислава Берези до Прем’єр-міністра України щодо проведення відкритого конкурсу на зайняття посади голови Деснянської РДА в Києві. Борислава Берези до першого віце-прем’єр-міністра, міністра економічного розвитку щодо внесення змін до проектної документації з будівництва нової гілки метро в бік житлового масиву Троєщина. Володимира Парасюка до Прем’єр-міністра, міністра фінансів, голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету щодо виділення коштів для потреб Жовківського та Яворівського районів Львівської області в межах розподілу субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій. Сергія Лещенка до Генпрокурора України щодо нападу на знімальну групу програми "Схеми" ймовірно охороною Віктора Медведчука. Сергія Ківалова до Прем’єр-міністра щодо необхідності включення анестезувальних препаратів до національного переліку основних лікарських засобів. Тетяни Острікової до міністра соцполітики, голови правління Пенсійного фонду щодо перерахунку пенсій з 1 жовтня 2017 року. Сергія Рудика до міністра освіти щодо сприяння у вирішенні питання надання дозволу Державному навчальному закладу "Смілянський центр підготовки і перепідготовки робітничих кадрів" у місті Сміла на здачу в оренду навчальних кабінетів, які не задіяні в начальному-виховному процесі. Сергія Рудика до Прем’єр-міністра, віце-прем’єр-міністра, міністра регіонального розвитку, міністра соціполітики, міністра фінансів, міністра з питань тимчасово окупованих територій щодо забезпечення реалізації права внутрішньо переміщених громадян України на отримання відшкодування шкоди заподіяної терористичними актами та збройною агресією Російської Федерації на сході України. Павла Дзюблика до Прем’єр-міністра, першого заступника міністра аграрної політики, заступника міністра економічного розвитку щодо намірів передачі в концесію майнових комплексів лісогосподарських підприємств (об’єктів лісового господарства). Павла Дзюблика до тимчасово виконуючого обов’язки президента Адміністрації ПАТ "УКРТРАНСГАЗ", керівника Публічного акціонерного товариства "Коростишівгаз", керівника Публічного акціонерного товариства "Житомиргаз" щодо вирішення проблемних питань газифікації смт. Черняхів Житомирської області. Ярослава Маркевича до Прем’єр-міністра щодо включення Харківського національного академічного театру опери та балету імені Лисенка до Постанови Кабінету Міністрів України від 3 квітня 2006 року. Ярослава Маркевича до міністра фінансів України щодо розподілу резерву коштів медичної субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам. Андрія Вадатурського до Прем’єр-міністра України, Міністерства оборони України щодо внесення змін до законодавства України в частині залишення на квартирному обліку осіб, звільнених з військової служби у зв’язку із закінченням строку контракту. Андрія Вадатурського до Прем’єр-міністра, міністра освіти і науки щодо переліку загальноосвітніх навчальних закладів, які знаходяться у географічно віддалених місцевостях та потребують особливого порядку фінансування. Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра щодо погашення заборгованості по заробітній платі працівникам медичної галузі. Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра щодо недопущення передачі фінансування пільг населенню на житлово-комунальні послуги на місцеві бюджети. Олександра Гереги та Андрія Шиньковича до тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я щодо маркування ліків з метою отримання їх комунальними лікарнями. Олександра Гереги та Андрія Шиньковича до тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я щодо збереження Хмельницької обласної психіатричної лікарні № 2 в селі Городище Шепетівського району Хмельницької області. Андрія Шиньковича та Олександра Гереги до міністра фінансів України щодо необхідності виділення коштів для завершення будівництва Залузької ЗОШ в Білогірському районі Хмельницької області. Андрія Шиньковича та Олександра Гереги до тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної екологічної інспекції, міністра екології та природних ресурсів України щодо вжиття дієвих заходів для запобігання забруднення навколишнього середовища в селищі міського типу Базалія Теофіпольського району Хмельницької області. Віктора Романюка до Генпрокурора щодо підкупу виборців Героєм України Тетяною Володимирівною Засухою в інтересах Блоку Петра Порошенка під час виборів до Фурсівської об’єднаної територіальної громади. Сергія Капліна до Генпрокурора щодо можливих зловживань окремих посадових осіб Полтавської міської ради при проведенні тендеру на реконструкцію будівлі територіального центру соціального обслуговування пенсіонерів і інвалідів Шевченківського району у місті Полтава. Олега Осуховського до міністра внутрішніх справ України, міністра юстиції України, Голови СБУ, Генпрокурора, голови Львівської обласної державної адміністрації щодо вжиття заходів по виконанню чинного законодавства України. Олега Осуховського до міністра внутрішніх справ, Генпрокурора, Голови СБУ, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, голови Черкаської обласної ради, голови Черкаської обладміністрації щодо вжиття заходів по відновленню законності. Групи нардепів (Романової, Велікіна та інших) до Першого віце-прем’єр-міністра - міністра економічного розвитку щодо ефективного витрачання коштів державного бюджету, наданих на розвиток туризму. Олександра Вілкула до міністра внутрішніх справ, Генпрокурора, голови Київської міської державної адміністрації щодо парламентського контролю розслідування акту вандалізму над пам’ятником Вічного Вогню біля Могили Невідомого солдата у парку Вічної Слави у місті Києві, відновлення пам’ятника та запобігання подібних випадків в майбутньому. Олександра Вілкула до Прем’єр-міністра, міністра енергетики та вугільної промисловості щодо парламентського контролю стосовно фактів несвоєчасного підключення до опалення важливих інфраструктурних об’єктів, у тому числі лікарень, шкіл, дитячих садків та загального стану підготовки до опалювального сезону 2017-2018 років. Владислава Голуба до Прем’єр-міністра щодо можливості збільшення соціальних нормативів споживання природного газу для населення. Павла Кишкаря до Генпрокурора щодо втручання у господарську діяльність ТОВ "БІІР ПРОПЕРТІ". Ірини Суслової до міністра внутрішніх справ, Генпрокурора щодо розслідування обставин смерті неповнолітнього Матійчука Кима у зв’язку із неналежним виконанням медичними працівниками своїх професійних обов’язків. Олександра Нечаєва до голови Сумської облдержадміністрації, голови Сумської обласної ради щодо виділення коштів для ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення у селі Розсоші Великописарівського району Сумської області. Олександра Домбровського до Урядового уповноваженого з прав осіб з інвалідністю, виконуючого обов’язки голови правління Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо забезпечення можливості онлайн-замовлення пільгових проїзних квитків для людей з інвалідністю та інших пільгових категорій пасажирів залізничного транспорту. Олександра Домбровського до голови Вінницької облдержадміністрації, Вінницького міського голови, голови Вінницької обласної ради щодо приміщення для дитячого хореографічного центру "Барвінок". Ігоря Попова до Чернігівської облдержадміністрації щодо проведення ремонту відтинку дороги між сілом Ольшана і селом Іваниця (через село Городня) Ічнянського району Чернігівської області. Костянтина Яриніча до Прем’єр-міністра щодо врахування у проекті Закону "Про Державний бюджет України на 2018 рік" видатків для забезпечення можливості надання громадянам високоспеціалізованої медичної допомоги в Національному інституті хірургії та трансплантації імені Шалімова. Костянтина Яриніча до міністра освіти і науки щодо вжиття невідкладних заходів, спрямованих на вирішення проблеми недофінансування Кіровоградського будівельного коледжу, в тому числі з виплати заробітної плати педагогічному колективу та початку опалювального сезону. Миколи Паламарчука до Генпрокурора щодо скарги БО "Фонд "Міжнародні антикорупційні суди" на ТОВ "СВГ ПЛЮС". Руслана Демчака до Прем’єр-міністра щодо врахування показника середньомісячної заробітної плати під час перерахунку пенсій. Руслана Демчака до міністра соціальної політики щодо подальшого функціонування Немирівської філії Вінницький центр соціальної реабілітації дітей-інвалідів "Промінь". Ірини Сисоєнко до Прем’єр-міністра щодо забезпечення фонду оплати праці закладів охорони здоров’я, що фінансуються з місцевих бюджетів, у тому числі для погашення заборгованості. Юрія Солов’я до Прем’єр-міністра України щодо придбання універсального рентгенологічного комплексу для Снятинської центральної районної лікарні. Солов’я Юрія до голови Державної судової адміністрації щодо створення об’єднаного окружного суду Снятинського та Городенківського районів з центром у місті Снятин. Оксани Білозір до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра, Глави Адміністрації щодо забезпечення передачі до Національного архівного фонду України аудіовізуальної спадщини, що утворилася в результаті діяльності Президента України, Верховної Ради, центральних органів виконавчої влади України. Оксани Білозір до голови Державної служби України з питань праці щодо організації перевірки дотримання законодавства у сфері експлуатації ліфтів у житлових будинках, інших приміщеннях з метою попередження аварійних випадків, внаслідок яких травмуються та гинуть громадяни. Юрія Бублика до Антимонопольного комітету України щодо зловживання монопольним становищем газорозподільчого підприємства Полтавської області при застосуванні у примусовому порядку граничних норм споживання газу абонентам, які відмовилися від встановлення загальнобудинкових лічильників. Юрія Дерев’янка до Кабінету Міністрів України щодо необхідності забезпечення у повному обсязі видатків на фінансування виплати заробітної плати педагогічним працівникам Надвірнянської дитячої музичної школи з нарахуванням надбавки "за престижність праці" до кінця поточного бюджетного року з метою недопущення виникнення заборгованості по фонду оплати праці. Юрія Дерев’янка до Кабінету Міністрів щодо необхідності фінансового забезпечення потреб органів місцевого самоврядування у 2018 році, у тому числі потреб на фінансування освітньої та медичної галузі, а також недопущення зміни розміру реверсійної дотації. Юрія Тимошенка до Генпрокурора щодо належного розгляду депутатських звернень та поновлення досудового розслідування, ймовірного, вбивства військовослужбовця. Юрія Тимошенка до Генпрокурора щодо забезпечення повного і всебічного досудового розслідування в розумні строки. Едуарда Матвійчука до Міністерства внутрішніх справ, Генпрокуратури, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини стосовно розгляду повторного звернення Міхалапа Олега щодо об’єктивного захисту його прав і надання необхідної правової допомоги. У нас сім запитів залишилось. Дуже швидко. Едуарда Матвійчука до Міністерства економічного розвитку, міністра юстиції, Державної служби України з питань геодезії, Одеської облдержадміністрації, Одеської облради стосовно об’єктивного розгляду звернення Олександра Діскаленка, який мешкає та працює у селі Усатове Біляївського району Одеської області щодо надання всебічного роз’яснення законодавства з питань оренди землі та здійснення перевірки належності встановлення орендної плати за землю. Віталія Сташука до голови правління Державної іпотечної установи, Київського міського голови щодо вжиття невідкладних заходів з визначення уповноваженого банку, переукладення договорів про порядок компенсації відсотків за пільговими кредитами на будівництво (реконструкцію) житла та погашення заборгованості з виплати такої компенсації. Ольги Червакової до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, міністра екології щодо невиконання Указу Президента, що створює загрозу знищення Біличанського лісу в Київській області. Валерія Писаренка до Прем’єр-міністра щодо забезпечення державного фінансування пільг з оплати житлово-комунальних послуг та збереження коштів місцевих бюджетів. Групи депутатів (Горвата, Петьовки, інишх) до Прем’єр-міністра щодо оновлення рухомого складу Ужгородської пасажирської вагонної дільниці. Групи депутатів (Горвата, Петьовки, інших) до тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо матеріально-технічного забезпечення та оновлення системи ультразвукової діагностики. І останній запит. Юрія Берези до Прем’єр-міністра України, голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів щодо порушення вимог чинного законодавства України при формуванні, встановленні та застосуванні ціни на житлово-комунальні послуги, в тому числі з опалення та гарячого водопостачання будинків, що знаходяться за адресою: місто Дніпро, проспект Слобожанський, 14-Б, вулиця Маршала Судця, 7 (секція 4), вулиця Павла Нірінберга, 10 (блок "А", "Б", "В"), вулиця Гоголя, 20-Б, вулиця Мандриківська, 336/340, Приватним акціонерним товариством "Науково-виробниче об’єднання "Созидатель". 266 запитів оприлюднено, шановні колеги.
Дякую. Ми встигли пройти всі запити за 30 хвилин. [[Оплески]] Дякую пані Ірині Геращенко за таку організацію роботи Верховної Ради України. Всі запити пройдені, і ми можемо переходити до наступного питання порядку денного. В наступному питання і нас є проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 19 жовтня 2017 року про прийняття в цілому проекту Закону "Про державні фінансові гарантії надання медичних послуг та лікарських засобів" (6327). Це постанова, яка розблоковує можливість підписання медичної реформи. Ми починаємо її розгляд, і я запрошую до доповіді народного депутата України Шурму Ігоря Михайловича. І прошу народних депутатів зайти в зал і приготуватися до прийняття рішення. [[Шум у залі]] Не тисніть на Голову Верховної Ради! [[Шум у залі]] Доповідайте своє питання. Не тисніть на Голову Верховної Ради, це безперспективно.
Я прошу вас доповідати, а не давати вказівки Голові. Будь ласка.
Я як народний депутат вимагаю від Голови Верховної Ради поставити на рейтингове голосування, бо голосів немає. І це треба знімати. Це є порушення. І те, як судили Довгого. прийде час і на тих, хто порушує Регламент. А тепер по суті. При прийнятті цього законопроекту було грубо порушено 116 статтю Закону України "Про Регламент". Парламент в першому читанні проголосував за повністю інший проект закону, і до другого читання законопроект було змінено до невпізнання від основної концепції до назви. Було 16 статей і 11 "перехідних", пунктів "перехідних положень", стало 13 статей і 8 пунктів "перехідних положень". До такого коротенького закону було внесено 893 правки, з яких 413 проголосовано. Це є якість документу, який готувало Міністерство охорони здоров’я. Сутність його була змінена абсолютно повністю, про що свідчить заява Фонду "Відродження", які сказали, що це їхні експерти розробляли і основна місія "співоплата" буде проголосована в наступному пів році. Наступне. Грубе порушення статті 102, 121 Закону України "Про Регламент". Згідно з частиною четвертою статті 102, якщо законопроект визнано таким, що не потребує доопрацювання та якщо не надійшло до зауважень щодо його змісту від народних депутатів, права законодавчої ініціативи юридичного чи іншого експертного управління. Відповідно до 5 статті, пункту п’ятого статті 121 після завершення постатейного розгляду законопроектів, якщо до законопроекту немає зауважень, то лишень тоді його можна вносити на розгляд. Мною особисто, під стенограму, були висловлені зауваження щодо змісту законопроекту. Його не можна було ставити. Була фальсифікація чужими картками. Я з Папієвим особисто в руки Голови Верховної Ради, що зафіксовано на камери, передав ці документи, які не дійшли до Регламентного комітету. Цим законопроектом.
30 секунд, будь ласка.
Цим законопроектом було порушено грубо статті Конституції 22, 49, 64. І це все було написано в застереженнях в аналітичній довідці Інституту стратегічних досліджень для Президента. Петро Олексійович, не піддавайтесь на провокацію, це антиконституційний закон, і він буде оскаржений в Конституційному Суді. Досвід минулої влади показує, що через рік, два, три, п’ять ви всі будете.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується перший заступник голови Комітету з питань Регламенту Пинзеник Павло Васильович. Будь ласка, пане Павло.
Шановні колеги, комітет на своєму засіданні 8 листопада розглянув проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 19 жовтня 2017 року про прийняття в цілому проекту Закону "Про державні фінансові гарантії надання медичних послуг та лікарських засобів, номер 6327. Цей проект постанови був внесений народними депутатами України Шурмою, Папієвим, Мусієм, має реєстраційний номер 6327-п. Процедура скасування рішень Верховної Ради України визначена статтею 48 Регламенту Верховної Ради України і зокрема передбачає звернення народного депутата до головуючого на пленарному засіданні із заявою про порушення Регламенту. Також подання письмової заяви до Голови Верховної Ради з одночасним внесенням відповідного проекту постанови. Комітет зазначив, що згідно з положеннями частини п’ятої і шостої статті 48 Регламенту народні депутати Шурма, Папієв, Мусій звертались з відповідною письмовою до Голови Верховної Ради і внесли на розгляд Верховної Ради проект Постанови за реєстраційним номером 6327 з буквою "П". Згідно з частиною восьмою статті 48 Регламенту Верховної Ради комітет ухвалив висновок на зазначений проект постанови і пропонує в цьому висновку Верховній Раді України визначитись щодо прийняття проекту постанови шляхом відхилення або голосуванням за прийняття. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка. Будь ласка, Скорик Микола Леонідович з місця, передає слово для виступу Ігорю Шурмі. Будь ласка.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Я черговий раз наголошую, що на сьогоднішній день навіть при голосуванні по тій постанові грубо порушується Регламент. В залі є не більше сотні депутатів. Я вимагаю, поставте на рейтингове голосування. Це все зафіксовано в камерах. Андрій Володимирович, ви пам’ятаєте, як розглядали справу Довгого? Йому інкримінують порушення Регламенту. Сьогодні це є грубе порушення Регламенту. Я вас просто прошу, не давайте "карти в руки" тим, хто до вас відноситься абсолютно недружньо. Це є перше. Друге. Закон є чисто антиконституційний. Це видно навіть для тих людей, хто без освіти працює в різних силових структурах. І я вам скажу, що буде конституційне подання і буде великий сором для новітньої історії України, коли законопроект, який називається медичною реформою і який взагалі говорить, вирішує справи 26 років нічого неробляння в нашій Україні, голосувався за 12 хвилин, по скороченій процедурі перше читання. А тепер постанова – теж по 12 хвилин. От такі реформи і зміни. Знаєте, що буде з тим всім? З ним буде, як із Законом про державну службу. Я нагадаю вам тим, що сидять у президії, 28 разів ставили на голосування Закон про державну службу. А ви, євроінтегратори, які тиснули кнопки зелені, щоб цей закон був прийнятий, що ви тепер виступаєте, що вносяться зміни і доповнення і що йде авторитарна держава. Ви всі, коаліція, 300 чоловік, які прийшли до влади і на сьогоднішній день поділилися між собою на владу і на коаліцію, продовжуєте топтатися по здоров’ю, у тому числі і по здоров’ю людей. Цей законопроект буде резонансним. Ви подивіться, що т.в.о. міністра робить? Ліквідовує через постанову Кабінету Міністрів професії. Ви всі будете нести за це відповідальність. Закон є антиконституційний. І всі, хто підтримає його впровадження і не проголосує за цю постанову, будуть нести відповідальність перед народом України. Дякую за увагу.
Дякую вам. Хочу повідомити, що згідно Регламенту відбувається реєстрація зранку, відкривається засідання і згідно цієї ранкової реєстрації засідання відбувається. Пане Ігорю, до мене, я впевнений, всі відносяться дружньо у цьому залі. І будемо брати не кількістю, а якістю під час розгляду цього законопроекту. Я зараз передаю слово голові "Народного фронту" Бурбаку Максиму Юрійовичу.
Шановні колеги, Андрій Володимирович, я розумію, що колишні регіонали використовують будь-яку статтю Регламенту для того, щоб зупинити реформування нашої держави. Хочу нагадати, що ці ж регіонали запроваджували експерименти по медицині, і ми знаємо, до чого це привело. І тепер вони роблять все для того, щоб зупинити реформування охорони здоров’я в Україні. Та хочу їм нагадати, що зараз гірше такої ситуації, як зараз є, немає. Ліків немає. І треба зробити все для того, щоб ця галузь, яку вони довели до цугундера, її відновити і для того, щоб наші громадяни змогли отримати якісну медичну послугу. І бюджетом наступного року, в 2018 році буде передбачення фінансування медичної реформи. Ми знаємо, що вже 4 мільярди гривень, які ми змогли залучити до державного бюджету через режим спецконфіскації грошей, вкрадених Януковичем, цією бандою, тому профінансуємо цей стан медицини для того, щоб покращити, і наші громадяни змогли отримати якісну медичну європейську послугу. То ви ставте на голосування, ми його провалимо це голосування, і дамо старт медичній реформі. Дякую.
Дякую вам. І заключний виступ від "Блоку Петра Порошенка" Лубінця Дмитра Валерійовича. Через хвилину ми перейдемо до прийняття рішення. Прошу запросити депутатів в зала і прошу голів фракцій запросити депутатів до прийняття рішення. Будь ласка, Лубінець Дмитро Валерійович.
Я прошу передати слово Мусію Олегу. Дякую.
Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний головуючий. Я звертаю вашу увагу, що ви, напевно, не осліпли і бачите, що в залі 60 народних депутатів. І це є правдою, а не окозамилюванням. Коли ви цитуєте статтю Регламенту про те, що реєстрація проводиться зранку, а потім неодноразово кажете, що ви маєте право згідно Регламенту на рейтингове голосування і щоп’ятниці не ставите закони, це теж правда. Тепер щодо виступу голови "Народного фронту". Шановний голово "Народного фронту", дуже добре, що ви визнали, нарешті, що до сьогодні нічого не зробили. Ви, будучи в коаліції три роки, ви нічого не зробили, і гіршого стану охорони здоров’я на сьогодні бути не може. Це ви самі собі поставили діагноз в повній імпотентності і бездіяльності політичній. Щодо суті законопроекту, який є постанова. Насправді, за висновком юридичного управління Верховної Ради цим законопроектом порушено вісім статей Конституції України, це висновки юридичного управління. Не висновки дилетантів, які не мають жодного відношення і уявлення, що таке медицина. Тому ви будете нести, той, хто сьогодні не підтримає цю постанову, буде нести персональну відповідальність перед українським народом за той геноцид, який вона запровадить з 1 січня. І ще щодо блюзнірства, яке ми бачили в ложі уряду. Людина, яка тут доповідала, що треба всі гроші забрати, підтримати медреформу, всі гроші забрати, сидить і.
Дякую. Колеги, вже 12-а година. Будь ласка, коротко, репліку Бурбак, і переходимо до голосування. Репліка, "Народний фронт" як фракція. Більш того, образили "Народний фронт". Будь ласка, Максим Бурбак.
Пане Голово, дякую, що надали мені можливість спростувати цю інформацію, яку попередній виступаючий тут розказував. То хочу нагадати, що ми з ним разом були в першому уряді Арсенія Яценюка, з якого його потім з тріском звільнили, тому що він нічого не робив для закупівлі ліків, він нічого не робив для реформування, і він як міністр міг зробити реформу. Натомість він критикує те, що ми повинні зараз приймати. Тому ставте на голосування, і відкриваємо шлях для впровадження реформи медицини в Україні. Дякую.
Дякую. Переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 19 жовтня 2017 року про прийняття в цілому проекту Закону про державні фінансові гарантії надання медичних послуг та лікарських засобів (6327). Прошу голосувати. Прошу визначатись. Голосуємо. [[12:01:57]] За-45 Рішення не прийнято. Це відкриває шлях для підписання медичної реформи, шлях реформ українського парламенту ніхто не зможе зупинити. І я зараз оголошую перерву на 30 хвилин. І наперед повідомляю, що через 30 хвилин буде розгляд постанови 7126, якщо буде рішення комітету. Тому прошу всіх о 12:30 прибути в зал для продовження нашої роботи. Дякую. 30 хвилин – перерва.
Друзі, пора працювати. Час для перерви вичерпаний, я прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Отже, переходимо до наступного питання. Я наголошую, що проекти постанови про скасування рішення Верховної Ради виносяться на розгляд невідкладно після рішення комітету, одну з них ми розглянули перед перервою. Наступний у нас проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 9 листопада 2017 року про прийняття за основу та в цілому проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань проходження державної служби (7126). Я дав розпорядження, щоб рішення комітету роздали народним депутатам. Переходимо невідкладно до розгляду цього проекту постанови. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту Пинзеника Павла Васильовича. Будь ласка, пане Павло.
Шановний Голово, шановні колеги, комітет на сьогоднішньому своєму засіданні розглянув проект постанови за реєстраційним номером 7126-П за авторством народного депутата Альони Шкрум. Йдеться про скасування рішення Верховної Ради від 9 листопада 2017 року про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо окремих питань проходження державної служби. Комітет зазначив, що згідно з положеннями частини п’ятої, шостої 48-ї Регламенту народний депутат Шкрум звернулася з відповідною письмової заявою до Голови Верховної Ради і внесла на розгляд Верховної Ради проект Постанови Верховної Ради про скасування рішення Верховної Ради України. Згідно з частиною восьмою статті 48 Регламенту комітет ухвалив висновок на цей проект постанови і пропонує Верховній Раді визначитися щодо проекту шляхом його прийняття чи відхилення, шляхом голосування. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти, будь ласка. Від Радикальної партії Попов Ігор Володимирович. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Радикальна партія погоджується з проблемою, яка існує зараз з відсутністю призначень на високі посади. Погоджується з тим, що запроваджена система відбору не працює, і її треба вдосконалювати. Проте Радикальна партія не голосувала за ці зміни до Закону про державну службу, тому що ми вважаємо, що вони були недостатньо підготовлені. І в підготовці до другого читання ми знайшли компромісні формулювання, які б захистили би досягнення і здобутки реформи державної служби, але в той час виправили би ті проблеми, до яких і до нас надходять скарги. Саме тому ми підтримуємо скасування даного законопроекту з тим, щоб повернутися до його розгляду найближчим часом і вирішити ті проблеми, про які говорять автори законопроекту.
Дякую вам. Від "Самопомочі", Семенуха Роман Сергійович, будь ласка.
Семенуха Роман, фракція об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги! Шановний пане Голово! Те, що вчора сталося, саме фактично ґвалтування однієї з небагатьох справжніх реформ України "Про державну службу", точно не красить український парламент і відповідає реаліям, коли ми фактично спостерігаємо тотальну контрреволюцію. Я, до речі, звертаю увагу виконуючого обов’язки Регламентного комітету, Голову Верховної Ради, що за інформацією, зокрема руху "Чесно", вчорашнє голосування сталося через масове кнопкодавство, і відповідно через порушення Конституції був ухвалений вчора цей закон. По-друге, по суті, попри всі застереження зауваження щодо конкурсної процедури добору насамперед керівників та заступників обласних державних адміністрацій, районних державних адміністрацій це не дає жодного права на фактичне вилучення всіх тих категорій держслужбовців з категорії "А". Бо це виникає перше питання, в якому правовому статусі, оскільки ці люди тепер вже не будуть державними службовцями, в якому правовому статусі знаходяться ці люди. Більше того, Закон про держслужбу передбачав бодай поетапний, поступовий, еволюційний розвиток, який передбачав, що ці люди тепер не мають права бути партійними, не мають права формально очолювати виборчі штаби і займатися політикою. А те, що ми з вами наголосували, означає одне: узурпацію і реванш. Оскільки ці люди тепер офіційно будуть очолювати партійні списки, стануть офіційно очолювати виборчі штаби. Це ні що інше, колеги, як підготовки через низьку, неймовірно низьку довіру влади до людей, підготовку до тотальної узурпації і тотальної фальсифікації на майбутніх виборах. І я думаю, що це причина цього одна – страх влади перед людьми. Дякую.
Дякую вам. Від "Блоку Петра Порошенка" Кишкар Павло Миколайович, будь ласка.
Герасимову.
Герасимов, будь ласка, Артур.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Ми дуже багато можемо тут робити теоретичних висловлювань про різні речі, які нібито можуть статися чи ми теоретично проти цього, але є реальне життя. Ви знаєте, я б хотів сказати тим колегам, які критикують прийнятий вчора закон, то я хочу, зверніть увагу на думку вже багатьох експертів, які почитали його, нарешті, і починають його підтримувати. Це перше. Друге питання. Ви дуже часто даєте нам висновки юридичного управління, висновки експертних середовищ. Так от візьміть, будь ласка, і почитайте висновок юридичного управління відносно того, що, дійсно, закон прогресивний про державну службу, який ми прийняли, на рівні місцевих адміністрацій створив купу проблем. Тому ще раз хочу наголосити те, що ми вчора прийняли цей закон, це підтримка ефективності нашої можливості захищатися, це питання нацбезпеки оборони. Прошу відхилити цю постанову. Дякую.
Дякую. І заключний виступ від партії "Відродження", Кіссе Антон Іванович. І прошу заходити в зал, приготуватися до прийняття рішення.
Спасибо большое. Прошу слово передать коллеге Шурме.
Будь ласка, Шурма Ігор.
Ігор Шурма. Пане Антон, дякую за можливість озвучити свої позиції. Шановні колеги, шановні громадяни України, ну, от громадянам України не видно зараз зал, тому що його ніхто не показує, хіба що покажуть ввечері. А от я сам перед собою, от мені, наприклад, соромно, мені соромно. Я думаю, що головуючому тим більше соромно подивитися в зал, де чітко видно, 226 людей в залі нема, кворуму немає і ставити на голосування постанову – немає сенсу. Більше того, оце ж є порушення Закону України про регламент. Але я не про те, якщо ми говоримо про прийняття рішення по даній постанові, яке повинно бути прийнято, відповідно до Закону про Регламент, негайно після прийняття рішення, в мене є запитання: а чому Постанова про охорону здоров’я (6327), висновок який був вчора готовий регламентного комітету, коли було багато людей у залі, не поставили? Його не поставили по тій причині, що це дуже болюча тема. І на сьогоднішній день я звертаюсь до громадян України, от зараз ми будемо голосувати за відміну цією. за прийняття цієї постанови, ви подивіться скільки людей проголосує за, а скільки проголосує проти, а скільки проголосує утримався, оце буде вам і вся кількість людей, яка є на сьогоднішній день у залі. Тепер що стосується майбутнього, ви знаєте, я. Пан Андрій казав, що, головуючий, що до нього є нормальне відношення в цьому залі, і я належу до тих людей, які не є якимсь там протистоянням до головуючого. У нас, мені видається, виробився нормальний формат роботу. Але мені уже шкода буває так, коли його ж колеги намагаються принизити своєю відсутністю і він звертається: прошу, прошу, прошу. От, згадайте за цей законопроект, він просив 28 разів поки проголосували Закон про державну службу. І що з того всього вийшло? Виходить взагалі абсурд.
Дякую. Зараз надам слово. Я відповім вам, щиро відповім, зважаючи на вашу теж таку відверту позицію. Колеги, ну, по-перше, я не ставив 28 раз, тоді я не був Головою. Я ставлю однаково три рази на голосування всіх законопроектів. Наступне. Колеги, подивіться, є Постанова про скасування. Ну, кожен в зал розуміє, кожен в залі розуміє, що ця постанова не має шансів на проходження. І в мене як в людини, яка зобов’язана організовувати роботу Верховної Ради, дуже проста річ: чи поставити її в четвер, де стоять надзвичайно важливі законопроекти, де доводиться справді інколи закликати депутатів, щоб вийти на позитивне рішення. І, звичайно ж, колеги, це нормальна організація роботи, коли ці постанови ми розглядаємо в п’ятницю, коли маємо змогу, щоб не забирати дорогоцінний час для усіх депутатів, для комітетів, для фракцій в той період, коли ми маємо мобілізацію в залі. Просто щоб ми між собою щиро і відверто говорили, а не просто для камер і не просто для того, щоб показати картинку, а один одного правильно розуміли. І тому я прошу. Зараз ще я надаю слово для виступу, 2 хвилини, Ірині Геращенко. І після того ми переходимо до голосування.
Дякую, шановні колеги. Мені здається, надзвичайно важливо, що ми таку важливу тему – це відповідальність місцевої влади і законопроект, який. закон, який ми прийняли не досконалий, - зараз обговорюємо. Я хочу привести цитату шанованого експерта, в тому числі в цій сесійній залі, - це Центр демократії і верховенства права, - один із співкоординаторів руху "Чесно" Тараса Шевченка, який абсолютно справедливо зазначив, що Конституція – це є Основний Закон. І жоден закон, прийнятий нами, не може порушувати Конституцію. А норма Конституції – вона визначена абсолютно чітко: "Голови місцевих державних адміністрацій призначаються на посаду і звільняються з посади Президентом України за поданням Кабінету Міністрів України". Жодного конкурсу в Конституції не зазначено. Так навіщо сьогодні не помічати очевидні речі, що Верховна Рада України прийняла закон, написаний молодими депутатами, недосконалий? Ми маємо його просто змінити. Інше питання, що колеги піднімають важливу тему – це можливість втручання адмінресурсу у вибори. І це абсолютно інша тема, яка не має жодного відношення до Закону про держслужбу. І тут я хочу сказати, що всі ті. абсолютно справедливо. [[Шум у залі]] Я би просила молодих депутатів не перебивати, коли виступає перший віце-спікер. Я маю таке саме право, як будь-який депутат, долучитись до обговорення. І прошу додати мені, який у мене забрав шановний молодий депутат Сергій, коли перебивав мене. Я прошу. я прошу. Тепер дуже важлива позиція щодо порушень на виборах. Це, дійсно, серйозніші порушення. І ми як народні депутати повинні. Я прошу не перешкоджати обговоренню. Зараз діти з трибуни Верховної Ради дивляться, як ведеться обговорення важливого законопроекту. Так ось, коли в школі хтось перебиває іншого учня, за це що? Вводять з класу за вухо. На жаль, у нас такої регламентної норми немає, тому я, наприклад, вважаю, що має бути внесена в Регламент Верховної Ради така норма як пристав, який виводить за вухо тих депутатів, які зривають роботу парламенту. Але тепер дозвольте, 15 секунд, дуже важливу репліку про порушення на виборах. На жаль, ми, дійсно, маємо таку серйозну проблему і тому, колеги, я погоджуюся з тим, що ми маємо з вами долучитися до того аби всі ті кримінальні справи, які були порушені по кожному факту, тиску на вибори, втручання незаконне в виборчі процеси, були доведені до суду, розслідувані в суді, і щоб ці люди сіли. Ось це наше абсолютне завдання. Тут ми маємо посилювати законодавство щодо відповідальності за втручання в виборчий процес і порушення виборчих процесів. Але давайте не змішувати грішне з праведним, Закон "Про державну службу" і втручання в вибори. В вибори ніхто не має право втручатися: ні глава облдержадміністрації, ні народний депутат України, ні міліція, ні пожежна. Ніхто не має права втручатися і тиснути на виборчий процес, це абсолютно інші речі. Тому пропоную ставити на голосування, і щаслива, що зараз відбувається таке важливе обговорення. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би з вами порадитися. У нас виникла дискусія. Ірина Геращенко сказала: "Молодий депутат Лещенко". Він стверджує, що він не молодий, що йому 37 років. [[Шум у залі]] 37 років – молодий чи не молодий, треба порадитися.
Я перепрошую, прізвища "молодий" в сесійній залі немає. А пан Єгор до мене підійшов з наступним зауваженням. Він сказав, що всі народні депутати в цій залі проти насильства в школі. Це я підтримую, погоджуюся і вибачаюся, за вухо нікого виводити не можна. Але.
Пані Ірина, вибачилась. І тому ми переходимо до прийняття рішення. [[Шум у залі]] Пані Ірина стверджує, що вона не називала прізвище. [[Шум у залі]] Я не ображав, я радився з залом. Колеги, переходимо до прийняття рішення. Ми всі молоді депутати, і тому це стосується всіх депутатів. Тому, колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 2 листопада 17-го року про прийняття за основу та в цілому проекту Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань проходження державної служби" (№ 7126). Прошу визначатись шляхом голосування. Будь ласка. [[12:50:34]] За-29 Постанова відхилена. І, колеги, я хочу нагадати для уникнення суперечок надалі, в Регламенті зазначено не згадування прізвищ, а коли була образа до депутата або до фракції. І тому не спекулюйте тим, коли згадано прізвище, бо це легкий шлях до маніпуляції, можна виходити називати 50 прізвищ, а потім всім вимагати репліки, коли була нанесена образа. І тому давайте ми домовимось, що надалі будем себе вести коректно, будемо чемними під час роботи засідань Верховної Ради України. І зараз ми переходимо до найбільш відповідальної частини нашого засідання, це є виступи від народних депутатів з заявами і фракціями. Поскільки у нас трошки більше часу, ми зможемо годину і п’ять хвилин провести виступи. Тому я прошу всіх, хто має потребу і має заяву, має звернення до українського народу, приготуватись до запису під час виступу з різних питань. Готові? Прошу провести запис, будь ласка. Будь ласка, до слова запрошується Левченко Юрій Володимирович.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Сьогодні я хотів би виступити вперше за недовгий час з цієї трибуни як київський мажоритарник саме по проблематиці Києва. А ця проблематика Києва не вузькопрофільна якогось одного мікрорайону. Ця проблематика Києва не є питанням виключно ЖКГ одного чи двох будинків. Ця проблематика Києва називається Віталій Володимирович Кличко. Мер-злочинець, відверто, який зараз знущається над всіма киянами і продовжує свою діяльність, в нарощує цю свою діяльність, знущання, з кожним місяцем. Я хотів би зараз звернутись до Національного антикорупційного бюро України. Я підтримую дії НАБУ по відношенню до заступника міністра Павловського, правильні дії. Я підтримую дії НАБУ по сину міністра Авакова – Олександру Авакову. Дуже правильні дії. НАБУ робить насправді дуже багато правильних дій, по яким я їх підтримую. Але у мене до них є величезне питання. Чому я ніяк не можу переконати НАБУ діяти проти злочинів Віталія Володимировича Кличка, проти відвертих злочинів? Проти незаконних підписань договорів оренди земельних ділянок в порушення Закону "Про регулювання містобудівної діяльності". Коли він віддає десятки гектарів наближеним до себе забудовникам. По різноманітним незаконним голосуванням в Київській міській раді, по кришуванню монополіста Ахметова і його "Київенерго". Чомусь по цьому не вдається переконати НАБУ по-справжньому розслідувати його злочини. Вдалося відкрити одну справу мені через суд, після того, як я рік переписувався з НАБУ, через суд вдалося їх примусити відкрити одну справу щодо незаконного підписання договору оренди. Але ця справа чомусь лежить і належним чином не розслідується. Тому я зараз звертаюся з цієї трибуни безпосередньо до пана Ситника. Пан Ситник, я вас закликаю відкрити нарешті очі, я не знаю, що вам закрило очі до Віталія Володимировича, відкрити очі на його злочини і почати розслідування. Тому що, наприклад, позавчора вже сталася така вже кричуща ситуація, вже таке, що навіть складно це описати, коли земельна комісія Київської міської ради за допомогою тітушок, які били громаду, яка протестувала проти незаконного детального плану територій на Сирці, які хоче узаконювати незаконні забудови. Так от ця земельна комісія голосувала за це ДПТ без світла, з виключеним світлом у залі Київської міської ради. Вони піднімали якось руки і хтось якось це рахував, і вони за це голосували. І це все зафіксована на відео, це все доступно у мережі Інтернет. Пане Ситник, подивіться, будь ласка, це відео, як з виключеним світлом ухвалюються незаконні детальні плани територій. Будь ласка, дайте 10 секунд.
10 секунд. Єдине, я хочу звернутися, одну хвилиночку, до виступаючих з проханням: ми всі народні депутати у першу чергу маємо дотримуватись закону. За законом України, хто злочинець, а хто ні, визначає не народний депутат, а суд. Тому я дуже прошу під час виступів утримуватися від антизаконних заяв. Будь ласка, 10 секунд.
Дякую. Пані Ірина, щодо антизаконних заяв, хай Кличко, якщо він не погоджується, подає на мене в суд і у суді доводить, що у мене антизаконні заяви. Так от я закликаю Ситника подивитися це відео, я закликаю перевірити.
Дякуємо. 10 секунд у вас було. Будь ласка, наступний депутат Матківський. Прошу.
Богдан Матківський, 121 виборчий округ, політична партія "Народний контроль". Вкотре хочу привернути увагу до катастрофи, яка сталася на моєму окрузі, міста Стебника Львівської області, а саме обвалу карстової породи місцевої закритої соляної копальні рудника № 2 внаслідок діяльності публічного акціонерного товариства Стебницький гірничо-хімічне підприємство "Полімінерал". Ще у 2015 році, щоб запобігти техногенній катастрофі на раніше державному, а тепер публічному акціонерному товаристві "Стебницьке гірничо-хімічне підприємство "Полімінерал" я звертався з депутатськими зверненнями до Генеральної прокуратури України, Фонду держмайна України, в Представництво європейської комісії в Україні, Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України, Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, міністра екології та природних ресурсів України, Державної служби України з надзвичайних ситуацій. Згідно з інформацією Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України родовище відроблялося двома рудниками з загальною потужністю 4 мільйони тонн руди на рік. Видобуток калійної руди проводився камерно-поверхневою системою розробки, при цьому висота камер – від 50 до 110 метрів, ширина – від 15 до 30 метрів, довжина – від 20 до 150 метрів. За час видобутку калійної руди відроблено декілька сотен камер, у результаті чого на двох рудниках на глибині від 90 до 370 метрів утворено, увага, понад 30 мільйонів метрів кубічних порожнин. У зоні ризику та впливу цих підземних порожнин на поверхні розташовані житлові будинки міста Стебника, високовольтні лінії електропередач, водоканалізаційні мережі міст Дрогобича та Трускавця, залізниця державного значення Київ-Трускавець, автомагістраль. Підземні виробки сягають другої і третьої зони санітарно-курортного курорту Трускавець. Через погіршення техногенної екологічної безпеки на руднику № 2 ще у 2002 році ВАТ "Гірхімпром" був розроблений, а згодом затверджений комплексний проект консервації рудника № 2 Стебницького гірничо-хімічного підприємства "Полімінерал", який обов’язковим до виконання правонаступнику державного підприємства компанія, ПАТ "Компанія "Райз". І через те, що правонаступником не виконувалися майже всі роботи з реалізації комплексного проекту "консервація виробника". А саме не проведена чистка спостережних свердловин, не виконувалися роботи із закладки соловідвалами між камерними цигликами з запасу міцності менше 2,5. Не готуються відповідні концентрації і розсоли на хвостовищі для подачі їх в підземні виробники. виробника номер 2. Не велися геодезичні спостереження за станом за земною поверхнею і сейсмічні спостереження за станом гірничого масиву. Своєчасно не ліквідовувалися.
10 секунд.
За рахунок цього, через це, що не виконувалися всі ці кроки, на сьогоднішній день є техногенна екологічна катастрофа, яка загрожує саме життю.
Дякую. Будь ласка, наступний виступаючий – народний депутат Мацола. Прошу, будь ласка.
Доброго дня! Сьогодні хочу привернути вашу увагу до ситуації, яка складається в місті Шепетівка. 23 жовтня в місті Шепетівка повинен був початися опалювальний сезон. Сьогодні 10 листопада, він так і не почався. В квартирах холодно, частково школи не відвідуються учнями, і учні на вимушених канікулах. Тому що немає тепла. Люди доведені до відчаю, вчора перекрили дорогу. На суботу так само збираються це робити. Ви знаєте, я їх розумію, тому що, коли холодно зовсім, тобі неприємно сидіти і думати про щось крім того, щоб тобі було тепло. Ви знаєте, я не знаю, хто винуватий, хто ні, але я знаю одне, людям потрібно, щоб в хаті було тепло. Тому я закликаю всіх, хто відповідає за цей процес, дайте людям можливість отримати це тепло. І так само звертаюся до правоохоронних органів, щоб вони звернули увагу на цю ситуацію і все-таки розібралися в ній, хто винуватий, хто правий, щоб надалі такого не було. Дякую.
Дякуємо, ви менше часу зараз витратили на виступ. Будь ласка, народний депутат Дерев’янко, вам слово.
Юрій Дерев’янко, "Рух нових сил". Шановні українці, шановні колеги! Уже четвертий тиждень громадяни України під Верховною Радою вимагають ухвалення Закону про Антикорупційний суд, вимагають зняття депутатської недоторканності і зміни законів про вибори. Сьогодні на цьому тлі, на цьому фоні ми бачимо чергову інформацію про корупційні скандали, в тому числі і стосовно пана Президента, і бачимо плавно дальше посилення влади президентської, узурпації влади і згортання демократії, про це свідчать останні події і в парламенті, і поза парламентом. Президент відгукнувся на вимоги українців і начебто звернувся до парламенту, щоб ми відкликали законопроект про антикорупційні суди. Але це було не щиро, тому що вчора тричі це питання ставилося на голосування, вчора тричі із присутніх представників фракції Президента "Блоку Петра Порошенка", близько 40, 50 депутатів, присутніх в залі, не давали голоси за те, щоб відкликати цей законопроект. І це не просто ганьба, це є вершина цинізму, коли з одного боку начебто це блокує можливість подати Президенту законопроект в парламент, а з іншого боку фракція "Блоку Петра Порошенка" це блокує і не голосує. Вимоги залишаються незмінними, вимоги залишаються такими, щоб вони були виконані і люди не збираються розходитися. Це відбувається ще на фоні того, що НАБУ сьогодні розслідує скандали проти "Ленінської кузні", де пан Порошенко є бенефіціарним власником, де бронетехніка продається втричі дорожче українській армії те, що коштує 5 мільйонів, за 15 мільйонів, це відбувається на тлі того, що оточення Президента також продає українській армії паливо за завищеними цінами. І все це свідчить про одне, про те, що нас в країні немає механізмів, які б дали можливість сьогодні притягнути до відповідальності і Президента, який намагається узурповувати владу, і також ті незаконні вказівки, які він можливо дає, коли він своїх призначених чиновників на посади заставляє, можливо, купувати його бронетехніку втричі дорожче. І хочу вам сказати, що наших солдат не тільки вбивають агресор, а вбиває в тому числі і корупція, і деморалізує корупція. Тому дуже важливо, щоб законопроект, який зареєстрований 7248, про Президента України, а також порядок припинення його повноважень, був розглянутий на профільному комітеті, а також був внесений в порядок денний Верховної Ради. Дуже важливо, щоб ми, українці, були не байдужими до тих процесів, які відбуваються в країні, стосовно згортання демократії, стосовно небажання створювати нові інституції антикорупційні, стосовно того, щоб ми не говорили і не були байдужими до того, що чиниться в цьому залі. Тому ми звертаємося до українців вийти на площу Михайлівську в неділю о 13-й годині на марш проти таких дій за те, щоб у нас були антикорупційні суди, за те, щоб у нас був Закон про імпічмент Президента. Дякую вам за увагу.
Дякуємо вам, колега. І наступне, шановні колеги, будь ласка, наступний виступ від народного депутата Мартовицького. Будь ласка, пане Мартовицький.
Шановні громадяни України! Мене в парламент делегував розвинений шахтарський регіон. Вважається, що мешканці таких регіонів більш соціально захищені ніж населення не промислових територій. Але для мене дуже тривожним показником є те, що чверть від всіх звернень моїх виборців, особливо під час опалювального сезону – це проблемні питання пов’язані з отримання держсубсидій для сплати комунальних послуг. Мені боляче дивитись, як пенсіонери, інваліди під час особистих прийомів, зі сльозами на очах, розповідають про те, що не мають коштів на сплату комунальних рахунків. Для мене це показник критичного зубожіння українського народу. І це, безусловно, наслідок неефективної соціальної політики нашого уряду. Так, держава намагається повернути свої борги перед громадянами у вигляді субсидій, але робиться це незграбно і не фахово. Обласні державні профільні установи, взагалі не беручи до уваги розрахунки місцевих управлінь соціального захисту, виділяють на надання пільг та житлових субсидій в два рази менші від реальної потреби. А ми розуміємо, що несвоєчасне здійснення розрахунків по пільгам і субсидій з надавачами житлово-комунальних послуг призводить до погіршення якості цих послуг, несвоєчасного здійснення розрахунків підприємств і виплати заробітної плати їх працівникам. Наприклад, для міста Павлоград, яке розташоване на території мого виборчого округу рішенням Дніпропетровської облради про обласний бюджет на 2017 рік від 2 грудня 2016 року, передбачено субвенцію з держбюджету населенню на оплату комунальних послуг у розмірі 185 мільйонів гривень, а реальна потреба міста – 318 мільйонів гривень. Тобто покрито всього буде 58 відсотків від потрібного. Що в такому випадку робити міській владі? Як одночасно забезпечити і соціальний захист мешканців міста стабільну роботу підприємств теплокомуненерго. Тому я звертаюсь до Кабінету Міністрів України з вимогою терміново вирішити питання щодо перерахування передбачених законодавством субвенцій місту Павлоград на 2017 рік відповідно до розрахунків міського управління соцзахисту та реальних потреб мешканців міста. А при розгляді та доопрацюванні законопроекту про Державний бюджет на 2018 рік керуватись реальними, а не взятими зі стелі потребами міст і сіл України. Вимагаю від Прем’єр-міністра України, міністра соціальної політики та міністра фінансів України надати не чергову відписку, а конкретну відповідь на мій виступ, який прошу вважати депутатським зверненням. Дякую за увагу.
Я прошу оформити виступ колеги як депутатське звернення, на його вимогу. І зараз слово народному депутату Кишкарю.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Сьогодні ми не будемо говорити вчергове про цілу низку кримінальних справ, які не розслідуються в Сумській області, ми не будемо згадувати вбивство Ярослава Бабича, одного із засновників полку "Азов", якого дивним способом підвісили у власній квартирі, і жодна процесуальна дія вже понад півтора роки не проводиться. Ми не будемо згадувати, як Національний банк не допускає на ринок фінансових послуг інвесторів, в тому числі і західних інвесторів. Ми не будемо згадувати, як правоохоронні органи. разом, звичайно, з нашою податковою улюбленою, виживають IT-спеціалістів, які залишають нашу державу, і випускники Полтавського військового інституту, до яких я належу, так само, маючи цілу низку власних підприємств, змушені покидати державу, переїжджають в Ізраїль, Австралію, в США, тим самим вивозячи з собою туди додану вартість, яку вони створювали в Україні. Ми сьогодні поговоримо про унікальну ініціативу українського парламенту, а саме, понад 200 народних депутатів долучилися своїми підписами до звернення до Президента України, яке вимагає і просить пана Президента визначити наступний, 2018 рік Роком державної мови. Ми вважаємо і переконані, що це дозволь всій державі стати сильнішими в тій гібридній війні, в якій ми ведемо нерівний бій з Російською Федерацією. Дякую за увагу.
Дякую вам за виступ. І наступний, будь ласка, народний депутат Іллєнко. Запрошуємо вас, пане Андрію.
Андрій Іллєнко. Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні українці! Останнім часом це вже стало повсякденною сумною реальністю нашого життя, що буквально щотижня відбуваються терористичні акти на вулицях українських міст, вбивають людей, відбуваються політичні вбивства. І ми розуміємо що, безумовно, сьогодні наша країна знаходиться під час російської агресії. Ми розуміємо, що триває війна. Майже щодня Україна платить страшну ціну за збереження своєї незалежності і майже щодня гинуть наші герої на фронті, отримують поранення. І в цій ситуації абсолютно дико виглядає як на четвертому році цієї війни не робляться елементарні заходи, які мали би бути зроблені ще в березні 2014 року і, власне, "Свобода" вже тоді чітко вимагала це зробити. Не розірвані дипломатичні стосунки з країною-агресором, не введено навіть візового режиму з країною-агресором. В той час, коли у нас сьогодні абсолютно неконтрольована ситуація на кордоні, там прохідний двір, у нас немає можливості контролювати хто до нас приїжджає, хто тут вчиняє терористичні акти, хто тут вбиває людей. І влада абсолютно не поспішає цього робити, вводячи елементарно хоча би візовий режим, - це найменше, що треба було би зробити. У нас сьогодні і далі процвітає російський бізнес, в нашій державі. Ми бачимо російські банки, ми бачимо російські бензозаправки, ми бачимо величезну присутність Росії в нашому інформаційному просторі, в тому числі в прихованому вигляді, але не менш руйнівному. Ми бачимо російських олігархів-кримінальників, які контролюють українські монополії: "обленерго", "облгази". І ніхто не займається цим, ніхто з цим не бореться, ніхто не намагається відібрати в них цей бізнес і так далі. Фактично відбувається отаке от сидіння на двох стільцях з боку нинішньої влади, які, з одного боку, намагаються всіх оголосити агентами Кремля, хто їм не подобається, але, з іншого боку, з реальними агентами Кремля у них абсолютно все прекрасно: вони з ними дружать, разом заробляють гроші, торгують і з ними абсолютно не борються. Тому ми, "свободівці", вважаємо, що уже немає далі куди тягнути. Треба приймати кардинальні рішення. Якщо зараз цього не робити, то ми доведемо ситуацію взагалі до катастрофічної. Якщо нинішня влада не може, не здатна, не хоче цього робити, то вона, значить, повинна поступитися місцем тим українським патріотам, націоналістам, які це зроблять, які захистять Україну, які наведуть порядок, які зроблять так, щоб нарешті українець почував себе захищеним і, дійсно, розумів, що держава бореться з ворогом, держава його захищає. Бо сьогодні кожен українець, який виходить на вулицю, він усвідомлює небезпеку. Він розуміє, що в будь-який момент його життя є під загрозою. Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, наступний виступаючий, Береза. А, Борислав Береза. Будь ласка. Ні, ні, ні, не плутаємо. Дивлюся уважно, який з "берез" зараз має слово.
Шановні українці, я звертаюсь до вас, тому що ця зала майже пуста. Тут присутні три десятки. Та й немає трьох десятків депутатів. Про що я хочу розказати? Вчора у сесійній залі був прийнятий законопроект, який дозволяє призначати голів адміністрацій. Але те, що зараз відбувається на Троєщині в Києві, - це ганьба. Так сталося, що, незважаючи на те, що зараз повинен відбутися конкурс, на Троєщину, в Деснянський район міста Києва, переводять голову одного з одеських районних, обласних центрів, переводять в Київ, після того, як він розвалив взагалі все, що міг, на своєму місці. Після того, на нього був накладений протокол. Після того, як він мав недовіру від губернатора. Людина, яка розвалила взагалі все, що можна у себе, її переводять керувати майже найбільшим районом в місті Києві. 600 тисяч мешканців. Ви розумієте, що якщо це "договорняк", то деснянців позбавили права обирати собі голови, це по-перше. Позбавили права провести конкурс, позбавили в відкритому конкурсі. А головне, мені цікаво, з ким ці домовленості в Київраді, з ким ці домовленості взагалі були. І зараз я вважаю, що всі. всі, кого турбує це питання, повинні згуртуватися. Всі націоналісти, всі ті, хто кажуть про те, що для них важливі українці, повинні разом протистояти цій людині, яка переведена в Київ в Деснянський район для того, щоб грабувати нашу Троєщину. Для того, щоби взагалі вирішувати комерційні питання, а не для того, щоби допомогти жителям Троєщини гарно жити. Дуже важливе питання, його треба підіймати. Більше того, я хочу звернути увагу всіх вас, що громче за всіх кажуть про те, що треба провести конкурси, ті, хто потім мовчать про це питання. Ми кажемо, конкурси повинні бути. Більше того, я впевнений, що Троєщина має право на порядку людину, на фахівця, а не на такого, хто вже зґвалтував позицію чиновника, на ту людину, яка змарнувала свій час і наш час також. Тому я звертаюся до пана Гройсмана, я звертаюся до пана Кличка, я звертаюся до пана Порошенка, я звертаюся до всіх вас з єдиною вимогою: дайте право жителям, мешканцям Троєщини отримати гідне керівництво, а не отримувати якийсь непотріб, який перевели з іншої області. Більше того, дивлячись на його досягнення, мені соромно, що людину, яка розвалила все, що завгодно, зараз призначають на Троєщину. Сподіваюся, що цього договорняка не буде і сподіваюся, що ви почуєте мне, і мешканцям Троєщини не буде важко вам допомогти в обранні нового голови. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступаючий Люшняк народний депутат. Просимо вас, колего.
Шановний український народе! Пані головуюча! Колеги народні депутати! Микола Люшняк, 166-й округ, група "УДАР", Тернопільщина. В цьому році при нарахуванні субсидій вчителям сталось велике непорозуміння. Відрізок місяців, який був взятий їх, попались, де були виплачені кошти за так звані відпускні, тобто сума субсидій зменшується автоматично. Я зараз хочу звернутись до Прем’єр-міністра, віце-прем’єра-міністра соцполітики з депутатським запитом для того, щоб для нарахування вчителям субсидій брали середньорічну зарплату з вирахуванням останніх місяців. Тоді буде справедливо, нарахуєм сім’ям, де проживають вчителі, справедливе буде нарахування субсидій. Зараз цього немає. Прошу першу частину мого виступу зарахувати як депутатський запит. Друге. Другий рік поспіль в Україні бушує африканська чума. Багато регіонів є уражених. В більшості це є прикордонні області – Чернігів, Суми, але чума забралась вже і в Західну Україну. Чому сьогодні Україна має проблему? Так тому, що у нас немає визначеності державних служб, які відповідають за ті чи інші речі. Наприклад, Польща, Білорусія, з якою ми межуємо, з африканською чумою найперше в прикордонних областях виставлені пости з лісовиків, з ветеринарних лікарів, які чітко відслідковують межі кордонів і поширення африканської чуми, яка переноситься саме диким звіром. В нас сьогодні. 7 листопада була звільнена за власним бажанням голова лісової, Агенції лісових ресурсів України. Довгий час вона перебувала в судових тяжбах, ніхто не відповідав за галузь. Внаслідок чого сьогодні Україна опинилася в такому стані, що ми почали, за 9 місяців цього року експортуємо свинини на 62 відсотки більше ніж в минулому році. А це Україна сьогодні вивела 7,5 мільйонів доларів в інші країни. Для того, щоб функціонувала галузь, для того, щоб у нас не було таких проблем, сьогодні повинна Держпродслужба, Агенція лісових ресурсів збалансовано працювати. Зараз я хочу звернутись до Прем’єр-міністра негайно призначити конкурс на голову лісової агенції. Після проведення конкурсу зробити доручення голові Держпродслужби, новому керівникові Агенції лісових ресурсів для того, щоб вони збалансовано вели боротьбу на наших кордонах, в наших лісах, звідки поширюється африканська чума. Дякую за увагу. Слава Україні!
Дякуємо. Прошу оформити як депутатське звернення шановного пана Люшняка. Тому що запит треба все-таки подавати по іншій процедурі регламентній. Будь ласка, Олег Ляшко має 6 хвилин. Ой, я перепрошую, я перепрошую. Зараз , Юрій Соловей. Пане Юрію, прошу вибачення. Вже трошечки нечітко.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги! Шановний український народ! Виступити з цієї трибуни мене змусив той факт, що мої неодноразові звернення до Міністерства фінансів, на жаль, залишились без уваги. І я думаю, що це не тільки моя практика, але й практика більшості народних депутатів, коли, на жаль, міністри, до яких адресуються відповідні звернення, обмежуються відписками замість того, щоб давати конкретну відповідь на конкретні питання, які порушують народні депутати у своїх зверненнях. Саме тому я прошу оформити моє звернення у вигляді відповідного депутатського запиту. Оскільки воно стосується проблем безпосередньо мого округу. Але я думаю, що ці проблеми не тільки стосуються мого округу, але вони схожі в цілому і по державі. Хочу зауважити, що сьогодні по бюджетній галузі, зокрема я говорю про техперсонал, який працює в школах, техперсонал, який працює в медичних закладах. По педагогічній галузі, особливо в дошкільних закладах складається ситуація, коли ми маємо незабезпеченість фінансування до кінця цього року. Зокрема, для прикладу. По Снятинському району заборгованість і недостатність фінансування складає 20 мільйонів, зокрема по медичній галузі 8,7 мільйонів, по освітянській галузі 11 мільйонів. По Косівському району заборгованість по освітянській галузі, а мова йде про техперсонал, який працює в школах, про педагогічних працівників, які працюють у дошкільних закладах освіти, про позашкільну освіту, складає понад 12 мільйонів гривень. Таку ж саму ситуація сьогодні ми маємо Верховинському району. І взагалі ситуація, коли в одній школі вчителі, які працюють у школі, фінансуються напряму з державного бюджету, а технічний персонал чи ті ж самі педагогічні працівники, які працюють у дошкільних закладах, фінансуються з місцевого бюджету зовсім по інших ставках, як на мене, є неприйнятною. Саме тому звертаюсь я до уряду з вимогою негайно виправити цю ситуацію. Зокрема по Івано-Франківщині загальна сума незабезпечення до кінця року по медичній і освітянській галузі складає 250 мільйонів гривень. Саме тому я звертаюсь до уряду передбачити стабілізаційну дотацію у розмірі 250 мільйонів гривень в цілому для потреб Івано-Франківської області для того, щоб працівники дошкільних закладів, техперсонал у школах, працівники медичних закладів були забезпечені необхідним рівнем заробітної плати до кінця поточного року. Більше того, прошу оформити, як я говорив на початку звернення, даний запит у вигляді офіційного депутатського запиту. Дякую.
Дякуємо. Звернення депутатське, тому що запит по іншій процедурі подається. Будь ласка, народний депутат Семенуха Роман. Прошу. Потім Олег – ви. Я помилилися на дві особи у списку, потім – ви, 6 хвилин маєте.
Шановні колеги, шановна пані головуюча, шановний український народе! Сьогодні мій виступ – це фактично вимога тисяч харків’ян, щоб почули про їхню проблему, яка сьогодні є у моєму місті. Життя та здоров’я понад 100 тисяч харків’ян, мешканців Новобаварського району, сьогодні знаходиться у небезпеці. Люди щоденно потерпають від небезпечних викидів отруйних речовин, які вилітають у повітря, які здійснює приватне підприємство чорної металургії "Харківський коксовий завод". Завод, який був побудований у 30-х роках минулого століття, і досі щодня виробляє кокс у промислових масштабах. Тільки за офіційними даними у 2003 році завод щорічно викидав у повітря близько 500 тонн шкідливих речовин. На жаль, після проведення реконструкції коксових батарей і встановлення газоочисних споруджень ситуація суттєво в Харкові не змінилася. В 2014 році Харківська обласна рада визнала коксовий завод одним з найбільших джерел забруднення в нашому місці. Місцеві мешканці стверджують, що майже щоночі коксовий завод збільшує димові, викиди отруюючи людей діоксином сірки, бензолом, фенолом. Я сьогодні з цієї трибуни хочу, щоб ви, колеги народні депутати, почули страшні цифри від людей. За даними лікарів серед дітей до 18 років, які мешкають біля коксового заводу, інвалідів у шість разів більше ніж в аналогічному промисловому районі Харкова, наприклад, Індустріальному. За статисткою вже 17-го року з захворюванням органів дихання серед дітей до 14 років, які живуть біля коксового заводу, страждають більш ніж на 3 тисячі більше ніж в іншому промисловому районі Харкова. Захворювання систем кровообігу за даними цього року в іншому районі страждають 193 дитини в середньому, у районі коксового заводу, Новобаварському районі, 457 дітей. Це страшні цифри, які говорять про наслідки, які люди перетерпають вже з здоров’ям. Я звернувся з депутатським запитом до міністра екології, звернувся до голови Державної екологічної інспекції. Я знаю, що про цю проблему знають і займаються в обласній Харківській держадміністрації, про це в курсі усі правоохоронні органи Харкова. Проте, на превеликий жаль, віз і нині там. Завод не виконує умови дозволу на викиди забруднюючих речовин, надає недостовірну інформацію про отримання дозволу на викиди, не виконує умови дозволу на спеціальне водокористування, порушує правила передачі відходів та інше. За наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря підприємству пред’явлено претензію вже на суму більше 345 тисяч гривень, проте віз залишається досі там. Моїм виступом я хочу привернути увагу всієї України до цієї кричущої ситуації. Звертаюся до Генерального прокурора негайно взяти під свій особистий контроль цю ситуація, втрутитись в ситуацію і припинити це свавілля, а винних треба однозначно притягнути до відповідальності і повернути спокій і здоров’я в Новобаварський район міста Харкова. Дякую.
Дякую. Прошу оформити як депутатське звернення цей виступ. І зараз 6 хвилин шановному колезі Олегу Ляшку. Прошу, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Щоразу, коли я з цієї високої трибуни починаю говорити про українських корів, про українське село, про проблеми українських селян, в багатьох із моїх колег депутатів виникає сміх, і вони намагаються мене піддіти чи показати своє почуття гумору чи іронію, коли намагаються посміятися над українською коровою. То я хочу тим, хто хоче сміятися над українською коровою, нагадати, що завдяки українській корові в голодовку, от ми будемо на днях відзначати чергову сумну річницю Голодомору, так завдяки українській корові в голодовку наші селяни виживали і рятували своїх дітей. У багатьох країнах корова – це священне животне не тільки за назвою, а й за ставленням до нього, тому що корова – це годувальниця. І якби в кожному українському подвір’ї було, як в моєму дитинстві, коли я починав пасти корів і телят, у мене було дві корови у селі, у своєму дворі і на вулиці, де я виганяв пасти корів, було 70 голів. А на фермі, звідки я гнав пасти корів, там було 400 корів. А сьогодні фундаменту немає, не кажучи вже про корів. Так от якби менше сміялись над коровами, а допомагали селянам, щоб ці корови вижили, щоб була нормальна ціна на молоко, то і жили б як люди. Тому що 13 мільйонів українців живе в селах, і переважна більшість з них живуть від корови, від того, яка ціна на молоко, яка ціна на продукти. На превеликий жаль, не годує сьогодні українська корова свого господаря і свою сім’ю, тому що мізерна ціна на молоко, яка не окупає ті витрати, які людина повинна витратити на сіно, на ветеринарію, на лікування, на дохід за цією коровою. І саме тому команда Радикальної партії стояла і стоїть за інтереси українських селян і інтереси українських корів. Тому що я абсолютно переконаний, що коли в кожному дворі буде українська корова, буде село, а коли буде село, то буде Україна. Тому ми пропонуємо абсолютно чіткі пропозиції, які дадуть можливість зробити рентабельним утримання корів і ціну на молоко. Перше, це становлення мінімальної ціна на молоко. Тому що сьогодні вона взагалі впала до вже такого рівня, що люди вирізають корів, тому що їм абсолютно невигідно її тримати і годувати. Ми вимагаємо від уряду прийняти відповідне рішення і встановити мінімальну ціну на молоко. Друге, абсолютно необхідне рішення, заборонити використання пальмової олії в молочних продуктах. Чому сьогодні впало поголів’я великої рогатої худоби? Чому сьогодні мало люди споживають натурального молока? Тому що замість молока продають в магазинах пальмову олію, яка дешево коштує. Її собівартість низька, собівартість продукції низька, заробляють надбариші за рахунок того, що назву там "молочні продукти", а насправді немає молочних продуктів, а пальмова олія, і рентабельність 500 - тисяча процентів. А українські селяни нікуди не можуть продати молоко, хоч виливай його свиням. Тому треба заборонити використання пальмової олії, щоб українці споживали якісну продукцію і це дасть можливість значно підняти рівень продажу нашого молока, яке виробляється в особистих селянських господарствах. Друге ключове, це дотації на тваринництво, це те, чого ми вимагаємо від уряду. Сьогодні корів в Україні менше ніж після Гітлера, 1 мільйон 800 тисяч голів скота, у маленькій Новій Зеландії 5 мільйонів корів, а в Україні менше 2 мільйонів. Чому? Тому що в усій Європі дотують тваринництво, тому що тваринництво це не та галузь, де можна швидко заробити гроші, як, наприклад, на посіві і збиранні технічних культур, посіяли, зібрали, вивезли зерно за кордон і все, а тваринництво це тривалий процес. І щоб відродити поголів’я великої рогатої худоби, бо, на жаль, багато свиней при владі, а корів у селі мало. І тому, щоб відродити поголів’я великої рогатої худоби це, мінімум, фахівці вам скажуть, 10-15 років щоденної планомірної роботи і починати треба від державної підтримки, від дотацій на фермерські господарства, а не на латифундію, на олігархів, і на особисті селянські господарства, щоб сім’я, котра утримує корову, щоб вона отримувала дотацію, а не переробники, які платять мізерну ціну на молоко, заробляють бариші і ще й отримують повернення ПДВ. Наступна величезна проблема для наших селян це ціни на газ, тарифи. Тому що багато людей за свої гроші газифікували села, а сьогодні не можуть платити космічну ціну 7 тисяч 200 за тисячу кубів. Команда Радикальної партії пропонує план зниження тарифів на газ для того, щоб наші українські селяни, які все життя тяжко пропрацювали, заробили копійчані пенсії і сьогодні останнє повинні віддавати за газ. Ми оскаржуємо рішення уряду про встановлення ціни на газ 7 тисяч 200 за тисячу кубів. Ми добиваємося, щоб в бюджеті наступного року було передбачено нульову рентну ставку на видобуток власного вітчизняного газу. Щоб ми менше купували дорогого імпортного і щоб більше видобували власного газу, власного вугілля, власної нафти, для того, щоб бути і енергонезалежними, і, водночас, щоб це було зниження тарифів для наших громадян і зниження цін на газ для наших селян. І третє, ключове, це енергомодернізація. Коли уряд вкладає гроші в субсидії, це консервування бідності, треба міняти вікна, двері, треба котли міняти у селян, у пенсіонерів, які, на жаль, не мають можливості це зробити самостійно. І за рахунок цього знижувати енергозатратність, і як наслідок, економити гроші. Команда Радикальної партії потужно, наполегливо захищає інтереси всіх українців і наших рідних, дорогих, натруджених українських селян. Ми нікому не віддамо вас на-поталу, ні вас, ні ваших корів.
Дякуємо. Тільки ж свиня – теж сакральна для українців тварина, свиней нащо ображати? Свині і корови мають однакові права в Україні. Тому я запрошую на цій репліці до слова нашого шановного колегу пана Ємця. Пане Леоніде, пане Леоніде, ваше слово.
Дякую. Леонід Ємець, фракція "Народний фронт", місто Київ. Шановні громадяни України, шановні виборці! Я не знаю, чи бачите ви зараз залу, але, якщо бачите, то уважно подивіться на ці абсолютно пусті місця, а якщо не бачите, то я вам розкажу, тут зараз знаходиться від сили 30 народних депутатів, які відповідально прийшли виконувати свої обов’язки, визначені Конституцією, законами і обов’язки, які на них поклали виборці. Які презентували їх до парламенту цього для того, щоб працювати, щоб приймати закони, щоб вести обговорення цих законів, щоб приймати рішення. А я вам скажу, що цих 30 депутатів, які б вони не були достойними недостатньо для того, щоб приймати рішення парламенту. Для цього потрібно 226 голосів і цих 226 голосів тут немає. І цю картинку пустої зали ми бачимо кожної п’ятниці, кожної середи і лише десь по четвергах і вівторках відбувається акумуляція народних депутатів. І це, вибачте, в сесійний тиждень. Не в тиждень роботи в комітетах або роботи з округами, а в сесійний, коли їх обов’язок – знаходитися тут, на робочому місці. І ця картина буде супроводжувати роботу парламенту, допоки ми не змінимо систему виборів, допоки депутати не будуть відповідати перед виборцями, до поки депутати не стануть професійно працювати, яких до цього виборець зобов’язує. Відкриті виборчі списки – ось вирішення ситуації. Якщо ми не зможемо прийняти, якщо ці народні депутати, які зараз тут відсутні і їх явно більшість, якщо їх влаштовує ця ситуація, влаштовує та можливість тут ігнорувати вимоги виборців, які їх сюди направили, якщо вони не проголосують за Закон про відкриті виборчі списки, то ви, шановні виборці, ми, український народ, залишимося з цією хворобою українського парламенту на наступне скликання і на скликання після нього. Зараз унікальний момент змінити виборчу систему. Тим паче, що депутати, які зараз тут відсутні обіцяли, що, прийдучи в парламент, вони це зроблять, що вони виконають обіцянку, на яку їх ви обрали сюди. Вони ж йшли на вибори, обіцяючи вам, що вони приймуть відкриті виборчі списки, а тепер вони тут відсутні, і я боюся, що вони такі ж самі будуть відсутні, коли ми будемо голосувати в цілому. Слідкуйте уважно за кожним із них. Слідкуйте за тим, як буде відбуватися голосування. Тому що зараз унікальний момент повернути центр прийняття рішень до українського парламенту. І цей момент можна профукати, і шанси на це аж ніяк великі. І сьогодні від нас з вами і від медіа українських, і від вас, шановні виборці, залежить, чи знайдемо ми необхідні 226 голосів. Йдіть до депутатів у приймальні, пишіть їм листи, дзвоніть на телефони. Це люди, яких ви направили сюди працювати, це люди, які вам обіцяли Закон про відкриті виборчі списки.
Дякуємо, шановний колего. І, будь ласка, зараз до слова пан Лубінець запрошується Дмитро. До речі, відповідальний мажоритарник.
Дякую.
Бачите, відповідальні люди є в списках і серед мажоритарників. Просимо.
Лубінець Дмитро. Я абсолютно впевнений, що всі, хто зараз в сесійній залі, всі відповідальні, і я всім дякую, що дочекалися і мого виступу. Я сьогодні хотів би звернути увагу на дуже велику проблему. Що є нашим майбутнім? Нашим майбутнім є наші діти. А наші діти будуть відноситися до держави України таким чином, як органи влади і місцевої, і виконавчої відносяться до дітей, а саме до яких умов ці діти навчаються в школах. Я абсолютно впевнений, що наші школи повинні стати об’єктами державної уваги. Що відбувається в Донецькій області? У нас, коли, загадайте, ми проголосували закон, виділення 2,8 мільярдів гривень на Донецьку область, завдяки пропозиції Павла Івановича, була створена система опорних шкіл. Але, на жаль, я хотів би сказати, що в мене на окрузі, а я представляю три райони – Волноваський, Нікольський і Мангушський, розпочались ремонти в двох опорних школах. Волноваська номер 5 і зараз ремонт дуже довго, але повільно йде. І хотів би звернутися до Павла Івановича, візьміть під особистий контроль, врешті-решт, закінчити, то на 1 вересня обіцяли, то на 1 січня. Коли вже закінчиться ремонт в 5-й школі? І поки діти ходять. не ходять в 5-у школу, вони ходять в 7-у школу, яка є аварійна. З районного бюджету, Волноваського районного бюджету було виділено 7 мільйонів гривень для ремонту 7-ї школи. Уявіть собі, рік відділ освіти нічого не робив і в жовтні взяли і забрали ці 7 мільйонів гривень. Таке враження, що чекають поки завалиться ця школа і загине якась дитина, і потім ми будемо шукати додаткове фінансування. Така ж сама ситуація в Нікольському районі. Опорна школа, виділили кошти, розпочали ремонт, все розбомбили, розгромили і все. Підрядник пропав, ремонту немає, діти ходять і навчаються в дитячих садочках, в інших школах. Райдержадміністрація не робить зовсім нічого. Таке враження, що це не наші діти. Тому хочу, щоб цей виступ у мене був як депутатське звернення оформлене до Павла Івановича. Я знаю його принципову позицію. Будь ласка, зверніть увагу на те, що відбувається у Волноваському районі відділу освіти і в Нікольському районі конкретно ремонт опорної школи. Керівники райдержадміністрацій, на мою думку, нічого не роблять. Є пропозиція від батьків, я зустрічався з батьками в Нікольському районі. Вони кажуть: "Поки ми чекаємо ремонт в цій школі, будь ласка, ми готові, щоб діти навчались в приміщенні райдержадміністрації". Думаю, що це слушне зауваження, і діти повірять в те, що про них турбується держава, коли будуть навчатись в нормальних приміщеннях. Дякую.
Дякуємо. Просимо до глави військово-цивільної адміністрації пана Жебрівського оформити це як депутатське звернення. І зараз я запрошую до слова пані Острікову. Будь ласка, пані Тетяна.
Тетяна Острікова, фракція "Самопоміч". Доброго дня, шановні колеги, шановні українці. З прикрістю констатую той факт, що в поточному році економічні реформи майже зникли з порядку денного парламенту, уряду і Президента. А тим часом криза триває, економіка України не зростає так, як вона могла би зростати. Економічні реформи в Україні не відбуваються, бізнес-клімат непривабливий. Проблеми, які всім відомі на сьогоднішній день, з якими стикаються підприємці, не знаходять своїх рішень. Проекти законів, які вносяться до Верховної Ради України, або не виносяться на голосування, як, зокрема, мій проект Закону про фінансову поліцію, яка покликана замінити всі силові, правоохоронні органи, які тиснуть сьогодні на бізнес, або напрацьовані нашим комітетом, напрацьовані бізнесом, громадськістю законопроекти, як наприклад, про податок на виведений капітал, просто вони десь підвисли між урядом, між Національною радою реформ і ще десь. Вони просто не реєструються в парламенті, не дивлячись на численні звернення підприємців. До мене звернулась низка підприємницьких організацій з відповідним зверненням. Це і УСПП, і Асоціація платників податків, і Торгово-промислова палата України, і "Нова країна", Комітет підприємців Київщини та інші, які вимагають від нас з вами вирішити три кричущі проблеми, що на сьогоднішній день сковують підприємницьку активність і відповідно розвиток економіки. Зараз вкрай необхідно припинити невиправдане, нічим не обґрунтоване втручання силових структур у ведення бізнесу. Необхідно навести порядок з необґрунтованими обшуками і арештами майна підприємств і підприємців. Відділити нарешті сервіс Державної фіскальної служби і правоохоронну функцію. Ліквідувати Податкову міліцію. Консолідувати функції по розслідуванню злочинів проти публічних фінансів держави в одному органі. Нарешті вивільнити СБУ від економічних. введення оперативно-розшукової діяльності по економіці, їм треба надати можливість і час ефективно займатися боротьбою із шпигунством, фінансуванням тероризму, державною зрадою, а не сидіти на митниці і чатувати там на підприємців або бігати по підприємствах з обшуками. Тому ще одна проблема, з якою звертаються підприємці, це вирішити негайно питання з зупинкою реєстрації податкових накладних. Наш комітет проголосував, і я зараз звертаюся до всіх підприємців. 15 листопада будуть парламентські слухання в Комітеті податкової і митної політики в Києві за адресою: Липська, 3. Я запрошую всіх записатися, можна зв’язатися з моєю приймальною, тому що нам конче. вкрай необхідно донести до Міністерства фінансів, до Міжнародного валютного фонду неможливість подальшого перебування в такій ситуації, коли вилучаються кошти у малого і середнього бізнесу, коли продовжуються схеми зловживанням ПДВ, і при цьому великі підприємства блокують.
10 секунд, дайте завершити.
При цьому ці вилучені кошти йдуть на відшкодування ПДВ великим підприємствам, які блокують будь-які доопрацювання і блокують виправлення цієї ситуації. Тому прошу всіх підприємців бути.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступаючий – народний депутат Головко. Пане Михайло, просимо вас.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", 164 виборчий округ, Тернопільщина. Шановні депутати колеги! Шановні журналісти і глядачі! Звертаюся до вас, що, на жаль. але вчора парламент в першому читанні проголосував Закон 7066, так званий закон, який дає можливість приватизувати всі. власність, всі заводи, все майно України і створює нову процедуру. А саме основне, що небезпека цього закону, що практично ліквідовується, знищується список стратегічних підприємств, які не підлягають приватизації. Їх в Україні було порядку 3 тисячі. Хочу сказати, що на відміну від. лібералів, які стверджують, що держава це є поганий менеджер, що держава не може управляти заводами, фабриками, підприємствами, це є маячня і абсурд. Адже українська економіка має один з найменших в світі державних секторів економіки – порядку десь 12,5 відсотків. Сусідня же Польща має в два рази більше. Австрія має порядку 40 відсотків, Так само і Франція. Данія, Норвегія і Швеція мають поза 60 відсотків і більше. Але чомусь нам нав’язують, що держава неповинна володіти нічим, має все розпродати. Насправді це є мета єдина, щоби забрати ці стратегічні підприємства, які ще залишились у державних руках, купці олігархів, яка сьогодні має на мету все за безцін купити. Пам’ятаємо, в 90-х роках, як приватизація відбувалася, в Україні було продано 29 тисяч заводів, фабрик і підприємств, всього-на-всього за 61 мільярд гривень. Якщо відмінусувати "Криворіжсталь" і "Укртелеком", то получається 26 мільярдів. Це менше ніж по 1 мільйону за одне підприємство. Практично за копійки, за безцінь розібрали державне майно. Замість того, щоби вкладати кошти в економіку, створювати робочі місця, будувати заводи, сьогодні банально говорять одне, що потрібно все розпродати за безцінь під час війни. "Свобода" категорично проти такої позиції, розуміючи, що практично в Україні немає середнього класу. Він становить лише 3-4 відсотки на відміну від Європи, де середній клас становить 70 відсотків. Економіка практично розграбована, що всі кошти в одних руках знаходяться. Адже за останні роки Гонтарева знищила 90 банків в Україні. І ця група людей наближена до Банкової, буде проводити сьогодні приватизацію, остаточно розграбовувати всі ті стратегічні підприємства. Це завод "Антонова", це "Турбоатом", це "Південмаш", це "Укрзалізниця", це держлісгоспи, це Державна зернова корпорація, це і інші стратегічні підприємства, які сьогодні мають на мету за безцінь, за копійки розграбувати. Тому ми, звісно, закликаємо, що цього не можна дозволити, адже стратегічні підприємства повинні бути належати в руках держави. Потрібно приймати закон "Свободи" про державні корпорації. Можна доводити і долучати приватний бізнес до створення державних корпорацій, де основний капітал і основну частку акцій має володіти держава. Можна створювати інші шляхи. Потрібно ухвалити наш закон, який би притягував до відповідальності тих горе-керівників, які довели до банкрутства державні підприємства. На жаль, сьогодні цього неможливо зробити. І тому звісно була би якась відповідальність. Замість того, щоб проводити якісні конкурси, замість того, щоб усунути.
10 секунд.
корупціонерів, то влада пропонує одне, це повністю тотальний розпродаж під час війни України оптом і в роздріб. Ми категорично проти такої позиції. Давайте створювати місця. Давайте кредити малому і середньому бізнесу.
Будь ласка, народний депутат Соловей, який ще раз має слово. Прошу вас.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги! Шановний український народ! Ви знаєте, сьогодні точиться багато дискусій, що може бути тим проривним в економічному плані, яке дозволить швидко розвинути економіку України? Так от, відповідь на це питання надзвичайно проста і відповідь, яку вирішували вже багато країн до нас. Це будівництво доріг в Україні. Це проста і адекватна відповідь на це питання. Якщо хочете приклад, то за останні три роки в межах мого округу було відновлено кількість і кілометраж доріг, які за 20 років не було відновлено. Це є дорога Івано-Франківськ – Чернівці в межах Снятинського району, це є дорога Верховина – Косів від Стопчатова до Косова, до Верховини. Це дорога Косів – Кути, це дорога Кути – Тюдів. Це дорога, яка зараз ремонтується, Верхній Ясенів і Устріки. І що це дає. Інвестиції, які вимірюються в межах понад 200 мільйонів гривень, сьогодні дають зворотній ефект у вигляді збільшених податків до місцевих бюджетів, у вигляді створення нових робочих місць. Для прикладу. Кожна місцева рада отримала додатково плюс 30 відсотків надходжень до місцевих бюджетів в результаті активізації бізнесу на території тих громад, де відбулось відновлення доріг. Понад 10 нових виробничих підприємств, в тому числі деревообробних розпочали свою роботу в результаті того що інфраструктура почала розвиватись, що дороги почали появлятись. Понад 10 нових готельно-відпочинкових комплексів розпочали своє будівництво на території Гуцульщини. Тому відповідь на питання, що потрібно робити в першу чергу в нашій державі, це відновлювати дороги. Тому що відновлення доріг, це питання розвитку української економіки. Але ми повинні думати не тільки про відновлення магістральних доріг, ми повинні думати про відновлення місцевих доріг. Хочу нагадати, що з 2018 року почне працювати Закон України про дорожній фонд, який передбачатиме фінансування місцевих доріг. Так для прикладу, Франківщина вже у 2018 році отримає близько 400 мільйонів гривень на вирішення проблеми місцевих доріг. Саме тому я з цієї високої трибуну звертаюсь до голови Івано-Франківської обласної державної адміністрації пана Гончарука для того, щоб передбачити у наступному році ремонт наступних місцевих доріг, це дороги Стецева-Луки, Іллінці-Джурів, Яблунів-Космач, Пістинь-Космач, Рожнятів-Кутів, Розтоки-Барвінків. Я вважаю, що відновлення саме цих місцевих доріг дозволить вже у найближчий час підняти на якісно новий рівень розвитку ці населені пункти, тому що економічні передумови для розвитку туризму, деревообробки для розвитку складальних виробництв надзвичайно хороші у цих населених пунктах. Дякую.
Дякую. Наступний виступаючий Єгор Соболєв. Будь ласка.
Вже четвертий тиждень під парламентом стоять люди організацією яких, захист яких, відповідальність за яких зараз на себе взяли ветерани війни за незалежність. Я хочу звернути увагу всіх народних депутатів, що напади на вас, які мали місце у перші дні, повністю припинені. Люди за те, щоб всі народні депутати могли спокійно потрапляти до парламенту, на свої робочі місця і приймати рішення в інтересах суспільства. Я хочу звернути увагу, що після того, як люди зібралися під Радою і стоять навколо нас, парламент почав голосувати за рішення, які роками гальмувалися. Спочатку був зроблений перший крок до скасування депутатської недоторканності. Цього вівторка сталася ще більш важлива подія: ми з вами ухвалили у першому читання нові правила виборів, які, ми сподіваємося, дозволять людям проводити до ради більше своїх представників, а не далі мати представників олігархів. Втім, я хочу як голова Комітету парламенту з протидії корупції звернути увагу, що найважливіше, на мою думку, рішення, рішення про творення Антикорупційного суду, який має почати відправляти за грати топ-корупціонерів, далі наглухо заблоковано. Відповідальність за це насамперед лежить на Президенті України. Ви знаєте, що за нинішнім законодавством саме Президент має ініціювати творення суддів, на це звернула увагу Венеціанська комісія. Але Президент за допомогою парламентської більшості далі грається в гру: я не можу внести, депутатський законопроект не відкликали, а голосів за відкликання в залі не збираються всупереч нашим з вашим зусиллям. Я хочу сказати Петру Порошенку. Оцей мир і спокій, який ви бачите під парламентом, не мусить вас вводити в оману. Обман, затягування, гра з суспільством обов’язково погано закінчиться. Якщо ви хочете далі бути Президентом України, бізнесмен Порошенко має піти у відставку. Конституція забороняє Президенту, як і нам, народним депутатам, як і урядовцям, займатися бізнесом. В найближчі дні ветерани війни за незалежність і не тільки, які зараз під Радою, нанесуть удар по одному з джерел незаконного збагачення Петра Порошенка з групою інших осіб. І я прошу припинити гратися з терпінням людей. В цій країні мають бути встановлені правила, з яких Антикорупційний суд зараз є найважливішим.
Дякую. Зараз Сергію Лещенку даю слово. Я єдине, що хочу ще раз підкреслити. Я визнала, що фраза про вуха – це некоректно. Мені здається, що важливо, щоб депутати також не били одне одного і визнавали і про свої помилки, і публічно теж. Я перепрошую, що використала своє право ведучої, але це буде дуже правильно. Сергій Лещенко, будь ласка, 3 хвилини.
Ну тоді я теж скористаюся правом і нагадаю все-таки, що Голова Верховної Ради, а також заступники – це такі самі рівні депутати, як і всі інші, просто які виконують адміністративні функції головуючого на засіданні. І у нас немає старших і молодших депутатів, всі однакові в своїх правах. А коли дорікають, що начебто закон був внесений молодими депутатами і після цього він став таким, який не функціонує, то цей закон був підписаний Президентом України Петром Порошенком, на жаль, або на щастя, йому варто було або уважно його читати, або просто накладати вето і потім не перекладати відповідальність на Верховну Раду України. Але мій виступ не про це, а про інше питання, яке так само є важливим для нашої країни, це питання, як наші державні підприємства перетворилися на "дійні корови" для корупціонерів, які їх використовують для того, щоб накопичувати гроші на своїх офшорних рахунках або на партійних касах тіньових і потім фінансувати з цих грошей і депутатів, і чиновників, і міністрів, і зрештою йти на наступні вибори, щоб продовжити це безперервне кільце корупційних збагачень. Так от, на сьогоднішній день в нас не призначені керівники десятків державних компаній і в тому числі це і стосується підприємств, які перебувають в підпорядкуванні Міністерства економіки, Міністерства аграрної політики і так далі. І сьогодні на "годині запитань до Уряду", я б волів запитати Прем’єр-міністра про те, чому це питання повністю зупинено. Тому що, якщо за часів попереднього міністра Абрамавичуса хоч трохи призначили на конкурсах керівників державних підприємств, і ми бачимо, що там є абсолютно зовсім інші підходи і нове наповнення бюджету і так далі, то зараз цей процес саботується першим віце-прем’єром Кубівим і його підлеглими. І ви можете побачити, що в нас, наприклад, на об’єднання горно-хімічної компанії, в якої вже кілька років там немає повноцінного керівництва, там продовжують відбуватися тривалі корупційні схеми, які замикаються на Мартиненку за участі його спільників, і ніхто не звільняє цей менеджмент, і компанія "Больверг", наприклад", яка досліджується в ході розслідувань, вона й досі є прокладкою, яка функціонує на цьому підприємстві. На "Електротяжмаші" немає керівника, на "Укрхімтрасаміаку", яке фігурує в листуванні з Кононенком, яке в суд було подано Абромавичусом як приклад тиску на нього, так само немає керівника. В нас як півтора роки як проголосований Закон про управління державними компаніями, але жодної наглядової ради не створено. І цей саботаж відбувається на очах всієї країни під розмови про те, що в нас іде рішуча боротьба з корупцією, яка, на жаль, не проявляється в тому, щоб Верховна Рада закінчувала ту роботу, яка була на неї покладена в частині створення Антикорупційного суду і яка не продовжується в тому, щоб в нас було призначено чесне керівництво на державні підприємства. Тому в цій ситуації, яка склалася, в мене пряме запитання до Прем’єр-міністра, який, я сподіваюся, дасть відповідь, чому за його прем’єрства немає призначень? Чому не створюються наглядові ради з числа чесних співробітників, чесних менеджерів, які працювали на державний бюджет, а не на особисті потоки політичних партій і окремих корупціонерів? Дякую за увагу.
Дякуємо. Можна тільки погодитися, що у нас всі депутати рівні, всі мають право обговорювати законопроект. Я хочу продовжити засідання рівно на 10 хвилин, колеги, і сказати, що за цей час встигнуть у нас виступити депутати Арешонков, також Силантьєв і Шурма, і народний депутат Шурма, якому передає слово його колега Мусій. Будь ласка, народний депутат Арешонков, прошу.
Шановні пані головуюча, шановні колеги, шановні всі громадяни України, в черговий раз виголошую промову від імені групи народних депутатів України, які входять до Асоціації народних депутатів-чорнобильців, і в черговий раз змушений проголошувати про те, що не виконуються права, не виконуються зобов’язання держави по відношенню до такої категорії наших громадян, як постраждалі від аварії на Чорнобильській атомній станції. Нещодавно відбулася зустріч групи народних депутатів з Прем’єр-міністром Гройсманом, на якій був присутній також міністр фінансів. І ми вели мову про те, що необхідно передбачити в бюджеті 2018 року кошти на виконання зобов’язань держави, коштів, які передбачали медикаментозне, медичне забезпечення постраждалих громадян, кошти, які б спрямовувались, за рішенням судів, на компенсацію втраченого житла чорнобильцями, кошти на оздоровлення і харчування дітей, територій, які постраждали від аварії на ЧАЕС. Станом на сьогодні існує величезна заборгованість держави по виконанню і паралізації цих державних зобов’язань, і державних програм. Прем’єр-міністр погодився з тим, що потрібно такі фінанси передбачити в наступному фінансовому періоді. Але я зараз інформую про те, що в проекті бюджету на наступний рік передбачена сума в 1,9 мільярда, та, яка дорівнюється аналогічним фінансовим зобов’язанням 2015, 2016 і цього року. Незважаючи на те, що зросли ціни, продовжується інфляція і таке інше. Тому сьогодні потрібно думати і, безперечно, шукати джерела заміщення, але ще раз підкреслюю, держава має зобов’язання перед цієї категорією громадян і повинна шукати шляхи їх реалізації. На сьогодні, ми як члена асоціації пропонуємо, який може бути механізм, пропонуємо за рахунок яких джерел може відбуватися компенсація. Але, найголовніше те, що немає, на жаль, розуміння важливості цього питання. Натомість розказуємо про те, що існують в державі більш, можливо, нагальні проблеми. Що сьогодні потрібно і перелаштовувати військо, питання безпеки і оборони, питання медичної реформи і таке інше – це все абсолютно зрозуміло. Але скажіть мені, будь ласка, тоді яким чином ми дбаємо про здоров’я людей, якщо з програми фінансування чорнобильців взагалі випала програма по наданню якісних медичних послуг хворим, які отримали захворювання внаслідок аварії на ЧАЕС, в тому числі, онкохворим. І таких прикладів, я міг би наводити ще багато, тому я закликаю зараз всіх об’єднатись навколо законопроектів, які сприяють відновленню соціальних прав чорнобильців. І дякую колегам.
Дякуємо, колего. Будь ласка, Силантьєв, народний депутат, вас до слова запрошуємо і потім останній виступ.
Денис Силантьєв, фракція Радикальної партії Ляшка. Шановні українці! Політичний сезон триває, і всі ми бачимо, який він палкий з перших днів роботи Верховної Ради. Та, на жаль, в роботі діючого уряду нічого нового не відбувається. Всі їх робота зводиться до того, щоб задовольнити забаганки та вимоги міжнародних фінансових донорів, щоб отримати черговий кредит та повісити його борговим ярмом на наші з вами шиї. А між тим у наступному році тільки по боргах України повинна бути сплатити більше 10 мільярдів доларів. І в своєму останньому виступі в Верховній Раді України Президент не сказав, де ці гроші ми будемо брати. Але я хочу зараз зупинитися на іншому. На тому, яку тему, на жаль, у Верховній Раді піднімає лише фракція Радикальної партії Ляшка. Це стосується здоров’я наших з вами дітей, підростаючого покоління, здоров’я української нації. У проаналізованій мною роботі Кабінету Міністрів України більш ніж за півтора роки, скільки було подано законопроектів, які були тим чи іншим чином пов’язані з розвитком фізичної культури і спорту, зі створенням здоров’я зберігаючих технологій, з популізацією фізичної культури та безпеки наших дітей. Так от всього було подано шість законопроектів. З них три законопроекти, які або комітет повернув назад, або сам уряд повернув і відкликав на початку нового політичного сезону. Отже, залишається три. І ті три законопроекти, які або суто технічні, або зовсім не, скажімо так, несуттєво поліпшують, або касаються, що стосуються фізичної культури та спорту. Про що це свідчить? Та це свідчить про те, що людям, які очолюють профільне міністерство, зовсім нецікаво робити так, щоб діти в нашій державі були здорові та успішні, щоб вони не вештались по під’їздах, підвалах та підворіття, щоб з них виростали не наркомани, алкоголіки та злочинці, а щоб з них виростали здорові, успішні та сильні люди, щоб вони прославляли не лише своє місто і свою країну на весь світ, а щоб вони робили успішною. А чому це происходит? А тому, що потрібно ставити не свої забаганки на перше місце, не свої якісь меркантильні амбіції, а усвідомлювати, що ви прийшли в цю виконавчу владу для того, щоб робити цю країну краще ніж була вона до вас, а не навпаки. Радикальна партія це усвідомлює і усвідомлює свою відповідальність. Тому ми добиваємося прийняття законопроектів, ініціюємо ті законопроекти, які сьогодні дозволять вивести країну з того політичного, гуманітарного, економічного дефолту, до якого його довела дія нинішнього уряду. І тому я заявляю з усією відповідальністю з цієї трибуни, що коли фракція, коли партія Радикальна прийде до влади, то першим нашим основним завданням буде це створити умови, щоб українська нація була здоровою, успішною та сильною. Дякую.
Останній виступ на сьогодні в рубриці "Різне" народного депутата Шурми. Будь ласка, пане Ігоре.
Дякую, пані Ірина. Ігор Шурма. Шановні колеги, які залишися в залі, це зовсім небагато, з два десятки народних депутатів, я звертаюсь сьогодні не до вас, я звертаюсь до громадян України. Якщо громадяни України не знають, що таке дволикий Янус, що таке подвійні стандарти, то я хотів би сказати, це є все те, що сьогодні наповнює ауру, на превеликий жаль, сесійної зали Верховної Ради. До чого я веду? Поверну вас у 2014 рік, у цьому залі була створена коаліція у 302 особи, можна було змінювати Конституцію. У той час. У той час був на другому читанні і розгляді в залі на затвердження Закон про опозицію. На превеликий жаль, цей законопроект був не прийнятий. І оцей напрям до європейської спільноти, де у кожному парламенті є влада і є опозиція, дав гальмо. До чого це привело? Пройшов певний період часу, як завжди, революція поглинає своїх героїв – коаліція розпалася, вже нема на сьогоднішній день звернень, що на підставі договору, Коаліційної угоди ми йдемо до якихось рішень. Появились. появилися люди, які вийшли з коаліції, але не стали опозицією, оскільки на сьогоднішній день такого закону нема. Так ось, я хочу звернутися до тих людей. Якщо ви вийшли з коаліції, будь ласка, вийдіть з керівництва комітетів Верховної Ради, які ви отримали завдяки своєму перебуванню у коаліції. Я не є прихильником Радикальної партії, пале я мушу визнати, що позиція лідера партії Ляшка заслуговує на повагу. І їхній чоловік, їхній член вчора домігся позбавлення своєї посади в зв’язку з тим, що вони є не в коаліції, при чому дуже довго не розглядалося це питання. Хочу нагадати, що серед таких дволиких є 38 людей, які були в коаліції, а сьогодні є в так званій опозиції. Серед них є 7 голів комітетів, 6 перших заступників, 20 заступників і 5 осіб-секретарів. Вони всі отримують доплати від 500 до 150 гривень. Це продажність, тому що за ці гроші ви на сьогоднішній день не пишете заяву. Як вам не соромно? Це 93 тисячі кожного місяця. Це мільйон в рік, це є 5 мільйонів за вашу каденцію. Якщо вам не потрібні ці гроші і вам є смішно, позбудьтесь, але ж вам потрібні "понти", бо ви, коли приходите до людей, ви всюди козиряєте про те, що ви є керівництво Верховної Ради. Ще раз кажу: хочете бути правдивими перед людьми і мати повагу до них – майже повагу по відношенню до самих себе. Ви сьогодні звертаєте багато уваги на коаліцію, але лишилися по самій суті.
Шановний колего і шановні колеги, які залишилися на цю хвилину в сесійній залі, по-перше, як головуюча я хочу подякувати і колегам від коаліційних фракцій, і від опозиційних за достатньо продуктивний сесійний тиждень, коли ми прийняли важливі законопроекти і закони. І в першому читанні законопроект про приватизацію, над яким закликаю працювати до змін, до наступного другого читання. Також ми прийняли іншу низку важливих законів. Ми ненадовго зараз з вами говоримо один одному до побачення, тому що наступне, чергове пленарне засідання Верховної Ради України відбудеться вже у вівторок 14 листопада. Я хочу нагадати всім вам, шановні колеги, що цього тижня в Україні був День української мови, і з радістю зазначити, що цього тижня з трибуни Верховної Ради звучала тільки державна мова. Притому перфектна від усіх виступаючих, всіх фракцій. І це абсолютно чудово. Я бажаю всім вам гарних вихідних. І до зустрічі 14 листопада о 10-й годині на черговому ранковому засіданні. До побачення. Всім гарних вихідних. Я йду працювати зараз, так само, як і ви, над документами.