Hvala lijepa. Uvaženi predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo vrlo kratko, i vrlo jasno. 4. veljače ove godine Sabor je izabrao predsjednicu i tri člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Među ta tri člana i dr. Antu Žigmana. Međutim dr. Žigman je obavijestio Hrvatski sabor o tome da traži da ga se razriješi s te dužnosti, i to još u ožujku. Odbor za medije je to uvažio, i pokrenuo je postupak za odabir nove članice, razmotrio je pristigle kandidature, sve one koje su pristigle u roku i koje ispunjavaju uvjete propisane zakonom i natječajem proslijedio klubovima zastupnika na usuglašavanje. Do usuglašavanja nije došlo, pa je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije jednoglasno na svojoj 42. sjednici, a sukladno Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji na prijedlog klubova saborske većine odlučio predložiti Hrvatskom saboru imenovanje gospođe Zrinke Malešević za članicu Nadzornog odbora HRT-a za preostali dio mandata. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na Prijedlog odluke o razrješenju člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Molim uključimo se i glasujmo o razrješenju. Rezultat? Ova odluka donijeta je većinom glasova 99 glasa za, 3 suzdržana i ništa protiv. U tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije.
Hvala lijepa. Uvaženi predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo vrlo kratko, i vrlo jasno. 4. veljače ove godine Sabor je izabrao predsjednicu i tri člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Među ta tri člana i dr. Antu Žigmana. Međutim dr. Žigman je obavijestio Hrvatski sabor o tome da traži da ga se razriješi s te dužnosti, i to još u ožujku. Odbor za medije je to uvažio, i pokrenuo je postupak za odabir nove članice, razmotrio je pristigle kandidature, sve one koje su pristigle u roku i koje ispunjavaju uvjete propisane zakonom i natječajem proslijedio klubovima zastupnika na usuglašavanje. Do usuglašavanja nije došlo, pa je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije jednoglasno na svojoj 42. sjednici, a sukladno Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji na prijedlog klubova saborske većine odlučio predložiti Hrvatskom saboru imenovanje gospođe Zrinke Malešević za članicu Nadzornog odbora HRT-a za preostali dio mandata. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na Prijedlog odluke o imenovanju članice Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije za preostali dio mandata. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije za preostali dio mandata. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka je donijeta većinom glasova 95 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv. U tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovana gospodo zastupnici i zastupnice ispred vas je sada Konačni prijedlog Zakona o cestama. Hrvatski sabor je u prosincu 2010. donio zaključak o prihvaćanju prijedloga zakona, a sve primjedbe, prijedloge i mišljenja uputio predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga. U pripremi konačnog prijedloga razmotrene su sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja i prihvaćene primjedbe ugrađene su u tekst konačnog prijedloga zakona. Najveće usuglašavanje u međuvremenu je bilo usuglašavanje između Udruge gradova u RH i ŽUC-eva koji su između sebe iskoordinirali određene sporne točke u prvom čitanju zakona tj. regulirali odnos prelaženja županijskih, dosadašnjih županijskih cesta na području velikih gradova i sjedišta županija u nadležnost velikih gradova. U odnosu na pitanja koja su uređena važećim Zakonom o javnim cestama novim je zakonom bilo nužno urediti uknjižbu javnih cesta, pravni status nerazvrstanih cesta što je razlog da se novi zakon nazove Zakon o cestama, a ne više Zakon o javnim cestama, pooštriti odredbe o zaštiti javnih cesta te uskladiti se s odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i na odgovarajući način u zakon ugraditi odredbe novih direktiva EU s područja sigurnosti prometa na cestama i elektroničke naplate cestarine koje su usvojene u 2009. i 2010. godini. Novine u zakonu, predložena nova rješenja. To su nerazvrstane ceste u člancima od 98. do 109. koje su dosad bile djelomično uređene Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Novim Zakonom o cestama po istim načelima kao za javne ceste uredit će se pojam i dijelovi nerazvrstane ceste, njihov pravni status, imovinsko-pravni odnosi vezani uz građenje nerazvrstanih cesta kao i upis u zemljišne knjige. Ovim se zakonom nerazvrstane ceste predlažu odrediti kao javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalaze. Nerazvrstana cesta se ne može otuđiti iz vlasništva jedinice lokalne samouprave niti se na njoj mogu stjecati stvarna prava osim prava služnosti i prava građenja radi izgradnje građevina sukladno odluci predstavničkih tijela pod uvjetom da se tim ne dira u nesmetano odvijanje prometa i održavanje nerazvrstane ceste. Za upravljanje nerazvrstanih cesta te financiranje i dalje će se primjenjivati Zakon o komunalnom gospodarstvu. Također, decentralizacija upravljanja cestama u gradovima je definirana u članku 108. Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi iz 2005. sadrži odredbu da se velikim gradovima, gradovima s više od 35 tisuća stanovnika i gradovima sjedištima županije trebaju povjeriti poslovi u vezi održavanja cesta. Ovim zakonom se velikim gradovima prepušta građenje i održavanje sadašnjih županijskih i lokalnih cesta na njihovom području te javne ceste prestaju biti javne i postaju nerazvrstane. Sredstva za nerazvrstane ceste na području velikih gradova i županijskih središta uz sredstva propisana zakonom kojim je uređeno komunalno gospodarstvo temeljem ovog zakona osiguravaju se dijelom iz godišnje naknade za uporabe javnih cesta koja se plaća pri registraciji vozila i dijelom iz naknade za financiranje građenja i održavanja javnih cesta koja se u državnom proračunu planira za hrvatske ceste. Kao kriterij rasporeda određuje se udio duljine nerazvrstanih cesta koje su ranije bile državne, županijske i lokalne u ukupnoj duljini državnih, županijskih i lokalnih cesta razvrstanih prema odluci o razvrstavanju javnih cesta u državne, županijske i lokalne. Županijama u nadležnost ostaju županijske i lokalne ceste izvan područja velikih gradova i gradova koji su sjedišta županija kojim upravljaju Županijska društva za ceste. Zakon se također usklađuje sa direktivama EU i to provodi se usklađenje s Direktivom 2008/96/EC o sigurnosnom upravljanju cestovnom infrastrukturom i provodi se usklađenje s Direktivom 2009/750/EC o europskoj elektroničkoj naplati cestarine. Nadzori inspekcija nerazvrstanih cesta određuje se na način da inspekcije Ministarstva mora, prometa i infrastrukture obavljaju inspekcijski nadzor u velikim gradovima i gradovima sjedišta županija na nerazvrstanim cestama koje su prestale biti javne sukladno ovom zakonu. Inspekcijski nadzor nad ostalim nerazvrstanim cestama obavlja se sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu. Uknjižba javnih cesta i nerazvrstanih cesta definirana je u člancima od 123. do 130. i člancima 131. do 133. Sve javne ceste izgrađene do dana stupanja na snagu ovog zakona evidentirat će se u katastru i upisati u zemljišne knjige na temelju geodetskog elaborata kojim je utvrđeno izvedeno stanje i temeljem odluke ministra kojom je određena kategorija javne ceste bez obzira na postojeće upise vlasništva u zemljišnim knjigama. Javne ceste upisuju se kao javno dobro u općoj uporabi i kao neotuđivo vlasništvo RH. Isti princip propisuje se i za nerazvrstane ceste. Vraćena je u zakon također odredba o prekomjernoj uporabi koja je bila izbačena krajem 2009., a u izvore financiranja javnih cesta ponovno se vraća naknada za prekomjernu uporabu javnih cesta. Također, u članku 29. definirano je održavanje nadvožnjaka, podvožnjaka i drugih cestovnih objekata u raskrižjima. Pravo na oslobađanje plaćanja cestarine i godišnje naknade proširuje se krug osoba s invaliditetom koji mogu ostvariti pravo na oslobađanje plaćanja cestarine i na kategoriju osoba kojima je utvrđeno tjelesno oštećenje, osjetila vida od 100%. Normativna rješenja preuzeta iz važećeg Zakona o cestama je pravni status javne ceste koji je od 2009. definiran kao javno dobro u općoj uporabi vlasništvu Republike Hrvatske zadnje izmjene zakona provedene 2009. do izmjena i dopuna zakona iz prosinca 2009. javne ceste su imale pravni status javnog dobra od općeg interesa za Republiku Hrvatsku. Razvrstavanje javnih cesta je u 4 skupine to je na tragu Zakona iz 2004. gdje se dijele na autoceste, državne ceste, županijske ceste i lokalne ceste prema mjerilima koje utvrđuje Vlada Republike Hrvatske. Planiranjem zakonom je postavljen sustav dugoročnog i kratkoročnog planiranja razvitka javnih cesta kroz planske dokumente i to kroz strategiju razvitka javnih cesta koju donosi Hrvatski sabor kroz program građenja i održavanje javnih cesta za 4-godišnje razdoblje. Do sada su doneseni programi od 2001. do 2004., od 2005. do 8. i sada je na snazi program od 2009. do 2012. Građenje i održavanje i ostali poslovi upravljanja, mjere zaštite javnih cesta, imovinsko pravni odnosi u vezi s građenjem, rekonstrukcijom i održavanjem su temeljem zadnjih izmjena zakona provedeni sredinom 2009. Koncesija se može dati samo za autocestu ili za pojedini cestovni objekt s naplatom cestarine na državnoj cesti. Financiranje javnih cesta, zakonom se uređuje financiranje javnih cesta iz niza naknada koje plaćaju korisnici javnih cesta. Za uporabu autocesta i pojedinačnih objekata na državnim cestama odlukom Vlade Republike Hrvatske može se uvesti naplata cestarine. Obzirom da je naknada za financiranje, održavanje i građenje javnih cesta sada uključena u trošarinu prema Zakonu o trošarina,a prihod je državnog proračuna, uplaćuje se po litri naplaćene trošarine na energente, motorni benzin i plinska ulja u iznosu od 0,6 kuna na račun HAC-a i iznos od 0,6 kuna na račun Hrvatskih cesta. Zakon o trošarinama usvojen je u srpnju 2009. i stupio je na snagu 1.1. 2010. I financijski učinci ovog Zakona na državni proračun za provedbu ovog zakona osiguravaju se ova sredstva iz državnog proračuna od 1,2 kune po litri goriva, i godišnja naknada za uporabu javnih cesta i cestarina za najteže invalide. U državnom proračunu za 2011. su naknade za financiranje, održavanje i građenje javnih cesta za Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste osigurana u ukupnom iznosu od 2 milijarde 780 milijuna kuna uz projekcije za 2012. i 2013. u iznosima od po 2 milijarde i 800 milijuna kuna godišnje. Za godišnju naknadu za uporabu javnih cesta i cestarinu za najteže invalide se u državnom proračunu za 2011. osigurana sredstva u iznosu od 26 milijuna kuna, a prema projekcijama proračuna za 12. i 13. predviđen je isti iznos. Kako će državni zavod za mjeriteljstvo ovim zakonom biti ovlašten za izdavanje potvrde o ispunjavanju tehničkih uvjeta i elemenata interoperabilnosti vezano uz europsku elektroničnu naplatu cestarine u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2012. Državnom zavodu za mjeriteljstvo trebat će za navedeno osigurati dodatna sredstva u iznosu od ukupno 700 tisuća kuna. Napominje se da se istovremeno zbog izdavanja potvrda predviđa povećanje prihoda državnog proračuna u 2012. za 400 tisuća kuna. Uvažavajući sve iznijeto predlažem da se usvoji ovaj Nacrt konačnog prijedloga zakona.
Hvala državnom tajniku. Da li izvjestitelji Odbora žele uzeti riječ? Nema interesa. Otvaram raspravu. I prvi je u ime Kluba HDZ-a gospodin zastupnik Ivan Bogović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o cestama, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Javna cesta je dobro od interesa za Republiku Hrvatsku u općoj uporabi a na javnim cestama se ne može stjecati pravo vlasništva niti druga stvarna prava po bilo kojoj osnovi osim prava služnosti i prava građenja, radi izgradnje komunalnih vodnih i energetskih građevina kao i građevine elektroničke komunikacijske infrastrukture, i povezane opreme, a cestovno zemljište može se davati na korištenje radi obavljanja pratećih djelatnosti, pružanja usluga korisnicima javnih cesta sukladno tome nekretnina koja se izvlašćuje radi građenja konstrukcije održavanja javnih cesta postaje opće dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Najvažniji pravni učinak proglašenja javnih cesta općim dobrom je isključenje javne ceste iz općeg vlasničkog pravnog režima a time i iz mogućnosti da se na njima po bilo kojoj osnovi kao što su na primjer pravni posao, zakon odluke suda ili druge nadležne vlasti stječu vlasništvo i ograničena stvarna prava. Zbog toga se na javnim cestama ne može provoditi niti ovrha, na njima se ne mogu osnovati prisilna založna prava u postupcima osiguranja, a javne ceste ne ulazu u imovinu osoba koje su po zakonu njima ovlaštene upravljati. Navedeno osigurava i posebnu zaštitu javnih cesta kao dobra od interesa za Republiku Hrvatsku a javna cesta upisuje u zemljišne knjige na temelju pravomoćne uporabne dozvole kao javno dobro u općoj uporabi i kao neotuđivo vlasništvo Republike Hrvatske. Pozitivnim smatramo što se ovim Zakonom predlaže nerazvrstane ceste odrediti kao javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalaze. Također se predlaže odrediti koje su to ceste, što čine sastavne dijelove nerazvrstanih cesta, propisan je upis istih u zemljišne knjige kao i postupak u rješavanju imovinsko pravnih odnosa kod njihove gradnje i rekonstrukcije. Vjerujem da upravo ovo će omogućiti i olakšati jedinicama lokalne samouprave da što brže i kvalitetnije riješe dokumentaciju za izgradnju prometnica. Ovdje svakako treba napomenuti problem uknjižbe javnih cesta koje su izgrađene davno prije i ne da nemaju uporabnu dozvolu nego nemaju ni građevinsku dozvolu, najčešće nije obavljeno niti izvlaštenje zemljišta i danas se to pojavljuje kao veliki problem obzirom da nam je poznato da najčešće nije riješeno suvlasništvo a vrlo teško se dolazi do stvarnih vlasnika poglavito u katastarskim općinama koje nemaju zemljišne knjige a njih je u Hrvatskoj 283. Javne se ceste ovisno o njihovom društvenom, prometnom i gospodarskom značenju razvrstavaju u autoceste, državne ceste, županijske i lokalne ceste sukladno ispunjavanju propisanih mjerila a odluku o razvrstavanju donosi ministar prometa, mora i infrastrukture. Ovim zakonom se predlaže da u županijama u nadležnost ostaju županijske ceste i lokalne izvan područja velikih gradova i gradova koji su sjedište županija u kojima upravlja Županijska uprava za ceste. Upravljanja cestovnom infrastrukturom provest će se na način da se u velikim gradovima s više od 35 tisuća stanovnika i gradovima sjedištima županija u nadležnost građenja i održavanja prepusti županijske i lokalne ceste na njihovom području koje prestaju biti javne i postaju nerazvrstane ceste posebno određene kao gradske ceste. Sredstva za održavanja i rekonstrukciju i građenje nerazvrstanih cesta na području velikih gradova i županijskih središta uz sredstva propisana zakonom kojim je uređeno komunalno gospodarstvo temeljem ovog zakona osiguravaju se dijelom iz godišnje naknade za uporabu javnih cesta koja se plaća pri registraciji vozila i dijelom iz naknade za financiranje građenje i održavanje javnih cesta koja su u državnom proračunu planirana za Hrvatske ceste. Da bi se javnim cestama moglo kvalitetno upravljati, graditi i održavati iste potrebno je izraditi planske dokumente i to Strategiju razvitka javnih cesta koji donosi Hrvatski sabor, program građenja i održavanja javnih cesta za četverogodišnje razdoblje koje donosi Vlada Republike Hrvatske te godišnje provedbene planove koje donose subjekti koji upravljaju javnim cestama. Zakonom se propisuju i mjere zaštite javnih cesta. Osvrnut ću se na prekomjernu uporabu i izvanredne prijevoze gdje je kvalitetnije predložena preraspodjela sredstava koja se ostvari za ovog osnova. Također spomenut ću i članak 50. koji se odnosi na naknadu štete od divljači. Člankom je predloženo stavak 1. "Odgovornost za štetu na javnoj cesti koju osoba ili na vozilu prouzroči divljač snosi osoba koja sukladno propisima koji uređuju lovstvo, gospodar i lovištem". Stavak 2. "Vozač odgovara za štetu iz stavka 1. ovog članka ukoliko nije postupao po prometnom pravilu i znaku". I stavak 3. "Pravna osoba koja upravlja javnom cestom odnosno koncesionar odgovara za štetu iz stavka 1. ovog članka ukoliko javna cesta na zahtjev osobe koja gospodari lovištem nije označena prometnom signalizacijom i opremom sukladno posebnim propisima". Klub zastupnika HDZ-a podnesao je i amandman na ovaj članak pa vjerujem da će se on dodatno i raspraviti i popraviti. Predloženim odredbama u odnosu na važeći Zakon o javnim cestama proširuje se krug osoba s invaliditetom koji mogu ostvariti pravo na oslobađanje plaćanja cestarine i na kategoriju osoba kojima je utvrđena tjelesno oštećenje osjetila vida od 100%. Obzirom da je riječ o jednoj o skupini osoba s najtežim invaliditetom. Uz to zakonom se predlaže propisati nadležnost ministarstva mora, prometa i infrastrukture za detaljnije propisivanje uvjeta i isprava na temelju kojih se ostvaruje pravo. Provedbu postupka i donošenje rješenja o ostvarivanju prava osobe sa invaliditetom na oslobađanje godišnje naknade i cestarine. Ugrađivanjem odredbi direktive 2009/750 TC o europskoj elektroničkoj naplati cestarine osigurat će se provedba europskog modela plaćanja cestarine u RH i uključivanje hrvatske cestovne mreže na kojoj se naplaćuje cestarina u sustavu interoperabilnog plaćanja cestarine na cestovnoj mreži EU. Pružatelji usluga europske elektroničke naplate cestarine ENC je pravna osoba koja raspolaže odgovarajućom opremom koja omogućuje ENC način naplate cestarine, udovoljava uvjetima za pružanje ENC usluge i upisan je upisnik pružanja ENC usluge u zemlji članici EU u kojoj ima sjedište. Člancima 138. i 139. propisuju se rokovi u kojima će Vlada Republike Hrvatske donijeti uredbe i odluke, a ministar pravodobne pravilnike za koje su ovlašteni odredbama ovog zakona. Ovaj Zakon o cestama definira pravni položaj i razvrstavanje javnih cesta, uređuje građenje i održavanje te mjere zaštite javnih cesta, koncesije, financiranje i upravljanje javnom cestom. Ovaj zakonski prijedlog usklađuje se s odredbama Zakona o lokalne i područne (regionalne) samoupravi i novim direktivama EU s područja sigurnosti prometa na cestama i elektroničke naplate cestarine, uređuje pitanja nerazvrstanih cesta te rješava pitanje upisa javnih i nerazvrstanih cesta u zemljišne knjige. Klub zastupnika HDZ-a podržat će donošenje prijedloga ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Štovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama se nalazi ja bih rekao jedan dosta uspješan proizvod koji je rezultat muke i rada kolegica i kolega iz ministarstva ali i zajedničkog rada sa ostalim institucijama koje participiraju u korištenju cesta, u upravljanju cestama pa i financiranju cesta. Od prvog čitanja do evo današnje rasprave o donošenju ovog zakona angažman i udruge gradova kao i predstavnike ŽUC-eva doprinio je da zajednički uspijemo u konačni prijedlog ovog zakona uvrstiti sve ono što je bilo godinama boljka koju su osjećali ili trpjeli gradovi, općine, županije s obzirom na podjelu cesta na javne i na neke nejavne. Argumentaciju kojom smo nastupali prema ministarstvu nismo iznenadili ministarstvo niti je ministarstvo pružalo otpor ali očito da uvijek postoje neki drugi razlozi kada i predlagač ne može nastupati sa istim stavovima ili zalaganjima koji i ostali sudionici. Ovaj put to nije bio slučaj i evo hvala Bogu došli smo do prijedloga Zakona o cestama u kojem su regulirana pitanja svih cesta kojima se kreće javni promet. Naša argumentacija je bila sljedeća, ako na nerazvrstanim cestama se primjenjuje Zakon o sigurnosti prometa na cestama onda je jasno da nerazvrstane ceste moraju biti uvrštene u jedan ovakav zakonski akt. I ponavljam, evo hvala Bogu u člancima od 98. do 109. uvrštena je pitanje nerazvrstanih cesta i definitivno sada smo ovim zakonskim prijedlogom obuhvatili sve ceste. Ova podrška koju mogu u ime kluba SDP-a iznijeti da ćemo podržati ovaj prijedlog zakona nije uvjetovana onim ali. Naime, ali bi se moglo odnositi na onaj dio da i ovaj zakon će sigurno kroz provedbu pokazati da nismo sva pitanja riješili, da nismo dali odgovore na sve probleme jer mislim da je teško i među najvrsnijim ekspertima okupiti na jednom mjestu predlagače zakona i onda reći, sve dileme, svi problemi ovim su zakonom otklonjeni. Isto tako evo primjedba velikih gradova. Naime, kriterij da će se sredstva raspoređivati za ceste koje postaju nerazvrstane, a dosad su bile županijske ili državne prema duljini u kilometrima ili u metrima nije savršen, no tu bi trebao uredbama Vlade i pravilnicima ministarstva riješiti to pitanje jer neke županijske i državne ceste su širine 6 ili 7 metara, a neke su i četverotračne i cijena održavanja kilometra nije ista. No mislim da to i ne bi trebalo sputavati podizanje ruke za podršku ovom zakonu nego da je za očekivati da će ministarstvo sugerirati da se pravilnicima odnosno uredbama riješi to pitanje. Uglavnom, pozdravljamo konačni prijedlog zakona, a smatramo da je on povijestan iz jednog jedinog razloga ali zaista povijesnog, a to je da napokon možemo svi mi, i Hrvatske ceste i Županijske ceste i lokalna samouprava prići definitivnom sređivanju stanja u zemljišnim knjigama kad se radi o cestama. Kolega ispred kluba HDZ-a je to usput napomenuo. No činjenica je, državni tajnik je to spomenuo i na odboru, jadranska magistrala koja je građena '50.-tih i '60.-tih godina još i danas vjerojatno prolazi preko gruntovnih čestica pojedinaca koji su na ovaj ili onaj način izvlašteni. Moje je iskustvo iz Zagorja da do izgradnje autoceste zagorska magistrala je isto tako se nalazila na privatnim česticama građana koji su dobili pravičnu naknadu, isplaćeni i nisu potraživali niti su postavljali problem kada su Hrvatske ceste prišle uknjižbi. No činjenica je da bez obzira na suglasnost bivših vlasnika ili onih koji su u gruntovnicu upisani kao vlasnici, činjenica je da vi to bez velikih sredstava i izdvajanja velikih financijskih sredstava lokalne samouprave Hrvatskih cesta ne možete realizirati. Od cijene usluga geodetskih institucija pa do svih onih troškova koji obično nisu specificirani u finalu cijene koštanja nekog posla. Ovdje želim još jednu stvar naglasiti koja je dobra, vidim da je i Odbor za pravosuđe ukazao na problem ENC-a ili elektronske naplate. Poznato je da, nemojte me ispravljati, nemam namjeru krivi podatak iznijeti, da nijedna ostala autocesta ili građevina u Hrvatskoj osim autoceste Zagreb-Macelj nije uključena odnosno autocesta Zagreb-Macelj jedina nije uključena u sustav ENC-a. Prema informacijama iz ministarstva obavljeni su razgovori sa koncesionarom i u toj situaciji za nadati se je da će u skorije vrijeme i ta autocesta ući u sustav ENC-a i pojednostaviti prometovanje i brzinu prolazaka naplatnih postaja svim onim učesnicima kojima vrijeme čini novac, a ne krše propise u smislu brzine kretanja na autocestama. No kad se govori o autocesti Zagreb-Macelj, sad malo lokal patriotizma, treba reći još nešto. Spomenuta je cijena po kilometru koja je najviša za sve autoceste u Republici Hrvatskoj. Ima opravdanje za to zašto je ona najskuplja, jer je u cijenu održavanja koja je priznata koncesionaru uključena i dionica gdje nema naplate, a to je od čvora Jankomir do naplatnih kućica u Zaprešiću. Tu se pokazuje zapravo jedna neravnopravnost građana jer znači vožnjom tom autocestom vi plaćate i održavanje dijela na kojem nema naplate dok to nije slučaj recimo na dionici Ivanja Reka-Sveta Helena. To mislim da u budućnosti ne bi se smjelo događati i da bi bilo dobro da u eventualnoj i potencijalnoj korekciji ugovora sa koncesionarom se nastoji ispraviti ta pogreška. I još na kraju jedna sugestija, dobro je da Hrvatske ceste donose četverogodišnji program izgradnje i rekonstrukcija cesta koje su u njihovoj nadležnosti na temelju odluke Sabora. Moram reći da neki predstavnici javnih tvrtki pomalo ignoriraju ili omalovažavaju odluke koje ovaj Sabor donosi i za njih nisu bitne. I stoga pozivam apelom da ministarstvo izvrši kontrolu realizacije tih četverogodišnjih programa, odnosno da se predvide i sankcije za one koji ne poštuju taj program jer vam mogu reći da Hrvatske ceste dosta često imaju izuzetno visoku umjetničku slobodu u interpretaciji programa izgradnje i održavanja cesta. Neću reći da neki put imaju politički faktor i utjecaja jer češće su neki drugi, a ne politički, barem iz moje prakse doživljavanja tih zahvata. Nije bitno bilo sad u ovom slučaju da li HSS ili HDZ na pojedinoj dionici nego je bilo bitnije koja je osoba na toj dionici pa da dionica dobije prioritet. Evo još jedanput čestitka svim sudionicima koji su sudjelovali u usaglašavanju ovih primjedbi, prijedloga i sugestija na konačni prijedlog zakona. Zahvaljujem i ministarstvu, moram zahvaljivati, ne bi trebalo zahvaljivati ali u ovom slučaju moram zahvaljivati jer to je jedno od rijetkih ministarstava koje se trudi usaglašavati ovakve prijedloge zakona. I pozivam da i ubuduće u svim onim što slijedi, a što nije određeno europskim kriterijima nastavimo i suradnju i ovdje, ne govorim samo i kao predstavnik SDP-a i u ime kluba SDP-a nego i predstavnik udruge gradova, ali vjerujem i u razgovorima koje sam vodio svih ovih dana u Saboru u ime svih gradonačelnika i načelnika koji sjede i u funkciji saborskih zastupnika u ovom Saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prije nego nastavimo ponovo bih pozvao vodstva klubova da pozovu zastupnice i zastupnike, u 12 sati ćemo imati glasovanje pa evo imamo još nešto više od sat vremena. Inače ne mislim da će trajat puno to glasovanje, ali svakako moramo biti tu. Evo idemo dalje sa raspravom po ovoj točki dnevnog reda. Na redu je klub HSS-a i gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će Konačni prijedlog zakona o cestama. Mislimo da ovo rješenje koje je danas pred nama sadrži niz kvalitetnih odredbi i da iz tog razloga zaslužuje i podršku kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke. U odnosu na pitanja koja su uređena važećim Zakonom o javnim cestama novim je zakonom bilo nužno urediti i uknjižbu javnih cesta, pravni status nerazvrstanih cesta, pooštriti odredbe o zaštiti javnih cesta, te uskladiti se sa odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi, te na odgovarajući način u zakon ugraditi odredbe novih direktiva Europske unije s područja sigurnosti prometa na cestama i elektroničke naplate cestarine koje su usvojene u 2009. i 2010. godini. Ovim se Zakonom nerazvrstane ceste predlažu odrediti kao javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalaze. Nerazvrstana cesta se ne može otuđiti iz vlasništva jedinice lokalne samouprave, niti se na njoj mogu stjecati stvarna prava osim prava služnosti i prava građenja radi izgradnje građevina sukladno Odluci predstavničkog tijela lokalne i područne samouprave pod uvjetom da se time ne dira u nesmetano odvijanje prometa i održavanja nerazvrstane ceste. Dio nerazvrstane ceste namijenjen pješacima poput nogostupa može se dati u zakup u skladu sa propisima koji uređuju komunalno gospodarstvo. Na upravljanje nerazvrstanih cesta, te financiranje i dalje će se primjenjivati Zakon o komunalnom gospodarstvu. Ovim Zakonom kao što smo već čuli velikim gradovima se prepušta građenje i održavanje sadašnjih županijskih i lokalnih cesta na njihovom području, te javne ceste prestaju biti javne i postaju nerazvrstane ceste. To je jedan od vidova decentralizacije koje svakako treba pohvaliti. Čuli smo od prethodnih kolega da su i kroz kontakte sa predstavnicima gradova ove odredbe dobile podršku. Sredstva za nerazvrstane ceste na području velikih gradova i županijskih središta uz sredstva propisana zakonom kojim je uređeno komunalno gospodarstvo temeljem ovog Zakona osiguravaju se dijelom iz godišnje naknade za uporabu javnih cesta koja se plaća pri registraciji vozila i dijelom iz naknade za financiranje građenja i održavanja javnih cesta koja se u državnom proračunu planira za Hrvatske ceste. Županijama u nadležnosti ostaju županijske i lokalne ceste izvan područja velikih gradova i gradova koja su sjedišta županija kojima upravljaju Županijske uprave za ceste. Ja bih ovdje željela podsjetiti na zaključak Hrvatskog sabora iz 2008. godine kojim je zaključeno da će se Županijske uprave za ceste registrirati kao d.d. To bi osiguralo povrat PDV-a na investicije od oko 150 milijuna kuna. Ta sredstva nisu beznačajna. Hrvatska seljačka stranka je nekoliko puta upozoravala na obavezu izvršenja tog zaključka Hrvatskog sabora. No evo vidim da tog nema niti u ovom prijedlogu zakona, pa državni tajniče molim vas da u svom završnom osvrtu nas informirate u kojem vremenskom periodu se planira izvršiti ta obaveza, jer smo svjesni, svi mi dolazimo iz različitih županija sa koliko stotina kilometara i tisuća kilometara upravljaju Županijske uprave za ceste. Sa ovim sadašnjim financijskim sredstvima njima je nemoguće pokrpati sve ono što je potrebno pokrpati, a kamoli raditi neke ozbiljnije rekonstrukcije. Iz tog razloga mislimo da treba pronaći način za pravednije financiranje ŽUC-eva. Bilo je tu riječi o izmjeni Pravilnika o naknadama koje se plaćaju pri registraciji. No, svjesni smo trenutka u kojem danas živimo i da bi to dodatno opteretilo, naravno budžet naših građana pa se od tog dijela naravno i logično odustalo. No činjenica je dakle, da postoje modeli koji su i dogovoreni, o kojima su doneseni zaključci u ovom tijelu i koje bi prema našem mišljenju trebalo implementirati kako u stvari bi pomogli upravo u boljem održavanju i rekonstrukciji županijskih cesta. Nadzor i inspekcija je svakako sastavni dio ovog Zakona, ništa manje važan od ostalih dijelova. I određuje se da Inspekcija Ministarstva mora, prometa i infrastrukture obavlja inspekcijski nadzor u velikim gradovima i gradovima sjedištima županija na nerazvrstanim cestama koje su prestale biti javne ceste sukladno ovom Zakonu. Inspekcijski nadzor ostalih nerazvrstanih cesta obavlja se sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu. Sve javne ceste izgrađene do dana stupanja na snagu novog zakona evidentirat će se u katastru i upisati u zemljišne knjige na temelju geodetskog elaborata kojim je utvrđeno izvedeno stanje i naravno na temelju odluke ministra kojim je određena kategorija javne ceste bez obzira na postojeće upisa vlasništva u zemljišnim knjigama. Želimo pohvaliti i odredbu koja je uvrštena kroz članak 29. Riječ je o održavanju nadvožnjaka, podvožnjaka i drugih cestovnih objekata u raskrižjima. Zakonom se za održavanje nadvožnjaka, podvožnjaka i drugih cestovnih objekata u raskrižjima određuje nadležnost subjekta koji upravlja cestom više skupine. Kako je sadašnje stanje izgrađenih objekata loše zbog višegodišnjeg neodržavanja zakonom se određuje prijelazno razdoblje od 5 godina za dovođenje tih objekata u propisano stanje. Također u klubu HSS-a pohvaljujemo i to što se ovim zakonom proširuje krug osoba sa invaliditetom koje mogu ostvariti pravo na oslobađanje plaćanja cestarine i na kategoriju osoba kojima je utvrđeno tjelesno oštećenje osjetila vida od 100%. Prema dostupnim podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo iz prve polovice 2010. godine pravo na oslobađanje plaćanja godišnje naknade za uporabu javnih cesta mogu ostvariti ukupno 24334 osobe sa utvrđenim stupnjem tjelesnog oštećenja, dok to sad ostvaruje 8453 osobe. Također želim postaviti i neka pitanja koja mislimo da bi trebala biti malo jasnije definirana i regulirana, a jedno od toga je i pitanje kada će se uvesti elektronički sustav naplate cestarina sukladno člancima 10., 11. i 12. ovog Zakona na autocestu Zagreb – Macelj. Također vezano uz članak 27. koji se odnosi na održavanje javne ceste kroz naselje, definirano je da pravna osoba koja upravlja javnom cestom koja prolazi kroz naselje ne održava sustav za odvodnju, javnu rasvjetu, zelene površine, pothodnike, nathodnike, biciklističke pješake staze, tramvajske, odnosno željezničke pruge. Mi mislimo da bi ovdje trebalo navesti i parkirališta uz ili na javnoj cesti. Također kad govorimo o članku 33. stavak 4. želimo pitati zašto se ograničava ustupanje redovitog održavanja na razdoblje od 4 godine, odnosno vi ste napisali može se ustupiti na 4 godine. Time ne dajete sigurnost poduzetnicima, jer se uglavnom ugovori produžuju svakih godinu dana, i to nije pretjerano ohrabrujuće. U članku 50. šteta od divljači, mi u klubu HSS-a primili smo zamolbu Hrvatskog lovačkog saveza, čini nam se da je tu zamolbu vrijedno razmotriti. Oni predlažu da se članak 50. Konačnog prijedloga Zakona o cestama promijeni, te da glasi u stavku 1. za štetu trećim osobama nastalu na cesti zbog naleta na divljač ili ako štetu prouzroči divljač odgovara se po osnovi krivnje. I u stavku 2. pravna osoba koja upravlja javnom cestom, odnosno koncesionar odgovara za štetu iz stavka 1. ovog članka, ukoliko javna cesta nije građena, rekonstruirana i održavana na način da je na siguran način mogu koristiti svi korisnici ceste kojima je namijenjena, ili ako na zahtjev osobe koja je gospodarila … [[Govornica se ne razumije.]] cesta nije označena prometnom signalizacijom i opremom sukladno posebnim propisima. Naime naravno da ovaj prijedlog Hrvatskog lovačkog saveza ima i temelja, jer ako zakonska regulativa ostane onakva kakva je bila do sada, dovest će se u pitanje opstojnost lovačkih udruga u Republici Hrvatskoj, jer po sadašnjem zakonu na nalet vozilom na divljač tereti se lovačko društvo koje ustvari nije sudionik u prometu. Također bih željela upozoriti u okviru ove rasprave, na određeni problem za koji smatram da bi bilo vrijedno razmotriti ga, ne samo u Ministarstvu prometa, već da bi se s njime trebale pozabaviti i neke druge nadležne državne službe. Riječ je o privatizaciji cesta Sisak, jer moram ovdje postaviti pitanje zbog čega Sisačko-moslavačka županija do dan danas nije ugovorom prenijela 8% dionica na Hrvatske ceste kao što je to županijska skupština odlučila, a isto tako nije nam jasno u Klubu zastupnika HSS-a kako to da su se 2008. godine otkupljivale dionice od radnika, pod izlikom da se želi spriječiti torbare, koji će uništiti ceste Sisak, tako je županijska vlast, odnosno županijska vrhuška stekla udio u cestama Sisak od 55,98% i sada objavila da se ceste Sisak prodaju, i to prva nominalna vrijednost bila je utvrđena od 8 milijuna kuna, nakon što je Hrvatska seljačka stranka upozorila da toliko vrijede novi strojevi koji su nabavljeni, a ako se tome doda i zemljište u Lađarskoj ulici, asfaltna baza u Petrinji, šljunčara u Vukojevcu, onda je potpuno jasno da ovdje očigledno je riječ o nekim skrivenim namjerama. Naime, poznato je svima da se gradi autocesta Zagreb-Sisak, da je ta dionica evo uskoro i došla do Lekenika, da je samo ove godine uloženo 650 milijuna kuna, i da za gradnju takvih dionica je nužno osigurati i opskrbu šljunčanim materijalom. Zanimljivo je da upravo kad Hrvatske autoceste potražuju takav materijal, županija koja je dakle u većinskom udjelu vlasnik cesta Sisak, umjesto da to vidi kao svoju šansu pa stavi šljunčaru u Vukojevcu u funkciju, i sa tim novcem osigura egzistenciju 200 radnika koji su tu zaposleni, ali i omogući daljnji razvoj cesta Sisak, županija prodaje svoje udjele, i to za vrlo mali nominalni iznos. Obzirom da je to za nas u klubu HSS-a izuzetno suspektno, ja bih vas molila državni tajniče da se osvrnete na ovo što sam rekla, a također molim nadležne službe USKOK i Državno odvjetništvo da istraže što se skriva iza prodaje cesta Sisak. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Na samom početku reći ću da će klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržati prijedlog zakona, bez obzira što eto idemo sa dva amandmana, i to amandman na članak 50. i članak 92. Molimo predlagatelje da pogledaju predložene amandmane, držimo da će zakon, ukoliko se usvoji, biti precizniji i jasniji. U provođenju Zakona o javnim cestama od 2004. kroz izmjene i dopune … [[Govornica se ne razumije.]] pravni status javnih cesta, građenje i održavanje javnih cesta, mjere za zaštitu javnih cesta i prometa, koncesije, upravljanje, financiranje, te nadzor i inspekcija javnih cesta. Do danas se pokazalo više nego nužnim urediti pitanja vezana uz upis javnih cesta u zemljišne knjige, naravno ponovno ponavljam od izuzetne važnosti je upis javnih cesta u zemljišne knjige, upravljanje javnim cestama, iliti decentralizacija, zatim pooštriti odredbe o zaštiti javnih cesta, te na odgovarajući način u zakon ugraditi odredbe novih direktiva Europske unije o sigurnosnom upravljanju cestovnom infrastrukturom, i elektroničkoj naplati cestarine koje su usvojene u 2009. i 2010. godini. Ja ću se osvrnuti na dio u zakonu koji u odjelu ocjena potrebnih sredstava za provođenje zakona spominje na dva mjesta formulaciju najteže invalide, i to na dva mjesta. Mislim da upotrijebljena formulacija nije odgovarajuća, i ja predlažem da se taj oblik preoblikuje u osobe sa najtežim oblikom invaliditeta. Jer mislim da spominjati najteže invalide nije primjereno i mislim da je ovo bolja formulacija pa gospodine državni tajniče molim vas razmislite i mislim da je to pogodnija formulacija. U pripremi Konačnog prijedlog Zakona o cestama predlagatelj kaže, a i mi smo svjedočili, da je razmotrio sve primjedbe, prijedloge i mišljenja radnih tijela Hrvatskog sabora, klubova zastupnika i zastupnica, udruge gradova u RH koja su bila iznesena u raspravi o prijedlogu Zakona o cestama u prvom čitanju. Sve što je prihvaćeno te se predlaže u ovoj konačnoj verziji prijedloga zakona svakako će osigurati kvalitetnija i preciznija rješenja. Ima još toga što se predlagalo, mi držimo da je možda trebalo ući u ovaj prijedlog zakona, ali prihvaćamo i obrazloženja na neke prijedloge koji nisu po tom obrazloženju mogli biti uvršteni. Osvrnut ću se na ono što nije prihvaćeno, a o tome sam govorila i u prvom čitanju. Predlagatelj nije prihvatio primjedbe radnih tijela i zastupnika Hrvatskog sabora da se pravo na oslobađanje od plaćanja cestarine proširi za sve osobe kojima je utvrđeno tjelesno oštećenje od 100%. Riječ je o članku 88., zbog toga što bi navedeno dodatno opteretilo Državni proračun Republike Hrvatske. Kolegice i kolege to je točna konstatacija, ali je neprihvatljiva kao obrazloženje, barem za nas u klubu HNS-HSU-a. Čak štoviše temeljem takvog obrazloženja može se zaključiti da Vlada takvim pristupom nanosi dodatnu nepravdu i diskriminira osobe sa 100%-nim invaliditetom što je i protuzakonito i protuustavno. Radi male možda usporedbe, ali ne samo usporedbe nego i konstruktivnosti predlažemo gdje naći ta sredstva. Ja znam kad bi se to, a moralo bi se odnositi na sve osobe koje imaju 100%-ni invaliditet ne računajući pri tome one koji to kumulacijom postižu ja ću vas podsjetiti na neka izvješća nekih agencija koje su u ovoj godini podnosila izvješća za čak 2009. godinu gdje se spominje da su potrošila čak 750 tisuća kuna, a osnovana su iz razloga nepostojećih. Znat ćete o kojoj agenciji je riječ. Dakle, ta agencija je radila bez da nije bilo onog pravog razloga, onog merituma zbog kojeg je trebala agencija poslovati u 2009. godini. I za to je potrošila 750 tisuća kuna. Nisam nigdje pročitala, nisam nigdje čula da se ta agencija ili privremeno ukinula ili ukinula. Evo načina i evo modusa gdje će se iznaći sredstva koja će bar jednim dijelom pokriti potrebna sredstva za 100%-ne invalide koje bismo oslobodili plaćanjem cestarine. Ja ću u svojoj ovoj raspravi opet malo krenuti i od lokalne problematike jer me na to obvezuju stanovnici moje Krapinsko-zagorske županije. Sve ovo što ću danas ponovno reći, a rekla sam i u prvom čitanju ja ću to staviti u formu zastupničkog pitanja jer nakon prvog čitanja ja nisam dobila nikakav odgovor, a ne samo kao valjani ili zadovoljavajući ili negativan, nikakav. Pa ću zato ponovno krenuti od autoceste Zagreb-Krapina-Macelj koja, kao što svi skupa znate, predstavlja jedan od najznačajnijih cestovnih pravaca u RH, a nije imala i nema takav tretman u dokumentima koji govore o njezinoj sudbini i o učincima koje je proizvela. Autocesta od Oroslavja do Krapine građena je tako da je državna cesta D1 ili poznatija kao Zagorska magistrala od Oroslavja do pred Krapinu ugrađena u jedan trak nove autoceste Zagreb-Macelj čime se izgubio dobar alternativni pravac autocesti. Ponovno ću ponoviti autocesta bez kvalitetne alternativne ceste za sve kategorije vozila slovi kao jedina prometnica, svjetski je presedan jer autocesta ne smije biti isključiva prometnica na određenom području. Zbog te je činjenice bilo nužno izraditi alternativnu spojnu cestu između Oroslavja, Zaboka i Krapine. To se nije dogodilo. Te se od 2006. godine po uvođenju zatvorenog sustava naplate cestarine na autocesti za potrebe lokalnog stanovništva i gospodarstva mora koristiti postojeća lokalna cesta koja unatoč uređenja i rekonstrukcije ne odgovara potrebama i opasna je za prometovanje. Neću prihvatiti i Zagorci ne prihvaćaju odgovor koji smo dobili u prvom čitanju i komentar da je gospodin Čačić rekao da si možemo samo sanjati tu spojnu cestu. Postavljam pitanje kada će početi gradnja nove spojne ceste Zabok-Krapina? Odgovorni su nas još 2007. uvjeravali o početku gradnje, a danas smo kolegice i kolege u polovici 2011. i naravno ništa se nije dogodilo pa je za zaključiti da nas Vlada i resorno ministarstvo uporno i nepravedno zaobilaze, samo nam treba glasno reći zašto. Što se događa i u kojoj je fazi rekonstrukcija stare Zagorske magistrale, na prometnici koju koristi gotovo bih rekla 100% Zagorki i Zagoraca zbog preskupe autocestarine. Evo i danas o tome imate slovom i brojkom napisano u Odboru za pravosuđe da zaista ta dionica Zagreb-Macelj spada u autoceste koja ima najskuplju cestarinu. U međuvremenu su na toj magistrali izgrađena, dakle staroj zagorskoj, 3 kružna toka zbog kojih se brzina kretanja mora smanjiti na 40-ak km, ali i zbog nekvalitetne gotovo cijele dionice promet je ograničen gotovo na cijeloj cesti na 60 km. I ako se ništa ne poduzme dobiti ćemo vrlo brzo lošu i opasnu automobilsku šetnicu od Mokrica do Zaprešića koja bi trebala služiti zaista velikom broju Zagoraca, a i Zagrepčana jer je sve veća izmjena zaposlenih na te dvije destinacije. Brze ceste Oroslavje-Bračak, Marija Bistrica-Popovec sa spojem na Breznički Hum po svojoj koncepciji trebale bi spojiti negdje polovicu općina i gradova naše županije i to onog dijela koji upravo zbog loše ili nikakve prometne infrastrukture zaostaje za razvoj svojih brojnih potencijala u gospodarstvu, školstvu, zdravstvu. Gdje se stiglo sa prvom i zaista kratkom dionicom spomenute ceste od Mokrica do Bračka sa čvorom u Andraševcu. S početka ovoga mjeseca na adrese Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, Hrvatskih cesta i nas saborskih zastupnika iz 3. izborne jedinice stigao je dopis od župana zagorsko-krapinske županije u tom dopisu po prijedlogu plana održavanja državnih cesta na području Krapinsko-zagorske županije nama zagorcima je jasno da su nabrojane samo one destinacije koje zaista gore. Bez kvalitetnih i hitnih rješenja u izvanrednom održavanju nema razvoja ni gospodarstva ni života tih područja, to je naravno svima jasno. I danas sa ovoga mjesta moram ponovno pitati ministra Kalmetu kada će osigurati termin za prijem mene i nekih načelnika i gradonačelnika iz moje županije ili barem odgovoriti na pisani zahtjev zašto to ne želi činiti. Zahtjev za prijem je poslan još prošle godine, na situaciju na koju sam podsjetila još kod prvog čitanja ovog Zakona, krajem 2010. i danas to opetovano moram činiti. Gospodine ministre, činite veliku nepravdu jednom dijelu građana Republike Hrvatske, mojem Zagorju a ja vas podsjećam da je to protuzakonito i protuustavno. Kao što sam na samom početku rekla Klub HNS HSU-a će na ovaj Prijedlog zakona podnijeti 2 amandmana, jedan će ići na članak 50. koji govori o lovištima i o toj situaciji i mislim da će bolje i preciznije riješiti problem. A na članak 92. ću malo poviše reći o čemu je riječ. Članak 92. Konačnog prijedloga zakona o cestama odnosi se na mjerila za raspored sredstava županijskim upravama za ceste a koja su identična odredbama postojećeg Zakona o javnim cestama. Naime, postojeća mjerila utvrđuju visinu financijskih sredstava za održavanje, rekonstrukciju i građenje županijskih i lokalnih cesta a sredstva utvrđuje ministar, kako raspodjela sredstava ne zadovoljava Krapinsko-zagorsku županiju budući da ta sredstva nisu uz redovne prihode županijske uprave za ceste dostatna za pojačano održavanje odnosno rekonstrukciju a pogotovo ne za izgradnju novih dionica županijskih i lokalnih cesta. Područje Krapinsko-zagorske županije je veoma specifično, budući da je isto na većem dijelu podložno klizanju terena. Tako je prema podacima ŽUC-a u Krapinsko-zagorskoj županiji registrirano oko 400 klizišta od kojih su neka aktivna a neka potencijalno aktivna. Samo u prošloj godini registrirano je preko 20-tak klizišta za koje je potrebno izdvojiti velika financijska sredstva a za koje ŽUC nema mogućnosti. Budući da su u Konačnom prijedlogu zakona mjerila ostala ista kao i do sada trebalo bi ih mijenjati na način da se doda još jedno mjerilo koje se odnosi na specifičnosti pojedinih područja kao što je slučaj kod nas u Krapinsko-zagorskoj, a to su veliki broj klizišta, i specifična konfiguracija terena ili pak u Dalmaciji odroni. Eto, u tom smislu podnosimo ovaj amandman i još jednom Klub HNS HSU-a će podržati ovaj Prijedlog zakona jer je napravljen zaista jedan veliki iskorak i napor i dobivamo puno kvalitetniji zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala. Jedan ispravak gospođa zastupnica Ljubica LUkačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica je netočno kazala da bi se odredbe ovog Zakona trebale odnositi na 100% invalide kako ste vi kazali kolegice. Invalidi već su osobe s invaliditetom, to je prva stvar,a druga stvar odredbe ovog Zakona se upravo odnose na one osobe s invaliditetom kada govorimo o neplaćanju cestarine na koju se i traju odnositi. Što to znači 100% invalidi 5. znate li kolegice da to danas u Hrvatskoj još uvijek nemamo osim za Hrvatske ratne vojne invalide koji su u ovom zakonu i navedeni. Da je u tijeku probno vještačenje, način na koji će se utvrđivati 100%-tni invaliditet. Tek tada ćemo možda moći govoriti o 100% invaliditetu a ovim odredbama ovog Zakona se proširilo pravo na slijepe osobe u članku 88. i mislim da je ovo u ovom trenutku najbolje i najkvalitetnije rješenje. Hvala vam lijepa.
Hvala Pojedinačna rasprava gospodin zastupnik Niko REbić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Moram kazati da se na početku da se radi o jednom kvalitetnom prijedlogu jer od prvog čitanja do Konačnog prijedloga zakona o cestama može se zaključiti da je prijedlog zakona bitno poboljšan jer je predlagatelj prihvatio mnoga mišljenja i prijedloge klubova zastupnika, odbora i udruga gradova te ih na odgovarajući način ugradio u Konačni prijedlog zakona o cestama. Zakonom se uređuje pravni status javnih cesta i nerazvrstanih cesta, način korištenja i jednih i drugih, razvrstavanje javnih cesta, planiranje, građenje i održavanje, upravljanje javnim cestama, koncesije, financiranje i nadzor nad njima. Naime, Zakon koji je donesen 2004. godine imao je nekoliko izmjena i dopuna ali sve do izmjena Zakona 2009. javne ceste imale su pravni status općeg dobra od interesa za Republiku Hrvatsku i iz toga je proizlazio čitav niz problema, tu prije svega mislim na imovinsko pravne odnose koji nastaju izgradnjom, rekonstrukcijom i održavanjem javnih cesta. Kada javna cesta ima status općeg dobra čitava nekretnina koja se izvlašćivala radi izgradnje javne ceste ulazila je u režim općeg dobra. Što je to značilo? Zbog toga se značajan dio izvlaštenog zemljišta nije koristio u svrhe u koje se mogu koristiti bez obzira što nije ulazio u cestovno zemljište javne ceste. Donošenjem ovog zakona preuzeo bi se normativni pristup važećeg Zakona o javnim cestama o pravnom položaju javnih cesta, uskladila bi se odredba sa odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi i novim direktivama EU s područja sigurnosti na cestama i elektroničkoj naplati cestarine. Uredile bi se nerazvrstane ceste, tako bi se razriješilo jedno važno pitanje upisa javnih i nerazvrstanih cesta u zemljišne knjige. Ovim se zakonom nerazvrstane ceste predlažu urediti kao javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu jedinice lokalne samouprave na području na čijem se nalazi. Nerazvrstana cesta se ne može otuđiti iz vlasništva jedinica lokalne samouprave niti se na njoj mogu stjecati stvarna prava osim prava služnosti i prava građenja sukladno odluci predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave ali pod uvjetom da se time ne dira u nesmetano odvijanje prometa i održavanje nerazvrstane ceste. Dio se može dati u zakup u skladu sa propisima, tu se misli na nogostupe. Zakonom se određuje koje su to ceste, što sve čini sastavni dijelove nerazvrstane cesta, upis istih u zemljišne knjige. Decentralizacija upravljanja cestovnom infrastrukturom provodi se na način da se velikim gradovima i sjedištima županija u nadležnost prepuste građenje i održavanje županijskih i lokalnih cesta na njihovom području koje prestaju biti javne i postaju nerazvrstane ceste u vlasništvu grada. Temeljem ovog zakona sredstva za održavanje i građenje osiguravaju se dijelom iz godišnje naknade za uporabu javnih cesta i iz državnog proračuna. Prema ovom zakonu javne ceste su razvrstane u 4 skupine i prijedlog je za upis nerazvrstane ceste koja je prije stupanja na snagu ovog zakona i novog bila javna cesta donosi Ministarstvo prometa i infrastrukture. Nešto bih želio reći o načinu donošenja ovog zakona. Možda o tome najbolje govori izjava predstavnika Udruge prijevoznika koji je na Odboru za pomorstvo, promet i veze bez ostatka podržao ovaj prijedlog zakona. Dakle, oni su imali problem u prvom prijedlogu zakona, a koji ih je vodio u nepovoljan položaj u odnosu na prijevoznike iz EU. Naime, radilo se o tome da su naši prijevoznici na shengenskoj granici trebali provoditi mnoge sate, dakle u isto vrijeme to ih je činilo nekonkurentnima jer se njima vrijeme čekanja uračunavalo u vrijeme vožnje. I sada dok su ovi u EU prijevoznici čekali 20 minuta, naši su čekali 20 sati. I naravno da je to bio problem, koji je ovaj prijedlog zakona riješio na način da će se zadržati postojeći propis iz postojećeg zakona dok HRvatska ne uđe u EU, a onda će se preuzeti i taj dio. I mislim da je to predlagatelj imao sluha i da je to način kako treba donositi dobre i kvalitetne zakone. Ja bih naglasio da je ovo jedan od rijetkih zakona koji je donešen na način da se dobije kvalitetan zakon. Što to znači? To znači da struka odradi i obradi svoj prijedlog kvalitetno, da se obavi jedna opširna rasprava sa svim zainteresiranim udrugama, odborima, dakle što je ovdje slučaj sa Udrugom gradova. Dakle, svi su dali svoje primjedbe i da se to sve skupa ne odvija u jednoj žurbi nego da ima dovoljno vremena i rezultat toga je jedan ovakav prijedlog zakona koji mislim da u ovoj sabornici nema kluba ni zastupnika koji neće podržati. Hvala lijepo ja ću podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Gospodin zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o cestama. Evo i klubovi i dosadašnje kolege u pojedinačnoj raspravi svi su izrazili zadovoljstvo i čestitali ministarstvu na trudu sa svim ostalim relevantnim faktorima koji su pomagali na izradi tog zakona i pred nama imamo jedno kvalitetno rješenje po pitanju cesta u RH. Kao što je bilo rečeno do sada zakon iz 2004. kada smo donijeli ovaj zakon imali smo veliki broj izmjena i dopuna u međuvremenu. To je 6 i sada donosimo novi zakon čijom će se nadogradnjom zakonske regulative sigurno utjecati na područje sigurnosti na cestama. Predlagatelj je u odnosu na prvo čitanje u pripremi konačnog prijedloga Zakona o cestama razmotrio i uzeo u obzir niz rješenja, mišljenja i prijedloga i tako poboljšao i precizirao pojedine odredbe. Autoceste i državne ceste prema ovom prijedlogu ostat će u nadležnosti RH i na upravljanje Hrvatskim autocestama, Hrvatskim cestama i koncesionarima. Županijama u nadležnosti ostaju županijske i lokalne ceste izvan područja velikih gradova i gradova koji su sjedišta županija. Prijedlog zakona osim što se usklađuje sa novim direktivama EU s područja sigurnosti prometa na cestama i elektroničke naplate cestarine, on se usklađuje i sa odredbama Zakona o lokalnoj područnoj i regionalnoj samoupravi, tj. izmjenama i dopunama zakona iz 2005. kojim je propisano da veliki gradovi koji imaju više od 35 tisuća stanovnika i gradovi sjedišta županija na svom području mogu obavljati i poslove održavanja javnih cesta. Ali te ovlasti nisu mogli preuzeti zbog neusklađenosti sa Zakonom o javnim cestama. Upravo je to velika novost ovog prijedloga zakona, decentralizacija upravljanja cesta na području velikih gradova i gradova županijskih sjedišta. Dakle, tim se gradovima u nadležnost prepušta građenje i održavanje županijskih i lokalnih cesta na njihovom području. Te ceste prestaju biti javne i postaju nerazvrstane ceste u vlasništvu grada. Predlagatelj je za ovaj drugi tj. konačni prijedlog zakona uvažio određene primjedbe i prijedloge i precizirao status nerazvrstanih cesta i odnose koji se uz to vežu. Sredstva za održavanje, rekonstrukciju i građenje nerazvrstanih cesta na području velikih gradova i županijskih središta uz sredstva propisana zakonom kojim je uređeno komunalno zakonodavstvo osiguravaju se dijelom iz godišnje naknade za uporabu javnih cesta koje se plaća pri registraciji vozila, ali dijelom iz naknade za financiranje, građenje i održavanje javnih cesta koja je planirana u državnom proračunu za Hrvatske ceste. Nadam se da upravo ovo financiranje neće biti prevelik teret pojedinih županijskih središta o kojima moramo voditi računa, jer posebno kad govorimo o tim cestama imamo na umu da se pojedina županijska središta međusobno razlikuju u broju stanovnika koji parira u velikim rasponima iz čega u konačnici proizlazi i razlika u prihodima koji se raspoređuju za održavanje tih cesta i drugo. Jer moram podsjetiti, moje županijske sjedište Krapina koje ima 13000 stanovnika, ima prilično cesta, tu će biti vjerojatno određenih problema, ali ja se nadam da će zakonodavac ako će doći do toga uskočiti. Dobro je da je predlagatelj za ovo čitanje dodao novu odredbu, novi članak kojim se propisuje da na području velikih gradova i županijskih središta ceste koje udovoljavaju za to propisana mjerila ostaju razvrstane u državne ceste sve dok se ne izgrade obilaznice gradova i tako steknu uvjeti da se i te ceste također prepuste na pravljenje gradovima. Znači kontinuitet i ceste državne neće se prekidati, one će ostati dalje, bez obzira što ide po prostoru velikih gradova ili gradova sjedišta županija. Isto tako, zakonom će se ažurirati pitanje uknjižbe javnih cesta u zemljišne knjige čime će se urediti i stvarno stanje vlasništva nad javnim cestama. Čuli smo već da je to na neki način jedna od najvažnijih odredbi u ovom zakonu. Uređuje se i pitanje vezano uz izvanredni prijevoz, prekomjernu uporabu javnih cesta, priključak i prilaz na javnu cestu, obavljanje radova na javnoj cesti, korištenje cestovnog zemljišta, zatvaranje javne ceste, označavanje prometnih znakova i drugom opremom. Sve su to pooštrene mjere za zaštitu javnih cesta koje će doprinijeti očuvanju javnog dobra u vlasništvu Republike Hrvatske, ali i čime će se pridonijeti sprečavanju ugrožavanja sigurnosti prometa na njoj. Vjerujem da će se ovim prijedlogom zakona maknuti sve prepreke koje su stajale na putu učinkovitog upravljanja i održavanja cesta i da će u potpunosti ispuniti svoju funkciju. Neka mi bude dozvoljeno s obzirom da su i moje kolege prije svaki pomalo se osvrnuli na lokalni dio problema, a posebno je bila apostrofirana Krapinsko-zagorska županija. Pa moram reći da nije to tak sve crno kak je izgledalo iz nastupa moje kolegice gospođe Hursa jer je ona pokušala i u određenim javnim istupima reći da nema nikakvih novaca za Krapinsko-zagorsku županiju. Ja moram sa zadovoljstvom konstatirati da je u programu Betterment 2 došlo do natječaja dva naša pravca, to su Laz Marija Bistrica i Stara zagorska o kojoj je bilo ovdje riječi. Ja vjerujem da će se prema projektu vrlo visokog nivoa Stara zagorska doživjeti renesansu u sljedećem periodu od nekoliko mjeseci ako ovaj natječaj koji je bio ovih dana, a izlicitirana je cijena od 50 milijuna za uređenje nastavka od Westgatea pa do Zaboka. Mislim da je to prilično novaca i s te strane moramo biti zadovoljni. Ali ja bih molio predstavnike ministarstva da se požuri i s ovim natječaj i ostale dvije ceste koje nisu prošle za sada, a to je cesta D205 Dubrovčan-Risvica i cesta Valentinovo-Petrovsko Krapina. Prema mojim informacijama projektna dokumentacija je gotova i mislim da nema prepreke, a shodno zakonu kojega smo ovdje u saboru usvojili da se taj natječaj odradi. Za svaku županiju je važna infrastruktura, posebno prometna, a najvažnije ja bih rekao ceste pa tako da se slažem s tim da postoji najvažnija infrastruktura, a to je brza cesta. O brzoj cesti puno je bilo riječi i ja bih molio, znam situaciju da je građevinska dozvola za prvi dio 5 km od Mokrica ili mi kažemo od Zaboka do Bračka, odnosno do Andraševca 5,2 km, znamo da je dio već zemljanih radova ili pripreme na dionici 2,3 km skoro pri kraju. Treba još samo navoziti, izasfaltirati taj dio, ukupno je 5,2 km. Navodno je problem građevinske dozvole koja bi trebala biti izdana ovih dana zbog određenih suglasnosti na relaciji između ministarstva i autoceste Zagreb-Macelj jer se ulazi u jedan prostor od 60 metara koji nije u prostoru omeđene ceste, autoceste Zagreb-Macelj, ali je u jednom prostoru koji je njima u tom ugovoru pripao i sad tu treba dati određenu suglasnost. Mislim da je to na stolu u ministarstvu i ja na neki način apeliram da se to odradi što prije. I normalno, u mnogome razvoj kompletnog Zagorja, posebno istočno dijela županije ovisi o nastavku izgradnje brze ceste, a to je od Bračka prema Zlatar Bistrici, odnosno da konačno spojimo naše najveće turističke rekao bih i vjersko središta, a to je Marija Bistrica što nam je posebno stalo. Postoje projekti, postoji sve i mislim da na tome treba posebno raditi. Spomenula je kolegica i to moram reći da je točno Zagreb-Macelj, problem uključenja državne ceste D1 u autocestu, ali nije istina da se ništa ne radi. Ja znam da je projektna dokumentacija na visokom stupnju izrade tog zamjenskog pravca između ona rekla Oroslavja ili Mokrica, odnosno Zaboka i Krapine. Ja vjerujem da će se napravit da se na tome na neki način odradi do kraja. Odboru za pravosuđe spomenuli smo jednu vrlo važnu, ja sam to potencirao, važnu stvar a to je uvođenje ENC-a na cesti Zagreb-Macelj i apeliram na državnog tajnika. Ja sam zadovoljan s onim da će to biti 2012., ali da ne bi se to eventualno prolongiralo. Hvala lijepa. Podržat ću donošenje zakona.
Hvala. U 11,31 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Gospodin zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Kao i obično život ne piše samo romane već život piše i zakone, između ostalog i što se ovdje dobro vidi. Dakle, pokazalo se da Zakon o javnim cestama nije uredio neka važna pitanja vezana uz upis javnih cesta u zemljišne knjige, upravljanje cestama i zaštitu javnih cesta. Također, sukladno našoj težnji o ugradbi pozitivnih europskih standarda općenito pa tako i uvođenje sigurnosnog upravljanja cestovnom infrastrukturom i uvođenje elektroničke naplate cestarine. Poznato nam je da je Hrvatski sabor još 2008. godine donio zaključak kojim se Vlada Republike Hrvatske zadužuje pristupiti izradi novog Zakona o javnim cestama s posebnim naglaskom na decentralizaciju upravljanja javnim cestama. Isto tako saznajemo da i Državno odvjetništvo Republike Hrvatske upozoravalo na otvorena pitanja upisa javnih cesta u zemljišne knjige. Evo to su bili više nego dovoljni razlozi za izradu ovog novog Prijedloga zakona o cestama. Zakon definira javnu cestu kao javno dobro u općoj uporabi na kojoj se ne može imati samo pravo, na koju se može imati samo pravo služnosti i pravo građenja komunalnih i elektroenergetskih potreba. Javne ceste razvrstavaju se sukladno značaju na autoceste, državne ceste, županijske i lokalne. I logično, autocestama i državnim cestama upravlja država, a županijskim i lokalnim Županijske uprave za ceste. Sukladno spomenutoj težnji za decentralizaciju ali sukladno i logici što bih ja rekao da je i najznačajnija izmjena jesu to što nerazvrstane ceste postaju javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu jedinica lokalne samouprave na čijem se području nalaze. I što je također važno predlaže se odrediti koje su to ceste, njihov upis u zemljišne knjige i posebnosti u rješavanju imovinsko-pravnih odnosa kod njihova građenja, rekonstrukcije, upravljanja i financiranja nerazvrstanih cesta. Pa se tako predlaže da veliki gradovi, gradovi sjedišta županija preuzmu nadležnost nad županijskim i lokalnim cestama na svom području čime one prestaju biti javne ceste i postaju nerazvrstane ceste u vlasništvu tih gradova. Naravno, to je i velika financijska obveza gradova, pa zakon predviđa da i dio prihoda od godišnje naknade za uporabu javnih sredstva koje plaćamo pri registraciji kao i dio iz državnog proračuna koji se planira naravno za Hrvatske ceste ide ovim gradovima. Evo sve bi to teško išlo bez mogućnosti izvlaštenja što je ovdje također predviđeno i propisano. Drago mi je da u predloženim izmjenama hajmo to tako reći proširujemo i krug osoba sa invaliditetom koje mogu ostvariti pravo na oslobađanje plaćanja cestarine. U ovom slučaju oštećenje, sto postotno oštećenje vida. Time se i pokazuje još veća osjetljivost socijalna Vlade. Također pozdravljam i drago mi je što više manje imamo konsenzus i što sve stranke u Hrvatskom saboru, parlamentarne stranke prihvaćaju i podržavaju ovaj Zakon jer ovdje nema, neću reći politike, politika je u svemu. Ali nema ništa politikanstva jer smo svi mi sudionici na cestama ili kao vozači ili kao putnici ili kao pješaci i naravno da nam je svima u interesu da to što bude bolje i što bolje funkcionira. I dakle, podržavam ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa. Pa evo kolega ja apsolutno podržavam vašu raspravu i drago mi je da ste posebno naglasili kako vam je drago da se ovim Zakonom proširuje pravo kada su u pitanju osobe sa invaliditetom. Ali mislim da je potrebno malo pojasniti te neke stvari iz razloga što vidim da mnogi ne razumiju kako je upravo ovo zakonsko rješenje u ovom trenutku najbolje moguće i najidealnije. Kada je prijašnjim zakonom ovo pravo bilo još i šire, dakle kad se odnosilo na sva sto postotna ja ću reći tjelesna oštećenja jer to nije bio invaliditet moramo reći i moramo biti svjesni toga da je bilo strahovito velike zlouporabe ovog prava. Mislim da ste dobro napomenuli kako je ova Vlada izuzetno socijalna i nije dovoljno biti samo socijalan. Vlada i premijerka Kosor ja ovo moram reći pa i u vrijeme kad nije bila premijerka pokazala je izuzetnu osjetljivost upravo za osobe sa invaliditetom, ali i pravednost. To je ono što je izuzetno važno. Ovom odredbom članka 88. je upravo na najpravedniji mogući način u ovom trenutku određeno koje to osobe sa invaliditetom mogu imati pravo na oslobođenje od plaćanja cestarine, a koje osobe sa invaliditetom i dalje zadržavaju pravo na oslobođenje od plaćanja naknade za uporabu javnih cesta. To nije isto i to je ono što je bitno napomenuti da smo, evo da je Vlada ovakvim prijedlogom zakonske odredbe upravo pravedno odredila koje to osobe trebaju koristiti pravo sukladno ovom Zakonu. Jer nemojmo zaboraviti automobil je ortopedsko pomagalo. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku.
Jasno zbog određene kratkoće vremena sam spomenuo i zato sam zahvalan kolegici Lukačić što je ovo malo podrobnije pojasnila i naravno da se slažem sa iznešenim u njenoj replici. Zahvaljujem se i slažem se.
Gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo i ja ću u svojoj osobnoj raspravi podržati prijedlog zakona, ali sam dužna eto postaviti neka pitanja koja su došla iz redova struke, iz moje Krapinsko-zagorske županije. Pa eto tako članak 3. govori u stavku 4. da se cestovno zemljište može dati na korištenje radi obavljanja pratećih djelatnosti, ugostiteljstvu, trgovini, benzinskim postajama i drugo. Ne spominje se korištenje cestovnog zemljišta već samo obavljanje pratećih djelatnosti. Da li to znači državni tajniče da se više neće naplaćivati korištenje cestovnog zemljišta za prilaze za primjerice gostionice, trgovine, benzinske postaje itd., koje su na privatnom zemljištu, a imaju prilaz na javnu cestu. Članak 7. stavak 7. kaže ministar u suglasnosti s ministrom nadležnim za unutarnje poslove, te ministrom nadležnim za graditeljstvo donosi propis kojim se ograničava uporaba itd., da ne čitam cijeli stavak, kaže se ovako dobro je da se donosi ovaj propis, međutim možda bi bilo bolje da ovaj propis donosi županijska uprava za ceste, za županijske i lokalne ceste, uz prethodnu suglasnost ureda državne uprave u pojedinoj županiji ili da propis donosi ipak ministar, ali na prijedlog, odnosno mišljenje Hrvatskih cesta i županijske uprave za ceste. Članak 20., prioritet u građenju i održavanju autocesta državnih, županijskih i lokalnih cesta, i potreba razvitka javnih cesta utvrđena su strategijom, mora se temeljiti na prostornim, prometnim, tehničkim, ekološkim, demografskim i inim jelda sada parametrima, i kaže predlagatelj, odnosno struka da bi iza riječi tehničkim trebalo dodati pojam geološki. Geološki, to je prijedlog. Članak 26. stavak 2. radovi izvanrednog održavanja javnih cesta mogu se izvoditi samo na temelju glavnog ili izvedbenog projekta, pita se da li to znači da bi trebali prije natječaja za izvanredno održavanje primjerice za odbojne ograde ili vertikalnu prometnu signalizaciju naručiti izradu glavnog ili izvedbenog projekta. Članak 27. u stavku 3. u početku kaže ovako slivnici uz javnu cestu, struka kaže da bi bilo možda primjerenije da se napiše slivnici na javnoj cesti ili slivnici u javnoj cesti. Članak 52. stavak 1. ako priključak ili prilaz na državnu i županijsku cestu itd., predlagatelj, odnosno struka kaže da bi trebalo dodati lokalnu cestu, odnosno početak ovog stavka trebao bi glasiti ako priključak ili prilaz na državnu, županijsku ili lokalnu cestu. Članak 59. stavak 3. govori mjesta na javnoj cesti iz stavka 2. ovoga članka na kojima nije dopušteno postavljanje reklame propisat će ministar. U važećem zakonu stoji ta odredba, članak 42. stavak 3. sada je nema. Da li je to propust ili je to namjerno izostavljeno, u svakom slučaju odredba bi trebala stajati i u ovom novom prijedlogu zakona. I članak 73. stavak 2. uvjete i način korištenja cestovnog zemljišta, uvjete i postupak provjeravanja te prava i obveze u svezi s obavljanjem prateće djelatnosti, i opet nabraja ugostiteljstvo, trgovina, benzinske itd., ne spominje se ponovo korištenje cestovnog zemljišta već samo obavljanje prateće djelatnosti, da li to istovjetno pitanje postavljam znači da se više neće naplaćivati korištenje cestovnog zemljišta za prilaze, za gostionice, trgovine, benzinske postaje itd. Ja ću na kraju ovog svog osobnog izlaganja kazati još i sljedeće. Stanje u cestovnoj infrastrukturi Hrvatskog zagorja je loše, možemo ga obojiti crnom ili sivom bojom tako svejedno i moja je zadaća kao zadaća svih saborskih zastupnika iz te županije da na to upozoravaju jer cestovna infrastruktura znači razvoj gospodarstva, znači život, a prema svim parametrima vidljivo je na kojem nivou je i s te osnove naša Krapinsko-zagorska županija. I još jedna opaska, i ja osobno stojim da po ovom prijedlogu zakona osobe sa 100 postotnim invaliditetom ne možemo dijeliti na kategorije, osobe se trebaju osloboditi plaćanja cestarine u cijelosti, ili treba otvoreno reći nema dovoljno financijskih sredstava i ne možemo to podnijeti. Ja dalje stojim na stajalištu da se ovakvim načinom i ovakvim prijedlogom vrši dodatna diskriminacija u ovoj populaciji. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku i jedan ispravak. Prvo replika, gospođa Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Kolegice Danica, moram vam reći, moram vas podržati na ovu zadnju konstataciju što ste rekli. Naime u čestim kontaktima sa osobama sa invaliditetom, i to naročito sa slijepim osobama vrlo često smo raspravljali o tome, odnosno oni su se tužili na problematiku da nisu oslobođeni plaćanja cestarina. Koliko se sjećam vi ste u, nedavno ste zapravo i podnijeli jedan amandman koji se upravo odnosio na proširenje oslobađanja plaćanja cestarine, upravo na ove slijepe osobe, međutim taj amandman je bio odbijen. Evo hvala Bogu danas u zakonu je to uvršteno, i upravo zbog toga to pozdravljam. Međutim i dalje držim da je ovaj zakon, odnosno ovakav odnos prema osobama sa invaliditetom diskriminirajući, i protuzakoniti i protivustavan. Čuli smo danas da je Vlada osjetljiva, da se na ovaj način vidi se osjetljivost Vlade. Da, ali ja hoću da bude još, odnosno želim da bude i osjetljivija i pravednija upravo prema osobama sa invaliditetom. Spomenuto je isto tako da je prije to bilo šire, odnosno bili su više uključene i druge osobe sa invaliditetom, pa da je često dolazilo do zloupotrebe. Međutim i to se da riješiti, prema tome nisu krivci osobe sa invaliditetom koji traže to, nego je zapravo trebalo kontrolirati, odnosno kažnjavati one koji su zloupotrebljavali. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospođa Danica Hursa. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice Bonačić, ja sam vam zahvalna na replici i u cijelosti se slažem sa vašim izlaganjem. U jednoj rečenici ću reći da sam tužna i jako zabrinuta da za ovo područje nema pravog i istinskog zalaganja od onih kolega, odnosno kolegica koje bi se za to zaista trebale istinski založiti. Kolegice Lukačić, vama je upućena ova kritika i jako me žalosti da na ovaj način pokušavate činjenice izokrenuti i stvar razriješiti. To nije u redu.
Hvala. Imamo ispravak, gospođa Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa gospodine predsjedniče ja zapravo ne mogu vjerovati i moram ispraviti netočne navode, ne bih sve stigla, ali nekoliko njih kolegice Hurse. Pa kolegice stvarno ne mogu vjerovati da vi ne razumijete što je 100%-ni invaliditet. Pa upravo ovo kako u ovom zakonu piše jest 100%-ni invaliditet i nije točno ono što ste vi govorili da je ovakvim prijedlogom izvršena diskriminacija. Ako ne razumijete što je 100%-ni invaliditet slobodno dođite kod mene ja ću vam objasniti. Meni je pružena prilika kao što ste maloprije rekli i ja ovo jako dobro razumijem i ne bih govorila napamet, a da ne znam što govorim. Prema tome, netočno ste utvrdili kada ste govorili o diskriminaciji s osnova invaliditeta. Hvala vam lijepa.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je gospodin zastupnik Luka Denona, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je zakon koji je eto nakon drugog čitanja upućen u konačnu proceduru i mislim da je u ova dva čitanja smo probali na neki način popraviti neke stvari u ovom zakonu, jedino što mi je žao da neke ključne stvari o kojima smo razgovarali i na odborima, ali i na udrugama gradova nisu prihvaćene i nisu ušle u ovaj zakon. Slažem se da je temeljna promjena u ovom zakonu da će sada veliki gradovi imati, dobiti na upravljanje i u vlasništvo ceste županijske i lokalne koje su prolazile kroz njihov obuhvat jedinice lokalne samouprave. No međutim, na pitanje kako će se to napraviti da one to mogu u katastru upisati u ovom zakonu nema detaljnog i pravog odgovora. Predlagali smo da se kod primopredaje tih cesta u vlasništvo velikih gradova, da se između ostaloga širina, dužina i ne znam koje su sve kategorije prihvatljive da se ti gradovi upišu katastar, mora svakako staviti kvaliteta te ceste, standard te ceste. Budući da će dobiti u vlasništvo veliku većinu cesta koje neće zadovoljavati sigurnosne standarde i da će u svojim proračunima za buduće održavanje takvih cesta morati odvojiti više svojih sredstava bilo bi nužno potrebno da se onda i taj jedan kriterij ugradi kod one primopredaje cesta. Također, žao mi je da kod ovog prihvaćanja u drugom čitanju konačnog prijedloga ovog zakona niste uvažili i primjedbe Odbora za pomorstvo, promet i veze da se na neki drugi način definira izrada udjela velikog grada i sjedišta županija u sredstvima za upravljanje, održavanje i gradnje javnih cesta jer smo tamo govorili da bi se trebalo ipak voditi računa ono što život znači. A život je poprilično drugačiji. Od onog načina financiranja kako je to dosada bilo u županijskim upravama za ceste koje dobivaju dio sredstava iz naknade za ceste mislim da bi bilo dobro voditi računa i o tome da pojedine tvrtke imaju sjedišta u nekim drugim županijama, pojedine tvrtke imaju sjedišta u nekim drugim gradovima. Ali, njihova vozila cijelu godinu i više vremena provode radeći naravno u gradovima u kojima od tog oštećenja cesta zbog tog prometa koji se događa ne dobivaju ta sredstva, idu u neke druge lokalne jedinice. To nije veliki problem, da se i to moglo i kao kriterij ugraditi da bi se onda i te ceste koje su bile županijske, ali će sada biti u ingerenciji gradova da se i na taj način financiraju. Također, pitali smo vas da li je moguće da se ovaj način financiranja kako je ovdje iz one litre benzina 1:20 pa ide u Hrvatske ceste, ide za Hrvatske autoceste, tražili smo da probate naći načina, nismo govorili o ciframa, nismo govorili o modelu kako to napraviti, o lipama, o količini, ali da se pronađe nekakav način da se jednom koncesionaru koji je u 100%-nom vlasništvu RH, a to je ARZ (Autocesta Rijeka-Zagreb), koncesionar koji je u 100%-nom vlasništvu RH da se proba i na neki drugi način tom koncesionaru pomoći da se iz tog dijela goriva dobije dio sredstava za održavanje cesta koje je dobio na upravljanje. Ponavljam, taj koncesionar nije u istim relacijama kao neki drugi koncesionari budući da je u 100%-nom vlasništvu, budući da je tu koncesiju platio ja mislim ako se ne varam negdje oko 200 milijuna eura, da je da bi dobio tu koncesiju koju je platio 200 milijuna eura morao je još 200 milijuna eura kredita dignuti da završi Riječku zaobilaznicu. Tako da u svakom slučaju bilo bi potrebno na drugačiji način tretirati to koncesijsko društvo. Reći ćete mi vjerojatno u odgovoru da onda se narušava jednakost koncesijskih društava. Tu praksu smo već imali u RH. Sjetite se da je … [[Govornik se ne razumije.]] Istra kao koncesionar za onaj dio naknade koju su mislili dobiti kroz naplatu na poluautocestu zbog revolta građana Istre država je uskočila pa je tu nadoknadu iz proračuna dala koncesionaru. Mislim da bi jedno koncesijsko društvo kao što je AZR koje se zbog ovih kredita koji su digli da bi se moglo platiti koncesija i da bi se mogla izgraditi zaobilaznica u ovom trenutku opterećuje tim kreditima i neće moći imati dovoljno sredstava za kvalitetno održavanje svojih cesta. Mislim da bi to trebalo povesti o tome računa i da se to ugradi u zakon ili barem kao opaska. Jer na taj način dobivaju sigurnost da će dobivati dio sredstava iz proračuna RH nedostatnih koji će biti za održavanje takve veličine cesta koje su u njihovoj koncesiji. Hvala lijepo.
Hvala. I u ime predlagača državni tajnik Tomislav Mihotić, zaključno. Izvolite.
Zahvaljujem zastupnicima i zastupnicama na izuzetno kvalitetnoj raspravi i sugestijama. Neke od stvari, pozivam one koji su analizirali zakon da se jave pa ćemo na stručnom nivou raspraviti nedoumice koje su se u tumačenju pokazivale. Ali, samo bih nekoliko stvari koje su se najviše ponavljale u raspravi pokušao odgovoriti. Što se tiče AZM-a i visine cijene na autocesti Zagreb-Macelj, do nje se došlo temeljem koncesijskog ugovora i usklađivanja sa troškovima života što nije bio slučaj kod drugih autocesta gdje je država određivala tj. branila povećanje cijene i nije dopuštala koncesionarima, ovo je bila obveza u koncesijskom ugovoru temeljem toga je cijena korigirana i temeljem toga je ona veća nego na drugim autocestama. Što se tiče cesta na Krapinsko-zagorskoj županiji stara zagorska magistrala ide u rekonstrukciju temeljem betermenta, izlicitirana je, tj. dobiven je izvođač tokom natječaja i rekonstrukcija će se obaviti do dosta visokog nivoa. Što se tiče pitanja klizišta i sredstava eventualno za klizište, tj. formulacija da se korigira postojeća zakonska odredba, treba naglasiti da sredstva za klizišta i za izvanredne situacije koje se dozvoljavaju na cestama su predviđena u proračunu Hrvatskih cesta, ona iznose 35 milijuna kuna godišnje i ona se tamo gdje je kritična situacija usmjeravaju na te zahvate. Što se tiče naknade za priključke, ona je definirana pravilnikom o mjerilima za izračun naknade za korištenje cestovnog zemljišta i obavljanje pratećih djelatnosti, prema tome proizlazi iz tog pravilnika i temeljem njega će se ubuduće naplaćivati i u konačnosti ono što je gospodin Denona govorio vezao za ARZ i vezano za njegove probleme znamo koja je situacija u ARZ-u i donosi se odluka o doprinosu države koji bi trebao omogućiti da se iziđe iz ovakve situacije kakva je, a koliko sam vidio u jednom od amandmana također se potiče rješavanje problema Krčkog mosta gdje lokalno stanovništvo oslobođeno plaćanja to sve skupa nije plaćeno. Prema tome, mislim da će se i taj moment regulirati i da ćemo temeljem toga dobiti u konačnosti. Eto, zahvaljujem. Još jedna stvar vezana za Zagreb-Macelj. ENC i uvođenje ENC-a je u sklopu sa pregovorima koji se vode oko dovršetka 3,7 km neizgrađenih na toj autocesti, i u kontekstu toga riješit će se problem ENC-a i prema njihovim garancijama 2012. imat ćemo sve pretpostavke da oni budu u taj sustav uključeni. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Zaključujem raspravu, odlučivat ćemo nešto kasnije. Sada prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o cestama, bilo je drugo čitanje, P.Z.E. br. 661. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman. Sukladno članku 166. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da se provede rasprava o amandmanu Vlade molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Ovaj je prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 109 glasova. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži podneseni amandman. Tomislav Mihotić, državni tajnik. Izvolite. Amandman na članak 50. Vlade RH dakle.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnici i zastupnice. U predloženom amandmanu uređuje se pitanje odgovornosti za štetu od divljači na javnoj cesti po osnovu krivnje. Dosta amandmana klubova je bilo na tu temu, prema tome ovako je regulirano i na takav način se predlaže da se prevlada ova situacija vezana za štetu od divljači na javnim cestama. Ujedno se uređuje da pravna osoba koja upravlja javnom cestom, odnosno koncesionar odgovara za štetu na javnoj cesti od naleta divljači ukoliko nije označio javnu cestu prometnom signalizacijom kako je zahtjevom zatražila osoba koja gospodari lovištem. To je najosnovnije u ovom amandmanu i stojim na raspolaganju ako ima pitanja.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Dakle, sada smo čuli obrazloženje zašto se amandmanom mijenja članak 30. Zakona o cestama. I u ovom obrazloženju kojega smo dobili na klupe također lijepo stoji da se amandmanom rješava i u ovom zakonu se na primjeren način bi se uredilo pitanje odgovornosti za štete od divljači. U tom prilogu kojega je Ministarstvo mora uputilo Vladi RH da uvažava amandman dobili smo naravno i neke druge papire priheftane za taj amandman. Pa bih ja htio reći nešto drugo. To na primjeren način kako se želi urediti problem divljači, ja ću pročitati kako to Vlada Republike Hrvatske misli na primjeren način riješiti. Budući da datum izbora ne znamo očito je da su izbori vrlo blizu i unatoč tome što datum izbora nije objavljen, jer u dopisu Hrvatskog lovačkog saveza doslovce neću čitati cijeli stoji ovako: "S obzirom na politički trenutak držim da bi donošenjem zakona kojim bi se derogirala prava hrvatskih lovaca moglo negativno odraziti na raspoloženje istih prema vladajućoj stranci. Za dodatno objašnjenje molim stojim vam na raspolaganju. Predsjednik Lovačkog saveza". To je argument kako Vlada Republike Hrvatske se dodvorava, dodvorava se jednom svom biračkom tijelu jer ovdje doslovno stoji vratit ćemo vam to na izborima na jedan drugačiji način znači vašoj stranci. Mislim da je to tragično da se u Saboru RH ovakvi dokumenti vidjeti kako funkcionira Vlada Republike Hrvatske.
Hvala. Zaključujem raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske i dajem amandman Vlada Republike Hrvatske na glasovanje. Tko je za neka digne ruku molim? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Rezultat? 75 za, 34 protiv. Prihvaćen je amandman Vlade. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima prema ovoj tabeli ovdje koja vam je dostavljena. Molim predstavnika predlagatelja državni tajnik gospodin Tomislav Mihotić. 1. amandman Odbora za pomorstvo, promet i veze na članak 3.?
Prihvaća se.
Ovaj amandman postaje sastavni dio prijedloga. 2. amandman Odbor za pomorstvo, promet i veze na članak 4.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 3. amandman Odbor za pomorstvo, promet i veze na članak 16.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 4. amandman Kluba zastupnika HDZ-a na članak 50.?
Ne prihvaća se iz razloga jer je predlagatelj Vlada Republike Hrvatske vlastitim amandmanom na taj članak na primjer način uredila pitanje odgovornosti za štetu od divljači na javnoj cesti.
Povlačili se amandman kluba. Povučen je. Hvala. 4. amandman. 5. Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a na članak 50.?
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Izvolite gospođa Hursa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moram izraziti žaljenje što predlagatelj nije prihvatio amandman kluba HNS-a, HSU-a koji puno, puno preciznije i egzaktnije regulira članak 50. odnosno nadoknadu štete koju prouzroči divljač. U istom smjeru na istom tragu bio je amandman kolega Hrelje i kluba IDS-a. Žao nam je što niste prihvatili naš amandman i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 6. Kluba zastupnika IDS-a na članak 50.?
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Klub zastupnika IDS-a. nema nikoga. Glasujemo. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 7. zastupnika Silvana Hrelje na isti članak?
Također se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Gospodin Silvano Hrelja. Nema ga. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 8. Odbora za zakonodavstvo na članak 75.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. 9. Kluba zastupnika HDZ-a na članak 90. stavak 2.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. 10. zastupnice DAnice Hurse od članka 92.?
Ne prihvaća se. Predloženo dodatno mjerilo već je sadržano u članku 92. u stavku 1. u podstavcima 3. i 5. i redovito se primjenjuju u praksi pri utvrđivanju prioritetnih potreba te rasporedu interventnih sredstava županijskim upravama za ceste.
Gospođa DAnica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa. Ponovno moram izraziti žaljenje što predlagatelj nije prihvatio da u ovaj zakon uđe novo mjerilo za vrednovanje i valorizaciju cesta. Posebno je to važno u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji gdje su prisutna klizišta. 200 ih je naznačeno, dvadesetak je ovog trenutka aktivno. Dakle, to je po nama, svakako odnosno po meni svakako trebalo ući u nova dodatna mjerila i tražim glasovanje o amandmanima.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala ijepa. Nije dobio potrebitu većinu. 11. Kluba zastupnika HDZ-a na članak 96.?
Prihvaća se.
Postoje sastavni dio prijedloga zakona. 12. Odbora za zakonodavstvo na članak 108.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. 13. Kluba zastupnika HDZ-a na članak 108.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Hvala. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o cestama. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu sa amandmanima naravno. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova 96 glasova za, 4 suzdržana i 1 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici! Evo nastavljamo sa sjednicom ove 23. sjednice sa točkom dnevnog reda - PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU ODLUKE BR. 1/2011 VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE IZMEĐU EU I HRVATSKE OD 5/5/2011 KOJOM SE MIJENJA I DOPUNJUJE PROTOKOL 4. UZ SPORAZUM O STABILIZACIJI I PRIDRUŽIVANJU IZMEĐU EUROPSKIH ZAJEDNICA I NJIHOVIH DRŽAVA ČLANICA S JEDNE STRANE I REPUBLIKE HRVATSKE S DRUGE STRANE, U POGLEDU DEFINICIJE POJMA "PROIZVODI S PODRIJETLOM" I NAČINA UPRAVNE SURADNJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 827. Ovo je hitni postupak P.z. br. 827. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je podnijela amandmane i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika Hrvatskog sabora. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospodin Ruđer Friganović, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.