Доброго ранку! Я прошу всіх заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Отже, колеги, прошу приготуватись до реєстрації. І прошу провести реєстрацію, прошу зареєструватись. [[10:04:34]] Зареєстровано 373 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, і сьогодні день народження народних депутатів наших колег Ірини Степанівни Луценко. Пані Ірина, вітаємо з днем народження. [[Оплески]] А також Юрія Олександровича Буглака. Вітаємо з днем народження. [[Оплески]] І, колеги, хотів би сказати, що сьогодні в українському парламенті надзвичайно важливий день, день істини, коли ми маємо ухвалити віхові конституційні зміни. Це визначальні, стратегічні рішення, які визначають майбутнє нашої країни і нашої держави. Це закріплення у тексті Конституції рішення щодо стратегічного курсу України на членство в Європейському Союзі та НАТО. Також це завершення декомунізації і внесення в Конституцію назви, нової назви області. І я переконаний, що голосування за євроатлантичний курс України – питання історичної ваги. Тому, колеги, я переконаний, що всі патріоті в цьому залі мають зробити все можливе, щоб протягом сьогоднішнього дня ми відставили у бік усі політичні дискусії і непорозуміння і змогли вийти на рішення. Згідно запланованого плану ми мали завершити розгляд вчорашнього законопроекту і в 10:30 перейти до розгляду Конституції. Це давало б нам можливість до 12-ї проголосувати за зміни до Конституції. В залі повна концентрація. Але, на жаль, до мене надійшла заява від двох фракцій – Радикальної партії і "Батьківщини" – про оголошення реальної перерви на півгодини. Реальної перерви, я так розумію? Так, "Батьківщина" і Радикальна партія? Так розумію. Очевидно, це є відповідальність фракцій, це їхнє також і право. І, колеги, тому я зараз змушений на вимогу двох фракцій оголосити перерву до 10:30. І я прошу усіх голів фракцій на нараду на третій поверх для проведення консультацій. І о 10:30 я прошу усіх прибути в зал для продовження нашої роботи. І голову комітету прошу бути в готовності до доповіді. Дякую вам.
Шановні колеги, час, відведений для перерви, завершений. Я прошу приготуватись до роботи голову комітету, авторів правок. Іванчука Андрія Володимировича я прошу зайти в зал і приготуватись до роботи. Отже, колеги, хочу нагадати, що ми вчора провели дуже конструктивну і жваву дискусію по проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення принципів процесуальної справедливості та підвищення ефективності проваджень у справах про порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Але, на жаль, вчора ми не встигли завершити розгляд проекту Закону 6746, і ми зупинились на правці. Андрій Володимирович, нагадайте номер правки, на якій ми зупинились. 130-а. І автор цієї правки була Олена Шкрум. Я не бачу, чи пані Олена є в залі. Давайте ми зробимо так, по-чесному, ми вернемося до правки 130, коли прибуде в зал Олена Шкрум. А зараз ми продовжуємо нашу роботу, і я дуже прошу усіх авторів правок бути лаконічними, конструктивними. Я буду по традиції називати номери правок, а відповідно автори будуть наголошувати, чи вони мають намір, чи не мають намір на них наполягати. 132-а. Не наполягає. 137-а. Не наполягає. [[Шум у залі]] Потім дам, після закону. Після закону я дам слово по результату консультацій. 140-а. Не наполягає. 142-а. Не наполягає. 144-а. Не наполягає. 146-а. Не наполягає. 148-а. Пташник. Наполягає. Будь ласка, Вікторія Пташник 148 правка.
Шановні колеги, я не буду наполягати на голосуванні за цю поправку, але я хочу скористатися можливістю і все ж таки привернути вашу увагу до цього закону. Я нагадую, що ми розглядаємо антимонопольний законопроект про процесуальну справедливість у спорах, які розглядаються антимонопольним комітетом, про порушення конкуренції. Це дуже важлива ініціатива, яка підтримується і представниками бізнесу, і Американською торгівельною палатою, "Європейською Бізнес Асоціацією", ця ініціатива була розроблена, мені допомагали в цій ініціативі Асоціація правників України. Ми, наш комітет, повністю прибрав всі моменти, які були неузгоджені в залі і до яких викликали певну стурбованість у окремих депутатів. Я сьогодні буду вас просити об’єднати цю залу для того, щоб ми проголосували і все ж таки цей законопроект став законом. Тому я прошу звернути вашу увагу і, незважаючи на будь-які політичні баталії, все ж таки бути на своїх місцях і голосувати у потрібний час. Дякую вам.
Дякую. Будь ласка, коментар голови комітету. Будь ласка, мікрофон увімкніть на трибуні голові комітету. Шановний пане Іванчук, ваша картка є в пульті? Будь ласка.
Шановна пані головуюча, шановні народні депутати, всім доброго дня! Пані Вікторія, ми в законі передбачили обов’язок особи не знищувати, не фальсифікувати, не спотворювати, не приховувати інформацію або докази, що стосується заявленого картелю. І під час підготовки заяви це є гарантією збереження доказів, які мають суттєве значення для розгляду справи. Тому в редакції закону ця норма є, і ми вашу поправку не врахували. Дякую.
Шановні колеги, я прошу визначитися по 148 поправці. [[10:34:02]] За-76 Поправка відхиляється. Як ми і обіцяли, повертаємося до 130 поправки народного депутата пані Альони Шкрум. Будь ласка, їй мікрофон увімкніть. Колеги, за 5-7 хвилин буде голосування, тому потихеньку повертайтесь до сесійної зали. Будь ласка.
Доброго дня, колеги! Доброго дня, шановні українці! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Надзвичайно важливий законопроект, де кожна поправка має значення, і добре, що ми його так детально розглядаємо. Я б хотіла повторити в тому числі ту дискусію, яку ми вчора мали, половину робочого дня як мінімум, у парламенті щодо поправок до цього законопроекту. Ще раз, законопроект мусить не просто давати права юридичним особам і іншим особам, які є учасниками проваджень, спорів і фактично мають стосунки з Антимонопольним комітетом, а законопроект має ще допомогти Антимонопольному комітету нарешті виконувати нормально, ефективно, неупереджено і незалежно свої функції. Я ще раз повторю свою тезу про те, що ми маємо відбудовувати контролюючі державні інституції. Я би просила, в тому числі Комітет профільний з економічної політики, запросити сюди голову Антимонопольного комітету на щорічний звіт, прозвітувати з трибуни Верховної Ради, чого ми, на жаль, ми дуже давно не бачили, про ті справи, які турбують на сьогодні.
30 секунд, будь ласка, завершити.
В тому числі про ті справи, які Антимонопольний комітет закрив за начебто відсутністю і недоведеністю порушення щодо ДТЕК і щодо потенційного зловживання монопольним становищем на ринку теплової генерації і на видобуток вугілля в країні. Це питання, яке може допомогти врегулювати в тому числі тарифи для населення, і в тому числі тарифне питання. І цей звіт Антимонопольного комітету був би важливий у Верховній Раді. Дякую.
Дякую. Це не зовсім стосувалось поправки. Наскільки ми розуміємо, пані Альона не наполягає на її голосуванні. Але ще раз, пані Альона як співавтор законопроекту закликає залу підтримати цю поправку. Будь ласка, коментар голови комітету.
Я ще раз, пані Альона, як і вчора, наполягаю на тому, що немає ніяких потенційних антиконкурентних і монопольних дій, тому що засідання по компанії ДТЕК відбувалось надзвичайно прозоро, із залученням всіх європейських інституцій, і ті норми, які регулює зараз українське законодавство - це енергоринок, єдиний покупець, єдиний продавець, - і те, що НКРЕ – це комісія, яка встановлює всі тарифи на все, тобто неможливо, ніякі компанії, навіть маючи якесь домінуюче становище, бути монополістом чи, тим більше, те, що ви говорите, гіпотетично зловживати своїм становищем і порушувати антиконкурентне законодавство. Але що стосується поправки пані Шкрум, то я хотів би тільки одне прокоментувати, що в проекті даного закону, пані Альона, немає такого терміну у нас, як умовне звільнення від відповідальності. Це по вашій 131 поправці. Дякую.
Дякую. Пані Альона, не наполягає на голосуванні. 151 поправка. Не наполягає наша колежанка. 152-а. Не наполягає автор. 153-я. Наполягає. Будь ласка. Зараз, будь ласка, пані Альона Шкрум, 153 поправка.
Дякую. Колеги, я наполягаю на 153 своїй поправці, прошу поставити її на голосування. А також хочу додати, що, ще раз, Антимонопольний комітет має діяти на основі свого ж закону за принципом незалежності, за принципом рівного відношення до всіх учасників ринку, і в тому числі до всіх державних органів. Антимонопольний комітет як інституція має можливість, має право і обов’язок навіть перевіряти ринки, перевіряти потенційне зловживання монопольним становищем, потім звітувати про це суспільству, в тому числі щодо ситуації з ДТЕК. Я мушу погодитись, що, дійсно, не ДТЕК встановлює і формує ціни на енергоринку і на ринку вугілля, але в тому числі, наприклад, НКРЕКП є органом, який встановлює формулу для вартості вугілля. І перевіряти цю формулу, і економічне підґрунтя цієї формули – це обов’язок кожного контролюючого органу, і народних депутатів в тому числі. Я думаю, що було б дуже правильно запросити сюди голову Антимонопольного комітету, почути його звіт за попередній рік роботи. І це було правильно і красиво після прийняття цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Дякуємо, шановна колега, ви не наполягаєте на поправці, а просто ще раз висловили позицію щодо законопроекту Антимонопольного комітету. Наступна поправка 158 народного депутата. Острікова Тетяна. Будь ласка, пані Тетяна, вам мікрофон. По суті.
Доброго дня! Поправка спрямована на виключення зі статті 60 Закону "Про захист економічної конкуренції" дискримінаційної норми, яка суттєво обмежує право юридичних та фізичних осіб на доступ до правосуддя. Стаття 60 закону хоча й надає заявнику та відповідачу право оскаржити рішення Антимонопольного. органів Антимонопольного комітету України до Господарського суду, але звернутися з такою скаргою можна лише у двомісячний строк, і цей строк не може бути відновлено. Ми вважаємо, що такий підхід суперечить чинному процесуальному законодавству та практиці Європейського суду з прав людини. Поправкою передбачено, що суд за заявою відповідача поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений для оскарження рішення органів Антимонопольного комітету, якщо визнає причини його пропуску поважними, адже двохмісячний строк – це занадто мало для того, щоб підготувати якісно документи, і, можливо, в такому разі дійсно будуть підстави для поновлення пропущених строків. Дякую. Прошу підтримати.
Будь ласка, коментар голови комітету.
Доброго дня, шановна пані Острікова! Я хотів би звернути вашу увагу, що частиною першою статті 60 даного законопроекту передбачено, що строк на оскарження відраховується з дати отримання особою рішення. Це відповідає всім загальним положенням українського процесуального законодавства. І друге: ми встановили двомісячний строк оскарження рішення АМКУ. Я вважаю, що це є достатнім, і комітет мене підтримав, тому що шестимісячний строк буде призводити до затягування процесу виконання рішень Антимонопольного комітету. Дякую.
Дякую. Друзі, я прошу визначитися по 158 поправці. Прошу визначатися. І дозвольте зорієнтувати вас всіх, що в нас залишилося буквально три поправки, тобто за 5 хвилин ми перейдемо до голосування за цей важливий закон. [[10:40:44]] За-67 Поправка відхиляється. Наступна – 162-а. Будь ласка, Вікторія Пташник, вам слово.
Шановні колеги, я хотіла би, користуючись можливістю, все ж таки привернути увагу до цього закону. Я вважаю, що ми як законодавчий орган зобов’язані забезпечити ефективне антимонопольне законодавство, ми зобов’язані запровадити ті європейські практики на сьогоднішній день, які існують в Європейському Союзі для того, щоб такі найнебезпечніші порушення у сфері конкуренції, як картелі, тобто це таємні домовленості суб’єктів господарювання на ринку, щоби їх можливо було ефективно розслідувати. Всі ці процедури ми запроваджуємо. Ми маємо також захистити суб’єктів господарювання від різноманітних зловживань з боку представників Антимонопольного комітету. Дуже багато я знаю, на жаль, на практиці таких зловживань, тому чесний, прозорий бізнес має користуватися тими принципами процесуальної справедливості, які є в Європі. Тому сьогодні я вас закликатиму голосувати за цей закон, а далі контролювати, як буде Антимонопольний комітет виконувати наше рішення, тому що ми живемо в парламентській державі, нехай вони звітують, дійсно, в парламенті, як вони виконують ту законодавчу базу, яку ми приймаємо. Дякую.
Будь ласка, коментар голови комітету.
Шановна пані Вікторія, ви пам’ятаєте, що ми відхили вашу поправку в зв’язку із тим, що Антимонопольний комітет повинен мати право проводити перевірки не лише у випадку виявлених порушень, ознак порушень, але і в інших випадках - це те, що ви говорили, - картельні різні змови. Дякую.
Наскільки ми розуміємо, пані Вікторія не наполягає на голосуванні цієї поправки. В нас залишається остання поправка, шановні колеги. Будь ласка, 172 поправка. Народна депутатка пані Острікова, вам слово, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу сказати, що є кілька вагомих причин для підтримки даного законопроекту. По-перше, він врегульовує строки розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, встановлює чіткі терміни, протягом яких розгляд справи має бути завершено. Це мінімізує, дійсно, можливості для Антимонопольного комітету зловживати, перевищувати повноваження і унеможливить штучне затягування. Законопроект захищає права осіб - учасників справи, закріпляє на рівні закону інститут слухання у справі, вдосконалює порядок оскарження у суді рішення, прийнятого органами Антимонопольного комітету. Таким чином, норми даного законопроекту захищають права осіб учасників справ про порушення економічної конкуренції від можливих зловживань з боку АМКУ. Оскільки це остання поправка, я хочу попросити вас підтримати цей законопроект. І дякую комітетові пана Іванчука і пані Пташник за якісну роботу над цим законопроектом.
Дякую. Зараз буде заключне слово голови комітету. Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали. Я хочу поінформувати всіх народних депутатів України, що учора, в середу, ці депутати, які були присутні на засіданні, ми дуже ретельно пройшлися по поправкам до законопроекту, який зараз обговорюється. Що важливо? Представники всіх фракцій його підтримують, тобто це законопроект, який реально чекає український бізнес. Ми сподіваємося, що так само буде консолідоване голосування у сесійній залі. Будь ласка, заключне слово, дві хвилини, голові комітету. І я прошу повертатися до сесійної зали, за дві хвилини відбудеться голосування.
По-перше, я хотів би прокоментувати по поправці 172. Пані Острікова, ми підтримуємо вашу ініціативу, але, на жаль, ми відхилили поправку, тому що вона не буде працювати без внесення відповідних змін до господарсько-процесуального законодавства, і воно не регулюється цим законопроектом. Тепер що стосується законопроекту. Пані головуюча, ви, дійсно, правильно сказали, даний законопроект розроблявся представниками всіх без виключення депутатських фракцій і груп, всі його підтримують. Він дійсно вкрай необхідний для українського бізнесу, він дає відповіді на дуже багато запитань, і я вважаю, що він дуже суттєво вдосконалює українське законодавство в частині конкурентного права. Тому, шановна президія, шановні народні депутати, я дуже прошу всіх сконцентруватися. До законопроекту було надано 173 поправки, більшість з них врахована. Під час обговорення в другому читанні нам вдалося пройти і збалансувати його повністю. Я дуже прошу підтримати законопроект 6746 в другому читанні та в цілому як закон. Дякую. Всім за роботу велике спасибі.
Дякую. Колеги, отже, ми переходимо до прийняття рішення, і я прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місці. Колеги, комітет врахував усі пропозиції депутатів. Комітет злагоджено провів роботу по підготовці закону. Я дуже прошу усіх зараз приготуватися до голосування. Я прошу з лож, з кулуарів зайти в зал і приготуватись до голосування. Колеги, щоб ми не поверталися, я прошу всіх зупинити дискусії і повернутись у зал. Готові, так, колеги? Отже, всі на місцях, так? Комітет, подивіться, члени комітету, всі на місцях. Отже, переходимо до голосування, колеги. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення принципів процесуальної справедливості та підвищення ефективності проваджень у справах про порушення законодавства про захист економічної конкуренції (№ 6746) в повторному другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, підтримуємо, голосуємо уважно, відповідально. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо. [[10:48:32]] За-248 Закон прийнято. Вітаю, колеги. І хочу зараз зробити повідомлення за результатами наших консультацій з головами фракцій. Прошу у всіх уваги. Хочу повідомити вам, що за результатами консультацій з головами фракцій щодо ситуації з нарахуванням тарифів для громадян є спільна позиція більшості голів фракцій, що ситуація потребує контролю парламенту – найвищого законодавчого органу держави. Спекуляція на цю тему і можливе завищення вартості тарифів б’є по найбільш незахищеним громадянам України. І якщо такі факти є, вони мають бути досліджені парламентом і повинна бути дана оцінка парламентом, і це загальна спільна позиція. Тому ми домовилися створити спільну з усіх представників фракцій робочу групу, щоб підготувати постанову для парламенту по питанню перевірки обґрунтування нарахування тарифів. І я прошу депутатські фракції невідкладно надати своїх представників до складу цієї групи і підготувати текст постанови, щоб наступного пленарного тижня ми змогли винести її на голосування. І я впевнений, що усі народні депутати, весь зал підтримує дану позицію. Підтримуємо. Згідно закону дві фракції просили перерву, але я сказав, що я не можу дати їм виступ під час розгляду, тому зараз я надаю виступ, передбачений законом після перерви, для виступу Олега Ляшка. Колеги, колеги, зупиніться! Я надав виступ. Я надав виступ. І переходимо до Конституції. Будь ласка, Олег Валерійович.
Ви билися, представники БПП, так за людей. От ми блокуємо з вівторка парламентську трибуну, щоб змусити Верховну Раду розглянути питання правильності нарахування тарифів, щоб людей не грабили, коли люди отримують космічні платіжки, які більші ніж їхні зарплати і пенсії. А за що президентські депутати блокують трибуну? Щоб людей продовжували далі грабувати, щоб люди і далі отримували оці космічні платіжки. Тому я дякую голові парламенту, що під його керівництвом ми знайшли компроміс і змусили нарешті парламент звернути увагу на те, що люди сьогодні не можуть платить ці тарифи, тому що ці платіжки космічні, які отримують люди, вони б’ють по самих нужденних громадянах. Неможливо платити 4 тисячі гривень за комуналку, коли у тебе 2 тисячі гривень пенсія. Неможливо отримати субсидію, заставляють дітей із хати виписати для того, щоб нарахували субсидію. Політика, яку проводить нинішня влада, - це фактично політика бідності, залежності і пограбунку людей. Ми не дамо парламенту мовчати, коли граблять людей. Ми не дозволимо парламенту закривати очі на несправедливі тарифи, на завищену комуналку, на корупцію в житлово-комунальному господарстві, на те, що голова "Нафтогазу" отримує мільйонні зарплати, мільярди премій собі виписали, залізли в кишені до кожного українця. І треба було тиждень блокувати парламентську трибуну, щоб змусити нарешті погодитися на наші вимоги, погодитися на те, що мав би любий парламент у любій нормальній країні сам робити: захищати людей, контролювати, як працює влада, провести розслідування, звідки ці космічні платіжки, за що люди мають платить. Будь-яка нормальна держава мала б сама це робить, а в нашій державі, виявляється, треба блокувати трибуну, щоб змусити парламентську більшість, змусити владу почути ці проблеми. Тому я хочу сказати українцям, що ми боремося за те, щоб влада не витягувала гроші з ваших кишень. Ми боремося за те, щоб тарифи були справедливі. Команда Ляшка бореться за те, щоб космічні платіжки ви припинили отримувати. І ті, хто надсилає вам ці космічні платіжки, щоб вони назавжди згинули, щоб в країні була справедлива ціна на газ, щоб тарифи, які ви платите, люди добрі, були не більше 15 процентів від вашого загального доходу. Ми змусимо парламент, ми змусимо владу навести порядок в ціноутворенні на комуналку, навести порядок на газовому ринку, щоб припинити корупцію, за яку платить кожен українець. Ми наполягаємо на тому, щоб парламент невідкладно підготував відповідний проект постанови і наступного пленарного тижня він був якнайшвидше розглянутий. Досить грабувати українців!
І, шановні колеги, я запрошую всіх на робочі місця. Ми переходимо до історичних рішень. І я дуже радий, що ми змогли зняти всі політичні протистояння і перейти до злагодженої роботи парламенту. Отже, колеги, хочу нагадати, що зараз у нас питання щодо змін до Конституції. Але перед тим, щоб ми змогли перейти до змін до Конституції, ми маємо затвердити порядок денний десятої сесії Верховної Ради України. Без нього. Отже, колеги, я прошу зайняти робочі місця. На сьогодні вже всі комітети подали свої пропозиції, і фракції, до порядку денного, і щоб ми змогли перейти до розгляду Конституції, нам треба затвердити порядок денний десятої сесії Верховної Ради України. Я прошу приготуватись до голосування. І відразу після цього ми переходимо до питання внесення змін до Конституції щодо стратегічного курсу держави на набуття повноправного членства України в Європейському Союзі та НАТО. Отже, прошу всіх зайняти робочі місця. Прошу всіх приготуватись до голосування. Всі матеріали були роздані, всі ознайомились і дали свої пропозиції. Колеги, я прошу змобілізуватись – порядок денний десятої сесії, максимально змобілізуватись. І я ставлю на голосування пропозицію затвердити порядок денний десятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання, щоб ми змогли перейти до питань Конституції. Прошу всіх голосувати. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо з наданими пропозиціями від фракцій, від комітетів. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо за порядок денний. Підтримуємо зі всіма даними пропозиціями і фракцій, і комітетів. [[10:55:58]] За-227 Рішення прийнято. І це нам надає можливість, колеги, перейти до проекту Закону про внесення змін до Конституції України (щодо стратегічного курсу держави на набуття повноправного членства України в Європейському Союзі та в Організації Північноатлантичного договору) (9037). Шановні народні депутати, згідно з вимогами частини сьомої статті 149 Регламенту Верховної Ради України питання розглядається за процедурою повного обговорення. Отже, спочатку буде доповідь від комітету, потім будуть виступи від усіх депутатських фракцій і груп, потім – виступи від народних депутатів (але я буду надавати мінімальний час, оскільки ми дуже вийшли за межі, тобто 6 хвилин для народних депутатів), потім – заключне слово голови комітету, і потім – передбачений законом виступ Президента України Петра Олексійовича Порошенка. І після цього голосування. Орієнтовно цей займе близько години. Тому я прошу, колеги, всіх бути максимально лаконічними, щоб ми змогли гідно пройти це надзвичайно важливе рішення, яке, я не маю сумнівів, набере більше як 300 голосів і зможе об’єднати весь український парламент. Слово для доповіді надається голові Комітету Верховної Ради України з питань правової політики та правосуддя Руслану Петровичу Князевичу. Будь ласка, пане Руслане.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, дозвольте вам доповісти позицію Комітету з питань правової політики та правосуддя, який є профільним, щодо процедури внесення змін до Конституції щодо законопроекту за реєстраційним номером 9037, який внесений суб’єктом права законодавчої ініціативи Президентом України і передбачає відповідні зміни до Конституції України щодо стратегічного курсу держави на набуття повноправного членства України в Європейському Союзі та в Організації Північноатлантичного договору. Я нагадую, що сьогодні ми з вами перебуваємо на стадії остаточного прийняття зазначеного законопроекту як закону. На попередніх сесіях ми спочатку зазначений законопроект включили до порядку денного сесії, направили для відповідного висновку до Конституційного Суду. І нагадаю, 22 листопада 2018 року Конституційний Суд зробив висновок про те, що внесений Президентом України законопроект про внесення змін до Конституції України за реєстраційним номером 9037 відповідає вимогам статті 157, 158 Конституції України, а також він не висловив жодних застережень щодо інших положень зазначеного законопроекту на відповідність іншим статтям Конституції України. Беручи до уваги зазначений висновок, 22 листопада 2018 року Верховна Рада України своєю Постановою за реєстраційним номером 2622 попередньо більшістю від конституційного складу Верховної Ради схвалила зазначений законопроект. Після цього, ви знаєте, що профільний комітет зобов’язаний був розглянути на своєму засіданні зазначене рішення, постанову про попереднє схвалення законопроекту разом з висновком щодо його відповідності 157-й, 158-й статтям Конституції і надати свій висновок щодо можливості остаточного схвалення законопроекту. На своєму засіданні, яке відбулося ще 17 січня 2019 року, одноголосно з присутніх на засіданні членів комітету було підтримано пропозицію, внесену головою комітету, щодо того, щоб запропонувати Верховній Раді України остаточно схвалити законопроект за реєстраційним номером 9037, зважаючи на те, що він пройшов експертизу Венеційської комісії, те, що він отримав висновок Конституційного Суду і 22 листопада 2018 року був попередньо схвалений Верховною Радою України. А також, зважаючи на те, що в своєму висновку Конституційний Суд не тільки сказав про те, що зазначений законопроект відповідає 157-й, 158-й статтям Конституції, а також не висловив жодних застережень до нього. Беручи до уваги зазначене, та відповідно до 155 статті Конституції України і частини шостої статті 149 Регламенту Верховної Ради України Верховна Рада України може остаточно схвалити зазначений законопроект, оскільки є відповідний висновок щодо його відповідності 157-й, 158-й статтям Конституції України, немає жодних застережень щодо його суперечності іншим статтям Конституції та він попередньо схвалений Верховною Радою цього скликання на попередній черговій сесії парламенту. Таким чином, рекомендуємо Верховній Раді України поданий Президентом проект Закону про внесення змін до Конституції України (щодо стратегічного курсу держави на набуття повноправного членства України в Європейському Союзі та в Організації Північноатлантичного договору) за номером 9037 вiд 3 вересня 2018 року прийняти остаточно як закон. Дякую за увагу.
Дякую, колеги. 3 хвилини – запитання до доповідача. Прошу провести запис. Будь ласка, Голуб.
Шановний пане голово комітету, у мене до вас насправді просте питання. Я розумію, що ми вже не маємо ніякої можливості вносити ні редакційні, ні юридично-технічні зміни до зазначеного законопроекту, але поясніть мені от як юрист юристу, а що ми будемо робити з тілом Конституції, бо я переконаний, що ми сьогодні внесемо відповідні зміни до Конституції, якщо, наприклад, Організація Північноатлантичного договору змінить свою назву і стане Організація не Північноатлантичного договору, а будь-якою іншою? Виходить, що нам знову потрібно буде проходити всю процедуру внесення змін до Конституції України. Будь ласка, поясніть, як ми будемо в разі отакої ситуації, на вашу думку, як ми будемо виходити на внесення змін до Конституції України. Дякую щиро.
Будь ласка, пане Руслан.
Дякую за запитання. Дозвольте мені свою думку особисто не висловлювати, оскільки я виступаю в іншій іпостасі, як голова комітету, до якого разом з вами входимо, і ми мали можливість подискутувати ці речі на засіданні комітету. Я просто нагадаю, що наш комітет відповідає виключно за формальну процедуру внесення змін до Конституції, а не за зміст тих змін, які запропоновані. Що стосується того, що буде в майбутньому. Ну, побачимо, що буде в майбутньому. Я є більшим оптимістом щодо Організації Північноатлантичного договору, напевно, ніж ви. Тому я думаю, що все буде добре.
Дякую вам. Березюк Олег Романович. Передає Олені Сотник.
Прошу передати Олені Сотник.
Будь ласка.
Дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". У мене питання, яке стосується окремої думки, яка була все ж таки під час прийняття рішення Конституційного Суду висловлена. Зокрема, я б хотіла все ж таки дізнатися, і про це зазначає суддя Конституційного Суду Мельник, що виключаючи "Перехідні положення" і виключаючи пункт 14 "Перехідних положень", жодним чином все ж таки в законопроекті не було обґрунтовано, чому це відбувається, хоча об’єктивно маємо надати відповідь на це. І по-друге, враховуючи, що Конституційний Суд в своєму рішенні в принципі не надав жодного висновку з цього приводу, скажіть, будь ласка, чи аналізувалося комітетом під час розгляду вже до другого читання це питання, чи ви аналізували належним чином здійснення Конституційним Судом своїх повноважень і взагалі відсутність обґрунтування виключення цього пункту. Дякую.
Будь ласка, відповідь.
Дякую, пані Олено, за запитання. Справа в тім, що одразу з висновком справді до нас надійшла в тому числі і окрема думка судді, одного з суддів Конституційного Суду. Але я мушу вам сказати, що суддя підтримав зазначене рішення, просто висловив окрему думку. Тобто він не голосував проти цього рішення, це дуже важливо. В нього є своя думка, він має на це право, але решта 17 суддів не підтримують таку думку. Тому вони, в принципі, без жодних застережень і без жодних окремих думок проголосували за таке рішення. Що стосується нашого комітету, то отримавши і відповідний висновок, і окрему думку, ми зараз ну не маємо можливості пропонувати якимось чином реагувати на позицію, висловлену в окремій думці, оскільки ви знаєте, що після попереднього схвалення і до остаточного прийняття ні комітет, ні Верховна Рада не може вносити жодних змін. В разі, якщо такі зміни, на думку парламенту, будуть внесені, то вони потребуватимуть повторного звернення до Конституційного Суду щодо висновку по відношенню тих змін, які можуть бути внесені. Комітет не вважає за доцільне рекомендувати парламенту вносити жодні зміни, тому ми відповідно рекомендуємо схвалити законопроект як закон.
Дякуємо вам, шановний пане Руслане. Ви можете повертатися на робоче місце. Шановні колеги, я прошу зараз записатися на виступи від депутатських груп і фракцій. І нагадаю, що кожен матиме 3 хвилини для того, щоби представити свою позицію. [[Шум у залі]] Я прошу не перекрикувати президію, будь ласка. Будь ласка, від групи "Відродження" Віктор Бондар буде презентувати позицію групи. Просимо вас.
Шановна пані головуюча, шановні колеги! Безумовно, наша група "Партії "Відродження" постійно голосувала і підтримувала всі законопроекти, які стосувалися європейської інтеграції, отримання безвізового режиму і інших законопроектів, які пов’язані з Європою. На сьогоднішній день ми бачимо, що ці питання вступу в Євросоюз і НАТО викликають багато резонансних питань в Україні і українців. Ми неодноразово заявляли про те, що більшість країн, які вступали в НАТО і ЄС, проводили це рішення через всенародний референдум, який в кожній країні відбувся, і країна вся сама, самостійно громадяни визначали, як далі рухатися. Останні приклади – Хорватія, Грузія і так далі. На жаль, в Україні ніхто не чує нашої позиції, що одночасно з президентськими виборами потрібно провести референдум, і люди мали би визначитись, тим більше, що влада гарантує, що соціологічна є підтримка і люди готові в цей процес зайти. Сьогодні ми вважаємо, що оце внесення змін до Конституції – по суті це блеф, бо ніхто нас поки не очікує, найближчих 10 років там ніхто не буде. І це головний передвиборчий трюк влади, який вони сьогодні проводять для того, щоби провести президентську кампанію. Але можна голосувати, ставити це питання в зал, це рішення влади. Ми пропонуємо, якщо є бажання навести порядок, багато політиків, кандидатів в Президенти, які сьогодні в залі, лідери фракцій багато чого наобіцяли людям за останні роки. Якщо ми вже хочемо йти в цей процес, якщо Президенту так потрібно сьогодні провести зміни до Конституції, давайте упремося, поставимо вимогу, скасуємо грабіжницькі тарифи. Поставимо проект постанови, який сім лідерів фракцій підписали. Чому ви поховалися в кусти? Яка робоча група, яку нам запропонував спікер? Це шлях в нікуди – робоча група, ніколи вони не скасують ці тарифи. Ставимо постанови і голосуємо – і потім Конституція. Друге. Законопроект про зняття недоторканності з народних депутатів, суддів, Президента і так далі. Чого ви не ставите на голосування? Тут всі кандидати в Президенти сидять. Упріться, не голосуйте – і влада вимушена буде зараз це поставити перед голосуванням по Конституції. Перегляд виборчої системи, відкриті списки. Є Виборчий кодекс, проголосоване перше читання. Чого ви не хочете зараз впертися, не голосувати зміни до Конституції, допоки не буде проголосований цей законопроект? Бо ви поховалися, ви не хочете проведення цих рішень, ви не хочете скасування грабіжницьких тарифів, ви не хочете, щоб ця постанова тут стояла сьогодні на порядку денному, ви не хочете знімати недоторканність, ви не хочете переглядати виборчу систему. І тому не показуйте пальцем на когось і не розказуйте по всіх телеефірах, що ви це вимагаєте. А якщо вимагаєте, зараз упріться, не голосуємо до обіду, влада вимушена буде поставити ці речі на голосування, і після того ставимо в Конституцію зміни. А по-чесному треба ставити зміни до Конституції на референдум всенародний, і тоді буде відповідь людей. Дякую.
Дякуємо вам. І зараз запрошується до слова голова фракції "Блок Петра Порошенка "Солідарність" Артур Герасимов, будь ласка.
Шановна пані головуюча! Шановні колеги! Шановні журналісти! Шановні українці! Сьогодні український парламент, я впевнений, прийме історичне рішення і підтримає пропозиції Президента України Петра Порошенка по внесенню нашого курсу на Європейський Союз та НАТО до Конституції України. Це фундаментальне, це історичне рішення, яке сьогодні має підтримати кожен народний депутат в цій залі, але одночасно це рішення є дуже простим. Сьогодні це рішення буде водорозділом, і воно покаже дуже просто, хто за Москву, а хто за українських героїв. Тому, шановні колеги народні депутати, я прошу всіх згуртуватися і підтримати пропозиції по закріпленню прагнення українців бути у Європейському Союзі, по закріпленню прагнення українців отримати додаткову колективну безпеку і додаткову допомогу нашій героїчній українській армії і підтримати ці рішення сьогодні в залі парламенту. Дякую за увагу. Слава Україні!
Дякуємо, шановний пане Артуре. До слова запрошується голова фракції "Самопоміч" Олег Березюк. Просимо вас, пане Олеже.
Прагнення українців до свободи, цінностей європейських і людських записано кров’ю і потом добробатів, волонтерів, кіборгів і мільйонів українців за сотні років. Прикро, прикро, що українська олігархічна влада сьогодні дійшла до цього, що використовує основний документ, Основний Закон країни як інструмент своїх дрібних передвиборчих маніпуляцій. До речі, так ніхто майже ніколи і не робив, бо Конституція – це святе. Так, Україна буде в НАТО і буде європейською державою, бо вона нею і є по своїй суті. І це, що сьогодні пропонує Президент, це його передвиборча кампанія, це є декларація декларацій, яка записана в основний документ. Чому? А тому що дій ніяких немає, бо стандарти НАТО, стандарти НАТО – це прозорий воєнний, військовий бюджет країни. Стандарти НАТО – це нова зброя. Україна жодного літака не поставила нового на озброєння власного виробництва за останні 5 років, жодної ракети не поставлено на озброєння за останні 4 роки власного виробництва. Воєнна, ракетна і авіаційна держава – це стандарти НАТО. Стандарти НАТО – це добробут українського воїна як на фронті, так і у власному домі. І саме цього немає. Ось чому потрібна декларація декларацій внесення в Конституцію України. Шахрайство святим. Але сьогодні цей зал прийме це рішення, тому що Україна розумна і сильна. Але сьогоднішнє рішення, я переконаний, людей переконає, що не можна вірити людям, які прикриваються словами в найвищому, основному документі, для того щоб прикрити свою бездіяльність. Один з генералів Європейського Союзу, перепрошую, НАТО, командувач НАТО в Європі сказав: " В Україну російській армії легше зайти, ніж армії НАТО чи американській, через бюрократію і проксі російські, які сидять в українському уряді, в українській владі і в українському парламенті". Оце є загроза української безпеки. І сьогодні Україна має про це знати, а Україна є європейською державою і буде сильною європейською державою, основою європейської безпеки на європейському континенті. Бо ми є першим редутом, першим редутом демократії у боротьбі з віковічним ворогом України – російською імперською тиранією і деспотією.
Дякуємо. Будь ласка, до слова запрошується голова фракції "Батьківщина" Юлія Тимошенко. Будь ласка.
Вітаю всіх, шановні колеги, а також тих, хто зараз слухає Верховну Раду. Дорогі друзі, те, що Україна в сьогоднішньому сучасному, достатньо конкурентному, жорсткому світі, в якому тільки починається досить напружена боротьба за ресурси, не може залишитися самотньою. Самотньою – це означає практично відстати від мейнстриму руху людства. І тому, безумовно, наша мета – це членство в Європейському Союзі. І в цей час ми також мусимо усвідомлювати, особливо, коли проти нас ведуть війну, і особливо тоді, коли несемо втрати, що так само і в військовому плані самотніми ми бути не можемо. Ми мусимо бути обов’язково частиною НАТО. Але, в той же час, ці слова я сказала не сьогодні за цією трибуною лише, а тільки тоді, коли починала свою політичну кар’єру. І наша політична команда з першого дня до сьогодення підтримує і буде підтримувати цю стратегію. Будучи Прем’єр-міністром, я першим Прем’єр-міністром була, яка подала заявку щодо отримання плану дій щодо членства в НАТО разом з Президентом і разом з Головою Верховної Ради в ті часи. На жаль, нам відмовили, але продовжувати цей шлях потрібно. І тому наша команда вся буде сьогодні повністю одностайно голосувати за ці зміни з Конституції. Але, в той же час, дуже дивно, що це питання піднімається всього за 50 днів до виборів. 5 років часу на це не було! І тому ми сьогодні мусимо віддавати собі звіт, що абсолютно прогнила корумпована влада, яка мародерствує сьогодні, в тому числі на нашій армії, яка сьогодні заробляє, на жаль, на війні, сьогодні намагається використати святі речі – членство України в ЄС і в НАТО, - для того, щоб, як ширмою, прикрити все, що вони реально роблять в кулуарах. І можу сказати, що стандарти ЄС і НАТО – це в тому числі чесні вибори, а те, що сьогодні Президент, його найближче корумповане оточення, таке як Березенко, підкуповують країну для того, щоб сфальшувати вибори, це не стандарти ЄС і НАТО. І тому треба або реально слідувати цим цінностям і країну вести в ЄС і НАТО, в першу чергу перебудовуючи все наше життя, або не використовувати такі святі речі під час нечесної президентської кампанії. Україна буде в НАТО і ЄС, я в цьому переконана, і наступний Президент це зробить. Слава Україні!
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ від "Опозиційний блоку" Вадим Новинський. Будь ласка, пане Вадиме.
Шановні громадяни України, шановні колеги! Сьогодні ми є свідками спроби команди Президента переписати Конституцію України у своїх власних передвиборчих інтересах. Насправді їх не цікавлять ЄС та НАТО, їх цікавить збереження влади ще на 5 років. Але ми вже побачили 5 років суцільної брехні, невиконаних обіцянок та катастрофічного зубожіння українців. Ще 5 таких років Україна може й не витримати. Ми з колегами по фракції категорично проти підігруванню маніпуляціям Президента та проти змін до Конституції, що розколюватимуть країну. Наша позиція чітка і має підтримку мільйонів українців - наших виборців. Також хочу зауважити, з юридичної точки зору запропоновані Президентом зміни в обхід всеукраїнського референдуму є узурпацією влади. Згідно Конституції виключно народ має право змінювати визначений в Основному Законі зовнішньополітичний курс держави. Декларація про державний суверенітет Української РСР в 90-му році проголосила нейтральний статус держави. Інструментом реалізації декларації став Акт проголошення незалежності 24 серпня 91-го року. Після проведення всеукраїнського референдуму 91-го року як акту установчої влади народу Україну як незалежну державу визнав весь світ. На Акт проголошення незалежності спирається і Преамбула Конституції. Та Президент Порошенко пропонує змінити основи державного устрою, підтверджені всеукраїнським референдумом 91-го року, без нового референдуму. Тому голосування за цей законопроект стане порушенням прямої вимоги Конституції з боку найвищого законодавчого органу. Хочу нагадати тим, хто буде сьогодні голосувати за зміни до Конституції. Ніхто нас у цих міжнародних об’єднаннях не чекає. Від європейських високопосадовців ми багато разів чули, що у найближчі десятиліття питання членства України в ЄС не стоятиме. Так само і відносно НАТО. Перспективи вступу до Альянсу України, що фактично перебуває в стані війни, просто не існує. Насправді ми маємо справу з відвертим піаром та брехнею з боку Петра Порошенка, який хоче завдяки іграм довкола Конституції підвищити свої рейтинги. Та ніякі рейтинги не виправдовують посилення ворожнечі та протистояння в українському суспільстві. Так, за останніми даними соціології, лише близько 40 відсотків українців підтримують курс на вступ до НАТО та лише близько половини громадян – вступ до Євросоюзу. Ці питання ділять Україну навпіл, та найгірше – те, що запропоновані зміни до Конституції тільки віддаляють нас від миру в нашій країні. Ми чудово розуміємо складне відношення до цих питань на неконтрольованій території Донбасу і в Криму. Хіба допоможуть ймовірні зміни до Конституції пошуку компромісу та повернення цих регіонів? Однозначно ні. Тому, повторюся, це намагання змінити Конституцію не на часі. Ця ініціатива нашкодить наближенню миру в Україні. Зміни зовнішньополітичного курсу треба виносити на всеукраїнський референдум.
Прошу, 10 секунд, завершуйте.
треба лише відновивши територіальну цілісність. Закликаю народних депутатів не голосувати за ці зміни без всеукраїнського референдуму, не узурпувати владу, яка належить не Петру Порошенку з його адміністрацією.
Дякую вам. Від Радикальної партії до слова запрошується Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша команда, наші виборці українці, за реальну євроінтеграцію, це питання не обговорюється. Але реальна євроінтеграція – це достойне життя українців в рідній країні, не декларації. Будь-яку декларацію можна написати. Але коли мільйони людей-заробітчан за кордоном, коли мільйони бідних, коли 5 мільйонів пенсіонерів з копійчаною зарплатою, коли космічні тарифи, коли дитині не можуть у школу дати 30 гривень погодувати, про що говорити? Для Президента Порошенка все це декларації, як він переслідує одну мету – виграти вибори. А мені треба не вибори - мені треба сильна економіка, добробут кожної української сім’ї і сильна країна. Коли підписуються угоди, які забирають в українців ліс, землю, зерно, коли обмежуються ринки і внутрішні, і зовнішні, де реальна інтеграція, де реальна підтримка українців, де європейський рівень життя? Ви хочете євроінтеграцію, так підтримуйте політику Радикальної партії, щоб у селі була корова, щоб робочі місця були. Ви хочете євроінтеграцію - так підтримуйте ініціативи Радикальної партії по відновленню промисловості, по відновленню національної економіки, по збільшенню зарплат і пенсій. Ви йдете до Європи через Африку. Ми сьогодні займаємо найнижчі рівні по медицині, по охороні здоров’я, по освіті, по зарплатах, по пенсіях. Кудою ви ведете країну?! Манівцями. Колись Мазай там німців завів у болото. Отак сьогодні українську націю Порошенко веде в болото. Ми пропонуємо інший шлях – шлях розвитку. Що таке сильна країна? Це сильна економіка, щоб були гроші на армію, на дипломатію, на оборону, на зарплати, на пенсії, на харчування діточок, на доступну медицину. А ви нам що пропонуєте? Бідність, залежність, сировинну структуру економіки, зате в Конституції понаписуємо євроінтеграцію. Нам треба всім до діла. Наше діло – це сильна країна, сильна економіка, добробут кожної української родини, щоб українці не побиралися по закордонах, щоб працювали в рідній країні, заробляли в рідній країні. Мій план – вернути молодь в Україну, яка сьогодні пороз’їжджалась по закордонах. Як вернути молодь? Дати можливість реалізувати себе, щоб у парламенті не діти президентів сиділи, а діти мільйонів українських сімей, які не можуть нічого добитися, тому що в них немає батька-президента. І тому вони стоять на базарах торгують замість того, щоб керувати країною. Я приведу в парламент не своїх дітей, я приведу в парламент мільйони українських дітей, які сьогодні не бачать перспективи. Ми дамо їм перспективу, справедливість у рідній країні і добробут кожній.
Від "Народного фронту" до виступу запрошується голова фракції Максим Бурбак. Будь ласка, пане Максим.
Шановні колеги, шановний народ України! "Народний фронт" послідовно відстоює закріплення в Конституції курсу на членство в ЄС та НАТО. Це один з пріоритетів "Народного фронту" і реалізація волі українського народу. Більшість українців підтримують вступ в НАТО, за інтеграцію в Європейський Союз, за це вийшла Україна на Майдан на Революцію Гідності. Сьогодні навіть не може бути сумнівів: голосувати, ні чи за цей законопроект. Рух до НАТО у нас стартував ще в 2008 році, коли Арсеній Яценюк як спікер парламенту підписав звернення до НАТО про план дій щодо членства разом з Президентом і Прем’єром. Але тоді регіонали заблокували парламент і на десять років зупинили розвиток країни до цивілізованого світу. Сьогодні, через десять років, ми повинні дати "зелене світло" плану дій щодо членства в НАТО. Сьогодні ми повинні закріпити в Конституції незворотність євроатлантичного курсу України. У нас в парламенті після виборів 2014 року, після перемоги Революції Гідності було створено проєвропейську, проукраїнську більшість. Ми не маємо права згаяти цей історичний шанс. Ми маємо проголосувати за незворотність вибору українців – це членство в НАТО та ЄС. Крок за кроком ми йдемо до нашої мети. Внести зміни до Конституції – це обов’язок сьогоднішнього скликання парламенту. Фракція "Народний фронт" голосуватиме за зміни до Конституції, і закликаємо усіх колег проголосувати за це історичне рішення. Наступним кроком ми повинні підтримати постанову, якою Верховна Рада звертається до країн-членів НАТО щодо надання нам плану дій щодо членства в НАТО. Знову є скептично налаштовані, нібито нас там не чекають, нам там ніхто не відкриє двері. Так було і коли ми говорили, що, коли ми запроваджували безвіз в Україні. Ніхто не вірив. Але урядом Арсенія Яценюка було розроблено покроковий план. Ми з вами прийняли понад 144 закони і підзаконні акти, якими ми врешті-решт зробили безвіз. Я переконаний, так буде щодо і стосовно виконання плану дій щодо членства в НАТО. Тому "Народний фронт" підтримує внесення змін щодо. в Конституцію щодо незворотності курсу на ЄС та НАТО, і далі маємо проголосувати постанову щодо звернення до країн НАТО по розробці плану дій щодо членства. Слава Україні!
Героям слава! І заключний виступ від фракцій і груп – Рибчинський від групи "Воля народу". Будь ласка, пане Євген.
Дійсно, це великий історичний шанс, і ми сьогодні, я абсолютно впевнений, ним скористаємося. "Воля народу" сьогодні, на диво, майже у повному складі в залі і ми дамо максимум голосів сьогодні за зміни в Конституцію в контексті євроінтеграції і вступу в НАТО. Я би хотів єдине зазначити, що якщо б в 94-му році замість Будапештського меморандуму ми підписали меморандум з НАТО, ми б сьогодні не мали війни. Це, можливо, припущення, але це припущення, яке базується на останніх дослідженнях. Ми впевнені сьогодні, що наш би розвиток був би не менший, ніж Хорватія, наприклад, яка пережила так само війну. 5 років іде, восени буде, 5 років, як іде війна. За ці 5 років свідомість українців дуже сильно змінилася. В 2014 році прийшовши в парламент, я зареєстрував групу міжфракційну під назвою "Атлантичний рух", туди увійшли аж 7 членів. Я думаю, сьогодні було би 300. Отак змінюється свідомість українців: за 5 років війни вони стали готові вступити в НАТО. Я впевнений, що сьогодні це відбудеться. Я хочу нагадати, що успіхи українців, українських військових на європейських теренах знані багато років, багато сторіч. В 1683 році українські козаки разом із великою Римською імперією, з Баварією, Саксонією відвоювали Відень у турків. Це була велика Віденська битва, де 30 тисяч українських козаків фактично відбили турків до Будапешта. Я хочу сказати, що ми і надалі будемо співпрацювати і з європейцями, і з американцями у військовій сфері. І сьогоднішнє рішення парламенту буде насправді історичним і невідворотним. Надалі Україна тільки міцнітиме і наші кордони будуть недоторканними, я на це сподіваюся. Дякую за увагу.
Дякую вам, колеги. Виступи від фракцій завершені. І зараз 6 хвилин для виступів народних депутатів. Прошу провести запис. 6 хвилин, колеги. Чумак Віктор Васильович. Будь ласка.
Нарешті я попав до мікрофону. Шановні друзі, мені довелося з 2000 року працювати в підрозділах прикордонної служби, в органах і підрозділах прикордонної служби, які брали активну участь у підготовці України до Плану дій щодо вступу в НАТО, які брали активну участь у підготовці щорічних планів взаємодії з НАТО. Моя особиста політична позиція полягає в тому, що Україна повинна бути в клубі високорозвинених держав. НАТО і Європейський Союз – це не просто геополітичний вибір. НАТО і Європейський Союз – це ціннісний вибір кожного українця. НАТО і Європейський Союз – це країни, які мають верховенство права. НАТО і Європейський Союз – це країни, які мають величезні соціальні стандарти. НАТО і Європейський Союз – це країни, які мають захист прав людини. Але НАТО і Європейський Союз – це країни, які мають невідворотність покарання до кожного злочинця, до кожного корупціонера, до кожного хабарника. Я хочу сказати, що те, що буде закріплено в нашій Конституції, - це добре. На жаль, це не має жодних правових наслідків ні для нас, ні для НАТО, але це має точний показник геополітичного і ціннісного вибору сьогоднішнього парламенту. Всі повинні проголосувати за цей вибір. Всі повинні сказати, що наші з вами орієнтири, політичні цінності, вони є орієнтирами справжньої європейської держави. Мене сьогодні запитали, а що ж буде, от як ми це приймемо, а влада у нас не поміняється? Я вам точно хочу сказати: у нас поміняється влада, у нас буде нормальна європейська влада, без корупціонерів, бариг, злочинців, з нормальними, професійними прокурорами, з чесними, справедливими суддями, з нормальним Президентом і з парламентом. І тоді точно Україна буде членом Європейського Союзу і НАТО. А бариги, корупціонери і злочинці підуть в історію. Голосуємо за це!
Дякуємо. Будь ласка, слово надається Ірині Луценко, якій передає право на виступ її колега пан Козаченко. Будь ласка, пані Ірино.
Шановні колеги! Шановні виборці! Шановні українці! Сьогодні, голосуючи за НАТО і ЄС, голосуємо не за Президента або проти нього, ми голосуємо за Україну. Бо курс держави повинен не залежати від того, хто при владі. Сьогодні не час для політичного лицемірства: або так, або ні. Жодних "утримався", і тим більше "не голосував" або "відсутній". Є лише одна причина бути сьогодні відсутнім – значить, тобі зламав хребет Кремль. То ж обов’язок всіх народних обранців, які представляють інтереси народу України, підкреслюю, інтереси України, – закріпити вибір Конституції щодо повернення до Європи і на НАТО. Ми насамперед повинні зберегти Україну. І ці стандарти ми уже піднімаємо на сьогоднішній день. Стандарти ЄС і НАТО – це вивезене сміття з регіонів. Стандарти ЄС і НАТО – це виграний Стокгольмський арбітраж на користь України по газових угодах. Стандарти ЄС і НАТО – це зброя, "Вільха" (ракетний комплекс), це "Стугна", це "Грім", це БТР-4, це десантно-штурмові катери класу "Кентавр", це, в кінці кінців, 6 відсотків ВВП на відтворення, розбудову української армії. Конституція – це акт, який направлений на збереження держави. Тож давайте разом збережемо сьогодні Україну від кремлівської навали. Небесна Сотня зробила цей вибір. Добровольці зробили у 14-му році цей вибір. Наші солдати на сході зробили цей вибір. Волонтери зробили цей вибір. Український народ на Майдані зробив цей вибір. Ми йдемо своїм шляхом. Слава Україні!
Героям слава! І 2 хвилини заключні я надаю для виступу Левченку Юрію Володимировичу. Будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Ну, по-перше, хотів би почати свій виступ для того, щоб не полегшувати життя різним порохоботам, які будуть перекручувати, як завжди, правду, сказати, що Всеукраїнське об’єднання "Свобода" голосує "за" цей законопроект. Безперечно, "за". Але проблема полягає в тому, що це є позитивною бутафорією. Це гарна, дуже позитивна назва, дуже гарні виступи тут з трибуни від багатьох, але абсолютно немає жодного правового, юридичного навантаження. Чи потрібно закріплювати в Конституції положення, які б унеможливлювали будь-який рух України, крім як рух України в НАТО і до Європейського Союзу. Так, такі положення треба закріплювати. Але чи пропонує цей законопроект такі положення? Ні, абсолютно не пропонує. Цей законопроект говорить про те, що є відповідні повноваження у парламенту, у Президента, у Кабміну для того, щоб рухатись в сторону НАТО і ЄС. Але чи прописується такий обов’язок? Ні, не прописується. Чи прописуються конкретні дії, які мають здійснювати парламент, чи Кабмін, чи Президент в цьому напрямку? Ні, не прописуються, лише декларації. Але основне, в чому проблема цього законопроекту, цей законопроект не прописує жодної заборони щодо вчинення дій, які би суперечили відповідним стратегічним прагненням України. І отут основна проблема. Так, зараз Верховна Рада проголосує за цей проект. Так, наступні кілька тижнів олігархат правлячий буде розказувати, який це чудовий законопроект, який нібито закріпив наш рух в НАТО. Але це буде відверта брехня. Тому що, якщо, не дай Бог, в цьому парламенті з’явиться повністю промосковська більшість, вона може спокійно наплювати на ці норми, які ви зараз прописуєте, і рухатись з Москви, якщо вона це захоче. Тому що ці норми не мають жодних заборон. Ми пропонували відповідні заборони, але ви проігнорували. Ви вкотре підмінюєте святі, правильні речі позитивною просто бутафорією. Це як обгортка від цукерки, така гарненька обгортка, але всередині цукерки немає.
10 секунд завершити.
Пан Порошенко мав би це знати і припинити пропонувати суспільству обгортки від цукерок без самих цукерок. Слава Україні!
І до заключного слова запрошується голова комітету Руслан Князевич. До 3 хвилин, до 3 хвилин. Прошу лаконічно.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, ми фактично завершили повну процедуру обговорення передбаченого Законом України Про Регламент Верховної Ради щодо порядку внесення змін до Конституції України. Це дуже важливо, оскільки ви розумієте, що дотримання конституційної процедури зараз є першочерговим, в тому числі з можливим відповідно поданням до Конституційного Суду чи ревізією конституційної процедури. Так як ви знаєте, що в разі, якщо конституційна процедура порушена, це може бути підставою для скасування відповідних змін до Конституції. Ми дотримались чітко цієї процедури. Я ще раз нагадаю, що ми перебуваємо на стадії остаточного прийняття законопроекту як закону. Ми отримали відповідний висновок Конституційного Суду, який говорить про те, що зазначений законопроект відповідає 157-й та 158-й статтям Конституції, і суд не висловив жодних застережень щодо його відповідності іншим статтям Конституції. А також на минулій черговій сесії Верховна Рада України цього скликання попередньо схвалила зазначений законопроект, а отже, сьогодні, на вже новій, черговій сесії, ми можемо приступити до голосування щодо остаточного прийняття законопроекту як закону. Відповідно Комітет з питань правової політики та правосуддя звертається до Верховної Ради України підтримати зазначений законопроект і проголосувати його як закон. Дякую за увагу.
Дякую, пане Руслан. Шановні колеги, я хочу запросити в зал Президента України Петра Олексійовича Порошенка. Прошу всіх заходити в зал, колеги. Вітаємо! [[Оплески]] Шановні колеги, також я запросив Прем’єр-міністра України Володимира Борисовича Гройсмана і членів уряду, які впроваджували асоціацію про Угоду з ЄС. [[Оплески]] А також Прем’єр-міністра України 2014-2016 років Арсенія Петровича Яценюка. Уряд розпочав цей шлях. [[Оплески]] І я запрошую до слова Президента України Петра Олексійовича Порошенка. Будь ласка.
Високодостойний пане Голово Верховної Ради України! Шановний пане Прем’єр-міністр! Шановні народні депутати! Шановні члени українського уряду! Дорогий український народе! Шановні українці! Сьогодні історичний день. Ірина Степанівна, сьогодні може статися так, що ваш день народження співпаде з унікальним, доленосним голосуванням у Верховній Раді України, коли в Конституції буде закріплено як зовнішньополітичні орієнтири рух України до Європейського Союзу, рух України до Північноатлантичного альянсу. Вчора в Брюсселі Північна Македонія отримала Протокол про приєднання до Північноатлантичного альянсу. [[Оплески]] Таким чином, членів Альянсу стане 30. І шлях Північної Македонії був дуже важким, але країна продемонструвала єдність, зруйнувала плани Росії, які намагалися зупинити цей надзвичайно важливий рух до безпеки, укріплення безпеки в Європі, і двері НАТО стали відкритими для тридцятої країни. Вчора ж Європейська комісія прийняла рішення про початок переговорів про членство Північної Македонії в Європейському Союзі. Це ще одна демонстрація того, як взаємопов’язані ці процеси – НАТО і ЄС. Дуже важливо, що НАТО – це про безпеку. Безпеку не лише військову, не лише кардинальні зміни на геополітичній карті світу. А це і про безпеку громадянина: безпеку на вулицях, захист конституційних прав і свобод громадянина, верховенство права. І це те, що сьогодні нас об’єднує щодо змін до законодавства і проведення реформ в нашій улюбленій Україні. Наголошую, що це також пов’язано зі вступом до Євросоюзу, відповідальності України критеріям, які необхідні для членства, а це в тому числі і захист стандартів життя українського громадянина. Реформи означає захист людей. Звичайно, що 9-10 років тому в цій залі лунали заклики до багатовекторності, лунали безвідповідальні заклики до позаблоковості. Хочу всім нагадати, в 2014 році, в лютому місяці, агресія Росії почалася тоді, коли Росія напала на Україну, яка мала позаблоковий статус. І ні від чого це не врятувало. І зараз ми маємо рішуче рухатися вперед, дорогою до членства в ЄС і НАТО. Великий друг України і великий мій друг Єнс Столтенберг на цьому тижні заявив про те, що двері в НАТО відкриті для будь-якої країни, яка здатна реформувати країну і забезпечити виконання цілей Вашингтонського договору. Це саме про Україну. 5 останніх років ми саме цим і займаємось: ми реформуємо сектор оборони і безпеки, ми реформуємо армію. І роль Верховної Ради в цьому процесі важко переоцінити. І коли було важко, Верховна Рада України відкидала політичні протистояння і об’єднувалась. І саме єдність сьогодні потрібна Україні, саме єдність потрібна під час нашого історичного голосування. І я переконаний, що ця єдність буде продемонстрована. Хочу наголосити, що зараз, прямо зараз, під час прямої трансляції, в Кремлі дуже уважно спостерігають події з Верховної Ради. Не дочекаєтесь! Не буде сьогодні у вас радості! [[Оплески]] І Верховна Рада сьогодні продемонструє ту єдність, яка демонструється останні 4 роки. Але також в Україні мільйони українців сьогодні дивляться з екранів телевізорів хід нашого голосування у Верховній Раді. Я переконаний, друзі, вас чекають приємні новини сьогодні. Впевнений в тому, що ми продовжуємо спільні зусилля по реформуванню України, впевнений в тому, що завдання членства у Європейському Союзі і НАТО є абсолютно реальні. І так само, як ми продемонстрували досягнення інших цілей, в які мало хто вірив, так само нашими спільними зусиллями Україна забезпечить членство в НАТО, членство в ЄС. Ми йдемо своїм шляхом, і цей шлях – шлях до членства України в Євросоюзі і НАТО. Дякую вам. Закликаю до єдності. І Слава Україні!
Героям Слава! Дякуємо, пане Президент. [[Оплески]] Колеги, через 30 секунд ми переходимо до голосування. Тому я прошу всіх, хто ще не зайняв робоче місце, зайти і приготуватися до голосування. Нагадую, це 300 голосів, тому уважно, всіх прошу повернутися в зал. І, колеги, в цей день хочу нагадати, як свого дня, на жаль, тут, в цьому залі, за часів Януковича відмінили наш курс в НАТО голосуванням, як тут відмовилися від Угоди про асоціацію. І сьогодні ми всі гуртом в цьому залі маємо шанс і маємо можливість провести історичне голосування за вступ України в ЄС і НАТО. Тут, в парламенті, ми стоїмо перед вибором майбутнього України, тут зараз лінія фронту, наш вибір – це могутня, вільна і безпечна Україна. Голосуємо за Україну, голосуємо за майбутнє! Відповідно до статті 155 Конституції України, частини восьмої 149-ї Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону України (№ 9037) про внесення змін до Конституції (щодо стратегічного курсу держави на набуття повноправного членства України в ЄС та в НАТО). Прошу народних депутатів підтримати, прошу проголосувати, колеги. Голосуємо за Україну, голосуємо за наше майбутнє, голосуємо! Уважно, відповідально голосуємо, колеги. [[11:48:37]] За-334 Рішення прийнято. [[Оплески]] Прийняті зміни до Конституції – це незворотність нашого європейського вибору, це початок справжньої інтеграції, це віховий день для історії України. Україна буде в ЄС. Україна буде в НАТО. До перемоги! Слава Україні! [[Оплески]] Колеги, прошу не розходитись, це дуже важливо, не розходитись зараз. Зараз ми ще маємо час для того, щоб включити в порядок денний сесії. І, колеги, зараз високий рівень концентрації. Я прошу не виходити і прошу всіх відповідально зараз проголосувати включення в порядок денний сесії. Першим пропонується. Вам було всім роздано питання, які пропонуються. Перше. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спостереження за виборчим процесом (9524). Про недопустимість російських спостерігачів на українських виборах, недопустимість спостерігачів країни-агресора. Я прошу проголосувати за включення в порядок денний рішення і прийняття рішення сьогодні. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо, підтримуємо. Поверніться на місця, голосуємо. [[11:50:25]] За-268 Рішення прийнято. Колеги, перед тим, як перейти до наступного голосування, я хочу від всіх подякувати Президентові України за участь у нашому засіданні, за цю роботу, яка була проведена по вступу в ЄС і в НАТО. І, я впевнений, разом ми переможемо. [[Оплески]] Дякую вам, Петро Олексійович. Наступний, колеги, проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального України щодо вдосконалення окремих положень у зв’язку із здійсненням спеціального досудового розслідування, (9353). Спеціально прийшов Луценко Юрій Віталійович. Це вкрай важливо для того, щоб ми змогли продовжити розслідування проти противників, проти режиму Януковича. Колеги, я прошу підтримати включення в порядок денний сесії для прийняття рішення зараз. Я прошу голосувати, я прошу підтримати. Колеги, голосуємо. Прошу підтримати, голосуємо, це дуже важливе рішення. Колеги, підтримуємо. [[11:51:34]] За-202 Колеги, очевидно, не всі зорієнтувались. Колеги, йдеться про те, щоб продовжити термін, коли можна продовжувати судові дії проти представників режиму Януковича. Колеги, я прошу змобілізуватись, я прошу змобілізуватись. Покажіть по фракціях, будь ласка, зараз. Колеги, отже, змобілізуйтесь. Я ставлю пропозицію включення в порядок денний сесії для прийняття рішення зараз проект Закону 9353. Прошу всіх голосувати і підтримати. Колеги, уважно голосуємо, прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. Підтримуємо. Прошу підтримати. [[11:52:29]] За-196 Колеги, ще менше голосів. Ми. Юрій Віталійович! Колеги, я, з вашого дозволу, 30 секунд дам Луценкові Юрію Віталійовичу. Потім я поставлю. Колеги, 30 секунд. Це включення у порядок денної сесії. Будь ласка, Юрій Віталійович, одну хвилину. Якщо можна, коротко.
Шановні народні депутати, завдяки вашому рішенню, яке було прийнято в день мого призначення Генеральним прокурором, правоохоронна система отримала можливість притягувати до заочного досудового і судового слідства тих, хто підозрюється в особливо тяжких злочинах. Саме завдяки цьому вашому рішенню Янукович сьогодні офіційно державний зрадник і злочинець. Проте у прийнятому вашому рішенні є абзац про те, що таке право на заочне засудження завершується із створенням Державного бюро розслідувань. Як відомо, воно було створено в листопаді минулого року. Відтак сьогодні повністю закінчено справи проти Януковича, Захарченка, Якименка та інших, які дали злочинний наказ розстрілювати наших побратимів на Майдані, буде переданий відразу після прийняття вами запропонованого закону. Також відразу після нього до суду підуть справи Курченка.
Ще хвилину.
та іншого оточення Януковича, які не встигли передати до суду. Також готове завершитися досудове слідство заочне щодо 45 терористів, в тому числі Стрєлкова, який у Слов’янську організував катівню, жертвами котрого стало щонайменше 45 розчленованих людей - громадян України. У зв’язку із цим прошу вас підтримати даний законопроект, бо він відкриває дорогу покаранню тих, хто грабував, вбивав і продовжує проводити війну проти української держави. Цей закон відповідає всім стандартам, в тому числі зніме питання Інтерполу про порядок притягнення до арешту і виставлення червоних карточок міжнародного розшуку. Прошу підтримати, і я гарантую, що вже у найближчий час справи по організаторам розстрілів на Майдані, справи терористів підуть до суду. Дякую за увагу.
Дякую вам. Колеги, це справді відповідальне рішення. Багато людей вийшло із залу. Прошу, поверніться в зал! Поверніться в зал! Ну, кожен голос рахуємо, колеги. Отже, я ставлю на голосування пропозицію включити у порядок денний для прийняття рішення зараз проекту Закону 9353, про який щойно доповів Юрій Луценко, щоб ми могли продовжити провадження проти членів режиму Януковича. Отже, колеги, прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо включення в порядок денний сесії для прийняття рішення зараз. Голосуємо, прошу підтримати, голосуємо. Колеги, уважно кожен голос, голосуємо. [[11:55:56]] За-203 Я потім поставлю ще раз, зараз нема голосів. Наступний. Проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Парламентської Асамблеї НАТО, національних парламентів держав-членів НАТО "Щодо набуття Україною членства в НАТО" (10007), включення в порядок денний для прийняття рішення. Прошу голосувати, прошу підтримати, голосуємо. [[11:56:31]] За-275 Рішення прийнято. Наступний - 7473. Проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України (7473), включення в порядок денний для прийняття рішення. Прошу голосувати, прошу підтримати, голосуємо. [[11:56:58]] За-208 Я ще раз поставлю 7473 включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[11:57:20]] За-215 Колеги, наступний - 9417. Проект Закону про запобігання та протидію легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (9417). Включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[11:57:55]] За-255 Рішення прийнято. Наступний - 9508. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Колеги, я дуже прошу підтримати. Дуже прошу проголосувати за включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Голосуємо. Підтримаєм! Підтримуєм. [[11:58:27]] За-284 Рішення прийнято. Наступний. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо безперебійного постачання електричної енергії суб’єктам господарювання (9406, 9406-1). Включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:58:59]] За-268 Рішення прийнято. І заключний - 10006. Проект Закону про внесення змін до Житлового кодексу Української РСР та інших законодавчих актів України щодо забезпечення прав власників. Альтернативний теж, звичайно, що він є. Включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:59:35]] За-254 І, колеги, я ще раз попрошу, я маю право це по Регламенту, поставити на розгляд пропозицію 9353 щодо продовження розгляду судових справ проти злочинців режиму Януковича. Я дуже прошу, колеги, підтримати. Я кажу ще раз, я маю право згідно закону ставити це. Юрій Віталійович, я ставлю ще раз на голосування. Я ще раз ставлю на голосування, і я прошу, колеги, всіх зайняти робочі місця. Я ставлю на голосування пропозицію включити в порядок денний сесії для розгляду сьогодні проект Закону 9353, про який доповідав Генеральний прокурор Юрій Луценко. Колеги, я прошу підтримати. Кожен голос має вагу. Не ходіть по залу. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, підтримуємо включення для прийняття рішення зараз, голосуємо. Прошу підтримати, колеги, голосуємо. Комітет підтримав, є рішення комітету. [[12:00:43]] За-212 Колеги, тоді, колеги, у мене ще одна пропозиція. 12:00. Може, ми без перерви 30 хвилин? Ні, так? Давайте, я поставлю. Хто за те, щоб скасувати перерву о 12:00-12:30, прошу проголосувати, прошу підтримати. Якщо ні, я оголошу перерву. Прошу проголосувати, прошу підтримати скасування перерви о 12:00-12:30. Голосуємо. Як зал вирішить, колеги. [[12:01:20]] За-165 Рішення не прийнято. І я відповідно, згідно закону оголошую перерву на 30 хвилин. Прошу о 12:30 всіх повернутись у зал для продовження розгляду питань змін до Конституції, колеги. І всіх ще раз вітаю з нашим рішенням. О 12:30 у залі.
Колеги, час, відведений для перерви, завершений, і ми можемо переходити до наступного питання порядку денного. Це є проект Закону про внесення зміни до статті 133 Конституції України (щодо перейменування Дніпропетровської області) (№ 9310 і 9310-1). Колеги, переконаний і вважаю, що наш обов’язок – щоб одна з найбільших і найбільш знакових областей України не мала назви Дніпропетровська, і вважаю, що сьогоднішні наші зміни до Конституції мають продовжитись позитивним голосуванням по перейменуванню Дніпропетровської області. Отже, я хочу зараз запросити в зал доповідачів – Луценко Ірину Степанівну і Денисенка Андрія Сергійовича. І прошу їх запросити в зал, щоб ми могли розпочати розгляд даного питання. Колеги, автори законопроектів, запрошую в зал. Отже, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься питання про включення до порядку денного десятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання та направлення до Конституційного Суду України проектів законів реєстраційні номери 9310 і 9310-1 про внесення змін до статті 133 Конституції України (щодо перейменування Дніпропетровської області). Згідно з вимогами частини першої статті 146 Регламенту питання розглядається за процедурою повного обговорення. Тому пропонується такий самий порядок ведення, як і ми розглядали зміни до Конституції. Перше: два доповідачі, по основному і альтернативному законопроекту. І тільки я звертаюся до доповідачів. Андрій, не використовуйте весь час, бо ми можемо не встигнути просто. В мене прохання, бо інакше ми просто весь час можем не встигнути до голосування. Потім співдоповідь надається представнику комітету. Потім надається слово усім групам і фракціям. Потім виступи від народних депутатів. І, колеги, заключне слово - і голосування. Ця процедура теж займе більше години, і тому я прошу усіх бути максимально лаконічними під час розгляду і обговорення. І я запрошую до виступу, для доповіді Представника Президента України у Верховній Раді Ірину Степанівну Луценко. Будь ласка, пані Ірина. Приготуватись Андрію Денисенку.
Шановні колеги, шановні виборці, проведення вільних, демократичних виборів є запорукою сталої демократії в будь-якій країні світу. Очевидно, що в умовах військової агресії та окупації частини території України присутність спостерігачів держави-агресора та окупанта може нести ризики для проведення демократичних і неупереджених виборів в державі. Так, за інформацією Служби зовнішньої розвідки України, Російська Федерація готує безпрецедентне втручання в вибори в Україні, передбачивши на це близько 350 мільйонів доларів Сполучених Штатів. Її мета – за будь-яку ціну зупинити євроатлантичну інтеграцію України. [[Шум у залі]] Вибачте, будь ласка, зараз візьму матеріали. Вибачте, будь ласка. Дякую.
Треба розуміти, всі перебувають в стадії високої напруженості, приймаємо доленосні рішення. А пані Ірина має ряд законів для доповіді. Тому, колеги, пані Ірина. Підтримаємо пані Ірину Луценко. Запрошую до доповіді. Будь ласка.
Шановні колеги, ми будемо проводити вибори Верховної Ради, Президента України і місцеві вибори цього року. Але саме головне, що у нас сьогодні розглядаються інші зміни до Конституції України. До вашої уваги пропонується внесений Президентом України та визначений як невідкладний проект Закону про внесення змін до статті 133 Конституції (щодо перейменування Дніпропетровської області) (реєстраційний номер 9310 від 21.11.2018 року). Вказана законодавча ініціатива запропонована, виходячи з наступного. Чинне законодавство передбачає заборону публічного використання символіки комуністичного тоталітарного режиму на території України. До символіки такому режиму, зокрема, належать назви областей, в яких використані імена очільників Комуністичної партії, вищих органів влади та управління СРСР і УРСР. Назва Дніпропетровської області містить згадку про діяча такого режиму, одного з організаторів Голодомору Григорія Петровського, а отже, підпадає під вказану заборону та потребує перейменування. В 16-му році парламент перейменував місто Дніпропетровськ, який є обласним центром даної області, на місто Дніпро. Перейменування області має відбуватися з урахування назви її обласного центру – міста Дніпро. З огляду на це глава держави пропонує перейменувати Дніпропетровську область на Дніпровську. Перейменування є ще одним важливим етапом на шляху до позбавлення від радянських маркерів та архетипів, що тримали громадян України у спільному ідеологічному просторі з Росією. Повноцінним завершенням цього етапу будуть зміни до Конституції України щодо закріплення стратегічного курсу України, який ми сьогодні уже проголосували. Такі зміни є підтвердженням нашої європейської ідентичності, яка означає, що український народ у повній мірі поділяє цивілізаційні цінності, характерні для європейської спільноти, що в свою чергу нерозривно пов’язано з відповідальністю. Враховуючи вищевикладене, прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та включити законопроект 9310 до порядку денного, направити його до Конституційного Суду для одержання висновку щодо його відповідності вимогам Конституції. Дякую за увагу.
Дякую вам. Слово для доповіді надається народному депутату України Андрію Сергійовичу Денисенкові.
Шановні друзі, пані та панове! Я сподіваюсь, сьогодні нарешті у Верховної Ради не забракне сил здійснити надзвичайно важливий і знаково символічний з точки зору крок, який утвердить в серці України, на території Січеславського краю, на території, де знаходилося 5 із 8 козацьких січей, наші українські питомо символи і смисли. Ніхто не заперечує, що надзвичайно важлива декомунізація. Але з огляду на ті виклики внутрішні і зовнішні, з якими стикнулась Україна протягом останніх років у зв’язку з конфліктом, агресією Російської Федерації і окупації нашої території, важливим стає не просто декомунізація, замало стерти ворожі символи і смисли, надзвичайно важливо знаково символічно застовбити український характер цього краю. Саме Дніпро і область в 14-му році виконали ту саму історичну функцію, яку виконувала раніше Січ - захисниця України. Це місія нашого регіону, яка здійснювалась протягом 500 років і яка відновлена, реактуалізована останніми подіями. Там формувалися добровольчі батальйони, там відбулася логістична база і медична база нашої армії, там, на порогах, де 500 років тому звучало славетне ім’я Січі, сформувався кістяк нації, яка дала відсіч російському агресорові. І сьогодні, коли я вас закликаю підтримати не просто, ви знаєте, хорошу назву, я сам автор перейменування міста на Дніпро, це прекрасна назва, вона українська, вона питома, вона місцева, і це історичний компроміс, щоб, з одного боку, сучасна концепція Дніпро співіснувала із історичною концепцією, яка нас поєднує з добою Української Народної Республіки і з добою козаччини. Ні для кого не секрет, що Січеслав - так називалося наше місто, - це одна з історичних назв обласного центру, яка підтримується, до речі, вона завжди друга в рейтингу після Дніпра, підтримується громадськістю, що саме так називався губернський тодішній центр в добу Української Народної Республіки. Ця назва пройшла широке громадське обговорення. Є підтримка громадської ради при обласній державній адміністрації. Є підтримка громадської ради при міському голові Дніпра. Є, врешті-решт, звернення 60 з лишком громадських організацій до кожного із народних депутатів, я знаю, що ви отримали ці звернення письмово від наших активістів. Знаєте. ніхто не знає, де ми будемо завтра після виборів, які відбудуться восени. Але у кожного із нас сьогодні є історична, епохальна можливість підтримати український характер надзвичайно важливого, геостратегічно важливого для долі України регіону, і таким чином зробити свій маленький внесок в нашу спільну українську історію. Я. Пане Голово, скажіть, будь ласка, ми можемо показати? Шановні друзі, я знаю, що до вас зверталися представники громадськості. Я не знаю, повторюсь, де народний депутат Денисенко буде після цих виборів. Якщо, не дай Боже, так трапиться, як минулого разу, коли нам не вистачило через певні там непорозуміння і політичні слабкості буквально 20 голосів, ви знаєте, можливо, Денисенка не буде в наступній залі, в наступному скликанні, але ця ідея вона обов’язково буде. Ця ідея обов’язково переможе, бо це дух нашого козацького, січового славетного краю. Ніщо не зупинить ідею, час якої настав.
Прошу включити відео в час, передбачений для виступу доповідача. Будь ласка.
Дякую, колеги. Але тепер в нас є необхідна частина – це відповіді на запитання доповідачів. І тому я знову запрошую, пане Андрій, вас на трибуну. Спочатку, пані Ірина, 3 хвилини на запитання, і, потім пане Андрій, 3 хвилини на запитання. Пані Ірина! Давайте розпочнемо з Денисенка. Пане Андрій, прошу повернутися на трибуну. Денисенко, слухайте Голову Верховної Ради України. На трибуну, 3 хвилини на запитання. Будь ласка. Отже, прошу провести запис на запитання. Сергій Євтушок, будь ласка. Передає Іванові Крульку.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". У мене запитання насправді до Представника Президента у Верховній Раді стосовно законопроекту 9310. Скажіть, будь ласка, а в чому була така необхідність після того, як депутати підготували законопроект - і я є співавтором цього законопроекту, - про перейменування на Січеславську, в піку ініціативи депутатів вносити ще одну назву, для того щоби тут вносити розкол і для того щоби показувати якусь іншу позицію? Я вважаю, що в питанні декомунізації парламент мав би бути одностайним, ми повинні покінчити з цим радянським минулим, які нищили українців. І не потрібно розколювати зал, вносячи дві пропозиції, бо це виглядає як ініціатива, щоби ні одна, ні друга не пройшла, і лишився далі Петровський в назві Дніпропетровської області. Ми проти цього. Тому давайте одну назву – Січеславська область, об’єднавча. І ось подивіться на цей фільм, скільки українських патріотів підтримують саме такий підхід. Я вас прошу, зніміть цей законопроект і об’єднайте зал.
Дякую. Пане Іване, але, з вашого дозволу, я відповім. Я особисто є послідовним і твердим прихильником Січеславської області. Але Президент вніс законопроект після того, як тут, в цьому залі, не набрало голоси, було провалено Січеславська область. І для того, щоб не допустити залишення Дніпропетровської області, Президент вніс Дніпровську. І тому давайте, пане Іване, не вносити зараз тут протистояння, це є некоректно і неправильно. А сьогодні зал має об’єднатися, Президент дав можливість і шлях. Я думаю, сьогодні буде підтримана Січеславська область. Але давайте менше емоцій, а більше об’єднання навколо того, щоб ми спільно змогли добитися перейменування Дніпропетровської області, і це буде мудро. Отже, зараз я запрошую до запитання Владислава Голуба, будь ласка.
Дякую щиро. Прошу передати слово Віктору Кривенку.
Це запитання, я нагадую, це запитання до Андрія Денисенка.
Віктор Кривенко, Народний Рух України. У мене запитання до Представника Президента у парламенті пані Ірини.
Буде окремо запитання до Луценко, зараз запитання до Денисенка.
Не розумію вашої логіки, пане Голово, але добре. Ситуація проста. От я запитуюся до пана Денисенка. На вашу думку, от коли розвішуються бігборди "Мова, віра, армія", для патріотів нашого краю (я теж з Дніпра, з Кам’янського), для нас є четвертим словом "Січеслав" чи не є? І коли фракція не голосує, коли депутат від цієї фракції перед цим, у 2015 році, коли ми декомунізовували Дніпропетровськ, подавав законопроект перейменувати Дніпропетровськ в Дніпропетровськ, але тепер на честь Святого Петра начебто, і фракція Президента не голосує за Січеславську область. Тому прохання, скажіть, яка, на вашу думку, логіка і хто, можливо, підставляє Президента, хто, можливо, до нього інформацію.
Дякую. Пане Андрію, одна хвилина. І будуть запитання до Ірини Луценко.
Шановні друзі, я вважаю, що це має стати питанням і голосуванням національної єдності, що ми на якийсь момент повинні відкласти в сторону наші розбіжності фракційні, партійні. Це питання національного єднання, так само, як питанням національного єднання було внесення до Конституції положень про членство України в НАТО і в ЄС. В дійсності прикро, що ми дещо з вами згаяли час і згаяли темп в цьому надзвичайно важливому питанні. Але, разом з тим, наші попередники чекали цього моменту понад 100 років. Особисто я вважаю, що навіть декілька місяців втрачених, з точки зору історичної справедливості, з точки зору геополітичного масштабу, ці події виправдані, якщо зараз в дійсності зала консолідується і об’єднається довкола назви Січеславська, яка відбиває і поточну актуальну, і історичну місію нашого регіону, його смисл і дух.
Отже, колеги. Дякую, пане Андрій. Я запрошую до трибуни Ірину Луценко. І поки вона йде, колеги, ви ж знаєте, що для мене є декомунізація, і знаєте, як я її ініціював і проводив. Я вів розмови довгі з Президентом України. Хочу вам сказати, Президент України теж підтримує Січеславську область. І тільки після того, коли в залі не набрала голосів, він вніс спосіб. Тому я наголошую, це спосіб, щоб не лишилась Дніпропетровська область. А сьогодні ми будемо мати в залі можливість своїми голосами. Буде Січеславська – добре. Буде підтримка в залі – добре. Але це має відбуватись шляхом об’єднання, а не роз’єднання навіть по такому запитанню. Отже, 3 хвилини до Ірини Луценко.
Шановні колеги, відповідаючи на запитання наших.
Іра, зараз буде запитання, потім запис. Мельничук Сергій Петрович, будь ласка.
Іллєнку передайте, будь ласка.
Будь ласка, пане Андрій Іллєнко.
Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Насправді дуже пізно ми підходимо до таких очевидних речей, але пізно ніколи не буває. Тому що, дійсно, кривава гнида Петровський, визнаний судом українським злочинцем, один з організаторів Голодомору, не має жодного взагалі пояснення, як його ім’я може бути, криваве ім’я, на назві чудової української області. Це все одно, щоби в Ізраїлі якийсь регіон був названий іменем одного з організаторів Голокосту, це немислимо. А в Україні, на жаль, досі це ще є, ми маємо це змінити. Але, ви знаєте, я все-таки за історичну справедливість і "Свобода" за історичну справедливість. Тому ми вважаємо, що назва Січеслав – це та назва, яка має бути. І мені здається, ні в цьому залі, ні десь в іншому місці не має бути алергії на українське слово "Січ". Мені здається, що ця алергія якась протиприродна. Треба бути українцями і треба знати свою історію, а ця земля, яка народила Запорізьку Січ, і тому сьогодні є Україна. Тому тільки Січеславська.
Будь ласка, пані Ірино.
Шановні народні депутати, пам’ятаємо минуле голосування: тоді зал не брав відповідної кількості голосів. Про що це говорить? Що, при всій повазі до назви Січеславська, моїй особистій повазі, те, що зал не знайшов голосів, означає, що не всі мешканці Дніпропетровської області підтримують такі зміни. Відповідно для того, щоб викорінити назви тих катів, які знущалися над українським нардом, в тому числі і під час Голодомору, Президентом запропоновано було назву Дніпровська область, яка географічно носить назву їхнього обласного центру. Зараз у цьому залі ви визначитеся, яка назва вам підходить більше. Цією більшістю голосування сьогоднішнього ми покажемо, що в парламенті існує і опозиція, і провладна коаліція, що в парламенті відбуваються демократичні процеси: в парламенті йде обговорення, звучать з повагою один до одного аргументи на користь того чи іншого закону, тої чи іншої пропозиції і змін до Конституції. Нагадую.
30 секунд.
Нагадую нашій шановній опозиції, Президент України Петро Порошенко є таким самим суб’єктом законодавчої ініціативи, як і кожен з наших народних депутатів як від опозиції, так від провладної коаліції. Тому на ваш розсуд сьогодні підтримати той чи інший варіант, або підтримати обидва варіанти, і подати його в Конституційний Суд, який і прийме відповідне рішення.
Дякую вам. Будь ласка, Спориш Іван Дмитрович, запитання.
Іван Спориш, 15 округ, Вінниччина, "Блок Петра Порошенка". Звичайно, чим бистріше, і правильно ви сказали щойно, і це також буде часткова відповідь на моє запитання. Але, разом з тим, чим бистріше ми збудемося від того комуністичного минулого, тим буде краще, від цих катів, які катували наших людей. Але я просто хотів би другим запитанням, перше – це те, що ви дали відповідь, а друге запитання: от самі люди Дніпра, сам мер Філатов, от чи зв’язувався він з вами, з нами? Як він хоче? От мені дуже важливо, щоб думка самого мера Філатова і людей. Дякую.
Будь ласка, пані Ірино.
Шановні колеги, в цьому залі знаходяться представники Дніпропетровської області, народні депутати, яким делеговано повноваження представляти Дніпропетровську область в цьому залі. Тому голосуванням в цьому залі, ще раз підкреслюю, за той чи інший проект ми покажемо, яку більше підтримку отримає зал, а відповідно, і та частина Дніпропетровської області: за Січеславську чи за Дніпровську. Я пропоную перейти до голосування. Тут чітко визначилися дві позиції: одна – компромісна, для того щоб не давати можливості в середині однієї області збурювати ситуацію, давши назву географічної назви обласного центру; або Січеславська, яка підкреслить наше героїчне і сміливе козацьке минуле. Я думаю, що шляхом голосування без образ давайте проголосуємо і визначимося з цією позицією. До "Блоку Петра Порошенка" дійсно зверталися представники.
Дякую, пані Ірино. Час для запитань завершений. І, колеги, зараз виступи від фракцій і груп. Хто має намір взяти участь в обговоренні, прошу провести запис. І поки проходить запис, колеги, та головний задум полягає в тому, щоб ми прийняли рішення сьогодні, щоб не було так, як попереднього разу, коли ми вийшли із залу без рішення. В цьому є головний задум. І не один одного зараз треба бити і намагатися дискредитувати, а треба вийти на позитивне рішення, колеги. Ну, в тому є задум і суть. Отже, від фракцій і груп. Колеги, зараз виступи від фракцій, потім від депутатів, заключне слово, і аж потім голосування. Це буде орієнтовно за 20 хвилин. Від "Блоку Петра Порошенка" я запрошую до виступу Артура Герасимова, голову фракції. Будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати, шановні журналісти, шановні українці! Сьогодні український парламент вже прийняв одне надважливе історичне рішення – підтримав пропозицію Президента Петра Порошенка по закріпленню в Конституції нашого прагнення бути в ЄС і бути в НАТО. Щиро дякую кожному народному депутату, щиро дякую кожній фракції і групі, які підтримали це рішення. Але також сьогодні є надважливим продовжити той шлях декомунізації, на який ця продемократична, проукраїнська нарешті Верховна Рада стала задовго. за 4 роки тому. Тому, шановні колеги, ми маємо змінити назву Дніпропетровська область. Але через те, що сьогодні, дійсно, є значна частина депутатів, які підтримують і Січеславську, значна, які підтримують Дніпровську, то фракція партії "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати обидва рішення і закликає всіх спрямувати в Конституційний Суд Січеславську область також. Шановні колеги, прошу об’єднатися і для того, щоб ці два рішення були спрямовані в Конституційний Суд, і ми з вами могли продовжувати нашу освітню роботу для згуртування сесійної зали. Дякую за увагу.
Від фракції "Батьківщина" Іван Крулько. Будь ласка, пане Іване.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні українці, український парламент зробив, дійсно, дуже велику справу у питанні декомунізації. І ця справа має завершитися перейменуванням двох областей, які залишилися з іменами катів українського народу, таких як Кіров і Петровський. Зараз ми розглядаємо питання стосовно того, щоби іменем Петровського, який відповідно до рішення українського суду, Апеляційного суду міста Києва, є одним із організаторів Голодомору, геноциду українського народу, він був разом із Сталіним, із цією всієї сворою тим, які спричинилися до вбивства голодною смертю більше 10 мільйонів українців, і саме тому обов’язком цього парламенту і перед пам’яттю мільйонів українців, які постраждали, витерти з нашої історії, із найменувань українських міст і областей катів українського народу. Ми це мусимо зробити. Я є співавтором разом з колегами по фракції "Батьківщина" законопроекту, який стосується найменування Дніпропетровської області в Січеславську область. Ми вважаємо, що це було відновлення історичної справедливості, коли нинішнє місто Дніпро в часи Української Народної Республіки називалося Січеславом, і ми ведемо свою державність не з 1991 року, ми маємо столітню традицію української державності. І не треба забувати, як називалися наші міста тими, які творили у складних умовах ХХ століття українську державу і давали українські назви українським містам. І я хочу звернутися до фракції БПП і нагадати, як 20 листопада це рішення було провалено в цій залі саме тому, що президентська фракція не дала голоси за назву "Січеслав". І я хочу нагадати, як важко ми в цьому залі перейменовували Кіровоград в місто Кропивницький. Я це нагадую. І я хочу нагадати, як пропонували зняти Кіровоград, але надати назву "Єлисаветград", щоби вернути ім’я цариці московської українському місту. Це що було, від наших фракцій такі пропозиції? Ні, це були пропозиції від пропрезидентської фракції. Давайте перестанемо гратися українською пам’яттю і українською історією. Давайте об’єднаємо сесійний зал. Хочете два міста. дві назви щоб пішли в Конституційний Суд? Нехай ідуть. Але цим самим ще раз демонструється небажання надавати українським містам відновлення історичної справедливості, а вбачається бажання все-таки гратися цими речами. Тому фракція "Батьківщина" буде голосувати за обидва рішення, але наше переконання – назвати нинішню Дніпропетровську область Січеславською і тим самим зберегти пам’ять про Українську Народну Республіку і тих, які, дійсно, боролися, щоби Україна була українською державницькою.
Дякуємо. Наступний виступ. Будь ласка, від групи "Відродження" Валерій Писаренко.
Шановні колеги, ви знаєте, фракція "Партії "Відродження" дивиться трошки по-іншому на питання, яке сьогодні обговорюється. І мова не про те, як назвати область, – мова про те, що робити всередині країни. Ми говоримо про те, що насправді порядок денний, який сьогодні є в країні, він дещо інший. Подивіться всі на соціології, які сьогодні майже кожного дня друкуються. Чи там є хоча би в перших двадцяти питаннях питання перейменування міст, областей? Чи там є у людей сьогодні переживання, як буде називатися область? Можливо, це турбує багатьох політиків, але при цьому я думаю, що сьогодні багато людей, які живуть у країні, більш переймаються питаннями миру. Вони переймаються питаннями того, де вони будуть працювати, також їх дуже турбує питання, де будуть навчатися їх діти. Якщо ви подивитесь, сьогодні мільйони людей за останні п’ять років покинули цю країну. Це нікого не турбує. Чому не турбує питання економіки, і ми тут не обговорюємо з вами, а яким чином з тих областей, які сьогодні, про які сьогодні йдеться мова, повернути їм статус промислових міст? Чому сьогодні представники цих міст не говорять, що десятки заводів, які працювали і сплачували податки, робили ВВП, давали людям роботу, сьогодні зачинені? І жодних планів по тому, щоби зробити нове щось, немає. Чому сьогодні обговорюється і нам намагаються продати як перемогу, зміна нас без зміни того, що буде робитися всередині? Якщо ви подивитесь уважно на соціологію, яку сьогодні, на жаль, обговорюють лише через те, який кандидат скільки голосів набере під час виборчої кампанії, мені здається, що краще подивитися на те, а що люди хочуть, щоб змінилось у цій країні. І я хочу сказати, що ви будете здивовані: там питання миру, там питання економіки, там питання тарифів. Я хочу тут підтримати моїх колег, які були на цій трибуні і говорили про те, що нам потрібно, перш за все вирішити питання щодо ціни на газ і тарифів. Якщо це передвиборча обіцянка, і вона, всі забудуть про неї, коли закінчиться кампанія виборча, то не треба тут обманювати людей. А мені здається, сьогодні є нормальні законопроекти. Тому нам потрібно з вами зараз, можливо, з цієї трибуни не так голосно, але говорити зі змістом. А зі змістом - це нам потрібно взяти 3-4 питання, які дійсно турбують людей, і з цими питаннями попрацювати. Я переконаний, що в нас дуже багато є вже діючих законів, які дуже добре працюють. І не важливо як буде називатися область, я думаю, що жителі міста і області самі могли би про це сказати, але для нас важливіше, для парламенту, сказати чи будуть люди жити там, чи вони поїдуть жити в інші країни з іншими назвами. Дякую.
Будь ласка, від фракції "Народний фронт" буде виступати Юрій Береза. Будь ласка. Пані Юрій представить позицію своєї фракції.
Шановні колеги, я один із тих, нащадок, один із нащадків тих, кого виморили голодом в 32-33-му. Із родини мого батька з 11 дітей загинуло 9. Коли зараз говорять, попередній виступаючий говорив: "Та для нас основне не на часі зараз вирішувати про зміну областей, про прибрання з наших вулиць ідолів комуністичного минулого", - то я скажу, це неправда. Це неправильно. На часі. Ми всі бачили прекрасний ролик, де моральні авторитети, для мене це моральні авторитети, говорять про Січеславську область. Я хочу вам нагадати, шановні колеги, про те, що насправді перемоги країни, моєї країни, не цієї країни, а моєї країни, починалися на наших землях. В 1648 році об’єднане Військо Запорізьке разом з кримськотатарським під проводом батька Хмеля дало такої чортівні Польському війську організованому, що до сих пір пам’ятають про це польські нащадки. В 14-му році нащадки тих славетних козаків зробили так, що москалі зрозуміли, що просто так Січеславськ і Січеславську область не взяти, і Україну не взяти. Я наголошую на тому. Я не проти, звичайно, ініціатив Президента, але я хочу говорити про історичну правду. Історична правда говорить про те, що на території цих земель моєї рідної області все ж таки січеславський дух, дух козацтва, він зберігся до сих пір. В багатьох селах до сих пір назва вулиць починається: Перша сотня, Друга сотня, Третя сотня, Десята сотня, П’ятнадцята сотня. Всі села і містечка були упорядкованими в свій час козаками. А не Катериною, Єлизаветою, іншою холерою з Московії. І я наголошую, що січеславці мають право на свою історичну назву. Січеславу – так! Я і прошу вас, шановні колеги, підтримайте січеславців. Слава Україні!
Дякуємо. Будь ласка, від фракції "Опозиційний блок" запрошується Олександр Вілкул до слова. І потім, колеги, ще три фракції не встигли записатися від "Самопомочі", від "Волі народу". Після, після. І потім від. Після. І від Радикальної партії.
Шановний народе України, влада за останні 4 роки перейменувала десятки тисяч міст, вулиць, районів, сіл та селищ, позносила десятки тисяч пам’ятників. У мене є до вас запитання: жити стало краще чи ні? Скажіть, ваші перейменування повернуть додому більш ніж 10 мільйонів українців, які зараз вимушені батрачити за кордоном, щоб прогодувати свої сім’ї, тому що на Україні в занепаді економіка, тому що ви нічого не робите задля того, щоб підтримати людей, підтримати промисловість, підтримати робочі місця? Скажіть, будь ласка, чи це перейменування знизить комунальні тарифи? Чи люди далі будуть мерзнути по своїх домівках? Скажіть, будь ласка, чи це перейменування закінчить війну – найголовніше питання сьогодні в нашій країні? Звичайно, ні. Продовжуєте відволікати увагу людей від проблем, реальних проблем? Так. Дурити людей та відволікати увагу. Скажіть, будь ласка, шановні провладні депутати, чому не виносяться до зали наші законопроекти про зниження комунальних тарифів, про підтримку промисловості, про нові робочі місця, про заборону працювати колекторам та багато інших, чому? Тому що вам це нецікаво. Тому що ви хочете відволікати увагу. Скажіть, будь ласка, невже ви вважаєте справді, що Верховна Рада за антирейтингом 98 відсотків в державі, 98 відсотків українців не підтримують Верховну Раду, може приймати ці рішення? Ні. Я вимагаю, щоб таке рішення, як назва області, було прийнято самими людьми на місцевому референдумі. Давайте просто надрукуємо папірці - це майже не коштує нічого, - і разом з виборами Президента чи з виборами парламенту проведемо в регіоні референдум. І хай люди самі скажуть, як вони хочуть, щоб називалась їх область, а не ви це будете вирішувати, не користуючись навіть ніякої довірою в суспільстві. І тоді в Україні буде демократія. Ви у кожному реченні кажете: Україна – це Європа. Але це не Європа, це більше схоже на. Європу, але Германію у 30-х роках минулого сторіччя. Сучасна Європа – це місцеві референдуми. Сучасна Європа – коли люди самі вирішують, які пам’ятники у них будуть стояти, які свята і як будуть називатись їх вулиця, місто чи область. Дякую.
Будь ласка, до слова запрошується Ірина Подоляк, яка представить позицію своєї фракції "Самопоміч". Від депутатів, від депутатів.
Шановні колеги, після такого виступу, правду кажучи, хочеться протерти трибуну. Є таке українське. є таке українське прислів’я: "Чим горщик накипів, тим буде пахнути". Так от, не намагаймося здурити одні одних. Якщо ми проголосуємо за два рішення, це буде чергове обдурення нас самих і всіх українців. Тому що Конституційний Суд, без сумніву, визнає, що і одне, і друге рішення є конституційним. І тоді через деякий час ми знову будемо те саме обговорювати в цьому залі впродовж півгодини, години, півтори години. Для того, щоб сьогодні ухвалити єдине правильне рішення, проявити політичну волю, не слухати усіляких сепарюг, які не можуть розпрощатися з московськими і кремлівськими символами на території України. Український простір повинен бути маркований українськими символами. Прошу всіх об’єднатися. Прошу проявити політичну волю, бо для цього цей парламент є. І всім проголосувати за скерування до Конституційного Суду законопроекту про перейменування у Січеславську область. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується Рибчинський Євген, який представить позицію "Волі народу". І заключний виступ від депутатських груп і фракцій буде в Олега Ляшка після.
Правильно. Шановний пане Олегу, зараз у нас. Шановні народні депутати України, тільки що до президії надійшла скарга на недотримання начебто Регламенту, то я хочу сказати, що ті групи і фракції, які вчасно записалися зараз на виступи, вони виступають в порядку черговості, а далі ми рухаємося в порядку тих, хто не записався і звернувся до президії. Пане Євгене, будь ласка, вам слово і потім – пану Ляшку.
Група "Воля народу" однозначно проти назви "Дніпропетровська". Іван Петровський був катом українського народу, це вже достеменно відомо і про це написані цілі труди, томи. Перепрошую. [[Шум у залі]] Григорій, Григорій. Перепрошую. Бажання голосувати за Січеславську, звичайно, набагато більше, бо це не просто формальність, це ще й ідеологічна назва, яка несе певне підґрунтя. Ви дивіться, що робить Російська Федерація: вони крадуть нашу історію, вони вкрали у нас історію і поставили наших князів на своїх землях у вигляді монументів, пам’ятників, вони зняли фільм "Тарас Бульба", де присягаються українські козаки російському цареві. А ми не можемо одним голосуванням назвати область Січеславською, щоб всі розуміли, що Січ – це Україна. Ну як же це можливо, скажіть, будь ласка? Треба ж проявляти не просто свідомість, треба розуміти, що йде війна, і вона йде і в цьому залі зокрема. І можна голосувати було б і за Дніпровську область, я думаю, що якщо не залишиться варіантів, аби не було Дніпропетровської, ми проголосуємо і за Дніпровську. Але я закликаю весь зал зосередитись і проголосувати за Січеславську, бо це буде історична і ідеологічна перемога. Дуже вам дякую, і прошу.
Дякуємо. І, будь ласка, до слова запрошується від Радикальної партії Олег Ляшко, від фракції цієї. Будь ласка, пане Олеже.
Олег Ляшко, Радикальна партія. У 1945 році, коли в Берліні перейменовували Адольф Гітлер Штрассе, ніхто ні в кого дозволу не питав, а відновили справедливість і перейменували. Тому наша команда голосує за ці зміни до Конституції. Але я ще раз хочу сказати, що ключове, що треба сьогодні Україні і українцям, - це відновлення країни для того, щоб була сильна економіка, щоб кожна українська сім’я мала добробут, достойну зарплату і повний холодильник. Нинішня політика влади, на жаль, довела до того, що в більшості людей пусті холодильники, свої копійчані доходи, пенсії, зарплати вимушені тратити на космічну комуналку. Минулого тижня я був в Кривому Розі - чудове місто металургів, видобувників, чудове місто. На жаль, дороги до міста немає. З Кривого Рогу на Дніпро дороги немає. З Кривого Рогу на Миколаїв дороги немає. З Кривого Рогу на Кропивницький дороги немає. З Кривого Рогу до Нікополя дороги немає. Фактично перетворили місто в анклав, до якого неможливо дібратися. Я, поки їхав до Кривого Рога із Запоріжжя, два колеса пробив. От як добираються. Так я їхав на джипі, а що говорити за швидку допомогу? А що говорити за ВАЗ, легковушку? А що говорити за шкільний автобус? Тому ключове, що треба, щоб і Дніпропетровщина, і Кривий Ріг, і наша Україна розвивалися, - це ремонт доріг. Тому я звертаюся з вимогою до уряду: передбачити в бюджеті плани робіт на цей рік ремонт доріг до Кривого Рогу з Дніпра, з Миколаєва, з Кропивницького до Нікополя, щоб відновити транзитний потенціал Кривого Рогу, щоб працювала економіка, щоб чудовий, зокрема, Інгулецький ГОК, де я зустрічався із колективами, щоб вони могли вивозити свою продукцію, розвиватися, більшу отримувати заробітну плату, щоб більше наповнювати місцеві бюджети і вирішувати питання екології. Щоб жителі Кривого Рогу, щоб жителі Дніпропетровщини жили достойно, заробляли і молодь щоб не шукала заробітку по закордонах. Єдина можливість повернути молодь в Україну і не дати виїхати тим, хто ще не встиг виїхати, - це достойне життя, достойна заробітна плата, сильна українська економіка і можливості заробляти в рідній країні. Щоб жителька села Лозуватка Криворізького району Наталія Петрівна, в якої пенсія 1770 гривень, щоб вона.
Олег Валерійович, я прошу говорити по темі законопроекту. Це позиція для всіх однакова. Прошу, говоріть по темі законопроекту. Він дуже важливий, він справді дуже важливий. Будь ласка, пане Олег.
Шановний Андрій Володимирович, мені здається, що немає більш важливішої теми, аніж достойне життя українців, достойні пенсії, достойні зарплати, робочі місця для молоді.
10 секунд завершити.
30 секунд. Давайте по справедливості. Не обмежуйте права опозиційної фракції. Немає більш важливішої теми, аніж розвиток України, сильна економіка, доступні тарифи.
Олег Валерійович, дякую вам. До слова запрошується. Хто наступний? Колеги, я ще раз наголошую. Я прошу тільки говорити по темі законопроектів. Я, як і попереджав, я буду виключати мікрофони. І тому я дуже прошу всіх. Я попереджаю, щоб не було образ в залі. Я просто буду виключати мікрофон, незалежно від того, хто кандидат в Президенти, хто не кандидат в Президенти. Для всіх однаково, колеги. Отже, ми завершили виступи від фракцій. Зараз 6 хвилин для народних депутатів. Прошу записатись на виступи. Євтушок Сергій передає слово для виступу Івану Крульку. Будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я хотів би продовжити свій виступ з цієї високої трибуни і нагадати всім українським громадянам, що добробут українського народу, підняття соціальних стандартів і достойне життя кожного українця нерозривно зв’язане з тим, як ми будемо відновлювати історичну справедливість. "Рабів до раю не пускають." Тому, якщо ми хочемо, щоби Україна була державою, в якій буде комфортно і достойно жити кожен українець, ми мусимо позбутися того страшного минулого і тих катів, які, на жаль, до сьогоднішнього дня знаходяться в назвах наших областей: тих, які організували Голодомор, геноцид українського народу, ті, які, вірно служачи Кремлю і Москві, і похоті особисто Сталіна, були організаторами в Україні Голодомору-геноциду, який забрав життя більше 10 мільйонів українців. Тому, безумовно, у назві української області не може бути імені Петровського. Саме тому фракція "Батьківщина" послідовно підтримує ідею, щоби тяглість від історичної назви, яка була дана Українській Народній Республіці, коли Україна була незалежною між двома світовими війнами, а саме Січеславська, щоби ця назва була закріплена. У той же час, ми бачимо сьогодні гру, ми бачимо те, що є бажання, щоби це рішення не пройшло, ні одне і не інше. Тому що, на жаль, у цьому парламенті, у тому числі і в найбільшій фракції, яка названа іменем Президента, є велика частина тих, які не бажають декомунізації України, які вважають, що комуністичні назви і комуністичні гасла повинні і далі залишатися в назвах наших областей. І саме тому вносяться різні проекти, щоби розколювати цей зал і не дати можливості провести жодне рішення. Тому ми як державницька політична сила вважаємо, що це рішення треба приймати негайно, потрібно відновлювати історичну пам’ять, і дійсно працювати над тим, щоби життя кожної людини в Україні змінювалося. І ми як фракція "Батьківщина" вимагаємо розгляду питань, які стосуються мораторію на тарифи і які стосуються деолігархізації і деофшоризації. Голосуємо разом ті питання, які сьогодні турбують людей і відновлюємо історичну пам’ять. Тоді нас будуть поважати і довіра до парламенту буде підвищуватись. Дякую.
Дякую вам. І заключний виступ – Сташук Віталій. Передає слово для виступу Андрію Тетеруку. Колеги, одну хвилинку. Після цього буде заключне слово комітету і голосування, тобто голосування відбудеться орієнтовно за 5 хвилин. Тому я прошу голів фракцій запросити усіх депутатів в зал. Я прошу секретаріат повідомити, що через 5 хвилин ми переходимо до прийняття рішення. До слова запрошую Андрія Тетерука. Будь ласка.
Шановний пане Головуючий! Шановні колеги народні депутати! Шановний український народе! В цій сесійній залі ми багато приймали важливих державницьких рішень, які кардинально змінювали хід історії, української історії. Чому вона важлива для нас, хто живе сьогодні? Тому що, опираючись на потужний фундамент нашої історії, ми можемо сміливо дивитись в майбутнє. І захищати нашу історію – це такий самий наш обов’язок, як і захищати наше майбутнє. Тут "п’ята колона" маніпулює питанням, чи закінчимо ми війну, голосуючи за перейменування. Я дам чесну і відверту відповідь: ні, війну з агресором, якого ви на своїх плечах сюди завели, ми не закінчимо. Але ми закінчимо епоху Комуністичної партії, ми заб’ємо цвях в труну Комуністичної партії, яка тут катувала, вбивала українців, сотні, мільйони українців було закатовано комуняками. Ми заб’ємо той останній цвях перейменування комуністичних областей, міст і всього того процесу, який ми з вами розпочали і маємо тут закінчити. І саме головне, щоб ми не дозволили цей процес віддати на поталу іншій організації. Це питання важливе має прийняти український парламент. Я закликаю всіх народних депутатів, повернутися до сесійної зали, віддати свій свідомий голос за те, щоб цю область було перейменовано з комуняцької назви на важливу історичну назву. Я закликаю всіх перейменувати цю область на Січеславську. Це і дань поваги до наших славетних предків, це дань поваги до історичного минулого, яким ми пишаємося разом з вами, а саме головне, що це важливий буде поступ у майбутнє – незалежне, українське, вільне майбутнє, яке ми з вами, в тому числі разом з нашими військовими на фронті, захищаємо всередині країни, тут, у нашому українському парламенті. Сьогодні ми маємо перейменувати цю область. Прошу всіх прийти в зал і голосувати. Дякую всім за увагу.
Дякую. Колеги, я бачу в залі недостатню кількість людей. Голови фракцій, я звертаюся до вас, зараз через 3 хвилини, через 2-3 хвилини голосування. Ви, будь ласка, делегуйте когось, щоб запросити всіх в зал, щоб всі були в залі. Зараз і до співдоповіді, і до заключного я запрошую заступника голови Комітету з питань правової політики та правосуддя Яніцького Василя Петровича. І після цього голосування. Прошу запрошувати всіх в зал, будь ласка.
Шановні колеги, Комітет з питань правової політики і правосуддя за дорученням Голови Верховної Ради на своєму засіданні розглянув поданий Президентом України як невідкладний проект Закону про внесення змін до статті 133 Конституції України за реєстраційним номером 9310 від 21 листопада 18-го року та поданий 165 депутатами Верховної Ради проект Закону про внесення змін до Конституції України відносно перейменування Дніпропетровської області за реєстраційним номером 9310-1 і встановив наступне. Комітет вважає, що обидва законопроекти відповідають вимогам статті 157, 158 Конституції України. Враховуючи положення статті 146 Регламенту України. Регламенту Верховної Ради України, Комітет з правової політики і правосуддя на своєму засіданні вирішив рекомендувати Верховній Раді України визначитися відносно голосування включення до порядку денного обох законопроектів, поданих Президентом України, за реєстраційним номером 9310, та законопроектом, поданим народними депутатами, за реєстраційним номером 9310-1, та направити обидва законопроекти до Конституційного Суду для отримання висновку відносно встановлення вимог Конституції України. Шановні колеги, прошу підтримати. Дякую.
Дякуємо.
Отже, колеги, обговорення завершено, ми переходимо до прийняття рішення. Я чув позицію і комітету. Комітет пропонує, щоб ми підтримали обидва проекти. Справді, законодавство це дозволяє, це дозволяє законодавство підтримати обидва законопроекти. І зараз я буду просити зал визначатись. Першим я поставлю 9310 і другим я поставлю (це є Дніпровська) 9310-1 – це Січеславська область. Колеги, я одне хочу сказати, я переконаний, ми не можемо вийти без рішення. Рішення має бути сьогодні. Ми не провалювали жодного закону по декомунізації. Прошу всіх бути на місцях, колеги. Прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. І я буду ставити по послідовності: спочатку Дніпровська (це базовий), потім – Січеславська. Колеги, прошу всіх приготуватись до голосування. Прошу бути на місцях. Отже, переходимо до прийняття рішення. Відповідно до статті 146 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (9310) про включення до порядку денного десятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання законопроекту про внесення змін до статті 133 Конституції України і про його направлення до Конституційного Суду. Перше голосування – Дніпровська. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[13:36:17]] За-144 Колеги, і тепер відповідно до статті 146 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (9310-1) про включення до порядку денного сесії Верховної Ради України восьмого скликання законопроекту про внесення змін до статті 133 Конституції України – Січеславську область. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, підтримуємо. Голосуємо за Січеслав, за Січеславську область голосуємо. [[13:37:01]] За-240 Рішення прийнято. [[Оплески]] Отже, колеги, хочу повідомити, що ми включили в порядок денний сесії для прийняття рішення 9310-1. Не розходьтесь, колеги. Я прошу не розходитись. Я прошу всіх бути на місцях. До мене звернулись дві фракції, колеги, з проханням перенести проект Закону про адвокатуру та адвокатську діяльність (9055 і 9055-1). Кожний визначиться шляхом голосуванням, я ставлю на перенесення. Увага! Я ставлю пропозицію перенести, воно є в порядку денному, перенести для розгляду зараз проект Закону про адвокатуру (9055 і 9055-1). Я прошу, колеги, на місцях бути, на місцях бути. Отже, хто за те, щоб перенести на тепер, на розгляд зараз, проект Закону про адвокатуру та адвокатську діяльність (9055 і 9055-1), прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати перенесення. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо! Голосуємо! [[13:38:24]] За-125 Отже, ще раз ставлю повернення 9055, 9055-1. Прошу проголосувати, хто за. прошу підтримати. Голосуємо за перенесення на розгляд зараз. [[13:38:49]] За-124 Рішення не прийнято, колеги. І хочу нагадати, колеги, нагадати, я правильно сформулюю для Конституції. Увага! Я хочу правильно зачитати, щоб було все коректно, по Конституції, що ми проголосували за включення до порядку денного десятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання законопроект про внесення зміни до статті 133 Конституції України щодо перейменування Дніпропетровської області і про його направлення до Конституційного Суду (9310-1), з чим я хочу всіх привітати, колеги! [[Оплески]] Для повідомлення Ірині Геращенко.
Шановні колеги, в нас дуже хороше насправді повідомлення: за зміни до Конституції про внесення в Основний Закон пункту про євроатлантичну інтеграцію голосувало не 334 народних депутати, а 335 народних депутатів. [[Шум у залі]] Наш колега звернувся до президії – Тарас Юрик, що його картка не спрацювала. Його голос "за". Так що 335 народних депутатів підтримали цю важливу.
Колеги, увага! Будьте на місцях. Колеги, у нас висока концентрація в залі. Я вас дуже прошу, колеги! Колеги, увага! Зараз. Увага! Будьте на місцях! Зараз у нас наступний порядок денний з питань, які стосуються радіочастотних ресурсів. Я перед ним проведу рейтингове голосування. Данченко! Данченко! Я проведу рейтингове зараз по ньому. Отже, колеги, якщо не буде, ми перейдемо до спостерігачів з Росії. Я ставлю на рейтингове голосування проект Закону про радіочастотний ресурс України (5051), який стоїть наступним. Рейтингове голосування, прошу підтримувати, прошу голосувати, рейтингове, прошу голосувати. Рейтингове, прошу голосувати, колеги, прошу підтримувати, це питання інформатизації. [[13:40:52]] За-164 Хочу нагадати вам, що ми включили в порядок денний сесії для прийняття рішення зараз, до обіду, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спостереження за виборчим процесом в Україні (№ 9524), і зараз я його ставлю на розгляд. Ми маємо 20 хвилин, ми встигнемо його розглянути, колеги. Це законопроект, який передбачає недопустимість спостерігачів з країни-агресора на територію України під час виборів. Перше голосування: прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати за скорочену. [[13:41:41]] За-190 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Луценко Ірину Степанівну. Будь ласка, пані Ірина.
Шановні колеги, шановні виборці, продовжуємо розгляд питання, яке я розпочала трошечки раніше, з законопроекту 9524. За інформацією Служби зовнішньої розвідки України, Російська Федерація готує безпрецедентне втручання у вибори України, передбачивши на це 350 мільйонів доларів США. Її мета – за будь-яку ціну зупинити європейську інтеграцію України. Це підтверджується і масштабним звітом, представленим директором Національної розвідки США Деном Коутсом, в якому констатовано, що Росія вживає кроків для впливу на українські президентські та парламентські вибори, які привели б до влади менш антиросійський парламент. Прикладами такого впливу є кібератаки на Центральну виборчу комісію. Зокрема, результатом такої атаки в 2014 році стало оголошення російськими ЗМІ Дмитра Яроша лідером президентських перегонів. Міжнародні спостерігачі Російської Федерації, яка організувала незаконні вибори в окупованому Криму і на Донбасі, як і ті ж кібератаки, можуть стати для Росії ще одним інструментом досягнення поставлених цілей. Верховна Рада уже подбала про посилення кіберзахисту Центральної виборчої комісії, прийнявши в листопаді минулого року закон, яким було передбачено додаткове фінансування на відповідні заходи; створені відповідні підрозділи, які захищають наш кіберпростір. Сьогодні завданням парламенту є убезпечення виборів в Україні від можливого втручання Росії через її офіційних спостерігачів. З огляду на це до парламенту внесено проект Закону 9524. Ним пропонується встановити, що офіційними спостерігачами на виборах в Україну не можуть бути особи, які є громадянами підданими держави, визнаної Верховною Радою державою-агресором або державою-окупантом, а також особи.
30 секунд, будь ласка.
а також особи, пропозиції щодо яких внесено або ініційовано такою державою. З огляду на зазначене прошу підтримати дану законодавчу ініціативу, прийняти його за основу та в цілому як закон. Дякую.
Дякую. Колеги, я прошу вас не розходитися. У нас за 10 хвилин буде голосування по надважливому законопроекту. Отже, я прошу о 13:55 всіх бути на робочих місцях. Зараз до співдоповіді запрошується голова комітету Гопко Ганна Миколаївна. Будь ласка.
Доброго дня, шановні українці! Я думаю, що тут є спільна єдина позиція і Верховної Ради України, і уряду, Міністерства закордонних справ, і Адміністрації Президента і Президента особисто. Після того, як ми закріпили в Конституції наш курс на повноправне членство в ЄС і НАТО, я думаю, ми й надалі маємо дбати про нашу безпеку, і маємо зробити все, щоб мінімізувати ризики та загрози втручання Російської Федерації у проведення виборів в Україні. Я хочу всім нагадати, що саме парламент України ухвалив закон, яким ми визнали Росію державою-агресором. І тому сьогодні, коли ми говоримо, що ми обмежимо присутність російських спостерігачів – громадян Росії під час президентських, парламентських виборів, ми не тільки себе захищаємо, ми продовжуємо відповідати до нашого законодавства. І тому я хотіла сказати, що наша позиція є незмінною: представники країни-окупанта, яка веде війну проти України уже п’ятий рік, не мають жодного права ні з юридичної точки зору, ні з моральної точки зору приїжджати до нас. Ми не можемо навіть уявити собі, хто можуть бути ці спостерігачі. Це можуть бути диверсанти, це можуть бути провокатори, можуть приїхати з умисною метою дестабілізації України. Тому в інтересах безпеки, відповідно до нашого національного законодавства і наше Міністерство закордонних справ вже прокомунікувало із Бюро демократичних інститутів та прав людини (БДІПЛ) ОБСЄ, яке пояснило всю цю ситуацію. Ми чітко сказали міжнародній спільноті, що відмова в реєстрації власників російських паспортів, які є представниками держави, визнаної на законодавчому рівні в Україні державою-агресором або державою-окупантом, як офіційних спостерігачів від іноземних держав відповідає положенням пункту 8 Копенгагенського документа ОБСЄ щодо необхідності дотримання національних законів у питаннях міжнародного спостереження за виборами, також принципу дотримання суверенітету країни. Хай навчиться Росія поважати наш суверенітет. Ми відновимо територіальну цілісність - тоді будемо по-іншому розмовляти. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Рябчин, будь ласка, передає Сергію Соболєву.
Нам як представникам делегації Парламентської асамблеї Ради Європи дуже приємно, що Російська Федерація зрозуміла, що в такій поважній інституції, як Парламентська асамблея Ради Європи, їм робити нічого, тому що це є храм демократії. І слава Богу, що ми сьогодні маємо можливість чітко представляти від Парламентської асамблеї Ради Європи як спостерігачів країн, які визнають принципи і норми демократії. І ми не побачили там представників Російської Федерації. Тому, без сумніву, така ж позиція Парламентської асамблеї Ради Європи повинна бути дотримана всіма іншими організаціями, які слідкують за демократією, за прозорістю і чесністю виборів. І тому для нас це є принцип, який повинен бути такий, який не може порушуватися. Тому наша фракція "Батьківщина" буде підтримувати таку пропозицію, і ми проголосуємо "за". Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Данченко Олександр Іванович. Передає Олені Сотник. Будь ласка.
Дякую, колеги. Фракція "Самопоміч" також підтримує дану ініціативу. Я думаю, що ні для кого не є чимось дивним заборонити представникам Російської Федерації - громадянам Російської Федерації приїжджати на територію України з метою можливої дестабілізації або провокації, або маніпулювання взагалі виборчим процесом. Очевидно, що на сьогоднішній день, і про це говорить не тільки Україна, про це говорять і наші міжнародні партнери, що Росія є ключовою загрозою втручання, зовнішнього втручання в виборчий процес, і не тільки за кордоном: в європейських країнах, в США, - але й безпосередньо в нас є проблеми із нашим виборчим процесом. Тому, звичайно, ми підтримуємо це рішення. Єдине, що я звертаю увагу, що юридичний відділ Верховної Ради, він наголосив на тому, що є певна необхідність внести додаткові зміни до Закону про вибори Президента для того, щоб в момент, якщо такі спостерігачі все ж таки з’являться, а ми, в тому числі в Раді Європи, бачили ситуацію, коли навмисно провокується, включаються в список спостерігачів ті або інші громадяни, які можуть мати, ну, скажімо так, негативний вплив на хід виборів в країнах, для того, щоб навмисно спровокувати відмову з боку країни, яка проводить вибори. Так-от, щоб цього не сталося, щоб у країни були всі необхідні достатні підстави, я пропоную дослухатися до наших юридичних радників і все ж таки врахувати всі необхідні зміни. Що стосується безпосередньо дійсно інституту міжнародного спостереження, то я закликаю всі міжнародні організації максимально долучитися до спостереження за виборчим процесом в Україні. З власного досвіду, як в тому числі голова спостережної місії від Ради Європи, знаю, що дуже часто саме міжнародні спостерігачі можуть допомогти і завадити порушенням виборчого процесу безпосередньо.
30 секунд, будь ласка. А, ви завершили, так? Федорук Микола Трохимович передає слово для виступу Сергію Висоцькому. Будь ласка, пане Сергій.
Дякую, пане голово. Колеги, тема заборони участі міжнародних спостерігачів в виборах в Україні вже стала досить контраверсійною, ми чуємо деякі коментарі наших міжнародних партнерів, партнерів з ЄС, з інших країн щодо недоцільності цього законопроекту. Я хочу сказати, що цей законопроект ні в якому разі не порушує норм та принципів ОБСЄ, як делегат до Парламентської асамблеї ОБСЄ. Більше того, в нас були вже деякі комунікації з представниками ОБСЄ, які зазначили, що, так, за правилами кожна країна ОБСЄ має право подати своїх спостерігачів, але ці спостерігачі і сам процес догляду за нормами та стандартами на виборах повинен корелюватися з національним законодавством. Що ми зараз робимо? Ми приводимо національне законодавство до реалій, забороняючи провокації, які Російська Федерація може здійснити через своїх спостерігачів. Чи можете ви собі представити російську машину дипломатичну з російськими спостерігачами десь на Донбасі під час українських виборів? Чи можемо ми спрогнозувати реакцію українського народу, коли вони побачать на своїх дільницях росіян, які почнуть з ними комунікувати? Чи можемо захистити до кінця цих людей з Росії, які можуть стати жертвами провокацій путінського режиму, який може підірвати їх машину, зробити атаку для отримання "казус беллі" у війні проти України в продовження своєї агресії? Ні, ми не маємо на це права. Тому давайте голосувати "за". Давайте розуміти, що є реалії, і у своїх комунікаціях і в ПАРЕ, і в ОБСЄ, і в інших організаціях доводити, що треба, що стандарти повинні дотримуватись. Але є реалії: Росія – агресор, Росія воює проти України. І давайте ці реалії визнавати. Це вона порушує принципи ОСБЄ, міжнародного співтовариства. Україна нічого не порушує, Україна – жертва агресії, ми повинні захищати себе. Дякую.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" до слова запрошується Володимир Ар’єв. Будь ласка, пане Володимир.
Україна завжди радо вітала міжнародних спостерігачів, і це зобов’язання України - бути відкритою і надавати всі можливості для того, щоб світ переконався у прозорості і демократичності виборів в Україні. Але ми не можемо дозволити, щоб в Україні за демократичним процесом спостерігали ті, хто напав на нас, щоб спостерігали агресори, які анексували Крим і окупували частину Донбасу. Ніде в світі немає таких прецедентів, щоб країна-агресор спостерігала за демократичними процесами в країні, проти якої вона здійснила агресію. І на території колишнього Радянського Союзу є абсолютно конкретний приклад. Ніколи вірменські спостерігачі не їдуть спостерігати в Азербайджан, а азербайджанці - у Вірменію, тому що є конфлікт між країнами. І тому в даному разі абсолютно логічно і законно, і відповідно до міжнародного права буде зараз позиція українського парламенту. І я сподіваюся, що абсолютна більшість, так само, як і в голосуванні за зміни до Конституції, зараз підтвердить своє прагнення захищати Україну від російської агресії, в тому числі і через гібридні прояви, через так зване спостереження від них. Тому що, як вони спостерігають за нами, ми мали можливість за всі ці 5 років переконатися наочно. Дякую.
Дякую вам, колеги. Зараз заключний виступ. Через 2 хвилини ми переходимо до голосування. Я прошу всіх через 2 хвилини прибути в зал, і прошу голів фракцій запросити усіх народних депутатів в зал. Через 2 хвилини голосування. Зараз слово Першому заступнику голови Верховної Ради України Ірині Геращенко. Будь ласка, пані Ірина.
Дякую, шановні колеги. В принципі, всі попередні виступаючі тут висловили обґрунтовану позицію. Немає сумніву, що зал підтримає це голосування. Але, дійсно, останнім часом, в тому числі і представники країн-членів ЄС, і представники ОБСЄ, БДІПЛ ОБСЄ вже заявили про своє глибоке занепокоєння законопроектом, який ми зараз обговорюємо. І тому нам, колеги, потрібно об’єднатись не тільки навколо голосування, а ще для того, щоб донести позицію українського парламенту, чому це абсолютно правильне рішення. Перше. Це ми висловлюємо глибоке занепокоєння в БДІПЛ ОБСЄ, які не внесли жодного рядка у свій моніторинг голосування по виборам у Російській Федерації відносно сфальсифікованого голосування в Криму. Вибачте, будь ласка, там не спостерігали в БДІПЛ ОБСЄ, і в їх моніторингах немає факту, що вибори президента і Держдуми були сфальсифіковані, тому що відбулися і в Криму. Про це ми маємо разом говорити. Друге. А давайте звернемося до світу: чи пустила би Британія російських спостерігачів на вибори мера Солсбері? Мабуть, що ні. Тому вибачте, будь ласка, ми звертаємося до світу: давайте без подвійних стандартів. Третє. Майже вся сесійна зала, всі українські депутати від різних фракцій входять до чорних списків у Російській Федерації. Це нас прикрашає, це нам всім плюс. Але вибачте, чому українські депутати не можуть поїхати підтримати на судилище українських моряків у російських тюрмах, а нам розповідають, що ми зобов’язані пустити депутатів Держдуми. Цього не буде! І четверте і ключове. Кого мають включати в ці делегації? Тих, хто проголосував у Держдумі за те, що ввести війська в Крим і на Донбас? Ми вимагаємо від Держдуми проголосувати негайно за скасування цих своїх рішень. Ну і наостанок. Я підтримую всіх попередніх виступаючих, що Україна чекає великі делегації: Парламентську асамблею, НАТО, ОБСЄ, Раду Європи Парламентську асамблею. Ми чекаємо міжнародних спостерігачів, але росіян там не може бути апріорі. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайти у зал і зайняти робочі місця, повернутися з лож, колеги. Це надважливе питання – питання безпеки. Адже російська агресія – це не тільки російські танки і бойовики, це також інформаційна війна,і це втручання у виборчий процес. Без сумніву, це буде ключовою загрозою цього року під час виборів і президентських, і парламентських. Ми маємо сказати "ні" російській агресії, ми маємо підтримати цей законопроект. Будь ласка, займайте робочі місця. Вийдіть з лож, щоб ми встигли проголосувати. Займайте, будь ласка, колеги, місця. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спостереження за виборчим процесом в Україні (номер 9524) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Захистимо українські вибори. Голосуємо. Прошу підтримати. [[13:58:14]] За-232 Закон прийнято, колеги. І я ще хочу, мені необхідно для протоколу зачитати питання, висновок Конституційного Суду України до проекту Закону про внесення змін до статті 133 Конституції України щодо перейменування Кіровоградської області (8380). Відповідно до статті 147 Регламенту України повідомляю про отримання Верховною Радою висновку Конституційного Суду України щодо відповідності проекту Закону 8380 про внесення змін до статті 133 Конституції України. І я вітаю усіх з позитивним висновком Конституційного Суду по перейменуванню Кіровоградської області. Прошу Комітет з питань правової політики та правосуддя розглянути висновок Конституційного Суду України та підготувати це питання для розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України. Згідно закону ми не маємо права його розглядати раніше ніж через 7 днів після надання народним депутатам відповідного висновку головного комітету. Я сподіваюсь, що ми зможемо всі етапи пройти швидко, щоб невідкладно зробити другий, важливий, крок по перейменуванню Кіровоградської області в Кропивницьку область і ще один крок по утвердженню українських назв і декомунізації. І ще раз, колеги, всіх вітаю з сьогоднішніми історичними рішеннями: і внесення в Конституцію змін до ЄС, НАТО, і перейменуванню. перший крок по перейменуванню Дніпропетровської області в Січеславську область. Вітаю всіх, колеги. Слава Україні! На цьому ранкове пленарне засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. О 16 годині я всіх запрошую в зал для продовження нашої роботи. І прошу всіх бути на робочих місцях. Дякую.