9,30 počinjemo s radom. Danas imamo kao prvu točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak, te sprječavanju porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, drugo čitanje, P.Z. br. 646. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 207a. Poslovnika HS-a. To je prijedlog zakona 646. Čl. 207. Poslovnika propisano je da se zakoni o kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donesu u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. S nama je pomoćnik ministra, državni tajnik, pardon, u Ministarstvu financija, g. Zdravko Zrinušić, koji će nas upoznati sa ovim Konačnim prijedlogom zakona, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedavajući HS, poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je uvodno rečeno, danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak, te sprječavanju porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza. RH trenutno primjenjuje 63 Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, polazna osnova za pregovore pri sklapanju ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja kao i u većini država svijeta, jesu vlastiti modeli koje svaka država izrađuje prema vlastitoj poreznoj politici, a temelji se na modelu Ugovora o organizaciji za gospodarsku suradnju i razvitak tzv. UCD, te UN-a. U želji promoviranja gospodarske suradnje i produbljivanja odnosa, prošle godine 19. listopada u Zagrebu potpisan je ugovor između RH i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak, te sprječavanju porezne utaje i izbjegavanju plaćanja poreza. Potpisivanje ugovora nužan je slijed ukupnih aktivnosti koje RH poduzima glede povećanja stupnja međusobne gospodarske suradnje RH i Japana i hrvatska i japanska strana žele u budućnosti povećati suradnju između dviju država, te njihovih gospodarstvenika. U tom smislu samo ću kratko iznijeti podatke vezano za robnu razmjenu, od 2014. do danas u smislu izvoza i uvoza što se tiče RH i Japana. 2014. izvozili smo u Japan više za 21,6 milijuna dolara i naš je izvoz bio 48,5, a uvozili smo 26,9. Što se tiče 2015. izvoz je bio 51,5 milijuna dolara, uvozili smo 29. Samo u 2016. bili smo u minusu odnosno omjer izvoza i uvoza, tada smo izvozili 35,6, a uvozili smo 36 milijuna dolara, 2017. 55,3, uvozili 30,6, 2018. 64,6 milijuna dolara uvozili smo 44,4 milijuna dolara i za prva tri mjeseca ove godine 37 milijuna dolara izvoza i 9,5 milijuna uvoza. To su brojke koje nisu značajne u strukturi našeg izvoza, a to je prije svega roba i riba, u ribi je tuna u pitanju, a što se tiče našeg uvoza to su automobili i strojevi. Ovim međunarodnim ugovorom želi se uspostaviti jasan i transparentan okvir za poslovanje hrvatskih i japanskih poduzetnika kojima je u planiranju gospodarskih aktivnosti nužno potrebno sa sigurnošću znati koja država ima pravo oporezivati njihove prihode od poslovanja, te izbjeći rizike od dvostrukog oporezivanja. Nakon potpisivanja ugovora, proveden je postupak koji prethodi u upućivanje ugovora na potvrđivanje odnosno ratifikaciju u HS sukladno Zakonu o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora kako bi se odredbe ugovora u smislu čl. 141. Ustava, a … [[Govornik se ne razumije]] smo postali dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Sam postupak uključivao je i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću koje je provedeno od 14. veljače do 17. ožujka ove godine, a izvješće o istom je i objavljeno na stranicama e-savjetovanja. Što se tiče samog sadržaja ugovora, ugovorom se uređuju način izbjegavanja dvostrukog oporezivanja dohotka i dobiti, te se omogućuju brojne olakšice pri oporezivanju, potom poboljšanje uvjeta za povećanje međusobne razmjene dobara i usluga, koje je povećanje stupnja ukupne gospodarske aktivnosti obiju država. U tom smislu definiran je pojam rezidenta, čime se izbjegava dvostruko oporezivanje hrvatskih rezidenata, a ujedno sprječava izbjegavanje plaćanja poreza. Oporezivanja dobiti od poslovanja općenito vrši država rezidentnosti društva, osim u slučajevima postojanja stalne poslovne jedinice. Hrvatskim građevinskim i sličnim društvima omogućuje se da ne plaćaju porez na dobit u Japanu ako ti radovi traju kraće od 12 mjeseci. Omogućuje se hrvatskim društvima koji obavljaju međunarodni prijevoz robe između RH i Japana, plaćanje poreza na ostvarenu dobit isključivo u RH. Snižavaju se stope na tzv. pasivni dohodak odnosno na postojeće stope propisane domaćim zakonima, pa se tako po stopi od 5% oporezuju dividende, kamate, te naknade za autorska prava. Nadalje, propisani su načini izbjegavanja dvostrukog oporezivanja kao i jednako postupanje prema društvima država ugovornica u raznim poreznim situacijama. Postupak zajedničkog dogovaranja predstavlja mogućnost da se o svakom nastalom problemu ili prijetećem slučaju dvostrukog oporezivanja, nadležna tijela država ugovornica izravno dogovaraju, što pridonosi ubrzavanju rješavanja problema. Također članak Ugovora o razmjeni obavijesti predstavlja i efikasno sredstvo u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza. S obzirom na navedeno smatramo da će ugovor biti poticajan u ulaganjima u RH i međusobnoj suradnji odnosno razmjeni dobara i usluga, a posljedično će utjecati na povećanje ukupne gospodarske aktivnosti obiju država. Ugovor će proizvoditi učinke u odnosu na dohotke ostvarene od 1. siječnja iduće godine u odnosu na godinu u kojoj je zakon stupio na snagu. Na dan stupanja zakona predmetni ugovor neće biti na snazi, nego će isti stupiti 30 dana nakon datuma primitka kasnije obijesti diplomatskim putem kojom jedna od država ugovornica obavještava drugu da su ispunjeni njezini unutarnji pravni uvjeti za stupanje ugovora na snagu. I zaključno, ovim ugovorom nije potrebno osiguravati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH. Hvala lijepo na pažnji.
Četiri replike. Prvu repliku je tražio gospodin Glasnović.
Poštovani kolege, gospodine dragi, samo dva kratka pitanja. Jel trebalo toliko dugo da se izbjegne duplo oporezivanje Hrvata koji dolaze ovde nakon umirovljenja pojedinačna država, jel toliko dugo trebalo baš da mi to napravimo? I drugo, postoji li u Hrvatskoj uopće ovaj elektronska uplata za poreznike i baza podataka koje druge zemlje imaju? Mi smo još tamo negdje u 19. stoljeću kao, isto kao s katastrom. Samo ta dva pitanja.
Gospodin Zrinušić izvolite.
Hvala lijepo poštovanom zastupniku na postavljenom pitanju. Što se tiče ugovora da li je to toliko trebalo, samo ću podsjetiti da smo mi inače sve ugovore koje smo mogli prenijeli smo na nas sa bivše Jugoslavije, a što se tiče SAD-a nažalost taj postupak traje još tamo od '93. Niz postupaka je tu vođen, još uvijek iz ovih zadnjih godina se intenzivira nadam se da će ovaj, s naše strane je otvoreno u svakom slučaju i želja da se to izvrši i ispuni. Ovdje imam i niz i drugih primjera gdje imamo ili u postupcima ili u aktivnim fazama i drugih država svijeta s kojima RH pregovara, a kamoli neće s SAD-om. I drugo pitanje je bilo oprostite, elektronska, to imamo znači što se e-porezna i sustav razmjene podataka aktivno već 3 godinu i vjerujem da je to značajno doprinijelo smanjenju ili redova ili gubitka vremena [[Upadica: Hvala.]] ovaj u [[Upadica: Hvala lijepo.]] smislu poslovanja poreznih obveznika. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, kad ćemo napokon potpisat ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD-om, mi smo jedina članica EU koja znači ima duplo oporezivanje sa SAD-om tako da naše tvrtke, da bi izbjegle to duplo oporezivanje ostvaruju zaobilazno, prijavljuju se preko Mađarske ili preko nekih drugih država, a znamo da puno naših gospodarstvenika oni koji se bave biznisom da jednostavno je to ogroman problem, a ima ih dosta. Znači, kratko pitanje kad će znači Hrvatska napokon potpisati ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD-om?
Izvolite gospodine državni tajniče.
Evo hvala lijepo na postavljenom upitu poštovanog zastupnika, kao što sam i maloprije rekao još od '93. godine postoji ta inicijativa i potpisani određeni akti, nažalost kod potpisivanja ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja uvijek ovisi o dvije strane. U ovom slučaju postupak se uistinu dugo, dugo razvukao i što se tiče RH mi smo spremni sutra to učiniti, a što se tiče SAD-a oni imaju svoje prioritete. Da li smo im bitni u smislu veličine tržišta ili nešto treće to možemo razgovarati, ali i slažem se s vama da je logično da ćemo kao prijateljske države trebati to napraviti čim prije. Hvala.
Gospodin Ćelić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče spomenuli ste u uvodu dakle da postoje trenutno 63 ugovora i da je ovo nastavak onoga što je ministar financija potpisao u listopadu 2018. godine. Najveći investitor u SAD-u nakon Velike Britanije je Japan, mene zanima imate li podatak koliko trenutno japanskih tvrtki posluje u Hrvatskoj i što po tom pitanju radi Hrvatska gospodarska komora? Hvala.
Gospodin Zrinušić izvolite.
Hvala lijepa. Ja imam podatke o ukupnoj razmjeni jel robnoj i gospodarskoj, al što se tiče baš točno ovaj kompanija nemam taj broj. Nadam se da Hrvatska gospodarska komora upravo u tom smislu, to je i zadaća po zakonu, zastupa hrvatske interese da se želimo proširiti i na to područje prije sve zato što i, kao što sam malo prije kad sam iznosio podatke imao i pozitivni …/nerazumljivo/… između uvoza i izvoza odnosno na Japan. Znači država koja je nama sklona u smislu nekih proizvoda koji i sami možemo nuditi prije svega u ovom slučaju ribe odnosno tune. Evo, hvala.
Gospodin Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče imam samo jedno pitanje vezano za Članak 6. dohodak od nekretnina. Ovde kažete u točki 1. da dohodak koji rezident države ugovornice ostvari od nekretnina, uključujući normalno i dohodak od poljoprivrede ili šumarstva smještenih u drugoj državi ugovornici, može se, dakle naglasak je može se oporezivati u toj drugoj državi ugovornici. Da li je bilo mogućnosti mijenjati tekst ugovora pa da se taj dohodak koji se ostvaruje na nekretninama obvezno naplaćuje u državi u kojoj je ta nekretnina smještena? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, sam bih skrenuo pozornost znači ovaj stavak 1. se primjenjuje u odnosu na dohodak koji potiče od izravnog iskorištavanja davanja u zakup ili najam te korištenja nekretnina za svaki, na svaki drugi način. Znači u tome dijelu. A kao što i sami znate kad se ugovor potpisuje, ratificira jedan i drugi parlament i ovdje u, princip je uvijek uzmi ili ostavi. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim izvjestitelje odbora, pa onda idemo dalje, otvaramo, otvaram raspravu. Prva na redu je gospođa Marijana Balić koja će govoriti u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče Zrinušić, poštovane kolegice i kolege, evo pred nama je dakle Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između RH i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja poreza na dohodak te sprječavanje porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza. Ono što je dobro na samom početku reći odnosno podsjetiti je činjenica kako i ekonomsko i pravno dvostruko oporezivanje smanjuju privlačnost investicija pa i stranih izravnih ulaganja. Tako da sporazumi o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja predstavljaju važno sredstvo za poticanje i zaštitu investitora te stvaraju stabilno poslovno okruženje. Sporazumi jednako tako predstavljaju sredstvo iskazivanja suradnje, ali i razmjene informacija o poreznim obveznicima radi sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza. Stoga je njihovo značenje znatno šire od same raspodijele naplate poreza. Dakle, ovdje je riječ o jednom vrlo važnom ugovoru koji će postaviti temelje nove suradnje i jačanja gospodarskih odnosa između RH i Japana. U tom kontekstu Japan zasigurno predstavlja jednu od uzornih gospodarstava koje se može slijediti, a otkako je Hrvatska članica EU, mogućnosti za suradnju su, dakako, povećane. Intencija RH u svakom slučaju je da bude prepoznata, ne samo kao turistička zemlja, nego da razvija svoju ekonomiju u raznim smjerovima. I evo, kao što smo i čuli, iz samog državnog izlaganja državnog tajnika Zrinušića, RH trenutno primjenjuje 63 ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, a pregovori za sklapanje novih ugovora su u tijeku sa nizom drugih država. Predmetnim ugovorima se, naime, postižu brojne olakšice pri oporezivanju svih vrsta prihoda, kao i poboljšanje uvjeta za povećanje međusobne suradnje dobara i usluga te povećanja stupanja ukupne gospodarske aktivnosti obiju država. Tako je, primjerice, znači definiran pojam rezidenta te se izbjegava dvostruko oporezivanje hrvatskih rezidenata, ali i sprječava izbjegavanje plaćanja poreza na dohodak. Zatim, omogućuje se hrvatskim građevinskim i sličnim društvima, da ne plaćaju porez na dobit u Japanu ukoliko njihovi radovi traju kraće od 12 mjeseci. Pri oporezivanju dividendi, kamata i naknada za autorska prava, utvrđena je stopa poreza po odbitku od 5%, propisano je da će hrvatska društva u Japanu imati isti status i pogodnosti kao i društva te države, a postupak zajedničkog dogovaranja predstavlja mogućnost da se o svakom problemu i nastalom ili prijetećem slučaju dvostrukog oporezivanja države direktno dogovaraju, bez sudjelovanja diplomatskih tijela, što će pridonijeti, dakako, ubrzavanju rješavanja problema. Nakon potpisivanja predmetnog ugovora, koji je potpisan dana 19. listopada 2018. godini, isti se mora potvrditi od strane ovog Visokog doma, donošenjem zakona koji je danas pred nama. S obzirom na navedena rješenja, smatramo da će ugovor zasigurno biti poticaj stranim ulaganjima u RH i međusobnoj razmjeni dobara i usluga te će se stoga utjecati, kao što je već rečeno na povećanje ukupne gospodarske aktivnosti obiju država. Slijedom svega rečenog, Klub zastupnika HDZ-a dakako, podržat će donošenje predmetnog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Saša Đujić, nema ga. Gubi pravo. Želite li reći nešto završno? Ako ne, zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH Hrvatske i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak te sprječavanju porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, drugo čitanje, P.Z. br. 646. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 106 glasova za donesen Zakon o potvrđivanju ugovora između RH i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak te sprječavanju porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza.
Prelazimo na drugu točku dnevnoga reda: - Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, prvo čitanje, P.Z. br. 324.; Predlagateljica je zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenje. Ovdje je zastupnica gđa. Ivana Ninčević-Lesandrić koja će nas upoznati sa prijedlogom zakona. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. poštovane kolege i kolegice zastupnici. Nakon godinu i 3 mjeseca što sam uputila ovaj zakon u saborsku proceduru, evo ga, napokon i došao je u sabornicu. Ova izmjena Zakona o HBOR-u, odnosno Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj je vrlo kratka i jasna. Ono što ja želim, a to je da svi korisnici usluga HBOR-a budu javno objavljeni, dakle da se napokon postigne ta transparentnost u radu HBOR-a. To je za sada onemogućeno, Vlada je naravno, na ovaj prijedlog zakona dala negativno mišljenje u kojem kaže da u sadašnjem radu HBOR-a takvi, zapravo njihov rad je već transparentan te se mogu dobiti sve informacije o korisnicima kredita na zahtjev, što nije transparentnost jer kako da ja znam za koga ja tražim da li je on dobio kredit, kako da građanin zna kakav je, koliki kredit Agrokor npr. dobio, ukoliko on ne zna da je Agrokoru dodijeljen kredit, što bi značilo zapravo da građani trebaju uzet svih 160, 170 tisuća tvrtki i svaki mjesec slati upit slati upit za svih 170 tisuća tvrtki kako bi uopće znali kolike su kredite odnosno da li su uopće korisnici HBOR-ovih usluga. To nije transparentnost. Transparentnost je kad su svi korisnici objavljeni i kad u svakom trenutku, svaki građanin ima uvid u korisnike usluge HBOR-a odnosno u transparentnost njihovog rada. Da, HBOR treba transparentno objavljivati svoje korisnike. Nalaže mi i Povjerenica za informiranje i Visoki upravni sud i Ustavni sud i Vrhovni sud, pa čak je i DORH uključen i Europski sud i svi oni kažu da HBOR treba transparentno objaviti svoje korisnike, međutim, HBOR i dalje ne želi niti čuti za tu opciju. Puno se toga događalo od 2014. godine. Ja bih, u jednom mediju je, dakle to sve lijepo kronološki navedeno, pa bih ja čisto prošla radi javnosti i kolega koji zapravo nisu upućeni u ovu temu. Ukratko, što se sve događalo 2014. godine do dana današnjeg po pitanju objave kredita HBOR-a. Dakle, 2014. godine još za mandata Vlade Zorana Milanovića novinar Šimićević je od HBOR-a zatražio da mu se dostavi popis svih tvrtku kojima je HBOR odobrio kredite od 2010.-2013. godine te iznose tih kredita i dnevne redove sjednica Nadzornog odbora HBOR-a. HBOR je odbio novinaru dati tražene podatke pozivajući se na bankarsku tajnu i zaštitu osobnih podataka. Povjerenica za informiranje, Anamarija Musa, obzirom da joj se novinar obratio, donijela je rješenje kojim se HBOR-u nalaže da novinaru dostavi tražene podatke. Povjerenica je obrazložila ono što zapravo HBOR je, a to je specijalna banka u 100%-tnom državnom vlasništvu jer je njen osnivački kapital financiran sredstvima državnog proračuna a njezin povlašteni krediti kojima se pomaže razvoj i obnova hrvatskog gospodarstva smatraju se državnim poticajima pa građani imaju pravo znati kome se i u kojim iznosima ti krediti dodjeljuju HBOR se međutim nije mirio sa povjereničinim rješenjem pa je protiv njega podnio tužbu Visokom upravnom sudu. U tužbi su utvrdili da njihovi krediti predstavljaju bankarsku tajnu. Visoki upravni sud je međutim odbio tužbu HBOR-a i prihvatio argumentaciju povjerenice Muse te pravomoćnom presudom toj državnoj banci naložio da prema Zakonu o pravu na pristup informacijama novinaru dostavi podatke. No, ni tada se HBOR nije predao već je podnio ustavnu tužbu protiv presude Visokog upravnog suda. Kada ih je Ustavni sud odbio uprava HBOR-a posegnula je za posljednjim pravnim sredstvom koji joj je bio na raspolaganju a to je izvanredno preispitivanje pravomoćne presude. Da bi se izvanredno preispitivanje pravomoćne presude dogodilo trebate se obratiti DORH-u. HBOR j enaime i to napravio, dakle obratio se DORH-u. DORH, na čijem je čelu u to vrijeme bio Dinko Cvitan mogao je odbaciti zahtjev HBOR-a ali to nije učinio već je od Vrhovnog suda zatražio ukidanje pravomoćne presude Visokog upravnog suda. Sudsko vijeće Vrhovnog suda krajem prošle godine odbilo je zahtjev DORH-a i time je pao u vodu i zadnji pokušaj HBOR-a da uskrati građanima pravo na informacije o kreditima. Ja se stvarno ne sjećam da je ikada iti jedna institucija javne vlasti zapravo pružala ovoliki otpor i na ovoliko mogućih pravnih načina pokušavala pa onemogućiti građanima da dođu do informacija koje zapravo po zakonu imaju pravo i dobiti. Da, b) važno je napomenuti da je HBOR Visokom upravnom sudu uputio čak 26 tužbi protiv rješenja bivše povjerenice Anamarije Muse kako bi Visoki upravni sud odbio tužbe odnosno prihvatio tužbe i ne bi dozvolio građanima da imaju pravo na pristup informacijama. Dakle, kao što sam rekla na sve moguće pravne načine HBOR je iskoristio i ni jedan, dakle niti jedna institucija u ovoj državi uključujući europski sud nije stala na stranu HBOR-a već na stranu građana ali Hrvatska banka za obnovu i razvoj i dalje ne želi javno objaviti svoje kredite. Upravo iz tog razloga stavljam, dakle stavila sam u proceduru i sad u sabornici raspravljamo o ovom zakonu o kojem vrlo jednostavno, kratko jednim člankom želim da se objave dakle svi korisnici usluga HBOR-a. Zahvaljujem.
Prvu repliku tražio je gospodin Vučetić.
Zahvaljujem. Ovdje uistinu nemamo ništa reći nego da je zahtjev toliko logičan da nije potrebno čak niti aktivirati kognitivnu nekakvu aktivnost da bi došli do toga i da bi razvili nekakve strategije kojim bi mi pokušali osporiti ovo što kolegica traži. HBOR je u 100%-tnom vlasništvu države, sva tijela su se očitovala od, ... [[Govornik se ne razumije.]] od upravnog suda do Ustavnog suda i DORH-a da podaci trebaju biti javno dostupni i da se radi jednostavno o tom načelu interesa javnosti. A jedini koji smatraju da te informacije ne smiju biti javno dostupne, odnosno da treba otežati pristup dostupnosti informacija je HBOR i Vlada. Mislim da je ovo ustvari dijagnoza situacije u kojoj se mi nalazimo.
Odgovor, gospodine ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Vučetić, apsolutno se slažem, dakle nabrojala sam već sve institucije u ovoj državi od povjerenice do Visokog upravnog suda, Vrhovnog suda, Ustavnog suda pa čak je i DORH upleten i Europski sud, dakle svi oni kažu kako HBOR mora transparentno objavljivati korisnike svojih usluga. Međutim evo HBOR i dalje smatra da su oni unatoč svim dakle odlukama institucija da su oni zapravo jedini u pravu. I nažalost, dobro ste rekli to je preslika, zapravo to je preslika društva u kojem se mi nalazimo općenito.
Gospodin Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice Vrhovni sud je donio odluku za HBOR više ne smije tajiti koje tvrtke i kojim iznosima kreditira. Međutim, mi imamo onda jedan problem ne samo da Vlada grčevito brani popis tvrtki i da taji nego povjerenik za informiranje dva puta je zatajio tj. dva puta je sud sad donio i odluku da taji informacije. Vidite u kakvoj državi živimo da povjerenik za informiranje taji informacije, aktualni, govorim o aktualnom dok je prethodna javno govorila i zastupala da mora biti informacija koje tvrtke i kojim iznosima HBOR kreditira jer se radi o javnome novcu. Znači Zoran Pičuljan bi zbog ovoga mora dati ostavku isti tren, ne danas nego jučer. Hvala.
Hvala. Odgovor gospođa Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Dakle kolega Bulj, pročitala sam jutros u jednom mediju upravo ovaj članak u kojem se navodi da je novi povjerenik dva puta donio odluku u korist HBOR-a koju mu je naravno Visoki upravni sud poništio. A to u kojoj mi državi živimo itekako vidim i upravo iz tog razloga i predlažem ovaj zakon gdje će se zapravo jednom jednostavnom izmjenom članka unutar zakona ovakav i apsurd i koji već traju godinama mogu spriječiti i ono što je najluđe u svemu zapravo se troši ponovno javni novac na sve ove sudske procese koji se događaju u pokušaju dokazivanja da oni, odnosno da HBOR ne treba objaviti usluge svojih, imena svojih korisnika. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Lesandrić, vi tražite jedno, Vlada vam je odgovorila drugo. Dakle Vlada kaže u svakom konkretnom slučaju može se doći do informacija. Ali to nije cilj ovog zakona vašega, to treba naglasiti. Cilj zakona je transparentnost ali transparentnost u smislu tržišnog natjecanja u ovoj zemlji. U ovoj zemlji nema tržišnog natjecanja. U ovoj zemlji postoji klijentelistički pristup, u ovoj zemlji ne znamo tko dobiva povlaštene kredite, u ovoj zemlji ne znamo tko dobiva sve poticaje i to je problem hrvatskog društva. I zato naše društvo ne ide naprijed, zato nemamo razvoj jer imamo razvoj vidimo pojedinih poduzeća, poduzeća koja dobro posluju sa županijama, općinama gradovima i državom, poduzeća koja dobivaju izdašne poticaje i onda naravno da ti poduzetnici se još hvale pa onda kupuju krovište na crkvi i tako oni budu uspješni a naši ljudi odlaze u inozemstvo, nemaju kruha, nemaju krov nad glavom jer nemaju jednostavno posla. I mislim da je to intencija vašega zakona i zato ću je osobno podržati. Hvala.
Gđa. Ninčević Lesandrić.
Slažem se kolega Žagar, zapravo ja stvarno smatram da bi upravo transparentnost u radu HBOR-a itekako pomogla razvoju poduzetništva jer obzirom da se samo o tom temom i bavimo, često sam u doticaju s poduzetnicima, ono što znam sa terena, dakle iz njihovih priča to je da rijetki uopće idu na HBOR-ove kredite jer oni smatraju da je to sve namješteno i upravo iz tog razloga to treba biti transparentno da im se omogući odnosno da ih se potiče ma kreditiranje putem HBOR-a i da ne razmišljaju o tome da je HBOR institucija koja namješta svoje kredite već da pristupe tome u onom trenutku kad im je to potrebno za daljnji razvoj njihovog poduzeća.
G. Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Lesandrić, javio se sa repliku samo da nadopunim onu vašu izjavu kad ste rekli da se HBOR financira iz državnog proračuna, tu treba razlučiti dvije stvari a to piše u Zakon o izvršenju državnog proračuna, dakle jedna dio sredstava su sredstva za povećanje temeljnog kapitala a drugi dio sredstava koje temeljem programa Ministarstva gospodarstva i Ministarstva poljoprivrede se plasiraju međutim to je manji dio kreditnih sredstava koje ima HBOR. HBOR se zadužuje kod Europske investicijske banke, kod Europske banke za obnovu i razvoj, kod Svjetske banke i plasira ta sredstva. I druga stvar, ono što možda je trebalo reći u uvodnom obrazloženju, a to je da većina kredita HBOR-a ne ide direktno iz HBOR-a nego ide preko poslovnih banaka, dakle to je čisto na nadopunu vašeg obrazloženja otkud se HBOR financira, dakle HBOR se jednim manjim, manjim djelom financira iz proračuna.
Gđa. Ninčević Lesandrić, odgovor.
Kolega Šuker, upravo zato meni je žao što niste pročitali izmjenu članka u zakonu jer lijepo piše da tražim da bude transparentno sve ono što se direktno kreditira iz HBOR-a i da se nikada ne navodi naziv banke putem koje to ide ukoliko se radi o indirektnom financiranju. Što se tiče samog financiranja HBOR-a koji je od države nekih 7 milijardi, dakle mene ne zanima ono drugo, od čega se financira HBOR nego isključivo ono što ide iz državnog proračuna i dalje se prosljeđuje na korisnike, to treba biti javno, hvala.
Hvala i vama. I na kraju g. Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice, dakle mislim da ovaj prijedlog zakona mora biti podržan od svih zastupnika i ne vidim zašto je kolega Šuker, zašto se postavlja ovako prema ovom prijedlogu jer je sasvim logično ovo što se predlaže, mislim da je transparentnost nužan ja bih rekao i alat i nužna stvar za borbu protiv korupcije. Ono što mi imamo ovdje situaciju da nažalost Vlada RH, HBOR ne žele dati uvid u te kredite a radi se o javnim sredstvima odnosno o novcu iz državnog proračuna i to je nešto što je apsolutno neprihvatljivo a vidimo da je Visoku upravni sud i srušio dvije odluke povjerenika za informiranje i nije točno ovo što je rečeno ovdje da samo povjerenik za informiranje i Vlada i HBOR su protiv toga da se to objavi javno, nažalost i Državno odvjetništvo je na stranu Vlade i na strani HBOR-a i mislim da je to ono što je problematično.
Vrijeme, hvala. Gđa. Ninčević Lesandrić.
Kolega Grmoja, naravno da se slažem jer stvarno upravo ta netransparentnost jedne javne institucije a k tome još i banke koja raspolaže javnim novcem, zapravo je najveći problem korupcije, hvala.
Želi li predstavnici odbora uzet riječ? Ne. Otvara raspravu, prvi je g. Tomislav Panenić ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, vidimo ova tema koliko nas ima ali dosta je zagrijala ovu atmosferu tako da trebamo stvarno se vratiti na ono što je bit. Već sam ovdje čuo u izlaganju kolege di je to rekao nema se tu što puno mudrovati, onaj tko samo pročita, sve mu je jasno ali vidim bi mi ovdje mogli raspravljati tri dana argumentirajući zašto nekome nije jasno da država stoji iza nekoga bezuvjetno, daje garanciju za sve njegove propuste, ta banka da propadne, jednostavno država bi to sve sanirala. Ajde mi nađite drugu poslovnu banku koja djeluje na našem tržištu iza koje stoji država na taj način, nema nijedne. Znači naša sredstva ne samo da su uložena u tu banku nego isto tako što god da se dogodi sa tom bankom opet naša sredstva će to sve pokriti i ne znam što treba više reći na ovu temu, nije to sad jel jedna kuna, 7 milijardi kuna, 77 milijardi nego sve što tamo dođe je zapravo pokriveno jamstvo, vidjeli smo u brodogradnji kad nam se dogodi takva situacija, jednostavno naručitelj brodova pošalje na naplatu i država to plati, znači nema protesta, jednostavno se plaća na prvu, tako vam je i sa ovom bankom, ne bi bila niti prva banka u svijetu koja je možda došla u financijsku krizu ako bi se to dogodilo, ne bi bilo niti zadnja koja bi otišla u stečaj ako bi se to dogodilo, prema tome, sve je dobro kada je dobro. Ali kad nije dobro, onda se pita tko je kriv, tko sada zastupa da će vječno u ovoj banci sve biti dobro i da će med i mlijeko sijat. Evo ja ne mogu se oteti dojmu da trebamo očekivati i biti spremni da jedino transparentnost može osigurati da se ne pružaju loši plasmani. Možda ova tema ne bi zaškrkljala nekako javnost jer bilo je tu puno razgovora o tome, želimo reviziju pa evo i MOST nezavisnih lista je upućivao prijedloge zakona, dajmo tu reviziju da prekontrolira i osnovno poslovanje ne samo plasman kredita koji ide, koji pod nekim je nadzorom nego i ono osnovno poslovanje da vidimo što se troši, na koji način, kako kao institucija funkcioniraju, ne, bio je odgovor tada sad a mala vrata vladajući opet to pokušavaju uvesti ali još uvijek to u primjeni. Godinama neku temu treba vrtiti da bi napokon ušla, neki će poginuti, neke stranke će imati tu ideju nestajati, druge će pojavljivati, ponovno gurati ali jednom će se to izgurat, jednom će jednostavno tma morat izaći i u onom trenutku kad netko tko je na vlasti ili netko tko želi osvojiti vlast, kad mu bude najpotrebnije on će tu temu dignuti i to je, zato je jako bitno da inicijativa cijelo vrijeme postoji. Vlada u svom odgovoru kaže zastupnici i oni nema potrebe da se za tim radi, i što navodi, navodi ima revizorska kuća koja nadzire reviziju i da smo u nekom idealnom svijetu gdje su te revizorske kuće najtransparentnije u svome djelovanju onda bi se složio, tako je. Ako pogledamo recentni slučaj Agrokora onda vidimo da svjetski prepoznate revizorske kuće prikrivaju poslovanje i to ono naj, najteže oblike prijevara u poslovanju i u svom izvještaju napišu sve u redu. Ako se u našoj državi događa sa svjetski renomirane revizorske kuće naprave takav izvještaj podilazeći nekome moćniku, a šta će onda tek biti sa državnom bankom. Pa mi cijelo vrijeme i vodimo bitku upravo sa državnim nekim institucijama, trgovačkim društvima u kojima se cijelo vrijeme izvlači, muze novac javnih korisnika. Nije se nitko nalaktio nekome na privatnu firmu pa mu izvuko 100 kuna iz te firme, a da je ovaj reko ono ajd imam od toga koristi. Ne, uvijek je bilo, moralo je biti obostrana korist, a ovdje kad je državno nema štete jer ja koji donosim odluku u ime neke državne tvrtke, pa nije moj novac. To je novac nekih poreznih obveznika vrlo široko, pa nadoknadit će se, pokrit će se i radi toga upravo ovo što je napisano, znači da bi Hrvatska banka za obnovu i razvitak trebala javno objavljivati podatke o subvencioniranim kamatama. Mi govorimo o subvenciji, o onome što ljudima pomaže gdje država stoji iza ljudi, gdje naravno da ti ljudi osjećaju da je država ta koja im pomaže, oni se ne trebaju skrivati. Naime ja one koje poznajem vjerojatno nemaju niti potrebu da se skrivaju, nego isto tako žele da dobiju takvu poticajnu kamatu da mogu ostvariti svoj poslovni pothvat i nitko ne ulazi u njihov poslovni pothvat što je, nego ulazimo u proceduru. I ovaj drugi članak koji je kolegica Ivana predložila da se mijenja upravo se odnosi na donošenje odluke, odgovornost pri donošenju odluka. Jer ako postoji kolektivno tijelo koje na većini sjednica funkcionira u minimalnom sastavu onda imamo problem oko dokazivanja pa će se kad iziđe neka afera tipa Agrokora, odjednom nitko ne zna točno tko je bio na toj sjednici, tko je točno sudjelovao u raspravi, tko je donosio odluku, svi samo operu se nisam ja, nisam ja. Na ovaj način kad se zna da je moralo biti najmanje 6 članova nadzornog odbora da se donese 2/3 većinom odluka onda možemo vrlo jasno utvrditi da ipak postoji kritična masa ljudi koji su to podržali koji nisu ulazili u razloge. Ne znam razloge zašto je npr. 378 milijuna kuna tada plasirano prema Agrokoru ako je već tada bilo jasno da je Agrokor u teškoj financijskoj situaciji, ali procjena uprave, banke, procjena predsjednika nadzornog odbora ministra Marića bilo je da je to dobar plasman, da je od koristi za hrvatsko društvo da subvencioniranjem takve tvrtke imat ćemo koristi. I mi smo upucali novce, a onda vidimo kako postupaju prave financijske institucije kad se pojave lihvarski fondovi onda nas oderu sa stopama po kojima vjerojatno nitko u ovoj sabornici ne bi niti pokušao uzeti danas kredit. Možda u neko davno, davno doba nastanka samostalne Hrvatske je bila nužda, a vidimo da su oni uopće ne poimajući potrebu da prepoznaju Agrokor kao jednu od ključnih kompanija što je u Hrvatskoj i danas je jako bitna i tada je bila, oni su jednostavno oderali, deru je i dan danas, još uvijek to nije razriješeno i samo će vrijeme pokazati, al Hrvatska naravno da nije takva ona Agorkoru i sličnim tvrtkama da sredstva i nema potrebe da se to vidi zašto jer odluka donesena takva kakva jeste, zašto ljudi su stali, koja je to bila analiza koja je pokazala da je pokazala da je sve redu, tko je stao iza toga, tko treba snosit odgovornost ili će na kraju jedinu odgovornost, kao i obično snositi hrvatski građani. Malo bi se referirao i na ovaj dio što je kolegica Ivana iznosila vezano za pristup toj informaciji. Kad pogledam evo malo sam praktički iz njenoga pokušao popisao sve te korake. Prvo je bio zahtjev novinara koji je tražio pristup, onda je HBOR rekao ne, onda smo imali povjerenicu za informacije koja je rekla morate, onda se oni žali pa je išlo na Visoki upravni sud, pa je Visoki upravni sud rekao morate, onda nađu na brzinu državno odvjetništvo koje uvijek uskače kad treba rješavati problem ono pa ajmo još i na Vrhovni sud. Znači, 1, 2, 3, 4, 5, 6 institucija, a što je Vlada napisala, prema zakonu je jasno da možete dobiti pravo na informaciju. Ako je to hrvatski model pristupa na informaciju onda ćemo vjerojatno svi ovdje otići najmanje u mirovinu, jer ovo traje godinama i još uvijek toga pristupa nema osiguranoga, a Vlada je jasno utvrdila u svom očitovanju da taj zahtjev možete dobiti. Ja bi trebao danas uputiti zahtjev prema HABOR-u i očekujem evo uzimajući možda tehničke uvjete, možda da im se da vremena da mi pruže informaciju, moguće do slijedeće srijede da bi to već imao na svome stolu, ali bojim se da isteći će i moj mandat i u ovome domu, bojim se da će mi završiti radni vijek dok ne iziđe na ne, zapravo na vidjelo što se tada događalo vjerojatno pošto to proglašavaju nakon ne znam koliko 30, 40, 50 godina pa će jednom se otvoriti neki arhivi koje opet, znači imamo stalo prikrivanje. Onda će se otkriti tko je donosio, što je donosio kada više interes javnosti ne bude toliko velik nego će biti samo interes povjesničara i od HBOR-a koji bi trebao biti polazište, uporište za stvarno financiranje kvalitetnih projekata koji će osiguravati u jedno vrijeme bilo ... [[Govornik se ne razumije.]] sada je zadnje vrijeme govorimo o razvoju, došli smo do toga da se propituje funkcioniranje takve jedne institucije, da se negativne konotacije vrte oko same te banke i onda trebamo se zapitati da li ovakva odredba koja bi osiguravala transparentnost, treba biti ne samo u toj banci nego u svemu što se iz državnih sredstava financira, prepoznato kao nužnost. Čini mi se da na osnovu ovoga prijedloga vladajuća većina će ovo glatko odbiti. Neće smatrati da je išta prekršeno nego neka samo vrijeme napravi svoje, svaki prijedlog koji dođe, koliko god da on bio razuman, na njega čak nema ni onaj komentar evo mogli bismo prihvatiti barem jedan dio toga, mogli bismo ugraditi nešto od predloženoga pa da povećamo za 1% tu transparentnost nego evo osjećamo da putem ovih pritisaka koji se sada vrše da polako dolazimo u vrijeme se sve prikriva. Ne trebamo znati što se događa u HNB-u, ne trebamo znati što se događa u HBOR-u, ne treba znati što se događa sa imovinom dužnosnika, političara u RH, treba sve to zatomiti, treba zakonskim rješenjima umanjiti mogućnost pristupa i umjesto da postanemo jedno demokratsko transparentno društvo, pokazuje da davanje vlasti velikim strankama dovodi do toga da vremenom one uspijevaju izmijeniti cijeli niz zakona koji su pod pritiskom ulaska prvenstveno ulaska u EU bili mijenjani, bili drastično mijenjani, bili čak i uvjetovani a sada će se vremenom kako je pažnja popustila biti perfidno prilagođavani tome da otežaju pristup bilokojoj informaciji a kamoli da ta informacija bude javno objavljena. Možda ne bi bilo loše da i pokrenemo upravo jednu kako bi rekli, interpelaciju ovdje o transparentnosti cijeloga sustava državne uprave pa bismo onda se suočili sa ključnim problemima a to je da pristup je onakav kako netko poželi. Ja se sjećam evo iz vremena 2016. u Vladi, došao je jednostavan upit na sva ministarstva koliko je ministar potrošio novaca putem službene kartice. To je informacija koju sustav ministarstva može dostaviti novinaru za sat vremena, moguće, možda dva, evo ako baš neto dramatično u jednom danu nema potrebe ali neki ministri su kao što je ministar Tolušić, rekli nema potrebe i nisu nikada to dostavili, znači jednostavno oglušili su se na to i mi imamo stalno primjere da se oglušujemo. Isti taj ministar jučer samo na pitanje je zatvorio vrata od službenog auta i odlepršao da ne mora odgovoriti. I dokle ćemo tako? Dokle idemo sa prikrivanjem stvarnost, ne samo stvarnosti nego nema više hrabrosti da se odgovori. Ovdje oporba pokušava, napominje, urgira, bori se zato, mediji imaju hrabrosti staviti mikrofon nekome da kaže, uputiti dopis, zatražiti ali onda cijeli niz institucija koje su sve državne, imaju ili automatski negativno stajalište ili kao što je bilo kod povjerenice koja je bila za, pa je došao povjerenik novi, koji je odjedanput rekao ne, kako možete promijeniti, ista institucija, isti zakon, zakon se nije mijenjao, samo staviti osobu koja vam odgovara i ona kaže ne, više to ne treba. Znači od danas kad sam ja, ja vjerodostojno tumačim isti zakon da to ne treba a prije toga je bilo vjerodostojno tumačenje, treba i radi tog vjerodostojnog tumačenja koje je dala povjerenica, dala nalog, završilo se na Visokom upravnom sudu koji je to potvrdio ali ne, ni to ne staje. Sada dolazi povjerenik koji kaže Visoki upravni sud nije u pravu jer ja imam novo stajalište i po tom stajalištu ne treba se. To je kakve mi imamo institucije i kako se ispolitizira institucija i onda od jedne rečenice nastane zapravo cijela rasprava u Hrvatskom saboru, hvala lijepo.
Sada će gđa. Marijana Balić govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Na samom početku želim istaknuti kako Klub zastupnika HDZ-a ne podržava donošenje predmetnog zakona. naime, valja podsjetiti na nekoliko činjenica. HBOR je posebna financijska institucija osnovana posebnim zakon te po svojoj definiciji razvojna i izvozna banka RH. Ona poslovanjem u okviru svojih ovlasti i nadležnosti potiče sustavni održivi i ravnomjeran kako gospodarski tako i društveni razvitak sukladno općim strateškim ciljevima RH. Svoju djelatnost obavlja izravno ili neizravno putem banaka ili drugih pravnih osoba pri čemu se u značajnom djelu oslanja na suradnju sa poslovnim bankama pridržavajući se bankarskih standarda. Sukladno Zakonu o HBOR-u odobreni krediti, izdane garancije i drugi poslovi koje obavlja HBOR, moraju biti osigurani na način uobičajeni u bankarskom poslovanju. U svom poslovanju HBOR primjenjuje međunarodne računovodstvene standarde i međunarodne standarde financijskog izvještavanja. Na istovjetan način na koji ih primjenjuje i kreditne institucije. Zakonom o HBOR-u je određeno da se na HBOR primjenjuje odredbe Zakona o bankama odnosno trenutnog Zakona o kreditnim institucijama u djelu u kojem na njih upućuje zakon uključujući i obvezu čuvanja bankovne tajne. HBOR svoju djelatnost i poslove obavlja sukladno propisima u državnim potporama slijedom čega HBOR nadležnom ministarstvu dostavlja podatke o plasmanima koji sadrže državnu potporu, a korisnici HBOR-ovih plasmana koji sadrže državnu potporu su transparentno informirani o mogućnostima javne objave podataka o iznosu potpore. Vezano za transparentnost rada, HBOR kao tijelo javne vlasti na koje se primjenjuje Zakon o pravu na pristup informacijama, na svojim internet stranicama objavljuje širok spektar informacija, kao što su primjerice, informacije koje se odnose na kreditne programe i uvjete kreditiranja, informacije npr. o garancijama, izvozno kreditnom osiguranju, fondovima za gospodarsku suradnju, dokumentiranim akreditivima, ESI financijskim instrumentima, općenite informacije, informacije o međunarodnoj suradnji i članstvima u međunarodnim asocijacijama i institucijama, informacije o iznosima i korisnicima donacija, sponzorstva, javnim natječajima, informacije o unutarnjem ustrojstvu i sustavu tijela HBOR-a, informacije o načinu ostvarivanja prava na pristup informacijama i Godišnja izvješća o provedbi Zakona o pravima na pristup informacijama. Svaki zahtjev za pristup informacijama, HBOR rješava pojedinačno te podnositelju zahtjeva dostavlja tražene podatke osim u slučaju kada postoje zakonska ograničenja, kao što je primjerice, bankovna tajna i kada provedbom testa razmjernosti i javnog interesa ne utvrdi da prevladava javni interes. U tom slučaju HBOR upravo radi zaštite interesa svojih klijenata ne udovoljava takvim zahtjevima. Ono što svakako treba naglasiti, a što je u odnosu na razliku kada je podnesen ovaj prijedlog zakona, to je da HBOR početkom ove godine dodatno prilagodio svoje postupanje Zakonu o pravima na pristup informacijama u cilju još veće transparentnosti na način da su od 1. siječnja 2019. pa na dalje na zahtjev dostupni podaci o korisnicima kredita, iznosima i namjenu te nazivu projekta uz napomenu da nisu dostupni podaci o krajnjim korisnicima koji neizravnim plasmanima putem poslovnih banaka te se isto na odgovarajući način primjenjuje na izdavanje garancija i kontragarancija, poslovna osiguranja i reosiguranja. Također, od početka 2019. godine, klijenti su već u zahtjevu za plasman HBOR-a obaviještene o mogućnostima da spomenute podaci budu dostupni javnosti sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama, odnosno da će HBOR po zahtjevu javnosti dostavljati one podatke koje će sudovi smatrati odnosno propisi i/ili nadležno tijelo određivati da su javno dostupni podaci na dan kada se isti budu dostavljali. Iz svega navedenoga je razvidno da HBOR objavljuje vrlo širok spektar informacija te postupa u skladu s načelima transparentnosti i otvorenosti uz istovremeno uvažavanje zakonskih ograničenja koja se odnose na obvezu čuvanja bankovne tajne iz Zakona o kreditnim institucijama, a posebno s obzirom da je HBOR, osim tijela javne vlasti, posebna financijska institucija koja se rukovodi načelima bankarskog poslovanja. Kada je riječ o prijedlogu predlagateljice u kojem predlaže promjenu načina odlučivanja u nadzornom odboru, jednako tako smatramo kako nije pojašnjeno zašto se traži izmjena niti kako bi se istom postigla veća kontrola odlučivanja u davanju plasmana, a samim time i kontrole raspolaganja novca obveznika. Hvala lijepo.
Hvala i vama i sada ću dati riječ g. Grmoji koji je tražio riječ vjerojatno radi stanke.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se konzultirali nakon ovog izlaganja kolegice iz HDZ-a gdje suprotno znači odlukama najviših tijela ove države, znači Visokog upravnog suda, Ustavnog suda, Vrhovnog suda, Povjerenice za informiranje koju su smijenili i doveli čovjeka protiv kojeg smo mi ovdje prosvjedovali jer smo znali da će držati ljestve vladajućima i da će držati ljestve HBOR-u. Znači moramo se konzultirati jer jednostavno ne možemo vjerovati da najbrojnijoj političkoj grupaciji u ovom Saboru koja vodi ovu državu uz pomoć svojih koalicijskih partnera nije jasno da je Visoki upravni sud zauzeo stajalište da HBOR nije poslovna banka nego javna institucija koja raspolaže javnim sredstvima i da njezin temeljni kapital uplaćuje država iz proračuna, da država za sve obveze HBOR-a jamči bezuvjetno, neopozivo i na prvi poziv bez izdavanja posebne javne isprave. Nevjerojatno je da ste se ponovno odlučili kriti informacije o tome kome se uplaćuju javna sredstva, kome se uplaćuje novac građana. Gospodo iz vladajuće većine, to nije vaš novac i nemate ga pravo kriti, te informacije nemate pravo kriti od građana i vrijeme je da shvatite da je jedini način kako se boriti protiv korupcije, uvođenje transparentnosti. Uvođenje transparentnosti u djelovanje HBOR-a, uvođenje transparentnosti u rad Vlade, uvođenje transparentnosti u rad dužnosnika. Ovo nije jedini zakon kojeg je MOST uputio kako bismo inzistirali na transparentnosti. Nedavno smo u sklopu našeg antikorupcijskog paketa uputili zakon koji traži da se na jednom mjestu javno objave svi troškovi političara. Na tome ćemo inzistirati koliko god se vi tome [[Upadica: Vrijeme.]] protivili. Hvala.
10 minuta da se možete konzultirati… Tražili ste riječ? Onda ćemo još malo pričekati, g. Vučetić, izvolite.
Također u ime Kluba Nezavisnih zastupnika tražim stanku od 10 minuta kako bi se konzultirali i osvježili vlastite logičke mogućnosti zato što je u ovoj raspravi od 9,30 do 10 i 24 minute izvršen udar i na logiku zato što se nude objašnjenja koja nisu u skladu niti s načinom na koji um funkcionira niti kako je logika usustavljena, a sve kako bi se onemogućilo transparentnost u RH. Mi smo ovih dana, danas smo svjedoci ove argumentacije koja je vid produžetka političkog nasilja nad institucijama i političkog nasilja nad dostupnosti informacija konkretno u HBOR-u. Također, ovih dana smo svjedoci političkog nasilja koje se vrši nad Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa. To isti je oblik, isti je mehanizam, isti su ciljevi i isti su motivi i jednog i drugog političkog nasilja, a to je da hrvatsko društvo ne bude društvo koje će biti transparentno i da hrvatsko društvo bude ono koje će razviti odnos kmetski u feudalnom sustavu, feudalnom političkom sustavu u kojem će se sve odluke donositi mimo institucija, konkretno, imamo institucije od Visokog upravnog suda do Ustavnog suda, do povjerenice za informiranje, imamo institucije kao što je Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa s jedne strane i s druge strane imamo pojedinačne stavove koji su postali prezentni u nekim političkim opcijama i strankama i koje žele da njihovi ciljevi, njihove namjere i njihove zakonitosti budu iznad zakonitosti i načina i funkcioniranja ovih institucija samim time u ime interesa javnosti ... [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme. Još? Udar na logiku je već ozbiljna primjedba pa dajem onda stanku do 10 i 40. [[STANKA U 10,27 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,40 SATI]] 10 i 40, nastavljamo s radom i sada je na redu ispred Kluba zastupnika SDP-a g. Gordan Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o ovako važnoj temi, onda moramo istaknuti da pravo da građani znaju sve je jedno od temeljenih prava i javnost rada institucija RH odnosno načina na koji se troši proračunski novac je nešto što hrvatski građani imaju pravo znati. Mi u ovom trenutku trošimo odnosno uplatili smo u temeljeni kapital HBOR-a preko 7 milijardi kuna. Znači RH, njeni građani je uplatila preko 7 milijardi kuna u temeljni kapital HBOR-a i sa te strane to je novac koji ne može biti zaštićen niti jednom bankarskom tajnom. Ono što vam ja mogu osobno reći, moram priznati da je malo neobično raspravljati ispred 3 zastupnika ali evo, 3 ali vrijedna, ono što vam mogu osobno reći da sam ja bio i u prilici raditi u nadzornom odboru HBOR-a kao ministar i da sam se i tada kao i sada zalagao za transparentnost rada i da sam tražio na sjednicama nadzornog odbora da se javno objave svi podaci vezano uz davanje kredite HBOR-a. Znači mislio sam a tog mišljenja sam i sada da se nema nikakvog razloga skrivati niti tajiti informacija po pitanju toga šta na koji način smo dali, koji kredit smo dali, pod kojim uvjetima smo dali kao HBOR i da ne bi čak bilo problema niti kod poduzetnika koji pošteno traže i žele utrošiti ta sredstva. I naravno, kao i tada i sada, postoji veliki otpor tome da ljudi to čuju jer bi se onda mnoge stvari koje su zamagljene u stotinama i tisućama kvalitetnih i dobrih poslova i transparentnih poslova i vrijednih poduzetnika i na neki način kvalitetno iskorištenih sredstava u HBOR-u bi ostale i dostupne javnosti ali bi se onda vidjelo i onih stotine i tisuće poslova možda koji nisu bili dovoljno transparentni odnosno koji su doveli do toga da HBOR nekada dodijeli neka sredstva i nekome tko je blisko povezan sa vlasti, tko na taj način može iskoristiti ili informaciju ili utjecaj i na kraju krajeva, vidjelo bi se kako politički nekada ta institucija funkcionira i na koji način se troši proračunski novac. I zbog toga i to je jedini razlog zbog čega se ne daju te informacije jer mi imamo u ovome trenutku u javnom prostoru u javnom prostoru poduzetnike koji su izgradili hotele sa kreditom ili su trebali graditi hotele sa kreditom HBOR-a, navodno su vratili kredit jer su našli povoljnije izvore financiranja ali pitanje je da li su opet ti povoljniji izvori financiranja preko poslovne banke možda opet kredit koji je HBOR dao. Znači drugim riječima, poduzetnik xy da sad ne navodim imena, dobije stotinu milijuna kuna za izgradnju hotela na Jadranu i prije nego šta počne graditi, HBOR umjesto 3%-tna poena koja je dala tom poduzetniku na kredit od 100 milijuna kuna, promijeni program i uvede preko poslovne banke 2%-tna poena i onda taj poduzetnik kaže aha, idem ja vratiti ova 3%-tna poena koja mi je dao HBOR pa ću ista HBOR-ova sredstva preko poslovne banke uzeti pod 2%-tna poena i to će me godišnje koštati manje milijun kuna kamata. I platit ću čak i penal na vraćanje tog kredita jer mi se to više isplati. E sad, zamislite hipotetsku situaciju da je taj poduzetnik povezan sa ministrima koji sjede u nadzornom odboru HBOR-a, da li je taj poduzetnik povezan sa ministrima i na način da zajedno posjećuju određene priredbe, da imaju određene poslovne poveznice i preko drugih firmi, da je moguće da taj poslovni poduzetnik daje u najam stotinu tisuća eura vrijedan Mercedes članovima nadzornog odbora ili članovima obitelji nadzornog odbora HBOR-a. Zbog čega hrvatski građani ne bi dobili potpunu informaciju, zbog čega ne bi znali tko je na koji način koristio kreditna sredstva HBOR-a, da li direktno, da li indirektno preko poslovnih banaka ali na neki način transparentno da se vidi da li postoje poveznice između onih koji donose odluke a to su ministri, predsjednik nadzornog odbora Zdravko Marić i svi oni ostali ministri unutra, među njima i gđa. Gabrijela Žalac koja je ministrica europskih fondova, da li postoje poveznice između tih poduzetnika koji dobivaju kredite i njih koji donose odluke u ime HBOR-a. Ono što je u potpunosti nelogično je da dvije institucije koje su u vlasništvu RH, koje se bave sličnim poslovima, jedna daje jamstva, a druga daje kredita, znači HAMAG-BICRO daje jamstva, HBOR daje kredite. HAMAG-BICRO od dana kada sam tu odluku kao ministar donio, u svim svojim izvještajima piše tvrtke koje su dobile jamstva od HAMAG-BICRO. Tako da, primjerice možete vidjeti u svakom izvješću, pa i ovom koji imam ispred sebe, HAMAG-BICRO-a, koliko i kakvih jamstava i na koji način je surađivala sa pojedinim firmama. I tu je 500, evo recimo u Izvješću za 2017. godinu je 575 tvrtki koje su dobile jamstvo od HAMAG-BICRO-a iznos jamstva, a što je najveći paradoks je da su neki od tih kredita realizirani u HBOR-u. Znači, na stanicama HAMAG-BICRO-a možemo objaviti potpunu informaciju tko je dobio jamstvo, kredit, itd., pa čak i tvrtku koja je dobila HBOR-u kredit, a na stanicama HBOR-a u izvještajima HBOR-a to možemo objaviti. Pa recite mi, kolegice i kolege, je li vama to logično? Kolega Bulj, je li vama to logično? Znači, na stranicama HBOR-a ista tvrtka koje je dobila kredit od HBOR-a ne može biti objavljena, a na stanicama HAMAG-BICRO-a gdje je jamstvo koje pokriva 75% kredita HBOR-ovog je objavljeno da su dobili kredit u HBOR-u. Znači ovdje može, a u HBOR-u ne može. A znate zašto može? Zato što smo donijeli odnosno tada sam ja donio odluku kao ministar da će sva jamstva koja HAMAG-BICRO da, biti javno objavljena na stranicama i u izvještajima HAMAG-BICRO-a. To isto može napraviti i, pazite, nije opao interes za izdavanje jamstva. Nije, pa ljudi žele posao, žele raditi, žele investirati, dolaze i svjesni toga da im to može pomoći u poslu, nemaju nikakvog problema da svi pod istim uvjetima dobivaju jamstva ili kredite, da se to objavi. Tako da imamo tisuće i tisuće tvrtki koje su u ovom poslovnom aranžmanu bili sa državom i sa HBOR-om koje su već objavljene, samo ne na stranicama HBOR-a nego na stranicama HAMAG-a. Ali, ne smetaju HDZ-u ove tvrtke jer su ove tvrtke dobivale transparentno i jamstva i kredite. Njima smetaju tvrtke za koje mi ne smijemo znati na koji način su dobili kredite, njima smeta da se zna pod kojim uvjetima, na koji načinje Agrokor par mjeseci nakon izbijanja, odnosno prije izbijanja krize u Agrokoru dobio kredite od HBOR-a. Njima smeta da se sazna da su pojedini prijatelji članova i suradnici članova uprave HBOR-a dobivali kredite od HBOR-a koji su se kasnije pokazali kao potrošeni nenamjenski i nakon inspekcije koju je provelo moje ministarstvo su se vlasnice tih tvrtki, odnosno vlasnica te tvrtke morala nagođivati sa državnim odvjetništvom jer je, umjesto da investira u svoju firmu investirala u nešto drugo, najvjerojatnije u svoj stan, a HBOR nije proveo bio kvalitetan nadzor i ustanovio to prije nego što smo ustanovili to inspekcijskim nadzorom mog ministarstva. Znači, vjerujte mi u HBOR ima jako puno stvari koje se žele sakriti, a žele se sakriti pod svaku cijenu. I zbog toga je HBOR spreman angažirati i trošiti stotine tisuće kuna svojih novaca kako bi angažirao odvjetnike i žalio se na sve moguće presude koje su ih obvezale da objave te informacije pa je HDZ spreman da promijeni i pravobranitelju za informiranje, odnosno Povjerenika za informiranje, Antoniju Musu, koja je platila svojom funkcijom to što se zalagala da se u HBOR-u daju informacije građanima koji su, kome su dodijeljeni krediti, a sada vidimo da je kolega Pičuljan upravo promijenio praksu onoga što je imala gđa. Musa. On ide kontra toga, a onda dobiva odluke Visokog upravnog suda koje poništavaju njegove odluke i tjeraju opet HBOR da daju informacije. Ja mislim, ja mislim, kolegice i kolege, da bi bilo ispravno da svi stanemo iza ovog zakona. Ja osobno sam za ovaj zakon od svog početka djelovanja i u HBOR-u i kao ministar i kao opozicijskih zastupnik, zalažem se za to da ljudi imaju pravo dobiti informaciju o tome tko i na koji način dobiva kredite HBOR-a. Rekao sam, 7 milijardi kuna novaca smo uplatili i više od toga iz državnog proračuna. Preko stotinu i 20 milijardi kuna je ukupno kredita i više isto tako, od toga svakim danom sve više prošlo preko HBOR-a, nažalost, jako puno je politički kredita koji su propali i kad se oni hvale da imaju mali default, malo propalih kredita, ja vas pitam, da je takvih 10%, koliko je to novaca propalo od preko 100-inu milijardi kuna, znači više od 10 milijardi kuna je tamo na koje kakva ... [[Govornik se ne razumije.]] i političkim vezama kredita dodijeljeno i sa te strane mislim da bi građani trebali dobiti tu informaciju. I toga se ne bi trebao nitko živ sramiti, niti nitko živ bojati. Nikakva poslovna tajna, nikakva bankarska tajna pa kada govorimo o bankarskim institucijama, HBOR nije bankarska institucija jer da je onda bi bila u nadležnosti HNB-a kao kontrola i revizora a oni nemaju tu obvezu, oni plasiraju sredstva u ime države za novac najčešće državni ili opet javni novac koji se plasira preko sličnih institucija unutar EU. Znači Europske investicijske banke, Europskog investicijskog fonda, znači sve je to javni novac. Kada se radi o javnom novcu građani imaju pravo znati na šta se taj javni novac troši. I ja ovdje pozivam i u ime Kluba zastupnika SDP-a da svi zastupnici u Hrvatskom saboru podrže ovaj zakon, da napravimo što je moguće transparentniji sustav i da na kraju građani znaju i način na koji se troši i kako se troši i za koga se troši i na kakve projekte se troši de facto njihov novac. Hvala lijepo.
Gospodin Miro Bulj je sada prvi koji će imati pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo. Evo govorimo o izmjenama zakona kojim se samo omogućilo ono na što je sud, Vrhovni sud, upravni sud, Visoki upravni sud, Ustavni sud, povjerenica ukazali da pravo na informaciju o kreditima u HBOR-u više ne smije biti, koje su tvrtke dobile više ne smije biti tajna. I kolegica Ninčević je ovaj zakon, izmjene zakona predložila. I ne vidim niti jedan razlog da bilo koji saborski zastupnik bude protiv ovoga prijedloga jer smatram da rasprava kako je kako je klub HDZ-a rekao da neće podržati mišljenje Vlade koje ne podržava jednostavno je neprihvatljivo. Evo vidimo da se je pridružio mišljenju Vlade i povjerenik za informiranje aktualni koji je znači da Zakon o pravu na pristup informacijama da ne treba biti. Međutim, evo sud je i taj njegov rekao da onaj koji bi trebao štiti pravo na informacije, koji bi se trebao boriti za pravo za informacije, aktualni povjerenik je protiv. Vidimo da je državno odvjetništvo također nakon toga što je 2014. godine novinarka kako je rekla kolegica Ninčević za vrijeme Vlade Zorana Milanovića početkom 2014. tražio o HBOR-a da mu se dostavi popis svih tvrtki koje je HBOR dobio kredite od 2010. do 2013. te iznose tih kredita i tada je znači on, novinar je u to vrijeme, tada je bila afera Šegon, međutim kada su u ... [[Govornik se ne razumije.]] Šegon, kada su u javnost procurile informacije tada je u biti povjerenica Anamarija Musa je tada rekla da imaju pravo na informacije međutim od tada nisu dostavljeni traženi podati, znači novinaru. Smatram da je ovdje Državno odvjetništvo također pilatovski pralo ruke, međutim i tu je sud rekao da imaju pravo na informaciju i ne vidim nikakav ovdje problem o čemu, čemu ta tajnost, čemu protivljenje Vlade, čemu protivljenje državnog odvjetnika, čemu protivljenje tadašnjeg Cvitana, čemu protivljenje HDZ-a o transparentnosti znači tih podataka gdje imamo znači i javni novac iz proračuna kako je kazano negdje oko 7 milijardi kuna. I to je, ne bi smjela biti tajna i smatram da ovaj zakon je i zakon logički i zakon kojima bi se trebalo jednostavno doći do tih podataka zašto se to krije. I na kraju mi dolazimo do podatka da se postavlja jedno pitanje zašto se kriju ovi podaci ako su sve institucije mjerodavna tijela, pravosudna tijela, svi su za. Osim Vlade, Državnog odvjetništva i u ovome trenutku aktualnog povjerenika za informiranje, ali i tu je sud rekao da nema tajnosti informacije ovdje i da nema podataka. Zbog čega se to krije? ... [[Govornik se ne razumije.]] da bi mi saborski zastupnici jednoglasno trebali podržati ovaj prijedlog kolegice Lesandrić i da bi na taj način u biti ta transparentnost se pomakla, moguća korupcija koja jednostavno na ovaj način šta vladajuća većina odbija ovaj zakon i Vlada u biti se pogoduje korupciji i povećava se sumnja u RH na korupciju što smanjuje i ekonomski razvoj, gospodarski razvoj, šta naše poduzetnike odvraća od ulaganja tj. i utječe na samu znači i demografsku sliku. Znači ovo je i antikorupcijski zakon jer transparentnost utječe i u borbi protiv korupcije. Stoga, stoga tražim, stoga tražim još jednom od svih kolega zastupnika da kažu pojedinačno zbog čega se protive ovome zakonu, izmjenama zakona. Ako su sva pravosudna tijela, pa čak i europski sud je dao ocjenu da ima se pravo na informaciju o HBOR-ovim kreditima i tvrtkama koje su dostavljene. I naravno da će uvijek tu biti što se krije iza toga što se taji tko je dobio, znači koje tvrtke su dobile i u kojim iznosima su dobiveni krediti. Ako Vlada to pobija onda, ako Vlada to pobija i protivi se odlukama suda onda smatramo da, onda smatramo da je Vlada u biti na ovaj način taji određene koruptivne radnje u HBOR-u. I zato vas kolege, još jednom pozivam, a i vas, predstavniče Vlade, da se još jednom vi očitujete koji je razlog, ako su sva tijela u RH, kažu da se ima pravo na informaciju o svim kreditima i visini kredita koje su tvrtke dobile od HBOR-a kredit, zbog čega se to taji? Zbog čega se pobijaju pravosudna tijela, Vrhovni sud, Ustavni sud, Upravi sud, visoki, povjerenica koja je davala to, jedino je štitio, znači DORH i tajnost informacija da ostane i Vlada RH. Ako vi ispred Vlade jer niste se još očitovali, možete navesti vi svoje razloge, uvaženi tajniče, ako mogu pitanje vama, zbog čega, ako su znači, sve institucije mjerodavne, pa čak i Europski sud na koji se vi pozivate uvijek na EU i institucije, zbog čega vi ne izađete za ovu govornicu i kao tajnik ministarstva, vrlo bitno, financija, javnosti ne kažete zbog čega tajite ove informacije? Zbog čega tajite? Zbog čega tajite informacije? Zbog čega Vlada ne prihvaća ovaj izmjenu prijedloga zakona da budu javno dostupne informacije koje su tvrtke dobile kredite i u kojim iznosima. Znači vi niste se udostojili izaći na ovu i pojasniti ljudima, mi smo protiv zbog toga što ima korupcije ili nema korupcije. Zbog toga što smo davali kredite tvrtkama koje nisu bile u mogućnosti to vratiti ili su možda bile povezane s nekim iz vlasti. Jednostavno morate dati informaciju jer, ako sva tijela, još jednom ponavljam, trgovački sud, ako je to Ustavni sud, Vrhovni sud, Europski sud, povjerenica su rekli da imamo pravo na informaciju, osim sad aktualnoga znači povjerenika, Vlade RH i DORH-a, koji su, ali također sud je na kraju donio presude da je informacija pravo na informacije ne smije biti tajna. Evo, ja vas još jednom ispred Vlade da izađete i da javnosti, nama saborskim zastupnicima argumentirate zbog čega se protivite ovoj izmjeni zakona. I logički bi trebalo biti, nakon ovoga svega i nakon ove rasprave i nakon svih odluka i rješenja i presuda svih sudova, da bi trebali ovo zastupnici, narodni zastupnici u HS-u prihvatiti jednoglasno i još jednom, evo, predstavnika Vlade pitam da javno obrazloži još jednom, da da razloge zbog čega se Vlada republike ne prihvaća ovaj prijedlog gdje bi bilo transparentno i javno objavljeno sve tvrtke i visine i iznose tvrtke i iznosi kredita svima kojima je HBOR kojima su dodijeljeni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Replike, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, mislim da je ovdje jasno da Vlada RH nažalost ne želi transparentnost, ne želi ono što je potvrdio i Visoki upravni sud i Vrhovni sud i Ustavni sud i bivša Povjerenica za informiranje da se javno objave, znači krediti i tvrtke kojima je taj novac, a to je javni novac jer je HBOR, znači, sasvim je jasno i to kaže u svojoj presudi Visoki upravni sud, znači da nije HBOR poslovna banka nego, citiram, javna institucija koja raspolaže javnim sredstvima da njezin temeljni kapital uplaćuje država iz proračuna, da država za sve obveze HBOR-a jamči bezuvjetno, neopozivo i na prvi poziv bez izdavanja posebne javne isprave. I mislim da ovo na čemu mi inzistiramo, odnosno na čemu inzistira kolegica uz našu potporu je nešto što je logično i što se mora prihvatiti.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj.
Pa ja mislim prije svega da Vlada RH mora biti javno i transparentno s ove govornice predstavnik bi morao obrazložiti, ja mu postavljam pitanje zbog čega se odbija ovaj prijedlog izmjene zakona koji kolegica predlaže kada je vidljivo da sva tijela pravosudna mjerodavna do Ustavnog, Vrhovnog suda su dale, Europski sud, povjerenica, svi su dali znači svoj stav da jednostavno imamo i da svatko ima pravo na informaciju za sve kredite koje su dobile tvrtke i iznose od HBOR-a. Ja još jednom pitam ovdje predstavnika Vlade, uvaženog tajnika Ministarstva financija da izađe i da objasni zbog čega se krše pravosudne odluke i zbog čega se taji? Da li je to element korupcije unutar ovih kredita ili postoji neki drugi opravdani razlog? Zbog čega? Evo, ja bi vas još jednom zamolio [[Upadica: Zahvaljujem.]] i kolega Grmoja bi želio to čuti. Hvala.
Kolega Bulj. Sljedeća replika, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo, prije par dana smo ovdje imali Povjerenika za informiranje koji je podnio, dakle Godišnji izvještaj zapravo za 2018. godinu kada je bila Anamarija Musa predsjednica. Ja sam postavio pitanje u vezi Hrvatskog nogometnog saveza zašto Hrvatski nogometni savez ne objavi koji saborski zastupnici su išli na svjetsko prvenstvo i odgovor je bio da Hrvatski nogometni savez nije javno tijelo. I sada imate činjenicu da je HBOR, dakle, javno dakle tijelo, da je to javni novac i da opet dakle, ne žele objaviti dakle kojim tvrtkama su dali kredite i to znači za Hrvatski nogometni savez je neprimjereno, a kamoli za HBOR.
Zahvaljujem kolega Sladoljev, odgovor, kolega Bulj. Kolegice Ninčević, molim vas, ugasite mikrofon. Hvala.
Hvala lijepo. Pa eto, to su dva dvostruka mjerila, znači HNS, dali su obrazloženje međutim, za HBOR da ne vridi to obrazloženje, tamo su znači našle način da opravdaju sve one odlaske u Grčku, hotele, dame koje su plaćane iz HNS-a, to je prikriveno HNS. Međutim, kad se tiče HBOR-a uza sve pravosudne odluke, povjerenica, sudovi svi, europski sud, međutim, mi ne dobijamo obrazloženje, mi dobijamo mišljenje u pisanom obliku, međutim, korektno bi bilo zbog javnosti da u ovoj sabornici predstavnik Vlade još jednom potanko objasni što se krije iza neprihvaćanja ovoga prijedloga koji je logičan i koji sve institucije mjerodavne u biti pozivaju da bi tribalo [[Upadica: Zahvaljujem…]] biti otvoreno javno [[Upadica: …kolega Bulj]] [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovana kolegica Ivana Ninčević Lesandrić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Bulj, mislim da je, a svima zapravo je jasno što se krije, krije jer krije se to da se zapravo ne smiju doznati podaci o korisnicima i o količini kredita koji su se izdavale. A ja ću vam sad reći samo sa Odbora za financije pošto vi niste član, pa vjerojatno niste ni upućeni gdje je zapravo predstavnik Vlade RH branio negativno mišljenje Vlade u kojem kaže da ovo već je transparentno i to na način da, kako oni kažu, transparentno je odnosno informacije su dostupne korisniku prava na pristup informacija nakon razmatranja konkretnog zahtjeva za pristup informacijama. Dakle, nije dovoljno što građanin prvo ne zna za koga će uopće zatražit tu informaciju, pa čak i onda da ide ono napamet, pa pošalje za svih 150 000 tvrtki, opet će se razmatrat taj zahtjev i onda će opet netko odlučivat da li on ima pravo na taj pristup informacija, dakle, to nije transparentnost.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj.
Ako je išta u borbi protiv korupcija … [[Govornik se ne razumije]] transparentnost informacija i ovaj vaš prijedlog ide k tome cilju da se vidi i zbog poduzetnika bavi se tim djelom i zbog poduzetnika koji očekuju određene potpore i kredite, jednostavno na ovaj način ta, gdje nemaju pravo na informaciju tko je dobio kredit, se sumnja u korupciju. Ako su sve institucije rekle da ima se pravo na informaciju i slijed logike da je tu javni novac, 7 milijardi kuna se radi javnoga novca, ne vidim niti jedan razlog zašto se to ne podrži, ne vidim niti jedan razlog i saborski zastupnici bi to tribali slijedom logike pravosudnih tijela koji su donijeli odluku, podržat. Međutim, oni to ne žele, al me zanima više mišljenje predstavnika Vlade ne u pisanom obliku, nego nakon ove rasprave da da svoje obrazloženje šta se taji i koje koruptivne radnje jel ja nemam više drugoga načina [[Upadica: Zahvaljujem…]] kako postavit pitanje. Hvala.
…na odgovoru kolegi Bulju. Slijedeća rasprava poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, jasno je o čemu se ovdje radi, zbog čega se taji, zbog čega se ne daju informacije, zbog čega HBOR djeluje kada mu odgovara kao bankarska institucija, a kada mu odgovara da nije bankarska institucija odnosno da ne podliježe nadzoru niti HNB-a, da ne podliježe niti to da se moraju kvalificirati članovi uprave da bi bili akreditirani od HNB-a kako bi mogli upravljati bankarskom institucijom, onda također nije to potrebno, ali kada treba dati informacije da hrvatski građani čuju koje su to tvrtke dobile kredite, e onda je problem, onda se te informacije ne daju. I naravno da nije u interesu HDZ-u nikakva transparentnost nažalost, otpočetka RH, znači naše samostalnosti, HDZ gaji jednu konstantu, a to je netransparentnost i korištenje utjecaja da se javni novac usmjeri vrlo često u privatne interese. I onda imate situacije kao šta je ova koja se desila u Virovitici, 17 milijuna kuna je isparilo, a da nitko ne zna. Da imaju sustav trošenja javnog novca transparentan u Virovitici, to bi se znalo, ne bi to bilo samo do gradonačelnika Kirina i ovog pokojnog gospodina koji je na kraju na vrlo ružan način optužen od svih da je on jedini kriv i na kraju žele svi sa sebe sprati odgovornost na čovjeka kojeg više nema, ali 17 milijuna kuna je nestalo. Koliko milijuna kuna je nestalo iz HBOR-a na sličan način, netransparentno, možda i nezakonito i nikad neće biti vraćen. Stotine milijardi kuna je HBOR plasirala poduzetnicima, obrtnicima itd., jedan veliki dio, iznos veliki, preko 10 milijardi kuna nikad nije vraćen i više od toga. Sjetite se onih, ja sam rekao … [[Govornik se ne razumije]] sela, znači opremanja poljoprivrednih štala i kupnja stoke za vrijeme Čobankovića i Sanadera 2007.-2008. kada je stotine i stotine milijuna kuna uloženo u nešto šta nikada nije zaživilo i koji su krediti svi u problemima vrlo vjerojatno da se vrate, a di je novac nestao od tih projekata? To nećemo znati. Koje su osobe dobile kredite? To nećemo znati. Na kraju, očito je da u jednoj velikoj količini novca ako se stvari poslože netransparentno kao šta su posložene sada, ukoliko sa njima upravljaju ljudi koji su tijesno povezani sa poduzetnicima koji koriste te iste kredite kao šta su to g. Zdravko Marić, ministar financija, gđa. Gabrijela Žalac, g. Tolušić, pa da li vas zanima koliko je kredite realizirano u Virovitičko-podravskoj županiji? Da li je možda tvrtka koja je gradila kuću g. Tolušića korisnik nekih od kredita HBOR-a? Tko zna što ćemo sve otkriti kada bi dobili te informacije koje HBOR tako sa velikom strašću skriva pozivajući se kao da poduzetnike ne izloži, posebnu štetu i da na kraju u okviru tisuće poštenih ima i onih koji su se okoristili i na kraju krajeva vrlo vjerojatno ne transparentno, možda i nezakonito koristili kredite koje su dobili od HBOR-a čiji sav izvor, g. Šuker je rekao da postoje aranžmani koji su vezani na druge institucije, da se plasiraju sredstva koja su iz EU-a kao da to također nije javni novac, kao da kreditne linije od Europske investicijske banke, također nisu javni novac samo šta su sredstva europska a ne iz hrvatskog proračuna i bez obzira na sve opet smo mi milijarde i milijarde uplatili u HBOR i imamo pravo svi znati, svi imamo pravo znati tko i na koji način raspolaže tim novcem i kome ga dodjeljuje, vjerujte mi, imali bi što vidjeti. Imali bi što vidjeti i da čovjek nema obvezu čuvanja poslovne tajne, mogao bi i ja štošta ispričati nelogično što amandman tamo vidio i borio sam se protiv toga. Zamislite logiku, zamislite logiku da je zakonom definirano da u nadzornom odboru HBOR-a sjedi predsjednik HGK-a. Pa za čije on interese tamo sjedi i radi? Znamo situaciju da je Nadan Vidošević kad je bio predsjednik HGK-a sjedio u nadzornom odboru HBOR-a a radio u tvrtci koja je sa tim HBOR-om također imala poslovnu suradnju? Pa je li to sukob interesa? Je li to HDZ nama ajmo to tako reći, kolokvijalno dao? I jasno je zašto HDZ ne želi da se objavi, to su priče za malu djecu, zaštitimo tvrtke, bankarska tajna, ovo, ono, briga njih za to. Njima je da se ne otkriju ove vrste muljaža o kojem sam vam samo mogao naznačiti u svojoj raspravi. Sramotna je odluka g. Pičuljana koji je išao kontra svoje prethodnice kao povjerenik za informiranje da oni nemaju potrebe da te informacije. Vjerujete mi za mene je g. Pičuljan izgubio povjerenje kao povjerenik za informiranje. Davao sam punu podršku gđi. Musi, ona je taj posao radila izvrsno i žao mi je što njezin nasljednik upravo suprotno radi u interesu onih koji ne žele transparentnost u RH. Ja vas pozivam, nema ovdje gotovo nikoga iz HDZ-a, to je stvarno nevjerojatno koja razina nezainteresiranosti za ovu temu vlada ali ono šta vam mogu reći je da ja kao što i ministar kad sam bio, nisam od toga odustajao, i dalje dajem punu podršku tome da svi građani RH dobiju informaciju koju mogu i moraju imati. Još jednom ću vam pokazati kako sam na svojem primjeru to prakticirao, ovdje u svojim rukama držim izdana nacionalna jamstva u 2017. g. Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, 575 jamstava, vrijednih 160 milijuna kuna. Mnogi od tih tvrtki i obrta su dobili kredite HBOR-a, zašto je ovo javno dostupno a ti krediti koje su dobili znači ovdje može vidjeti iznos kredita, jamstva itd. Zašto ti krediti nisu dostupni na HBOR-ovim stranicama, zašto je ovo moguće a to pokazuje da je sve moguće, da ništa nije ugroženo a u HBOR-u to nije moguće. Pozivam vas da podržite ovaj zakon i ukoliko i kada budem u prilici ponovno i kao predlagač zakona ispred većine u Hrvatskom saboru, zalagat ću se da se te informacije objave, hvala lijepo.
Zahvaljujem, kolega. Nas dvojica smo iz HDZ-a tu kao što vidite, kolega Culej i ja a vi ste vidim usamljeni u klubu SDP-a. Imamo repliku, poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, mislim da je svima jasno da je ovaj stav Vlade i vladajuće potpuno neobranjiv, nešto za što sve ključne institucije u državi, Visoki upravni sud, Vrhovni usud, Ustavni sud, kažu da trebaju dostaviti uvid u kredite, korisnike kredite jer se ovdje radi o javnim novcima, uostalom država jamči za HBOR, potpuno je nevjerojatan ovakav stav Vlade ali i g. Pičuljana, sjetite se koliko sam ja ovdje napadao njegovo imenovanje i on sada donosi odluke u korist HBOR-a, a te njegove odluke ruši Visoki upravni sud, ovo je jako važna tema, žalosno je da nije bolje popraćena, žalosno je da je sabornica ovako prazna, da mi ovdje uporno kao saborski zastupnici inzistiramo na transparentnosti, ja bih volio da ova tema ostane dulje u fokusu javnosti jer pokazuje kakav je odnos vladajućih prema [[Upadica: Zahvaljujem…]] transparentnosti i prema [[Upadica: …kolega Grmoja]] hrvatskim građanima. Hvala.
Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. U pravu su u potpunosti kolega Grmoja, znači, sabornica je nažalost prazna i ono što mogu primijetiti 70% prisutnih zastupnika u HS u ovom trenutku su predstavnici opozicije. Znači, pardon, znači, 90 skoro %, znači imamo od 11 zastupnika, 77% da budemo točni, znači je prisutno u hrvatskoj sabornici, od 11 zastupnica samo troje ih je pozicija, 8 ih je opozicija, tako da dam malo širu sliku od onoga šta je potpredsjednik HS maloprije rekao, to je u skladu sa, nažalost, zainteresiranošću pozicije za transparentnost, šta nije samo po pitanju ovog zakona, nego i mnogih drugih, apsolutno sve treba prezentirati građanima, neka vide i neka znaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Slijedeća replika poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Poštovani kolega Maras, baš mi je drago što vi govorite o ovoj temi jel ipak ste vi u kampanji bili 007 James Bond, ali sjetite se onoga malog Kalimera koji je viko „to je nepravda“, tako i vi, a zaboravljate da je kredit HBOR-a samo dva mjeseca nakon što je SDP došao na vlast 2012. dodijelio šogorici Zorana Milanovića, vašega premijera 1,9 milijuna kuna za autopraonice, pa da li ste se sjetili tog slučaja kada je HBOR na taj način dijelio novac? Da li je nekome javio ili nije? Dal ste znali za taj slučaj? 1,9 milijuna, a što bi bilo još tragičnije da je bar ostalo u obitelji, nego su se raspali i u braku nakon dva mjeseca. Tko je vratio te pare? Nije niko.
Zahvaljujem kolega Culej. Odgovor kolega Maras.
Moram priznat da ovako informiran kao što ste vi, nisam, mada razina informacija kojom vi raspolažete, se vrlo rijetko pokaže kao autentična, znači to je planinc goranc, po šumama i gorama, s brda s dola, kak se, kak se veli, nabacivanje temama i informacijama koja jednostavno ne može nitko živ provjeriti, al ja bi volio, podržite, šta maše, ima nekaj na mobitelu? [[Upadica: Autopraonica]] Znači [[Upadica: Kolega Culej, molim vas nemojte ometat]] ja bi volio, ja bi volio kolega Culej da vi podržite ovaj zakon kad ste već tolko za transparentnost da svi vidimo to šta vi imate na mobitelu, zašto bi samo vi bili tako informirani, dajte da svi znamo, da svi građani to znaju, dignite ruku za taj zakon, pa ćemo znat kome, šta je, kako je itd., nemam apsolutno ništa protiv toga, vi se tome protivite, vi ste taj koji želite samo da vi znate te informacije, a da ne znaju ostali građani RH.
Zahvaljujem kolega Maras na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega Maras, evo nažalost riječ transparentnost prestaje tamo gdje RH počinje, pogotovo kada se radi o tokovima novca, posebno javnog novca, svjedoci smo evo i svih afera, pa i evo zadnje koju gledamo u Virovitici gdje je javni novac otputovao negdje gdje se sad istražuje, čovjek je ostao bez života, bez obzira na koji način i jednostavno nemamo transparentnih podataka o tome što se tamo dogodilo. Isto tako se i sa svim ovim sredstvima o kojima se danas govori barata onako u nekoj sivoj zoni, jednostavno niti građani znaju, pa čak niti mi zastupnici ne možemo doć do pravih podataka kako bih mogli o tome raspolagat. Dokle će ta riječ transparentnost biti jedna strana riječ u RH?
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras se javio za riječ, izvolite.
Hvala lijepa. To je jedan od floskula koja se nažalost koristi vrlo često…
Kolega Maras, ispričavam se, jel odgovarate na repliku ili?
Da, da, odgovaram na repliku.
Odgovarate, onda izvolite.
Da, da odgovaram na repliku, pa piše vam u … [[Govornik se ne razumije]]
Oke.
Znači to je, to je jedna od floskula koja se često koristi u žargonu kampanja političara koji to u biti ne misle, nažalost dominiraju ljudi koji sada obnašaju vlast, transparentnost, sve ćemo mi reć, sve ćemo mi pokazat, a na kraju neće pokazat ništa. Jedini koji ima informaciju u ovoj dvorani je g. Stevo Culej na svom mobitelu i ja bi volio imat takav mobitel da vidim te informacije koje njemu stižu, ali nemam. Znači, samo g. Stevo Culej ima te informacije i on raspolaže s njima, ja želim da svi građani RH, a ne samo g. Stevo Culej znaju tko je kakve kredite dobijao od HBOR-a, tko ih je koristio, doduše, nemam baš tolku zainteresiranost da znam tko je čija šogorica, to on samo želi znati [[Upadica: Zahvaljujem]] ali bih htio znati tko je kredite dobio [[Upadica: Zahvaljujem kolega Maras…]] Hvala lijepo.
…na odgovoru. Evo, izvolite sad za stanku riječ.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Tražim stanku da se malo konzultiramo još oko ove teme, pogotovo nakon informacije koju, koju sam sada tu čuli, evo nas 15-tak koji smo, sad se malo već počela popunjavat sabornica, a to je da g. Stevo Culej ima informacije koje ostali građani RH nemaju. Znači, želimo se konzultirati da vidimo koji je način da svi građani RH, ne samo g. Stevo Culej, nego i g. Grmoja, g. Radin, g. Aleksić, kolegice i kolege i svi ostali koji su ovdje, imaju informacije tko je dobio kredite od HBOR-a. To želimo ne samo gospodin Culej, naravno mi ne želimo kao gospodin Stevo Culej da znamo tko je čija šogorica to je ipak njegov dio posla, njega to interesira, nas interesira tko je dobio kredite i na koji način je dobio kredite i koliko je tih kredita podijeljeno u zadnjih, od početka HBOR-a, znači preko 100-tinu i nešto milijardi i na koji način su i da li su vraćeni odnosno na koji način su ti projekti realizirani. E onda sam siguran da bi svi mi, pa i gospodin Stevo Culej vidjeli koliko je puta netko tko je povezan sa HDZ-om dobio kredit, kako su ti krediti realizirani, zašto je netko vratio kredit za turizam pa onda opet od banke vjerojatno u istom programu po povoljnijoj kamatnoj stopi uzeo novi kredit, pa se onda slikao sa HDZ-ovim ministrima itd. To je ono čega se boji HDZ i zbog čega ne podržava ovaj zakon.
Zahvaljujem, kolega Maras. Određujem stanku do 11 sati i 41 minute. STANKA U 11,31 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,43 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. U ime predlagatelja, poštovana kolegica Ivana Ninčević Lesandrić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Drago mi je vidjeti cijelo jutro aktivno saborske zastupnike, međutim nije mi drago što su to samo saborski zastupnici, oporbeni zastupnici, iz redova vladajućih osim u ime kluba gdje večeras neće podržati zakon, javio se jedino g. Šuker i to vrlo neuobičajeno za njegovo javljanje, vrlo šturo rekla bi, gdje zapravo ni on sam nije imao što reći na sva ova kronološka događanja vezana za ovu temu već je samo rekao da se HBOR ne financira samo iz državnog proračuna već i iz drugih izvora, istina, međutim ovih 7 milijardi kuna iz državnog proračuna nama je itekako dovoljno da ta sredstva odnosno ljudi, pravni subjekti kojima su dodijeljena budu javna. Htjela bi evo još jednom ponoviti s obzirom da je sad nešto malo više zastupnika nego jutros u Hrvatskom saboru a to je da HBOR odnosno dodijeljena sredstva HBOR-a trebaju biti transparentna, kaže i povjerenica za informiranje i Visoki upravni sud i Vrhovni sud i Ustavni sud pa na kraju krajeva i Europski sud, međutim sve te odluke i sva ta rješenja i dalje ne znače ništa HBOR-u jer oni i dalje odbijaju javno objaviti bilokakve informacije a vrlo je važno napomenuti još jednom da HBOR nije poslovna banka, već je javna institucija koja raspolaže javnim sredstvima, njezin temeljeni kapital uplaćuje državni proračun, država odgovara za sve obveze HBOR-a, jamči bezuvjetno, neopozivo i na prvi poziv bez izdavanja posebne javne isprave, to su vrlo, vrlo važne informacije zbog kojih upravo i želimo da se objave dakle svi korisnici usluga HBOR-a jer se radi o javnom novcu, javnom tijelu koje raspolaže javnim novcem.
Zahvaljujem kolegici Ninčević Lesandrić. Imamo replike, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice, složio bi se s vama da mi je nejasno kako kolege iz vladajuće većine apsolutno nemaju nikakvih komentara osim jednog komentara koji je dao kolega Šuker i još je više zabrinjavajuće kako predstavnik Vlade ne želi ovdje pred javnošću saborskim zastupnicima odgovoriti zašto ne bi se transparentno objavilo krediti HBOR-a za sve tvrtke koje su ga dobile i u kojem iznosima su ti krediti dati. I kad vidimo sve što se događalo oko ovoga i ovaj vaš prijedlog je prihvatljiv i kad vidimo da je Visoki upravni sud, Vrhovni sud, Ustavni sud, povjerenica, svi su ta to da bude transparentno i da bude javno objavljen popis svih tvrtki koje su dobile kredit od HBOR-a i visini kredita, međutim Vlada se protivi, saborski zastupnici se protive, ne poštovanju se institucije, ne poštivaju informacije.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Odgovor, kolegica Ninčević Lesandrić, izvolite.
Kolega Bulj, pa predstavnik Vlade vjerojatno ne smije reći svoje mišljenje već mora ponoviti ono što piše u mišljenju Vlade a mišljenje Vlade je negativno i u svom mišljenju Vlada zapravo kaže u jednu ruku da je uopće nije briga i što kaže Visoki upravni sud, Vrhovni sud i Ustavni sud i povjerenica jer Vlada je sama zaključila da je ona iznad svih institucija, iznad svih sudova, iznad Europskog suda i iznad svih živih koji zapravo na sasvim logičan, znači to je sasvim logično da to bude javno i transparentno i objavljeno i naravno da svi ... [[Govornik se ne razumije.]] i rješenja i presude i nalažu to tako mora bit, međutim Vlada se ovdje postavlja se iznad svih njih i uopće ih nije briga što i što sve institucije kažu i što mi raspravljamo u Saboru i što zapravo u krajnju ruku ovaj zakon i govori, hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštivani potpredsjedniče. Kolegice Lesandrić, HBOR, dale sjajna institucija sa vrlo važnom pozicijom i značajem za jednu državu koja doista može biti generator razvoja i koja može biti mjesto u kojem se demonstrira da država brine jednako o svima i gdje svi građani imaju jednake prilike za dobiti sredstva, razvijati poslovne ideje i na taj način gurati zemlju naprijed. I na koncu kad vidimo dakle vaš prijedlog je ustvari izvrstan i on bi između ostaloga bio ja mislim vrlo dobra i demografska mjesta jer ovako ljudi mladi koji bi htjeli i kojima trebaju novci, ne mogu naprijed a drugi mogu.
Zahvaljujem kolega Dobrović. Odgovor, kolegica Ninčević, izvolite.
Pa upravo tako, kolega Dobrović, već sam rekla maloprije u izlaganju dakle, poznajem mnogo poduzetnika koji su za daljnji razvoj svog proizvoda, usluga i općenito poduzeća trebalo kreditna sredstva i nekako najlogičnije bi bilo da se obrate HBOR-u koja upravo i služi tome, međutim oni to nisu napravili iz razloga odnosno njihovo objašnjenje ... [[Govornik se ne razumije.]] sve i onako i onako sve namješta. I upravo zbog toga trebamo uvesti tu transparentnost da jednostavno se maknemo više od tog razmišljanja da se sve namješta, da je korupcija, da je ovako, da je onako jer tim ljudima treba poticaj. Jedini poticaj je da oni vide transparentno tko je sve dobio kredit, na koji način pa će se onda i oni prijaviti, ovako se nikome ne isplati gubit 6 mj. svoga vremena, papirologije, milijun i jedne takse i ne znam više ni ja čega sve a da bi na kraju ne bi dobili taj kredit.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštivani potpredsjedniče. Evo, puni se sabornica, dolaze zastupnici na glasovanje a ovdje cijelo jutro uglavnom zastupnici MOST-a, znači raspravljaju o ovoj temi, pridružili su nam se kasnije dio kolega iz SDP-a i HSS-a ali ali sabornica je prazna, a tema je jako važna. Radi se o tome da je kolegica Ninčević tražila da HABOR javno objavi kredite koje dodjeljuje, korisnike tih kredita. S tim se slažu i najvažnije institucije u RH to je Visoki upravni sud, to je Vrhovni sud, to je Ustavni sud. S tim se slagala i povjerenica za informiranje Ana Marija Musa, međutim trebala je biti maknuta da bi došao gospodin Pičuljan, čovjek iz bivšeg sistema koji je očito odgovarao znači HDZ-u jer znamo da se u bivšem sistemu tom protuhrvatskom, komunističkom sistemu, da se nije smjelo ni govoriti, ni misliti, da se nije moglo doći ni do informacija i takvu praksu očito vladajući nastavljaju. Ne žele jedno demokratsko društvo u kojem građani imaju pravo na pristup informacijama, u kojima imaju pravo na slobodno mišljenje, na izražavanje svojih stavova, ne žele da znamo kome HABOR dodjeljuje kredite, kakvi su iznosi tih kredita, na koji način su ti krediti dodijeljeni. I ja ću ovdje samo pročitati, znači da biste shvatili o čemu govorim, presudu Visokog upravnog suda koji je srušio mišljenje gospodina Pičuljana što je skandalozno da povjerenik za informiranje krije informacije, znači kaže Visoki upravni sud u svojoj odluci, da HABOR nije citiram: poslovna banka nego javna institucija koja raspolaže javnim sredstvima, da njezin temeljni kapital uplaćuje država iz proračuna, da država za sve obveze HABOR-a jamči bezuvjetno, neopozivo i na prvi poziv. Dakle, i na prvi poziv bez izdavanja posebne javne isprave. Dakle, ovdje je sve jasno i ja ne mogu shvatiti ovakvu grčevitu borbu vladajućih da se sakriju krediti HABOR-a, to mi je potpuno neobjašnjivo. Ja bih volio, evo sada dolaze kolege HDZ-a, da se netko javi za riječ i da pokuša opravdati ovakav stav Vlade, evo može to biti kolega Borić npr. ili kolega Stičak koji je upravo ušao, neka se javi i neka nam objasne kako vladajući zastupaju stav koji je protivan najvažnijim pravosudnim institucijama u ovoj državi, Visokom upravnom sudu, Vrhovnom sudu, Ustavnom sudu. Kako je to moguće i kako oni opravdavaju činjenicu da skrivaju informacije o javnim sredstvima koja, koje dodjeljuje HABOR? A koja su, radi se naravno o državnim novcima odnosno novcima koji su novci naših građana. Svi državni novci dolaze od uplata građana znači to su novci građana. I vi sada od tih građana krijete informacije o kreditima, o kreditima HABOR-a. Pozdravljam sve one koji su došli glasovati u 12 sati [[Upadica: Kolege, kolege iz HDZ-a ja bih vas lijepo molio da ne ometamo kolegu Grmoju dok raspravlja, izvolite kolega Grmoja.]] Dakle, ovaj mislim da je situacija ovdje jasna, da je transparentnost jedini način kako se možemo boriti protiv korupcije i mi ćemo kao MOST ustrajno, dosljedno zagovarati transparentnost, to činimo i ovim zakonskim prijedlogom kojim tražimo javnu objavu svih kredita HABOR-a, al to činimo i drugim zakonskim prijedlozima poput zakona kojeg sam nedavno uputio u proceduru koji je dio našeg antikorupcijskog paketa, a to je da se svi troškovi dužnosnika javno objave, na jednom mjestu po uzoru na Irsku i Kanadu. Kolega Panenić je u svom izlaganju govorio kako je jedan ministar u vladi Tihomira Oreškovića jedini sakrio informacije o troškovima koje čini kao ministar, znači nije odgovorio medijima. Kada bi se izglasao ovaj zakon koji sam predložio to bi bilo nemoguće, jer bi svako tijelo od čelnika jedinica lokalne samouprave, županija, pa do najviših državnih dužnosnika morali, njihova tijela bi morali javno na jednom mjestu objavljivati sve troškove. Ne znam zašto se toliko bojimo transparentnosti, ne znam zašto se toliko bojimo toga da sve bude javno obznanjeno. To će uostalom utjecati i na nas kao političare da ne dođemo u situaciju znači nekakvih malverzacija ili bilo čega drugog. Govorio je ovdje jedan kolega o situaciji u Virovitici, pa to je skandalozno da se takve stvari događaju, da nestane 17 miliona kuna iz proračuna, da nemamo odgovore, da se dogodi jedan nesretni slučaj da se ne dogodi ni obdukcija tog čovjeka. Ne kažem da je tu bilo nešto drugo osim onoga što je utvrđeno, ali jako smrdi kolege, jako je čudna situacija. I to je ono što nije dobro, što ruši povjerenje u institucije, što ruši povjerenje u političare, što ruši povjerenje u ovaj visoki dom. Ono na čemu ćemo mi inzistirati je apsolutna transparentnost, znam da su se neke kolege ih HDZ-a zalagali za takvu transparentnost, evo tu je kolega Milošević. I ja mislim da ni on sam ne može nikako opravdati činjenicu da su vladajući ustali protiv toga da se krediti HABOR-a javno objave. To je stajalište svih visokih pravosudnih institucija u ovoj državi. I ja pozivam ponovno sve zastupnike očito o ovom prijedlogu zakona nećemo danas glasovati jer nećemo uspjeti raspraviti ovu točku, ali pozivam vas sve da kada dođe na glasovanje ova točka, sukladno odlukama najviših pravosudnih tijela podržite ovaj zakonski prijedlog. Isto tako moram naglasiti svoju izrazitu, svoje izrazito nezadovoljstvo povjerenikom za informiranje gospodinom Pičujanom koji je kratko na toj funkciji, a već su mu dva mišljenja i dvije odluke su mu srušene od strane Visokog upravnog suda i to baš zbog slučaja kredita HABOR-a jer je on stao na stranu HABOR-a, a ne na stranu građana koji su tražili informacije, što je apsolutno nedopustivo i neprihvatljivo. Dobro je što je evo sabornica sve punija, bilo bi dobro da kolege malo i poslušaju o čemu smo mi to cijelo jutro ovdje raspravljali, tema je važna i sad sam u poziciji potpredsjedniče da se nadglašavam [[Upadica: Kolegice]] s kolegama…
Samo malo kolega Grmoja. Kolegice i kolege, ja bi vas lijepo molio za mir u sabornici, oni koji imaju još nešto za reći međusobno nek napuste sabornicu, a da kolega Grmoja završi sa svojom raspravom, izvolite kolega Grmoja.
Hvala vam, hvala vam potpredsjedniče i još jedna pohvala za vaše predsjedanje, smatram da ste najbolji predsjedavajući u ovom sazivu HS. Dakle, dakle, dakle, da znači predsjedavajući puno više predsjedava i moram ga istaknuti kao jako pozitivnog u onom što radi, nemam, nemam nikakvih ograda prema tome. Dakle, dakle, što se, što se tiče ovog prijedloga, što se tiče ovog prijedloga zakona, ja vas pozivam poštovane kolege da podržite pravo naših građana na pristup informacijama, ovo su jako bitne stvari, radi se o novcu građana, o kreditima HBOR-a i apsolutno je nedopustivo da HBOR uz potporu vladajuće većine ne dopušta građanima da dođu do tih jako važnih informacija. Vjerujem da dijelite takav stav, nismo mogli čuti osim kolegice koja je, kolegice Marijane koja je imala raspravu u ime kluba, nismo mogli čuti niti jednog zastupnika HDZ-a kakav je vaš stav po tom pitanju, ja bih molio da razmotrite svoje stavove i da podržite ovaj zakonski, ovaj zakonski prijedlog. Evo, ne, ne mogu više govorit jer jednostavno prevelika je buka u sabornici. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, ja vas lijepo molim još jednom za mir u sabornici. Imamo repliku, poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja, dakle, skrivanje informacija o ulaganju javnog novca u poslovne svrhe, javnog novca koji bi trebao biti na raspolaganju svima koji dolaze s dobrom idejom jer je dobra ideja u realizirana u poslovnom okruženju, zdravom poslovnom okruženju, nešto što doprinosi razvoju RH. Inzistiranje na tome da se skrivaju informacije u stvari govori jako puno. Prema tome, ja ne znam zašto se deklarativno Vlada zalaže i trsi ne bi li se popravila na razno raznim listama Doing Business i ne znam kojim korumpiranosti, kad je ovakva jedna stvar prilika da se strahovito skoči, dakle, naravno prema gore, prihvatiti ovaj zakonski prijedlog koji, ja ne znam koga ugrožava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Dobrović, ni nama to nije jasno, nije nam jasno čemu ovakva ustrajnost u tome da se sakriju informacije o kreditima HBOR-a, javnost to zahtijeva, najviše institucije ove države to zahtijevaju, nabrojao sam ih, dakle, ne znam čemu takav otpor, što se to krije, od koga se kriju informacije? Od onih koji nas plaćaju dragi građani i dragi odnosno dragi, drage kolege, nas građani plaćaju, oni daju novac i za kredite HBOR-a, oni daju novac i za naše plaće i ne mogu vjerovati da je ovakav stav vladajuće većine prema ovom prijedlogu koji je racionalan, normalan i koji uostalom ima potporu najviših pravosudnih tijela ove države.
Zahvaljujem. Kolega, kolega Đakić i kolega Franjo Lucić, ako imate toliko neodgodive obaveze, molim vas napustite sabornicu i dozvolite da nastavimo s radom. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Grmoja, vidimo da su došle naše kolege ovdje, da jednostavno ne možemo komunicirati, došli su napraviti obavezu koja je naređena da dižu ruke petkom prije podne i da ne možemo o vrlo bitnom zakonu komunicirati na način o kojem bi tribalo razgovarati, a to je jedan transparentan prijedlog zakona da se objave javno krediti svih tvrtki kojima iznos kredita koje je HBOR dala. Mi tu informaciju ne možemo dobiti bez obzira što je Vrhovni sud, Upravni sud, Ustavni sud, Europski sud, kazao da imamo pravo na informaciju i pravobraniteljica, koji je razlog gospodo zastupnici koji ste sad ušli i došli glasati ovdje i dobili ste šalabahter, koji je razlog da kršite odluke od naših pravosudnih tijela, europskih tijela? [[Upadica: Zahvaljujem]] Evo, kolega Stier se pozivao na rješavanje korupcije [[Upadica: Kolega Bulj]] i borbu protiv korupcije [[Upadica: Kolega Bulj…]] hoćete li glasat za ovaj zakon? [[Upadica: …zahvaljujem]] Hvala.
Odgovor, kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, da cijelo jutro smo ovdje raspravljali u praznoj sabornici o ovom prijedlogu zakona, borili se za pravo naših građana da dobiju pristup informacijama, da dobiju informacije o kreditima HBOR-a odnosno da dobiju informacije o javnom novcu koji HBOR uplaćuje znači odnosno isplaćuje određenim poslovnim subjektima, međutim, te informacije očito vladajući žele sakriti, a situacija u sabornici je sada jako teška uopće za bilo kakvu raspravu i očito se došlo odraditi posao ovdje, izglasati, vladajuće nije briga niti za građane, niti za njihovo pravo da znaju, da znaju ključne informacije, dakle, jednostavno ovdje je postalo neizdrživo, neizdrživo za, za raspravljati, a neshvatljivo je da vladajući odbijaju ovaj naš prijedlog.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, ja vas lijepo molim još jedanput da mir u sabornici uspostavimo kako bi mogli nastaviti s raspravom jer u protivnom dati ću stanku pa ćemo onda nastaviti kada se smirite. Imamo sljedeću raspravu poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, pa s obzirom da je gužva u sabornici i da vidim da se HDZ-ovim zastupnicima iznimno žuri, evo ja ću završiti svoju raspravu pa da možemo raditi dalje a to apeliram i na ostale kolege, pa da odradimo ovo pa da kolege iz HDZ-a mogu otići na vikend i da ih ne zadržavamo ovdje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Kolege jako lijepu poruku šaljemo hrvatskoj javnosti kako se ponašamo u Hrvatskom saboru. Sljedeća raspravu poštovani kolega Miro Bulj u ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista završnu riječ. Izvolite.
Kolegice i kolege, čak ni predstavnika Vlade više nemamo koji bi morao dati mišljenje o vrlo bitnom prijedlogu izmjene zakona gdje se traži da se javno i transparentno objave svi krediti i iznosi kredita dodijeljeni u HBOR-u. Sve institucije kolegice i kolege, sve institucije koje su mjerodavne od Visokog upravnoga suda, Vrhovnoga suda, Ustavnoga suda, povjerenice bivše, svi su rekli da ovo mora biti javno i transparentno objavljeno i da svaki građanin ima pravo znati. Novinari nisu mogli doći još 2014. do ovih podataka u slučaju Šegon i nastavilo se je dalje. Ovdje se radi o 7 milijardi kuna javnoga novca u HBOR-u koji su dodijeljeni tko zna na koji način i sve institucije čak i Upravni sud, čak i Ustavni sud, Vrhovni sud, povjerenica, osim državnoga odvjetništva koji se protivio, Vlade RH koja se protivi i ovdje imamo predstavnika Vlade RH, Klub MOST-a, cijelo jutro raspravljamo o vrlo bitnom prijedlogu kojeg je dala kolegica Ivana Lesandrić-Ninčević, koja je dala ovaj prijedlog da ga raspravimo i da donesemo odluku kakvu treba donijeti. I Europski sud na koji se pozivate, pozivate se na borbu protiv korupcije, pogotovo evo kolega Stier je uvijek upozoravao da je to ključ problema. Evo ja pozivam kolegu Stiera da javno se digne i kaže kako će glasati o ovome prijedlogu. Jer nema razloga da ovo Vlada krije ako se ne radi o korupciji. Jer ovo je javno i transparentno. Pitam vas sve kolegice i kolege ima li pravo hrvatska javnost znati tko je dobio kredite, koje tvrtke i o kojim iznosima od HBOR-a. Evo pozivam vas sve kolege i kolegice poglavito vas iz većine koji šutite osim gospodina Ivana Šukera koji se javio i nejasno je poslao poruku o čemu se radi. Pitam vas sve, znam da ste zauzeti šalabahterima i kako ćete glasati ali ovdje se radi o vrlo bitnom zakonu. Znam kolegice Glavak da vi nemate kad ovo slušati, vidim da ste nervozni. Saslušajte molim vas, ovo je pravo svih, ovo je pravo naših građana da se javno, javno utvrdi da HBOR ne smije kriti podatke tko je dobio i u kojem iznosu kredite, koje tvrtke. To je iz razvoja gospodarstva, to je zbog konkurentnosti naših poduzetnika ako nemaju svi istu mogućnost i ta ne konkurentnost i ta nepravda koja ovdje krije se ispod ovoga, vjerojatno se krije korupcija i na ovaj način, na ovaj način se koči razvoj RH i demografski pad. Ako su ponavljam Visoki upravni sud, Vrhovni sud, Ustavni sud, povjerenica rekli da se mora javno objaviti, da se treba objaviti javno popis svih tvrtki koji su dobili kredite i visine kredita u HBOR-u zbog čega se gospodo protivite, vi, Državno odvjetništvo kolege i vi gospodo iz Vlade. Cijelo jutro postavljamo pitanje ovdje iz kluba MOST-a na ovaj prijedlog kolegice Ivane Ninčević, zbog čega Vlada RH i njen predstavnik ne izađe na ovu govornicu i ne da dodatno obrazloženje jer mišljenje je neprihvatljivo jer sve ove institucije koje sam nabrojao jasno govore da mora se ovo prihvatiti i da mora biti javno i transparentno objavljen ovaj popis svih tvrtki u HBOR-u. I zaista očekujem kolegice i kolege da nakon ovoga što ste dobili šalabahter kako glasati i kada se petkom pojavite ovdje na sjednici a poglavito od onih koji naglašavaju borbu protiv korupcije a to je poglavito naglašavao, ponavljam, naglašavao je primjer nabrojao sam gospodina Stiera, da javno svojim kolegama savjetuje i da im napiše na šalabahter da ovo moraju prihvatiti jer je i Europski sud na koji se gospodin Stier i ostali kolege pozivaju također donijelo javnu presudu, odluku, rješenje da ovo mora biti javno objavljeno. Hvala lijepa.
Hvala vama. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sada ćemo napraviti prekid rasprave o Prijedlogu zakona o Izmjeni i dopuni Zakona o HBOR-u i pristupiti ćemo glasovanju. Dakle, gotovi smo za danas sa glasovanjem. Aha, što se tiče prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Hrvatskog banci za obnovu i razvitak završno izlaganje koje je trebala imati zastupnica Ninčević, ona je odustala, tako da zaključujem raspravu i glasovat ćemo o toj točki kada se steknu uvjeti pa ćemo sada preći na slobodni govor po klubovima. Molim vas, tko želi ostati, neka ostane, a tko napušta sjednicu, neka i to učini.
Hvala g. predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3., članka 161., stavka 1., članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za izbor i imenovanje predlaže razrješenje člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora dr. Tomislava Sokola a za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora predlaže se Branka Juričev Martinčev. Predlaže se razrješenje člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora dr. Tomislava Sokola a za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Mato Čičak. Predlaže se razrješenje člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora dr. Tomislava Sokola a za članicu Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora predlaže se Ljubica Lukačić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora dr. Tomislava Sokola a za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlaže se Ivan Šipić. Predlaže se razrješenje članice Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora Ljubice Lukačić a za člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora predlaže se Ante Babić. Predlaže se odluka o imenovanju članova Državnog povjerenstva za procjenu šteta od prirodnih nepogoda. Za članove Državnog povjerenstva za procjenu šteta od prirodnih nepogoda, predlaže se magistar Krešimir Dragić član iz Ministarstva financija, Nataša Vešligaj prijedlog iz Ministarstva financija, Sanja Krnić Bastać članica iz prijedlog Ministarstva poljoprivrede, mr. Pave Šašlina prijedlog iz Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, Miro Macan prijedlog iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike, mr. Jasna Divić članica prijedlog iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture i Krešimir Frančić prijedlog iz osiguravajućih društava. A članovi zastupnici ostaju, to su predsjednik državnog povjerenstva dr. Josip Križanić, a članovi Damir Felak, Josip Đakić, Robert Janković, Marta Luc Polanc, Marko Vešligaj i Anka Mrak Taritaš, do predstavnika zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu, ako nema zainteresiranih zatvaram raspravu pa predlažem da glasujemo objedinjeno o svim prijedlozima koje nam je iznio predsjednik odbora Sanader. Dajem dakle na glasovanje sve odluke nadležnog odbora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 84 glasa za, da su donijete odluke kako ih je predložio odbor.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, to je: - Izbor, imenovanje i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, g. Antu Sanadera da obrazloži prijedloge odluke, izvolite kolega Sanader.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, molim malo pažnje. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3.m članka 161. stavka 1., članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog predlaže razrješenje člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora Petra Škorića a za člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora predlaže se Ante Plazonić. Predlaže za članove Odbora za turizma Hrvatskog sabora, Vinka Grgića i Sašu Đujića. Predlaže se za voditelja izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini ... [[Govornik se ne razumije.]] Marka Vešligaja s obzirom da je dana 12. srpnja 2019. dužnost voditelja izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini ... [[Govornik se ne razumije.]] prestao obnašati Predrag Matić zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se odluka o imenovanju i prestanku mandata viceguvernera HNB-a. Za viceguvernera HNB-a predlažu se dr.sc. Michael Faulend i Bojan Fras s obzirom da je na 5. srpnja 2019. dužnost viceguvernera HNB-a prestali su obnašati dr. Michael Faulend i Bojan Fras zbog prestanka mandata. U prilogu imate sve životopise pa možete pogledat ako vas interesira, hvala.
Zahvaljujem poštovanom predsjedniku odbora g. Anti Sanaderu. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo kao što je spomenuto, dakle 5.7.2019. je istekao mandat dvama viceguvernerima koji se predlažu i za slijedeći mandat, radi se o g. Michaelu Faulandu, dipl. ekonomistu i g. Bojanu Frasu koji je pravnik po struci i koji su i do sad obnašali te dužnosti. Naime, člankom 80. stavkom 2. Zakona o HNB-u, propisano je da viceguvernere HNB-a imenuje Hrvatskog sabora a na prijedlog Odbora za izbor i imenovanja uz prethodno mišljenje Odbora za financije i državni proračun. Kako smo suglasni i jednoglasno tu odluku da ova dva kandidata nastave svoje mandate, dakle još narednih 6 g., to evo klub HDZ-a zajedno sa svojim koalicijskim partnerima su predložili navedene kandidate i evo svojim iskustvom, svojim radom i izuzetnom stručnošću možemo potvrditi da su ovo kvalitetni kandidati za buduće razdoblje.
Zahvaljujem kolegici Perić. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem predsjedniku odbora g. Sanaderu na obrazloženjima prijedloga, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan, nastavljamo sutra sa radom u 9 i 30 ujutro sa izjašnjavanjem o amandmanima i u 12 sati ćemo imati glasovanje. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 21,06 SATI
Idemo sada na izbor, imenovanje i razrješenja. Prijedlog Odluke o izboru članice Državnog izbornog povjerenstva RH. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, rasprava je zaključena. Naglašavam da je sukladno Članku 7. Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu za donošenje ove odluke potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Klub SDP-a traži stanku kako bi još jednom upozorili da se radi o neustavnoj i nezakonitoj uzurpaciji još jednog neovisnog tijela, a to je Državno izborno povjerenstvo. Izborom članice Državnog izbornog povjerenstva kako je predloženo, vladajuća većina imat će 4 člana, a opozicija će ostati na 2 člana. Dakle, još jednom ću ponoviti o čemu se radi. 2000. i neke godine, mislim da je bila '13. gospodin Josip Vresk je izabran u Državno izborno povjerenstvo kao prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a. Nakon toga gđa. Ana Lovrin i g. Emil Tomljanović također su izabrani u DIP na prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a. Kako HDZ danas čini parlamentarnu većinu, 4. član DIP-a također će biti izabran na prijedlog HDZ-a. Prema tome, možemo jedino zaključiti da ste vi i Vlada i opozicija. Ali ne, dakle, ovo je još jedan pokušaj da se neovisno tijelo dovede u ovisnost od vladajuće većine iako za to nema nikakve potrebe jer mislim da i DIP i u sadašnjem sastavu radio dobar posao i ne znam zbog čega na ovome, dakle, inzistirate. Kao što ste bili mudri i to niste napravili pred europske izbore, onda budite mudri i to nemojte napraviti pred predsjedničke izbore. Stoga jer unaprijed najavljujem da ćemo uputiti Ustavnom sudu zahtjev da se poništi ovaj izbor i da se sastav DIP-a napravi tako kakav će biti u skladu sa zakonom ili promijenite zakon. Imate većinu pa to napravite. Zahvaljujem.
Dobro. Prijavljuje li se još netko? Kolega Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, tražim stanku u ime Kluba GLAS-a i HSU-u. Dakle, raspravu o sastavu DIP-a smo radili. Znamo da 3 mjesta su vladajućih, 3 mjesta su oporbenih. No, međutim, bez obzira na to, vi ste se odlučili, pričekat ću ja da kolege odu [[Upadica: Kolegice i kolege, molim vas, ipak malo.]] Nemam ja problem, pričekat ću ja da kolegu odu ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] očito im je naporno nešto čuti pa onda, samo neka odu. Dakle, 3 mjesta su vladajućih, 3 mjesta su oporbenih. Imate dovoljno ljudi da promijenite zakon. Promijenite zakon. Ali, nemojte ovo raditi. Nemojte ovo činiti. Nemojte raditi stvar koja je zapravo naopaka. Stvar koja je nakaradna. Stvar koja neće služiti nikom na čast. Apsolutno je jasno kakav je sastav bio izbornog povjerenstva u trenutku kad je bilo birano. Da li će se sastav izbornog povjerenstva, ovisno o preslagivanju u Saboru, svaki put kad preslagivanje u Saboru bude nekakvo drugačije mijenjati. Neće se mijenjati. Bila je izuzetno mudra odluka kad ste se odlučili vezano za EU izbore da prije toga ne bude, pa pričekajte da izbori prođu pa onda iza tog jer u ovom trenutku imate odnos 3-2, prema ovom trenutku je odnos vama u korist. Ali, nemojte ovo raditi, nemojte od demokracije u Hrvatskoj raditi cirkus. Hvala.
Kolega Bačić, Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ovim prijedlogom Kluba zastupnika HDZ-a kojega je prihvatio Odbor za izbor i imenovanje nivelira se, izjednačava se odnos predloženih članova DIP-a između oporbe i vladajućih u HS-u. Naime, g. ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je za kojega g. Bauk tvrdi da ga je predložio Klub HDZ-a, on je doista predložen ispred Kluba HDZ-a, ali tada kao član HSS-a. Kako je u međuvremenu, jer tada HSS nije mogla predložiti svog kandidata s obzirom da nije imala dovoljan broj zastupnika, kako bi mogla predložiti kandidata u DIP. U međuvremenu što je vrlo razvidno po ponašanju HSS-a, ona je oporbena stranka u HS-u. Prema tome, kada bi sada prepustili to mjesto nekome koga bi kandidirala oporba u HS-u, onda bi omjer u DIP-u bio 4-2 u korist oporbe. Kako se to ne bi dogodilo, kako bi DIP bilo posloženo sukladno odnosu vladajućih i oporbe u HS-u jedini ispravan put jest da se prihvati gđu. Ivanu Belec koja je predložena u ime klubova vladajuće većine. Prema tome, mi podržavamo da SDP uputi Ustavnom sudu ovaj prijedlog i mene živo interesira ishod takve ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Imamo prvo povreda Poslovnika, kolega Bauk pa onda ... [[Govornik se ne razumije.]]
Čl. 238. i sam si izričem opomenu, ali 30 sekundi ću demantirati ovo što je rekao g. Bačić. G. Vresk je izabran 2005. ili 2006. kao član HSS-a. A 2013. već 8 godina nije bio član HSS-a, HSS nije imao klub i nije uopće bio pozvan da predlaže članove DIP-a. Ako ćete vi reći da je za 8 godina član HSS-a bio g. Vresk, to je kao da danas kažete da će vaš predstavnik negdje biti Jadranka Kosor jer je ona prije 8 godina bila u HDZ-u. Hvala.
Dobro. Samo sekundu. Dali ste si opomenu. Kolega Beljak, izvolite.
Evo, obzirom da se spominje HSS, u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata tražimo stanku u trajanju od 10 minuta, kako bi se mi konzultirali na ovu temu. Da, HSS, Josip Vresk, naravno da nije bio prijedlog HSS-a, ja sam u to vrijeme bio potpredsjednik, nisam bio u Saboru, nismo imali klub, niti smo ikada razgovarali o tome. Josip Vresk je bio prijedlog HDZ-a i to jako dobro znate g. Bačiću. On nije član stranke još od davnih dana od vremena g. Tomčića, a prijedlog HSS-a nije mogao biti jer to bez znanja mene, ali i danas prisutnih tu, g. Lenarta i Vlaovića koji su bili članovi predsjedništva, jednostavno nije bilo moguće. Možda možete pitati svog člana i svog potrčka kojeg ste ufurali u Sabor što se tada događalo i da li je on na svoju ruku donosio odluku kao što je sve odluke donosio na svoju ruku, ali, evo, to je vaš krimen. To je vaš krimen. Imali ste posla s ljudima koje ste u principu držali kao vaše potrčke i mislili da možete uništiti najstariju hrvatsku stranku. Ne možete drugovi i drugarice iz HDZ-a. Nećete uspjeti u tome, a sad to pokušavate prebacivajući neke stare grijehe i stare krimene, neke stare ljude koji nemaju nikakve veze već davno, davno sa HSS-om, opet nama. Budite fer i recite da je to bio prijedlog HDZ-a. jasno je da je to prijedlog HDZ-a. Nemojte tražit, imate tak i tak većinu, pa ne morate baš, baš sve imati i baš sve satrati. Hvala.
Dobro, sada je na redu Klub zastupnika HDS-a, HDSSB-a i HSLS-a, kolega Hrg izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Pa evo u ime kluba tražim stanku po istom pitanju, a ovdje mogu samo reći jednu stvar. Dakle, g. Vresk jest prvi put ušao u povjerenstvo kao član HSS-a, HSS u to vrijeme kada je imenovan ponovno, nije imao svoj klub kao što je rečeno. Ja sam tada bio saborski zastupnik jedini iz redova HSS-a, kao predsjednika stranke i saborskog zastupnika konzultiran sam od strane Kluba HDZ-a oko tog pitanja, kontaktirao sam i sa g. Vreskom i složio sam se da on bude zajednički prijedlog, ali pošto nije mogao Klub HSS-a, nije ga imao predlagat, da to predloži dakle Klub HDZ-a kao legitimni predlagač koji to može napraviti. Da bi se ova stvar raščistila do kraja ja predlažem da se ljudi koji sada ovako govore, konzultiraju sa g. Vreskom, pa će im on to potvrdit što ja sada govorim, dakle on jest iz redova HSS-a, on je i tada bio iz redova praktički HSS-a i to je činjenično stanje.
Zahvaljujem. Kolega Glasnović vi ste se javili, Neovisni za Hrvatsku, klub zastupnika, izvolite.
Tražio bi stanku molim. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Kolega Beljak dobivate opomenu. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ajde se pristojno, pristojno se ponašajte kolega Beljak.
Ja znam da vi čuvate ove svoje ljudine, ljude lažljivce, znam da ih čuvate.
Kolega Beljak, [[Upadica Glasnović: Tako je, ja bih tražio ovaj]] to što vi izgovarate više govori o vama, nego o onima o kojima govorite, izvolite napustite ako želite ili ostanite ovdje i držite se poslovnika molim vas. Izvolite kolega Glasnović.
Ja bi tražio stanku da nas spasi od kukanja ovih prerušenih jugonacionalista i marksista i drugih karaktera ovdje, dosta mi je toga, imamo važnijih poslova. Nikog ne zanimaju … [[Govornik se ne razumije]] borbe karaktera nekih sumnjivih.
Pa eto, dobro i to je stanka. Dobro, imamo još kolegu Glavaševića, izvolite u ime Kluba Neovisnih zastupnika, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Ja također u ime kluba tražim stanku po ovoj istoj točki, kako bismo se mogli konzultirati i pozvao bih kolegice i kolege da razmisle kako ovakva stranačka prepucavanja zvuče našim građanima koji i ovako i onako imaju vrlo nisko povjerenje u institucije. Podsjećam kolegice i kolege da kada građani izgube povjerenje u čistoću izbornih procesa da obično posljedice ne budu lijepe, razmislite.
Odobrava se stanka, nastavljamo u 13,50 minuta, molim vas da budete tu. STANKA U 13,37 SATI Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmemo svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s glasovanjem. Molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli nastaviti s glasovanjem. Dakle, Prijedlog Odluke o izboru članice Državnog izbornog povjerenstva RH. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, rasprava je zaključena. Naglašavam da je sukladno Članku 7. Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu za donošenje ove odluke potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o izboru članice Državnog izbornog povjerenstva RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 18 protiv donijeta odluka kako ju je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Prijedlog Odluke o razrješenju o izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju o izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 92 glasa za donijeta odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Prijedloga Odluke o izboru članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o izboru članova Odbora za turizma Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno s 93 glasa za, donijeta odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Prijedlog Odluke o imenovanju i prestanku mandata voditelja izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke. Utvrđujem da je jednoglasno, 93 glasa za donijeta odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Prijedlog Odluke o imenovanju i prestanku mandata viceguvernera HNB-a. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju i prestanku mandata viceguvernera HNB-a. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 12 suzdržanih i 5 protiv donijeta odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 48. sjednici održanoj 12. lipnja 2019. godine pisani zahtjev zastupnice Vladimire Palfi Sinčić o obnašanju zastupničke dužnosti koji je upućen predsjedniku Hrvatskog sabora dana 10. lipnja 2019. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da temeljem Članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, mirovanje zastupničkog mandata Vladimiri Palfi Sinčić započelo 14. listopada 2016. godine te da je zastupničku dužnost zamjenika zastupnice započeo obnašati dr.sc. Branimir Bunjac. Člankom 14. stavkom 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da mirovanje zastupničkog mandata ne može trajati manje od 6 mjeseci te je povjerenstvo utvrdilo da su ispunjeni uvjeti za obnašanjem zastupničke dužnosti Vladimire Palfi Sinčić. Temeljem citiranog članka zakona stavka 3. mirovanje zastupničkom mandata Vladimire Palfi Sinčić prestaje 8 dana od podnošenja pisane izjave predsjedniku sabora. Nakon provedene rasprave povjerenstvo je temeljem Članka 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora donijelo jednoglasnu odluku sa 8 glasova za te predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 18. lipnja 2019. prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Vladimire Palfi Sinčić. Zastupničku dužnost zamjenika zastupnice prestaje obnašati dr.sc. Branimir Bunjac dana 18. lipnja 2019. godine.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva, otvaram raspravu. Ako nema zatvaram raspravu, pa dajem na glasovanje prijedlog odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Vladimire Palfi Sinčić i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice Branimira Bunjca. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 87 glasova za donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada bih molio predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 49. sjednici održanoj 27. lipnja 2019. godine pisanu obavijest zastupnika Ivana Vilibora Sinčića upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora aktom dana 19. lipnja 2019. da prihvaća dužnost izabranog člana u Europski parlament. Člankom 10. stavkom 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika iz RH u Europskih parlament propisano je da zastupnika, zastupniku u Hrvatskom saboru prestaje zastupnički mandat danom početka mandata u Europskom parlamentu. Povjerenstvo je utvrdilo da Ivan Vilibor Sinčić izabran za zastupnika u 9. saziv Hrvatskog sabora i da mu je zastupnički mandat počeo teći 14. listopada 2016. godine. S obzirom da je na izborima održanim 26. svibnja 2019. godine za članove u Europski parlament iz RH Ivan Vilibor Sinčić izabran za člana Europskog parlamenta te da mu mandat počinje 2. srpnja 2019. godine povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata sukladno Zakonu o izborima zastupnika iz RH u Europski parlament. Zamjenika zastupnika temeljem Članka 42. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor ukoliko nema preferencijalnih glasova određuje politička stranka kojoj je u trenutku izbora pripadao zastupnik kojemu je mandat prestao ili miruje. Stanka Živi zid odredila je Damjana Vucelića kao zamjenika zastupniku Ivanu Viliboru Sinčiću. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su ispunjeni uvjeti za prestanak mandata Ivana Vilibora Sinčića, kao i uvjeti za početak obnašanja dužnosti zamjenika zastupnika Damjana Vucelića. Jednoglasno je donijelo odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 2. srpnja 2019. godine prestaje mandat zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Dana 2. srpnja 2019. dužnost zamjenika zastupnika započinje obnašati Damjan Vucelić. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 49. sjednici održanoj 27. lipnja 2019. pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zamjenice, dužnost zastupnice Vladimire Palfi Sinčić upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora aktom dana 19. lipnja 2019. godine. Člankom 10. stavkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koji je izabran ako podnese ostavku. Zamjenika zastupnika temeljem članka 42. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor ukoliko nema preferencijalnih glasova određuje politička stranka koja je u trenutku izbora pripadao zastupnik kojem je mandat prestao ili miruje. Stranka Živi zid odredila je Snježanu Sabolek kao zamjenicu zastupnici Vladimiri Palfi Sinčić. Slijedom navedenog, povjerenstvo je utvrdilo da su ostavkom na zastupničku dužnost Vladimire Palfi Sinčić ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak njezinog zastupničkog mandata a određivanje njezine zamjenice uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti Snježane Sabolek. Jednoglasno predlaže odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnice i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice. Dana 28. lipnja 2019. godine prestaje zastupnički mandat zastupnici Vladimiri Palfi Sinčić. Dana 28. lipnja 2019. godine zastupničku dužnost zamjenice zastupnice započinje obnašati Snježana Sabolek. I još jedno. Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 49. sjednici održanoj 27. lipnja 2019. godine pisanu obavijest zastupnika Predraga Freda Matića da mu 2. srpnja 2019. godine počinje mandat u Europskom parlamentu te da mu sa navedenim danom prestaje dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Člankom 10. stavkom 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika iz RH u Europski parlament propisano je da zastupniku u Hrvatskom saboru prestaje zastupnički mandat danom početka mandata u Europskom parlamentu. Povjerestvo je utvrdilo da je Predrag Fred Matić izabran za zastupnika u 9. saziv Hrvatskoga sabora i da mu je zastupnički mandat počeo teći 14. listopada 2016. godine. S obzirom da je na izborima održanim 26. svibnja 2019. godine za članove u Europski parlament iz RH Predrag Fred Matić izabran za člana Europskog parlamenta te da mu mandat započinje 2. srpnja 2019. godine povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata sukladno Zakonu o izborima članova u Europski parlament iz RH. Zamjenika zastupnika temeljem članka 42. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor ukoliko nema preferencijalnih glasova određuje politička stranka kojoj je u trenutku izbora pripadao zastupnik kojemu je mandat prestao ili miruje. SDP Hrvatske odredila je Vinka Grgića kao zamjenika zastupnika Predragu Fredu Matiću. Slijedom navedenog MIP je utvrdio da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata Predraga Freda Matića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Vinka Grgića. MIP je temeljem članka ... [[Govornik se ne razumije.]] stavka 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika RH u Europski parlament donio jednoglasnu odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 2. srpnja 2019. godine prestaje zastupnički mandat zastupnika Predraga Freda Matića. Dana 2. srpnja 2019. godine zastupničku dužnost zamjenika zastupnika započinje obnašati Vinko Grgić. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Tušeku. Sada dajem na glasovanje prijedlog odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasujmo. Utvrđujem da su jednoglasno 88 glasova za donijete odluke kako ih je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo.
Sada bismo prešli na: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva; Pa molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva g. Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 50. sjednici održanoj 10. srpnja 2019. godine pisanu obavijest zastupnika dr.sc Tomislava Sokola upućenu predsjedniku Hrvatskoga sabora, aktom dana 28. lipnja 2019. godine da je izabran za zastupnika u Europski parlament te da mu zbog nespojivosti dužnosti prestaje zastupnički mandat u Hrvatskom saboru. Člankom 10. stavkom 2.i 3. Zakona o izboru članova u Europski parlament iz RH propisano je da zastupniku u Hrvatskom saboru prestaje zastupnički mandat danom početka mandata u Europskom parlamentu. Povjerenstvo je utvrdilo da je dr.sc. Tomislav Sokol započeo obnašati zastupničku dužnost dana 22. rujna 2017. godine kao zamjenik zastupnika Jasena Mesića. HDZ temeljem članka ... [[Govornik se ne razumije.]] stavka 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je gđu. Mariju Mačković kao zamjenicu zastupnika Jasena Mesića. S obzirom da je na izborima održanim 26. svibnja 2019. godine za članove u Europski parlament iz RH dr.sc. Tomislav Sokol izabran za člana Europskog parlamenta te da mu mandat počinje 2. srpnja tj. počeo mu je 2019. godine Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata sukladno Zakonu o izboru članova u Europski parlament iz RH. Slijedom navedenom Mandato-imunitetno povjeresntvo utvrdilo je da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata dr.sc. Tomislava Sokola kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zastupnice zastupnika Marije Mačković. Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 10. stavka 2. i 3. Zakona o izborima članova u Europski parlament iz RH i članka ... [[Govornik se ne razumije.]] stavka 1. i stavka 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor jednoglasno je donijelo Odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 2. srpnja 2019. godine prestaje mandat zastupnika dr.sc. Tomislava Sokola, temeljem članka 9. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, dužnost zamjenika zastupnika započeti će obnašati Marija Mačković na dan kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 50.-oj sjednici održanoj 10. srpnja 2019. godine pisani zahtjev zastupnika Ivana Klarina o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti koji je upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora aktom od 2. srpnja 2019. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da temeljem članka 14. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor mirovanje zastupničkog mandata Ivanu Klarinu započelo 1. listopada 2017. godine te da je zastupničku dužnost zamjenice zastupnika počela obnašati Marija Alfirev dana 11. studenog 2017. godine. Člankom 14., stavkom 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da mirovanje zastupničkog mandata ne može trajati manje od 6 mjeseci a da mirovanje prestaje 8.-og dana od podnošenja pisane izjave predsjedniku Sabora. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonski uvjeti za ponovnim obnašanjem zastupničke dužnosti zastupnika Ivana Klarina. Bez rasprave jednoglasno donosi odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupniku i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 10. srpnja 2019. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Ivanu Klarinu, Marija Alfirev prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika dana 10. srpnja 2019. godine. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 50.-oj sjednici održanoj 10. srpnja 2019. godine pisani zahtjev zastupnika Lovre Kuščevića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti upućen predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 10. srpnja 2019. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Lovri Kuščeviću zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor započelo 14. listopada ... [[Govornik se ne razumije.]] godine te da je Mato Franković istog dana započeo sa obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Nakon ostavke Mate Frankovića Sanja Putica započela je dana 9. lipnja 2017. godine obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika Lovre Kuščevića. Kako je Lovro Kuščević sukladno članku ... [[Govornik se ne razumije.]] stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisan zahtjev o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mirovanje zastupničkog mandata Lovri Kuščeviću prestaje 8 dana od podnošenja zahtjeva. Istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti Sanji Putici kao zamjenici zastupnika Lovre Kuščevića. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem Članka 13. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predlaže jed, sa 4 glasa za, ispričavam se, 1 protiv, Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 18. srpnja 2019. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Lovri Kuščeviću. Sanja Putica dana 18. srpnja prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva, otvaram raspravu i javio se za raspravu u ime kluba zastupnika, a pardon, pojedinačnu raspravu poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite. Greška, greška, samo izvolite.
Hvala lijepo. Vidim malo smo zbunjeni zbog državnog tajnika Uhlira ovdje koji sjedi pa smo već na drugoj točci, ali javio sam se po pitanju rasprave i Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Prvo je znakovito kolegice i kolege da se ova rasprava danas odvija. Obično Mandatno-imunitetno povjerenstvo ima izvješće pred, neposredno pred glasanje što otprilike sugerira želju HDZ-a da se ova rasprava uopće ne odvija i vidite kako je to danas ubačeno da uopće ljudi nisu bili ni spremni ni su se prijavili za jednu vrlo važnu raspravu o kojoj smo zadnjih dana puno slušali u hrvatskoj javnosti i gdje imamo nekolicinu zastupnika koji idu tehnički sa mjesta na mjesto i ne mogu obnašati svoju dužnost šta je normalno, ali imamo jednu vrlo važnu političku temu, a to je dolazak novog zastupnika Kušćevića u Hrvatski sabor, koji dolazi nakon šta ga je premijer odnosno nakon što se on dogovorio sa premijerom Plenkovićem da da ostavke na mjesto ministra i političkog tajnika HDZ-a zbog netransparentnih postupaka, moguće korupcije ili svega onoga šta smo čitali tjednima i mjesecima ja bi rekao u proteklom periodu. Znači, poruka HDZ-a je ovdje vrlo jednostavna, ne možeš biti ministar, ne možeš biti politički tajnik HDZ-a, ali možeš biti saborski zastupnik. To je, to je poruka koju nam HDZ ovdje šalje, koju nam šalje premijer Plenković koji nam govori da je u biti ovaj dom, najviši dom u RH taj koji može podnijeti da netko opterećen takvim korupcijskim aferama bude i sjedi u njemu, ali ne može biti ministar u Vladi RH i ne može biti, i ne može biti politički tajnik HDZ-a. E sada ja bi volio čuti, ja bi volio čuti kako to obrazlažu kolegice i kolege, kolegice i kolege iz HDZ-a i zbog čega misle da je to normalno? Zbog čega je u biti, zašto je evo gospodo iz HDZ-a, mada je to svima u Hrvatskoj osim vas i premijeru Plenkoviću do jučer bilo jasno, zašto je gospodin Kuščević u biti otišao iz Vlade RH i sa mjesta političkog tajnika HDZ-a, kada vam je najnormalnije da nam se sutra pridruži ovdje u saboru i da mi na kraju krajeva pokažemo ovdje glasajući o tome, naravno mi ćemo i imamo svoj stav u SDP-u oko toga, ali HDZ-u je očito to najnormalnija stvar i misle da takve stvari treba, trebaju tako i funkcionirati. Ukoliko smetaš napravio si određene pogreške, imaš ozbiljnu sumnju na korupciju, makni se tamo da ne štetiš HDZ-u i premijeru Plenkoviću, a smjestit ćemo te na neko mjesto gdje si manje, manje vidljiv ili gdje ćeš sutra moći reći, to je recimo jedna zanimljiva, zanimljivo objašnjenje predsjednika Hrvatskog sabora, kaže pa nije on s ovim što je napravio tamo najgori, tamo ima i drugih koji su i gore imali optužbe od njega, pod istragama su USKOK-a ovoga onoga, a čujte mandat je neotuđiv. Pa zbog čega ako je on neotuđiv, dobro gospodin Kuščević se može sam vratiti, al zbog čega HDZ ne kaže da im je neprihvatljivo da se vraća, pa nek se onda on vrati sam, a ne da se to na taj način pokuša amnestirati i u biti pokazujemo totalnu neprincipijelnost odnosno HDZ pokazuje, doduše to građanima nije ništa novo, ni ništa što će ih iznenaditi, ali pokazuje potpuno neprincipijelnost u odnosu obnašanja javne vlasti. I sa te strane ovo što se sada dešava tzv. rekonstrukcija Vlade koja u biti jedino isključivu svrhu ima da opere imidž i PR gospodinu Plenkoviću da u zadnju godinu mandata kakti pokuša skinuti sve te afere koje su se nagomilale svih ovih mjeseci i godina na HDZ i Vladu i da kaže kao da je ovo jedan novi, umiveni HDZ, Plenković, Vlada, kako god hoćete ulazi u zadnju godinu mandata. Kaj god. Pa to ljudi neće sigurno popiti. Pa kako vi mislite da do jučer je Plenković branio sve te korupcijama opterećene ministre, a danas će im će se zahvaliti i evo sada će on reći, a čujte evo napravili smo sve, riješili smo se onih koji su bili uteg i idemo sad dalje neokaljani bez ikakvih problema, bez ikakvih opterećenja napraviti zadnju godinu mandata za Hrvatsku što mi to možemo odnosno idemo napraviti prave stvari za Hrvatsku. Evo, ja već anticipiram što će gospodin Plenković reći i na koji način će se postaviti. Pa nije problem samo u tim ministrima, nije problem samo u gospodinu Kuščeviću, problem je u onome tko ih je doveo, problem je u onome tko ih je do jučer štitio, problem je u onome tko je napravio cijeli taj koloplet interesa i koji ga ne uspijeva riješiti i koji opterećuje RH i na neki način pokazuju da je nevažno HDZ-u što i tko upravlja Hrvatskom dok su to oni i dok oni imaju utjecaj i na to kako će izgledati Vlada i kako će se kretati svi procesi unutar same Hrvatske. Inače bi im smetalo da im je u koaliciji i HNS koji je izdao svoje birače i to bi im smetalo, da, pa kaj to je vama isto smiješno gospon Ćuraj. Izašli ste na izbore tamo ste ljudima, tamo ste ljudima objašnjavali da neće biti HDZ na vlasti i Plenković, borit ćemo se protiv njega itd., i sutra ste ga podržali 3 godine zahvaljujući vama na vlasti. To je vama normalno … [[Upadica se ne razumije.]] progledali ste da, a dobro mislim. Kak bi rekao, ne bi htio u toj vizuri biti vašoj, ne ako tako gledate. Znači, sa te strane, sa te strane smetao bi HDZ-u i takav HNS, smetao bi i Bandić koji je skupio na tko zna kakve načine određene ljude u svoj klub i onda podržava tu takvu koaliciju i sve ove ministre umočene i opterećene aferama. Znači, tu se ne, ne govori se o nikakvim standardima niti se govori o tome da HDZ istinski želi bilo šta promijeniti. Ovo je spašavanje gole kože. Evo, to je rekonstrukcija premijera Plenkovića, spašavanje gole kože, brod ide tone, kola idu nizbrdo, došli smo već na 2 – 3% od SDP-a, SDP raste, HDZ pada, ovo je spašavanje gole kože. Ne želimo izgubiti kažu u HDZ-u predsjedničke izbore, moramo objasniti svima da ne glasaju za Škoru nego za HDZ to čitamo po novinama kako se odvijaju rasprave na predsjedništvu HDZ-a, moramo okrenuti trendove, naravno ima i tamo koji glas razuma koji kaže, ne vjerujem da će nam i to pomoći. I ja isto ne vjerujem da će vam i to pomoći. Ove PR-ovske akcije u sred ljeta, jedan dan ćemo se, neš ti prekidanje zasjedanja, odnosno ljetne stanke. Znači jedan dan ćemo se tu naći, proći će 5 odbora i glasat će se u 12. Zbilja je ono moćno zasjedanje i puno će se naraditi ti zastupnici koji će doći na taj dan odglasati ovdje za nove ministre. Samo zato da, da se PR-ovski spasi premijer i Vlada u godinu dana mandata. Pa šta ne bi onda bilo poštenije da čujete zbilja šta narod želi i šta narod misli, da izađete na izbore ako ste toliko dobri, ukoliko imaju povjerenje u predsjednika Vlade Plenkovića naši sugrađani, pa nećete imati nikakav problem, ukoliko se ne bojite, a to govorite cijelo vrijeme da se ne bojite izbora, pa izađite na izbore. Izađite nije nikakav problem, pa to bi bilo najpoštenije prema hrvatskim građanima da oni daju svoj sud i da kažu šta misle o korupcijskim aferama koje opterećuju ovu Vladu. Ovo je najkorumpiranija Vlada koju je Hrvatska imala, najkorumpiranija Vlada od '90., a konkurencija je izrazito jaka ako se sjetimo Sanadera, ukoliko se sjetimo pretvorbe i privatizacije '90.-tih, nevjerojatna konkurencija, ali zlatnu medalju odnosi Plenkovićeva Vlada, zlatnu medalju, drugu bi dao ipak za pretvorbu i privatizaciju u '90., a tek bi treći brončanu medalju dobio Sanader. Onda znate koliko je težina i kakav je problem u biti danas na djelu u RH. Imamo najkorumpiraniju Vladu od '90.-tih do danas i premijer Plenković će utopiti sve da bi još godinu dana mandata dobio. I to je jedina njegova akcija i to je jedina njegova želja i to je jedina intencija ove rekonstrukcije. Nikakav bolji život građana, nikakva, nikakav standard upravljanja Hrvatskom, nikakvo poštenje, pravednost, solidarnost, ništa. Samo da HDZ opstane još jednu godinu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Naravno ja s ovog mjesta ne mogu sudjelovati u diskusiji, ali moram ispraviti jednu netočnost koju ste rekli odmah na početku, a to je da nije se znalo da će biti izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, to je najavljeno jučer popodne da će danas biti i danas ujutro. Prema tome, netočno je da se nije znalo da će ova točka biti na dnevnom redu. U svakom slučaju imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Maras, imali smo valjda i novi, novi način rasprava znači o Mandatno-imunitetnom povjerenstvu znači zamjene itd. i to je neki novi dio ovog sabora, pa ste mi govorili o principima, eto i ja se sjetim nekih principa vas kao ministra SDP-a, pa kad Milanović smjeni bivšeg ministra financija radi kriminala u predstečajnim nagodbama on se vrati u sabor, ali nije to bilo dovoljno onda ste ga izbacili iz stranke. Pa kad smjeni jednog Jovanovića radi toga što je na jednom namještenom natječaju sebe zaposlio kao ministar, on se vrati u sabor, pa se vrati i Rajko Ostojić u sabor i sve je bilo normalno. To su principi SDP-a. Zašto? Jer je njima uvijek dozvoljeno sve što nikom drugome ovdje ne smije biti. Zakonsko pravo da si osvojio svoj mandat, da se možeš vratiti u svoj, mjesto u svom saboru ili u bilo kojem dijelu ove sabornice, da osporavate na ovakav način sa jednom raspravom, pa to je stvarno sramota, znajući [[Upadica: Hvala.]] što ste radili i zašto je to sve bilo dozvoljeno vašim [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] ministrima i vašim saborskim zastupnicima.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Inače od kolege Borića uvijek čujemo niz netočnih činjenica, ja moram to sada samo ispraviti, znači kolega Jovanović nije otišao iz vlade zbog ovog razloga koji ste vi rekli nego je otišao iz vlade kasnije od toga i došlo je do promjene. S druge strane kolega Linić otišao iz stranke, ovaj tako da uopće ne znam koja je poveznica sa ovim, pa vi ste, vi još podržavate ovaj s time da gospodin Linić čak također nije otišao iz vlade zbog predstečajnih nagodbi. Znači on je još uvijek, taj zakon je još uvijek na snazi u RH. Ne znam je li vi živite u Hrvatskoj, da li se bavite zakonodavstvom, ne znam da li znate da je taj zakon još uvijek na snazi. Ako znate zašto onda uopće govorite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa govorite, sami sa sobom ste se posvadili. Posvadili ste se sami sa sobom čovječe. Vi kažete da je on otišao a HDZ na vlasti još uvijek podržava taj zakon. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma nitko ga nije izbacio, sam je otišao čovjek iz SDP-a.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Plazonića. Izvolite kolega.
Kolega Maras, razumijem vašu potrebu da držite lekcije i moralizirate u Hrvatskom saboru ali ste nas evo podsjetili zapravo i primorali da se podsjetimo vašeg vođenja jednog značajnog ministarstva kada je više tisuća gospodarskih subjekata radi vašeg dobrog upravljanja i vođenja ministarstva morala staviti ključ u bravu. Za nagradu vi danas sjedite u Hrvatskom saboru. Sjetite se što ste malo prije govorili o gospodinu Kuščeviću.
Odgovor poštovanog zastupnika Marsa.
Kolega Plazonić, znači moram priznati da, prvo da kažem ovo što se malo prije tiče da kolega Linić je izbačen iz SDP-a, tako da ne ostane nedorečeno, ali nije izbačen zbog ovog što je govorio kolega Borić. Ali što se tiče, što se tiče ovoga, mislim stvarno mi nije jasno kako ste vi našli poveznicu između mene i zatvaranja tisuća subjekata gospodarskih i da je to kao moja zasluga. Mislim, tako ja mogu reći da je zasluga vaša, šta ja znam što je Sanader popljačkao FIMI MEDIU, kroz FIMI MEDIU novce iz ovoga. Ja stvarno ne razumijem, s tim da to je fakat vaša zasluga jer ste kao HDZ pljeskali, pljeskali i birali Sanadera. Znači vi ste pljeskali i birali Sanadera ali ovo nema nikakve veze samnom. Znači to je gospodarski trendovi i kretanja koje je HDZ ostavio 2011. godine. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa da, pa da, da. Izgubili ste izbore, ostavili ste minus u državnom proračunu i situacija gospodarska je bila takva kakva je.
Kolega Maras, premašili ste vrijeme, ajde sjednite se i pustite druge da govore. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Maras u drugom dijelu svoje rasprave ste govorili i o rekonstrukciji Vlade o kojoj imamo prilike čitati u novinama. Znači premijer Plenković se odlučio okružiti lošijima od sebe i to puno lošijima od sebe. Kada se tako okružite onda vam oni postanu uteg ali on se odlučio okružiti gdje bi on bio ovako da bi isplivao puno bolji, da bi se pokazao europejac zbog slike koju ima u EU ali onda vam oni postanu uteg oko noge i onda odjedanput morate te utege maknuti. Tako da će biti vrlo interesantno gledati kakva će to biti rekonstrukcija Vlade. Ali je vrlo interesantno bilo i vidjeti kako je zastupao interese RH kada su bili, kad je bio pregovarač vezano uz novi sastav EU pa je prvo bio interes Plenković pa je onda bio drugi možda interes HDZ-a a onda je Hrvatska negdje na trećem mjestu i tako se cijelo vrijeme kao premijer ponaša. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Najveći krimen premijera Plenkovića je to što on je doveo sve te ljude. Znači ne možete vi jednim potezom pera sa sebe maknuti odgovornost a vaših 5, 6 ministara koji su opterećeni korupcijskim aferama će kao oprati vaš obraz i vaš rad kao predsjednika Vlade. Normalno je znači ukoliko iz Vlade odlaze ljudi a do sad ih je već dosta otišlo a sada će ih otići još 4, 5 onda se naravno postavlja pitanje kakav je onaj koji ih je birao na početku. Pa on je dolazio u Hrvatski sabor nas uvjeravati da su to najbolji ljudi da on stoji iza njih a do jučer je stajao iza Kuščevića i tko zna koga ćemo još čuti da će se promijeniti sada. Pa ne može cijena i ne može Hrvatska biti taoc toga da premijer Plenković i HDZ ostane još godinu dana na vlasti. Izgubiti ćemo još godinu dana a ništa se promijeniti neće.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Maras, ovdje ćemo dobiti saborskoga zastupnika koji je kao ministar eutanazirao pravo na referendum. Vjerojatno se vi sa referendumskom inicijativom niste slagali ali manje je bitno inače čovjek koji je eutanazirao referendum dolazi nam za kolegu. Njega je narod birao, s koliko glasova ne znam ali očito da postoji bojazan da ono što je narod odlučio, njihova inicijativa velika prepreka ljudima u HDZ-u i Lovri Kuščeviću bila jer je pljunuo 40 tisuća ljudi kojima nije pokazao, 400 tisuća ljudi, pozivaju se na 40 tisuća nevažećih potpisa koji nikada nije pokazao nama u Saboru niti je dokazao nakon naših traženja. I to su kolege iz HDZ-a prihvatile. Znači ništa on nije novo. Svi oni koji su ga tada podržali su isti kao Lovro Kuščević.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, što se Kuščevića tiće, on je što se tiče te vjerodostojnosti onoga što je napravio završena priča. Znači on je podnio odgovornost za ono što je radio kao dužnosnik, najviše na Braču. I tu je priča adacta, znači on je dao ostavku, dolazi u Sabor jer ima na to pravo pošto mu je mandat njegov, znači on ga je dobio na izborima ali je problem u premijeru Plenkoviću i HDZ-u koji govore, ne možeš biti ministar, ne možeš biti politički tajnik HDZ-a ali zastupnik možeš, nema nikakvog problema. Zašto je tako teško reći da je to također nespojivo sa časnom zastupničkom dužnosti da si to radio na Braču, da si na taj način stekao ogromnu imovinu, ministar ne možeš biti a zastupnik možeš. Samo to smo htjeli čuti, možda čujemo od nekoga, od kolega iz HDZ-a tijekom ove rasprave. Evo dajem im šansu, dajem im šansu da to kažu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava [[Upadica: Evo dajem im šansu, dajem im šansu…]] biti će poštovanog zastupnika [[Upadica: …da to kažu i da otklone bilo kakvu sumnju, bilo kakvu sumnju…]] Marka Sladoljeva, izvolite kolega Sladoljev. Kolega Maras, ma dajte nemojte [[Upadica: …da, da on stoji iza takvog nečasnog ponašanja]] stalno, stalno raditi isto da tolko premašujete vrijeme, vi to namjerno radite, nije u redu, nije u redu vizavi drugih kolega, … [[Upadica se ne razumije]] nije par sekundi, nije par sekundi, a ako ostali mogu se pridržavati Poslovnika, možete i vi. Molim vas, radilo se samo o par sekundi, hvala lijepo.
238. članak je povrijeđen. Kolega Reiner, ja bi vas ovdje zamolio i upozorio da se ne odnosite prema zastupnicima na ponižavajući način sa vašim dosjetkama i opaskama. Znači, vi niste ovdje niti taj koji će pisati didaskalije tko se kako treba ponašati, davati karakteristike zastupnicima, nego ste tu da vodite sjednicu. Znači, vaše opaske me uopće ne zanimaju i prestanite ih davati. Hvala lijepo.
Ja sam ovdje da vodim sjednicu sukladno Poslovniku, a vi ga kršite namjerno i svaki toliko, ja to, ne dajem vam opomene zbog toga, al sad ću počet davati [[Upadica: Slobodno dajte]] Dobro, okej. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče [[Upadica Reiner: da napokon možete govoriti]] Evo, dakle pred nama je imenovanje dakle Lovre Kuščevića u HS i ja ovdje čak ne bi govorio o imenu tj. osobi, ja bi govorio o funkciji i o poruci koju nama Vlada i premijer Plenković šalje ovim imenovanjem. Dakle, ovo je politička odluka premijera Plenkovića, možemo reći i kadrovska odluka premijera Plenkovića, ali mi ovdje u HS također imamo pravo poslati svoje političke poruke, izraziti svoj stav dal je to nama prihvatljivo ili ne. Naravno, dakle vladajuća većina će to izglasati, dakle on će biti saborski zastupnik u HS i upravo u onom Hrvatskom narodnom saboru u kojem je skršio volju građana, 400 000 građana koji su potpisivali za Referendum o izbornom zakonu. Dakle, paradoks je upravo tome da je ministar uprave koji se a priori i prije samih potpisa, dakle prije samog referenduma odredio protiv referenduma, posto je narodni zastupnik dakle tih ljudi koji su upravo potpisivali za taj referendum. Ono što je paradoksalno vjerojatno da su potpisivali ljudi za taj Izborni zakon možda koji su i za njega glasali, čak i prefercionalno i on postaje sad njihov saborski zastupnik. To je paradoks ovog imenovanja, dakle ja smatram i da mi u opoziciji trebamo dati političku poruku da je to nama neprihvatljivo, da je poruka prema hrvatskim građanima loša, da se s time na neki način i omalovažava funkcija saborskog zastupnika, ali je to volja predsjednika HDZ-a odnosno premijera koji će zbog te političke odluke određenu, dakle snositi odgovornost kod svojih birača. Dakle, ovdje smo mi kao saborski zastupnici dakle vrlo često karakterizirani kao ljudi koji ništa ne rade, koji dobivaju velike plaće, kojima je dobro, a sada se ovaj način, dakle na ovaj način premijerovom dakle odlukom, taj saborski dakle taj HS degradira do krajnjih granica jer na neki način HS postaje popravni dom. Dakle, nama u klubu ostaje i meni osobno je to neprihvatljivo upravo zbog toga što sam bio suočen sa kolegama i Buljem i Grmojem pred Ministarstvom uprave kada smo upravo tražili tih 40 000 tzv. krivih potpisa gdje nas čak ministar nije htio ni primiti, dobro to je druga dakle stvar njegova, dakle odnos prema saborskim zastupnicima, sad će biti dakle jednak prema nama, dakle mi ćemo sad biti politički suparnici, dakle mi ćemo mu to u saborskim raspravama često puta i spominjati, ali mi smo imali dakle susret sa njegovim ministarstvom i vidjeli smo u tom ministarstvu da ne postoji volja da nam se pokaže tih 40 000 tzv. nevažećih potpisa i tu smo smatrali onda, već onda spornim da on može biti ministar, kasnije su izašle ove afere oko prenamjene zemljišta i to je dodatno pojačalo dakle našu odluku i sada čovjek koji je opterećen novim aferama, ali koji je zapravo kršio narodnu volju, posto je narodni zastupnik. Mi u MOST-u to smatramo neprihvatljivim i želimo poslat političku volju da hrvatski građani nisu to zaslužili. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Snježane Sabolek, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, poštovani zastupnici, svaki dan inače slušam, nekolko dana sam ovdje, al svaki dan slušam ko je više afera imao, dal je to HDZ i SDP, to bi prvo rekla, a drugo, ja razumijem da g. Lovro ima pravo na svoj mandat, da ga je narod, kako kažemo, birao, al ću vam pročitati mišljenja naroda trenutno. Dakle oni misle ovako, HS postaje popravni dom za ministre, šalju nam poruku. Kuščević se vraća u HS i odmah ide na 30.000,00 kn plaćeni godišnji odmor. Lovro Kuščević tijekom ljetne stanke neće morati doći nijedan jedini dan u HS, dobit će nekolko tisuća manje nego je dobio dok je bio g. ministar, al to je par tisuća kuna manje nego što je imao kao ministar, ali tu mjesečnu razliku bivši ministar će na godišnjem nadoknaditi u jednom danu s obzirom da se bavi iznajmljivanjem vile na Braču koju renta za 2.500,00 kn [[Upadica: Hvala]] , to je poruka naroda [[Upadica: Poštovani…]] Hvala vam.
…zastupnik Sladoljev.
Poštovana kolegice, dakle ja sam govorio o referendumu, dakle vi u Živom zidu ste također imali jedan referendum o financiranju političkih stranaka i vjerojatno znate da je vrlo težak posao skupiti toliko potpisa. Dakle, ljudi su danima skupljali potpise za promjenu izbornog zakona i onda kad očekujete da će zapravo narodni dakle i zastupnici i ljudi koji su ministri prihvatiti volju građana, onda to dobivate brisanje poda sa jednom takvom inicijativom i kažem, meni je to neprihvatljivo dakle u tom smjeru zašto on treba biti saborski zastupnik.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Mi ovdje imamo raspravu o tome može li odnosno je li moralno da Lovro Kuščević, kao bivši ministar uprave koji je uhvaćen s prstima u pekmezu, nakon što je bio primoran od strane i medija i oporbe jer je bio oporbeni opoziv, ali i dijela vladajuće koalicije, znamo da su g. Pupovac, manjinci, HNS uvjetovali odlazak ministra i da su jasno komunicirali predsjedniku Vlade da će oni, ako dođe do glasovanja o opozivu, glasovati za opoziv ministra Kuščevića. I on je nakon tog silnog pritiska, što koalicijskih partnera, što medija, što jasnosti, što oporbe, mora otići s mjesta ministra. I ja vidim da kolege iz HDZ-a, vidim tamo kolegu Šukera, vidim ostale kolege negoduju zašto se uopće otvorila rasprava o tome treba li čovjek čiji je to mandat, znači koji ima pravo konzumirati taj mandat, je li uopće ova, je li ova rasprava, nemojte biti nervozni kolega Šuker, pustite me da objasnim što sam mislio reći, nisam uopće na bilo koji način zlonamjeran niti sam vas zlonamjerno prozvao, znači postavljate pitanje je li uopće rasprava o odluci znači o odluci da Lovro Kuščević znači svoj mandat ponovno konzumira, je li uopće potrebna u HS-u. Ja se s vama slažem. Ja smatram da Lovro Kuščević ima pravo na svoj mandat, ali ovdje se otvara jedno drugo pitanje. Ako je Lovro Kuščević neprihvatljiv da bude tajnik političke stranke koja se zove Hrvatska demokratska zajednica, ako je neprihvatljiv da bude ministar u Vladi koji čine i HDZ i partneri, je li onda Lovro Kuščević neprihvatljiv da bude član Kluba HDZ-a u HS-u? Ako vam je neprihvatljiv da vam bude tajnik stranke, ako vam je neprihvatljiv da vam bude ministar, onda bi bilo logično da bude neprihvatljivo da bude član vašega kluba. I dobro je pitanje postavio kolega Sladoljev ili već tko je imao u raspravi ili ne znam, kolega Maras, hoćete li se vi do kraja ove rasprave očitovati o tome je li za vas prihvatljivo da Lovre Kuščević bude član vašeg kluba zastupnika? To je pravo pitanje. Nitko njega ne može spriječiti u konzumaciji njegovog mandata. Čak i da HDZ kaže mi ga ne želimo o svome klubu, Lovro Kuščević ima pravo konzumirati svoj mandat. Ali biste vi tada poslali jednu poruku da je takvo ponašanje neprihvatljivo, da su takve muljaže neprihvatljive, da je činjenica da je on, znači koliko naših građana, g. Šuker ima nekakvo zemljište u našem primorju, na našoj obali koje možda nije građevinsko? Ali oni nisu imali mogućnost znači kupiti zemljište ili imati u posjedu zemljište od svoga susjeda za nekakve sitne novce i onda to prenamijeniti i sada imati, to pozlatiti i imati jednu veliku vrijednost. Je li to vama prihvatljivo ili vam to nije prihvatljivo? Je li vama prihvatljivo ovo o čemu govori kolega Sladoljev, da je jednostavno činjenica da se sada pokazuje da smo i tada to znali, ukraden referendum? Da se tvrdilo da postoji 40 tisuća nevažećih potpisa, a kada smo pitali ovdje ministra da nam pokaže tih 40 tisuća nevažećih potpisa, on je rekao dođite ujutro u ministarstvo. Mi smo došli u 9 sati ili ne znam koliko je bilo, u ministarstvo, njega nema, dočekali nas državna tajnica i službenice ministarstva i ništa nam nisu pokazale. Da bi nam rekli kao naknadno ćemo to dostaviti. Znate što se dogodilo? Državna tajnica Josipa Rimac došla u naš klub istog dana i dostavila nam naše potpise koje smo dali za referendum. I sad vi tražite od nas da mi čovjeku koji je muljao sa zemljištem, koji je muljao s nekretninama vjerujemo da nije muljao i sa referendumom. I da je u redu da on bude vaš član vašeg kluba zastupnika. I što je najgore, ne dopuštate raspravu o tome. Znači negodujete od početka ove rasprave, zašto se uopće raspravlja o ovoj temi i to je ono što je problematično. Ako već želite postaviti određene etičke standarde i reći nije prihvatljivo da Lovro Kuščević bude ministar u Vladi RH, nije prihvatljivo da on bude tajnik naše stranke, onda valjda nije prihvatljivo da bude član vašeg kluba zastupnika i tražim vaše očitovanje o tome je li za vas prihvatljivo da on bude član vašega kluba. Je li za vas prihvatljivo znači da netko za kojeg postoje sumnje u određene i koruptivne radnje, ali definitivno oko toga se slaže cijela javnost, čak i ako nema koruptivnih radnji da je u potpunosti nemoralno, znači da je u potpunosti nemoralno, je li za vas prihvatljivo da bude dio vašega kluba? To su pitanja koja mi postavljamo i na koja očekujemo odgovor i od premijer Plenkovića i od znači vas koji ste dio ovog kluba zastupnika. Hvala.
Hvala lijepo. Ponovno ja naravno ne mogu s ovog mjesta ulaziti u raspravu i ne želim, ali ja vas moram ispraviti. Nitko nije, koliko sam ja čuo od govornika negodovao da se to stavlja na raspravu, ja sam otvorio raspravu i to je moralo doći na raspravu i to jest na raspravi. Nisam čuo da je itko imao bilokakvu objekciju na to a da je imao objekciju, ja bi mu rekao da nema prava na tu objekciju, jel'. Izvolite, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Znači povrijeđen je članak 238., molio bi da kao predsjedavajući preslušate transkript izlaganje kolege Borića koji je rekao u svom izlaganju da se nikad nije raspravljalo o tome hoće li neki zastupnik konzumirati ili neće konzumirati svoj mandat. Dakle, to je bio dio rasprave ovdje i nije u redu da znači predstavljate nešto da je netočno što je rekao kolega Borić iz Kluba zastupnika HDZ-a.
Dobro, možemo naravno o tome se sporiti ali nećemo sada nego imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, poštovanog zastupnika Beus Richembergha.
Kolega Grmoja, vi ste aktivan i moglo bi se čak reći logoreičan zastupnik koje ima osebujne i dobre rasprave pa vam ja želim malo pomoći. Čini mi se da u ovoj raspravi sve se oslonili na krive premise. Dakle, vi polazite od toga, tvrdite da HDZ-u g. Kuščević nije dobar kao politički tajnik i da im nije dobar kao ministar. Otkud vama to? Kad se HDZ o tome očitovala? Koliko ja znam, Lovro Kuščević je dao svoj mandat na raspolaganje ili dao ostavku, on nije smijenjen, dakle on se vraća u Hrvatski sabor svojom voljom. Dakle, HDZ-u g. Kuščević je dobar i politički tajnik i ministar pa onda im je dobar i zastupnik i zato vas molim da malo pripazite kad iznosite takve objekcije na račun naših kolega iz HDZ-a.
Poštovani zastupnika Grmoja.
Hvala poštovani kolega. Dakle ja sam namjerno išao sa takvim pitanjem jer se HDZ uopće nije očitovao o Lovri Kuščeviću, o onom što se dogodilo oko ovih muljaža, osim što je nakon pritiska koalicijskih partnera on sam ponudio ostavku i rekao da ne želi biti teret ovoj Vladi. Ja želim čuti od kolega iz HDZ-a kakav je njihov stav o ponašanju Lovre Kuščevića dok je bio načelnik općine i dok je muljao za zemljištem, je li to njima prihvatljivo ili nije prihvatljivo i žele li da takav čovjek bude di njihovog kluba ili ne žele. Ja smatram da javnost to ima pravo a mi to još nismo imali prilike čuti i zato sam išao namjerno sa ovim postavkama koje na prvu se onako čine krive ali nisu krive jer mi stav HDZ-a nismo čuli, ja ga želim čuti, hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Plazonića.
Unatoč silnim problemima koje imate u vlastitom klubu, vi ste se počeli baviti klubom HDZ-a i kadroviranjem unutar HDZ-a. Ja mislim da to nije nužno, imamo dovoljno znanja, imamo dovoljno pameti i znamo kako ćemo posložiti stvari unutar našeg kluba, brinite se o vašem klubu. Maloprije je kolega Sladoljev rekao kako Sabor postaje popravni dom za neke ministre. Pa zar smo zaboravili da kad su trojica odnosno dvojica od tri ministra koji su napustili Vladi iz vaših redova, došli upravo u ovaj dom? Zašto smo tako kratke pameti? Pravo je g. Kuščevića da konzumira mandat koji je osvojio na parlamentarnim izborima. Hvala.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Pa očito kolega ne slušao uopće i nije slušao moje izlaganje, ja sam govorio o tome da g. Kuščević ima pravo konzumirati svoj mandat a vama sam postavio pitanje je li vam prihvatljivo da taj čovjek bude dio vašeg kluba na koji niste odgovorili. Vama su prihvatljive muljaže. Ne znam čemu spominjanje MOST-ovih ministara, pa ti ljudi nisu imali nikakve afere, znači oni su smijenjeni u Vladi i vratili su se u Hrvatski sabor. Neki čak nisu do kraja ni konzumirali svoj mandat, odustali su od njega ali ono što želim reći, nemojte se vi brinuti za MOST, koliko vi znate i koliko ste pametni, sada vam 1000 ljudi u Mostaru, vašoj sestrinskoj stranci čiju politiku ste podržavali, skandira „lopovi, lopovi“. 1000 ljudi u Mostaru, eto koliko znate, koliko ste pametni a to što vi mislite da sada nemate problema, imat ćete problema itekakvih.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Evo ja sam, neću se osvrtati za veliku zabrinutost i predsjedavajućeg ovdje u Saboru, g. Reinera ni za veliku zabrinutost o klubu MOST-a od HDZ-a nego ću se osvrnuti na ono što mi kolege zastupnici moramo ovdje pričat o tome. Ja sam saborski zastupnik i na to se neću osvrtati što mi je zabranjeno dva dana govoriti, zbog toga što sam tražio samo od Lovre Kuščevića da 40 000 potpisa pokaže nama saborskim zastupnicima. Ja znam da HDZ-u ne odgovara izmjena sustava jer je nama puno bitnija bila rasprava 3 mj. kako A. Mikulić, lex Mikulić postati šef inspekcije. I kolega Plazonić, da nije bilo te rasprave, 40 dana vi ne bi bili saborski zastupnik sada. Samo je interes, nije interes šta je rekao kolega Grmoja stanje u Mostaru aluminija i 1000 ljudi koji su ostali bez posla. Nije taj interes među mene ono osnovno, koju poruku želim znati, Lovro Kuščević na čelu ministarstva je narodni referendum, prekršio je Ustav, prvi članak Ustava, vlast proizlazi iz volje naroda i narod ima pravo odlučivati izravnom demokracijom tj. na referendumu. To je najveća bol. Njegov mandat je li osvojio 2000 glasova ili je osvojio 400, 500 glasova kao predsjednik Sabora manje nego u mome selu, kolega Plazonić, žao mi je šta napuštate jer sam vam htio istinu da jednostavno se bavimo primarnim stvarima, vidim da ste replicirali mojim kolega. Znači, mi smo se bavili primarnim stvarima, a u Sabor je otuđio mandat, narodnu volju referenduma. Znači nikad nam nije ministar Lovro Kuščević, pokazao, kao grobar referenduma, izravne demokracije i kršenje Ustava, nikad nam nije pokazao znači 40 tisuća nevažećih potpisa na koje se on potpisao, što znači da je on 400 tisuća ljudi zgazio. Je li kužite, 400 tisuća potpisa? Nije lako u 15-tak dana skupiti 400 tisuća potpisa i zgaziti volju naroda. Da li vam takvi ljudi odgovaraju u klubu, to je se pokazalo glasanjem o tom referendumu u ovome Saboru. Ja mislim da mi poništavamo demokraciju, bez obzira da li se kolege slažu sa inicijativom ili ne slažu. Ako su prikupljeni bili potpisi, mi nismo imali drugoga načina. Ali zbog mog inzistiranja i traženja tih potpisa, meni je u Saboru poslovnički najstroža mjera ikad u povijesti iskazana, da mi se 2 dana zabranilo govoriti u Saboru. 2 dana. A nikada nismo kolege dobili tih 40 tisuća potpisa od ministra Lovre Kuščevića, bez obzira što smo mi kolege zastupnici iz moga kluba tražili potpise nevažeće da nam pokažu, da vidimo u čemu je problem u tih 40 tisuća potpisa. Nebitno je ... [[Govornik se ne razumije.]] tu inicijativu. Tko je prikupljao te potpise? Je li prikuplja u ime Narod odlučuje ili prikuplja neka druga udruga i bez obzira na svjetonazor, ako su prikupljeni potpisi, referendum je morao biti proveden i zbog toga što mi ne poštivamo volju većine, dobro je kolega Grmoja sve kazao, zbog tog što ne poštivamo volju većine, znači volju, ne većine nego 400 tisuća potpisa, da odluči se većinom kakav će biti izborni zakon, danas imamo probleme. Danas imamo prema našim ljudima, prema Saboru takvu ocjenu, a tu je zaslužan Andrej Plenković i Lovro Kuščević. Pa zamislite vi, koji je to, pa evo kolege iz HDZ-a, evo ja vidim kolege iz predstavnike Hrvata iz BiH. zbog takvog ponašanja, kadroviranja, načina donošenja zakona, danas imamo probleme u Mostaru. Umjesto da smo ulagali u tu tvrtku, kao suvlasnici te tvrtke od 12%, ti ljudi su ostavljeni sami sebi i danas prosvjeduju baš ispred stanke HDZ-a. Koji su bili vjerni HDZ-u, ali je tvrtka uništena, strojevi su uništeni, budućnost Mostara je uništena, razvoj je uništen. Zbog čega? Zbog ovakvog ponašanja. A Lovro Kuščević ima li sad 2 tisuće pravo mandat ili nema, kad može predsjednik Sabora biti Gordan Jandroković koji je dobio 400, 500 glasova, više sam ja dobio u svom selu, koje je malo selo relativno u cetinskom kraju u Sinju, kad može bit predsjednik Sabora, onda može biti sve. Zbog čega? Jer ne poštivamo da biramo zastupnike imenom i prezimenom i da imamo legitimitet nego kako sastavi predsjednik stranke listu, tako mora biti . Zato ja mislim da mi kolege svi, bez obzira iz kojega smo kluba, kojega svjetonazora, koja politička opcija, na koji način razmišljamo, smatram da ne smijemo udarati u referendum. A o prenamjeni zemljišta, o tome nije tu Lovre Kuščević jedini nego u cijeloj Dalmaciji je poljoprivredno zemljište mijenjano u građevinsko zemljište, gdje su se stvarali ogromni profiti. I u mome Sinju, ljudi koji su kupili poljoprivredno zemljište za kunu, prenamijenili su nakon nekoliko mjeseci i postali su bogati ljudi preko noći. Preko noći. Lovre Kuščević, sad je to izašlo zbog Lovre Kuščevića. Kupiti zemlju od susjeda i nakon nekoliko mjeseci to prenamijeniti i umjesto 50 tisuća kuna dobiti dobit od nekoliko ili 10 milijuna kuna ili nekoliko milijuna. Naše pomorsko dobro, pa sjećate li se Zlatnoga rata tako na Braču, pa koncesije, to je ogroman, ogroman novac se radi, na poglavito uz mora i nemaju svi istu sreću da im se prenamijeni poljoprivredno zemljište. Nije imala sriću Lovre Kuščevića susjeda u koju je kupila njegova gđa. za 50 tisuća kuna zemlju, da odjedanput preko noći bude 3, 4, 5, 10, 15 ili 30 milijuna kuna. Nego je ta žena prodala za 50 tisuća kuna, njegova susjeda zemlju i sad je postalo na taj način. A da ne govorim o upravljanju lukama, lučkim upravama, to je ogroman, Dalmacija je ogroman novac se izvlači poglavito za kampanje koje se plaćaju iz tih fondova i zato je velik, veliki je problem HDZ-u ako se netko pojavi da slučajno bude kandidat za župana pa može i ugroziti ili nešto. To je ogroman problem. Doli je kesa, Zagreb su izgubili. I nije ovo ništa novo. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poruka je jednostavna. Ministar, bivši ministar Lovro Kuščević za kaznu mora doći u Sabor. Znači, preći sa ove strane Trga sv. Marka na ovu stranu. Pa poštovani građani, mi vidimo da se naš politički sustav potpuno okrenuo naopako, to je ono što mi u stranci Promijenimo Hrvatsku stalno pričamo. Sad se pokazuje da je prava vlast najviši oblik vlasti da je izvršna vlast, ne zakonodavna vlast. Međutim, ne treba pretjerivati u ovom g. Kuščeviću. On je, mislim, što se tiče HDZ-a, čovjek je odradio sve što treba. Pa mnogi, i druge bit neke stranke poželjele da imaju možda takvog vjernog člana svoje stranke. Što je on radio? Pokrivao je sve. Dođe ovaj referendum, problem Lovro riješi, Lovro Broji, ne može proći referendum. Hoće ovaj drugi referendum, Lovro rješava i ovo, Lovro opet odradi što treba. I ne samo to nego čovjek je preuzeo sav teret svog predsjednika stranke i predsjednika Vlade koji ga nije smijenio nego je on rekao pusti, ja ću to preuzeti na sebe. Nemoj da tebe razvlaće, vratit ću se evo, trpjet ću ovdje u Saboru za sve, bit ću tamo. Dakle, to je ona pojava koju znamo iz bivšeg sustava, ... [[Govornik se ne razumije.]] tako međutim, sve ovo u Hrvatskoj kao pojava postalo, naravno, davno nakaradno. Mijenjaju se jedna pozicija sa drugom i i tako to ide, a ova se Vlada bavi samo aferama, pa vidimo i drugu ministricu Žalac, g. Tolušića, al eto nisu se oni gurali da dođu u HS, nego oni i dalje ustrajavaju u onome gdje se ne mogu obraniti, ali g. Kuščević ipak dolazi znači ovdje, eto tako to funkcionira naš politički sustav. Međutim, ono što je groteskno u ovoj čitavoj priči da koalicijski partner, to je HNS Hrvatska narodna stranka, da oni pazite postavljaju neki ultimatum kao neće više biti da pazi taj HDZ šta radi, neće oni možda biti više u koaliciji ako oni Kuščevića ne izbace iz Vlade i ako ga ne pošalju ne znam gdje, pa možda i u HS. Vidite, to je potez utopljenika koji zaista to je groteskno javnosti pokušava pokazati da ima imalo političkog i onog ljudskog morala i postavlja čak neki ultimatum predsjedniku stranke. Premijer Plenković u Briselu kaže pa ljudi vi znate ako išta organski ne podnosim, to je da mi netko daje ultimatum, on se očito do smrti uplašio ovog ultimatuma iz HNS-a. Međutim, što se pokazuje, pokazuje se nemoć i taj g. Plenković koji ovdje dođe onako bahato, nas podcjenjuje, s nama se svađa, on u ovom slučaju sjetimo se kako je MOST-ovce doslovno šutnuo iz Vlade kratkim potezom, međutim sad on nema više hrabrosti da i HNS tako, ajmo tako reć, isprati u par sekundi, nema hrabrosti vidite, on nema hrabrosti, a onda to sad vide i sami HDZ-ovci da njihov predsjednik stranke i premijer nema hrabrosti da se obračunava. A zašto nema hrabrosti? Jer ako istjera HNS onda mora raditi sa Bandićevim žetončićima, više u stvari nitko i ne zna koliko se i HDZ-a ima stranaka, strančica, pojedinaca, tko sve čini ovu Vladu. Poštovani građani mogli bi o ovome raspredati i pričati nadugo, naširoko, ali sve je to jedan cirkus, sve je to ono što nas je dovodilo i dovodi do ovakve situacije u RH da se Vlada ne bavi pravim problemima, ona ne rješava probleme, ne donosi odluke, HDZ i ova vladajuća ekipa oni gase svjetla po industriji u RH, u industrijskim poduzećima od brodogradilišta itd., evo njihova sestrinska stranka sudjeluje u gašenju još jednog industrijskog pogona u Mostaru gdje radi preko 900 ljudi, oni imaju isti obrazac, oni ne vole industriju, ne vole se oni baviti ekonomskim pitanjima znate, oni vole turizam, vole tamo gdje se nešto brzo obrće, gdje ne treba puno se truditi i ulagati i to je taj pristup recimo i meni je potpuno razumljivo zašto ovdje članova vladajuće koalicije HDZ-a skoro da i nema, a oni koji sjede šute kao zaliveni i sve to čovjek razumije. Međutim, ono što je potrebno poštovani građani, mi svi skupa imamo samo jedno pitanje, jednu dilemu, hoćemo li ovo i dalje gledati, ove igrokaze, ovaj cirkus, ove u stvari jednu strahotu na političkoj sceni, oćemo se bavit aferama, hoće li zemlja propadat i dalje, a ljudi se iseljavati i time podržavati ovakvo stanje ili ćete masovno, il ćemo masovno izaći na izbore, a posebno onih 45% građana koji ne izlaze na izbore, pa dragi građani vi koji ne izlazite na izbore vi mislite da ćete se time osvetiti ovima koji su na vlasti, da oni nisu dostojni vašeg dolaska na biračko mjesto, ja to razumijem jer su 20.g. govorili i govore pa ne možeš ti onako pojedinačno dragi građanine, ne možeš ništa svojim glasom riješiti i vidite 20.g. kad netko nekome govori da ne može, da njegov glas ništa ne znači, on je stvorio 45% građana koji misle da njihov glas pojedinačno ništa ne znači. Svi vi koji ne izađete na izbore, vi u stvari dajete dvostruki glas ovima da ostanu i dalje na vlasti. Ako to nećete učiniti zbog sebe, učinite to molim vas zbog svoje djece, zbog vaših unuka, zbog budućnosti jer ako ne izađete na izbore nećete otvorit cestu, nego autocestu ćete otvoriti da oni koji su do sada na ovaj način znači aferaški, na bilo koji drugi način da upravljaju, da u stvari da ne vode, da vode zemlju u propast. Zato vas pozivam, pravi povod za ovaj moj govor je poziv na izbore, masovni poziv na izbore. Vi ste najmoćniji onaj dan kad su izbori, kad trebate zaokružiti u tih par sekundi, sva je moć u vašoj ruci, budite molim vas svjesni toga jer mi ovdje pojedinačno u HS nema nas dovoljno, trebamo vaše ruke da pometemo ovu političku pljevu, da otvorimo sve prozore i vrata RH, da ono što ne valja da jednostavno se otpuše i da konačno počnemo funkcionirati kako treba. U tom smislu i HS mora zauzeti mjesto koje mu pripada jer ovo nije visoki dom kako ga neki ovdje čak posprdno nazivaju, jedno govore, a drugo misle, ovo tek treba postati visoki dom, Vlada mora biti sluškinja ove vlasti, ovdje nas odnosno vas građana, a onda posložiti čitavu situaciju. Netko će misliti od vas i reć pa dobro što ti govoriš mislim ma kako ćemo to promijenit, pa ne možemo, pa vidiš pokušavaju pa ovi, pa odu itd. Ponavljam, sva je tajna u tome da građani koji ne izlaze na izbore da izađu, molim vas nemojte misliti da je vaš glas beskoristan, a ne možete ništa promijeniti. Prošli put na izbore parlamentarne nije izašlo 1 600 000 ljudi, ponavljam 1 600 000 ljudi, svi oni koji nisu izašli na izbore oni su praktično glasali za ovo što danas imamo. Prema tome, ne očekujte promjene koje će doći izvan Hrvatske, izvan vas, dolaskom na izbore vi postajete promjena, mi postajemo promjena i pozivam vas zajedno da promijenimo Hrvatsku.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, pardon imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Kolega Lovrinoviću, dakle puna su vam usta Aluminija i problema Aluminija, kao i još nekim kolegama koje sam imao ovdje prilike slušati raspravu o ovoj točki dnevnog reda, molim vas nemojte voditi političke obračune ovdje u Hrvatskoj preko leđa dakle Hrvata u BiH. Kada je bila rasprava ovde o položaju Hrvatskog naroda u BiH onda neki koji danas dakle ovaj liju krokodilske suze nad Aluminijem su izašli iz dvorane i nisu se htjeli uopće izjasniti, a zapravo problem Aluminija je refleksija Hrvatske neravnopravnosti u BiH i Bosansko-hercegovačkog političkog paradoksa jer je federalna vlada u kojoj dominaciju ostvaruje Bošnjačka većina, dakle struju isporučivala za manje od 50 MWh, dakle Arcegometalu, dakle kompaniji u privatnom vlasništvu u Zenici, dok je u isto vrijeme koji je u skoro 50%-tnom vlasništvu te iste vlade dakle morao kupovati struju preko 78 dakle EUR-a po MWh, prema tome izborimo se za Hrvatsku ravnopravnost, onda ćemo i hrvatske gospodarske subjekte u BiH lakše spašavati.
Kolega Ljubić ovo nije bila tema pa ste ovaj [[Upadica: Kako nije tema?]] ne, ne, al nije to kolega Lovrinović spominjao jel, to je spominjao nažalost neki kolege drugi su spominjali to, u potpuno krivom kontekstu, a ne u kontekstu ono, ove teme o kojima bi trebali govoriti, jel. Izvolite kolega Lovrinoviću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo budući da sam prozvan i želim odgovoriti kolegi Ljubiću, kolega Ljubić kako to od silne brige za Hrvatima u BiH odakle sam ja iz srednje Bosne, pa kako to da problem Aluminija nikad niste stavili na dnevni red Vlade, zašto niste stavili na dnevni red sabora jer 12% je Hrvatska dio toga. Mi o tom, vidite ovde ljudi ne znaju o tome, neki ne znaju ništa. Pa recite koliko je dosad HEP subvencionirao izvoz te energije, zašto popularno rečeno Sarajevo protiv toga itd. Pa ako se toliko brinete zašto to pitanje nikad niste pokrenuli pa bi i mi malo mali Hrvati pokušali ovaj pomoći u rješavanju toga problema. Pa ja sam vam prošli put rekao, problem i jest u tome što mi imamo certificirane predstavnike Hrvata iz BiH u Zagrebu, a ovo su sve drugo mali Hrvati. Zato je važno da stvari presložimo i da se naprosto da vidi [[Upadica: Hvala.]] da se vide tragovi …/nerazumljivo/…
Hvala lijepa. Ja time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,03 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molio bih vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Započet ćemo sa Izvješćem Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Tomislava Sokola i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Marije Mačković. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika, dr.sc. Tomislava Sokola i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Marije Mačković. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 105 glasova za donesena odluka kako je predložimo Mandatno-imunitetno povjerenstvo pa ćemo pristupiti davanju prisege zastupnice Marije Mačković. U čl. 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga proziva zastupnike poimenično. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Sada ću pročitati tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskome saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnica Marija Mačković, izvolite.
Prisežem.
Čestitam zastupnici … [[Pljesak.]] i želim joj puno uspjeha u obavljanju ove časne i odgovorne dužnosti. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ivana Klarina i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Marija Alfirev. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Prijedlog navedene odluke. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova za, donesena odluka kako je predložimo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Budući da je zastupnik Ivan Klarin već položio prisegu, dao prisegu, to nema potrebe pa mu čestitam na povratku u zastupničke klupe. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Lovre Kuščevića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Sanje Putice. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Lovre Kušćevića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Sanje Putice. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 2 suzdržana i 5 protiv donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo.