Доброго дня, шановні депутати, представники Кабінету Міністрів, журналісти, гості Верховної Ради, телеглядачі, радіослухачі! Сьогодні 31 жовтня, вівторок. Я прошу депутатів підготуватися до реєстрації. Проводиться поіменна реєстрація. Прошу. [[10:05:14]] В залі зареєструвалося 379 народних депутатів. Ранкове засідання оголошується відкритим. Шановні депутати, 27 жовтня Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного 26 березня 2006 року в багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі Лещенка Віктора Миколайовича, включеного до виборчого списку Блоку „Наша Україна”. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Лещенко Віктор Миколайович. Будь ласка.
Добрий день, поважні народні депутати, поважний головуючий. Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та Законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Спасибі вам. Привітаємо нового народного депутата. Побажаємо йому успіхів на вибраному поприщі. Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо час для виступів уповноважених представників фракції з внесенням пропозицій оголошень, заяв, повідомлень. Я прошу представників фракцій записатися на виступ, будь ласка. Будь ласка, Петро, Олександр Миколайович Ткаченко від фракції комуністів. За ним виступатиме Білорус.
Шановні радіослухачі, шановні народні депутати, мені доручено від фракції Комуністичної партії зробити коротку заяву. Я хотів би сказати, що Україна – унікальна держава, але не всі ми її розуміємо унікальність. Унікальність не лише в тому, що ми робимо, що ми виробляємо, яку залишимо після себе спадщину, а унікальність в тому, що Україна займає п’яте місце в світі по кількості сільськогосподарських угідь і 25-те місце в світі по кількості населення. І сьогодні Україна стоїть на узбіччі цивілізованих держав і весь час проситься, щоб її прийняли в європейське співтовариство. Це принизливо. Але я хочу сказати, шановні друзі, що якщо ми це розуміємо, то ми повинні, мабуть, думати, яка галузь може поновити економічне становище нашої держави. І думаю, всім зрозуміло, що це – агропромисловий комплекс. Агропромисловий комплекс, який має величезний економічний і соціальний потенціал. Але нас турбує те, що 15 років Богом проклятих реформ призвели до того, що в нас сьогодні 15 мільйонів сільського населення живе за межею бідності. Сьогодні принижена аграрна наука, яка з року в рік, практично, по остаточному принципу фінансується бюджетами України. І сьогодні, коли формується бюджет на 2007 рік, робиться це ж саме. Я хочу сказати слідуюче, що ми стоїмо на порозі, коли з 1 січня 2007 року може статися непоправима трагедія для України, коли земля стане товаром. Тому народні депутати аграрії, не дивлячись на свої політичні уподобання, свої політичні пристрасті до тієї чи іншої фракції, зібралися і створили аграрну групу робочу, яка повинна займатися стратегічними питаннями. В цю робочу групу увійшло 22 народні депутати. Від фракції Партії регіонів – 7 чоловік, від БЮТ – 3, від "Нашої України" – 2, від Соціалістичної партії – 5, від Комуністичної – 2 і позафракційних – 3. Обрано головою міжпарламентської групи Ткаченка Олександра Миколайовича, тобто мене, представника від Комуністичної партії, першим заступником голови обраний Кириленко Іван Григорович від БЮТ.
Будь ласка, від фракції можна до 5 хвилин. Прошу.
Рижук Сергій Миколайович від фракції Партії регіонів, заступниками Сінченко Василь Андрійович від Соціалістичної фракції і Шкляр Володимир Борисович від „Нашої України”. Я просив би керівництво Верховної Ради дати доручення відповідним органам зареєструвати цю міжфракційну організацію і, безперечно, створити умови для її праці. Думаю, що ця міжфракційна група буде все робити для того, щоб поновити славу України як аграрної держави. Спасибі.
Спасибі вам. Вважайте, що таке доручення дається секретаріату і зареєстрована група буде. Працюйте в ім’я інтересів галузі і людей, що проживають на землі. Білорус Олег Григорович. Турчинов буде говорити? Будь ласка, Турчинов від фракції „Блоку Юлії Тимошенко”. П’ять хвилин для виступу. Прошу.
Шановні громадяни України, шановні народні депутати. Ми змушені констатувати, що в Україні розв’язаний кримінальний терор проти опозиційної сили „Блоку Юлії Тимошенко”. Побиття, погрози наших депутатів, особливо на місцевому рівні стають нормами. У той же час ми не можемо не заявити про страшні події, які відбулися на минулому тижні. 26 жовтня у Львові заступник керівника фракції Львівської міської ради Роман Фідішин під час того, як був біля машини, був поранений від вибуху вибухівки, яка була закладена у машину. Дуже важко був поранений його помічник. І головне. Була на місці вбита дівчина 14 років, яка поруч йшла до школи. 27 жовтня наступного дня на восьмому поверсі у власній квартирі був убитий двома пострілами в голову Геннадій Бистряков, помічник народного депутата Скубенка від нашої фракції. Шановні колеги, жодного вбивства на замовлення. Досі в Україні не розкрито, не розкривається і не планують розкривати. Замість серйозної роботи, замість боротьби проти криміналітету відбуваються пусті прес-конференції наших силовиків, де ми чуємо пусту болтовню, брехню і нісенітниці. Ми вимагаємо негайно в парламенті заслухати міністра внутрішніх справ, керівника Служби безпеки України, Генерального прокурора України. Ми вимагаємо припинити болтовню і почати реальні розслідування проти замовних вбивств. Ми вимагаємо припинити терор в Україні. В той же час сьогодні ми змушені констатувати, що влада в Україні не здатна захистити своїх громадян. Більше того, ми змушені констатувати, що влада потурає вбивцям і криміналітету. І задається питання, чому? І ми відповідаємо, тому що сьогодні при владі знаходиться криміналітет, крапка. Далі. Свідченням, що криміналітет керує країною, є і розмова в прямому ефірі міністра від енергетики Бойка, який фактично визнав, що він, працюючи головою НАК „Нафтогазу”, фактично представляв напівкримінальну структуру „РосУкрЕнерго” в переговорах з власною структурою НАК „Нафтогазу”. Тобто фактично в прямому ефірі визнається страшний злочин, масштабна корупція, завдяки якій з нашої української економіки виводиться щороку півтора – два мільярда доларів. І за це люди підвищення отримують і отримують посади міністрів, замість того, щоб перебувати у в’язниці. Саме тому наша фракція вимагає на цьому тижні проголосувати слідчу комісію, яка б розслідувала діяльність посередників, кримінальних посередників на сучасному енергоринку та згубні наслідки від їх діяльності. І на закінчення. Шановні колеги, ми закликаємо всіх народних депутатів, які мають гідність, які мають порядність, об’єднатись з нами для того, щоб припинити панування синдикату злочинних чиновників, брудних бізнесменів та обслуговуючих махрового криміналітету, які сьогодні взяли владу в Україні. Дякую за увагу.
Слово від фракції соціалістів надається Василю Петровичу Цушко. Увага.
Уважаемые коллеги народные депутаты! Я первый раз выступаю с этой трибуны с заявлением не по политическому вопросу и не по законодательству. Этот вопрос касается безопасности моей и моей семьи. Мои открытые выступления в последнее время и конкретно выступление на одной из телепередач, где возникла острая дискуссия по вопросу, что я, поводом которой послужило, что я затронул, цитировал Президента Ющенко, а именно его слова, что деятельность компании «ЕЭСУ – Единые энергетические системы» нанесла ущерб государству в размере 8 миллиардов гривен дало такой результат. После этого заявления, я и моя семья подверглись незаконному давлению и преследованию со стороны неизвестных лиц. Неизвестные угрожали мне и моей семье, чтобы я прекратил подобные заявления, которые были сделаны в эфире. Угрозы передавались по телефону. Причем неизвестные имели номера всех моих контактных телефонов как домашних, так и рабочих, а также самое интересное, телефоны мобильные моих детей. Я бы не стал предавать большое значение этим звонкам, но не могу скрыть своей обеспокоенности, что преследованию подвергаются самые близкие мне люди. Более того, некоторые фактические обстоятельства в течение этой недели, подтверждают, что цепочка случайностей превращается в цепочку запланированных, что ли обстоятельств. Поэтому я обратился с письмом в соответствующие инстанции разобраться и дать оценку сложившейся ситуации, а также просил обеспечить моей семье охрану на этот период, пока будет вестись расследование этого инцидента, который убежден, должно стать открытым, объективным, чтобы показать недопустимость использования в политике недостойных методов политической травли инакомыслящих, подтвердить, что курс на демократию, права человека, свободу слова в Украине остается непоколебимым. Я призываю всех нас, независимо на каких уровнях политикой мы занимаемся, в Верховном Совете, в других советах, а также, занимая чиновничьи посты, уходить от двойных стандартов. Жизнь дается человеку один раз и, поверьте, когда чувствуешь это на своих близких из-за того, что у тебя есть свое мнение, то это становится действительно страшно. И не политизировать эти вопросы, а обращаясь ко всем нам, депутатам, а так же к правоохранителям, чтобы они были без политики, действительно, защищали и обеспечивали и свободу слова, и демократию, и защиту личности. Спасибо.
Слово має від „Нашої України” Жебрівський Павло Іванович. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Мені доручено зачитати заяву фракції „Нашої України” щодо бюджетного процесу. Фракція „Нашої України” заявляє про неприпустимість розгляду та ухвалення в першому читанні проекту Закону України „Про Державний бюджет України на 2007 рік” без попереднього ретельного ознайомлення з ним народних депутатів. Сьогодні нам фактично пропонується затвердити принципові концептуальні засади, на які ґрунтуватиметься бюджет наступного року. Депутати повинні усвідомлювати, що відповідно до статті 42 Бюджетного кодексу на друге читання законопроект готує виключно Кабінет Міністрів України. Таким чином, не відповідають дійсності твердження про те, що парламент буде мати можливість виправити ті численні принципові недоліки, які залишаться після проходження першого читання. З часу взяття до розгляду Верховною Радою проекту державного бюджету тільки депутатами фракції „Наша Україна” внесено понад 700 змін та доповнень до нього. В той же час, лише вчора ввечері депутати змогли отримати порівняльну таблицю. Ми не можемо розцінювати намагання уряду і, так званої, антикризової коаліції похапцем без ретельного вивчення депутатським корпусом, проштовхнути через парламент проект бюджету інакше ніж намагання підсунути громадянами України кота і мішку. Це порушення принципів прозорості бюджетного процесу. За такими кроками влади криється спроби приховати від українського народу та депутатів непрофесійність та загрози, які несе економіці проекту основного фінансового документу країни. Адже, навіть попередній аналіз проекту бюджету свідчить про численні факти недофінансування соціальних видатків, надмірну централізацію бюджетних ресурсів, перекоси у фінансуванні на користь окремих регіонів, галузей тощо. Фракція „Наша Україна” вимагає від керівництва Верховної Ради України перенести розгляд Проекту Державного бюджету на 2007 рік щонайменше до четверга 2 листопада з метою ознайомлення з ним народних депутатів. Дякую за увагу.
Слово має від фракції регіонів Владислав Лук’янов, будь ласка.
Заява фракції регіонів стосовно відновлення взаємовідносин з Російською Федерацією. Шановні співвітчизники! Фракція регіонів вітає усіх громадян України з початком нового політичного періоду, періоду налагодження дружніх відносин з братською слов’янською державою – Російською Федерацією. Ми висловлюємо глибоке задоволення та виражаємо свою підтримку діям уряду Віктора Януковича, в центрі яких добросусідство, взаємовигідне співробітництво, орієнтація на довготривале стратегічне партнерство. Шановні виборці! Україна отримала жорстокий історичний урок, пов’язаний з крахом ілюзій стосовно здібностей та здатностей помаранчевих політичних сил. На превеликий жаль, за помилки політиків завжди розраховуються прості люди. Громадяни України відчули на собі глубину політичних авантюр попередніх правителях. Зараз ситуація вже змінюється. Не раптом і не відразу. Хто хоче безкоштовного дива, економічних казок та політичних нісенітниць, можуть і далі слухати своїх улюблених помаранчевих акторок та казкарів. Нашому уряду вдалося розтопити кригу незрозумілих та невизначених відносин, які накопичили помаранчеві горе-державотворці. Ми стверджуємо, за два з половиною місяці вдалося зробити багато. Все важко навіть перерахувати. Зупинюсь на головному. По-перше, уряд Віктора Януковича відновив нормальний робочий механізм співпраці та вирішення усіх питань між Україною та Російською Федерацією. По-друге. Укладені домовленості щодо збільшення обсягів постачання нафти на українські нафтопереробні заводи. Таким чином, завантажуються роботою підприємства, ринок нафтопродуктів насичується, ціни знизилися, люди мають роботу. По-третє. Україна знає точну ціну і обсяги газу, які отримає. Закордонні експерти дуже високо оцінюють досягнуті українською стороною домовленості. Четверте. Досягнуто домовленості щодо взаємовигідного співробітництва в енергетиці. Шосте. З 2007 року Україна та Росія розгортають роботи за програмою „Співробітництво в сфері дослідження та використання космічного простору”. Україна та Росія будуть продовжувати співпрацю в авіапромисловій галузі. Першочерговим визначено відновлення серійного виробництва літаків АН-124. Наступне. В агропромисловому секторі відновляється безперешкодне постачання до Росії продукції м’ясомолочного виробництва з України. Скасовані тимчасові обмеження на транзит тваринницької продукції. Підписано низку угод щодо міжрегіонального та прикордонного співробітництва, що добре впливає на економічний розвиток цих регіонів. Розвиток економіки України пришвидшується. Призначено чергову планову дату засідання Міждержавного економічного комітету Україна-Росія. В рамках міждержавної комісії створено 11 підкомісій, які розпочали реальну роботу з налагодження співробітництва. Зважений прагматичний курс, який пропонує антикризова коаліція, та уряд, очолюваний Віктором Януковичем, викликав зустрічні кроки з боку Російської Федерації. Без сумніву, бути більш ефективними та продуктивно працювати на користь обох держав можна виключно на основі співробітництва та взаємоповаги до національних інтересів кожної сторони. Партія регіонів не обіцяє неможливого. Однак, ми гарантуємо вам день за днем, крок за кроком уряд Януковича працює і буде працювати на користь громадян України. Разом ми переможемо. Дякую.
Дякую за виступ. Кілька відповідей на питання, які ставили виступаючі. Олександр Турчинов висловився відносно терору в Україні і те, що влада потурає вбивцям і інше зробив зауваження. Вніс пропозицію про створення тимчасової спеціальної комісії. Відносно комісії я вчора на Погоджувальній раді сказав: будь ласка, готуйте проект постанови. Вони підготували. Включені туди представники різних фракцій, ми проголосуємо, створимо таку комісію, вона буде працювати. Відносно терміну роботи - комісія, котра вивчатиме участь посередників на газовому ринку, то, я думаю, що там півроку занадто багато, бо ми перетворюємо парламент у склад комісії замість того, щоб займатися законодавчою роботою. Треба скоротити термін, але вияснити суть речей, хто, як, які інтереси відстоює, і як він працює. Водночас, я просив би всіх обережніше використовувати час на трибуні відносно висловлювань щодо причетності влади до злочинів і тому подібне. У Олександра Валентиновича була прекрасна можливість продемонструвати силу і порядність влади, будучи керівником Служби безпеки. Я щось не пригадую прикладів, які би свідчили про такі наслідки. Тому давайте не закидати каміння у чужі городи, а дивитися спочатку у свій. Просив би також не використовувати під час виступів образливих дефініцій на зразок „так звана антикризова коаліція”. Вона названа відповідно до Конституції і Регламенту України „Антикризова коаліція”, вона формувала Кабінет Міністрів, в який входять, до речі, і представники фракції, котра виступала сьогодні з критикою, так званої коаліції, але ви повинні мати на увазі, що вона створена відповідно до Конституції, працюватиме відповідно до Конституції і гарантуватиме стабільність владі в Україні. Я просив би звернути на це увагу і бути, ще раз повторюю, коректнішими під час висловлювань. Ми маємо приступити зараз до розгляду першого питання порядку денного про державний бюджет України. Хочу повідомити радіослухачів, перш за все, про те, що у роботі парламенту бере участь Кабінет Міністрів України на чолі з Прем’єр-міністром Віктором Януковичем. Давайте привітаємо Кабінет Міністрів. [[О п л е с к и]] Водночас повідомляю, що від двох фракцій – „Блоку Юлії Тимошенко” і „Нашої України” надійшла заява про оголошення перерви на півгодини. Будь ласка, можете скористатися цим часом. До 11-ої години оголошується перерва.
Продовжуємо засідання. Юрій Триндюк від двох фракцій висловить міркування з приводу теми, яку вони обговорювали під час перерви. Прошу. Я прошу уваги! Сідайте на місця, слухайте, що говорить ваш колега. Будь ласка.
Здравствуйте, уважаемые коллеги! Юрий Триндюк, «Блок Юлии Тимошенко». Ну, я хотел бы немного рассказать по бюджетному процессу и сначала поблагодарить всех членов бюджетного комитета за плодотворную работу, которая была. Но эта плодотворная работа фактически была остановлена последним заседанием бюджетного комитета в пятницу, которое было проведено в закрытом режиме и на котором была сделана попытка в буквальном смысле уничтожить то, что было наработано всеми членами бюджетного комитета, я хочу заметить, всеми фракциями раньше. Кроме того, хотел бы остановиться на таком важном моменте, как сравнительные таблицы. Сравнительные таблицы были выданы членам бюджетного комитета в 17.00 вчера. А другие депутаты получили их только сегодня. В принципе, это очень большой документ, поверьте. Но я хочу быть незаангажированным и политически незаангажированным. Но даже если получить этот документ вчера соответственно и прочитать его за одну ночь - это очень сложно. Кроме того, вот я, поработав ночь над этими таблицами, увидел явные расхождения между тем, что есть раньше, и тем, что сейчас. Я их буквально вкратце зачитаю. Значит, не исключены положения относительно возобновления деятельности СЭЗ. Не продлен существующий режим налогообложения в АПК, остались в тексте и перечни предприятий, которые подлежат приватизации. Также осталось и право Кабмина вносить изменения в этот список. Из статьи восьмой, статьи 30-й не исключено положение о контроле над перераспределением субвенций Бюджетным комитетом. Из части второй статьи 49 сделано то же в отношении распределения субвенций по объектам. Проигнорировано решение комитета об отмене постыдных положений о госслужащих, служащих органов местного самоуправления и судьях. Я о чем еще хочу сказать: что давайте мы не будем заполитизировать этот вопрос. Действительно, депутатам надо время для изучения этого документа, потому что он очень весомый и большой. Я не исключаю, что, может быть, допущены просто были ошибки какие-то, которые надо доработать. И поэтому я предлагаю отложить рассмотрение бюджета для более детального изучения сравнительных таблиц, потому что это надо сделать. И хочу еще заметить. Вот когда мы работаем в Бюджетном комитете, у нас нет политики, буквально до последнего заседания. И хотел бы от депутатов, чтобы мы конструктивно поработали над этим и при голосовании вы это учли. И еще я хочу сказать, что вопрос – документ бюджета – очень важный. И давайте, чтобы наше заседание транслировалось в открытом режиме на улице, потому что люди собрались, люди хотят слышать, люди хотят знать. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, я до служб звертаюся технічних, включіть на вулиці, це дуже цікаво, коли слухають громадяни суть обговорення питання про бюджет. По-перше. По-друге, вчора на Погоджувальній раді ми ретельно аналізували можливість розгляду законопроекту сьогодні. Скажу, що багато фракцій, кілька фракцій вчора у зв’язку з тим, що над проектом бюджету саме Комітет бюджетний і фракції працювали як ніколи конструктивно, вчора на вечірньому засіданні фракції вони визначалися відносно ставлення до бюджету. Я брав участь у засіданні однієї з фракцій, можу сказати, що це була справді конструктивна розмова. Я міг би поставити пропозицію цю – про перенесення, - але ми на Погоджувальній раді вчора визначилися, що розгляд бюджету буде йти сьогодні. І потім, давайте будемо послідовними: ми від вашої фракції мали вимогу про необхідність розгляду питання не пізніше 20-го жовтня. Після того, як ми перенесли його на 30-те жовтня, після того, як комітет працював і робоча група створена була на пропозицію депутатів у складі представників всіх фракцій і очолювали цю робочу групу, і Кабінету Міністрів, і очолювали цю робочу групу перший віце-прем’єр і перший віце, голова Верховної, і перший заступник голови Верховної Ради, провівши відповідне засідання, підготували документ і сьогодні є можливість, по суті, його дізнатися за процедурою обговорення. Тому я просив би так, я погоджуюсь з Юрієм Триндюком про те, що це питання треба розглядати не політизовано. Якщо виявиться по ходу розгляду цього документу, що він недосконалий, що його треба розглядати в повторному першому читанні, або що, то ми приймемо відповідне рішення. Але ви матимете змогу кожен висловитися відносно змісту цього документу і ваша думка буде врахована під час голосування. Я хочу сказати про те, що відповідно до бюджетного кодексу і Регламенту, бюджетний кодекс в особливій частині передбачає процедуру розгляду прийняття державного бюджету, а Регламент у відповідних статтях 26-ої глави. Ми будемо діяти абсолютно відповідно до цих документів. І тому я тільки скажу про процедуру саму, вона передбачає, нагадаю тим, хто слухає на вулиці і тим, хто на радіо, чи телебаченні слідкує за роботою парламенту у цій момент, що спочатку буде звучати доповідь голови комітету з питань бюджету до 15 хвилин; потім відповіді на запитання – до 10 хвилин; потім виступ першого віце-прем’єра з приводу бюджету – до 10 хвилин; потім відповіді його на запитання - 10 хвилин; виступ голови Рахункової палати – до 10 хвилин; а потім виступи представників депутатських фракцій, комітетів Верховної Ради України, народних депутатів. Хочу звернути увагу, що Регламент передбачає: виступи представників від комітетів ідуть за письмовими пропозиціями голів комітетів. Вони доручають, щоб не було потім суперечки відносно того, чи від себе виступає депутат, чи від комітету. Представники фракцій будуть записуватися за традиційною процедурою за допомогою електронного табло – системи „Рада”. Після того буде заключне слово, виступи представників від фракцій і комітетів до шестидесяти хвилин, заключне слово від Комітету з питань бюджету – до п’яти хвилин, а разом – дві години. Це регламент передбачає таку процедуру. Власне, її голосувати немає потреби, тому що це – норма Регламенту. У зв’язку з тим я зобов’язаний був вас повідомити про ці процедури. Я надаю слово голові Комітету з питань бюджету Макеєнко Володимиру Володимировичу. Прошу вас.
Шановний Олександр Олександрович, шановний Віктор Федорович, шановні народні депутати, члени уряду, представники засобів масової інформації. Сьогодні вперше новим складом Верховної Ради України буде розглядатися опрацьований в Комітеті з питань бюджету проект Закону України "Про Державний бюджет України на 2007 рік”. Проект, який розроблявся в умовах зміни урядів і рамках основних напрямів бюджетної політики на 2007 рік, схвалений попереднім урядом. Тому Комітет з питань бюджету пропонує розглянути цей бюджет перш за все як бюджет перехідного періоду, бюджет, сформований на чинній податковій базі, чинному соціальному законодавстві, яке не забезпечено фінансовими ресурсами держави, можливостями нашої економіки. Опрацювання проекту закону у комітеті здійснилося за участю народних депутатів, представників комітетів при широкому обговоренні показників розпорядників коштів центральних органів влади та органів місцевого самоврядування. Тісна співпраця з урядом засвідчила про дотримання задекларованих урядом принципів реалістичності і прозорості бюджетного процесу. Крім того слід відмітити, що підготовка проекту Закону про Державний бюджет на 2007 рік для розгляду у першому читанні здійснювалася комітетом згідно статті 40 Бюджетного кодексу та прийняття вперше рішенням Верховної Ради України щодо утворення відповідної парламентсько-урядової робочої групи. Саме завдяки цій групі, які очолювали співголови – перший заступник голови Верховної Ради Адам Іванович Мартинюк та перший віце-прем’єр-міністр фінансів України Микола Янович Азаров, та при участі представників кожної депутатської фракції, голів комітетів з питань бюджету, з питань фінансів, банківської діяльності, а також уповноважених представників Секретаріату Президента України за участю першого заступника глави Секретаріату Президента Яценюка Арсенія Петровича, керівника Головної служби соціально-економічної політики Гайдуцького Павла Івановича. Були прийняті виважені компромісні рішення по найбільш проблемних питаннях законопроекту, соціальних, політичних, а також, що стосувалося пенсійного забезпечення. Сьогодні від імені нашого комітету я б хотів подякувати за активну роботу і надання пропозицій для покращання головного фінансового документу 2007 року всім фракціям та комітетам Верховної Ради України задля того, щоб Закон до Державний бюджет на 2007 рік став дійсно фінансовою Конституцією України. Я повинен сказати, що всі пропозиції чи то народних депутатів, Александровської, Баранівського, Бокого, Гірника, Денісової, Жебрівського, Журавка, Кінаха, Ключковського, Матвієнкова, Потапова, Тимошенко, Сивульського, які подали найбільшу кількість зауважень та доповнень до проекту закону, всі носили суттєво предметний характер. Не було жодної пропозиції, яка б мала політичне забарвлення. Комітетом опрацьовано близько 3 тисяч 600 пропозицій, які надійшли від народних депутатів, комітетів Верховної Ради, депутатських фракцій до законопроекту, які були згрунтовані зараз у більше, ніж 2,5 тисяч пропозицій. Попередній аналіз зазначених пропозицій свідчить, що найважливішими питаннями були збільшення видатків Державного та місцевого бюджетів, зменшення ставок податків та зборів, зменшення надходжень від приватизації, запровадження нових податків, продовження функціонування ПДВ в аграрному секторі поза межами бюджетної системи. Але при цьому необхідно відверто зазначити, що практично всі пропозиції народних депутатів розбалансовані і подані з порушенням частини два статті 40 Бюджетного кодексу України, де визначено, що пропозиції щодо збільшення видатків бюджету мають визначати джерела покриття таких видатків, а пропозиції стосовно зменшення доходів бюджету – джерела компенсації. Крім того, суб’єктами законодавчої ініціативи запропоновано за нашими підрахунками збільшити витрати Державний бюджет без врахування міжбюджетних трансферів на 75 мільярдів гривень, а пропозиції на скорочення видатків – лише на 400 мільйонів гривень. Пропозиції щодо збільшення розрахункового обсягу видатків місцевих бюджетів, включаючи дотації та субвенції місцевим бюджетам становить понад 20 мільярдів гривень. Запропоновані народними депутатами зміни до податкових норм та показників доходів призводять до витрат доходів у сумі 30 мільярдів гривен. Загалом з 2 з половиною тисяч пропозицій народний депутатів, опрацьованих в порівняльній таблиці, Комітет з питань бюджету пропонує врахувати в цілому або частково одну тисячу 900, відповідно відхилити 600. В ході обговорення проекту закону комітетом підготовано близько 100 доручень уряду, які необхідно опрацювати під час підготовки проекту закону до подання на друге читання. А тепер пропоную перейти безпосередньо до запропонованих вам висновків і пропозицій комітету. Щодо доходів. Враховані в проекті доходи Загального фонду Державного бюджету є хоч напружені, але реальні для виконання. Необхідно зазначити, що при формуванні показників бюджету на 2007 рік збережено пропорції приросту доходів Загального фонду зведеного бюджету та номінального приросту ВВП на рівні 2006 року, порівняно з минулим роком, 2005. Найбільш гострими питаннями цього блоку стали зміни до податкового законодавства, передбачені в законопроекті. Слід зазначити, що значна їх частина повториться у законах про Державний бюджет з року в рік і носить системний характер. Це свідчить про нагальну необхідність врегулювання відповідних питань у базових законах. Водночас про те вилучення таких норм законопроекту, які пропонують народні депутати, не підтримано комітетом, оскільки це призведе до значних втрат доходів і порушить баланс бюджету. Тому пропонується доручити уряду перенести положення статей проекту закону, які стосуються змін податкового законодавства, в окремий законопроект при внесенні змін до законів з питань оподаткування та подати його Верховній Раді з подальшим опрацюванням і прийняття закону до розгляду проекту „Про Державний бюджет на 2007 рік”. Така пропозиція підтримана і робочою групою. Також врахована пропозиція щодо оподаткування спадщини та операцій з продажу нерухомості. Зокрема не будуть оподатковуватися житлові будинки та квартири, площа яких не перевищує 100 квадратних метрів та знизиться ставка оподаткування с 5% до 1. Стосовно оподаткування у спеціальних вільних економічних зонах та територіях пріоритетного розвитку, яке також містить дискусійний характер, Комітет з питань бюджету разом з робочою групою рекомендують доручити Кабінету Міністрів підготувати і внести одночасно з проектом закону до другого читання пропозиції щодо урегулювання питання функціонування спеціальних економічних зон та територій пріоритетного розвитку. При цьому, передбачивши механізм створення ефективних інвестиційних та інноваційних проектів, забезпечивши жорстке регламентування порядку їх реалізації і посилення державного контролю за виконання відповідних проектів. Ще одне питання цього блоку, яке виявилось найбільш проблемним – це спеціальний режим оподаткування податком на додану вартість операцій сільгоспвиробників. Разом з тим, враховуючи, що 19 жовтня цього року Верховною Радою прийнято закон, яким продовжено діючий в поточному році режим оподаткування сільгоспвиробників пропонується доручити уряду привести у відповідність до цього закону норми проекту Закону про Державний бюджет та провести коригування доходів і видатків загального фонду Державного бюджету на державну підтримку виробничих програм в агропромисловому комплексі. Відразу хочу запевнити, що передбачається не зменшувати загалом державну підтримку села, а змінити механізм її надання на такий, який діяв в поточному році, стаття 74 Закону України „Про Державний бюджет 2006 рік”. Тобто це через бюджет, а шляхом надання державної дотації, залишивши податок на додану вартість у сільгоспвиробників. Стосовно відрахування частини прибутку державних підприємств необхідно зазначити, що комітет підтримує намагання уряду знизити норматив з 50 відсотків до 15, що є реальним кроком для зниження податкового навантаження на державний сектор економіки та має стати стимулом для інноваційно-інвестиційного розвитку. У підприємств в такому разі залишається біля двох мільярдів гривень. Проаналізувавши показники доходів проекту Державного бюджету та з урахуванням розгляду пропозицій у порівняльній таблиці до проекту закону комітет пропонує збільшити прогноз надходжень до загального фонду державного бюджету на 741 мільйон гривень, зокрема: по збору за спеціальне водокористування - на 8 мільйонів гривень, акцизному збору із вироблених в Україні товарів – 170 мільйонів гривень, митним збором - загалом на 523 мільйона гривень, плати за оренду цілісних майнових комплексів та іншого державного майна - на 20 мільйонів гривень, доходах від операцій з кредитуванням та надання гарантій - на 20 мільйонів гривень. Крім того, пропонується зменшити на 93 мільйони гривень плату за митне оформлення товарів та транспортних засобів поза місцем риштування митних органів. Щодо державного боргу та приватизації. Запропоновані надходження від приватизації в повному обсязі зарахувати до загального фонду державного бюджету з відповідним перенесенням до загального фонду видатків на заходи пов’язані з проведенням приватизації державного майна. Державний борг України є на достатньо безпечному рівні і не передбачається його зменшення в наступному році з 17 відсотків до 16 відсотків по відношенню до валового внутрішнього продукту. Це відповідає граничній величині у 60 відсотків визначений Бюджетний кодексом України. У своїх висновках і пропозиціях щодо цього блоку комітетом врахована пропозиція народних депутатів, яким вдосконалено ряд положень, включаючи посилення контролю функції парламенту. Зокрема, статтю 16 пропонується доповнити нормою, що зобов’язує Міністерство фінансів щомісячно інформувати Комітет з питань бюджети про факти заміщення одних джерел фінансування дефіциту державного бюджету іншими. Аналогічне положення про щомісячне інформування Верховної Ради застосовано також до статті 21 щодо здійснення операцій з державним боргом, включаючи операції стосовно обміну, випуску та викупу державних боргових зобов’язань. Комітет підтримує ініціативу уряду щодо погодження державними підприємствами з Міністерством фінансів у Статному фонді, яких державі належить більше 50 відсотків акцій, здійснення внутрішніх довгострахових запозичень. Стосовно надання державних гарантій пропонує, щоб це питання визначалося урядом за погодження з Комітетом з питань бюджету. Слід відмітити, що серед джерел фінансування державного бюджету найбільш ризикованим є надходження від приватизації, які передбачені наступний рік у сумі 10 мільярдів гривень. Пропонується доручити уряду переглянути перелік підприємств, які підлягають приватизації у 2007 році, зокрема, в частині доповнення його великими та середніми підприємствами, привабливим для інвесторів та визначення реальних обсягів відповідних надходжень до держбюджету. Також доручено разом з Фондом Державного майна терміново подати на розгляд Верховної Ради проект Державної програми приватизації на 2007-2009 роки. Особливо дискусійним стало питання передбачання додатку 12 у проекті закону в частині призупинення дії Закону України про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Це питання розглядалося і на робочій групі. Спільними зусиллями рекомендуємо Верховній Раді дати доручення Кабінету Міністрів уточнити таку норму в юридичному аспекті та подати разом з проектом Закону про Державний бюджет на друге читання. Щодо місцевих бюджетів та міжбюджетних відносин. Щорічно при розгляді державного бюджету одним з головних питань, яке ставлять органи місцевого самоврядування, є забезпечення належними фінансовими ресурсами виконання делегованих державою повноважень. І цей рік не є винятковим з урахуванням зростання мінімальної зарплати цін та тарифів на енергоносії та інші товари та послуги. Розуміючи напруженість прогнозу надходжень до державного бюджету на наступний рік комітет категорично не ставить вимоги щодо збільшення на конкретний обсяг видатків місцевих бюджетів. Але вважає, що уряд має забезпечені необхідні видатки не тільки на оплату праці та енергоносії, але на придбання медикаментів, харчування та інші першочергові потреби. Більшість пропозицій народних депутатів стосовно місцевих бюджетів передбачають збільшення дотацій та субвенцій з державного бюджету. Ці пропозиції є слушними. Тому і пропонуємо дати доручення уряду детально вивчити їх та надати на друге читання шляхи врегування порушених питань. Комітет врахував пропозиції народних депутатів Жебрівського, Третьякова, Ключковського, Журавка, Єханурова, Каракая та інших стосовно збереження діючого в поточному році порядку фінансування окремих підрозділів органів внутрішніх справ, на базі яких має формуватися місцева міліція з державного бюджету. Таке рішення було підтримано робочою групою. Хочу відмітити, що комітет пропонує зберегти на наступний рік порядок надання та пооб’єктного розподілу коштів, субвенцій капітального характеру на виконання інвестиційних проектів, на газифікацію, на енергозбереження. Тобто порядок надання таких субвенцій та пооб’єктний розподіл має затверджуватися Кабінетом Міністрів за погодженням з бюджетним комітетом. При цьому перелік об’єктів визначатиметься за пропозиціями народних депутатів, погодженими з місцевими органами влади, і повинен враховувати ступінь готовності відповідних об’єктів, наявність проектно-кошторисної документації, ступінь газифікації, тощо. Комітет підтримав пропозицію щодо пооб’єктного розподілу коштів субвенцій на будівництво, реконструкцію, ремонт автомобільних доріг комунальної власності з. порядком. Я прошу ще 3 хвилини, Олександре Олександровичу, будь ласка.
Будь ласка, дайте можливість закінчити доповідь. Будь ласка.
Дякую. З метою зменшення ризиків виконання тимчасових касових розривів в процесі виконання бюджетів, комітетом підтримана пропозиція народних депутатів щодо встановлення помісячного перерахування коштів недоотриманої дотації вирівнювання до місцевих бюджетів. Вважаємо за доцільне доручити уряду здійснити розподіл між адміністративно-територіальними одиницями видатків за відповідною програмою Державного бюджету, насамперед на розвиток і реконструкцію централізованих систем водопостачання та водовідведення. Це сприятиме більш прозорому розподілу та ефективному використанню бюджетних коштів. Комітет пропонує розглянути можливе збільшення нормативу відрахувань до місцевих бюджетів збору за забруднення навколишнього природного середовища з 35 відсотків до 50. Це збільшить ресурси місцевих бюджетів, які будуть спрямовуватися на природоохоронні заходи та на розвиток територій. Крім того пропонується з наступного року передати повноваження органам місцевого самоврядування щодо надання пільг по оплаті за землю установам і організаціям, які у даний час отримують пільги за рішенням Кабінету Міністрів. Це є реальним кроком до вирішення болючої проблеми місцевих бюджетів, які щорічно втрачають майже 1 мільярд гривень. Щодо видатків Державного бюджету. Зокрема Комітетом з питань соціальної політики та праці за їхньою пропозицією комітет вилучив норму статті 60 щодо обмеження надання допомоги при народженні дитини. Така допомога буде надаватися, як у поточному році всім без виключення матерям новонароджених. Вилучено статтю 116, якою передбачалося обмеження двома прожитковими мінімумами розміру пенсій працюючим пенсіонерам. Це питання додатково розглядалося робочою групою. Вилучено статтю 110, якою передбачалося здійснити перерахунок пенсій у разі збільшення рівня заробітної плати відповідних категорій працюючих осіб та частини другої статті 108, якою доручається Пенсійному фонду здійснити перерахунок раніше призначених пенсій у межах встановленого максимального розміру. Вилучена стаття 140, якою передбачалося обмеження строку перебування на лікарняному 30 календарними днями. Слід відмітити, що багато дискусій щодо визначення умов оплати праці відбулося у комітеті. Це питання відносилося і на розгляд робочої групи, яка врешті вирішила підтримати позицію уряду стосовно визначення умов оплати праці для всіх працівників бюджетних установ державних і комунальних підприємств виключено Кабінетом Міністрів. Таким чином, шановні колеги, проектом бюджету на 2007 рік не передбачається зменшення видатків на соціальний захист та соціальне забезпечення, а, навпаки, у співставних умовах передбачається зростання видатків на соціальний захист на 8 відсотків. Нарешті хочу звернути увагу, що комітет прийняв рішення, всі пропозиції народних депутатів до додатків: три, чотири та п’ять, які стосуються показників видаткової частини бюджету на цій стадії проходження законопроекту окремо не розглядати, а дати доручення уряду після першого читання ретельно їх опрацювати з метою, щоб у другому читанні повернутися до зазначеного питання. Тому у порівняльних таблицях, які находяться у вас на руках по всіх таких поправках записано: враховано частково, доручення Кабінету Міністрів України. Незважаючи на досить стислі терміни надані уряду для підготовки проекту бюджету на 2007 рік, в ньому передбачено, як збереження соціальних показників на рівні не нижче поточного року. Зазначене відповідає принципам формування проекту бюджету висловлених Президентом України у листі до Верховної Ради від 6 жовтня цього року. Комітет підтримав пропозиції Президента і врахував їх у своїх висновках. Прошу підтримати зазначені висновки і дати можливість уряду плідно попрацювати над проектом закону для підготовки до другого читання. Шановні колеги! Ми вперше маємо історичний шанс. До найближчих виборів 3 роки. За цей період ми маємо можливість прийняти збалансований бюджет 2007 року і вже сьогодні приступити до розгляду неполітизованих проектів Державного бюджету на 2008 рік, 2009 роки. Ці документи об’єднають усіх нас – і Президента України, народних депутатів і уряд в ім’я процвітання нашої України, українського народу. Дякую за увагу.
Дякую вам за доповідь. Тільки нагадую, що треба вкладатися в регламент. Зважаючи на значення цього документу. Ми пішли тут на відхилення установленої норми, хоч ви не вийшли за межі загального права на використання часу для доповіді по бюджету для розгляду питання у першому читанні. Але. Зараз 10 хвилин на запитання. Будь ласка, виставте 10 хвилин і запишіться на запитання, шановні депутати. Прошу, Пономаренко.
Пономаренко, фракція комуністів. Володимир Володимирович, у мене запитання. Є норма, що на інвестиційні проекти на газифікацію погодження з народними депутатами, з адміністраціями. Це приводить кожного року, ми є свідками того, що постанова Кабміну виходить в кінці серпня. А не краще розділити, як ділять зараз на кожного жителя і дати районній раді, хай самі визначаються, які об’єкти. Ми привели до того, що у нас 140 шкіл не добудовано по цих субвенціях. І на 2006 рік знову 39 нових шкіл. Треба на закінчення газифікації 50 тис. дати, щоб закінчити, ми ці 50 тисяч не даємо, а починаємо новий проект на 2,5 млн. Я кажу, що оця норма себе не виправдала, пропозиції народних депутатів, погодження, що приводить до вересня, ми погоджуємо ці питання.
Дякую вам за запитання. Дійсно, змінилася політична система в Україні. Ви прекрасно знаєте, що попереднє скликання обиралася за змішаною системою: половину парламенту були мажоритарщики, половину парламенту пройшли за партійними списками. Сьогодні ми маємо стовідсоткову партійну систему. Змінилася політична ситуація, і треба змінювати систему розподілу субвенцій, в тому числі на газифікацію. Ваша пропозиція слушна, вона є в пропозиціях народних депутатів. І комітет обов’язково врахує її до другого читання. Дякую.
Шлемко. Вітенко. Де Шлемко? Тоді вибачте, будь ласка, я не помітив. То для того, щоб ви зосередилися. Шлемко, будь ласка. Зараз, зараз. Говоріть, будь ласка, говоріть, система ввімкнута. Ви подивіться на свою картку. Ви свою картку там вставили чи ні? Прошу. Секретаріат, розберіться, будь ласка, служба. Поки задає запитання Вітенко, а потім я йому знову дам слово. Будь ласка. Прошу, Вітенко. А потім. То я не чую, що ви говорите. Будь ласка, Вітенко. Вітенко передає слово Турчинову, так? Будь ласка, говоріть. Я прошу паузу. Одну хвилинку, заспокойтеся! Розберіться, у чому справа, чому система не працює.
Шановні колеги, я прошу, щоб Шлемко дали слово. Олександр Олександрович, я прошу Шлемко, уже включилося система, дайте.
будь ласка, Шлемко говоріть.
Прошу надати слово депутату Турчинову.
Добре, ну, все правильно.
Справа у тому, що Вітенко передасть іншому нашому народному депутату слово. Шановні колеги, я хочу звернутися до пана Макеєнко, який очолює Бюджетний комітет. Я вам показую о цю книжечку, яку ми тільки з ранку сьогодні отримали. А таких екземплярів кожен депутат отримав два. Тому питання до вас: можемо ми за 2 години, чи за 3 години прочитати серйозно і уважно цей документ для того, щоб голосувати за нього? Це перше питання. Друге питання: чому, маючи більшість, антикризова коаліція в бюджетному комітеті в тому числі, пішла на фальсифікацію документу, який ви сьогодні нам роздали. Ми тільки за пів години почали читати цей документ. І отримали позицію – вільні економічні зони, зрозуміло для кого це готується. Е приймав комітет ваш, щоб їх включити до бюджету. ПДВ, збереження нульової ставки ви голосували для сільського господарства, записано – 12% і так далі, і так далі. Чому брехнею і фальсифікацією ви починаєте працювати над бюджетним процесом. Дякую за увагу.
Дякую, вам Олександр Валентинович, що ви показали книжечку, я вам теж можу дещо показати, теж книжечку – це висновки і пропозиції Верховної Ради, підписаною мною, як головою бюджетного комітету 27 числа цього місяця. 28 числа сектор реєстрації зареєстрував всі ці документи, в електронному вигляді і на робочій групі з присутністю першого віце-спікера було підтверджено, що 28 всі матеріали були роздані. В друкованому матеріалі вони роздавалися, я особисто вчора був свідком, як на столах реєстрації роздавалися ці матеріали. Це щодо першого читання. До другого питання, шановний Олександр Валентинович. Ви були головою Бюджетного комітету і за ваше керівництво був прийнятий Бюджетний кодекс. Я вам нагадую, що Бюджетний комітет в своїй діяльності, він працює згідно бюджетного кодексу, який був прийнятий в той час, коли ви були головою. Що стосується ЯКів, то нібито фальсифікація. Ви прекрасно знаєте, ніяких фальсифікацій не було. Я на робочій групі відповідав на.
Дайте можливість закінчити думку, але коротше ви висловлюйте міркування. Будь ласка.
Засідання бюджетного комітету відбувалося відкрито, в присутності всіх народних депутатів, хто мав бажання. Що стосується фальсифікацій, перестаньте займатися політичною агітацією. Вибори закінчилися, дайте можливість сформувати нормальний бюджет, який буде відповідати інтересам народу. Фракції БЮТ я не хочу, вибачте, указувати, які поправки були враховані: Трендюка, який перед цим виступав, Кирильчука – народного депутата, Сивульського Миколи Івановича, Юлії Володимирівни Тимошенко – найбільше пропозицій поступило від вашої фракції. Ми працювали відкрито. Якщо ви кажете про засідання в п’ятницю, яке відбулося, да, воно відбулося після засідання робочої групи, але це було рішення комітету. Дякую.
Вітенко. Будь ласка, лаконічніше ставте питання і відповідайте.
Слово передайте, будь ласка, Томенку Миколі Володимировичу. Томенку, Томенку слово.
Шановний Володимир Володимирович! Я один фрагмент до попередньої дискусії. Я думаю, що треба визнати і вам як голові комітету, що, в принципі, напевно, ну, не варто віртуально вивчати бюджет в Інтернеті. Це класна штука – читати бюджет в Інтернеті, але, очевидно, треба роздавати бюджет заздалегідь і активно працювати, як це передбачено Регламентом. В мене два фрагменти запитання. Перше, велика проблема в сенсі поваги до всіх Регіонів: як ви думали в бюджеті, щоб співвіднести інтереси оцих регіонів, тому що, наприклад, ми бачимо в одній області 140 мільйонів на аеропорт, а іншій області – взагалі не згадано. І друга теза: як ви вирішили співвіднести інтереси влади і суспільства, тому що, наприклад, на ремонт „Феофанії” для еліти – 200 мільйонів, на всі фельдшерські пункти сільської місцевості – 100 мільйонів? Як тут справедливість врахувати?
Дякую за запитання. Ті питання, які ви підняли, вони, дійсно, віднесені до другого, третього, п’ятого додатку, і ми їх будемо розглядати після першого читання, якщо Верховна Рада підтримає, на друге читання. Всі цифри, які там є, вони є дискусійні. Я вам більше можу нагадати. Там є якійсь парк, там 39 мільйонів, я вам гарантую, що я з цими цифрами не вийду на трибуну Верховної Ради, і соціальна справедливість, вона буде врахована. І на цьому настоює уряд. Просто це позиції наших народних депутатів, поправки. Я не хочу перераховувати їхні прізвища, але вони дійсно не прив’язані до землі, до реальних потреб наших виборців. А що стосується областей, то це з року в рік, ви прекрасно знаєте, як розподіляються ці гроші. Згідно формули, яка є, згідно населення, згідно субвенцій, згідно тих доходів, які є в областях. І ми запрошуємо вас до роботи, якщо мало тих депутатів, які від фракції БЮТ, для того, щоб ці пропозиції були враховані. Дякую.
Мироненко.
Прошу передати слово Попеску.
Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний Володимире Володимировичу, окрім розробки проекту бюджету на 2007 рік ваш комітет повинен був також розглянути всі законопроекти, які впливають насамперед на дохідну та видаткову частини бюджету. В своїй доповіді ви частково цього торкалися. Але у мене є два запитання. Перше. Які конкретні висновки прийняті комітетом до норм законопроекту з питань умов оподаткування суб’єктів підприємницької діяльності, які реалізують інвестиційні проекти на території спеціальних вільних економічних зон та територіях пріоритетного розвитку? І друге. Як ви дивитеся на те, щоб вилучити пункт 8 статті 9, оскільки те, що зараз пропонується, може призвести до зупинки кольорової металургії? Дякую.
Що стосується другого, почну з другого. Дійсно, пункт 8 статті 9 він сильно б’є по наших виробниках. І комітет готовий розглянути і вилучити цю поправку. Що стосується спеціальних економічних зон. Комітет розглядав це питання. І я в своєму виступі наголошував, і це питання піднімалося на засіданні робочої групи. Всі ці питання будуть винесені в окремий законопроект, в якому будуть розглянуті всі плюси і мінуси цього законопроекту. Я хочу сказати, що жодна політична сила не проти вільних економічних зон і територій пріоритетного розвитку, але є питання, в якій якості вони повинні існувати, в якій якості вони повинні прийняті в нашому законопроекті. Це винесено в окремий законопроект і буде розглянуто окремо. Дано доручення уряду.
Макієнко.
В зв’язку з тим, що „Наша Україна” не отримала слово зараз, при цьому обговоренні, я прошу передати слово Петру Порошенку.
Будь ласка.
Вельмишановний Володимире Володимировичу, я дійсно підтверджую, що у вас в додатках і дорученнях є доручення про вилучення всіх податкових норм в окремий законопроект, але це не стикується з текстом рішення, яке прийняв ваш комітет, тому що левова частина пропозицій містить зміни до податкового законодавства. Зокрема неузгодження, про що казав колега Турчинов, позицій по оподаткуванню сільгоспвиробників, зокрема, страхування банків, зокрема, оподаткування вільних економічних зон та інше. Тому пропозиції, щоб ви вилучили з тексту і дійсно виконали те доручення, яке ви зробили. І друге. Додатки розглядаються при підготовці до першого читання. Тому не зрозуміла ваша позиція, що ви не несете відповідальність за змістовну частину додатків. За що ж буде голосувати зал Верховної Ради? Дякую.
Дякую. Олександр Олександрович, маленьке уточнення. Є депутат Володимир Макієнко, який задав питання, і є депутат Володимир Макеєнко, який на трибуні, щоб слухачі зрозуміли.
Ну, я так зрозумів, що Макієнко передав Порошенку, так?
Да, да, да. Макієнко передав Порошенку. Шановний Петро Олексійович, ви член робочої групи, який приймав участь в засіданні робочої групи, в тому числі разом з бюджетними комітетом. Комітет на своєму засіданні всі пропозиції комітету з фінансів, банків розглянув, багатьох їх врахував. Що стосується вашої пропозиції, податкових норм, вилучити в окремий закон і таке є доручення уряду ми підтримуємо. Якщо перед другим читанням ці податкові норми будуть проголосовані і Президент підпише цей законопроект, нема ніяких проблем. Якщо не підпише Президент і ми не проголосуємо ці законопроекти, то ми їх розглянемо в другому читанні разом з проектом бюджету. Дякую.
Дякую, вам. Сідайте, будь ласка. Слово має Микола Янович Азаров, прошу. Перший віце-прем’єр-міністр, міністр фінансів України. У вас 10 хвилин на доповідь і потім 10 хвилин на запитання.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! Кабінет Міністрів вдячний всім народним депутатам, фракціям і комітетам, що надали свої пропозиції до проекту бюджету. Багато з них мали конструктивний характер проте, значна частина суперечила статті 40 Бюджетного кодексу. Пропозиції щодо збільшення видатків бюджету не мали визначеного джерела покриття, а пропозиції стосовно зменшення доходів бюджету джерела компенсації втрат. Можна сказати, що така ситуація повторюється практично кожного року. Всі пропозиції були ретельно опрацьовані. Разом з народними депутатами уряд ретельно працював над шляхами удосконалення бюджету. Ми продовжували зустріч з експертами, радились з товаровиробниками. Зокрема, з залученням керівників сільськогосподарських підприємств та опрацьовувались шляхи вдосконалення підтримки аграрного комплексу. Повторно аналізувались потреби територіальних бюджетів. Наголошую, що не дивлячись на значну кількість пропозицій народних депутатів логіка та пріоритети бюджету залишаються незмінними. Які першочергові завдання будуть вирішені в наступному році. Перш за все, підвищення соціальних стандартів та рівня життя громадян. У відповідь на гучні заяви опонентів хочу підкреслити, що в бюджеті наступного року збережені абсолютно всі соціальні програми, які діють цього року. Видатки на їх фінансування збільшено. Пенсійний фонд та Фонд соціального страхування сформовані бездефіцитними. Ми маємо надзвичайно велику диспропорцію між темпами зростання заробітної плати та продуктивності праці. Темпами підвищення соціальних зобов’язань та реаліям розвитку економіки та можливостям бюджету. Природа їх виникнення передвиборчі популістські рішення спрямовані на економічне необгрунтоване та фінансово незабезпечені соціальні виплати. Попередні уряди залишили на у спадок диспропорції в ціновій політиці. Постійні ціннові всплески розхитували економіку суспільства. Разом з підвищенням соціальної складової не треба забувати про економічний баланс. Тому абсолютно логічним є застосування дієвих механізмів для активізації економічних процесів в державі. Мова йже про відновлення інвестиційно-інноваційної моделі розвитку економіки – це підвищення фінансової спроможності регіонів. Ми повинні відновити макроекономічну стабільність, закласти фундамент для стійкого і довгострокового економічного зростання, наступний рік має стає перехідним роком вирівнювання диспропорції і перекосів в економіці. Ще раз наголошую, проблем накопичилось надзвичайно багато, але за 1 рік їх вирішити неможливо. Тому уряд наполегливо працює над тим, щоб пріоритетні напрямки були забезпечені державною підтримкою. Щодо бюджетних висновків та пропозицій. По-перше, вони досить зважені та реально збалансовані. По-друге, вони максимально погоджені, адже весь цей час уряд і Міністерство фінансів тісно співпрацювали на всіх рівнях з депутатським корпусом. Але залишається ще ряд проблем, які потребують прийняття системних рішень, зокрема, йдеться про внесення змін до податкового та соціального законодавства, в тому числі питання пов’язанні з соціальним захистом держслужбовців і інших категорій населення. Можу сказати, що все буде незмінним. Актуальним залишається створення єдиної, справедливої, зрозумілої для усіх людей пенсійна система, ліквідація штучной диспропорції в пенсійному забезпеченні, запровадження наступного етапну пенсійної реформи накопичувальної системи. Є необхідність терміново доопрацювати і подати на розгляд Верховної Ради Державну програму приватизації, яка не затверджена ще з 2002 року. Ми багато бачимо проблем, які стосуються місцевого самоврядування. На жаль, останні два роки нічого не зроблено з їх системного регулювання. Тому необхідно створити спільну робочу групу з представников Верховної Ради та уряду, яка б до березня наступного року підготувала проект змін до Бюджетного кодексу. Необхідно провести чіткий та прозорий порядок витрачання бюджетних коштів, зокрема, будівництво житла, закупівля медикаментів, обладнання капітальних видатков. Скільки б грошей не виділялось, їх завжди мало, тому необхідно встановити залежність між отриманням коштів та досягненням конкретних результатів. Все це може бути зроблено в комплексі з переглядом та оптимізації державних програм у кожній галузі розробкою нових, особливо інвестиційно інноваційної спрямованості. Необхідно переглянуть процедуру прийняття законів, що впливають на доходну та видаткову частину бюджета. Неприпустимим є іх введення серед роки без прийняття відповідних змін до Закону про державний бюджет на відповідний рік. Потрібно максимально впорядкувати існуючий спеціальний фонд державного бюджета. Звучить критика щодо необхідності пріпінєння його існування. Проте, перелік напрямів його використання з кожним роком зростає. На наступний рік їх уже, вже 58. Як би це непопулярно це не звучало, нєобхідно законодавчо розмєжувати повноваження Верховної Ради України, уряду, бюджетному комітєту в бюджетном процесє. Непріпустімим є намагання частково пєрєтянуті на себе функцію виконавчої влади. Ми погодились з комітєтом бюджетним в цих питаннях. Проте, вважаєм, що во многом це принципово невірно. Шановні члени бюджетного комітету! Про яку оперативність прийняття рішень може йти мова, якщо уряд повинен буде погоджувати з бюджетним комітетом операції з використанням коштів. або операцій короткострокового характеру на ринкі цінних папіров. Кілька слів хочу сказати про позиції уряду, які не знайшлі підтримки при обговоренні проекту бюджету в комітєтє з питань бюджета та на робочій групі. Це стосується зокрема видатків на розвиток села. Бюджетний комітет не підтримав пропозіцію уряду спрямувать на зворотній основі 20 млн. грн. на створення фонду державного соціального медіцинського страхування. Разом з тим, ми вважаємо актуальним запровадження страхової медицини. Уряд запропонував підвищити ефективність державного фінансування науки, використання коштів на фундаментальні дослідження лише за умови надання позитивного висновку експертної ради при Національній Академії Наук України. Хоча час відповідей на запитання ще буде, я хотів би зупинитися на деяких з них, що лунають з боку опонентів. Здебільшого вони поверхневі з маніпулюванням статистичними даними та неадекватним застосуванням порівняльних характеристик. Причина пов’язана не з відсутністю інформації. У Верховній Раді були всі необхідні матеріали. Урядом подані детальні розрахунки та обґрунтування до проекту бюджету - у двох томах до Верховної Ради України та в шести томах до Комітету Верховної Ради України з питань бюджету. На жаль, багато представників опозиції не приймали реальної участі в опрацюванні бюджету, відмежуючись лише популістськими заявами. Тому прошу народних депутатів дуже зважено підходити до оцінок бюджету. Без проведення ґрунтовного аналізу лунають звинувачення щодо неврахування в проекті бюджету окремих соціальних норм. Наголошую, що в проекті бюджету передбачається зростання цих видатків на 8 відсотків. Формується невдоволення, що будуть зменшені пенсії та видатки Пенсійного фонду. Це не відповідає дійсності. Для тих, хто в цьому не розуміє, поясню, що з 2005 року бюджет Пенсійного фонду збільшується майже в півтори рази. На 2007 рік – це більше ніж 90 мільярдів. Крім того, продовжується поетапна реалізація Закону України ”Про соціальний захист дітей війни”. На зазначену мету в проекті бюджету передбачено 1,1 мільярда гривень. У зв’язку з прийняттям попереднім урядом рішень щодо збільшення тарифів на природний газ та електричну енергію в проекті бюджету враховано додаткові видатки надання пільг та субсидій населенню. Обсяг такої субвенції збільшено на 1,1 мільярда гривень або на 48 відсотків проти поточного року. Наприкінці зазначу, що проект бюджету на наступний рік достатньо не простий і потребує прийняття максимально виважених рішень. Звичайно, в бюджет можна загнати дуті цифри, не забезпеченні реальними ресурсами. Так було вже не раз. Наприклад, в бюджеті цього року не враховано в повному обсязі реальні можливості економіки. Як наслідок, бюджетний. з податку на прибуток за 9 місяців не виконана 2,7 мільярдів гривень. Взагалі, в бюджеті 2006 року є багато проблем, які потребують швидкого вирішення. На кінець року ми бачимо проблеми з забезпеченням у повному обсязі потреб на виплату пенсій військовослужбовцям, фінансова забезпеченість видатків місцевих бюджетів у зв’язку зі зростанням цін на енергоносії, з забезпеченням виплати заробітної плати працівникам сільських та селищних рад. У мене запитання: „Кому на руку така ситуація?”
Будь ласка, добавте півтори хвилини, щоб закінчив, дві хвилини, щоб закінчив.
Люди хочуть отримувати реальний, прогнозований заробіток. Галузі потребують системного прогнозованого фінансування. Бізнес потребує стабільного податкового законодавства. Нашому уряду за короткий проміжок часу вдалося стабілізувати макроекономічну ситуацію. У серпні, вперше з початку поточного року була переламана тенденція щодо падіння фінансових результатів підприємств порівняно з попереднім роком. Звертаю вашу увагу, за сім місяців поточного року з Державного бюджету не було виплачено жодної копійки за знецінені заощадження. Виплати громадянам розпочалися з приходом уряду Януковича. Фактично видатки загального фонду Державного бюджету на погашення втрачених заощаджень вкладниками ощадбанку у 2005 році склали лише 150 мільйонів гривень. Треба відмітити, що решта коштів із 500 мільйонів передбачених на ці цілі була перерахована 30 грудня 2005 року на рахунки ощадбанку і 31 грудня ці кошти були повернуті бюджету, як невикористані. На 30 жовтня поточного року ці виплати виконані на 100 відсотків. Крім того, за серпень-жовтень не розпочате фінансування програм загального фонду Державного бюджету, на які не було виділено жодної копійки, у тому числі на будівництво, придбання житла для військовослужбовців. Хочу звернути вашу увагу на декілька програм: „Забезпечення розвитку та застосування української мови” – 0, „Заходи щодо встановлення культурних зв’язків з українською діаспорою” – 0, „ Створення, розповсюдження національних фільмів – нуль, гранти Президента молодим діячам мистецтв для створення, реалізації творчих проектів – нуль, випуск книжкової продукції за програмою „Українська книга” – нуль. Всі ці програми до кінця року будуть профінансовані стовідсотково. Але є питання: чому їх не фінансували до серпня–місяця? До позитивних результатів діяльності уряду хочу віднести покращання довіри міжнародних інвесторів до України. Нещодавно міжнародне рейтингове агентство „Фіч” підвищило прогноз рейтингу для України з стабільного на позитивний. Сьогодні ви будете голосувати не за проект бюджету, звертаю вашу увагу, поданий урядом, а за проект висновків і пропозицій до проекту бюджету 2007 року, підготовлених Комітетом Верховної Ради України з питань бюджету. Уряд вважає за можливе підтримати і докладе максимум зусиль для якісної підготовки проекту бюджету до другого читання. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться на виступи, прошу вас. На запитання, прошу пробачення, на запитання. 10 хвилин. Заболоцький.
Прошу передать слово Ковалевской Юлии Сергеевне.
Будь ласка, Ковалевська.
Шановний Микола Янович, у проекті закону передбачається зниження розміру збору з купівлі-продажу безготівкової валюти з 1,3 до одного відсотка. Але відповідно до Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування”, дію якого пропонується продовжити у проекті закону передбачено, що він діє до повного погашення заборгованості з виплат пенсій за рахунок коштів Пенсійного фонду України. Крім того, політика уряду спрямована на зниження фіскального навантаження на економіку. Чи врахована пропозиція народних депутатів щодо відміни цього збору? Дякую.
Ця пропозиція врахована. І ми поступово відмінимо цілу ставку обложений операций по валюте.
Дякую. Цибенко.
Дякую. Фракція комуністів, Цибенко. Шановний Микола Янович, у проекті Державного бюджету України на 2007 рік передбачено початок фінансування доплати за статус такій категорії наших громадян, як діти війни. Я підтримую початок цієї акції, але вона передбачається принаймні в тому проекті, який є, лише на рівні фінансування цих виплат для дітей війни – інвалідів. Зважаючи на те, що проблема надзвичайно гостра, і більше всього спекулюють на цій проблемі представники так званої опозиції, які не виконали доручення Верховної Ради України щодо запровадження цієї доплати з другої половини 2006 року, я хотів би від імені комітету запропонувати, і буду на цьому наполягати, щоб ця доплата була розповсюджена на етапі підготовки документу до другого читання на всіх дітей війни на цю категорію. Дякую.
Правительство взвесило все свои возможности, и мы пошли на поэтапное внедрение этого законодательства в жизнь. Я думаю, что за время каденции Правительства Януковича этот закон будет реализован в полном объеме. Я уже обращал внимание в своем выступлении, и хочу еще раз обратить ваше внимание, что можно что угодно записать в бюджет, какие угодно объемы, мы такие примеры имели неоднократно в истории, но если мы хотим, чтобы наша экономика развивалась, если мы хотим, чтобы люди получали полноценные пенсии, заработные платы, чтобы их не душили ценовые всплески, мы должны проводить очень взвешенную в том числе и бюджетную политику. И поэтому мы такую политику и собираемся проводить с вашей помощью.
Дякую. Скудар.
Уважаемый Николай Янович, мы сегодня много говорим о том, что бюджет 2007 года – это бюджет развития, экономика требует и мы это в общем-то поддерживаем. Но хотелось бы, что бы существующее положение, некоторые положения все-таки не менялись, в частности, отчисления затрат на восстановление основих фондов предусматривалось 10%. И от суммы остаточной стоимости всех основных фондов. Сейчас предлагается разбить по группам, а потом разбить по объектам и таким образом вместо 10% мы получим где-то 5-6, а кое-кто и 3 процента. Все-таки хотелось бы, чтобы это положение было сохранено, я хотел бы знать ваше мнение. Спасибо.
Уважаемый Юрий Маркович, мы договорились и с Бюджетным комитетом, и с рабочей группой, что мы все абсолютно налоговые нормы, в том числе нормы связанные с амортизацией вынесем в отдельный Закон, буквально на следующей недели в комитетах этот Закон будет обсуждаться. Я надеюсь, что через неделю, на сессионной неделе этот Закон будет рассматриваться в Верховном Совете. Я за то, что вы говорите. Единственное, что давайте вместе, тем более что вы опытный производственник и знаете прекрасно, что, к сожалению большому, амортизация часто начисляется на неработающие основные фонды, на недействующие основные фонды. Давайте вместе с вами найдем какое-то компромиссное решение, которое позволит нам пойти на ускоренную амортизацию для интенсивно обновляющихся предприятий и приостановить процесс, будем говорить, липовой амортизации. Вместе давайте найдем компромиссную, разумную позицию.
Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Микола Янович, у мене до вас кілька питань. Зокрема, уже кілька років не працює стаття 6 про пріоритетність соціального розвитку села, яка передбачає відшкодування державою вкладених ними коштів на спорудження об’єктів соціальної сфери на селі. І в наступному році, хоча ми давали ці пропозиції, щоб передбачити ці гроші із тієї суми, яку отримав від приватизації, це відхилено. Чому так? Загальний борг по країні вже під 2 мільярди гривень. Люди за власні гроші будують газопроводи, водоводи, школи, лікарні і не отримують за це гроші. І держава і той же час не дає нічого на це. Це – перше питання. Друге, у додатку номер 11 до проекту бюджету на наступний рік передбачено приватизацію поліграфічних підприємств. Переважна частина з них – це прибуткові підприємства. Теж відхилена пропозиція про виключення цих підприємств. Для чого приватизовувати поліграфію, яка дає прибуток? Уже приватизували „Укркнигу” – немає ніде у Києві книгу.
Будь ласка.
Что касается компенсации за строительство на селе объектов социально-культурного призначення, то мы между первым и вторым чтением рассмотрим эту позицию. Я думаю, найдем оптимальное решение. Мы эту тему знаем, знает и бюджетный комитет. Так что, я думаю, найдем решение. Что касается приватизации, я даже не буду останавливаться на этом вопросе. Мы договорились, что мы вынесем программу приватизации в отдельный закон и также вместе с налоговым законом рассмотрим ее на заседании Верховного Совета. Вот там мы с вами вместе будем обсуждать вопрос, есть ли смысл приватизировать прибыльные полиграфические комбинаты. И вы сможете принять решение в обсуждении этого вопроса.
Гнатенко.
Шановний Микола Янович! Я направив вам депутатський запит, який підписали представники всіх депутатських фракцій відносно соціальних гарантій військовослужбовців, учасників бойових дій та членів їх сімей. Я не отримав відповіді, але я сьогодні отримав висновки за результатами аналізу експертизи Закону України "Про Державний бюджет рахункової палати. І йде ще раз підтвердження того, що ми написали. Наприклад, стаття 140, написано от: „Норми статті порушують статті 22 Конституції України” і, фактично, звужують зміст, права і достатній життєвий рівень, соціальний захист окремих категорій громадян. Доцільно вилучити. стаття 41 – доцільно вилучити і так далі. Тобто я дуже прошу вас, от зараз. вчора був круглий стіл, на якому обговорювалося питання з представниками всіх силових структур. Прошу розглянути це питання окремо і надати відповіді що до збереження соціальних гарантій військовослужбовців, учасника бойових дій та членів їх сімей.
Мне уже приходилось отвечать на эти вопросы. Я не помню, что мы написали вам в ответе на ваш запыт. Но совершенно ответственно мы заявляем и вам, и всей стране. Никакие социальные гарантии ни для военнослужащих, ни для держслужбовцев, ни для инших категорий громадян не будут Законом про Государственный бюджет сужены. Но я хотел бы обратить внимание и вас, и вашей страны,. и всей страны. За последние полтора года существенно нарушены пропорции в пенсионном обеспечении и выплате заработной платы в Украине. Если во всем мире считается нормальным соотношение между минимальной пенсией и максимальной один к четырем, то у нас сейчас это соотношение один к ста. Давайте зададим вопрос нашим пенсионерам. Это справедливо, что при пенсии там 400-500 гривен кто-то получает пенсию 40 тысяч гривен? Зададим вопрос только, не будем его законодательно решать, а вопрос зададим: справедливо или нет. Давайте услышим ответ.
Дайте закінчити думку і закінчимо на тому. Ще одне запитання і закінчуємо обговорення.
Давайте мы спросим. Не будем решать этот вопрос здесь, в сессионном зале, а давайте мы спросим у наших людей. Это нормально, что у нас соотношение между минимальной заработной платой и максимальной больше, чем один к ста. Это что, нормально, что при средней заработной плате 1000 гривен у нас есть заработная плата зашкаливающая, измеряемая десятками тысяч гривен. Если наша совесть как народных депутатов и наша как членов уряда, мы считаем, что это нормально? Давайте эту ситуацию оставлять. Так вот все те пропозиции, которые сейчас убраны из проекта Закона про Государственный бюджет, мы их убрали. Они касаются только крайне небольшой категории наших граждан, которые имеют зашкаливающие пенсии и зашкаливающие зарплаты. Поэтому выйдете вот к тем людям, которые стоят на площади и расскажите, про какие ограничения социальных гарантий вы им рассказываете. И послушайте, пожалуйста, что они вам скажут. А я, когда принимаю на приемах пенсионеров и простых людей, они мне задают эти вопросы.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Микола Янович, тільки одне уточнення. Ми не можемо тільки обговорювати. Ми повинні вирішити це питання. Я пропоную вам до другого читання все-таки ці норми внести, обмежити одержання, особливо для працюючих пенсіонерів, так і не тільки, захмарних пенсій, а потім законодавством відрегулювати ці питання, бо ті перекоси, які створені за півтора року, справді сьогодні викликають надзвичайно велике напруження у суспільстві. Будь ласка, Голова Рахункової палати Валентин Костянтинович Симоненко. Вибачте, нам треба оголосити перерву. Я пропустив цей момент. Так що ви зосередьтеся над думками, які хочете висловити тут, і ми через півгодини повернемося до сесійного залу. Прошу.
У нас ще дві хвилини часу до закінчення оголошення перерви. Я прошу, оголосіть, будь ласка, в коридорах, щоб депутати зайшли до залу. Запрошується на трибуну голова Рахункової палати Валентин Костянтинович Симоненко. Будь ласка. У нього десять хвилин для виступу.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановні члени уряду, народні депутати, і колеги! Проект державного бюджету в його нинішньому вигляді можна без перебільшено назвати надзвичайним як в політичному, так і в соціально-економічному плані. Залишаючи за рамки суто політичний аспект цього процесу, треба визнати, що його соціально-економічна надзвичайність характеризується насамперед обмеженими фінансовими можливостями держави для задоволення постійно зростаючих суспільних потреб і в той же час необхідністю забезпечення стійкого економічного розвитку. Щоб бути. необхідно визнати, що режим незвичайності з бюджетом країни триває уже друге десятиліття і є стійким синдромом хронічної хвороби економіки. Давно назріла необхідність подивитись на той процес тверезим поглядом без остраху і жаху, якими лякають нас наші засоби масової інформації та висловити, та вислови політиків, що характеризуються відомими словами Шота Руставелі: „Каждый мнит себя стратегом, видя бой со стороны”. Головним пріоритетом бюджетної політики в 2007 році уряд визначив стимулювання інноваційної інвестиціонної активності і підтримки вітчизняного виробника, кардинально помінявши пріоритети економічного розвитку України в 2005-2006 років, коли основний акцент був зроблений на стимулювання споживання, що, як показала практика, себе не виправдав. Тому логічна є пропозиція усунути перекоси, що склалися в економіці за рахунок зміни напрямків бюджетних потоків, поставивши на перше місце, навіть не зростання, а сталий розвиток господарської інфраструктури. Але зміна вектору економічного розвитку не повинна відбуватись за рахунок соціальної складової бюджету в умовах прогнозованих високих ін. очікувань. У проекті бюджета питома вага соціальних витрат в загальному обсязі залишається на рівні поточного року, а в кількісному виразі навіть зростає. Питання з питань в цьому ракурсі в реалізації намєчєних курсов фінансові ресурси, їх кількість, ефективність і використання. В бюджеті в 2007 році на реалізацію заходів інвестиціонної політики передбачається залучити значні суми поштів, але без конкретної розшифровки на які інвестиціонні проекти вони будуть використані. Теж саме можна сказати про перехідні від цього нові моделі розвитку економіки. Передбачено 34 млрд. грн. на становлення моделі розвитку економіки. Це мінімально необходима критична маса. Але 10 млрд. грн. з них планується отримати від приватизації державного майна і продажу земельних ділянок несільськогосподарського призначення. Як свідчить практика минулих років, надходження таких коштів надто проблематично і залежить від багатьох чинників. Обмежені джерела інноваціонно-інвестиціонних витрат вимагає пошуку нових, на нашу думку, один із них є рішення банківського, а не бюджетного кредитування. А роль держави в цьому питанні повинна зводитись до компенсації процентних ставок за кредити для пріоритетних завдань економічної і бюджетної політики. Багато що залежить від ефективності ефективної податкової політики. Проте, традиційно залишилась сьогодні невирішеною проблема питання, що стосується платіжної дисципліни, адміністрування податків на додану вартість та ряд рішень. Наявність в профільних законах норм, що передбачають залежність розміру планових асигнувань від ВВП, за підрахунками, можуть елементарно разбалансувати бюджет. За підрахунками фахівців Рахункової палати, тільки по шести профільним законам необхідні додаткові бюджетні асигнування в сумі, що досягає майже 200 млрд. грн. Переконаний, що саме в цьому кроється вал депутатських поправок і пропозицій до бюджету. Я вже не кажу про суперечливі законодавчі акти, деякі з яких навіть не відповідають здравому глузду. Йдеться, зокрема, про вартість питання щодо використання коштів приватизації. Створюється таке враження, що уряди, які змінюються, як у калейдоскопі, свідомо не вносять зміни до Бюджетного кодексу. Але при цьому багатомільярдна сума бюджетних коштів від приватизації „Криворіжсталі” зникла безслідно і безпідставно. І таких прикладів немало. До кінця не вирішена проблема реального проводження програмно-цільового методу планування витрат Державного бюджету, що є основою ефективного та прозорого їх використання. Проте, переважна більшість бюджетних програм належним чином не узгоджена з діючими загальнодержавними програмами, які у свою чергу не відповідають вимогам Закону „Про державні цільові програми”. Тому, як правило, вони є зведеними рахунками потреб на утримання підвідомчих установ головних розпорядників і ніяких конкретних завдань не вирішують. При формуванні витрат бюджету на 2007 рік враховано 89 державних цільових програм, з них тільки 19 затверджено Верховною Радою, а повинні затверджувати все без виключення. З року в рік залишається невирішеною проблема спеціального фонду. Надходження до цього фонду загальнодержавних доходів і цільових прив’язок до них конкретних витрат протирічать бюджетним принципам, ставлять під загрозу реалізацію важливих державних програм. Ось один окремий приклад. Одна із найважливіших Державних програм утилізації твердого ракетного палива передбачено у спеціальному фонді Державного бюджету, а її фінансування поставлено у залежність від надходження зборів за забруднення навколишнього середовища і грошових штрафів. А за цією програмою криється проблема, що перевершує за можливими наслідками втрати від Чорнобильської катастрофи. Безумовно, і фінансування повинно здійснюватися тільки за рахунок загального фонду незалежно від штрафів та зборів. Кажучи про проблеми, недоліки, прорахунки в бюджетній політиці і в цілому і конкретно в проекті бюджету, хочу підкреслити, що їх наявність об’єктивно не дасть можливість виконати бюджет прозоро і ефективно, унеможливити в соціальній політиці маніпулювання громадською думкою на державну рівні. У проекті бюджету проголошено збільшення фінансової самостійності місцевого самоврядування шляхом децентралізації управління бюджетними коштами. При цьому продовжується процес концентрації ресурсів в Державному бюджеті, ухвалення рішень про їх використання на центральному рівні. Міжбюджетні трансферти на 2007 рік у складі Державного бюджету збільшені в порівнянні з 2006 роком на 5,5 млрд. гривень, а їх питома вага на 1,2 процентних відсотку. При цьому власні доходи регіонів зменшилися і склали 52,9 відсотка від загальної суми доходів. Законопроектом передбачається дуже малі, мізерні – сто мільйонів субвенції з Державного бюджету місцевим органам для стимулювання розвитку регіонів, зокрема депресивних територій. Як ви розумієте, такі кошти навряд чи сприятимуть вирішенню проблем регіонального рівня. Але, на жаль, і це я хочу підкреслити, ніякі обсяги трансфертів Державного бюджету і формульний підхід в системі бюджетних відносин не допоможуть вирішити це питання. На наш погляд, суть цієї складної багатопланової проблеми криється в концептуальному неправильному підході до поняття „регіональна політика”, економічне взаємовідношення між центром і регіонами, підміною поняття „регіональна політика і організація системи місцевого самоврядування”. А життя, особливо в осінньо-зимовий період, вимагає ліквідувати чинники, які стримують економічний розвиток регіонів, підвищення їх фінансової самостійності. І останнє Рахунковою палало тою проведений аналіз експертизи проекту закону про Державний бюджет України на 2007 рік. Висновки та за наслідками цієї роботи у представленні Верховної Ради вам, шановні народні депутати. У Бюджетному комітеті вони детально розглянуті та включені в порівняльну таблицю до першого читання. На деяких із них я зупинився у цій своїй співдоповіді. У мене все. Дякую за увагу.
Дякую і вам, Валентине Костянтиновичу. Сідайте, будь ласка. Ми зараз приступаємо до обговорення документу проекту бюджету, вірніше, проекту висновків Бюджетного комітету. У зв’язку з тим, що тут передбачається, і запропонували суб’єкти законодавчої ініціативи ще дві постанови: одна постанова Андрія Шкіля відносно скасування голосування про прийняття до розгляду проекту від 21 вересня, але справа вся в тому, що він подає цей документ з порушенням багатьох регламентних і суттєвих норм, тому ми її просто не розглядаємо; а є проект постанови від Блоку Юлії Тимошенко за її підписом відносно того, щоб відповідно до статті 50-ї Регламенту надати гарантоване право виступу тривалістю не менше 10-ти хвилин представникам депутатського об’єднання „Парламентська опозиція” у Верховній Раді під час обговорення проекту Державного бюджету на наступний рік в першому, другому і третьому читаннях. Справа в тому, що 50-та стаття Регламенту трошки інакше викладена, але не будемо на це зважати. Я до суті питання просто зводжу. Автор, керівник фракції, просить 10 хвилин на виступ. У нас виступи по три хвилини. Тому треба за процедурою ad hoc, бо 50-та стаття Регламенту передбачає в першій частині голосування по процедурі ad hoc. Якщо парламент погодиться на це, то я поставлю це питання на голосування, проект постанови, про надання Юлії Тимошенко 10 хвилин для виступу, тим паче що це питання розглядається без обговорення – так передбачає Регламент. Хто за те, щоб надати їй 10 хвилин на виступ, будь ласка, голосуйте. [[12:51:00]] За-184 Рішення не прийнято. Таким чином, всі будуть виступати по 3 хвилини. Я прошу спочатку керівників фракцій, чи представників фракцій записатися на виступи, представники фракцій, тільки. Так, тепер голови комітетів дали записки, так як передбачено регламентом, ми відповідно до цього будемо давати. А тепер запишіться просто депутати, хто не від комітетів, а виступатиме самостійно, прошу. Будь ласка, це здійснено теж. Таким чином, від фракції "Блоку Юлії Тимошенко" виступає хто в нас? Юлія Володимирівна, будь ласка. Прошу вас.
Шановні друзі, перш за все, я хотіла б, щоб преса і всі, хто зараз мене чує зосередили увагу на тому, що тільки що опозиція була позбавлена, навіть, права на співдоповідь на 10 хвилин. Виступ і слово дали всім, але опозицію обмежили 3-мя хвилинами, так як і всі інші фракції – це демократія в дії. А тепер, щодо проекту Закону про бюджет, безумовно, приймати його не можна. Це ганебний бюджет, саме такий як і Уряд. І я наведу декілька достатньо аргументованих речей: перше, перше – це те, що повністю абсолютно зруйнована вся соціальна частина бюджету. Я, маючи 3 хвилини, не маю права досконало говорити. Але, перше, мінімальна заробітна плата і пенсія не збільшується в тому бюджеті. Мінімальна заробітна плата – півроку, а потім тільки на декілька гривень, що майже теж не збільшує мінімальну заробітну плату. Пенсії залишаються такими, як були. Це те, за що боролися люди і за що вони голосували. Крім того, я підкреслюю, що на 5,3 мільярди зменшені по відношенню до минулого року видатки з Державного бюджету на Пенсійний фонд. Це значить, ніхто не збирається ці пенсії підвищувати. Наступне, хочу зосередити вашу увагу, що реальна заробітна плата в той час, коли я була Прем’єр-міністром зросла на 20,5 %, зараз на 2007 рік заплановано всього на 7,9 відсотки. Крім того, зберіглася стаття, яка передбачає, що буде піднятий подоходний податок з громадян з 13% до 15. І це значить, що кожна абсолютно людина втратить, безумовно, частину своєї заробітної плати. Наступне, підвищилися тарифи, практично, по всій країні. В місті Києві вчора підвищили тарифи в 3,4 рази. І це не базі політики уряду. Але дотації людям, які отримували на. ті, хто отримував по тарифам дотації за комунальні послуги, в бюджеті, практично, не передбачено. Якщо ми маємо вдвічі-втричі збільшені тарифи, реально, на жаль, ми нічого абсолютно не отримуємо по дотаціям. Люди не отримують ніякої допомоги соціальної. Наступне, у нас, на жаль, в цьому бюджеті, практично, не передбачено виконання Закону про дітей війни, за який так боролися комуністи і соціалісти. Це ще раз говорить про те, наскільки нищиться соціальна сфера. Так само, від грошей, які отримані від приватизації, нічого не виділяється на збільшення повернення.
Дякую, закінчуйте виступ. Лук’яненко стоїть восьмим у списку серед депутатів, після голів комітетів. Це буде, принаймні, через півтори години. Візьмете тоді слово, закінчите. Будь ласка, сідайте. Сідайте, все, закінчено. Слово має Павло Жебрівський від фракції „Наша Україна”. Прошу. Я прошу. Павло Іванович, говоріть. Я вам ще раз кажу. Левко Григорович, ви записані п’ятий після керівників фракцій. Але депутати одержують слово після голів комітетів. Це означає, що. [[Ш у м у з а л і]] Керівники комітетів Сербін і Кальченко поступаються своїм словом для Юлії Володимирівни. Вона одержує ще 7 хвилин на виступ. Будь ласка. Говоріть.
Я хочу ще раз підкреслити, що в нашому парламенті на чолі з Олександром Морозом народилася не просто диктатура, а я думаю, що жодного парламенту в цивілізованій Європі немає, де б опозицію позбавляли слова. І саме тому я хочу продовжити. Я хочу сказати про те, що, нажаль, всі соціальні програми, в тому числі, які пов’язані з заробітними платами і пенсіями, практично зруйновано. Зараз під парламентом у нас знаходяться військові пенсіонери. І я хочу їм сказати, що їх прохання абсолютно не враховані. Військові пенсіонери у нас практично позбавляються нормальних пенсій і я хотіла б, щоб вони звернулися до уряду, поки це не запізно. Я можу продовжити буквально по кожній складовій соціальних видатків, але головне, що у нас і місцеві бюджети позбавлені з вами будь-якої можливості вести свою політику, тому що все абсолютно навантаження по соціальним питанням ляже на місцеві бюджети, а в них не передбачені кошти на необхідну кількість субвенцій. І це значить, що люди будуть звертатися до місцевих органів влади, до соціальних служб, а грошей вони мати не будуть. Місцеві бюджети розбалансовані повністю. Свідомо завищені всі доходи власні місцевих бюджетів на цих завищених доходах, яких не буде в реальності. Сплановані видатки і це значить, що дисбаланс місцевих бюджетів практично зруйнує всі видатки, крім заробітної плати чиновникам та бюджетним установам. А тепер щодо інноваційно-інвестиційної сутності бюджету. Це так, як казав у нас Микола Азаров, спростований цим бюджетом абсолютно повністю міф про те, що цей бюджет має інвестиційне спрямування. Рівно стільки - 22,3 відсотка від загальної видаткової частини було в 2006 році і рівно стільки в 2007 році. Тобто ніякого інвестиційного бюджету немає. А тепер після того як зруйнували всі соціальні видатки, я хотіла, щоб ми перейшли до доходів, до доходної частини. І в першу чергу, це дефіцит бюджету. Я звертаю увагу суспільства, що бюджет, дефіцит бюджету, встановлений на рівні 2,6 відсотка. Що це таке? В першу чергу, це боргова яма запозичень для держави Україна на найближчі десятки років. Якщо наш уряд скоротив борг України як держави по всім запозиченням на 1,1 мільярда, дефіцит бюджету в 2,6, дає додатково державного боргу на суму 8,6 мільярда, це значить, що по цим боргам, які потім на тіньові схеми будуть розписані Партією регіонів практично спрямовуються гроші, за які будуть розраховуватися діти і онуки в тому числі і ті, хто сидить у залі. Тобто заганяється наша держава свідомо в боргову яму. Наступне. Це теж пов’язано з борговою ямою нашої держави. Збереглася стаття в бюджеті, яка передбачає право уряду надавати гарантії урядові господарюючим суб’єктам по кредитам, які вони будуть брати з сторони. Я прошу, вдумайтеся без обмежень. Це значить за хабарі, як завжди, будуть визначатися підприємства, цим підприємствам будуть по кредитам, в тому числі і західних банків, даватися державні гарантії і ніхто не буде контролювати як ці кошти повертаються і як ці кошти витрачаються. У нас така ситуація була під час Азарова і Кучми, коли наша держава по таким гарантіям за підприємством державним накопичила до 10 мільярдів гривень боргів, потім ми не змогли знайти, не ті, хто запозичав, не ті, хто гарантував і практично держава зараз взяла це на державний борг і розраховується. Це значить. що можуть бути видані десятки, двадцятки, тридцятки мільярдів гривень таких гарантій, по яким потім ми за позичальників з вами не знайдемо. Що це таке? Це, безумовно, тіньові відмивання грошей бюджету, за які бюджет потім буде відповідати. Наступне. Скільки не попереджали не опозиційні фракції, не Президент, вони зберігли в бюджеті тіньові економічні зони. Що це таке? Це значить, що для деяких підприємств, які входять в склад Партії регіонів будуть створені безподаткові зони. І, якщо ці підприємства будуть виробляти продукцію аналогічно тій, які виробляють інші підприємства України, вся інша продукція по всій території країни з ними буде неконкурентна, поновлюються вільні економічні зони і, як наслідок, мільярдні прибутки не донеччан, не луганчан, а виключно двох-трьох корпорацій, які будуть здоювати цей бюджет. Я прошу пробачення, але я хочу запитати підприємців, які в залі сидять і я дякую, що один, тільки один депутат з Партії регіонів набрався мужності, буквально в мікрофон тільки що сказати, що нищиться наша кольорова металургія, нищиться наше виробництво. Я можу сказати, що це правда, тому що додатково 16 податків вводиться на наших підприємців, починається та азаровщина, з якою малі і середні підприємці боролися багато років. Зараз і термін повертається, і податки повертаються. Я не хочу далі перевантажувати психіку провладної коаліції, але твердо вам скажу, що якщо сьогодні соціалісти і комуністи проголосують за цей антисоціальний бюджет, вважайте, що вашої ідеології вже не існує. І ми переконані, що Президент країни обов’язково на цей бюджет накладе вето. І пропонуємо за цю національну ганьбу просто не голосувати! Дякую за увагу.
Спасибі, Юлія Володимирівна. Я задоволений, що я теж голосував за те, щоб надати вам слово, бо ви говорили із знанням справи. До речі, для довідки, середня ставка дефіциту бюджету для країн ЄС – три проценти. Будь ласка, Павло Іванович, Жебрівський виступає.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Я в першу чергу хотів би подякувати бюджетному комітету і колегам, з якими достатньо комфортно і професійно, фахово йшла робота. Проте, по цьому бюджету хотілося б зробити ті зауваження кардинальні, які не враховані у висновках бюджетного комітету і на які потрібно сьогодні, якщо вони не будуть враховані, то „Наша Україна” не буде голосувати за цей проект бюджету. В першу чергу це мінімальна заробітна плата. Якщо з 1 грудня 400 грн. і з 1 січня 400 грн., то реально народ на руки буде отримувати на 8 грн. менше заробітної плати. Тобто йде погіршення з 1 січня тих людей, які отримують мінімальну заробітну плату. Мало того, зростання мінімальної зарплати заплановано тільки на 12,5 відсотків, якщо рівень інфляції, реальний рівень інфляції з індексом. буде на рівні 13 відсотків за наступний рік, згідно прогнозів самого уряду. З приводу регрес них платежів. Я хотів би наголосити, що третя група інвалідності, регресники, після досягнення 60 років не будуть отримувати виплат по регресу. Тепер що стосується в тому числі соціалки по держслужбовцям. я хотів би наголосити, що держслужбовці, це не тільки міністри і губернатори. Це в тому числі економісти і прості рядові робітники, які отримують мінімальну, мізерну заробітну плату. Поки що в цьому бюджеті заплановано, що ні доплат, ні виплат на оздоровлення не передбачається їм, ми, власне, зруйновуємо всю систему державної служби. Тепер що стосується бізнесу. Пан Скудар вже сказав, що сьогодні передбачається у бюджеті по 10-відсоткових. амортизаційних відрахувань, якраз іде наголос на те, що тільки по деяким групам будуть визначатися амортизаційні відрахування. І це приведе до достатнього, скажемо, послаблення підприємств на оновлення своїх виробничих потужностей. ПДВ по селу. До сьогоднішнього дня не прибрано 12 відсотків із Закону про бюджет, хоча уряд і обіцяв це зробити окремим законом. Крім того, враховано у бюджеті, що будуть ПДВ-рахунки в електронній формі. Бізнес стає відкритим для конкурентів, і сьогодні ми розуміємо наскільки це достатньо важка ситуація буде з бізнесом, особливо з малим бізнесом. Фінансування дотацій по селу. Воно передбачається виключно від грошей з приватизації. Тобто, по рослинництву, по тваринництву дотація буде йти виключно із грошей, які надійдуть від приватизації, а вони надійдуть, дай Бог, у третьому, четвертому кварталі. Місцеве самоврядування. Сьогодні Законом про держбюджет планується, що по місцевим органам влади, у тому числі по комунальним підприємствам, які не дотуються з бюджету, а реально штатні розписи і фонд заробітної плати буде визначатися Кабінетом Міністрів Сьогодні [[на жаль, час закінчується]] таких недоречностей дуже і дуже багато у Законі про бюджет Я хотів би сказати, шановні колеги депутати, на друге читання буде готувати уряд вже, а не комітет, і через це ці питання, на жаль, не будуть враховуватися. Ми підготували постанову з приводу того, щоб відправити до першого читання знову на розгляд до бюджетного комітету.
Дякую. Спасибі. Під час голосування можна буде голосами визначитися з приводу вирішення питання по суті: чи відправити на повторне перше читання, чи приймати його за основу у першому читанні. Слово має від фракції Партії регіонів. Там записаний Комар. Передають слово Раїсі Василівні Богатирьовій. Будь ласка. За нею виступає Петро Симоненко.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановні колеги! Сьогодні, розглядаючи висновки і пропозиції до проекту Закону про Державний бюджет на 2007 рік, хочу сказати, що ми мусимо бути всі максимально об’єктивними і не політизувати розгляд цього питання і не розглядати його, на мій погляд, як протиріччя або якась війна між владою та опозицією. На жаль, не всі політики сьогодні мали можливість переосмислити ситуацію в нашій країні та своє місце і роль в ній. І вони обирають максимально простий і, на мій погляд, безвідповідальний шлях – шлях недолугого критиканства. Критика потрібна, я переконана. І якщо є конструктивні пропозиції і ці пропозиції конструктивні лягають в основу того, що з’являється нарешті якісний продукт, то це тільки вітається з нашого боку. Просте критиканство – це лише відволікання всіх нас від нагальних потреб. Необхідно зазначити, що уряд антикризової коаліції під керівництвом Віктора Януковича почав свою роботу в дуже складних соціально-економічних умовах. Проте ми всі дуже добре усвідомили ту відповідальність, яка лягла на нас і ми чітко знали, які пріоритети закладати в проект Державного бюджету на 2007 рік. І необхідно віддати належне уряду, який професійно і відповідально, не побоюся цього слова, підійшов до формування бюджету-2007. В результаті сьогодні ми з вами бачимо об’єктивну картину як доходної, так і видаткової частини. Державний бюджет на наступний рік має бути бюджетом розвитку, і саме через те в ньому стали видатки інноваційно-інвестиційного спрямування на перше місце. Разом з тим, бюджет є соціально відповідальним, тобто всі соціальні статті будуть профінансовані в повному обсязі і соціальні стандарти будуть підвищуватися. Як приклад, в 2007 році передбачається збільшення мінімальної заробітної плати до 450 гривень і прожиткового мінімуму до 510 гривень. Держава поступово переорієнтовує ресурси на підтримку найбільш вразливих та незахищених верств населення. Це стосується допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, інвалідам з дитинства, дітям-інвалідам та тимчасово непрацюючим. Чи можемо ми сьогодні з вами як партія, яка має більшу підтримку серед наших громадян, і як партія, яка сформувала коаліцію, бути безвідповідальними перед своїми громадянами? Без сумніву, що не можемо. І тому наша позиція в проекті бюджету 2007 року – це соціальне благополуччя, стійкий матеріальний добробут та економічний розвиток. Фракція вважає своїм обов’язком закликати всіх підтримати проект бюджету в першому читанні і проголосувати за бюджетні висновки. Дякую.
Спасибі. Слово має Петро Симоненко від фракції комуністів. За ним виступатиме від соціалістів Барановський.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! Хочу, во-первых, поблагодарить наших избирателей за то, что они приняли активное участие в обсуждении нашей публичной политики, Компартии, когда мы обратились через газеты «Киевский вестник», «Рабочую газету», газету «Коммунист» к избирателям, чтобы они обсудили наши предложения к бюджету. И мы свою позицию, фракция коммунистов, как раз и формируем, исходя из того, что избиратели поддержали наши предложения к бюджету. Я хотел бы в некоторой мере дополнить те требования, которые мы выдвигали к бюджету. И сегодня обращаюсь к Правительству, обращаю внимание на необходимость увеличения минимум на четыре процента перераспределения валового внутреннего продукта через бюджет и вернуть в бюджет минимум 20 миллиардов гривен. Это очевидно сегодня, и надо, естественно, формировать доходную часть бюджета не за счет того, что льготы дают представителям бизнеса, а залазят в карман представителям рабочего класса, крестьянства и наших простых тружеников, а за счет того, что реально начнем управлять экономикой. Второе. Я хотел бы попросить Правительство сориентировать в своей деятельности усилия на то, чтобы капитальные вложения направлялись только на те объекты, которые в этом году должны быть сданы в эксплуатацию, то есть закончить строительство школ, больниц, если это требуется, то учреждения другие социальной сферы или жилья. Третье. Мы предлагаем исключить вопросы приватизации из Закона о бюджете. Если кто желает, а мы, коммунисты, против подобной политики, пожалуйста, рассматривайте отдельным законом, но при этом мы будем настаивать, чтобы те деньги, которые получает государство от приватизации, они направлялись только на инвестиционные проекты. Далее, мы предлагаем увеличить финансирование на школьное питание, не исходя из общего дохода семьи, а именно дохода на одного человека. Мы предлагаем сохранить все льготы в оплате жилья. И это будем настаивать, чтобы было реализовано. Мы также предлагаем ограничить, о чем был разговор, ограничить максимальный размер пенсии 12-ю минимальными пенсиями, то есть где-то 4 тысячи, 4,7 тысячи для всех грждан. Мы считаем, что, приступая к реализации полномочий, положений Закона дети войны, в части доплаты к базовой пенсии за статус детей войны, требуем приступить к выплате доплат не только детям войны, инвалидам, а ко второму чтению эту норму распространить на всех детей войны. Мы добились того, чтобы работающие пенсионеры получали пенсию в 2007 году в полном объеме – это уже результат той творческой работы рабочей группы. Фракция будет требовать, чтобы рессники получали и зарплату, и регресс в полном объеме. Мы настаиваем на том, чтобы выплату сбережений, утраченных сбережений через бюджет осуществили не в размере 650 миллионов гривен, а 5 миллиардов - минимум. Мы, естественно, будем настаивать и на увеличении ассигнований программы молодежных семей на жилье – 150миллионов гривен. Таким образом, фракция считает, что сегодня надо сделать все, чтобы практическими делами Кабинет Министров наполнял и бюджет, и объективно, честно распределял имеющиеся ресурсы между различными категориями.
Дякую. Слово має Олександр Баранівський від фракції соціалістів, прошу.
Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Переді мною виступала депутат-жіночка з фракції "БЮТ", ну, як завжди говорила неправду. Вона говорить тільки те людям, що людям подобається, а не правду. Тому що те, про що вона розповідала, абсолютно нічого в бюджеті нема написаного. І ще хотів би одне. Мені це нагадує слова Губермана, коли все критикують, що тільки не так, який сказав, що „в женщины изменчива душа и часто склонна к укоризне, то нету в жизни мужика, то есть мужик, то нету жизни”. О це мені нагадало сьогодні. Я хотів би, хотів би, шановні колеги, сказати слідуюче: як ніколи плідно працював бюджетний комітет із Урядом над даним бюджетом. Я хочу сказати, що враховано сьогодні те, що в парламентській республіці парламент буде контролювати за виконання бюджету свій власний уряд. Відносно СЕЗів, ТПРів і так далі, ми домовилися, що це виноситься в окремий закон. Немає в бюджеті про те, про що говорили окремі виступаючі. Об’єкти приватизації в окремий винесені закон, що будуть затверджувати народні депутати голосуванням. Зміни до законів. В окремі закони це винесено, а не в закон про бюджет. Тобто уряд досить пішов на свої поступки, те, що було забито в нашій бюджетній резолюції і що вирішувати повинна Верховна Рада. По дітях війни. Це наш закон, шановні друзі, ми всі активно голосували. Я, до речі, є автором цього закону. Але те, що тут виступали сьогодні, треба його ширше поширити – закон по дітях війни. Ми також підтримуємо цю тезу. Досить значні, я скажу, поступки по селу. По-перше, ПДВ відмінено, закон прийнятий, і воно враховано. До другого читання це все буде визначено. Дотації будуть із Загального фонду, а не за рахунок приватизації, як передбачалося. Є збільшена підтримка. Освіта – 5 мільярдів додатково отримала. Це тут і комп’ютерні класи – 121 мільйон, і 140 мільйонів – підручники, і ті ж автобуси і таке інше. Я за браком часу хотів би деякі тези, що необхідно врахувати. Перше, все-таки, 277 поправка – перерозподіл коштів по дорогах треба зробити в сторону збільшення для села. Треба ввести все-таки двохвідсотковий збір за радіочастотний ресурс, і кінець-кінцем побудувати станції, щоб люди наші слухали українське телебачення і українське радіо по всій території. Не може бути вода з підземних скважин 0,4 копійки за літру, яку використовують на розлив алкогольних і безалкогольних напоїв. Це є ресурс, і це треба вирішувати. І ще одне, до 1 березня треба було б записати, що Кабінет Міністрів повинен прийняти всі нормативні документи щодо використання бюджетних коштів, щоб не було, що це вирішується в кінці року. І наостанок, бюджет ніколи не буває ідеальним, так, як зарплата чоловіка вдома: яку б не приніс – завжди жінці мало, да? Бо потреби зростають. Давайте будемо вдосконалювати, а в цілому я пропоную бюджет прийняти в першому читанні. Дякую.
Як головуючий я зобов’язаний зробити зауваження Олександру Петровичу за спробу дискримінації жінок у парламенті. Цього не можна робити. І приєднуюся до побажань з цього приводу Ганни Герман, яка написала відповідну записку. Не треба цього робити. Тепер від комітетів виступають представники. І першому надається слово Андрію Шевченку від Комітету з питань свободи слова. За ним виступатиме Матвієнков.
Олександре Олександровичу, спасибі за ваше зауваження. Ви позбавили необхідності мене на цю тему теж реагувати, тим більше, що комітет на це мене не уповноважував. Я для розрядки може просто скажу, що як член Інформаційного комітету, ми тут поспілкувалися з колегами, я хотів би захистити, можливо, уряд і Бюджетний комітет. Я думаю, що вони пропонують такі прогресивні форми спілкування, як, наприклад, спілкування через Інтернет. Я навіть знаю, як можна голосувати в такому режимі: через Інтернет або у режимі SMS-голосування, або через голосування мобільним телефоном. Тепер, якщо серйозно, буду далі говорити про позицію Комітету з питань свободи слова та інформації, буду говорити лише про ті речі, які пройшли через голосування у комітеті, через одноголосне голосування. Я мушу сказати, що ми подавали пакет пропозицій, які стосуються сфери компетенції комітету, і, на жаль, фактично всі ці пропозиції, вони повністю проігноровані. Я би обережно сказав, що це схоже на таку собі інформаційну диверсію. Зупинюся на трьох ключових проблемах. Тема номер один. У бюджеті на наступний рік, це повідомлення для всієї країни, у нас немає взагалі Державного телебачення і радіо. Я стверджую, що у бюджеті немає ні Національної телекомпанії, ні Національної радіокомпанії, ні обласних державних телерадіокомпаній. Замість того є один рядочок – Держтелерадіо. Можете порівняти з бюджетом на цей рік, на минулий рік. Там були окремі адресні рядочки на ці телекомпанії. Повідомлення для журналістів, для режисерів, для операторів, які працюють у цих компаніях. Це означає, що ваше фінансування надалі буде в руках окремої маленької групи чиновників. Повідомлення для країни. Це концентрація інформаційних ричагів у руках знову ж таки чиновників. У нас новий голова Держтелерадіо. Ми затвердили його всім залом як ефективного менеджера. І ми знаємо, що насправді ця пропозиція – об’єднати в один рядок – була, з’явилася у бюджеті до його призначення. Тому я пропоную не вводити новий Держтелерадіо, нового голову Держтелерадіо у спокусу – у ручному режимі керувати інформаційною сферою через фінанси. Друга позиція, також одноголосно підтримана всім комітетом. Ми пропонували передбачити в бюджеті стратегічно необхідні кошти на розвиток суспільного мовлення і на створення, на перехід до цифрового телебачення. Нажаль, і по тій, і по іншій позиції ми маємо просто відписки. Ці позиції не відображені у бюджеті. Це позбавляє нас успішного медіаринку, ефективної системи інформаційної безпеки в майбутньому. І третя позиція, про неї вже говорив наш колега Олег Ляшко, залишається в цьому бюджеті дивна для нас пропозиція галопом, скопом, поспіхом приватизувати 20 дуже важливих поліграфпідприємств. Що це означає для мешканців Дніпропетровська, Львова, Харкова, Ужгорода, Києва і багатьох інших міст? Що ви всі можете залишитися фактично без тої преси, яка друкується зараз на державних поліграфпідприємствах як розташована у цих приміщеннях. І я не розумію, чому таких поспіх робиться? Ми в комітеті це обговорювали, висловлювали позицію. Якщо в цьому є інтерес когось з членів уряду, може про це треба чесно заявити. Тому насамкінець скажу, що комітет, очевидно ми йдемо до політичного голосування, де буде рішення ухвалюватися за фракціями, але ми дуже сподіваємося, що на ці моменти буде звернути увага і зараз, і при підготовці до другого, третього читання. Дякую за увагу.
Спасибі, Андрій Віталійовичу. Я просив би всіх, хто виступає і представників всіх депутатів, власне, в нас буде після прийняття, якщо ми сьогодні проголосуємо у першому читанні, можливість до другого читання врахувати такі пропозиції, як висловив тільки що Андрій Віталійович і щодо розпорядників бюджетних коштів, сум і так дальше. Це все треба мати на увазі. Сергій Анатолійович від комітету, Матвієнков від Комітету з питань промислової політики.
Уважаемые коллеги, Матвиенков, социалистическая фракция. В последнее время столько много говорят в отношении бюджета. Вы знаете, что вот комментарии с разных сторон звучат. Есть позитивные, есть негативные. Иногда даже удивляешься и думаешь, один ли бюджет читали те, которые комментируют его, потому что диаметрально противоположные позиции по одним и тем же документам. Мы на комитете очень серьезно прорабатывали данный законопроект, выдвинули около 200 поправок. И я хочу сказать, поблагодарить правительство в том плане, что по некоторым из них пошли нам навстречу и здесь были сделаны позитивные шаги, это нормально. Например, комитет пошел навстречу и согласился с нами о том, чтобы убрать понятие звичайної ціни. Я надеюсь, что это понятие не появится при принятии налоговых законов, и мы опять не будем с этим воевать. С нами согласились с тем, что нельзя ухудшать систему амортизационных отчислений, несмотря на то, что здесь говорили, эту систему оставили на уровне прошлого года и мы надеемся, что мы найдем дальнейшее взаимопонимание и улучшим эти показатели, и сможем больше средств направлять на амортотчисления. С нами согласились с учетом реализации незавершенного строительства и реализации этого незавершенного строительства. Убрали много небесспорных моментов, которые были связаны с выплатой пенсий работающим пенсионерам, много социальных вопросов и здесь сделаны нормальные позитивные шаги. Но есть вопросы, на которых хотелось заострить внимание при доработке бюджета ко второму чтению, то, что нас волнует сегодня больше всего. И самое главное, Николай Янович, это все-таки для нашей промышенности, – это цена на газ. 130 долларов и те методики, которые сегодня существуют при расчете цены на газ, давайте навскидку только посчитаем. 130 долларов на границе, - раз; добавьте сюда СП, - два; добавьте сюда транзит, - три; добавьте сюда НДС, - четыре и мы получим на нормальном предприятии где-то порядка 160-170 долларов за тысячу кубов. Естественно, здесь в этой ситуации нам не совсем понятны некоторые вещи. Почему мы не уберем двухпроцентную надбавку та, которая существовала до этого времени, почему мы ее оставили в бюджете ко второму чтению на газификацию сел и так далее. Как использовались эти деньги, куда они шли? Мы не видели в этом деле системы, почему-то опять мы возвращаемся к этому вопросу. Почему мы все-таки не снизили рентную плату или плату за надра та добычу собственного газа. Ведь мы же должны стимулировать развитие собственного газа и добычу, особенно в шлейфах моря, особенно на особых глубинах, там, где недоступные мета. Давайте будем стимулировать, давайте будем регулировать это все дело ценой, но не платой за надрами. Следующий момент. Давайте будем минимизировать затраты ПСП и мы должны сегодня получить гарантии того, что затраты ПСП будут минимизированы. И другие моменты. Но самое главное, как правительство будет регулировать механизм обеспечения сырьем металлургов, химиков. Как будет работать Антимонопольный комитет. Каким образом мы будем обеспечивать систему регулирования цен монополистов и как нам переживать вот такие подобные цены на газ. Об этом можно долго и много сегодня говорить, но если мы оставим ту систему, которая существовала и у нас Антимонопольный комитет будет работать подобным образом, будут обогащаться единицы монополистов на сегодняшний день, а мы положим целые отрасли. И немножко два слова.
Дякую вам. Слово для виступу надається Сулковському Павлу Гнатовичу від Комітету з питань аграрної політики, за ним виступатиме Вечерко.
Сулковський, Рівненщина. Шановний Олександре Олександровичу! Шановні члени уряду! Шановні народні депутати, присутні! Я хотів би звернутись, сьогодні особливо спостерігають і чують виробничники села долю свою у 2007 році. І, дійсно, хочу сказати, що сьогодні проект бюджет поданий в парламент для розгляду в першому читанні зрозуміло, що не на користь опозиції, зате проект бюджету поданий в парламент на користь України і народу України. І з цим треба погодитись. І тому недаремно від опозиції так популістського, не маючи ніякої справедливості, і я би сказав би, ще більше совісті до того, щоб такими популістськими гаслами годувати і далі український народ. Тому навесні, я думаю, більше всього опозиції не буде що говорити на цій найвищий трибуні в парламенті українському народу. У своєму виступі хотів би сказати, в межах Регламенту зупинитись на основних питання розвитку агропромислового комплексу у світлі внесеного законопроекту. Запропонований Кабінетом Міністрів України Проект Державного бюджету на 2007 рік в частині підтримки розвитку агропромислового комплексу порівняно з попередніми роками значно удосконалений, краще структурований, більше спрямований на підтримку за впровадження сучасних ринкових інструментів, забезпечує кращу прозорість та доступність до бюджетних програм більшості суб’єктів АПК. Проектом передбачено видатки загального фонду бюджету на підтримку розвитку АПК в обсязі більше 8 млрд. грн., що на третину більше в порівнянні з попередніми роками, які очолювали так звані опозиціонери. Видатки на підтримку розвитку галузей рослинництва і тваринництва зростають на 79 відсотків. Проектом передбачається збільшення асигнування на такі важливі і ефективні програми як здешевлення вартості банківських кредитів у 2,5 рази, страхування ризиків – у 5 разів, часткове здешевлення вартості складної сільськогосподарської техніки. І тому дуже вдячні Прем’єр-міністру Віктору Федоровичу, Миколі Яновичу Азарову, які підтримали проект закону і залишається ще.
Дякую, дякую. Я звертаюся до тих, хто буде виступати. Більше говоріть про цифри бюджету, вони переконливіше сприймаються людьми. Слово має депутат Вечерко від комітету з питань європейської інтеграції. А за ним виступатиме Дорошенко Петро Олексійович.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые народные депутаты! Уважаемые избиратели! Уважаемые средства массовой информации. 25 сентября этого года Комитет по вопросам европейской интеграции рассмотрел проект Закона Украины о Государственном бюджете Украины на 2007 год, предложенный Кабинетом Министров Украины. Кроме традиционных вопросов, которые относятся к компетенции Комитета по вопросам европейской интеграции, на заседании были высказаны некоторые замечания, которые были направлены в комитет по вопросам бюджета, а именно: предлагалось увеличить расходы на социальную защиту, пенсионное обеспечение, заработную плату государственным служащим, научным работникам. Кроме того, комитет хотел бы обратить внимание на отдельное положение проекта бюджета в частности относительно льготного налогообложения некоторых предприятий и отраслей. В случае его принятия могут возникнуть обстоятельства, которые негативно повлияют на ход переговоров по вступлению Украины в ВТО, а это наша общая цель. Хотелось бы отметить, что в проекте Государственного бюджета уменьшено на 2,2 миллиона гривен финансирование Государственной программы информирования общественности по вопросам европейской и евроатлантической интеграции по сравнению с текущим годом: в этом году 5,2 миллиона гривен, в 2007 году 3 миллиона гривен. Хочу подчеркнуть, это вопрос социальной и политической важности для всех политических партий и объединений нашей страны. Финансировать и развивать программу информирования общественности необходимо для разъяснения населению, что такое Европейский Союз, что такое Всемирная Торговая Организация и для объяснения каждому жителю Украины о перспективах и последствии европейской интеграции. Поэтому необходимо увеличить данную статью финансирования для того, чтобы население понимало, что такое евроинтеграция и зачем она нам нужна. Это будет также поддержка и Президенту, и Премьер-министру. Дальше. Члены комитета поручили мне обратить особое внимание на то, что в проекте Государственного бюджета Украины на 2007 год необходимо выполнение в полном объеме разделов четыре и пять Закона Украины «О трансграничном сотрудничестве» относительно выделения средств на развитие трансграничного сотрудничества для достижения Украиной общей с Евросоюзом цели экономического развития нашей страны и полной интеграции в Европейский Союз. Комитет по.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Слово має Петро Олексійович Порошенко. За ним виступатиме Іван Бондарчук від Комітету з питань фінансів і банківської політики.
Шановний Головуючий! Шановні колеги! Завжди восени всі суб’єкти господарювання України з жахом чекали проекту бюджету на наступний рік, тому що він весь передбачав кардинальні зміни до податкового законодавства, які створювали просто правовий жах на законодавчому полі. Я впевнений в тому, що альтернативи проведенню структурних змін в економіці України, коли необхідність проведення податкової реформи, пенсійної реформи підміняється точеними, часто-густо безсистемними змінами податкового законодавства на сьогоднішній день в Україні не існує. Саме тому Комітет з питань фінансів і банківської діяльності прийняв рішення сформувати робочу групу для того, щоб за три-чотири місяці опрацювати і внести на розгляд Верховної Ради проект Податкового кодексу України. Ми впевнені, що абсолютна більшість податкових норм має бути закладена саме в цей базовий документ. На жаль, в порівняльний таблиці те, що ви почули сьогодні, шановні радіослухачі і телеглядачі, і шановні депутати, з виступів голови комітету Макеєнка, Барановського. Матвієнкова та інших народних депутатів про те, що повністю вилучені податкові норми в окремий податковий закон, на жаль, цього по факту не зроблено, тому що в порівняльній таблиці врахованих та відхилених поправок все ще міститься і 12 відсотків ПДВ на село, пан Скударь, і 10 відсотків амортизації і інші речі, які на сьогоднішній день руйнують систему податкового законодавства. Тому я для стенограми на підтвердження виступу голів комітетів та першого віце-прем’єра кажу, що вони мають бути вилучені з порівняльної таблиці і дійсно відповідно до пункту проекту постанови в дорученні уряду підготувати окремий податковий закон до другого читання. Друга позиція. Відносно того, що прозвучало в виступах, що нібито уряд починав в незручних соціальних економічних умовах. Незручні соціально-економічні умови – це, Петро Миколайович, 34 відсотки перерозподілу валового внутрішнього продукту через Державний бюджет, це шість відсотків росту ВВП, це – величезний приріст реальних доходів та інше. Тому я впевнений в тому, що бюджет до другого читання має бути кардинально інший, і цей бюджет обов’язково треба кардинально переробити під час того, як він буде перебувати в уряді. Іншої альтернативи, інших випробувань країна на собі вже не витерпить. Дякую вам за увагу.
Слово має народний депутат Бондарчук від Комітету з питань соціальної політики. За ним Кінах від Комітету з питань державної безпеки і оборони.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні колеги! У зв’язку із намаганням декого розгляд головного фінансового документу на наступний рік не просто заполітизувати, а й зірвати, я хотів би поставити декілька риторичних запитань. Як буде краще: працювати з бюджетом, нехай і не зовсім досконалим, отже, працювати прозоро, про що, до речі, говорив колега Жебрівський, контролюючи діяльність уряду, спонукаючи його до покращання бюджетних параметрів, чи дати можливість урядові працювати в режимі ручного управління, бо життя не зупинилося, щоб потім мати собі можливість не просто критикувати його, звинувачувати у непрозорості використання бюджетних коштів, а й ловити час від часу на якихось фінансових порушеннях чи зловживаннях і набирати собі таким чином очки за принципом: чим гірше, тим краще? І друге запитання: а чому ніхто з критиків не хоче сказати, скільки днів працює коаліційний уряд [[нагадаю: ще немає і ста]], і який спадок він одержав від попередників? Хто, зокрема, спровокував загострення протистояння між Україною і Росією у газовому питанні, що потягло за собою ледь не суцільне зростання цін і тарифів і погіршення умов життя більшості співвітчизників? Коли це зростання розпочалося? Кому ми маємо завдячувати уповільненням темпів економічного зростання, що призводить до появи проблем із наповненням бюджету поточного року, який до того ж сформовано із значними ризиками? Я, як і наша фракція, буду голосувати за прийняття Держбюджету на 2007 рік у першому читанні, не безпідставно сподіваючись в процесі підготовки бюджету до постатейного розгляду у другому читанні активно і наполегливо попрацювати з урядом і домогтися врахування цілого ряду принципових моментів. Чи задоволений я і голова комітету якістю проекту держбюджету? На жаль, значною мірою, ні, бо із 37 зауважень та пропозицій, надісланих нашим комітетом, враховано лише 16, тому ми будемо не просто наполягати, а й вимагати, щоб у період підготовки проекту держбюджету до другого читання, були обов’язково враховані такі принципові моменти, які поки що не враховані, або враховані частково. Перше, вилучення частин 1.2. статті 40, бо не можна підходити до пільг, як до цяцьки, яку дають, а потім її забирають. Пільги, або є, або немає. Це визнання суспільством заслуг певних категорій наших співвітчизників. Друге, це питання соціального захисту військовослужбовців, взагалі, про соцзахист військовослужбовців. Де йдеться в статті 41, не потрібно говорити, бо якийсь нонсенс, коли ми захищаємо захисників. Вони повинні одержувати те, що їм потрібно. Збереження пільг для дітей війни, врахування пропозицій стосовно оплати праці держслужбовців, збереження резервного фонду на.
Дякую, Іване Миколайовичу. Слово має Анатолій Кирилович Кінах. За ним виступатиме від комітету з питань пенсіонерів, ветеранів Петро Цибенко.
Шановні народні депутати, шановні члени Кабінету Міністрів України, запрошені, державний бюджет України – це, по суті, мала фінансова Конституція, яка повинна по змісту відображати інтереси всього суспільства і держави, і створювати умови зростання конкурентоспроможності економіки, добробуту громадян України. І на всіх етапах розгляду і прийняття повинно жорстко дотримуватися вимог Конституції, Бюджетного кодексу, регламентних норм. Я хотів би на цьому особливо зауважити, бо ви розпочали бюджетний процес з грубим порушенням в руслі зазначених норм. Дуже важливо не допустити, я тут абсолютно підтримую, хаотичного, безсистемного стану, коли змінюється через закон про державний бюджет податкове і соціальне законодавство. Це повинно бути окремо у вигляді окремих законопроектів. І я вдячний робочій групі, яка підтримує таку позицію. Дуже важливо і ми на це наполягаємо, це має пряме відношення до національної безпеки України, обороноздатності держави врахувати глобальні процеси в світі, маючи на увазі, що такі явища, як міжнародний тероризм, незаконна міграція, техногенні події вже мають транснаціональний характер. В умовах підготовки до вступу в СОТ, що означає ще більш високий рівень конкуренції, особливо на внутрішніх ринках, зростання цін на енергоносії, суттєвий напрямок в бюджеті повинен бути спрямований і забезпечений ресурсами для зміцнення політики енергозбереження, енергоефективності, інноваційно-інвестиційної політики на основі пріоритетів держави, підкреслюю, а не окремих політичних сил. Ми дали пропозицію в бюджетний комітет, і будемо наполягати, я це особливо підкреслюю, звернути увагу на розвиток ракетно-космічної галузі, особливо, на виконання відповідної державної програми, Служба безпеки України, Служба зовнішньої розвідки, які є дуже важливим чинником національної безпеки в умовах загострення глобальної конкуренції у світі. Не вирішимо це питання – існує реальна загроза, що Україна перетвориться в простір, робочий матеріал для змагання сверхдержав за економічний і політичний простір. Ці питання мають високі державні значення і повинні бути враховані. Серйозну увагу, на наш погляд, необхідно приділити соціальному захисту військовослужбовців, ветеранів, учасників бойових дій і членів їх сімей. Це – окрема дискусія, я думаю, вона буде продовжена на всіх етапах розгляду бюджету, і будуть прийняті виважені рішення. Звершуючи, шановні колеги, я вас закликаю приймати Державний бюджет як документ, який визначає інтереси держави, і це повинно бути незалежно від політичного кольору кожної фракції. Дякую.
Дякую і вам, Анатолій Кирилович. Слово має Цибенко Петро Степанович від Комітету з питань ветеранів. За ним виступатиме Володимир Яворівський.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Свій виступ хотів би розпочати з моменту офіційного представлення проекту Державного бюджету України на 2007 рік у залі засідань Верховної Ради. Тоді фракції, що входять до антикризової коаліції, висловивши чимало зауважень до внесеного проекту, тим не менше проголосували за прийняття його до розгляду. Ми виходили з того, що спільними зусиллями народних депутатів України, профільних комітетів нам вдасться швидше поліпшити цей документ. Час підтвердив, що такий підхід себе виправдав. Я хочу назвати тільки окремі речі із тих питань, які знаходяться у площині відання комітету. Знято 116 статтю проекту, яка обмежувала розмір пенсій для працюючих пенсіонерів. Знято другу частину 108 статті, дуже важлива частина цього проекту. Змінена редакція статті 40 проекту Державного бюджету України, і цей перелік я міг продовжити. Але я, мабуть, поступлю вірно, якщо наголошу на тих питаннях, які треба вирішити у процесі підготовки до другого читання, і на яких наполягатиме комітет. Найперше я хотів би сказати, що треба вишукувати кошти для більш активного підвищення базової трудової пенсії. Оскільки попередній уряд загнав ціни і тарифи на таку висоту, що, звичайно, це тепер виглядає неадекватним. По-друге, я ще раз хотів би наголосити на тому, що норму щодо сплати, доплати до базової пенсії за статус дітей війни треба розповсюдити не лише на дітей війни інвалідів, як це передбачується нинішнім проектом, а розповсюдити на всіх дітей інвалідів. Я абсолютно переконаний у тому, що це буде правильно. Я хотів би сказати про те, що Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів обов’язково наполягатиме на врахуванні до другого читання проблеми сплати регресних виплат для тих людей, які мають на них право по закону. При цьому я хотів би привернути увагу до того, що природа цих виплат – це певною мірою втрати або компенсація за втрачене здоров’я. І, звичайно, їх не можна змішувати з будь-якими іншими виплатами. Я хотів би привернути увагу представників Бюджетного комітету і зокрема голови Бюджетного комітету про те, що Бюджетний комітет принципово підтримав рішення щодо пільг на землю для підприємств, громадських організацій інвалідів, але, прийнявши це рішення, тим не менше, записав його не зовсім точно, цю редакцію обов’язково треба уточнити. В цілому я хотів би сказати, що абсолютно переконаний в тому, що до другого читання процес поліпшення цього документу буде продовжений. Дякую.
Дякую вам. Слово має депутат Володимир Яворівський від Комітету з питань культури. За ним виступатиме, вибачте, Тихонов.
Шановні колеги, народні депутати, шановні наші виборці, перше, щоб я хотів сказати, що якби, не приведи Господи, навіть від опозиції хтось із чоловіків сказав з цієї трибуни щось подібне про жінку, що ви тут почули, я би це назвав, особисто б назвав би, необмеженим публічним хамством і не інакше. Я хочу сказати про те, що прекрасно сказав Єжи. з цього приводу, геніальний польський гуморист. Справжнього мужчину видно навіть тоді, коли він повністю голий. Дякую. А тепер до діла. Шкода, що немає Миколи Яновича, але тоді, коли він презентував головам комітетів бюджет, і коли ми почали говорити про розділ, який стосується культури, мені дуже сподобалося, коли він чітко сказав: „У нас немає професіоналів у Міністерстві фінансів з питань культури, ми вам доручаємо, будь ласка, у межах тих коштів, які є, не виходячи далеко за їхні рамки, будь ласка, робіть, що вважаєте за необхідне”. Ось ми і зробили на засіданні комітету. Подивилися, обрізали в Поплавського, який забирав майже половину бюджету, який стосувався для навчальні заклади. Ми запропонували із 13 мільйонів, я повторюю, гривень, які відведені на утримання лісового господарства і мисливства, 13 мільйонів. Товариство, не жируйте. Що, звірі з’їдять ці мільйони, які відведені туди? Ми запропонували із 40 з гаком там мільйонів на перевезення посадових осіб в Україні. Вибачайте, в нас 3 високопосадовці: Голова Верховної Ради, голова уряду і Президент. Причому у Президента є ще і свої кошти. Де ви будете літати, я хочу запитати, на такі велетенські гроші? Це в той час, коли культура українська ледве тримається, ледве животі сьогодні. Подивіться, у нас абсолютно сьогодні майже немає наших кінофільмів. А нещодавно уряд, фактично я переконаний, що це з їхньої подачі, ще суд відмінив постанову Кабінету Міністрів про дублювання фільмів з російської мови на українську. Тобто ми взагалі не будемо мати українського кіно. Я хочу сказати і про те, що сьогодні відведено жалюгідні просто кошти на літературно-мистецькі журнали, які є. Через те, я дуже прошу, Микола Янович, поки вас не було, я процитував, що ви сказали, будь ласка, переставляйте, перегляньте в комітеті, у нас представлені різні сили, через те, те, що там відведені скажімо, на творчі спілки 6 мільйонів. На Одеський оперний театр 53 мільйони. Та ніколи вони не опанують 53 мільйони, це все буде розкрадено. Прислухайтесь, будь ласка. Я звертаюсь і до вас, ми пропонуємо дуже нормальний вихід із цієї ситуації. Дякую.
Дякую. Давайте до другого читання будемо підтримувати, я буду теж підтримувати і творчі спілки, і, особливо, журнали, які повинні видаватися з допомогою держави, це треба робити. А відносно театру, все-таки треба закінчувати ремонт, скільки років можна тягнути із ремонтом. Будь ласка, Тихонов виступає Віктор Миколайович від Комітету з питань державного будівництва, а за ним виступатиме Бахтеєва.
Шановний Олександре Олександровичу, Миколо Яновичу, народні депутати та запрошені! Комітет державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування ще 27 вересня на своєму засіданні детально розглянув проект Державного бюджету на 2007 рік в першу чергу, в частині, що стосується формування місцевих бюджетів. Комітет провів значну роботу з Бюджетним комітетом, з Мінфіном, з органами місцевого самоврядування з усіх регіонів та їх асоціаціями. Завдяки такому діалогу, нам вдалося напрацювати велику кількість пропозицій, які наш комітет своєчасно передав у Комітет з питань бюджету. Не можу не сказати про те, що обговорення законопроекту як це було і в минулі роки, проходило нелегко і часто викликало критичні зауваження до окремих положень та показників. Серед основних пропозицій комітети були такі: - збільшити загальний обсяг міжбюджетних трансфертів для забезпечення виконання делегованих місцевому самоврядуванню повноважень і бажано на основі соціальних стандартів; - вилучити пункт 38 з статті 76 щодо зупинення окремих статей Закону „Про службу в органах місцевого самоврядування”, щоб не допустити погіршення умов оплати праці в органах самоврядування, а також пункти 57 цієї статті щодо зупинення окремих статей Закону „Про місцеве самоврядування” стосовно встановлення чисельності та штатів Апарату та виконання органів рад. Комітет наполягав також на тому, щоб залишити фінансування органам місцевої міліції з державного бюджету на період до врегулювання на законодавчому рівні питань, що стосуються механізмів управління органами місцевої міліції та ще дуже багато інших питань. Шановні народні депутати та громадяни України! Ми вже чули і ще не раз почуємо критику цього законопроекту, особливо з боку тих, хто протягом 2005-2006 років фактично зупинив динаміку росту ВВП і своїми популістськими рішеннями створили умови для бюджетного дефіциту накопичення боргів. Ці горе Прем’єр-міністри та їх уряди цілком заслужено відправлялися у відставку за бездіяльність і, до речі, не антикризовою коаліцією, а Президентом України. Невже ці критикани так і не зрозуміли, що управляти економікою це значно складніше ніж кататися на ковзанах чи обіцяти молочні ріки. Не треба також забувати, що п’ятимісячні торги з формуванням помаранчевої коаліції ще більше ускладнили ситуацію і привели до того, що теперішній уряд змушений був готувати законопроект вкрай стислі строки. Не зважаючи на це, сьогодні нам подали реально обгрунтовані показники бюджету, які всиляють оптимізм і впевненість в тому, що антикризова коаліція зуміє не тільки стабілізувати економічну ситуацію, але і вивести її на динамічно позитивний розвиток. Також було приємно чути з боку основних доповідачів, що в основному врахували подані нашим комітетом пропозиції.
Закінчуйте. 10 секунд.
10 секунд. І на завершення, дозвольте, підкреслити наступне: комплексний аналіз проекту Державного бюджету свідчить, що уряд взяв прогресивний курс на децентралізацію управління бюджетними ресурсами, зокрема передбачається передача окремих владних функцій, відповідних коштів з центру на рівень місцевих бюджетів, що підвищить їх самостійність і спроможність. Аналіз також свідчить, що вперше в 2007 році з’являється вагома інвестиційна складова у місцевих бюджетах. Таким чином, дозвольте висловитися на підтримку законопроекту у першому читанні і висловити надію на побажання, що в період підготовки його до другого читання ми спільними зусиллями зуміємо вдосконалити окремі його дискусійні показники. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте. Дякую. Я прошу шановних депутатів всіх прислухатися до моєї пропозиції такої. Ми час на обговорення використали відведений час, десь 60 хвилин. Є ще сім голів комітетів, які не висловилися. Тому я прошу дати можливість їм висловитися, по-перше. По-друге, правом, наданим мені Регламентом, я можу продовжити засідання до 15-ти хвилин. І це якраз достатньо для того, щоб всі голови комітетів висловились. А потім приймемо рішення, підведемо риску. Нема заперечень? Оскільки ця пропозиція в межах існуючої процедури, передбаченої Регламентом, я не ставлю її на голосування. Слово має Бахтеєва Тетяна Дмитрівна від Комітету з питань охорони здоров’я. Прошу. За нею і буде виступати Сенченко.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые члены правительства! Уважаемые коллеги! Мы все с вами должны помнить о нашем будущем, о здоровье нации. Это и есть наше будущее. Звучит много нареканий в сторону украинской медицины. И если мы не будем с вами учитывать проблемы, существующие в здравоохранении, то через несколько лет от нашей медицины ничего не останется. Мы с вами дошли до того, что наши врачи не могут предоставить своевременную качественную медицинскую помощь из-за отсутствия соответствующей медицинской аппаратуры и медикаментов. Врачебная деятельность – одна из наиболее оплачиваемых и уважаемых в мире, а у нас? Вопрос о повышении заработной платы работникам медицины является одним из проблемных на протяжение последних десяти лет. Понимаем, чтобы внедрить во всей бюджетной сфере единую тарифную сетку в полном объеме может оказаться непосильной задачей для бюджета, ведь для этого необходимо около 10 миллиардов гривен. В бюджете уже предусмотрено правительством повышение в два этапа зарплаты на основе единой тарифной сетки. Перед нашим правительством мы ставим задачу финансирования программ здравоохранения. И хочу сказать, что правительство, действительно, активно взялось за реализацию программ обеспечения каждого жителя Украины достойной медицинской защитой. Ясно, что эту проблему не решить за один год, но ее нужно решать, и есть позитив. В проекте Государственного бюджета Украины на 2007 год предусмотрено направить в сферу здравоохранения по сводному бюджету 22 миллиарда гривен, а в 2006 году 16, 9 миллиардов гривен. Расходы бюджета будут направляться на решение более неотложных проблем медицинской сферы. Увеличение финансирование будет на иммунопрофилактику населения, на меры борьбы с туберкулезом, ВИЧ, лечение онкозаболеваний, лечение онкозаболеваний детской, репродуктивного здоровья. Впервые правительством выделяются деньги на лечение неврологических больных и на программу сердечно-сосудистых заболеваний. 2000 миллионов гривен предусмотрено уже в следующем году выделить на централизованную закупку оборудования, а в текущем году было 70 миллионов. С 1998 года все мы, уважаемые коллеги, знаем, что уже есть личные взносы о том, что говорится, что нужно купить гамма-нож в Украине, он должен быть. Это лечение более 2 тысяч наших детей. Правительству удалось изыскать необходимые ресурсы, в проекте бюджета уже есть эти деньги. Среди срочных приоритетов – переход к бюджетно-страховой модели медицины. Комитет поддерживает проект бюджета в первом чтении 2007 года. И прошу вас, уважаемые.
Дякую. Сенченко від Комісії контрольної з питань приватизації виступає. За ним виступатиме Єфремов.
Сенченко, „Блок Юлії Тимошенко”. Я родом из Крыма – региона, который в основном голосовал за Партию регионов. Но мне кажется, что вот этот бюджет, он лишит крымчан, голосовавших за эту партию, последних иллюзий. Люди ждали мер, стимулирующих экономику. Что они получили в ответ? Они получили системное налоговое давление на бизнес [[это первое]] в виде тех 16 статей, которые, собственно говоря, и олицетворяют это давление. Второе. В ответ на ожидание мер, стимулирующих экономику, получили преференции для отдельных бизнес-кланов, и это тоже не согрело наших избирателей и не простимулировало экономику. Избиратель пока не почувствовал, как это выражается в цифрах. Я могу напомнить, а дальше каждый, получив квитанции для уплаты коммунальных платежей, почувствует это уже на семейном бюджете. Так вот, все ожидания, которые заложены от этих новаций по возрождению свободных экономических зон, предусмотренных статьей девятой, все плюсы исчисляются цифрой в два миллиарда гривен. А минусы, по разным оценкам, составят от 12 до 24 млрд. То есть. Это говорит о том, что опять залезли в карман избирателю, опять залезли в карман к стране для того, чтобы простимулировать развитие собственного бизнеса. Знаете, вот проблемы, связанные со свободными экономическими зонами, они для Крыма не чужды. Помимо вот той свободной зоны на севере Крыма, у нас существовали в течение длительного времени нелегальные свободные экономические зоны, порожденные в свое время в 90-х годах указом Президента Кучмы, когда предприятия Кабинета Министров, Верховной Рады и Администрации Президента освободили от всех видов таможенных платежей, налогов и так далее. И вот в те годы через одну здравницу, которая по сей день принадлежит парламенту, через «Нижнюю Ореанду» завозилось до 70 процентов спирта и табака в страну. Вот что такое свободная экономическая зона и как она работала на экономику. Знаете, когда говорят о том, что мы вот такими мерами - свободными зонами создаем какие-то точки роста, то я хочу сказать, что мы создаем только узлы напряжения, те узлы, в которых начинается коррозия экономики и те узлы, с которых, собственно говоря, начинается разрушение. Я думаю, что при желании у Правительства были возможности простимулировать бизнес в целом по стране как минимум изменением амортизационной политики. Когда сегодня говорили о том, что заслугой является сохранение действующего порядка, то я это просто расцениваю как издевательство. Спасибо.
Виступає Єфремов Олександр Сергійович від Комітету з питань Регламенту. За ним виступатиме Чубаров від Комітету з питань національних меншин. Я так зрозумів, що голова фракції Грач підписав на нього пропозицію.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые члены Правительства, коллеги! Регламентный комитет, прежде всего, несет ответственность за обеспечение деятельности народных депутатов и создание для этого необходимых условий. Одним из элементов данного является финансовое обеспечение депутатской деятельности. Двадцатого октября мы с вами приняли кошторыс затрат, связанных с депутатской деятельностью, с деятельностью Верховной Рады. И так же, как и другие субъекты финансовой деятельности, мы отрабатывали данный документ с коллегами из Бюджетного комитета и с Министерством финансов, стремясь, чтобы в Государственном бюджете были учтены затраты на обеспечение наших с вами функциональных обязанностей. При этом мы понимали, что бюджет не безразмерный, и старались вписаться в рамки финансирования по текущему году. Необходимо отметить, что абсолютное большинство положений кошторыса нашло отражение в проекте Государственного бюджета. С рядом замечаний можно согласиться, так как мы не можем претендовать на особые условия по отношению к другим субъектам. Вместе с тем, остались не отрегулированными вопросы, которые определены Законом Украины «Про статус народного депутата Украины», статья 76 пункт 36 и статья 121-я, про порядок финансирования затрат, связанных с депутатской деятельностью и оплатой труда помощников-консультантов. Мы просили бы при отработке во втором чтении учесть предложения по данному вопросу – кошторыса Верховной Рады. А в бюджет в первом чтении утвердить. Считаю необходимым также обратить внимание коллег, что требует положительной оценки стремление Правительства снизить фискальную нагрузку на экономику государства до 30,3 процента ВВП. И отчисления от прибыли государственных предприятий с 50 до 15%. Данные, на ряду с другими, заложенными в бюджете положениями, направленные на восстановление макроэкономической стабильности, безусловно, обеспечат повышение темпов экономического роста и улучшения инвестиционной привлекательности государства с одной стороны. И на базе данного реальное, а не популистское наполнение социальных программ Бюджета, с другой. Необходимо отметить также то, что за сравнительно короткое время бюджетному комитету и правительству удалось изъять из проекта бюджета отдельные положения, которые вызвали острые дискуссии в обществе. Обобщая все это, считаю правильным поддержать государственный бюджет 2007 года в первом чтении, а вопросы, которые еще имеются без истерики и криков доработать ко второму чтению. Спасибо за внимание.
Дякую. Слово надається Рифату Чубарову від Комітету з питань національних меншин, за ним виступатиме Пригодський.
Шановний голово, шановні виборці, Комітет з питань прав людини, національних меншин, міжнаціональних відносин опрацьовує проект бюджету, перш за все, з точки зору захисту прав основних свобод людини, а також усунення наслідків злочинів тоталітарного режиму. Зокрема. Вирішення питань, пов’язаних з поверненням та облаштуванням кримськотатарського народу та осіб інших національностей, що були депортовані за національною ознакою. Під час обговорення члени комітету наголошували, що у разі прийняття законопроекту в запропонованій редакції виникає загроза порушенню прав людини в наслідок призупинення окремих норм чинних Законів України, щодо оплати праці, соціального забезпечення, гарантій та компенсацій, якими громадяни користуються відповідно цих законів. Тепер, а браком часу, тезисно зупинюсь а деяких зауваженнях комітету, які з відповідними обґрунтуваннями своєчасно були надіслані до профільного комітету та Уряду. Отримавши вчора у другій половині дня доопрацьований текст бюджету, ми із здивуванням відмітили, що наші зауваження поки що не враховані у тексті, а тільки відзначені формальним приписом: „враховано частково, доручення Кабміну”. Отже, комітет з питань прав людини, національних меншин, міжнаціональних відносин наполягає на прийнятті таких зауважень: передбачити збільшення фінансування держаних заходів і програм щодо надання допомоги біженцям до 13 мільйонів гривень. Переглянуті обсяги фінансування бюджетної програми заходів щодо відтворення культури національних меншин та фінансова підтримка газет мовами національних меншин, збільшивши їх до 4 мільйонів 395 тисяч гривень, у тому числі, для здійснення видання газет мовами національних меншин на 620 тисяч гривень. В наших зауваженнях ми особливо настоюємо на виконанні урядом всіх тих попередніх рішень щодо вирішення питань, пов’язаних з поверненням та облаштуванням кримських татар та осіб інших національностей, які були депортовані з території України. Мі ніяк не можемо погодитися з тим, що і у новій редакції бюджету не врахована наша вимога про включення 82-х мільйонів гривень, це так, як було запропоновано в рішенні уряду, постановою уряду у травні цього року. А зараз ми маємо у запропонованому бюджеті тільки 44 мільйони гривень. Знаєте, нас дивує те, що напроти наших пропозицій є такий припис, я про це вже говорив, „доручення Кабінету Міністрів”. Ми не розуміємо, які ще треба дати доручення Кабінету Міністрів, коли була попередня постанова. Наші пропозиції також торкаються і Європейської хартії регіональних мов та мов меншин [[щодо здійснення]], а також щодо належного фінансування діяльності уповноваженого Верховної Ради з прав людини, і нами запропоновано включити в бюджет додатково суму 12,5 мільйонів гривень. Я хотів би сказати, що ми після отримання цієї редакції бюджету не змогли, не встигли просто провести.
Дякую вам. Від Комітету з питань транспорту виступає Олександр Васильович Галуненко замість оголошеного Пригоцького, а за ним виступатиме Томенко.
Александр Галуненко, голова подкомитета авиационного транспорта, фракция Партии регионов. Уважаемый Александр Александрович, уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам транспортной связи рассмотрел госбюджет на 2007 год и поддержал его. Государственное финансирование необходимо всем отраслям промышленности без исключения. Авиастроение – одна из немногих отраслей нашей экономики, которая является системообразующей, высоконаукоемкой, высокотехнологичной отраслью промышленности Украины. Именно в этой отрасли Украина может претендовать на достойное место. И этому пример нашим умом, нашим трудом наших соотечественников были созданы такие шедевры самолетостроения, как «Руслан», «Мрія», «Ан-70». Ситуация на мировой рынке авиастроения сложилась так, что украинский авиапром впервые за все годы независимости может получить шанс превратиться в ведущую отрасль экономики. Стечение обстоятельств способно быстро вывести отрасль на качественно новую орбиту. Судя по всему, и Украина, и Россия могут быть включены в готовящийся проект европейского авиационного прорыва, который призван усилить позиции европейских производителей в конкурентной борьбе с американскими партнерами. Основными игроками, как вы знаете, на мировом рынке авиационном являются корпорация «Боинг» и евпропейская «ЕАДС». Дела европейских производителей в последнее время идут плохо. В выигрыше оказался главный конкурент «Боинг». В этой создавшейся ситуации судьбой авиастроительного гиганта Европы занялись лидеры стран, которые считают, что мощности украинских и российских производителей стали бы той как бы свежей кровью, которая способна вернуть европейцам позиции на мировом рынке. У европейцев возникли проблемы не только с деньгами и не столько с деньгами, сколько с научно-техническими кадрами. В этом смысле, как говорят эксперты, жемчужиной Украины является Конструкторское бюро имени Антонова. Эксперты считают, что именно проблема европейского гиганта – это именно тот шанс для украинских авиастроителей. В этом смысле подготовленный правительственный проект Госбюджета на 2007 год как раз и направлен не только на удержание высокой планки, но и на развитие производственного потенциала с учетом инновационных и высоких технологий. В целом на развитие самолетостроения выделено 760 миллионов гривен, что в 2 с половиной раза больше, чем предыдущий год и в 7 раз больше, чем в 2005 году. Через бюджет 2007 года правительство сделало, конечно, первый шаг.
Дякую вам. Спасибі, Олександре Васильовичу. Слово має Микола Володимирович Томенко від Комітету з питань молодіжної політики. За ним виступатиме Самойлик.
Шановні колеги, хотів би з такою коректною порадою колишньому Міністру АПК, пану Баранівському, що я думаю, що можна дуже швидко зажити славу українського поручика Ржевського, але тяжко з неї позбавлятися. Наскільки я знаю, українську культуру і культуру українського села, то такі смішинки про жінок ніколи не були популярними. Я хотів би, щоби гідність чоловіка і гідність більшості чоловіків в цьому парламенті була нормою нашого життя, а кабацькі штучки треба розповідати в іншому місці. Наш комітет розглядав бюджет і вважає, що багато речей, які ми говорили, вдалося в цей бюджет внести. Я радію, що під тиском і нашої фракції, і інших політичних сил працюючі пенсіонери матимуть можливість отримати повну пенсію. І це заслуга і нашої фракції, і багатьох політиків, які виступали. Я радію з того, що нарешті при народженні дитини не буде збирання довідок, як це уряд пропонував, коли хотів удосконалити цю систему. Я так зрозумів, що і лікарняні у нас уже будуть платити після 30 днів, а не так, як уряд пропонував. Єдине, що я не зрозумів, чому ніхто тут не підняв питання про те, що, напевне, мінімальну пенсію, мінімальну заробітну плату і прожитковий мінімум треба було піднімати, бо піднімається ціна життя, піднімається рівень інфляції і, якщо очевидно всіх це влаштовує і уряд в тому числі, то з цього приводу сумно. Я думаю, що цей бюджет, який приймає Партія регіонів, є тестом для цієї партії з точки зору поваги до всіх регіонів. Бо, коли я подивився ставлення до бюджетів обласних, складається враження, що, очевидно, кольори чи партійність керівників областей враховувалася. Я хотів би, щоби забули про партійну приналежність керівників областей і виходили з того, що скрізь громадяни України живуть. Що, наприклад, в Чернівецькій області 20 мільйонів на облаштування кордону, бо там Румунія в Європейському Союзі з 1 січня живе і наша порвана колюча проволока не буде добрим сигналом європейським країнам і, очевидно, треба кошти виділяти і Чернівецькій області, і кошти виділяти всім областям, де не очолюють області Партія регіонів. Я думаю, що треба забути про таку штуку, яка називається „політичний лобізм”, коли народний депутат, який є, наприклад, почесним президентом Національної юридичної академії просить 15 мільйонів гривень для гуртожитка своєї академії, це в нормальних країнах називається корупція і політичний лобізм. Треба просити напевно для інших вузів, в цьому місія нас як депутатів, а не вибивати гроші для своїх підприємств чи для своїх вузів. Я хотів би, щоб всі субвенційні кошти уряд акуратно подивився і виніс всі корупційні чи лобістські штуки, які в цьому бюджеті присутні. Я переконаний, що роботи по бюджету надзвичайно багато і я хотів би, щоб цю радикальну роботу уряд почав робити.
Дякую. Одну хвилиночку, Катерина Семенівна. Зараз ми повинні вирішити одне питання, оскільки ми вже виходимо 14.16, я більше не можу продовжувати. Я пропоную такий алгоритм. Дати можливість виступити ще Катерині Семенівні і Оніщуку як представникам від комітетів. Потім дати можливість виступити із заключним словом голові Бюджетного комітету і приймати рішення. Хто за цю пропозицію, прошу голосувати. [[14:16:56]] За-248 Для довідки кажу, що крім тих, хто вже виступили, записалося ще 56 депутатів. Будь ласка, сідайте, потім приймемо рішення. Ви мене переконуєте, що це важливе питання, звичайно. Будь ласка.
Я хочу. Олеже, не заважай мені. Хочу зупинитись на пропозиціях, які не ввійшли до висновків або містять суперечності. Але заради справедливості хочу відмітити, що більшість пропозицій висловлених Комітетом з питань науки та освіти знайшли відображення у висновках Бюджетного комітету. Але висловлю зауваження. По-перше. Я звертаюсь до Миколи Яновича Азарова щодо виконання чинного законодавства по фінансуванню окремим рядком вищих навчальних закладів, як мають статус „національний”. Це Національний університет київська політехніка, Національний авіаційний університет, Національна юридична академія імені Ярослава Мудрого та галузевій академії. Треба виправити волюнтаризм Пинзеник і я зверталась уже до вас з цією пропозицією. Нам би хотілось мати більш ясності щодо капітальних кладень. На мій погляд, потрібно було провести ревізію, особливо те, що стосується освіти, скільки недобудов у нас є, яка її готовність і не фінансувати будівництво під політиків, а тоді це піарити, а саме ці недобудови, де готовність 80-90 відсотків, саме туди і треба вкладати гроші. Наступне. Статтею 39 бюджету встановлено обсяг коштів державного бюджету, які мають бути спрямовані на реалізацію статті 57 Закону „Про освіти” щодо стосується боргів по комунальним послугам. І на ці цілі видаються цільові, передбачено цільові субвенції над цим місцевим бюджетом. Це дуже добре. Але, разом з тим, потребує вилучення із законопроекту пункт 44 статті 76 про призупинення на 2007 рік вищеназваного цього ж закону і ці пропозиції висловили представники майже всіх фракцій. Треба подивитись чому такі недоречності появилися. Наступне. Порушується 22 стаття Конституції України в пропозиціях, які передбачені в статті 40 щодо запровадження обмежень на забезпечення безплатним житлом, опаленням і освітленням педагогічних працівників сільської місцевості. Я вже наводила приклади, що більш 60-ти відсотків сільських вчителів – це пенсіонери. Як же ми з вами будемо залучати молодь для роботи в село? І, безумовно, мені хотілося сказати про те, що нам необхідно все зробити для виконання законодавчого положення про фінансування науки в обсязі 1,7 відсотків валового внутрішнього продукту. І Верховній Раді України слід визначитись протягом якого терміну, з яким темпом потрібно здійснювати перехід від сьогоднішнього 0,4 відсотка. Тим паче, що ті, хто сидить в президії.
Дякую вам. Дякую. Слово надається Миколі Оніщуку від Комітету з питань правосуддя. За ним виступатиме Володимир Макеєнко.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Шановний уряд! Традиційно вразливим для кожного бюджету, не став винятком і проект бюджету на 2007 рік, є питання, блок питань, пов’язаний з фінансуванням судової влади як окремої гілки влади країни. Особливо, коли йдеться про фінансування утримання діяльності судів та приміщень низової ланки судів районних, особливо розташованих в сільських місцевостях. І тут завжди, ми, на жаль, констатуємо явну недостатність уваги і парламенту, і уряду як суб’єкта законодавчої ініціативи, коли йдеться про такий закон, як проект державного бюджету. Невипадково тому комітет з питань правосуддя тричі, я на цьому наголошую, за участю керівників усіх судових юрисдикцій державної судової адміністрації, Конституційного Суду, Вищої Ради юстиції аналізував нинішній проект бюджету і вніс консолідовані пропозиції бюджетного комітету з цього питання. Треба віддати належне, що і бюджетний комітет, і уряд з увагою віднесуться до цих пропозицій, і що найменше позитивний напрям в плані уваги до стану фінансування судової системи ми відчуваємо. Хотілося б, щоб цей напрям, а він відображений в порівняльній таблиці як враховано частково, і що є доручення уряду, був ухвалений в режимі другого читання відповідно до тих можливостей, які має держава, і тих зобов’язань, які має парламент, зокрема, коли йдеться про належне фінансування судової системи. Я також хотів би повідомити, що, особливо це стосується суддів і тих апаратів, які забезпечують їх діяльність, зняті питання, про це говорили вже мені колеги, пов’язані із зниженням рівня соціальних гарантій утримання і діяльності судів, у тому числі, коли йдеться про утримання суддів у випадку, коли вони йдуть у відставку. Таким чином за умов подальшої співпраці бюджетного комітету, Комітету з питань правосуддя і уряду ми маємо можливість вийти на належний рівень фінансування судової влади, принаймні, вирішуючи найбільш болючі питання, які сьогодні стоять перед нами, ще раз наголошую, - це проблема забезпечення судів, особливо судів районних, районних в селах належними приміщеннями з тим, щоби вони виглядали не тільки пристойно і могли здійснювати правосуддя на належному і такому, який відповідає інтересам громадян, рівні. З врахуванням цього, видається, що комітет і надалі буде продовжувати цю роботу, відстоюючи інтереси тих, хто звертається до судів і хто шукає там правду, хто шукає там справедливість, і він має там її знайти. Дякую за увагу.
Спасибі вам. Виступило 23 народних депутати в обговоренні доповіді і виступів міністра та голови Рахункової палати. Слово надається для заключного слова Володимиру Макеєнку, голові бюджетного комітету.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановний Миколо Яновичу! Шановні народні депутати! Згідно зі статтею 41 Бюджетного кодексу прийняття рішення щодо висновків і пропозицій Комітету з питань бюджету до проекту Закону про Державний бюджет на 2007 рік вважається прийнятим цього законопроекту у першому читанні. Цей документ є концентрованим виразом врахованих пропозицій народних депутатів у порівняльній таблиці, яка разом з бюджетними висновками направляється уряду для врахування при доопрацюванні проекту Закону про Державний бюджет на 2007 рік до другого читання. З врахуванням запитань звертаю увагу, що затверджені статті стосовно загальних показників доходів, видатків, дефіциту Державного бюджету, а також показників у відповідних додатках є процедурою прийняття законопроекту у другому читанні. Всі пропозиції до додатків три, чотири та п’ять, які стосуються показників видатків частини бюджету, а також шість і сім, які стосуються між бюджетних трансфертів, на цій стадії проходження законопроекту детально не розглядалися. А комітетом прийнято рішення дати доручення уряду після першого читання ретельно їх опрацювати з тим, щоб у другому читанні повернутися до розгляду конкретних показників. Щодо вилучення податкових норм, положень щодо оподаткування сільгоспвиробників та стосовно вільних економічних зон, комітет залишив їх у тексті законопроекту, оскільки просто вилучення таких норм законопроекту, як пропонують народні депутати, порушить баланс бюджету. Водночас доручення уряду – до другого читання подати окремі законопроекти з відповідних питань та провести відповідне коригування показників доходів і видатків бюджету. Крім того, вилучаємо пункт вісім статті дев’ять проекту закону і відповідне уточнення бюджетних висновків при підготовці документу на підпис. Хочу наголосити, так це звучало в виступах народних депутатів, що і в 2006 році, і в 2007 році матерям новонароджених буде збережений розмір 8,5 тис. гривень. Було знято обмеження лікарняного 30 днями. І взагалі збільшення на соціальний захист в бюджеті заплановано на вісім відсотків порівняно з попереднім роком. З урахуванням сказаного прошу вас підтримати висновки і пропозиції Комітету з питань бюджету та дати можливість Кабінету Міністрів продуктивно розглянути всі пропозиції народних депутатів, які звучали і сьогодні в цьому залі, і до 20 листопада [[до 20 листопада, повторюю]] подати доопрацьований до другого читання проект Закону про Державний бюджет на наступний рік та в пакеті з ним передбачені в дорученнях законопроекти. Дякую за увагу.
Дякую вам, сідайте, будь ласка. Підбиваючи підсумки обговорення, хочу сказати, що не перший рік беручи участь в розгляді бюджетів, висловлюю думку не тільки свою, а і депутатів, представлених у бюджетному комітеті і у фракціях, вони працювали конструктивно, злагоджено, і особливістю було ще й те, що вони працювали разом з Кабінетом Міністрів, з урядом, зокрема, з Міністерством фінансів. Це, я вважаю, позитивна особливість роботи над бюджетом тепер. У вас на руках є проект постанови, я його озвучу, цей проект. Будь ласка, він має такий зміст: „Заслухавши доповідь голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Верховна Рада України постановляє: перше – схвалити висновки і пропозиції Комітету Верховної Ради України з питань бюджету до проекту Закону „Про Державний бюджет України на 2007 рік” як бюджетні висновки Верховної Ради України [[вони додаються на двадцяти одній сторінці при цій постанові]]; друге – Кабінету Міністрів України доопрацювати проект Закону „Про Державний бюджет України на 2007 рік” з урахуванням схвалених бюджетних висновків Верховної Ради України та подати його на розгляд Верховної Ради України не пізніше 20 листопада 2006 року”. І окремо я ще хотів би запропонувати. Моїм розпорядженням створена робоча група для роботи над бюджетом, вона повинна працювати також в цей термін, щоб врахувати всі пропозиції депутатів, фракцій, комітетів і, звичайно, зробити якісний документ для остаточного розгляду у Верховній раді при постатейному його обговоренні. Ставлю на голосування цей проект постанови. Будь ласка. В цілому як постанови Верховної Ради. [[14:29:05]] За-256 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 185, Блок Юлії Тимошенко – 8, „Наша Україна” – 11, соціалістів – 28, комуністів – 21, позафракційних – три. Оголошується перерва до 16-ї години.