Dobro jutro dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Započet ćemo sa 15. sjednicom Hrvatskoga sabora. Dakle otvaram 15. sjednicu Hrvatskog sabora, sve vas, kao što sam već i rekao, pozdravljam još jedanput. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednicu, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 14. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik možda? Ako nema utvrđujem da smo usvojili zapisnik 14. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 9 novih točaka, pod rednim brojem 1., 2., 3., 5., 14., 16., 18., 19. i 26. koje su podebljane u konačnom prijedlogu dnevnog reda koji ste primili danas. To su Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr. Darku MIlinoviću, dr. med., ministru zdravstva i socijalne skrbi, i za obnašanje dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske, to je točka 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Ivanu Šukeru, ministru financija, i za obnašanje dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske, točka 2. Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr.sc. Đuri Popijaču za obnašanje dužnosti ministra gospodarstva, rada i poduzetništva, točka 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 472, točka 5. Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim medijima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 403, točka 14. Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 473, točka 16. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o "Nagradi Ivan Filipović", to je drugo čitanje, P.Z. br. 409, točka 18. Prijedloga Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, prvo čitanje, P.Z. br. 474, točka 19. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o najmu stanova, s konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, P.Z. br. 471, točka 26. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. To su akti navedeni u konačnom prijedlogu dnevnoga reda pod točkama 5., 6., 8., 9., 12., 13., 16., 20., 21. i 26. To su Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 472, točka 5, kao što sam rekao. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Armenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. 462, točka 6. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Indonezije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja na dohodak, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 464, točka 8. Prijedloga Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i komisije Europskih zajednica koji se odnosi na dio višekorisničkog programa za nuklearnu sigurnost i zaštitu od zračenja u okviru instrumenta pretpristupne pomoći za 2008. godinu (decentralizirano upravljanje) s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 465, točka 9. Prijedloga Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, s konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. br. 467, točka 12. Prijedlog Zakona o poljoprivredi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 469, točka 13. Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu, s konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 473, točka 16. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o policijskoj suradnji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, P.Z. br. 468., točka 20. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 466, točka 21. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o najmu stanova, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 471, točka 26. Naglašavam da se Prijedlog Zakona o uređivanju tržišta poljoprivrednih proizvoda, sa konačnim prijedlogom zakona koji se predlaže kao hitni postupak, P.Z.E. br. 467, točka 12. i Prijedlog Zakona o poljoprivredi, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 469, točka 13. usklađuju s propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Ima li dakle, mogli bi, molim vas uključimo se da možemo kontrolirati imamo li kvorum. Jesmo se svi uključili, molim vas? Utvrđuje se da je 86 zastupnika nazočno. Ali molim vas. Jel imamo? Nemamo. Očito nam mnogi nemaju ključića za identifikaciju. Pa mislim da možemo utvrditi da je izbrojeno koliko 86? Ne. 88 zastupnika je nazočno. Imamo kvorum i molim vas dizanjem ruku ćemo ako jedan dio nema ključića. Za glasovanje poslijepodne o Vladi ja vas molim da se ključići donesu. Dakle, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih zakona osim ova dva koja smo utvrdili. Ima li? Da. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, klub SDP-a se protivi uvrštavanju na dnevni red točke pod rednim brojem 19. Prijedlog Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu iz jednostavnog razloga što prigodom utvrđivanja tog prijedloga zakona nije ispoštovana odredba članka 20. stavka 2. Zakona o pravu na pristup informacijama kojima utvrđuje da tijela javne vlasti u čijoj je nadležnosti izrada nacrta prijedloga zakona, su dužna objavljivati nacrte tih akata, odnosno omogućiti ovlaštenicima da se pravodobno o njima očituju. Kod pripreme ovog prijedloga zakona ne samo da nije ispoštovana ova procedura javnosti, nego nije ispoštivao u potpunosti niti procedura na Vladi. I zapravo nitko od zainteresiranih strana, a to su i poslovni subjekti ali i roditelji, odnosno učitelji, dok Vlada nije utvrdila prijedlog nacrta zakona, nisu imali prigode to uopće niti vidjeti. Stoga mislimo da je potrebno staviti neko vrijeme da bi se javnost mogla upoznati s tim prijedlogom zakona, prije uvrštavanja na dnevni red sjednice Hrvatskog sabora. Zahvaljujem.
Gospođo zastupnice, odlučujemo o hitnosti postupaka ovih zakona koje smo ovdje pročitali. Dva su zakona europska. O njima ne odlučujemo, odlučujemo o ovima drugima. Ja pitam ima li primjedbe na hitnog postupak kod donošenja ostalih zakona koji su predloženi. Molim vas, ako nema idemo na glasovanje. Dakle, ima li to od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije, P.Z. broj 472 točka 5.? Zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Ne znam zbog čega je ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije s Konačnim prijedlogom Zakona stavljen u hitni postupak. Svjedoci smo da na drugoj strani, dakle na slovenskoj strani to nije u hitnom postupku. I ne znam zbog čega Republika Hrvatska tako žurno i tako hitno stavlja ovaj prijedlog zakona u hitni postupak, a znamo dobro da su još uvijek i rasprave i prijepori unutar građanstva kod intelektualaca i kod svih onih koji su zainteresirani za ovo pitanje, a to je cijeli hrvatski narod i građani Republike Hrvatske. Pa zbog toga nisam zato da se ovo stavi u hitni postupak.
Damir Kajin. Izvolite.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade. Pa ja mislim da bi trebalo u najmanju ruku precrtati ... Ustavnog suda u Sloveniji, odnosno trebalo bi pričekati njihov savjetodavni referendum. Tek nakon toga mislim da bi hrvatski Parlament trebao odlučivati o tome da li prihvatiti ili ne prihvatiti ovaj Arbitražni sporazum. S druge strane po mom osobnom sudu, apsolutno lažna dilema da bez ovog sporazuma Hrvatska neće ući u Europsku uniju. Lažna je jednako tako dilema da bez toga sporazuma mi možemo ugroziti gospodarske odnose između Hrvatske i Slovenije, kada nam je poznato da se gospodarska razmjena između Zagreba i Ljubljane u zadnjih 4 godine povećala čak za jednu milijardu dolara. Jednako tako je lažna dilema da ćemo ugroziti neke turističke ili slične aranžmane kada vidimo da svake godine sve više naših prijatelja iz Slovenije dolazi na hrvatski Jadran, a naših građana, zavisno jasno od svojih materijalnih mogućnosti odlazi putem njihovih Alpi. Znači, ukratko zaključak. Pričekajmo savjetodavni referendum u Sloveniji i nakon toga odlučimo da li prihvatiti ili odbaciti Arbitražni sporazum.
Ima li još tko primjedbi na uvrštavanje ove točke dnevnog reda po hitnom postupku? Stavljam na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon uvrsti po hitnom postupku uz protivljenje gospodine Bore Grubišića i gospodina Damira Kajina. Molim tko je za uvrštavanje po hitnom postupku, neka digne ruku. Molim da se izbroje glasovi. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen većinom glasova. 80 glasova za, 4 protiv i jedan suzdržan. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Armenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, P.Z. broj 462, točka 6.? Ako nema, molim tko je za primjenu hitnog postupka donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 85 glasova ovaj prijedlog uvršten po hitnom postupku. Treće, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Indonezije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja poreza na dohodak, P.Z. broj 464, točka 8.? Nema. Dajem na glasovanje prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku ovaj prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? I ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 85 glasova. Četvrto, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i komisije europskih zajednica koje se odnose na dio višekorisničkog programa za nuklearnu sigurnost i zaštitu od zračenja u okviru instrumenata predpristupne pomoći za 2008. godinu (decentralizirano upravljanje), P.Z. br. 465, točka 9.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je također prihvaćen jednoglasno sa 85 glasova. Peto, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopunama Zakona o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu, P.Z. br. 473, točka 16.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Suzdržan? I ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 85 glasova. Šesto, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o policijskoj suradnji, P.Z. br. 468, točka 20.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 85 glasova prihvaćen ovaj prijedlog. Sedmo, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o predaji i prihvatu osoba kojima je ulazak ili boravak nezakonit, P.Z. br. 466, točka 21.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. I ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku je prihvaćen jednoglasno sa 85 glasova. Osmo, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o najmu stanova, P.Z. br. 471, točka 26.? Nema. Tko je za prijedlog da se ovo uvrsti po hitnom postupku i ovaj zakon? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Hvala. I ovaj prijedlog prihvaćen je jednoglasno sa 86 glasova. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Gospođa Marija Lugarić je imala primjedbu na točku 19., ovaj prijedlog ide u prvo čitanje pa mislim da nema nekih razloga da sada to otvaramo kao neki problem. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, mislim da ima razloga da o tome raspravljamo obzirom da je cijela procedura utvrđivanja prijedloga bila suprotna zakonu kojeg je utvrdio ovaj Hrvatski sabor. I mislim da mi ne možemo samo tako olako zažmiriti na nepoštivanje zakona kojeg smo upravo mi sami donijeli. Stoga molim da se prvo Vlada očituje o tom prigovoru a onda i da mi o tome odlučujemo. Zahvaljujem.
Rekao sam da pisanih primjedbi nije bilo. Ovo je novi prijedlog i nije pisani nego je iznesen na sjednici a Poslovnik predviđa pisane primjedbe na one točke dnevnog reda koje su upućene zastupnicima prije sjednice. Da li Vlada ima o tome neko mišljenje u pogledu točke 19. da se ne uvrštava u dnevni red Prijedlog zakona o udžbenicima za osnovu i srednju školu, prvo čitanje, P.Z. br. 474?
Gospodine predsjedniče, Vlada inzistira da se to uvrsti u dnevni red. Prije svega, zakon predlažemo u dva čitanja, nije u hitnoj proceduri, bit će dovoljno vremena za raspravu sve zainteresirane javnosti a ja mislim da u Hrvatskoj nitko a pogotovo u hrvatskom parlamentu ne bi trebao biti protiv da konačno dođemo do cilja koji nam je zajednički da svaki udžbenik vrijedi najmanje četiri godine, da udžbenici budu jeftiniji, efikasniji. Prema tome, gospodine predsjedniče molimo da ostane na dnevnom redu.
Hvala. Budući da je ovo naknadno uvršteno u dnevni red onda ćemo glasovati o toj točki dnevnog reda uz primjedbu gospođe Marije Lugarić. Dakle, prijedlog je da se točka 19. P.Z. br. 474 uvrsti u dnevni red. Molim, tko je za taj prijedlog? Hvala. Protiv? Hvala. Rezultat? Ova točka broj 19, P.Z. br. 474 Prijedlog zakona o udžbenicima za osnovu i srednju školu ostaje u dnevnom redu jer je bilo za 78, protiv 7. Hvala. O aktima navedenim pod točkom 5., 6., 8., 9., 12., 13., 16., 20., 21. i 26. izjasnili smo se prigodom odlučivanja o hitnosti i oni su uvršteni u dnevni red. Ovaj prigovor je odbijen u pogledu točke 19. Predlažem ako se slažete da ne čitamo kompletni dnevni red, da ostajemo trajno u tradiciji da ne čitamo nepotrebno, nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio sa konačnim prijedlogom dnevnog reda prihvaćen uz ovo glasovanje koje smo imali. Dopunu dnevnog reda predlažemo: Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2010. s projekcijama za 2011. i 2012. godinu a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Hrvatskog fonda za privatizaciju a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu (konsolidirano). Drugo, Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 475. Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 477. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 478. Peto, Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o ostvarivanju dječjih prava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 476. Šesto, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u vojnoj operaciji Europske unije radi pridonošenja odvraćanja, prevenciji i sprječavanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (operacija Atalanta), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 479. Sedmo, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o pravnom položaju misija i predstavnika trećih država pri organizaciji Sjevernoatlantskog ugovora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 480. Osmo, Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnoj operaciji u Afganistanu (ISAF) u razdoblju od 1. travnja 2008. do 30. rujna 2009. godine. Deveto, Prijedlog "Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2009. – 2012." Ovo ste sve dobili na klupe i još predlažem: Deseto, Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije tj. mjesto gospodina Popijača. Ima li primjedbi na hitnost ili dnevni red? Najprije se očitujemo u prijedlogu da se pojedini zakon donose po hitnom postupku. Ima li primjedbi? Ako nema, naglašavam da su točke 3. i 4. predložene dopune dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije, pa o primjeni hitnog postupka ovog zakona ne glasujemo. A to su ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osiguranju depozita i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama. Znači P.Z. broj 477 i broj 478. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o preostalim zakonima. Imali tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o ostvarivanju dječjih prava, P.Z. broj 476, točka 5.? Uključimo se, ako imamo ključiće, ako nema onda ćemo. Ako nema onda ćemo dizanjem ruku. Molim tko je za primjenu hitnog postupka 476, točka 5.? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Jednoglasno. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u vojnoj operaciji Europske unije radi pridonošenja odvraćanja, prevenciji i sprječavanju djela piratstva i oružane pljačke uz obalu Somalije (operacija Atalanta), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 479, točka 6.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Ima li protiv? Nema. Jednoglasno. Tko je primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o pravnom položaju misija i predstavnika trećih država pri organizaciji Sjevernoatlantskog ugovora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 480, točka 7.? Nema. Tko je primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Ima. Jedan protiv. Suzdržanih? Nema. Da vidimo 80 za i jedan protiv. Usvojen ovaj hitni postupak. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 15. sjednice. To su točke pod rednim brojem 1., 2., 8., 9. i 10.? Ova 10. je koju sam naknadno predložio? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Zahvaljujem.
Imamo još jednu inicijativu od kluba SDP-a, uvaženog zastupnika Arsena Bauka, da točkama 7., 8., i 9. pridodamo još točke 27. i 31. s obzirom da su to slične ili jednake tematika da objedinimo svih tih 5 točaka. Ima li netko nešto protiv? Nema. Pardon, uvaženi zastupnik Dorić.
Gospodine potpredsjedniče da nam je to bilo rečeno trebalo smo jasno onda pripremiti stav kluba itd. Mi nismo jasno pod tim točkama, meni je žao, inače ima logike da se o izvještaju najprije raspravlja, a onda da se raspravlja jasno o izmjeni zakona temeljem tog izvješća. Međutim, ovdje ja moram zaista reći da je nelogično da sad …
Mi danas nećemo glasovati o tome, nego samo raspravljati prema tome i samo raspravljati. Ne treba, mislim da je to jasno. Da čujem.
Gospodine potpredsjedniče dakle inicijativa je originalno bila kluba SDP-a za točku 27., a inicijativa predsjednika Odbora za obranu što znam i zna gospodin tajnik da bude i 31. Klub nije zauzeo stav o 31., a 27. mislim da nema nikakvog razloga da ne dodamo.
Vi ostajete kod toga, protivite se tome objedinjavanju?
Gospodine potpredsjedniče ja mogu prihvatiti da ovako nastavimo raditi, ali nije uobičajeno da se ne najavi klubu da se ne dogovorimo oko stavova ipak postoji potreba da kad se govori ispred kluba zauzme zajednički stav. Ja mogu danas govoriti samo u svoje ime i to mi je žao.
Ja vas molim da kažete nismo ni oko ovih točaka 7., 8. i 9. dogovarali ranije međutim da li vi ostajete, protivite se tom objedinjavanju jer o tome ovisi da li ćemo prihvatiti ili ne?
Da, ja se protivim.
Vi se protivite. Onda ostaju ove 3 i idemo sa ove 3, a to je točka 7., 8. i 9.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi Republike Hrvatske odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika. Članak 180., 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice, prije prelaza na 1. točku dnevnog reda. Prvi na redu, će postaviti pitanje zastupnik gospodin Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, potpredsjednici i članovi Vlade. Upućujem zastupničko pitanje ministru, odnosno Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Zakonski propisi obvezuju lokalnu samoupravu na provođenje javne nabave za opskrbu električnom energijom. Za sada nakon provedbe moguće je sklopiti ugovor jedino sa HEP opskrbom d.o.o. iz Zagreba. Cijena utrošene kilovat sata električne energije doista je nešto niža, nakon provedene javne nabave, međutim kad se u ukupnoj potrošnji izraženo vrijednosno dodaje iznos računa koji ispostavlja HEP operater, distribucijskog sustava konkretno na našem području to je d.o.o. Elektroslavonija Osijek. Ona zaračunava tzv. mrežarinu. U ukupnosti se plaća više nego prije provođenja javne nabave. Moram naglasiti i to da u financiranju izgradnje mrežarine u posljednje vrijeme učestvujemo … [[Govornik se ne razumije.]] uprava u odnosu negdje do jedne trećine. I postupak javne nabave je trošak. Postavljam pitanje što se time dobiva, kad je za sada jedan jedini opskrbljivač? Hvala lijepo.
Odgovorit će gospođa Tamara Obradović Mazal. Izvolite. Državna tajnica.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Hvala na vašem pitanju. Uistinu, nakon 2006. godine, otkada smo potpisnica ugovora o energetskoj zajednici povezanoj sa predpristupnim pregovorima, Hrvatska mora liberalizirati tržište električne energije za sve kupce koji nisu domaćinstva. Dakle, radi se o povlaštenim kupcima koji imaju priliku i obvezu da putem javnog natječaja, ukoliko se radi o obveznicima, u tu kategoriju naravno ulaze i jedinice lokalne samouprave, da temeljem Zakona o javnoj nabavi odaberu onoga tko će distribuirati, odnosno opskrbljivati ih električnom energijom. Napominjem da to vrijedi i za plin. U tom smislu HEP opskrba je jedan od igrača, odnosno jedna od tvrtki koja u ovom trenutku na tržištu električne energije se javlja kao potencijalni ponuditelj. HEP opskrba svoje cijene temelji na tarifi, na tarifi za povlaštene kupce koji utvrđuje HERA i korisnik, odnosno tko je proveo postupak i tko je odabrao HEP opskrbu kao dobavljača, dobit će dva računa. Jedan račun za prijenos i distribuciju i drugi za naknadu za obnovljive izvore energije, u koju su uključene naravno i ostali infrastrukturni troškovi. Ono što se može dogoditi je povećanje cijene u odnosu na tarifu, na tarifu koja je zagarantirana, odnosno utvrđena putem HERA-e, jest u prijelaznom periodu između dva ugovora, znači nakon isteka ugovora do sklapanja novog sa istim ili novim dobavljačem, kada cijena može biti viša od propisane tarifom. Ali napominjem da taj iznos povećane cijene može po samom zakonu do novog postupka i do novog ugovora trajati samo 30 dana. Ja vam zahvaljujem na pitanju.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Deneš Šoja. Izvolite.
Sa odgovorom sam zadovoljan, ali naravno ne sa plaćanjem.
Hvala. Gospođa zastupnica Marijana Petir će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje postavljam ministru poljoprivrede, gospodinu Petru Čobankoviću. Gospodine ministre, prije godinu dana donijeli smo Zakon o poljoprivrednom zemljištu, sadržaj kojeg je i osnivanje Agencije za poljoprivredno zemljište. Naime agencija bi se trebala baviti okrupnjavanjem poljoprivrednog zemljišta i boljim gospodarenjem nego što je to danas slučaj. Znamo da je inače raspolaganje poljoprivrednim zemljištem rak rana hrvatske poljoprivrede, jer danas imamo oko milijun hektara obradivih, a ne obrađenih poljoprivrednih površina, na kojima raste šikara umjesto da se proizvodi hrana. Zbog toga me ministre zanima, a iz razloga što će sa 1.1.2010. godine općine i gradovi izgubiti mogućnost raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Što će se dogoditi ako ne oformimo Agenciju za poljoprivredno zemljište? Da li će u tom slučaju nastati anarhija na terenu pa će se zemljište dijeliti po modelu tko je jamio jamio? Zato evo mene zanima ministre koje je radnje Ministarstvo poljoprivrede poduzelo tijekom ove godine kako bi doista 1.1.2010. godine, a na zadovoljstvo naših poljoprivrednika dobili Agenciju za poljoprivredno zemljište? Hvala lijepo.
Hvala. Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Slažem se, Agencija za poljoprivredno zemljište je nešto što je bilo vrlo bitno i potrebito u Republici Hrvatskoj. Kada se govori o Agenciji za poljoprivredno zemljište onda bih želio naglasiti da ona nije samo u funkciji rješavanja državnog poljoprivrednog zemljišta, nego da bi njena funkcija trebala biti dapače vrlo bitna. I na okrupnjavanju kao što ste sami rekli, i privatnog poljoprivrednog zemljišta jer jedan od većih problema hrvatske poljoprivrede je usitnjenost posjeda, usitnjenost katastarskih čestica, male površine na kojima se na žalost teško može koristiti ona rekao bih najbolja i najkvalitetnija mehanizacija koju u velikoj mjeri već naši poljoprivrednici hvala Bogu i posjeduju. Naravno da takav oblik gospodarenja poljoprivrednim zemljištem smanjuje i konkurentnost naše poljoprivredne proizvodnje. Iz tih razloga sukladno Zakonu o poljoprivrednom zemljištu se predvidjelo i osnivanje Agencije za poljoprivredno zemljište, i tijekom 2009. godine odlukom Vlade Republike Hrvatske, a temeljem Zakona o poljoprivrednom zemljištu i Zakona o ustanovama formirana je agencija. U ljeto je imenovano upravno vijeće, u listopadu 2009. godine imenovana je vršitelj dužnosti ravnatelja agencija i izrađen je statut agencije. Ja vjerujem da bi sva ova, rekao bih, procedura i hodogram išao svojom jednom dinamikom da na žalost nismo upali u period ove, rekao bih, krize, recesije i potrebe smanjenja i kresanja proračuna. Iz tih razloga, i vama je isto tako poznato da i odlukom Vlade ograničeno formiranje novih institucija, ustanova, da praktično će se ići u osnivanje jedino i isključivo onih institucija koje su u direktnoj vezi sa pregovaračkim procesom za Europsku uniju. Iz tih razloga dinamika oko uspostave agencije je nešto usporena. I na žalost mi nećemo biti u stanju formirati u potpunosti Agenciju za poljoprivredno zemljište, da bi ono moglo preuzeti one nadležnosti koje joj sukladno zakonu su bile predviđene od 01.01.2010. godine. Pa znači da ćemo morati ići u izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu, da ćemo morati zadržati postojeći način gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i moram isto tako kazati da u izmjene i dopune Zakona o poljoprivrednom zemljištu moramo ići i iz razloga jer je taj zakon na Ustavnom sudu i postoje određene, rekao bih odrednice u tome zakonu, koje nisu sukladne Ustavu Republike Hrvatske i mislimo da je bolje ići u izmjene i dopune i izmijeniti te, rekao bih odrednice, i Zakona o poljoprivrednom zemljištu, nego čekati da Ustavni sud sruši taj zakon. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Marijana Petir, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ministre ja vas molim da se vi zauzmete da se Zakon o poljoprivrednom zemljištu kako ga je Hrvatski sabor donio i počne provoditi na terenu uključujući i Agenciju, jer smo mi u proračunu za 2009. godinu osigurali sredstva za uspostavu Agencije, što znači da 2010. godine ako Agencija počne raditi ona će se moći samo financirati. A Agencija je važna jer ako nemamo pravilno gospodarenje poljoprivrednim zemljištem naši poljoprivredni proizvođači se neće moći baviti niti poljoprivrednom proizvodnjom koja će biti dohodovna. Želim reći i to da imamo i obučene ljude koji su jezgra Agencije za poljoprivredno zemljište jer kroz sporazum švedske Vlade i Ministarstva poljoprivrede u 9 hrvatskih županija već 2 godine rade ljudi koji su specijalizirani za to područje i Agencija ih je trebala preuzeti. Njima se ovih dana, evo javlja da će biti raskinuti ugovori. Ja mislim da to nije dobro i molim vas ministre da se vi osobno zauzmete da se taj problem riješi.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora imam pitanje za ministricu Biancu Matković. Gospođo Matković meni osobno nije poznato što vi baš kao ministrica bez portfelja radite, ali možda mi možete odgovoriti na slijedeće pitanje. Naime, u Hrvatskim autocestama je, po pisanju medija, bez natječaja zaposleno više osoba koje su vam zasigurno poznate. Radi se o Željku Krapljanu za kojeg građani mjesečno izdvajaju 25 tisuća kuna, Stjepanu Klariću sa bruto plaćom od 27 tisuća kuna, Matiji Jurišiću sa 16 tisuća 500 kuna, Ivi Vukoviću i Stanku Batursu po 14 tisuća kuna. Zajedničko svim tim osobama je da su u Hrvatske autoceste dovedeni iz mirovine, odnosno da su bili kadrovi HDZ-a, saborski zastupnici, vojni ili policijski dužnosnici ili su imali neke veze i poznanstva u HDZ-u. Gospođo Matković možete li hrvatskoj javnosti i nama zastupnicima objasniti kako su i zbog čega ove navedene osobe dovedene u Hrvatske autoceste? Uz čije odobrenje i prema čijem nalogu, te zašto zapravo njih građani plaćaju?
Gospodine predsjedavajući, poštovana gospođo saborska zastupnice. Pa evo da vam prvo odgovorim na ovaj prvi dio vašeg pitanja da vama nije poznato što ja radim u Vladi i koja su moja zaduženja, pa ću vam ja ukratko reći što radim. Bavim se koordinacijom i provedbom nacionalnog programa za usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom EU i tu vas želim izvijestiti da bez obzira što vama nije poznato, ali većini kolega je, jer se hrpu zakona i u Hrvatskom saboru donijeli. Do današnjeg dana usvojeno je 320 zakona, 890 podzakonskih akata, 292 provedbene mjere, a do kraja godine ostaje nam 8 zakona, 49 podzakonskih akata i 38 provedbenih mjera od čega 2 zakona idu ovaj tjedan na sjednicu Vlade. To je što se tiče rada koordinacije na usklađivanju zakonodavstva. Također radim i na ispunjavanju svih obaveza koja su mjerila za zatvaranje poglavlja u … [[Govornica se ne razumije.]] procesu, jednako kao i analizu pojedinih tijela državne uprave te njihovu pripremu za onog trena kad postanemo punopravni članovi EU za njihov rad. Također bavim se gospodarskom diplomacijom kao jednim od bitnih projekata ove Vlade, radimo na povećanju izvoza, na privlačenju stranih investitora u Republiku Hrvatsku. Radim također sa kolegama u Vladi na horizontalnom umrežavanju za ispunjavanje svih naših obaveza prema EU, ali isto tako i za pripremu svih onih projekata u okviru infrastrukturnih projekata iz programa NATO saveza. Predsjednica sam hrvatskog dijela Hrvatsko-mađarske komisije, predsjednica sam komisije za granice i još nekih ostalih komisija i vjerujte mi da imam jako puno posla, a o tome što vi ne znate to znači da ne pratite dovoljno moj rad. Također želim vas izvijestiti da biti ministar bez portfelja nije prvi slučaj u hrvatskoj Vladi od kada je hrvatske Vlade. I vaša dosadašnja, evo sadašnja saborska zastupnica, bila je ministrica u Vladi i nije imala portfelj, gospođa Sobol. Što se tiče ovog pitanja vezano uz Hrvatske autoceste, želim vas izvijestiti da ja evo nisam bila nikada niti članom upravnog niti nadzornog odbora, niti članova uprave i ja definitivno nisam adresa za postavljanje ovakvog vrsnog pitanja nego resorno ministarstvo. Želim odbaciti vaše insinuacije na način na koji ste postavili pitanje, ali to je vaše legitimno pravo. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić.
Gospođo Matković nisam zadovoljna odgovorom na pitanje. Ja bih vas molila gospodine potpredsjedniče da upozorite kolege iz HDZ-a da se naprosto pristojno ponašaju. Nisam zadovoljna odgovorom na vaše pitanje jer mi odgovor na pitanje niste dali, a vaša funkcija i ranije kao i u prethodnoj Vladi i ovoj, upravo se u javnosti povezivala sa svim ovim mjestima, ja vas molim da mi dopunsko i pisanim odgovorom odgovorite zapravo koliko ljudi je iz mirovine uposleno u državnoj službi? Kad se već bavite koordinacijom nadam se da ćete uspješno iskoordinirati i odgovor na to pitanje. A vezano uz ovo što ste sve izgovorili, a što vas zapravo uopće nisam niti pitala, ako je točno da to sve radite i da zapravo nitko drugi na tom poslu ne radi i da ste vi zaslužni za cjelokupno usklađivanje zakonodavstva, onda možda da predložite da zapravo ukinemo Ministarstvo vanjskih poslova jer uglavnom to radite vi i premijerka, po ovome što vi govorite, a kad smo spajali Ministarstvo vanjskih poslova i Ministarstvo europskih integracija argument je upravo i bio da se naprosto mora sve odvijati u jednoj kući, a vi ste sad opet dislocirani posebno u Vladi. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče pitanje upućujem ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru. Gospodine ministre prije nekoliko tjedana bili smo svjedoci jednog gotovo nevjerojatnog prizora. Vratili ste se iz Amerike i poručili slavodobitno hrvatskom građanstvu, zadužio sam Hrvatsku za dodatnih milijardu i pol američkih dolara. I rekli ste još mogao sam i više, mogao sam zadužiti i za 3 milijarde. To ne bi možda bilo nenormalno u zemlji koja je bogata, koja ima gospodarski kapacitet te stvari podnijeti, ali sigurno nije dobro u zemlji koja već ima 41 milijardu eura inozemnog duga. Gospodine ministre, jeste li svjesni da je svaki građanin ove zemlje prosječno dužan 10 tisuća eura? Jeste li svjesni da ste pored toga vi još dodatno te građane zadužili za milijardu i pol američkih dolara? Jeste li svjesni gospodine ministre, da svako dijete koje se rodi u Hrvatskoj ne može od ove Vlade očekivati jednake šanse, pravednu državu, besplatno školovanje, ali može očekivati i dobija kao poklon od vaše Vlade 10 tisuća eura duga koje će tijekom svog životnog vijeka morati vratiti? Gospodine ministre, moje je pitanje vrlo jednostavno. Do kada mislite zaduživati hrvatski narod i do kada ćete se s time hvaliti?
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kada bi ovo bila istina sve što je gospodin Maras rekao, onda se ja ne bih mogao vratiti sa ... i reći da smo postigli takav rezultat kakav smo postigli. Iz jednostavnog razloga jer nitko normalan zemlju koja je ovakva kao što vi kažete, ne bi posudio svoje novce. To je jedna stvar. Druga stvar. Gospodine Maras, trebate znati da od ovih 750 milijuna eura izdanih obveznica u 5. mjesecu i ovih milijardu i pol dolara u 10. mjesecu, jedan veliki dio otpada na vraćanje dugova s kojima su se zadužili vaše kolege od 2001. do 2003. dakle to je jedna stvar. Druga stvar. Deficit se može financirati samo i zaduživanjem i prodaje imovine. Nominalno 2003. je bio veći nego danas. Treća stvar. Obmanjivati hrvatsku javnost i reći da se Vlada zadužila za 41 milijardu je naprosto nije korektno. Jer gledajte, nitko ne bježi od toga da je i dug gospodarstva i dug banaka da je to sastavni dio vanjskog duga Republike Hrvatske. Međutim, kada govorite o tome onda trebate reći za koliko se Vlada zadužila. Međutim, gospodine Maras ono što vi prešućujete i što ne želite reći, je da je Hrvatska uspješno izišli na međunarodno financijsko tržište, da je dobila sjajne ocjene na američkom tržištu. Druga stvar. Meni je žao što vi kao čovjek koji se promovirate kao financijski znalac, ne znate da nakon zatvaranja knjige, sama obveznica s kojom se dobro kotira na sekundarnom tržištu dobiva ponudu da se još možete plasirati ako hoćete. I radi vas, koji očigledno prešućujete neke stvari, želim reći nešto za hrvatsku javnost. Dakle, u trenutku kada je zaključena knjiga, kada je izdana obveznica njena nominalna je bila 98 13. ovih dana na ponos nas Vlade i može biti na ponos cijele Hrvatske, sa hrvatskom obveznicom se trguje sa nominalnom 105. I to najbolje govori o tome što međunarodno financijsko tržište misli o Hrvatskoj. Druga stvar. Cijelo vrijeme pričate o nelikvidnosti. Gledajte, mi smo imali prošli tjedan imali aukciju trezoraca. 6 puta je bilo više upisa nego je bila potražnja. To je jasan znak da je hrvatsko financijsko tržište itekako likvidno. E sada se postavlja drugi par pitanja, zašto te novce ne žele plasirati? Prema tome, ovako demagoški nastupati, vama najbolji odgovor daju najveći i najbogatiji fondovi iz Amerike koji su ponudili Hrvatskoj da otkupe 3 milijardi njenih obveznica. Jedno tržište koje je izuzetno suptilno, koje je izuzetno osjetljivo i na kojem se Hrvatska po prvi puta pojavila sa značajnijim izdavanje obveznica je to jasno reklo. Očigledno da i to prešućujete. Prije nas su bile članice Europske unije Poljska, Mađarska i Litva. Jedino je Poljska postigla bolje uvjete od nas. Mađarska i Litva članice Europske unije daleko lošije uvjete. I ono što ću reći sa punom odgovornošću i iza ovoga stojim, da je u ovom trenutku Hrvatska članica Europske unije mi bi imali sigurno daleko, daleko bolje uvjete za zaduživanje vani. I to je razlog zašto morate podržati Arbitražni sporazum i zašto ne smijete bježati od odgovornosti da bi stvorili priliku da i Hrvatska država i hrvatsko gospodarsko ima još bolje uvjete na međunarodno-financijskom tržištu. Kažem, molim vas nemojte obmanjivati hrvatsku javnost.
Zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Gospodine ministre, da je ovo što vi govorite istina, onda Hrvatskoj ne bi uporno padao kreditni rejting. Da je ovo što vi govorite istina, onda premija rizika na ulaganje u Sloveniji u odnosu na Hrvatsku ne bi bila 2,5 puta manja, da je ovo što vi govorite istina, hrvatski građani ne bi plaćali kamate sve više i više, umjesto kao u Europi sve manje i manje. Vi obmanjujete hrvatsku javnost i vodite hrvatsku financijsku katastrofu.
Gospodin zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja ću pitanje postaviti ministru kulture gospodinu Biškupiću. Gospodine ministre, u program Vlade pa onda i u obavezu Ministarstva kulture je ušla obaveza spomenika Antifašističke borbe. Ovdje mislim na Partizansku bolnicu i Bakićev spomenik na Petrovoj gori. To je još uvijek u žalosnom stanju i nisam primijetio da se tu nešto ozbiljnije radi. Pitanje je, što je Ministarstvo kulture učinilo na izvršavanju te obveze?
Ministar Božo Biškupić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnici. Naime, ovdje je riječ o dvije cjeline. Jedan je cjelina na centralna Partizanska bolnica koja ima 12 baraka, 12 objekata, 2 grobna spomen obilježja i o kojima Ministarstvo kulture sustavno skrbi godinama i mogu reći da je do sada od tih 12, 10 obnovljeno. 2 su u obnovi sada i 2 vjerojatno će iduće godine do ljeta biti završeno. I na to je utrošeno negdje oko miliju kuna. I o tome se redovno skrbi. A kada je riječ o onom drugom centralnom spomeniku na Velikom Petrovcu, on isto tako ima 4 segmenta. Jedno je onaj prijemni trg, drugo turističko-ugostiteljski objekt, treće je stepenište s kosturnicom i sam spomenik. On je građen od '79. do '81. godine, tri godine. Nikada nije dovršen, nažalost. Prekinut je zbog ogromnih troškova koje ondašnja država nije mogla više vjerojatno podnijeti i zbog toga je devastacija počela već odmah nakon toga '80.-ih godina. U vrijeme rata i poslije rata evo i sada ovih dana događa se zaista, tamo se događa i daljnja devastacija spomenik je rađen od onog prokroma, pa su ljudi to skidali i odnašali. I mi smo istina bog kad sam bio tamo, vodili razgovor sa Hrvatskim šumama, budući da oni skrbe o cijelom onom dijelu i tamo to spada pod Hrvatske šume, bili oni možda mogli pomoći na neki način da se organizira nekakva služba čuvanja. Ali problem je u tome, to bi trebalo organizirati onda 24 sata. Mislim to su ogromni troškovi. Nažalost, kažem uz ovu skrb o samoj partizanskoj bolnici koja je dio normalne skrbi naše o spomeniku kulture ovdje smo na neki način, nismo našli nekakvo rješenje, ne znam kako ćemo to riješiti, moramo svi zajedno pokušati sjesti i vidjeti što se uopće tu može spasiti i što se tu može sačuvati i održati. Usput rečeno, veliki hrvatski umjetnik ... Bakić isto tako samo da vas obavijestim budući da je i o tome bilo isto govora. Onaj spomenik "Bjelovarac" koji je bio uništen on je odliven, uređen i on je spreman za montažu ovih dana u Bjelovaru.
Gospodin zastupnik Ratko Gajica.
Gospodine ministre, ja naravno razumijem sve teškoće koje ste vi ovdje spomenuli. Bojim se malo ili puno kako god hoćete brojnih dvojbi koje ste i vi sad ovdje iznijeli a da zapravo to cijelu stvar ili ne odgodi ili ne upropasti.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovana predsjednice Vlade, moje pitanje ide vama. Već ste pet mjeseci na premijerskom mjestu. Odmah po dolasku krenuli ste u rezanje plaća, uvođenje novih poreza, harača, na povećanje PDV-a. Građani i građanske su itekako osjetili vaš dolazak na čelo Vlade, dodatno ste im ispraznili novčanike, dodatno ste ih osiromašili. U godinu dana životni standard pao je 15% a pada i dalje. Nezaposlenost i dalje galopira tako da svakog mjeseca bez posla ostane novih 500 radnika. Najavljujete nova stezanja remena, tražite daljnja rezanja plaća ali o povećanju standarda niti riječi. Moje pitanje je imate li vi i vaša Vlada ijedno konkretno rješenje koje će zaustaviti urušavanje standarda, nezaposlenost i krizu koja nas sve više steže?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo zastupnice, dakako da imam ali ne samo ja nego Vlada u cjelini odnosno sve članice i članovi Vlade. Ali prije svega bih vam htjela reći da niste dobro računali, nisam pet mjeseci nego nešto više od četiri. Dakle, od 6. srpnja do danas nije prošlo pet mjeseci. Pa evo već kad želite biti precizni onda vjerujem da prihvaćate i ovu moju primjedbu. Sve što radi Vlada, dakle svi potezi Vlade u okviru programa koji sam predstavila u ime Vlade Republike Hrvatske idu za tim prije svega da Hrvatska izađe iz krize koja vjerujem da ćete se tu složiti jest globalna, dakle nije samo hrvatska, idu za tim da savladamo krizu i da se iz krize izvučemo i dakako da onda možemo obilježiti i rast standarda, rast gospodarstva koji je uvjet svih uvjeta da bi se to dogodilo. Da ima naznaka poboljšanja vjerujem da govore i vama činjenice odnosno podaci o padu BDP-a koji je dakako u prvom tromjesečju bio strašan za 6,7. Međutim, sada u drugom tromjesečju bilježimo 6,3% što svi, dakle ne ja nego oni koji sasvim sigurno se svakodnevno time bave naznačuju kao jedan od znakova mogućeg zaustavljanja i polako kako ja to sebi oslikavam a onda i drugima polako plivanje prema površini vode. Kad ćemo mi izaći na površinu jako je teško prognozirati. I kao što znate, nažalost ja sam u prilici govoriti odnosno iznositi brojke za koje ne očekujem bljesak dakako jer brojke i o nezaposlenosti i o padu BDP-a su brojke koje naravno prije svega zabrinjavaju Vladu. Zato je Vlada poduzela niz mjera koje ću vam vrlo rado ako se s time složite podastrijeti u pisanom obliku. Dakle, to je jedan pregled mjera koje smo poduzimali i koje ovog trenutka poduzimamo da bismo riješili mnoge probleme od nelikvidnosti. Pa evo kad već spominjem nelikvidnost dozvolite da kažem dvije, tri riječi o tome da smo primjerice itekako čvrsto svojim zahtjevima zaokružili prije svega sva javna poduzeća. Ono što je važno da smo uspjeli novim akcijskim planovima dodatno uštedjeti odnosno ljudi koji vode brigu o javnim poduzećima uštedjeti dodatno gotovo milijardu i 400 milijuna kuna. Ono što je iznimno važno jest i da idemo sa tim planovima dalje. Dakle, Vlada i dalje inzistira na smanjenju mase plaća u javnim poduzećima, dakle mase plaća a ne plaća za dodatnih 10%. Kao što znate imali smo i druge mjere odnosno provodili smo od smanjenja plaća dužnosnicima, razmišljamo i dalje. Evo i jedne najave, razmišljamo i dalje u smislu dodatnih restrikcija kod povlaštenih mirovina ali i mnoge druge koje se odnose na dodatnu štednju kao što znate kroz tri rebalansa gotovo 6 milijardi kuna državnoga proračuna. Proračun koji radimo za slijedeću godinu ide tim tragom. Dakle, smanjenje rashoda svugdje gdje je to moguće dakako izuzevši sve one projekte koji su nam važni za ulazak odnosno završetak pregovora za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Kao što znate, mi smo u zadnjem rebalansu osigurali dodatnih 200 milijuna kuna za potporu onim tvrtkama, dakle onim poduzećima koja su u osobito teškoj situaciji, radimo na dodatnoj realizaciji toga projekta, toga plana. Sad smo pri kraju velikog projekta objedinjene javne nabave. Dakle, snažan instrument s jedne strane vjerujemo za dodatnu štednju svih korisnika državnog proračuna. Računamo da bismo mogli na taj način dodatno uštedjeti oko 350 milijuna kuna. Međutim, sasvim sigurno i snažna antikoruptivna poruka. Dakle, gospođo zastupnice mogu reći da i svi projekti koje radimo kroz Ministarstvo gospodarstva, s kojima ćete vrlo brzo biti upoznati budući da ćete vjerojatno danas i vi dati potporu novom ministru gospodarstva koji je predočio svoj program rada, koji je respektabilan moram to reći, dakle uz ljude koje ću ja angažirati, koje angažiram kao savjetnike, dakle, eminentne stručnjake na području ekonomije. Evo, meni daju za pravu najaviti i nove programe mjera. Evo, kad ste spomenuli standard reći ću da radimo vrlo intenzivno dakle prije svega ministar financija i ja ali i drugi kolege u Vladi na jednom projektu kojim želimo potaknuti stanogradnju ali i prodaju stanova u ovom trenutku na hrvatskom tržištu kao jedan od mogućih poticatelja ukupne i potrošnje ali isto tako i mnoge druge vezane za projekte prije svega štednje s jedne strane a s druge strane poticanje gospodarstva. Mislim da i činjenica da ću danas predložiti da novi ministar gospodarstva bude upravo osoba koja dolazi iz toga područja, koja duboko i dobro razumije probleme hrvatskog gospodarstva danas da jest pokazatelj kojim smjerom želimo ići. Dakle, na kraju jačanje, snaženje gospodarstva, otvaranje novih radnih mjesta, zaustavljanje nezaposlenosti jest temelj našega rada u slijedećoj 2010. godini. Pa vas evo i ovom prigodom molim da date svoj glas kad budemo danas predlagali novog ministra gospodarstva. Hvala.
Gospođa zastupnica Mirela Holy.
Poštovana predsjednice Vlade, ja vam se zahvaljujem na ponudi da mi odgovorite pisanim putem. Ja bih vas molila da mi odgovorite pisanim putem. Ja na žalost nisam zadovoljna sa vašim odgovora, zbog toga što ste vi tu izrekli jako puno riječi, a malo toga ste konkretno rekli. I zbog toga ja moram zaključiti da se Vlada češlja dok Hrvatska gori. Dok druge zemlje iz okruženja polako izlaze iz krize, Hrvatska se zahvaljujući vama i vašoj dezorijentiranosti zakopava sve dublje. Vidjet ćemo kako će izgledati znači proračun za 2010. godinu. Ja nisam pretjerano optimistična iz ovog vašeg odgovora. I zbog toga vas molim da poštedite hrvatske građane i građanke vaših lutanja i vaših propovijedi o čistoći i njezi ruku i umjesto češljanja imidža Vlade prepustite konačno upravljanje Hrvatskom nekome tko to doista zna i umije. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Perica Bukić. Izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Pitanje upućujem potpredsjednici Vlade za unutarnju politiku, gospođi Đurđi Adlešić. Naime, prošli mjesec smo ovdje u Hrvatskom saboru raspravljali o nacrtu izvješća o provedbi nacionalne strategije i akcijskog plana zlouporabe opojnih droga za 2008. godinu. Međutim vrlo rijetko se spominju ovisnosti kao što su ovisnost o alkoholu, i tzv. moderne ovisnosti na koje, od kojih mislim prije svega na igre na sreću, klađenja, Internet, kocka, koje nerijetko dovode do kriminalnih aktivnosti. Pitanje za potpredsjednicu Vlade bi bilo koje mjere i aktivnosti Vlada Republike Hrvatske provela i provodi na prevenciji i smanjivanju devijantnih socijalnih pojava ovih modernih ovisnosti i na koji način se pomaže onima koji su ušli u zonu ovisnosti? Hvala lijepa.
Potpredsjednica Vlade, gospođa Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem i vama gospodine zastupniče. Točno, mi smo prije otprilike mjesec dana raspravili u ovom Saboru izvješće o provođenju strategije borbe protiv ovisnosti. Ja se zahvaljujem svim klubovima koji su tada poduprli to izvješće. I tada je već spomenuta potreba za borbu protiv nekih drugih uvjetno rečeno modernijih ovisnosti, jer alkohol sigurno nije od modernijih, ali kocka, klađenje, Internet, video igrice sasvim sigurno jesu. Postoji jedno istraživanje koje je moralo ubrzati naš rad, a to je podatak da je više od 80% mladih ljudi do svoje punoljetnosti tijekom godine dana pilo, a oko 46% tih istih se i napilo. To doista govori da je potrebno provoditi i neke nove strategije, raditi sa školama, pomagati roditeljima, i mi smo organizirali jednu radnu skupinu koja je u izradi nacionalnog programa prevencije ovisnosti za mlade u odgojno obrazovnom sustavu, ali isto tako i za one koji nisu obuhvaćeni redovnim školovanjem. Zadali smo si rok do kraja ove godine. Na tom programu rade brojni stručnjaci. Ja vjerujem da ćemo do kraja godine moći predstaviti taj program. Potpitanje koje se postavili, što dok radimo na ovom programu? Radimo sa onima kojima treba pomoći prije nego se takav dokument donese. Ja ću vam reći da se u bolnici Vrapče, ali i u Sestrama milosrdnicama na posebnim programima radi sa ovisnicima o kocki, i to je doista jedna vrlo teška ovisnost sa čestim pogubnim posljedicama za obitelj. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Perica Bukić.
Hvala lijepo potpredsjednici. S obzirom kao što ste i rekli da se ovdje radi baš isključivo, ne isključivo ali velikim dijelom upravo o mladima. Tim više mislim da je vaša aktivnost i u prevenciji, ali i u pomoći tim mladim ljudima više nego potrebna. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodinu Iviću. Gospodine ministre ako je suditi po napisima u novinama, ako je suditi po televizijskim prilozima, brojnim člancima, onda nam se može činiti ili zapravo stječe se dojam da nasilje među mladima ili nasilje koje čine mladi ne jenjava. Zapravo možemo steći dojam da je ono sve brutalnije, a mene zanima što se zapravo događa i da li mi nemamo pravu sliku o tome što sve ministarstvo poduzima kako bi se nasilje među mladima spriječilo. Dakle, moje pitanje je što se čini i da li možemo nešto učiniti da javnost ipak zna koje su sve mjere poduzete? Hvala lijepa.
Ministar Tomislav Ivić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Uvažena gospođo zastupnice, ja vam se prije svega zahvaljujem na ovom pitanju, i evo pokušat ću u najkraćim crtama odgovoriti šta je to Vlada i resorno ministarstvo poduzelo da bi se ovi trendovi popravili. Vlada je na sjednici održanoj u lipnju ove godine usvojila program aktivnosti za prevenciju nasilja među mladima za 2009. godinu. Moram reći da je prethodno u tom programu aktivnosti na koordinaciji za vanjsku politiku društvenoj djelatnosti, pored vladinih tijela, da su raspravljali i Centar za ljudska prava, pravobraniteljica za djecu, pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom, ravnateljstvo Hrvatske radiotelevizije, Programsko vijeće Hrvatske radiotelevizije i Hrvatsko novinarsko društvo, i da su podržali ovaj Vladin program aktivnosti za prevenciju nasilja među mladima. Riječ je o programu koji ima 41 mjeru, a ključni cilj je tako prevenirati nasilje kod mladih. U međuvremenu, nakon toga, Vlada je usvojila i nacionalni program za mlade za razdoblje od 2009. do 2013. godine, te je usvojila i Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji. Također Vlada je uputila i preporuku jedinicama lokalne samouprave za osnivanje Savjeta za mlade, kako bi potaknula realizaciju programa u lokalnoj zajednici, a koji se odnose na mlade, što je inače zakonska obveza jedinica lokalne samouprave. Preko obiteljskih centara u 17 županija, putem seminara, radionica, tribina, predavanja također, dakle obiteljski centri su se uključili u realizaciju ovog Vladinog programa prevencije nasilja među mladima. Moram reći to da Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti ima dobru suradnju sa udrugama mladih, koje preko klubova mladih organiziraju provođenje slobodnog vremena, aktivnosti jel tako u slobodnom vremenu za mlade i da je u proteklih 4 godine, dakle od 2006. do 2009. godine za sufinanciranje 30-ak udruga izdvojilo gotovo 6 milijuna kuna. Isto tako Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti sufinancira rad 4 info regionalna centra za mlade u Osijeku, Splitu, Rijeci i Zagrebu. Dakle, iz svega ovoga je vidljivo da je Vlada, a i resorno ministarstvo itekako se uključilo u provođenje ovih mjera za prevenciju nasilja među mladima. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepo. Zahvaljujem ministru na odgovoru. Evo pobliže smo čuli dakle koje se mjere poduzimaju, ali jednako tako voljela bih da u našim medijima češće čitamo o ovim mjerama, da vidimo i pozitivne pomake, a ne da se mladi nađu samo u medijima kada se čini nešto loše, kada se napravi neka brutalnost. Pa eto mislim da je to kreiranje javnog mijenja na neki način u ingerenciji naših medija, ja ih pozivam da mladima prenesu i onu pozitivnu sliku. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Krešimir Gulić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje bih uputio državnom tajniku Ministarstvu obrane, gospodinu Rabotegu. Državni tajniče sukladno dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga za razdoblje do 2015. godine ciljana brojčana veličina djelatnog vojnog sastava trebala bi biti cca oko 16 tisuća djelatnih osoba. Proteklih godina imali smo prilike vidjeti da je taj broj značajno smanjen. Moje pitanje je možete li mi reći kada će Oružane snage dostići zadanu planiranu veličinu od cca 16 tisuća djelatnih vojnih osoba?
Državni tajnik Mate Raboteg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, vi ste dobro primijetili da smo u dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga predvidjeli da sa 01. siječnja 2010. godine moramo imati 16 tisuća djelatnih vojnih osoba u našim Oružanim snagama. S obzirom da je brojno stanje vojnog sastava danas nešto malo više od 16 tisuća, dakle 16 tisuća i 300 možemo reći kako je ta zadana brojčana veličina dostignuta. Smanjenje broja djelatnih vojnih osoba proteklih godina, a rekao bih također i ukupno brojčanog sastava Oružanih snaga i Ministarstvo obrane je provođena planski, pri čemu su svake godine donošeni komplementarni planovi i izdvajanja i prijema. Tako da možemo reći evo da smo mi u proteklom razdoblju od kraja 2002. godine do danas ukupno izdvojili iz sustava skoro 23 tisuće djelatnika Ministarstva obrane i Oružanih snaga. Od toga preko 17 tisuća i 850 djelatnih vojnih osoba. Temeljem standarda profesionalnog razvoja koji smo precizno opisali, bilo da te osobe ne zadovoljavaju propisanu dobnu strukturu, bilo da ne zadovoljavaju uvjete razine naobrazbe koja se traži za odgovarajuću dužnost. Istovremeno smo kroz taj period planski i primali mlade osobe u sastav tako da je ukupno smanjenje djelatnih vojnih osoba nešto manje od ovoga izdvajanja, dakle negdje oko 13 tisuća i 612. Prema tome, dakle rekao sam, vodimo računa o prijemu novih mladih ljudi kroz razne modele. Tako se vojnici primaju kroz instituciju dragovoljnih ročnika ili sa tržišta, a časnici se primaju dakle kroz program "Kadet" stipendiranjem ili sa tržišta. Na taj način, dakle kao što vidite mi smo otprilike u zadanoj veličini, ali konstantno sa ovim procesom prijema i izdvajanja poboljšavamo strukturu osoblja tako da smo na taj način znatno poboljšali strukturu u pogledu standarda profesionalnog razvoja u odnosu na stručnu spremu i u odnosu na starost vojnika poglavito koji su unutar Oružanih snaga. I mislim mi ćemo dakle, taj broj zadržavati u narednim godinama na ciljanoj veličini koju smo odredili u dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga, ali ćemo i dalje konstantno nastaviti pokušavati strukturu Oružanih snaga finim podešavanjem i ciljanim prijemom novih osoba.
Gospodin zastupnik Krešimir Gulić.
Evo zahvaljujem se državnom tajniku na iscrpnom izvješću. Evo zadovoljan sam datim odgovorom. Hvala.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje zastupničko pitanje postavljam predsjednici Vlade. Gospođo predsjednice proljetos smo u Hrvatskoj stranci umirovljenika pokrenuli inicijativu da se analizira poslovanje i perspektiva umirovljeničkih fondova. To je ta individualna, kapitalizirana štednja. Također tražili smo drugačije uređivanje mirovine za 300-ak korisnika mirovine iz drugog stupa koji su stjecajem okolnosti morali otići u mirovinu koja im sada iznosi i do 30% manje u odnosu na umirovljenike samo iz prvog stupa. Vaš je prethodnik od toga napravio paradu. Najavio ukidanje drugog stupa i izjavio da su to od njega tražili sami umirovljenici, što je apsurdno i ne ponovilo se. Vas gospođo predsjednice pitam da li, odnosno kada će Vlada predložiti izmjene zakona da ljudi koji su u drugom stupu malo uštedjeli u 7 godina izdvajanja u drugi stup, ostvare pravo na pravičniju, odnosno bolju mirovinu? Primjera radi, gospođa koja je uštedjela u 7 godina 42 tisuće kuna prima doživotno 162 kune mirovine iz drugog stupa bez indeksacije. Ti ljudi su nasjeli na propagandu države da drugi stup rješava sve mirovinske probleme, a tu je i tadašnji krivac, tadašnji ministar gospodin Vidović. Objektivno ti ljudi nisu imali šansu dovoljno uštediti u kratko vrijeme, a nisu ni mogli predvidjeti niti su odgovorni da im je radni odnos prestao zbog stečaja ili rješavanja viška radnika. Gospođo predsjednice, možete mi dati bilo koji odgovor, samo molim vas, nemojte mi reći da ćete formirati radnu skupinu ili pak da su sami ljudi odgovorni za svoj izbor i da sada snose posljedice svoga izbora. Hvala.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranaka Kosor.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, pa mogla bih vam i tako odgovoriti, kao što ste sugerirali da ne odgovorim, ali dakako da neću. Evo, reći ću, mogla bih zapravo odgovor sažeti u jednu rečenicu. Da ste ostali u vladajućoj koaliciji, imali biste danas potpuni i cjeloviti uvid o tome što radimo. Međutim niste. Tako da vam ja mogu reći sada da mi radimo na tome. Dakako da radimo užurbano. Ne osnivamo nikakve nove komisije i nova povjerenstva. Sve što smo trebali sve je osnovano. I dakako da želimo naravno učiniti sustav što je moguće prije svega održivijim za budućnost u konačnici svih nas, znači onih ljudi koji dolaze do mirovine. Ali svakako vodeći računa i o teškom položaju u kojem mnogi umirovljenici u Hrvatskoj danas žive. Ono što vam također želim najaviti jest evo da ćemo u prosincu isplatiti sljedeću ratu umirovljeničkog duga. Dakle, 840 milijuna kuna smo pripremili. Mi ćemo isplatiti unatoč teškim uvjetima u kojima svi živimo, unatoč teškoj gospodarskoj situaciji i teškoćama s kojima se gospodarstvo u cjelini, ali onda i državni proračun suočava. I podsjetit ću vas dakako da vi to vrlo dobro znate, da smo do sada isplatili 7 milijardi duga umirovljenicima i da ćemo nastaviti istim tempom do 2013. godine kako je predviđeno. Dakako da je jedna od naših želja, svakako i vaša jedna od tendencija jest da je što je moguće veći broj umirovljenika u budućnosti u mirovinu odlaze dakako sa punim radnim stažom, da će to sigurno pridonijeti isto tako u stabilizaciji sustava. I evo želim vas informirati da su u ovoj godini primjerice znači 2009. unatoč svim poteškoćama s kojima smo se suočili rashodi za mirovine povećani za otprilike 6%. Dakle, evo svi podaci koje sam vam rekla sasvim sigurno da dovoljno govore o tome, što Vlada čini, koji su to napori. A o svemu što ćemo napraviti na tragu i vašega pitanja, dakako da ćete vrlo brzo biti informirani prije svega kao zastupnik u Hrvatskom saboru. Ponavljam, mogli ste biti kao član vladajuće koalicije, mogli se pripomoći u tome, ali eto niste, pa ćemo taj posao završiti sami. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Hvala lijepo na odgovoru. Naravno da nisam u potpunosti zadovoljan, jer na konkretno pitanje nisam dobio odgovor da li i kada mislite to riješiti. Naravno da sam upoznat sa svime što ste rekli, jer sam sukreator i tog projekta obeštećenja. Da, da sukreator. Jer da nije bilo Hrvatske stranke umirovljenika vjerojatno nikada obeštećenja ne bi bilo. Vi to dobro znate kao i ja, jer niti ste ga vi obećavali, niti ga je SDP-e priznavao. To su činjenice. Ja vam samo molim i drago mi je gospođo predsjednice da niste nasjeli na one sugestije i drago mi je da ste ovako odgovorili. Ali bih vas molio da se ne bi to zaboravilo da nam pismeno odgovorite na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice hrvatske Vlade sa članicama i članovima Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru gospodinu Božidaru Kalmeti. Poštovani gospodine ministre, znamo da Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture provodi niz programa i mjera kojima je cilj poboljšati konkurentnost naših brodara prije ulaska u Europsku uniju. Tako je i krajem travnja objavljen natječaj za program potpore malih vrijednosti za razliku u cijeni pogonskog goriva brodarima u nacionalnoj plovidbi za 2009. godinu. Prije gotovo mjesec dana istekao je rok za podnošenje zahtjeva za isplatu potpora za utrošeno gorivo u ovoj godini. Znamo da je sve veći interes, a i potreba brodara za korištenjem ovih potpora. A s obzirom na složenu ekonomsku situaciju i za građane i za Hrvatsku, zanima me gospodine ministre, hoće li država, odnosno ministarstvo na čijem ste čelu biti u mogućnosti isplatiti potporu za gorivo malim brodarima? Hvala.
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice, gospođe i gospodo zastupnici. Dakle radi se o poduzetnicima, malim brodarima tzv. koji obavljaju djelatnost kružnih putovanja jednodnevnih izleta, višednevnih izleta ali isključivo u nacionalnoj plovidbi koji u tim brodovima mogu prevesti oko 5 tisuća putnika odjednom i imaju kapacitete oko 2 tisuće ležaja. Organizirani su u 7 udruga i čine vrlo važnim turističku ponudu, odnosno dio turističke ponude, jedne tradicionalne hrvatske turističke ponude koja je dobro poznata širom Europe i svijeta. I u tom smislu mi smo još 2007. godine, mislim na Vladu jasno, donijeli odluku o plaćanju razlike u cijeni goriva za te brodare. Tako da smo u 2007., 2008. godini isplatili negdje preko 16 milijuna kuna razliku u cijeni tim malim brodarima o kojima sam malo prije govorio. Vlada je donijela odluku i ove godine da se 2009. godine tim brodarima plati razlika u cijeni, pune cijene goriva i razlike plavog dizela, na način da je u proračunu osigurano 7,5 milijuna kuna, da su kompletni postupci obavljeni, da su sve lučke kapetanije, komore itd. upoznate i imale zadaću upoznati sve brodare na tu mogućnost, mada oni to već znaju. Sada je u tijeku postupak obrade tih zaprimljenih zahtjeva po lučkim kapetanijama i u svakom slučaju odgovor na vaše pitanje, do kraja godine će biti isplaćena sredstva za tu razliku u cijeni goriva po ovoj odluci Vlade koja je donesena u drugoj polovici ove godine.
Zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru i dijelim zadovoljstvo sa malim brodarima. Ali sam sigurna da će sa ovim potporama i sa ostalim koje ministarstvo daje brodarima zadnjih 5 godina, podsjetit ću, to su bespovratne potpore s kojima su izgrađena 33 broda i rekonstruirano njih 16, a usprkos i ovakvoj ekonomskoj krizi. Znači krajem rujna ste osigurali potpisivanje ugovora o dodatnoj bespovratnoj financijskoj pomoći. Nadam se da će sve ove mjere, odnosno sigurna sam učiniti našu flotu kvalitetnijom i konkurentnijom i na taj način nastaviti na najbolji mogući način štiti interese domaćih brodara. Hvala.
Zastupnik Boro Grubićić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pitanje predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Prije sedam dana boravili ste u posjetu Slavonskom Brodu. Jasno kao oporba pratio sam vašu posjetu uglavnom iz medija. Pa vas pitam do kada i vi i vaši ministri mislite nekorisnim posjetama, slikanjem i snimanjem za medije u Slavonskom Brodu deklarativnim tj. verbalnim podrškama za potrebe jednodnevne politike kupovati vrijeme i "pomagati" gospodarstvu Slavonskog Broda a prije svega "Đuro Đaković holding" i mislite li time zapriječiti daljnje otpuštanje radnika i prosvjede gladnih koji sasvim sigurno slijede i najavljeni su?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Gospodine potpredsjedniče. Prije svega sa ministrima nisam bila u Slavonskom Brodu pa onda i u "Đuri Đakoviću" prije sedam dana nego sam bila prije pet dana. Tamo sam bila u subotu koji je kao što znate za vas bio neradni dan a sa svojim ministrima ja sam i u subotu radila, i u nedjelju sam radila, i radim svaki dan po 16 sati dnevno kako bih pripomogla zajedno sa Vladom u cjelini da se problemi u Hrvatskoj rješavaju. Kao što znate "Đuro Đaković" nije tvrtka u pretežitom vlasništvu Republike Hrvatske ali Vlada Republike Hrvatske itekako razumije probleme i nastoji pomoći. Ali ću reći i vama kao što sam rekla i tamo. Vi govorite o slikovanju, a ja ću vam reći da je bio dakako veliki broj novinara koji su bili zainteresirani i pretpostavljam da ste mislili da smo mi trebali pobjeći na neka stražnja vrata. Ova Vlada ne bježi od ni od čega za razliku od nekih drugih koji bježe kao što dobro znate i od zakona i preko granice ove države. Ova Vlada ne bježi ni od novinara, ni od radnika niti od problema gospodine zastupniče. I mogu vas izvijestiti da smo na tragu i toga sastanka gdje smo vrlo jasno rekli da ništa protuzakonito nećemo napraviti bez obzira o čemu se radilo, da smo dogovorili neke mjere. Zadnji sastanak u tom smislu bit će u petak u Vladi Republike Hrvatske odnosno održat će ministri u Vladi. Na tragu smo rješenja, ne mogu govoriti o pojedinostima, dakako zbog toga da ne bih prejudicirala stvari i da ne bismo izazvali neka očekivanja koja se onda dakako neće moći realizirati. Ali mogu vam najaviti da tražimo rješenja i kroz HŽ, dakle da se digne neki dodatni kredit pa da se naravno financira izgradnja odnosno izrada stotinu vagona. Jasno da je pitanje što ... [[Govornica se ne razumije.]] stotinu vagona, to je temeljno pitanje za Vladu a trebalo bi biti i za vas. Ali isto tako i jedan mogući projekt sa JANAF-om o kojem ne mogu govoriti pojedinosti dok se ne cijeli projekt ne domisli. I na kraju što se tiče oslikavanja gospodine zastupniče evo predlažem da vi ali sa nalogodavcem ovoga pitanja se pojavite u "Đuri Đakoviću" u Slavonskom Brodu. Ja vas uvjeravam da će vas slikavati sa svih strana, odozgo i odozdo.
Zastupnik Boro Grubišić.
Gospođo predsjednice Vlade meni nije do slikavanja kao vama ni odozgo ni odozdo. Nadalje, zna se tko je najveći bjegunac ove države, to je vaš prethodnik i vaš mentor gospodin bivši premijer. On je najveći bjegunac ove države koji je ostavio državu u ovakvom stanju kakva je. Eto, to je prava istina a ne oni koje proglašavate bjeguncima preko granice koji su zbog vaše represije i nametnutog procesa doveli u takvu situaciju, tako da znate i to. A što se tiče "Đure Đakovića" gospodin Polančec vaš već sada bivši potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva bio je na sastanku sa ljudima iz Holdinga u 6. mjestu, nije ništa napravljeno. Bio je i vaš prethodnik gospodin Sanader u nekoliko navrata sa ljudima iz Holdinga, nije ništa napravljeno. Bila je sjednica Vlade u Slavonskom Brodu i nije ništa učinjeno. Prema tome, učinjena je Praonica vagona koja troši 37 kuna vode mjesečno, toliko o Praonici vagona Slavonski Brod. O Sušionici Vrpolje da ne govorimo. O policijskoj upravi koja je obećana u Slavonskom Brodu ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] u Vinkovce po novom preustroju policijskih uprava. I o tome se govori. Prema tome, ne govorim ja to bez razloga. Tisuću radnika je u Slavonskom Brodu dobilo otkaz od nove godine ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Hvala. Gospođa zastupnica Željana Kalaš.
Dakle, šesti grad po veličini u Hrvatskoj ne zaslužuje maćehinski odnos ove Vlade i ove države.
Nadam se da mogu postaviti pitanje gospodine predsjedavajući.
Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana predsjednice Vlade, članovi Vlade, dame i gospodo zastupnici. Moje današnje pitanje je vezano za nacionalnu populacijsku politiku i stoga ću ga uputiti ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti našem bivšem kolegi a danas ministru Tomislavu Iviću. Naime, 20. studenoga obilježava se Međunarodni dan o pravima djeteta i to u čas donošenja Konvencije o pravima djeteta. Svako dijete naravno ima pravo na život i zdravlje ali jednako tako i na obrazovanje bez obzira u kakvim se uvjetima rodio, u kakvom stanju je zapravo dakle u financijskom smislu su članovi njegove obitelji. Hrvatski sabor je hvala Bogu donio jedan dobar Zakon o osnivanju zaklade "Hrvatska za djecu" i to u 2008. godini i zaklada je osnovana sa svrhom povećanja nataliteta, promicanja obiteljskih vrijednosti i osnaživanja obitelji sa većim brojem djece a osobito radi pružanja financijske pomoći onoj djeci čiji su roditelji u osobito teškoj financijskom situaciji a ona su sama talentirana ili možda nemaju novaca za dodatno školovanje za koje zapravo imaju talenta. Budući da ste nakon imenovanja dosadašnje ministrice obitelji gospođe Jadranke Kosor za predsjednicu Vlade vi ste dakle postali ministar obitelji i samim tim činom ste imenovani i za predsjednika Upravnog odbora zaklade. Pa vas molim evo da Hrvatski sabor i javnost izvijestite što se dogodilo nakon vašeg imenovanja, koji su projekti poduzeti i uopće u kakvom je stanju današnji rad zaklade "Hrvatska za djecu". Hvala lijepo.
Ministar Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem se na pitanju uvaženoj zastupnici gospođi Kalaš. I to što ste i sami rekli 2008. godine stvorena je zakonska pretpostavka za formiranje Zaklade "Hrvatska za djecu" sa osnovnim ciljem prikupljanja sredstava u cilju razvoja i jačanja pozitivnih pronatalitetnih trendova i osnaživanja obitelji sa većim brojem djece a u sklopu mjera iz nacionalne populacijske politike. I sa zadovoljstvom mogu reći da, zato da Hrvatska za djecu djeluje, da su stvorene pored zakonskih i sve ostale pravne pretpostavke da bi zaklada mogla djelovati, da je osiguran i prostor za rad zaklade, da je primljena i osoba koja će obavljati administrativno-tehničke poslove kako bi zaklada mogla uopće funkcionirati. Ono što je najvažnije je naravno da su osigurana iz lutrijskih sredstava i sredstva za rad i djelatnost zaklade, i da je već do sada bilo nekoliko pojedinačnih potpora kada su u pitanju bilo bolesti kod djece u obiteljima slabijeg imovnog stanja, bilo da je riječ o potpori višečlanim obiteljima itd. Ali ono što posebno želim istaknuti je to da je 31. listopada raspisan i javni poziv za dodjelu stipendija iz zaklade Hrvatska za djecu. Riječ je o namjeri da se dodijeli tisuću stipendija u iznosu od tisuću kuna za djecu kojima je takav oblik stipendiranja nužno potreban kako bi uopće mogli nastaviti svoje studiranje, odnosno školovanje. Jedna od aktivnosti koja je trenutno u pripremi je i novčana potpora, jednokratna novčana potpora za svetog Nikolu za obitelji sa osmero i više djece, i za djecu bez oba roditelja. Dakle, iz ovoga što sam rekao vidi se da zaklada je počela uspješno funkcionirati, i da u budućnosti posebice ove obitelji sa više djece mogu itekako računati na pomoć i potporu iz zaklade Hrvatska za djecu. Hvala lijepa.
Zastupnica Željana Kalaš.
Hvala vam na vašem odgovoru. Apsolutno pozdravljam sve napore koje ulažete kao ministar obitelji, a s ciljem osnaživanja obitelji sa većim brojem djece. Želim još jednom jasno istaknuti i sa pozicije potpredsjednice Odbora za obitelj, mladež i šport da je prioritet svake države ulaganje u djecu, jer je to zapravo pravi zalog za budućnost. Činjenica je da se nerijetko u svijetu, pa i Europi događa da države često štede na djeci. Upravo je to najčešća restrikcija koja se događa u pogledu rezanja državnoga proračuna. Ja sam osobito ponosna što se to ne događa u Hrvatskoj, i zahvaljujem vam … [[Govornica se ne razumije.]] i svim naporima koje ulažete u ovom smislu očuvanja i dakle dodatnog napretka u okviru rada zaklade Hrvatska za djecu.
Gospodin zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo predsjednice Vlade, ministri u Vladi, kolegice i kolege. A šta će učitelj, nego uputiti pitanje ministru znanosti, obrazovanja i športa. Gospodine ministre, kako teku pripreme za državnu maturu? Polugodište je blizu, kraj školske godine je tu, mature, državne mature moraju otpočeti. Koliki je interes učenika strukovnih škola za polaganje državne mature? I jesu li visoka učilišta u Republici Hrvatskoj počeli priznati rezultate ispita državnih matura u zamjenu za razredbene ispite?
Ministar Radovan Fuchs. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupniče, zastupnice i zastupnici. Pripreme za državnu maturu teku prema planu i mogu reći da teku izuzetno dobro. Svi tehnički preduvjeti su zadovoljeni, informacijski sustav i organizacijski je postavljeno tako da kao što je i planirano državna matura otpočne, odnosno ona je na neki način već i otpočela. U svim školama u Republici Hrvatskoj, svi učenici su dobili svoj PIN i TAN, dakle tajne brojeve s kojima će moći se uključiti u obradu podataka, kontrolirati svoje rezultate i brojevi i sistem koji im garantira njihovu individualnost i zaštitu podataka onako kako je to i zakonskim propisima propisano. S druge pak strane mi smo sada upravo u fazi kada se primaju predbilježbe za studijske programe koji će učenici moći još jedanput korigirati tijekom samog početka polaganja državne mature, dakle odabir njihovih studijskih programa. Svatko od njih može odabrati 10 mogućih studijskih programa koje želi studirati. Sva visoka učilišta u Republici Hrvatskoj prihvatila su rezultate državne mature kao kriterij za upis. Gimnazijalci polažu državnu maturu, a učenici strukovnih škola polažu ispite iz državne mature, jer je sustav završnosti kod učenika strukovnih škola nešto drugačiji nego u gimnazijama. Međutim to ih ni u najmanjem slučaju ne hendikepira u odnosu na maturante iz gimnazijskog sustava. Interes strukovnih škola, odnosno učenika strukovnih škola možemo samo u ovom trenutku izreći na osnovu probne državne mature koji je bio 87% svih učenika strukovnih škola. Za očekivati je, s obzirom da je sada stvarno izražavanje interesa za daljnji nastavak studija, da bi taj postotak eventualno mogao nešto pasti, ali ne očekujemo da će on značajno se umanjiti u odnosu na ono što smo dobili kao rezultat testne državne mature koji je proveden prije godinu dana. Prema planu koji je predviđen od 1. prosinca 2009. do uključno 31. siječnja 2010. godine bit će omogućeno dakle prijavljeno konkretno definitivno, što se tiče odabira predmeta, ispiti počinju 19. veljače i održavaju se do 2. lipnja. Rezultati će biti poznati 30. lipnja. U završnoj fazi je sada usklađivanje baza podataka u Ministarstvu uprave, zbog toga što je želja da se kompletno rezultati državne mature i upisi na sveučilištu odvijaju elektronskim putem. Prema tome, onog časa kada dijete položi državnu maturu, kada vidi na kojim se studijskim programima može upisati shodno svojim rezultatima, odabrat će studijski program kojeg želi studirati i tog trenutka dobiti potvrdu s kojom će onda se upisati na taj fakultet bez potrebe da donosi domovnicu, svjedodžbe ili bilo šta drugoga. Dakle jedan vrlo jednostavan postupak. Ono što treba naglasiti da je to u prvom redu provjera našeg visokoškolskog sustava s jedne strane, s druge pak strane bitno jednostavnije i pravednije i način upisa na naše visokoškolske institucije, a u konačnici je to i jedna od antikorupcijskih mjera, jer iako ne široko, ali postojali su prigovori i slučajevi da su se od strane pojedinih sastavnica u visokoškolskom sustavu pojavljivale nekakve nepravilnosti, dakle upisivanje mimo nekih kriterija što u ovom slučaju otpada. Mislim da sa samim provođenjem i sustavom državne mature možemo biti izuzetno zadovoljni.
Gospodin zastupnik Šimo Đurđević.
Hvala lijepa. Iz izloženog vidim da su pripreme podebelo odmakle i preporučam gospodine ministre da se u ovu, po meni vrlo bitnu, akciju i vrlo bitan projekt uključe i osnivači tj. upravni odjeli u županijama i uredi državne uprave. I također što ste naglasili da će tu biti vrlo potrebita i informatička potpora, to sve imamo ili imate na terenu i preporučam odlazak u škole, objašnjenje kako će to sve izgledati i da bi u tome uspjeli. Hvala.
Gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora svoje pitanje upućujem ministru Šukeru. 14 mjeseci u ovoj zemlji raste nelikvidnost, broj insolventnih pravnih osoba i obrtnika povećala se u godinu dana oko 35%. 104 tisuće ljudi je direktno ugroženo u ovom trenutku sa insolventnim tvrtkama, poduzećima. 104 tisuće ljudi u ovom trenutku upravo zbog toga može završiti na cesti. 19 milijardi je prešla nelikvidnost kod pravnih osoba, preko 4,5 milijarde kod obrtnika. To je preko 22 milijarde. Nepodmirene obveze prema državi iznose preko 9 milijardi. U kumulativu to je preko 33 milijarde kuna u odnosu na bruto društveni proizvod to je preko 10% društvenog proizvoda koji je blokiran. Kako se Hrvatska može razvijati kada je 10% BDP-a blokirano? SDP je predložio 26 antirecesijskih mjera za spas hrvatskog gospodarstva, niste prihvatili ni jednu. Opozicija, među 2 mjere koje je predložila, predložila je da se kao i u EU država podmiri svoje obveze i svoja dugovanja i da ne naručuje dok nije podmirila stare obveze. Moje pitanje vama, budući da je taj trend 14 mjeseci u porastu, vi ste za tih 14 mjeseci ministar, glasi: "Zašto ne prihvaćate naše prijedloge, a nemate svoje?"
Ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče hvala vam na ovom pitanju jer ovo je prilika da face to face pojasnimo neke stvari jer ovako samo nabrajati brojke, a ne ući analitički u njih stvara jednu krivu sliku. Kao prvo, zbog vas i zbog hrvatske javnosti sve obveze koje se plaćaju iz proračuna Republike Hrvatske plaćaju se na vrijeme i to ovdje odgovorno kažem pred hrvatskom javnošću. Prema tome, ne možete brkati kruške i jabuke. Druga stvar, kad pogledate recimo u strukturi ili usporedite prema BDP-u koliko su bile nepodmirene obveze onih famoznih 4 godine vaše Vlade … [[Govornik se ne razumije.]] onda ćete vidjeti da je to 2000.-te bilo 9,1%, 2002. 6,8, 2003. 5,3% dok je prosjek ovih 6 godina ove Vlade i onih zapravo bivše, zapravo prije dvije Vlade 4,6%. Međutim, ima nešto što bi zajednički morali riješiti i SDP i HDZ i sve političke stranke u ovom trenutku, a to je ono što nitko od nas analitički nije pogledao, jer kad govorite o ovako jednoj kompleksnoj temi onda je morate analitički pogledati. Onda trebate vidjeti po strukturi i po broju zaposlenih tko čini najveći dio blokiranih tvrtki? I onda ćete doći do jednog šokantnog pokazatelja, a to da od ukupno 24 tvrtke koje su blokirane zbog međusobnih potraživanja, one koje nemaju niti jednog zaposlenog. Njih je 16 tisuća i 51. One koje imaju od jednog do 5 zaposlenih, njih je 7 tisuća i 300, ili ukupno kad to sve skupa zbrojite to vam je 95%. I u tom grmu leži zec i zato smo mi prema Ministarstvu pravosuđa poslali prijedlog izmjene Zakona o sudskom registru, a isto tako gledamo kako u Zakon o računovodstvu, Zakon o porezu na dohodak i Zakon o porezu na dobit ugraditi odredbe da oni koji nemaju niti jednog zaposlenog ne mogu se baviti sa određenim poslom. Međutim, rekli ste da obaveze prema državi su 9 milijardi. To naprosto nije istina. Zašto? Zato što prema podacima porezne uprave prijavljene dakle obveze poreznih obveznika i ono što su nadzorne službe porezne uprave i financijske policije utvrdile dakle, ukupno zaduženje 86 milijardi, to je bilo u 2008., a naplata je 83 milijarde, znači 97%. Dakle, što se tiče državnog proračuna ponavljam sve obveze se podmiruju u roku. Likvidnost javnih poduzeća se povećala u zadnje vrijeme i kad "INA" plati svoje obveze što se tiče posebnog poreza za "Hrvatske ceste" i "Hrvatske autoceste", "Hrvatske ceste" i "Hrvatske autoceste" neće više praktički imati nepodmirenih obveza. Ono što je stvarni problem u Republici Hrvatskoj u ovom trenutku i to je ono što ja stalno govorim, a to je plaćanje u realnom sektoru između privatnih osoba gdje država vrlo teško može nešto napraviti, a to možete vidjeti po broju blokiranih osoba koje su, zapravo pravnih i fizičkih osoba koje su blokirane više od 6 godina. A na kraju krajeva u kojem tragu i kamo s ovim zakonima o kojima vi govorite i koji efekat iz zakona bi bio, bilo bi najbolje pogledati koji efekat onog vašeg famoznog Zakona o dospjelim a nenaplaćenim potraživanjima sa ograničenim rokom trajanja i tko je koristio povlastice iz tog zakona pa bi onda vidjeli koji su efekti toga. Dakle, ono tamo gdje država može naplatiti sigurno da su blokirani žiro računi i sigurno da se poduzimaju sve mjere, međutim govoriti o jednom ovako kompleksnom problemu, a ne sagledati ga sa svih aspekata je naprosto nešto što nije dobro i što u konačnici zbog neargumentiranih priča potiče nelikvidnost u RH, a vi to kolege nažalost radite zadnjih mjeseci.
Zastupnik Davor Bernardić.
Hvala lijepa. Pa ja sam od vas očekivao ovakav odgovor. Rekli ste da se poduzimaju mjere, rekli ste da se likvidnost povećala u državnim poduzećima. Jedino što statistika nije na vašoj strani. 14 mjeseci to pada. Hoćete reći da HNB griješi? Pa morate se dogovoriti oko podataka. Znači očito je da netko raspolaže s krivim podacima. Ili vi ili HNB. Pogledajte statistiku, kolike su nepodmirene obveze države? Između 180 i 360 dana. Ja bih volio da ste vi to vidjeli no niste, i ne može vam za sve biti kriva Račanova Vlada, to je argument koji vi koristite već 6 godina, no nažalost to je argument koji 50 tisuća ljudi koji je ostalo bez posla u prošloj godini u ovoj zemlji ne može prihvatiti i 51 tisuća ljudi koja će ostati bez posla u ovoj godini, 2010. po mišljenju Hrvatske udruge poslodavaca koja je i dobrih prognoza bila i ove prošle godine, a iz redova čijih će biti i vaš ministar gospodarstva.
Gospodin zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Pitanje za gospodina ministra Šukera. Dok građani i većina gospodarstvenika plaćaju svaku lipu poreza koju im odredi država, i to svakim danom sve teže, mnogi se i zadužuju da bi ispunili svoje obveze, drugima se toleriraju milijardu kuna, čak milijarde kuna poreznom duga, među kojima spadaju i poduzeća gdje je država ili u suvlasništvu ili u većinskom vlasništvu. Gospodine ministre, možete li mi odgovoriti koliko u državnom proračunu na ime PDV-a i trošarina u sektoru proizvodnje alkoholnih pića npr. duguje "Dalmacija vino"?
Ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani zastupniče. Pa meni je drago što vi meni dajete mogućnost da odgovorim ono što ste vi govorili na presicama jer nisu u mogućnosti odgovoriti. Dakle, dvije su stvari kod "Dalmacije vina" i neću se sada kolega Kozlevac ponavljati niti referirati, jer od nekih vremena morate početi. Dakle, dug "Dalmacije vina" krajem 2003. je bio 280 milijuna. Uzmite ovih 6 godina, prosječna zatezna kamata 14,5% pa ćete vidjeti do kojeg ćete iznosa doći. Međutim, uvaženi zastupniče ima nešto što vi dok ste bili na vlasti niste vodili brigu o tome. A to je, a to možete provjeriti u Državnom odvjetništvu, jer već 5 godina zajedno sa Državnim odvjetništvom radimo na nečemu, a to je spasimo pomorsko dobro koje je u sastavu "Dalmacija vina". I meni je drago da smo prije desetak dana taj postupak završili i da će se moći krenuti u postupak stečaja i naplate što se tiče "Dalmacije vina" jer dok nismo riješili problem pomorskog dobra, moglo se vrlo lako dogoditi kako se to već u stečajima događa, da netko za vrlo male novce dođe do vrlo vrijednog zemljišta na Splitskoj rivi. Ako ne vjerujete ovo što vam govorim, možete provjeriti u Državnom odvjetništvu, pa ćete onda vidjeti da je to istina i to je bio razlog zašto prema "Dalmacija vinu" nisu poduzimani određeni koraci. Međutim, najveći dio toga duga o kojem vi govorite je naslijeđen iz vremena kada ste vi bili na vlasti. Dakle, 280 milijuna plus kamate. Danas je taj dug što se tiče trošarina, poreza i sve skupa, negdje 750, 760 milijuna. Dakle, to je nešto što je činjenica i od koje nitko ne bježi. Međutim, brojke se mogu gledati ovako ili onako. Ili hoćete reći da su možda trebali "Dalmacija vino " poslati u stečaj, pa dok se ne riješi pomorsko dobro, da netko za vrlo male novce dođe do pomorskog dobra. Ili smo trebali napraviti ono što se napravilo brodogradilištu "3. maj", gdje su vaše kolege najvredniju imovinu uz obalu, izuzeli iz imovine "3. maja" i pitaj boga kome su je namijenili za prodaju. Ali očigledno da nekakvo povjerenstvo za sukob interesa koja to jako dobro znaju, ne žele voditi brigu o tome.
Zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Gospodine ministre, nisam ni očekivao drugačiji odgovor. Međutim, ja se u daleko već povijest preko 6 godina, ne bih vraćao, jer ona više definitivno ne može biti alibi za ono što se danas događa građanima Republike Hrvatske. Nepodmirenih obveza prema proračunu ima 10-ak milijardi, uveli smo porez koji vi ne želite čuti kako se zove, međutim građani upotrebljavaju termin koji ću ja reći harač. 3,5 milijarde kuna da bi prikupili od građana. A isto tako tvrtkama se poput "Dalmacija vina" tolerira neplaćanje trošarina i PDV-a i nota bene na uštrb ogromnog broja malih, srednjih i velikih proizvođača alkoholnih pića koji se bore na tržištu i koji se sa damping niskim cijenama malte ne uništava, odnosno smanjuje njihova mogućnost kvalitetnog rada. Stoga ministre, molim vas da mi pismenim putem odgovorite, koji su to kriteriji kojima se u sektoru proizvodnje alkoholnih pića npr. "Dalmacija vinu" tolerira ili ih se oslobađa plaćanja trošarine i PDV-a, a npr. "Istra vinu" ili nekim drugim proizvođačima ne. I drugo pitanje je kada mislite uvesti reda u tom sektoru? Da li je to stvar samo htjenja ili znanja? Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo predsjednice Vlade prije dva mjeseca postavio sam vam pitanje koje se odnosi na sređivanje popisa birača, a koje je glasilo. Da li ministarstvo uprave i Ministarstvo unutarnjih poslova rade na usklađivanju popisa birača sa evidencijama o prebivalištu? Odgovorili ste, da naravno, užurbano se radi na tome. Danas dva mjeseca kasnije pitam vas. Što je Vlada poduzela kako bi Republika Hrvatska došla do popisa birača koji neće sadržavati oko 600 tisuća birača više, nego što ih stvarno može imati? Hvala.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče. Da. Dakle odgovaram kako sam odgovorila i prije kako rekoste prije dva mjeseca. Da, radimo na tome. Međutim, vjerujem da ćete se složiti da bi bilo vrlo teško pred izbore, jer i tada smo bili pred predsjedničkim izborima, činiti radikalne poteze u smislu koji bi zapravo doveli do toga da možda predsjedniče izbore možda ne bismo mogli niti održati, ako bismo otvorili tu Pandorinu kutiju. Prema tome, odgovaram da, da. Dakle, mi ćemo prije svega Ministarstvo uprave koje je dobilo taj nalog, radi užurbano da prve efekte vidjet ćete vrlo brzo. Jedna od aktivnosti je svakako izmjena Zakona o prebivalištu. Dakle, radimo na tome. Izmjene Zakona o prebivalištu su zapravo gotove. Ja vam mogu reći da u vladajućoj koaliciji postoji suglasje oko toga prije svega da Zakon o prebivalištu mora izmijeniti. Postoje još neke nijanse. A sada vam govorim u ime HDZ-a najveće stranke, mi nemamo apsolutno niti jednoga jedinoga razloga da se na bilo koji način protivimo izmjeni i toga zakona i drugih zakona ako bude potrebno. Prema tome, evo pri kraju smo toga posla i ja vjerujem da ćemo početkom sljedeće godine predočiti i Hrvatskom saboru sve moguće korake koje ćemo poduzimati i koje poduzimamo u tom smislu. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Trakavica sa popisom birača se nastavlja. U Hrvatskoj ima 4 milijuna 437 tisuća 460 stanovnika i ima 4 milijuna 478 tisuća 554 birača sa zadnjih parlamentarnih izbora. Znači imamo 41 tisuću 094 više birača, nego stanovnika što je nemoguće. Ali je kod nas moguće. Kako je došlo do toga? 1992. bilo je oko 3,5 milijuna birača, 1997. 4 milijuna što je razlog jer se pribrojila i dijaspora. 2000. 4 milijuna 250 tisuća, 2005. 4 milijuna 400 tisuća i 2007. skoro oko 4,5 milijuna. Znači, broj birača se u zadnjih 15 godina povećao za 903 tisuće 522, razložnoga oko 400 tisuća jer je pribrojen broj birača iz dijaspore. Nema obrazloženja za 500 tisuća kojih je više a još više za onih 100 tisuća jer je broj stanovnika opao za tih 15 godina. Znači, 600 tisuća birača Republika Hrvatska ima više nego što ima stanovnika. A što je Vlada poduzela? Nažalost jako malo, a trebalo je osigurati donošenje zakona koji bi omogućio usklađenje u evidenciji prebivališta sa stvarnim stanjem na terenu. Jer da je to učinila onda na popisu ne bi na primjer bilo oko 140 tisuća birača koji nemaju niti jednu važeću ispravu, niti oko 60 tisuća birača kojim je rok važenja identifikacijske isprave istekao. Evo, to je moj komentar na odgovor gospođe potpredsjednice Vlade. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Antun Korušec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo predsjednice Vlade, članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću. Pitanje se gospodine ministre odnosi na osnivanje biskupije u Bjelovaru i pri tome moram reći da nakon što je utvrđen redoslijed postavljanja pitanja, zastupničkih pitanja na ovoj sjednici Sabora saznao da ćemo imati i sastanak na temu osnivanja biskupije u Bjelovaru. Ali smatram da je ovo izuzetno važno pitanje jer je bjelovarska javnost, ne samo grada Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije nego i šire senzibilizirana za osnivanje biskupije u Bjelovaru sa željom da se biskupija osnuje jer ona ne samo da nosi sa sobom i pruža kvalitetniji duhovni život nego i u ovom svjetovnom segmentu nosi napredak i nosi iskorake. Pa zbog ove izuzetne važnosti gospodine ministre bez obzira što ćemo imati sastanak gdje ćemo razgovarati o načelnom projektu i o detaljima ja vas molim za kratku informaciju o aktivnostima na osnivanju biskupije u Bjelovaru a posebno i radi toga gospodine ministre što ste vi predsjednik Vladine komisije za odnose sa vjerskim zajednicama. Hvala lijepa.
U vezi odgovora na pitanje biskupije ministar Boži Biškupić.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, kad je riječ o osnivanju biskupije ne odlučujem mi nego Vatikan. Prema tome, mi možemo ovdje samo razgovarati o prostornom smještaju biskupa ono o čemu je bilo i riječi. Međutim, Vlada Republike Hrvatske i biskupska konferencija su o tome postigli dogovore. Vlada je donijela odluke i priprema se ugovor na potpisivanje. Ono o čemu moramo naravno jer to ovisi i o samom gradu Bjelovaru i o gradonačelniku je postići pomoć da se iz one zgrade koja se nalazi uz samu crkvu iseli dio državnog arhiva, za to treba onda grad pomoći i stvoriti prostorne uvjete da možemo mi kao Ministarstvo kulture iseliti taj arhiv i na taj način stvoriti prostor za buduću biskupiju. Kao što rekoh gospodine zastupniče, o samoj odluci biskupije da ili ne odlučuje Vatikan. Hvala.
Gospodine zastupnik Anton Korušec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ja moram javno reći da sve projekte koje je grad Bjelovar imao i surađivao sa Ministarstvo kulture i osobno sa gospodinom Božom Biškupićem da smo ih realizirali na zadovoljstvo. Nadam se i siguran sam da ćemo i ovo napraviti kad se steknu svi uvjeti. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospođi predsjednici Vlade. Obzirom da je u tijeku izrada proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu kao i plan aktivnosti Hrvatskih cesta ali i zbog značaja Riječke luke i pripadajuće joj cestovne infrastrukture za hrvatsko gospodarstvo moje pitanje je slijedeće. Što je sa izgradnjom ceste D403 koja je da vas podsjetim od strateškog značaja za razvoj Riječke luke. Čak bih se usudila reći da razvoja Riječke luke ni nema bez izgradnje ove ceste. Hvala lijepo.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospođo zastupnice, hvala na pitanju. Dakle, vrlo konkretno odgovaram na konkretno pitanje i drago mi je da postavljate uistinu konkretno pitanje. Ova cesta koju spominjete jest u slijedećem srednjoročnom razdoblju u planu. Moram vas izvijestiti da smo morali odustati kao što znate od mnogih projekata, da smo donijeli na Povjerenstvu za izgradnju cesta odluku kojom smo neke uistinu u potpunosti zaustavili. Za neke međutim tražimo nove izvore financiranja znači povoljnije izvore financiranja s obzirom na trenutak gospodarski u kojem se Hrvatska nalazi. Ali ono što sa zadovoljstvom najavljujem vjerujem da ćemo se uskoro vidjeti krajem ove odnosno početkom slijedeće godine, je li tako ministre, na otvaranju još jednog velikog i važnog projekta za Rijeku. Evo nakon otvaranja luke kao što znate iznimno važnog projekta u koji je Vlada Republike Hrvatske uložila uistinu znatna i respektabilna sredstva vjerujem da ćemo se naći uskoro i na otvaranju ove ceste. Međutim, kao što sam rekla na početku ovo je u planu ali vjerujem da ćete imati razumijevanja na trenutak zbog poteškoća s kojima smo suočeni i u trenutku u kojem definitivno neke projekte koje smo planirali moramo odgoditi, neke dugoročno kao što smo kao što znate se odlučili i za izgradnju primjerice Pelješkoga mosta do 2015. godine. Evo, u slijedećoj godini je također 100 milijuna kuna kao što smo rebalansirali i za 2009. godinu. Prema tome, sve ono što je nužno i važno izgraditi kao infrastrukturu diljem Hrvatske vodeći računa o ravnomjernom razvoju Republike Hrvatske nastavljamo, radimo a mislim da Rijeka i Primorsko-goranska županija u tom smislu uistinu može biti zadovoljna jer je ova Vlada odnosno ova i prošla, i ona pretprošla znači od kraja 2003. godine uistinu uložila znatna sredstva.
Zastupnica Romana Jerković.
Gospođo Kosor, drago mi je da se slažemo kako riječki prometni pravac jedan od strateških prometnih točaka u Republici Hrvatskoj koja bitno određuje hrvatsko, županijsko i riječko gospodarstvo. Međutim, nažalost to je jedino oko čega se slažemo. Naime, grad Rijeka možda niste upoznati s time ali grad Rijeka je naglašavao potrebu da cesta o kojoj u ovom trenutku govorimo, dakle cesta D403 bude dio projekta Rijeka-Getawaj. I u tom slučaju bi ta cesta bila financirana iz sredstava, odnosno iz kredita Svjetske banke. Međutim to je nadležno ministarstvo svih ovih godina odbijalo, odnosno odbijalo je iz političkih razloga, i mislim da rijeka s pravom očekuje da će u općem interesu građana Hrvatske ceste konačno prestati razmišljati dnevnopolitički i prići realizaciji projekta spojne ceste D403, te u tom smislu tražim i vaš pisani odgovor. Hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade. Moje pitanje je upućeno ministru turizma, gospodinu Bajsu. Čuju se nakon turističke sezone u javnosti različite interpretacije oko uspjeha i rezultata ovogodišnje turističke sezone. Ja bih vas molila da nam ovdje jasno i javno kažete koji su konkretno rezultati ovogodišnje sezone? I što kanite napraviti za slijedeću sezonu? Posebno bih vas molila da akcent stavite u vašem odgovoru na dubrovačko područje, obzirom da znam da ima nekih pregovora koji su u tijeku vezano za subvencioniranje čarter letova i putnika na čarter letovima, s obzirom na područje Dubrovnika koje je još uvijek, htjeli mi to priznati ili ne, cestovno izolirano. Hvala lijepo.
Ministar Damir Bajs. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, štovana i uvažena saborska zastupnice i naravno zastupnici ovog časnog Doma. Dakle što se tiče 2009. godine, moram reći da najave mnogih za ovu turističku sezonu su bile takove da se moglo očekivati dakle i po tim predviđanjima pad od 30% polazaka, otprilike toliko i prihoda, 2 milijarde eura manje dakle prihoda od ukupno od turizma. I ne treba zaboraviti pad zaposlenosti od gotovo 15 ili 20%. Srećom ti zloguki proroci nisu bili u pravu, i meni je drago … [[Govornik se ne razumije.]] da hrvatski turizam i ovog trenutka ima jedno od najboljih rezultata na Mediteranu. Upravo sam bio prošli tjedan u Londonu, na ministarskoj konferenciji svih ministara turizma praktički svijeta, i meni je drago da su mnogi kolege nam čestitali, dakle nama zato što to nije samo uspjeh mene kao ministra, nego cijele Vlade, na činjenici da dakle u ovoj iznimno teškoj godini za svjetski turizam, Hrvatska ima jedan od rijetkih pozitivnih rezultata. Naznačit ću da taj pozitivni rezultat zapravo znači da mi smo na, kada govorim o noćenjima, negdje na minus 2% dolazaka, da smo u plusu što se tiče noćenja. I možda najbitnije, u plusu smo oko broja zaposlenih. Dakle mi imamo 400 ili 500 više zaposlenih u turizmu nego 2008. godine. To govorim stoga što kolege iz drugih zemalja su to stavili kao posebnu temu na ministarskoj konferenciji, obzirom da je broj zaposlenih u turizmu u mnogim zemljama pao za gotovo 15%. I to je postao veliki problem za vlade tih zemalja. Da ne govorim o tome naravno da su se ona zloguka predviđanja i desila, da bi sada jedan euro, sada vrijedio 8 kuna, dovoljno pogledati na ono što je … [[Govornik se ne razumije.]] tečajne liste, da se to vidi da tome nije niti nužno tako. I bit ću kratak. Mjere za 2010. su u pripremi, one su već lansirane. I moram tu istaknuti da naravno tu su mjere … [[Govornik se ne razumije.]] Mi ćemo dalje biti snažni … [[Govornik se ne razumije.]] našim najvažnijim tržištima. Očekujemo ukidanje dakle viza za niz država. A što se tiče Dubrovnika, potpuno ste u pravu. I moram reći da, ja bih rekao, na poticaj i uz jedan zajednički napor i Dubrovačke županije, ali i svih ostalih u Dubrovniku, dubrovačke turističke industrije, mi smo napravili jedan zajednički model koji ide prema podupiranju, ali i destinacija. A ono što nas ohrabruje, dakle u Londonu je bilo veliko zanimanje za našu tiskovnu konferenciju, za prezentiranje naših mjera, i mi smo imali duplo više … [[Govornik se ne razumije.]] nego što smo predviđali, tako da se tražila stolica više na našem okruglom stolu vezano za mjeru za 2010. godinu. Ja to cijenim kao jednom od dobrih najava, trendova, ali moram naglasiti da moramo i dalje biti oprezni kad govorimo o … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Evo ja zahvaljujem ministru na ovom odgovoru. Veseli činjenica da smo među najboljima na Mediteranu. Isto tako veseli i činjenica da je u plusu broj noćenja, i da je u plusu broj zaposlenih, kao što ste vi kazali. A za pohvalu je i ova inicijativa našeg Dubrovačko-neretvanskog župana koja je očito urodila plodom u dogovoru s ministarstvom, a to je znači subvencioniranje svih putnika u avionskom prijevozu u postsezoni što je vrlo važno. Jer ono koliko shvaćam strategija hrvatskog turizma, a i dubrovačkog je sigurno cjelogodišnji turizam, a ne sezona od 3, 4, 5, 6 ili 7 mjeseci koliko smo mi u Dubrovniku već sada dosegli. U svakom slučaju važno je ovdje spomenuti i iskoristiti ovu situaciju za reći da je Dubrovnik u posebnom položaju u odnosu na cijelu Hrvatsku s obzirom na prometnu izoliranost i zato spominjanje i danas Pelješkog mosta i nastavka cestogradnje je vrlo važan kad se radi o Dubrovniku, a mislim da Dubrovnik je jedinstven i nije nam svejedno kako ćemo u njega dolaziti. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Borislav Matković.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo predsjednice Vlade Republike Hrvatske sa ministricama i ministrima, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje upućujem ministru, gospodinu zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Darku Milinoviću. Uvaženi gospodine ministre pitanje koje ću vam postaviti odnosi se na danas aktualnu temu u Republici Hrvatskoj, a to je pandemijska gripa. Ono što je danas dostupno građanima Republike Hrvatske kroz različite medije i informacije jeste da je do sada u Republici Hrvatskoj obolilo od gripe H1N1 negdje oko 3 i pol tisuće ljudi od kojih 3 tisuće ljudi je imalo, dakle i preboljelo jedan blaži oblik. Međutim ono što zapravo intrigira javnost jeste pristup, posebice dijela javnosti gdje možemo zapravo vidjeti različita stajališta, od onih koji su na neki način podigli paniku, pa i do jednog dijela medija koji je tu išao do senzacionalizma praktično kad se govori o toj pandemijskoj gripi. Opet imamo isto tako nekih dakle pitanja koja muče građane, a to je tvrdnja nekih cijepiti se, ali tvrdnja nekih drugih ne cijepiti se. Sve to zapravo bi trebalo sa pozicije prvenstveno vas, nadam se, je li meritorno građanima objasniti i primiriti privremeno barem situaciju u kojoj se sada javnost nalazi. Moje pitanje bi otprilike glasilo, da li zapravo ima panike, ima li temelja za paniku gospodine ministre? I da li je dakle Republika Hrvatska pripravna za ovu pandemijsku gripu? Zahvaljujem.
Ministar Darko Milinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ima jedna novost u odnosu na ovo što ste rekli ili ajde da ja s ove strane kažem ispravak netočnog navoda, budući smo prešli na sedmodnevno izvješće dakle, ne svakodnevno. Jučer je stožer koji prati po javnost nove gripe izašao sa podatkom da je u Hrvatskoj oboljelo 11 tisuća 916 osoba od nove gripe, danas vjerojatno preko 12 tisuća, ali ono što je dobro reći i dobro spominjati, da je više od 10 tisuća ljudi preboljelo ovu gripu bez ikakvih posebnih komplikacija. Što govori o činjenici da nema mjesta panici u Republici Hrvatskoj. Ja moram ovdje zahvaliti uistinu nakon nekoliko senzacionalističkih natpisa u medijima da su mediji isto tako odigrali svoju bitnu ulogu u smirivanju panike i Hrvatski zdravstveni sustav, odnosno u Hrvatskoj nije bilo nikakve panike oko pojave nove pandemijske gripe. To želim zahvaliti i svim zdravstvenim djelatnicima. Evo i dr. prof. Ostojić koji je bio u nekoliko emisija edukativnog sadržaja zajedno s nama iz Ministarstva zdravstva i na taj način smo htjeli zapravo dati pravu informaciju građanima Republike Hrvatske. Hrvatski zdravstveni sustav, po nebrojeno puta ću ponoviti, je pripravan i spremno je dočekao ovu pandemijsku gripu. To govori i činjenica, evo ako imamo danas 12 tisuća ljudi koji su od početka pojave pandemijske gripe preboljeli, zapravo dobili novu gripu, negdje danas akutnih slučajeva u Republici Hrvatskoj ima između tisuću i pol i 2 tisuće, a imamo 100 tisuća antivirusnih lijekova na terenu. To je jedan od podataka koji govori o pripravnosti zdravstvenog sustava za novu pandemijsku gripu. Isto tako je bilo rečeno da nema dovoljno aparature. Ima 33 respiratora koja eventualno čekaju negdje, ne daj Bože ako bude potrebno. Imamo 6 novih ECMO aparata koji su bitni za liječenje onih najugroženijih, a Vlada Republike Hrvatske, odnosno predsjednica Vlade je potpisala rješenje i na zadnjoj sjednici Vlade oko nabavke od milijun i pol kuna nabavke 2 nova ECMO aparata. Sve su to podaci koji govore da nema panike, da je Hrvatski zdravstveni sustav pripravan i naravno da samo se predbilježili i uskoro očekujemo i prve doze cjepiva protiv nove pandemijske gripe i sve te činjenice ukazuju na to da nema panike i da je Hrvatski zdravstveni sustav pripravan. Ima i onih najtežih nažalost ishoda, ali to se dešava i u običnoj sezonskoj gripi. Još ću jednom napomenuti da od sezonske gripe u svijetu godišnje, različito od godine na godinu, umre između 250 i 500 tisuća ljudi. Naravno, i od ove pandemijske gripe, nažalost kažem ima i tih najtežih ishoda. Još jednom želim iskoristiti priliku i zahvaliti se svim zdravstvenim djelatnicima koji često puta evo i ovih dana prekovremenim radom nastoje da naši pacijenti, naši građani budu potpuno sigurni u zdravstveni sustav i da imaju osjećaj da je zdravstveni sustav potpuno pripravan na novu pandemijsku gripu.
Gospodin zastupnik Borislav Matković.
… [[Govornik se ne razumije.]] odgovora dakako da je vaš odgovor prvenstveno u funkciji dakle obraćanja pa i preko ove najviše institucije hrvatskog naroda hrvatskim građanima radi smirivanja onoga što nazivamo nepotrebnom panikom i senzacionalizmom. I u svakom slučaju mislim da ste još jednom i ovoga puta sa ove pozicije i ovog mjesta dakle doprinijeli prvenstveno pravilnom pristupu, a to je pravovaljano informiranje prvenstveno s vaše strane, ali i službi koje se time bave i podržavam svakako da pravovaljano informiranje treba biti osnovica na kojoj počiva i mir građana, a ne nikako senzacionalizam i nekakva jel podizanja umjetne panike. Zahvaljujem.
Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice Vlade sa članovima Vlade i kolegice i kolege. Ja bi svoje pitanje postavila ministru gospodinu Fuchsu, a odnosi se na sustav financiranja visokog obrazovanja. Gospodine ministre budite ljubazni pa nam kažite tko su članovi stručne radne skupine koji rade na modelu novog financiranja visokog obrazovanja i studentskih školarina? Jednako bi bilo lijepo čuti kakav model ta stručna radna skupina ima za zadatak osmisliti? Hvala vam lijepa.
Ministar Radovan Fuchs, izvolite.
Uvaženi zastupnici vi znadete da je ministarstvo već ranije najavilo da će raditi na pripremi novog Zakona o sveučilištima. Taj novi Zakon o sveučilištima je zaista i napisan i proslijeđen je rektorskom zboru i rektorima hrvatskih sveučilišta na mišljenje i komentare. Na osnovu toga rektorski zbor donio je odluku da kandidira, odnosno predloži određeni broj svojih stručnjaka koji bi zajedno sa ministarstvom radili upravo na ovome što vi govorite, na modelu koji u prvom redu se odnosi na onaj dio zakona koji predviđa novi koncept financiranja hrvatskih sveučilišta. Naime, ovaj model financiranja hrvatskih sveučilišta na osnovu novog zakona kojeg treba donijeti predviđa potpisivanje tzv. izvedbenog programa koji se dogovara i usklađuje između svog pojedinog sveučilišta i ministarstva po principu kao što to se danas radi sa državnim proračunom, dakle svako sveučilište treba izraditi svoj proračun za period od 3 godine i u tijeku pregovaranja na kraju se dolazi do sporazuma o financiranju dotičnog sveučilišta kao jedinstvenog integriranog sveučilišta, a ne kao dosada pojedinih njezinih sastavnica, već imamo potpuno jasnu sliku koja uključuje od plaća nastavnog i tehničkog osoblja, troškova izvedbe pojedinih studija, investicijskog održavanja, kapitalnih ulaganja. Dakle, sve ono što predstavlja financiranje jednog sveučilišta i shodno tome nakon takovog jednog potpisivanja imamo potpuno jasnu sliku i nemamo odstupanja i pojedinih udara prema državnom proračunu od strane pojedinih sastavnica. Ako na kraju krajeva hoćete, u datim trenucima i određenih ucjenjivačkih pozicija neke od sastavnica mimo odluka samih senata. Na čelu ovog povjerenstva nalazi se profesor Puhovski, zamjenica je prof. Čikeš. Nadalje svako sveučilište po određenoj njihovoj odluci kandidiralo je jedan broj svojih predstavnika. Sve skupa povjerenstvo ima 24 člana, u to su uključeni i profesori i studenti. No mislim, ja vam mogu pročitati imena ako želite ili ću vam ih dostaviti.
Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala vam lijepa. Evo poštovani gospodine ministre ja sam doista iznimno zadovoljna odgovorom na vaše pitanje, a znate iz kojeg razloga? Upravo iz razloga što smo na tragu, odgovor, vaš odgovor je upisan u temeljnim ciljevima, temeljnim načelima programa Vlade Republike Hrvatske za mandat 2009. – 2011. godine u kojem je jasno upisano i određeno da Hrvatska razvija kao država znanja, a znamo svi i zapravo se slažemo da je znanje jednini istinski pravi kapital, jednako tako u sustavu obrazovanja dostupnog za sve i pod jednakim uvjetima. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja moje pitanje upućujem gospođi predsjednici Vlade Jadranki Kosor. Složit ćete se premijerko sa mnom da su luke strateški interes svake države pa tako i naše, a ne samo golf igrališta kao što je to kod nas. Već nekoliko godina javnost želi znati, tko je vlasnik Zadarske tvrtke "Luka" koja je dobila od države primarnu koncesiju? Odgovora u Hrvatskoj do sada nije bilo. Ali je zato slovenski dnevnik "Finance" objavio da je većinska vlasnica zastupnica Zadarske "Luke" slovenska umirovljenica, ista ona koja se pojavljivala i kod Termi "Čatež", a čija firma nema niti jednog jedinog zaposlenog i koja je preuzela vlasništvo nad "Lukom" također od zadarske tvrtke koja nije kada je bila vlasnica "Luke" imala ni jednog jedinog zaposlenog. Na pitanje novinara slovenka je odgovorila, ... [[Govornica govori slovenski, nema prijevoda.]] Slovenski čitatelji se na taj tekst izruguju i predlažu sada svojoj Vladi da otkupi vlasništvo od izvjesne Roze Mlakar umirovljenice i tako dobije izlaz na more usred Jadrana i bez ikakve arbitraže. Moje pitanje glasi, hoćete li se gospođo premijerko zainteresirati čijim kapitalom, kao i njegovim porijeklom je došlo do preuzimanja "Luke" u Hrvatskoj i kako je ona dospjela u slovenske ruke, odnosno tko je stvarni vlasnik Zadarske "Luke"?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice. Pa evo jedan dio vašeg pitanja nisam razumjela, pa onda na taj dio neću moći odgovoriti. Ali ću odgovoriti na ovo što sam razumjela. Dakle, na dio pitanja koji sam razumjela. Tko je vlasnik? Pa koliko ja znam vlasnik je dioničarsko društvo. Ali ako inzistirate mogu dodatno pojasniti odgovor pa ću to sa radošću i učiniti. Dakle, sve informacije koje je Vlada Republike Hrvatske, pa onda i ja koje u tom smislu mogu dobiti ću vam podastrijeti i ono što vam mogu reći ako aludirate vrlo ću biti otvorena, ako aludirate na vezu bilo koje stranke sa tim, onda mogu reći da apsolutno HDZ s time nema ništa. Dakle, vlasnik Zadarske "Luke", odnosno Zadarska "Luka" je dioničarsko društvo. I to vam mogu u ovom trenutku reći. I eventualno saznati neke pojedinosti. Ali evo uz vaše pitanje i ja imam samo i vjerujem da se to neće krivo tumačiti jedno razmišljanje. Gospodine potpredsjedniče, budući da evo i gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Mrinović ovdje sjedi sa bedžom koji zastupa, odnosno kojim se reklamira jedan predsjednički kandidat, budući da je kampanja počela, budući da Vlada Republike Hrvatske mora kao jedan od tri stupa vlasti u Republici Hrvatskoj nadzirati zakonitost svih nas, odnosno našega rada, pitam je li to dozvoljeno u hrvatskom Parlamentu, jer bi se onda moglo zaključiti da drugi članovi SDP-a primjerice koji nemaju te bedževe navijaju za nekog drugog kandidata? Ili zamislite da smo se mi pojavili članovi Vlade, pojavili sa bedževima kojim propagiramo, odnosno reklamiramo kandidate ove ili one ili evo zastupnici HDZ-a da su se pojavili sa bedževima na kojima je prijedlog da se glasuje za Andriju Hebranga. Mislim da to ne bi bilo dobro. I mislim da budući da je službena kampanja počela, da vrijede zakonska pravila i mislim da se u hrvatskom Parlamentu na ovaj način pred očima javnosti ne smije zastupati nijedan predsjednički kandidat. Hvala lijepo.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospođo premijerko, ne treba vam smetati riječ pravda pa bez obzira tko ju isticao i tko se na nju pozivao. Čudi me da ne razumijete jedan dio mog pitanja, jer se sa gospodinom Pahorom tako lijepo razumijete. Međutim, putimo poskočice i doskočice sa strane, možda ste izrazili ipak spremnost da odgovorite na moje pitanje, možda u tome da vam pomogne Ured za sprečavanja pranja novca. Vjerojatno ni vi ne znate gdje se on nalazi, jer se negdje sakrio i nitko živ ne zna ni gdje je ni kakva mu je funkcija. Ali jednako tako javnost želi to znati upravo zbog toga što je na vrlo čudan način došlo do preuzimanja te Luke. Kažete da je ona dioničko društvo. Da, to je točno. Ali more i pomorsko dobro ni koncesija nisu u dioničkom društvu, nego s su vlasništvo države.Itekako je važno kome država daje koncesiju i pod kojim uvjetima. Još napomena da se upravo u to vrijeme kada se dogodila prodaja, dogodile su se i dvije velike investicije. Spajanje Gaženice brzom cestom i isto tako ulaganje u infrastrukturu od nekoliko milijuna eura, a jednom od ranijih vlasnika odletio je auto u zrak upravo u vrijeme prodaje. A počinitelj do dana današnjega nije otkriven.
Gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, moje pitanje je vezano za hrvatsko članstvo u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda. S obzirom da se bliži kraju dvogodišnje nestalnog članstvo u Vijeću sigurnosti Ujedinjenim narodima, znači znamo da ističe 31. prosinca 2009. naše članstvo, moje pitanje upućujem ministru Gordanu Jandrokoviću ministru vanjskih poslova. Kako vi ministre ocjenjujete dosadašnje hrvatsko sudjelovanje u tom tijelu?
Ministar Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče zahvaljujem se na pitanju. Ono dolazi zaista nešto više od mjesec dana prije nestalnog članstva Republike Hrvatske u Vijeću sigurnosti UN-a i želio bih odmah na početku reći da se radi o jednom od najvećih uspjeha na međunarodnom planu koje je Republika Hrvatska ostvarila. Sam izbor je za neke bio iznenađenje, bio je rezultat iznimnog napora i rada hrvatske diplomacije i tada smo kao protukandidatkinju imali Češku koja je tada bila članica i NATO saveza i Europske unije. Međutim, Hrvatska je u glasovanju pobijedila i bila izabrana za nestalnu članicu Vijeća sigurnosti. Članstvo svakako možemo ocijeniti izuzetno uspješnim ne zato što je to samo naš dojam već zato što smo to mogli čuti i od predstavnika zemalja članica Vijeća sigurnosti, od čitavog niza predstavnika zemalja članica Ujedinjenih naroda a i osobno sam se imao prilike uvjeriti u to razgovaravši prije nekoliko dana u New York sa glavnim tajnikom Ban Ki-moonom koji je izrazio zadovoljstvo načinom na koji je Hrvatska radila unutar Vijeća sigurnosti i rezultatima koji su tijekom tog dvogodišnjeg mandata i ostvareni. Zašto možemo reći da smo zadovoljni i da je to članstvo bilo iznimno uspješno? Zato što je ostvarivanje članstva u Vijeću sigurnosti jedan od vrhunaca vanjsko-političkog djelovanja svake države pa tako i Hrvatske. Ostvarivanjem članstva potvrđen je i međunarodni ugled naše zemlje a isto tako potvrđen je i položaj važne članice Međunarodne zajednice. Iskoristili smo sudjelovanje u Vijeću sigurnosti kako bismo sudjelovali u donošenju najvažnijih odluka koje se tiču svjetskog mira i sigurnosti. Ja bih podsjetio da je to iznimno važno za Hrvatsku jer Hrvatska je bila zemlja u devedesetim godinama koja je primala međunarodnu pomoć, koja je bila predmet odnosno objekt tadašnjih rezolucija, deklaracija koje su donošene u Vijeću sigurnosti a danas je Hrvatska zemlja koja aktivno sudjeluje u odlukama koje se tiču drugih, u odlukama koje se tiču svjetskog mira, svjetske stabilnosti i sigurnosti. Isto tako, kroz rad u Vijeću sigurnosti ojačali smo našu suradnju i koordinaciju sa zemljama članicama Europske unije, sa zemljama članicama NATO-a, sa Sjedinjenim Američkim Državama, potvrdili smo taj partnerski status ali iskoristili smo i članstvo kako bi produbljivali odnose sa ostalim važnim velikim svjetskim zemljama poput Kine i Rusije. I izdvojio bih svakako i mnogobrojne kontakte koje nam je pružilo to članstvo na najvišoj razini, pa je tako za govornicom Vijeća sigurnosti, u radu Vijeća sigurnosti sudjelovao i predsjednik Republike Hrvatske, predsjednik Vlade Republike Hrvatske, tadašnja potpredsjednica Vlade Republike Hrvatska a sadašnja predsjednica Vlade Republike Hrvatske. I osobno sam kao ministar vanjskih poslova sudjelovao u radu Vijeća sigurnosti. Bilo je pet radnih sastanaka sa glavnim tajnikom Vijeća sigurnosti Ban Ki-moonom. Dakle, Hrvatska je imala vidljivost i sasvim sigurno potvrdila svoj međunarodni ugled i status važne članice Međunarodne zajednice. Spomenuo bih samo i rad i predsjedavanje protuterorističkim odborom kao jednim od najvažnijih odbora Vijeća sigurnosti. Rekao bih isto tako da smo se tijekom tog dvogodišnjeg mandata zalagali za afirmaciju međunarodnog prava, za afirmaciju ljudskih prava, borbu protiv siromaštva, borbu protiv rata i poticanje i afirmaciju principa, dijaloga, suradnje, međusobnog uvažavanja i tolerancije. I na kraju, rekao bih da i kao potvrda našeg uspješnog djelovanja u Vijeću sigurnosti svakako je i nedavna odluka gdje je naša diplomatkinja izabrana za članicu Odbora za administrativne i proračunske poslove jednog od važnijih odbora Ujedinjenih naroda a svakako da do toga ne bi došlo da Hrvatska nije na uspješan način odradila ovo dvogodišnje članstvo.
Gospodin zastupnik Tomislav Čuljak.
Evo iz ovog odgovora nedvojbeno je da je naše članstvo u Vijeću sigurnosti UN-a doprinijelo afirmaciji Hrvatske i zato treba uputiti čestitke svima koji su svojim angažmanom od ministra i diplomacije i hrvatske Vlade, koji su doprinijeli da Hrvatska izbori status nestalne članice. Hvala.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje je ministru mora, prometa, infrastrukture gospodinu Kalmeti. Gospodine ministre, nedavno ste izjavili da jednostavno niste u stanju kontrolirati sve što se događa u Hrvatskim autocestama, Hrvatskim cestama, Hrvatskoj željeznici, Jadroliniji, zračnim lukama i još dvadesetak tvrtki koje se nalaze u području vaše odgovornosti. Zbog toga vas gospodine ministre pitam da li mi možete reći koliko smo više kilometara autocesta u Hrvatskoj mogli izgraditi da ste uspjeli kontrolirati rad Uprave i Nadzornog odbora Hrvatskih autocesta gdje su se u Uredu državnog tajnika namještali natječaji, skladno dodjeljivali poslovi na primjer Sklad gradnji po višestruko većoj cijeni od tržišne, zapošljavali ljudi koji su u skladu sa svojim prezimenom pocrnili od sunčanja umjesto da su bili na radnom mjestu. I da dalje ne nabrajam, jednostavno rečeno oštećivao državni proračun na vrlo skladne i konstruktivne načine. Gospodine ministre, da li se zbog toga osjećate odgovornim i da li mislite podnijeti ostavku?
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, gospođe zastupnice i zastupnici. Moram priznati da sam na neki način očekivao u ovom vašem pitanju da ćete me malo i pohvaliti jer u proteklih pet, šest godina je recimo u riječkoj aglomeraciji, odgovorit ću ja vama na pitanje da ne mislite da neću, napravljeno i riješeno cestovnih problema koji se desetljećima nisu rješavali i koji su bili doista opravdani problem prometni ne samo Rijeke nego i cijele te regije pa i Hrvatske. Dakle, od punog profila autoceste prema Rijeci do autoceste od Rupe do Rijeke odnosno čvora Matulji, pa četverotračne ceste od Matulja do Diračja, pa onda izgradnju punog profila ceste od Diračja do Orehovice čije će otvaranje biti negdje pred Božić i doći ćemo to tamo stvarno proslaviti jer to je doista jedan veliki zahvat. Inače, dužina tog dijela i to samo jedne trake je 8,5 kilometara a cijena je milijardu kuna. Onda je napravljena četverotračna cesta od Orehovice do Svetog Kuzma koje je gotova. Pa se sada radi četverotračna cesta od Svetog Kuzma do Križišća. D404 vrlo važna cesta za Rijeku i za Hrvatku koja spaja Luku Brajdicu sa Riječkom zaobilaznicom će biti gotova početkom godine. Vi ste Riječanin pa znate dobro što to znači i koliko to znači za Rijeku itd. Tako da sam očekivao malo i pohvale jer dok sam ja bio gradonačelnik a dok je SDP bio na vlasti ja sam često znao pohvaliti opravdano kad bi doista, nije toga bilo puno doduše ali kad bi se pomoglo Zadru i zadarskom kraju ja sam to znao pohvaliti i ako to još jednom ili nekad bude ja ću to pohvaliti. Prema tome, i ja vas pitam vi kao dugogodišnji dužnosnik i član poglavarstva, i vijećnik, i sada zamjenik gradonačelnika a koji cijelo to vrijeme niste apsolutno ništa učinili za Rijeku kad ćete vi podnijeti ostavku na svoju funkciju. Sad što se tiče kilometra autocesta u proteklih 6 godina izgrađeno 545 kilometara autocesta. Ja sam na to ponosan, jer je to doista bio jedan snažan građevinski zahvat, zahvat u izgradnji autocesta. I napravilo se onoliko koliko se moglo napraviti. Napravilo se onoliko koliko je bilo novaca, i koliko su pokazali međunarodni javni natječaji koji se provode u Hrvatskim autocestama. Nema zapovjedne odgovornosti, poštovani kolega Jovanoviću, i ja na zapovjednu odgovornost ne pristajem. I rekao sam to, i to je točno što ste vi rekli, ali ne ja, nego ne može niti jedan ministar kontrolirati 10 ili 12 tvrtki koje imaju svoje nadzorne odbore, koje imaju svoje uprave, svoje članove uprave, itd., itd. Prema tome, ponavljam nema zapovjedne odgovornosti, a vi dobro znate i kao čelnik odbora saborskog, i pohvalili ste na jednoj sjednici i materijal koje je ministarstvo napravilo u smislu antikorupcijskog programa ministarstva. Rekli ste da to treba prezentirati i znate da i ja, i to ste čuli na tom odboru da i ja itekako aktivno sudjelujem u raščišćavanju nepravilnosti i imam tu zasluga. I to ste čuli na tom odboru. Prema tome, mislim da dobro radim svoj posao, mislim da imam i povjerenje birača koji su to pokazali na prošlim lokalnim izborima, gdje je lista koju sam ja nosio i gradska i županijska dobila 65% i 60. Prema tome, to je ono što vam ja mogu kazati. A sve drugo, evo ja vas molim da ne radite bilo kakve konstrukcije, jer bih mogao i ja postaviti pitanje vama zašto se malo ne uhvatite revizije grada Rijeke, pa da vidimo tamo što svake godine piše da ima, da se … [[Govornik se ne razumije.]] troše sredstva recimo u gradu Rijeci, da se ne poštuje postupak javne nabave. To piše u izvješću revizije. Ili odgovor kako to da je bazen koji je koštao 100 milijuna kuna narastao na 400 i još nije gotov, i pitanje je kad će biti gotov. Prema tome, poštujem vaš rad, ali molim da proširite malo to i malo šire, a ne samo da fokusirate jednu tvrtku ili jednog jedinog čovjeka. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, očekivao sam da najprije opomenete gospodina ministra koji ni jednom riječju nije odgovorio na moje pitanje, nego je postavljao meni pitanje kao da se radi o aktualnom satu grada Rijeke gdje se postavljaju pitanja gradonačelniku grada Rijeke. A ni na jedno pitanje koje sam ja postavio on nije odgovorio. Dakle moje pitanje je bilo koliko smo više kilometara autoceste u Hrvatskoj mogli izgraditi da je gospodin Kalmeta kontrolirao rad Hrvatskih autocesta? U proteklom mandatu aktualne Vlade, gradnja jednog kilometra autoceste vrijednost je skočila sa 4 na 12 milijuna dolara, a da istovremeno vrijednost realna na tržištu je porasla 20%. Znači gospodine ministre, mogli smo izgraditi tri puta više kilometara autocesta nego što ste vi izgradili. A što se tiče. Samo vi bučite, ja ću govoriti, glasniji sam od vas. A što se tiče grada Rijeke, cijenjeni gospodine ministre, s ponosom ću vam reći da je najtransparentniji grad u Hrvatskoj po ocjeni GONG-a grad Rijeka. Da, kolegice i kolege, najtransparentniji grad u Hrvatskoj je Rijeka, a glavna brana protiv korupcije je odgovorna i transparentna vlast. Ako je po anketi GONG-a riječka vlast proglašena najotvorenijom, onda je i najmanje korumpirana. A kolega Kalmeta na vaš prijedlog da dam ostavku na mjestu dogradonačelnika … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] a ja dobijem mjesto u Vladi.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Ministre Šuker, vama ću postaviti pitanje i to zbog toga što građani skupo plaćaju danak vaše politike. Svaki dan pet obiteljskih domova odlazi na bubanj. To su svi oni koji su podigli bankovne kredite, a onda su izgubili posao, ili im je plaća smanjena zbog uvođenja harača i povećanja PDV-a, pa sada ne mogu vraćati rate tih kredita. Banke njihove domove prodaju na dražbi, oni završavaju na ulici kao beskućnici. Od trenutka dok ovo govorim, od ovoga trenutka, pa do kraja godine, znači u idući nešto više od 45 dana tako će se prodati 230 kuća i 54 stana. Sve je ovo vidljivo iz očevidnika nekretnina koji se vodi pri Hrvatskoj gospodarskoj komori. Predlagali smo u ovom Saboru Zakon o prolongaciji otplate stambenih kredita u 2009. godini, za građane koji ostanu bez posla. Odbili ste ga. Time direktno snosite odgovornost zato što građani gube svoje domove i završavaju na ulici. Netko imalo odgovoran bi zbog spoznaje kako je zlo učinio tim ljudima izgubio i apetit i san. Moje pitanje glasi, kako spavate ministre?
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala na pitanju. Gospodine Staziću, za razliku od vas, ja spavam sjajno, jer imam mirnu savjest. A vi ste očigledno ovih dana gledali vijesti negdje iz Amerike ili negdje drugdje, jer ovo što vi pričate se naprosto ne događa u Hrvatskoj. Naprosto se ne događa u Hrvatskoj. Istina je da postoje problemi i u naplati kredita i svega, međutim još bar, koliko je meni poznato, možda vi znate, ali ja kao ministar nisam dobio takvu informaciju, pa ako imate molim vas dajte, ni jedna hrvatska banka ni jednog hrvatskog građana nije bacila na ulicu. Logična je stvar da kad ostanete bez posla da vam se onda javlja niz problema, ne samo vraćanja kredita. Međutim ako se ne varam u eri stečajeva koji su bili za vrijeme vaše Vlade, a to je bila vaša ekonomska politika, stotinjak tisuća ljudi je ostalo bez posla. Dakle, Republika Hrvatska se našla u jednom vrtlogu gospodarske i financijske krize u kojoj se našao i svijet. Cijeli svijet. I sad gledajte, sve međunarodne financijske institucije, i europska zajednica kažu da je Hrvatska za razliku od mnogih dobro se snašla i dobro se borila sa tom krizom. Prema tome, to ako vi želite ponukat banke da izbacuju građane na ulicu, a to vi sa svojim govorom hoćete, ova Vlada to neće dozvoliti i toga morate biti svjesni. Ako vi prizivate vještice, što cijelo vrijeme radite, to vam isto tako neće uspjeti. A o tome da ste vi predlagali zakon da se odgodi plaćanje kredita, onda se postavlja samo pitanje otkud i s kojim sredstvima bi se plaćale kamate na te kredite? No ponavljam, zahvaljujući tome i što je monetarna i fiskalna politika pravovremeno povukla određene korake, hrvatski financijski sektor je ostao stabilan, nije skoro s ničim uzdrman. I upravo zahvaljujući tome naše banke mogu u ovom trenutku podnijeti prolongaciju, da kažem, rizičnih kredita. Vi možete gospodine Staziću pričati što god hoćete, i možete plašiti hrvatski narod koliko god hoćete, ali za razliku od vas koji pričate, a s ničim ništa ne argumentirate, ova Vlada poduzima konkretne poteze i poduzimat će ih i u budućnosti. To što vi pričate, vi ne priznajete čak niti odluke Ustavnog suda jer vama ne pašu. Vi bi i tužili, vi bi i presuđivali, vi bi i zatvarali, a takvu Hrvatsku ne želimo i za takvu Hrvatsku se nitko nije borio. Hvala lijepo.
Odgovor, gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]] da se to u Hrvatskoj ne događa. Podaci koje sam iznio su navedeni u očevidniku nekretnina koji se vodi pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, a sad vi tvrdite da u Hrvatskoj nema ni gospodarske komore ni njihova očevidnika. Kažete kriza je pogodila sve. Da, ali različito zemlje na tu krizu reagiraju. U europskim zemljama smanjuju porezno opterećenje. Vi namećete nove poreze. Nametnuli ste taj harač kojim gulite leđa običnih ljudi, kožu s leđa im gulite. Nećete uvesti porez na dionice, na prodaju dionica. Nećete uzeti porezni novac od onih koji imaju. Vi uzimate od željezničara, od učitelja, od radnika, od umirovljenika. To je vaš odgovor. Kažete hrvatska Vlada ima odgovor, pa da ima ga, ali to je vaš odgovor. Taj odgovor nažalost je jako loš odgovor za većinu u ovoj zemlji.
Postavit će pitanje gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno gospođi predsjednici Vlade. Naime, zbrinjavanje gospodarenja otpadom kao i osiguranje uvjeta za održivi razvoj odgovornost je svake generacije, a isto tako i činjenica da je taj problem s pozicije države prebačen na rješavanje na jedinice lokalne i regionalne uprave. Činjenica, a iskustvo nam govori da je čitav proces prilično neučinkovitost, a i činjenica da u nekim primjerima je i prisutna djelomično i korupcija. Imajući u vidu razvojne potencijale koji su mogući isključivo koordiniranim i sustavnim aktivnostima, a prije svega trajno i sustavno zbrinjavanje gospodarenja otpadom, korištenje energetskog potencijala u poboljšanju energetske bilance države, otvaranje mogućnosti novog zapošljavanja, korištenje sredstava iz pretpristupnih fondova EU, a isto tako i sprečavanjem i prisutne zloupotrebe i korupcije pa i kriminala. Moje je pitanje, prvo, da li je Vlada spremna preuzeti odgovornost na sebe i definirati u 4 do 5 regionalnih centara za gospodarenje otpadom? I drugo, ukoliko je spremna preuzeti tu odgovornost, a ne prebacivati na jedinice lokalne i regionalne uprave, u kojim rokovima je spremna to i realizirati?
Hvala. Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče da, Vlada je spremna preuzeti odgovornost. Da, Vlada je preuzela odgovornost i mislim da mogu reći da je dosada Vlada prije svega zahvaljujući angažiranosti, ali prije svega i iznad svega stručnosti ministrice Marine Matulović-Dropulić učinila više nego što je učinjeno bilo kada od samostalnosti RH. Prema tome Vlada je činila, Vlada čini. Postoje i strateški dokumenti o tome, ali budući da postavljate vrlo detaljna pitanja u jednom pitanju nekoliko pitanja, a dozvolite da primijetim da ste sve to pročitali sa laptopa, onda dozvolite da tako strukturirano dakle, vrlo detaljno i ja pisanim putem odgovorim. Hvala vam lijepa.
Hvala, gospodin Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da mi to nije minus što sam čitao s laptopa jer ne želim raditi od ovoga paradu i komediju, ali na vrlo konkretan problem koji je prisutan u javnosti, a to je gospodarenje otpadom, je činjenica da mi nemamo sustavno to riješeno da nemamo regionalne centre, činjenica da nemamo regionalne spalionice, činjenica da nemamo u cijelosti pokriveno, činjenica da smo taj problem prebacili na jedinice lokalne i regionalne uprave. A na primjeru Varaždina ću vam reći gdje je direktnom pogodbom izabran partner koji nema iskustva u gospodarenju otpadom, preskočeni su partneri koji imaju iskustvo i nižu cijenu i pored svega ostaloga država će tom partneru koji je direktnom pogodbom dobio jedan posao koji se mjeri u milijunima eura, država želi i spremna je biti partner. Sama činjenica da na sam dan izbora tom partneru iz grada Varaždina prebačeno u vlasništvo zemljište na kojem će se to odvijati, govori dovoljno sama po sebi. Ja se zahvaljujem i očekujem vaš pisani odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Postavit će pitanje gospođa zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje bih uputila gospodinu ministru Milinoviću. Dakle, gospodine ministre učinili ste sve što je bilo u vašoj moći da neplodnim parovima onemogućite da dobiju djecu. Oni koji nemaju novca da odu neki strani centar nažalost vrlo vjerojatno neće ni imati djecu. Vi ste ih dakle, osudili trajno da nikada ne osjete radost roditeljstva. Oni koji srećom imaju novaca i odlaze u strane centre šalju vam razglednice sa medicinski potpomognutim pozdravima. Konzultacije 50 eura, ultrazvuk 70 eura, supresija 56 eura, hormoni 300 eura, štoperica 34 eura, postupak 1100 eura, put 250, sveukupno ni manje ni više nego 1850 eura. Jedan par vam tako na razglednici piše, "Nažalost cijela nas je vojska ovdje zahvaljujući vama." Moje pitanje je kada čitate sve te razglednice recite osjećate li barem malo stid pred ljudima koji su zbog vas morali otići u drugu zemlju samo zato što žele imati djecu?
Hvala. Ministar Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moram reći da su moje službe u Ministarstvu zdravstva predmnijevale da bi jedno od pitanja moglo biti i to. Pa ja sam čitao tu razglednicu u "Večernjem listu", vidio sam 4 ista rukopisa na 4 iste razglednice. Zamolio javno i sada molim da ti koji su otišli u Sloveniju, koji su išli u prethodnih desetak godina u Sloveniju dođu u Ministarstvo zdravstva, da kažu ministru zbog čega su išli tamo. Je li to zbog toga što proteklih desetak godina su bili desetak postupaka u Republici Hrvatskoj nisu uspjeli, pa su zbog toga otišli tražiti pomoć negdje gdje je postotak uspješnosti trudnoća veći. Možete vi pričati oko toga. Ovo su sve pohvale i podrške novom zakonu. Ali ja to ne dajem u medije. Ovih dana sam dobio 30-ak isto takvih razglednica koji hvale novi zakon. A možemo mi tu govoriti na način kao i vi, ali ja ne želim. Evo brojki. One su najmeritornije o Zakonu o medicinskoj oplodnji. Klinika za ženske bolesti i porode KBC Zagreb "Petrova", zahvaljujem se na pitanju. 9. i 10. mjesec prošle godine 77 postupaka je bilo. Vi ste iz SDP-a rekli da je zabranjena medicinska oplodnja, da neće biti moguća medicinska oplodnja u Hrvatskoj i 21% uspješnosti. Govorim o 9. i 10. mjesecu prošle godine. Sada ću vam reći podatke od 9. i 10. mjeseca ove godine nakon donošenja zakona. Prošle godine 77 postupaka, a sada 99 postupaka. Jeli to manje? Je li to zabrana? Ili je to više za 20, 30%? A uspješnost, prošle godine je bila 21%, ove godine 28%. Vidite kako ćemo mi doći ali sa činjenicama. Evo "sv. Duh" od 29. do 1. 11. prošle godine 22 postupka. Znate koliko ove godine? 40 postupaka. Uspješnost je negdje ista. Iduće godine vidjet ćete proračun. 40 milijuna kuna je osigurano za postupke medicinske oplodnje u Republici Hrvatskoj. Ja vam molim da ne stigmatizirate te partnere, da im ne otežavate situaciju. I nije istina da na tisuće parova nakon ovog zakona ide u Sloveniju. Ide ih jednaki broj, kao što je išao i proteklih 20-ak godina. Ovaj zakon, rekao sam samo nekoliko. Evo Klinika za dijabetes "Vuk Vrhovec" 80 postupaka, 30 do 31% uspješnosti. Dakle, ovaj zakon uz sve ove zahvale što sam dobio, ali ih ne želim davati u medije. Ali ih možete pročitati sa mnom zajedno, govore o tome da su parovi zadovoljni, da nema mogućnosti više ilegalnih ili malverzacija u ovom vrlo osjetljivom području. A još jednom napomena za iduću proračunsku godinu je osigurano dodatnih 40 milijuna kuna za postupke medicinske oplodnje u Republici Hrvatskoj. Ja sam rekao i kod donošenja toga zakona, ponavljam i danas. Ići ćemo za 6, 7 mjeseci sa relevantnim brojkama. Ovo su samo dva mjeseca prošle godine i dva mjeseca ove godine od kada je stupio novi Zakon o medicinskoj oplodnji, koji govori upravo ono što je i bio cilj ovoga zakona i povećana uspješnost trudnoća i povećani broj postupaka. I na kraju još jedno. Pred ovim Visokim domom tražim, neka dođu parovi koji su otišli sa ovim razglednicama, jer nema nigdje potpisa, anonimni, mogli ste mi vi to napisati, kao što su mi mogli i ovo napisati neki.
Završite ministre.
Neka dođu u Ministarstvo zdravstva da vidimo razlog zašto su išli u Sloveniju. Isto tako postupak zamrzavanja jajnih stanica se uspješno provodi u Republici Hrvatskoj.
Hvala. Gospođa Biljana Borzan. Izvolite.
Gospodine ministre, ja vas molim da ... se malo maknete, otežavate mi komunikaciju. Hvala lijepo. Ministre dakle, prema vašem izlaganju vi tvrdite da su ljudi ludi što idu tisuću 850 eura potrošiti u inozemstvo kada je naš zakon toliko idealan. Znate zašto te razglednice nisu potpisane? Dopustite ja nisam vama dobacivala kada ste govorili. One nisu potpisane, zato što govore u ime mnogih parova koji su otišli u Sloveniju. Posve je svejedno je li to pisao Pero ili Jozo ili Anka. Dakle, radi se o ljudima koji su glasnogovornici onih koji moraju otići u Sloveniju. Vi kao ministar ste dužni osigurati, a dobro znate ove brojke koje ste naveli, to ćemo još vidjeti do kraja godine, odnosno kada prođe jedan period kako će to sve skupa ići. Dobro znate da ste tvrdoglavo donijeli zakon koji ne pomaže parovima, koji otežava koji je za žene vrlo neugodan. Dakle, zakon koji će u konačnici se dokazati da je bio loš.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade, gospodine ministri, uvažene kolege. Svoje pitanje postavit ću ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, gospodinu Čobankoviću. Gospodine ministre, zadnjih nekoliko godina jedna od bojazni koja se provlačila, a vezano je uz pristupanje Europskoj uniji, pitanje je vezano uz poljoprivredu. Jedno od percepcija javnosti je da i strah da u ovom momentu pristupanja EU-a će možda poljoprivreda platiti najveću cijenu. Znajući za konstataciju i činjenicu da postoje brojni poticaji, da su i brojne reforme u tom smislu odrađene, a posebno u deficitarne grane poljoprivrede, te uz činjenicu i konstataciju da je preko polovica EU zakonodavstva vezana uz pitanje poljoprivredne i sigurnost same hrane, a istovremeno znajući da su otvorena dva pregovaračka poglavlja vezana uz poljoprivredu, koja čujemo da dosta dobro idu i da dosta dobro teku, zaključujem da je do sada dosta učinjeno vezano na tu temu. A moje pitanje je direktno postavljeno vama na način da prokomentirate što od dosadašnjih mjera koja su odrađene stavljate u kontekst određene ocjene? Isto tako kakva je ocjena danas konkurentnosti hrvatske poljoprivrede, te shodno tomu naša mogućnost i spremnost za ulazak u Europsku uniju, te s tim u svezi budućnost hrvatske poljoprivrede u okviru EU-a?
Hvala. Gospodin ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče, dozvolite mi da odgovorim na vaše pitanje. I prije svega želim na početku kazati da hrvatska poljoprivreda a poglavito hrvatski poljoprivrednici neće ni u kojem slučaju biti ti koji će platiti cijenu hrvatskog ulaska u Europsku uniju. Zašto neće biti? Pa neće biti zato što u Europskoj uniji postoji zajednička poljoprivredna politika što u Europskoj uniji postoje značajna financijska sredstva koja prate poljoprivredu. I ja sam slobodan kazati hrvatska poljoprivreda će se ulaskom u Europsku uniju naći u boljoj situaciji nego što je trenutno danas. Zbog čega? Pa prije svega iz razloga što kada govorimo i o robnoj razmjeni neće se više dešavati da praktično dio subvencioniranih proizvoda, visoko subvencioniranih proizvoda kako u proizvodnji tako isto i subvencionirani za izvoz mogu završiti na našem tržištu kao što je bio slučaj do nekih vremena, do nedavno. S druge strane, ja želim naglasiti i mislim da ste dobro primijetili da je Vlada u ovih šest godina provodila značajne reforme u sektoru poljoprivrede, da je donosila značajne mjere, da je išla u pravcu povećanja konkurentnosti poljoprivredne proizvodnje a to povećanje konkurentnosti se ogleda rekao bih i u operativnim programima za određene grane proizvodnje poglavito one gdje smo imali potrebu značajnije dignuti proizvodnju prije svega u sektoru govedarstva, mlijeka, u proizvodnji mlijeka i mesa, zatim u svinjogojstvu, u proizvodnji mesa i u dijelu podizanja višegodišnjih nasada kako bi zaustavili padanje ili smanjenje površina poglavito po vinogradima što smo sve do 2003. godine imali konstantan pad površina pod vinogradima. Mi smo u ovih šest godina uspjeli stabilizirati i sada smo stabilizirali negdje na tridesetak tisuća hektara što držim da će biti optimalno za Republiku Hrvatsku. U dijelu proizvodnje mlijeka želim naglasiti da je tu Hrvatska polučila izvanredne rezultate od kad se komparira 2003. godina i 2009. godina onda dolazimo do podatka da je negdje cirka 25% povećanje otkupa mlijeka ili u brojkama 150 milijuna litara mlijeka se danas u Hrvatskoj proizvodi više. Slična situacija je i u tovovima ali evo nažalost i u nekim segmentima proizvodnje nemamo dovoljnu proizvodnju i zbog toga postoji značajan uvoz. Ali kad govorimo o konkurentnosti onda tu u svakom slučaju značajno mjesto zauzimaju i poticaji koji su se u periodu od 2003. do 2009. godine značajno povećali. 2003. godine ukupno je za poticaje bilo isplaćeno milijardu 637 milijuna kuna a u 2009. će biti isplaćeno 3 milijarde i 500 milijuna kuna. Naravno da to povećanje poticaja je povećavalo i konkurentnost naše poljoprivredne proizvodnje. I u konačnici evo ja sad moram kazati nešto, ono što je često u javnosti na krivi način je percepcija a to je vanjska trgovinska bilanca, poglavito kada se govori o uvozu, o prekomjernom uvozu onda u pravilu svima je percepcija na uvozu hrane. Na našu sreću podaci o vanjsko-trgovinskoj razmjeni poljoprivredno-prehrambenih proizvoda su daleko afirmativniji nego što je sama percepcija. Hrvatska uvozi ali Hrvatska ima i značajan izvoz hrane i Hrvatska u ovome trenutku kada ima smanjenje ukupnog izvoza negdje tridesetak posto u dijelu izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda bilježi porast i on će biti negdje oko 5% na koncu godine. Pokrivenost uvoza izvozom u dijelu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda će u ovoj godini doći negdje na 65% dok je u ukupnoj robnoj razmjeni Republike Hrvatske pokrivenost uvoza izvozom negdje na 49, 50%. Znači, za nekih petnaestak posto je veća pokrivenost uvoza izvozom u dijelu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Ovdje ne možemo zanemariti potrošnju hrane i pića u turističkoj ponudi. Ako je u 2008. godini ostvaren ukupan prihod od turizma 7 milijardi i 400 milijuna eura onda je normalno da značajan dio stoji na potrošnji hrane i pića i na taj način ... [[Govornik se ne razumije.]] uravnotežena vanjsko-trgovinska bilanca. Ovo su pokazatelji koji pokazuju da će hrvatska poljoprivreda biti spremna za ulazak u Europsku uniju.
Hvala. Gospodin Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine ministre na odgovoru. Drago mi je da ste zapravo istakli i značaj poljoprivrede u ukupnom gospodarstvu Republike Hrvatske ali isto tako imajući posebno doticaj i sveze sa turizmom. Ako tome dodamo i u uvjetima pristupanja Europskoj uniji i novo europsko tržište svakako da je to nova i prilika i nova šansa za hrvatsku poljoprivredu u vremenima koja su pred nama. Vjerujem da su i ove riječi koje govore zapravo o poziciji poljoprivrede koja je u okviru recesijskih uvjeta prošla na neki način manje okrznuta uvažavajući tu situaciju zahvaljujem još jedanput na odgovoru i vjerujem u i bolje dane hrvatske poljoprivrede.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo članovi Vlade. Pitanje želim postaviti premijerki gospođi Kosor. Pitanje se tiče zaštićenih najmoprimaca. To su oni nesretni ljudi koji žive u nacionaliziranim odnosno konfisciranim stanovima koji već desetljeće ili dva pokušavaju iste otkupiti a eto češće su u prilici da se nađu na ulici bez ikakvog smještaja no što su u prilici da sebi rješavaju stambeno pitanje. Ja želim postaviti vama gospođo premijerko pitanje da li ste i danas na onim pozicijama na kojima ste bili 29.1.2003. kada ste doslovce govorili, citiram jedan fonogram iz vaše rasprave gdje kažete da iz rasprave o ovom Zakonu o zaštićenim najmoprimcima nitko od nas ne može izvući nikakve političke poene. Slažem se, Sabor se mora truditi donositi zakone u koje neće biti ugrađeni bilo kakvi oblici diskriminacije. Ustav štiti pravo vlasništva, međutim isto tako je jasno da Ustav štiti dom, da je obitelj i pod posebnom zaštitom države. Ja ovdje imam jednu knjigu ispovijedi mladih ljudi koji bi se morali iseliti iz stanova u kojima su rođeni. To je jedna uistinu knjiga koja ostavlja dubok dojam na svakog tko ju pogleda. Ja ću vam pročitati nekoliko razmišljanja. Ta su razmišljanja upućena svima nama, dakle i zastupnicima i Vladi. Vrlo jednostavno, poruka jedne Lee. Ne činite nove nepravde, omogućite nam da otkupimo stan i da konačno počnemo živjeti život dostojan čovjeka, i dalje se nastavlja. I ja plediram, to je vaš govor, na ono o čemu je govorila kolegica Matulović Dropulić da se raspravi jedna dobra, da se napravi jedna dobra analiza, da se omogući stanarima otkup ovog stana u kojem stanuju. I naravno, vlasnicima provede pravedna naknada. To bi bilo u skladu sa dokumentima Vijeća Europe i tome slično. Da li, vidim da mi istječe vrijeme, gospođo premijerko nešto činite? Ili da li je uopće nešto u programu ove Vlade kako bi se pomoglo ovim ljudima, njih cirka 5 tisuća nositelja stanarskog prava, koji su u pravom smislu riječi u jednoj krajnje nezahvalnoj situaciji? U tim stanovima u ovom trenutku obitava negdje oko 20-ak tisuća ljudi. Ja prepričavati tu njihovu sudbinu jednostavno neću, ali mislim ne dopuštam da netko kaže da više voli životinje od mene, da bi više se trebalo možda pozabaviti njihovom sudbinom, nego sudbinom azila u Dubrovniku u kojem su smješteni oni nesretnici.
Hvala. Odgovor gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, budući da ste citirali ono što sam govorila kao što se i sami rekli 2003. kao zastupnica u Hrvatskom saboru, mogu vam reći da potpisujem dakako svaku svoju riječ jer ono što sam rekla tada, mislim i danas, i sasvim je sigurno da Vlada i u rješavanju tog, vjerujem da ćete priznati, vrlo kompliciranog problema, neće učiniti ništa kako bi činila nove nepravde. Znači rješavanje jednoga problema ne može se bazirati na činjenicu eventualnih novih nepravdi. Ono što vas želim uvjeriti jest da ćemo raditi i dalje u okviru Ustava Republike Hrvatske i svih postojećih propisa. Tu se dakako i opet naslanjam na ministru Matulović Dropulić koju ste citirali također i koju sam i tada 2003. spomenula u svojoj raspravi u Hrvatskom saboru, tada kao oporbena zastupnica. Prema tome, mislim da se u političkom životu svakoga od nas ništa ne može mijenjati, bez obzira o kojoj se poziciji radi. Znači jesmo li u oporbi ili smo na vlasti. Tako i u ovom slučaju. I evo budite uvjereni da ćemo činiti sve što je u našim mogućnostima. Dakako da je sigurno da jedan dio ove rasprave i vi koristite u svrhu nekih svojih nastojanja u ovome razdoblju, ali dobro to je stvar hrvatskog Parlamenta i u to se ja nemam prava miješati.
Hvala. Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Točno, ništa se ne mijenja u našim nastupima, ali činjenica je da se dešava to da se te ljude izbacuje na ulicu. Mi imamo slijedeću situaciju, da negdje oko 5 tisuća je nositelja tih stanarskih prava, da te stanove njihove preuzimaju ne vlasnici, ja bih rekao pohlepnici, prekupci, a svaki od njih, od tih prekupaca, ili velika većina je kupio prije toga društveni stan za ne znam par tisuća maraka. Ja mislim da tim zaštićenim najmoprimcima moramo pomoći, moramo sačuvati tih 5 tisuća stanara u tim stanovima i sad se stvarno postavlja pitanje kako im omogućiti da dođu do svog stana. Ako imamo građanske hrabrosti u Ustavu mijenjati institut zastare prilikom pretvorbe, odnosno privatizacije, e onda bi vjerojatno na isti način, kroz istu formu mogli izaći u susret i ovim zaštićenim najmoprimcima. Omogućimo tim ljudima da dođu do tih stanova na način na koji je do tih stanova došlo 400 tisuća građana Republike Hrvatske.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. A moje pitanje ću uputiti ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Kalmeti. Gospodine ministre, postavljam vam pitanje. Naime, moje pitanje bit će vezano uz stanje i izgled državne ceste B1 ili da prevedem da se bolje razumijemo, riječ je o staroj zagorskoj magistrali. Kao što znate tu cestu Zagorci nazivaju cestom smrti, i moramo je koristiti, naime većina nije u stanju platiti najskuplju cestarinu u Hrvatskoj i na taj način koristiti autocestu Zabok-Zaprešić. Da vas podsjetim, stara zagorska magistrala građena je kasnih 50-ih godina, dakle u doba zaprežnih kola. Tom starom zagorskom magistralom prometuje veliki broj vozila, pogotovo kao što sam već sada rekla u situaciji kad je, da bi se putovalo autoputom u Zagreb potrebno mjesečno izdvojiti negdje od 400 do 500 kuna da bi se platila autocestarina. Struka govori da cestu treba rekonstruirati nakon 30 godina, ako se ne varam. Dakle ova naša stara zagorska dama prešla je pola stoljeća. Do rekonstrukcije nije došlo, osim u jednom malom dijelu od 4 kilometra, to je veza Veliko Trgovišće-Zabok. Moje pitanje gospodine ministre glasi: tko je odgovoran za trenutno stanje i izgled stare zagorske magistrale? Da li je napravljen projekat rekonstrukcije? Ako jeste što on sadrži? I naravno ono najvažnije, kada će bit realizirana rekonstrukcija te stare zagorske magistrale? Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Kalmeta. Izvolite.
Gospođo zastupnice, uglavnom se slažem s vama, i s vašim izlaganjem i s vašim pitanjem. I upoznat sam sa situacijom na staroj zagorskoj magistrali. I da sad ne idem u povijest svega toga, vi znate dobro da se projektira, da je pojačan promet na njoj to ste i sami rekli, znamo iz kojeg razloga, bez obzira što je Vlada donijela odluku još prije par godina da se cestarina na autocesti Zagreb-Macelj, da se da popust dolje lokalnom stanovništvu itd. Ali svejedno, ta cesta je opterećena, ona je loša i to potvrđujem što ste sve i rekli. Ali želim isto kazati da kad je u pitanju ova paralelna cesta Zabok-Krapina koja je također želja žitelja Krapine, kako ne bi onda koristili autocestu, onda bi se manje koristila i zagorska magistrala, da je ona u projektiranju, i mi ćemo učiniti sve da čim prije, jasno sukladno prilikama i financijskim mogućnostima to počne. Što se tiče stare zagorske magistrale, rade se planovi rekonstrukcije i pojačanog uzdržavanja da budem točniji, pojačanog uzdržavanja te izuzetno važne, opterećene i kako ste i vi rekli, ja se slažem, loše ceste, tako da ćemo evo i ne zbog ovog pitanja, ali drago mi je da ste to i aktualizirali, tako da ćemo zasigurno slijedeće godine ići u značajnije zahvate pojačanog održavanja kroz razne programe na toj zagorskoj, staroj zagorskoj magistrali.
Hvala. Gospođa Danica Hursa, izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Ja bih voljela da ovaj vaš odgovor dobijem i u pisanoj formi. Naime, plan za rekonstrukciju ove ceste bio je u planu Vlade 2005. i 2008. pa se nažalost ništa nije dogodilo. Prednost se dala istoj cesti u karlovačkoj županiji. Potakli ste me spominjanjem ove spojne ceste Zabok-Krapina, zaista je nužna. Osim te ceste ja bih vas podsjetila da je potrebno rekonstruirati i elektrificirati prugu Zaprešić-Zabok, a o brzoj cesti Oroslavje-Popovec isto tako želim čuti, odnosno dobiti pisani odgovor. To su prometnice koje život znače za moju Krapinsko-zagorsku županiju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Pitanje postavlja gospodin zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospođo i gospodo ministri. Svoje pitanje upućujem ministru vanjskih poslova, gospodinu Gordanu Jandrokoviću, obzirom na njegovo posljednje putovanje u zemlje zaljeva, dakle Oman, Katar, Ujedinjene Arapske Emirate, a i s obzirom na činjenicu da investitori upravo iz tih zemalja su značajno prisutni i u europskom gospodarstvu i gospodarstvu SAD-a, pa me zanima da li ste u razgovorima koje ste imali stekli simpatije zapravo tih investitora za ulaganje u Hrvatskoj i kakve su mogućnosti da bismo privukli zapravo investitore iz zemalja zaljeva da investiraju u hrvatsko gospodarstvo, mislim da bi to bilo itekako značajno. Da li postoji eventualno birokratske zapreke jer često u razgovorima koji osobno vodim diljem svijeta na raznim sastancima postavljaju se pitanja upravo barijera koje postoje, administrativne barijere kao što je recimo … [[Govornik se ne razumije.]] režim itd., za eventualnu ulaganje kao jedna vrsta prepreke. Sada da li i u tom slučaju postoje prepreke u ovom smislu birokracije i postoji li interes investitora iz tih zemalja da bi ulagali u Hrvatsku? Mislimo da je Hrvatska apsolutno perspektivna po tom pitanju.
Hvala. Gospodin ministar Jandroković, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče točno je, osim glavnih vanjsko-političkih prioriteta koje ostvarujemo kroz sudjelovanje u NATO savezu, kroz skoro članstvo u EU, djelovanjem u institucijama UN-a, kroz aktivnu regionalnu politiku na prostoru jugoistočne Europe, Hrvatska diplomacija snažno razvija i gospodarsku komponentu svojeg djelovanja i u tom kontekstu došlo je i do ovog posjeta zemljama GAULF-a. Odazvao sam se na poziv koji sam dobio za posjet Kataru, Omanu i Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Radi se o jednoj regiji koja je u Hrvatskoj nedovoljno poznata, a svakako je regija koja je trenutno najperspektivnija i najprosperitetnija vjerojatno u cijelome svijetu. Radi se o zemljama velikog bogatstva, snažnog rasta i razvoja npr. reći ću Katar ima za ovu godinu planiran rast GDP-a od 12% i time nisu zadovoljni s obzirom na gospodarsku situaciju i na financijsku krizu. Isto tako Oman i Ujedinjeni Arapski Emirati rastu po visokim stopama i to su zemlje koje su vrlo slabo pogođene ustvari gospodarskom krizom. Zajedno sa mnom u tom posjetu sudjelovali su i predstavnici Ministarstva turizma, zatim naše Agencije za promicanje investicija i ulaganja u Hrvatsku. Isto tako sa mnom je bio i predstavnik gospodarske komore, te predstavnici 15-ak hrvatskih kompanija zainteresiranih za gospodarsku suradnju i partnerstvo sa kompanijama iz tih zemalja. Održali smo i 3 gospodarska foruma, u Omanu, Kataru i Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Odaziv kompanija iz tih zemalja bio je isto tako vrlo dobar, čak me i ugodno iznenadio. Poznaju Hrvatsku, poznaju naše tržište. Mnogo istaknutih visokih dužnosnika tih zemalja posjetilo je Hrvatsku ili službeno, ali isto tako i neslužbeno. Proveli su tamo i svoje ljetne praznike, pa je npr. Omanski sultan 3 tjedna proveo na Jadranu, o tome se ne zna dovoljno, ali svakako ima vrlo pozitivne dojmove o Hrvatskoj i uz njega je bilo i nekoliko ministara i vrlo su zainteresirani i za investicije i za suradnju u svim segmentima od obostranog interesa sa Hrvatskom. Hrvatskoj je tu posebno zanimljiva suradnja u području graditeljstva. Istaknuo bih da je u Kataru npr. "Konstruktor" već prisutan, da radi jedno veliko križanje koje se nalazi izvan glavnoga grada, praktički u pustinji, to je jedna velika investicija od preko 220 milijuna dolara. "Konstruktor" to vrlo uspješno radi i na taj način probio je led i otvorio vrata i ostalim hrvatskim graditeljima i moram reći da mi je i emir katarski rekao da su hrvatski gospodarstvenici i hrvatski poduzetnici, pogotovo u segmentu graditeljstva, dobrodošli u Katar jer su iskustva koja s nama imaju vrlo dobra. Osim graditelja građevinskog sektora sa mnom su bili i predstavnici kompanija koje se bave naftom i plinom, dakle opremom za istraživanje nafte i plina, koji su imali određene kontakte, npr. "Geofizika" je sklopila jedan posao, procjenjuju njegovu vrijednost otprilike na 30-ak milijuna eura sa jednom saudijskom kompanijom. Dakle, tamo sasvim sigurno prostora za hrvatske poduzetnike ima, ali postoji interes i njihove strane da rade i posluju u Hrvatskoj, pogotovo u segmentu turizma. Zanima ih korištenje hrvatskih luka. Ono na što su se zaista požalili jesu određeni problemi sa birokracijom na nižim razinama. Ja sam im ponovio da politička volja postoji, da ne postoji nikakve prepreke za njihovo ulaganje. Međutim njihova dosadašnja iskustva nisu u potpunosti pozitivna i mislim da trebamo otklanjati te predrasude koje postoje prema kapitalu koji dolazi iz tih zemalja i da je i on isto tako dobrodošao u RH. Postavili su mi pitanje viznog režima, Hrvatska usklađuje svoj vizni režim sa Schengenskim režimom. Evo još samo jedna rečenica, dakle mi ne možemo ukidati vize za te zemlje, ali možemo ubrzati proceduru. To ćemo učiniti i najavljujem vrlo skoro i otvaranje diplomatskom predstavništva u jednoj od tih zemalja kako bi onima koji žele putovati u Hrvatsku iz turističkih pobuda ili zbog posla bilo lakše i dostupnije dobiti hrvatsku vizu.
Hvala. Gospodin Matušić.
Zahvaljujem. Iz vašeg odgovora gospodine ministre jasno je da postoji veliki obostrani interes za suradnju, gospodarske posljedice Ja sam siguran da će dosta nadoć, a u Dubrovniku se dobro osjećaju, posjeta stana koji je dolje ostavio dobar trag, ja bih rekao u dobrim iznosima za vrijeme njegovog boravka. Ali ono što je doista bitno je da će se doista ove birokratske prepreke smanjiti, kako bi zbilja taj protok novca i ljudi bio što je boje, jer je doista u obostranom interesu. Tim više što ovaj dio koji ste rekli oko luka je vrlo interesantan svima, jer su hrvatske luke najbliže luke gdje mogu uvoznici izvoznici komunicirati i sa cijelom Srednjom Europom i sa Baltičkim zemljama i zapravo sa cijelom Europom. Stoga mislim da ta pozicija geostrateška Hrvatske izuzetno značajna i za te zemlje. U tom smislu podrška svemu onome što radite. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Biserka Vranić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućeno je predsjednici Vlade, gospođi Jadranki Kosor. A odnosi se na problematiku koja je trenutno prisutna i u vezi koje je hrvatska javnost informirana, a to je tvrtka "Varteks" koja ovih dana namjerava polako otpuštati 2 tisuće i 200 radnika. Interesira me da li Vlada priprema kakav prijedlog, program ili nekakvu sanaciju kojom bi se spriječilo na slanje na Zavod za zapošljavanje više od tisuću žena, jer znamo da u tekstilnoj industriji uglavnom 90% radne snage su žene? Da li se tu nešto priprema? Da li je u planu kakova sanacija ili bilo kakva druga pomoć koja bi se tekstilnoj industriji koja je sada na koljenima? Ako je ova industrija "Varteks" u situaciji da zaista nema izbora, onda nemamo što pričati o drugim tekstilnim industrijama, kao što je pamučna industrija "Duga Resa" kao što je "Veti" u Žakanju i kao što me Međimurska trikotaža "Čakovec". Molim odgovor u vezi toga.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice. Slažem se u potpunosti s time što ste izrekli i evo vrlo konkretno ću vam odgovoriti. Dakle, naravno da Vlada nastoji na sve načine pomoći, dakako u dogovorima i razgovorima sa članovima uprave i mislim da mogu reći da smo blizu rješenja. Dakako Vlada u okviru i uvijek to ponavljam, uvijek u okviru svojih mogućnosti, ali spomenut ću da nastojanjima Vlade skinuta je blokada banke. Mislim da je to iznimno važno. A evo najavljujem u širem kontekstu vašega pitanja, najavljujem vrlo skorašnji sastanak sa svima onima u Hrvatskoj koji mogu na bilo koji način pripomoći da se problemi u tekstilnoj industriji uistinu počnu razrješavati. Dakle, pripremam, to će biti vjerojatno sljedeći tjedan. Sazvat ću sastanak i pozvati predstavnike sindikata. Svi članovi Vlade koji na bilo koji način mogu sudjelovati u rješavanju u konačnici problema, ali svakako i predstavnike tih tvrtki koji i danas imaju problema. A slažem se s vama također da svi zajedno moramo pomoći da tekstilna industrija opstane u Hrvatskoj. Imamo tu vrlo konkretne prijedloge, ali mislim da sada nije vrijeme da iznosim pojedinosti, dok se stvari do kraja ne ...
Hvala gospođo. Biserka Vranić. Izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru. Apeliram na vas jer ste u nekoliko navrata napomenuli da ste posebno osjetljivi na problematiku i zapošljavanje žena, na njihov status u društvu, na ostala prava koja su ovime zaista ugrožena i zaista ja očekujem da u ime Vlade i svoje osobno ime se pobrinete da ovu industriju i pomognemo ili da pronađemo neko drugo rješenje za ove radnice koje su ostale bez posla. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Dragan Vukić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo predsjednice hrvatske Vlade, gospodo ministri. Moje pitanje upućujem ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodinu Tomislavu Iviću, a tiče se stipendija za djecu Hrvatskih branitelja. I ono glasi, hoće li se i u školskoj, odnosno akademskoj 2009., 2010. godini dodjeljivati stipendije iz Fonda za stipendiranje Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata? Hvala.
Hvala. Gospodin Tomislav Ivić, ministar.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče hvala lijepo na ovom pitanju. Ja mogu reći da Fond za stipendiranje više nego uspješno funkcionira već pune tri godine i da je do sada pravo na stipendiju ostvarilo preko 20 tisuća đaka studenata i da je za tu namjenu protekle tri godine izdvojeno gotovo 120 milijuna kuna. Riječ je o pravu koje mogu ostvariti Hrvatski branitelji, djeca poginulih, zatočenih i nestalih Hrvatskih branitelja, te djeca HRV-a i djeca dragovoljaca Domovinskog rada. Sredstva za fond se ostvaruju iz trećine dobiti Fonda Hrvatskih branitelja. U prošloj godini je to bilo gotovo 70 milijuna kuna. A inače raspisan je bio i natječaj za školsku, odnosno akademsku 2009., 2010. godinu koji je zaključen 16. studenog, dakle prije tri dana. U tijeku je obrada pristiglih zahtjeva. Pristiglo je negdje oko 14 tisuća zahtjeva i naše procjene su da će i ove godine oko 10 tisuća đaka, studenata i poslijediplomaca ostvariti pravo na stipendiju. Riječ je o stipendijama za đake u iznosu od 400 kuna, za studente u iznosu od tisuću kuna i priznavanje troškova poslije diplomskog studija do 7 tisuća kuna. Dakle, riječ je o fondu koji je za stipendiranje i koje je u potpunosti opravdao svoje postojanje. Dapače, ove brojke koje sam na početku istakao da je do sada više od 20 tisuća đaka i studenata koristilo ovaj fond za svoje redovno školovanje, to najbolje potvrđuje. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Dragan Vukić. Izvolite.
Hvala. Zadovoljan sam odgovorom i ne tražim nikakav pisani odgovor. Hvala.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić će postaviti sljedeće pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću svoje pitanje isto uputiti ministru Tomislavu Iviću ali iz jednog drugog područja. Naime, ja vrlo često pomažem jednoj udruzi u gradu Sisku, ona se zove "Adela" i skrbi o žrtvama obiteljskog nasilja. Vodi jednu od sigurnih kuća. Negdje krajem prošle godine, dakle u ovo doba, potpisani su ugovori za sufinanciranje upravo savjetovališta i skloništa za žrtve obiteljskog nasilja. Budući da se radi o vrlo osjetljivom pitanju, htjela bih znati ministre što ste još učinili po ovom pitanju i što namjeravate učiniti u 2010. godini i je li postoji mogućnost da se ovo financiranje i sufinanciranje uglavnom ovih sigurnih kuća pa i savjetovališta proširi budući da znamo kakva je financijska situacija. A isto tako vas molim jeste li uspjeli nekako dogovoriti sa lokalnom zajednicom, dakle sa gradovima, općinama a poglavito županijama da se oni kroz svoje programe uključe eventualno u sufinanciranje ovog programa.
Hvala. Izvolite, gospodine ministre Ivić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, zahvaljujem na ovom pitanju i vrlo rado ću vam odgovoriti da je Vlada Republike Hrvatske još 2007. donijela novu Nacionalnu strategiju zaštite od nasilja u obitelji za razdoblje od 2008. do 2010. godine i da je u 4. poglavlju sklonište i potpora žrtvi nasilja u obitelji predviđeno stvaranje uvjeta za sustavno i trajno rješenje potrebe zbrinjavanja, pravne i institucionalne zaštite žrtava nasilja u obitelji što podrazumijeva i stvaranje financijskih pretpostavki za rad svih organiziranih oblika pružanja zaštite žrtvama nasilja u obitelji a koje su osim državnih tijela nositelji i jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave te da je 25. studenog 2008. godine dakle na Dan borbe protiv nasilja tadašnja potpredsjednica i ministrica potpisala Ugovor o sufinanciranju rada pet savjetovališta i skloništa za žrtve nasilja i to u Istarskoj županiji, Zagrebačkoj, Brodsko-posavskoj i Karlovačkoj županiji te da je tim ugovorom regulirano i financiranje tih skloništa po principu 30%, 30%, 10% odnosno da 30% u sufinanciranju sudjeluje država odnosno resorno ministarstvo, 30% županija, 30% jedinice lokalne samouprave i 10% iz drugih izvora donacije, natječaji i slično, te da je u 2009. godini kroz proračun ministarstva za tu namjenu osigurano milijun i 643 tisuće kuna. Ministarstvo razmatra mogućnosti financiranja u 2010. godini i uputilo je poziv skloništima u Splitsko-dalmatinskoj, Primorsko-goranskoj, Zadarskoj, Sisačko-moslavačkoj, Vukovarsko-srijemskoj i Bjelovarsko-bilogorskoj županiji za prijedlog projekta prema Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti kako bi sklonište u tim županijama u 2010. godini sufinancirala po istom principu kao što sam naveo. Dakle, mogu reći da je Vlada Republike Hrvatske a posebice predsjednica Vlade tada još kao ministrica puno učinila na senzibiliziranju javnosti za ovo vrlo osjetljivo pitanje kao ključni preduvjet i za njegovo uspješno rješavanje. Hvala lijepa.
Gospođa Roksandić. Izvolite.
Hvala ministre. Poglavito mi je važno čuti da ste uputili poziv i ovom skloništu koje djeluje za moju županiju u Sisačko-moslavačkoj županiji i kažem da pratim već dvije godine njihov rad, zaista pomažem, da je veliki broj volontera uključio se, kroz različite humanitarne akcije pomažemo, zaista sklonište itekako dobro radi i mislim da upravo ovakvo senzibiliziranje javnosti i pomoć puno više pridonosi upravo rješavanju problematike nasilje u obitelji. Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem predsjednici hrvatske Vlade gospođi Jadranki Kosor. U ovoj godini, dakle godini krize u kojoj se priča o velikim uštedama država će za administrativni aparat potrošiti oko 135 milijuna kuna više nego u 2008. godini. Dapače, čak i imamo više zaposlenih. Ministar zdravstva ima gotovo 300 službenika više, ministar Šuker oko 270, ministar Pankretić 160 a u razdoblju od srpnja 2008. do danas kada nas je tresla najžešća kriza i kada su deseci tisuća ljudi izgubili poslove Vlada je zaposlila gotovo tisuću 100 novih službenika. Prema procjeni Ministarstva uprave sada po ministarstvima radi gotovo 19 tisuća ljudi a danas će se raspravljati o tome da hrvatska Vlada dobije dva nova potpredsjednika čime će Hrvatska imati ukupno pet potpredsjednika što nemaju neke puno veće i bogatije države u Europi. Moje pitanje, dakle konkretno pitanje je koliko to košta porezne obveznike Republike Hrvatske koji plaćaju ove sve silne namete koje ste još dodatno uveli i kako se to uklapa u program štednje. Hvala.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, to sve što činimo se uklapa u program štednje Vlade Republike Hrvatske kao što se vjerujem i vi sjećate kad je Vlada predlagala da se primjerice plaće državnih službenika, državnih i javnih vrate na razinu 2008. godine, dakle da se smanje za 6% upravo iz razloga koje spominjete onda ste i vi i vaša stranka bili žestoko protiv. Prema tome, mi dakako radimo sve što je nužno i što se mora napraviti. Sva zapošljavanja koja se događaju eventualno u ovom trenutku, kao što znate donijeli smo zabranu zapošljavanja i ono koje će se dogoditi bit će isključivo zbog jačanja administrativnih kapaciteta zbog završetka pregovora za ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju, tako da i ovi podaci koje iznosite jednim djelom nisu točni kao što nisu bili ni točni oni kojima ste optužili Vladu vezano za netočnosti o korištenju EU sredstava. Kao što znate, ništa od onoga što ste svojedobno i zapravo vrlo nedavno iznosili u javnosti oko natječaja za korištenje EU fondova nije bilo točno. Radilo se naprosto o nekim usklađivanjima i vjerujem da ste pročitali vrlo oštru Europske komisije na vaše navode koje ste iznijeli na konferenciji za novinstvo, dakle koji nisu bili točni i ponovo su bili u službi optuživanja Vlade Republike Hrvatske da čini nešto protuzakonito i da je dakako nesposobna. Vi naravno kao oporbeni zastupnik imate pravo na svoje mišljenje ali evo vjerujem da ćete mi povjerovati da sve što ćemo i u budućnosti činiti pa onda i u skladu sa proračunom za slijedeću godinu će biti na crti štednje ali svakako nikako odricanje od onoga što zove administrativni kapacitet je da bi smo mogli završiti pregovore. I napokon želim reći, evo uz vaše pitanje, budući da često čujem, a i iz vaše stranke najave o tome da bi Hrvatska riješila sve svoje probleme kad bi npr. otpustila 50 tisuća, 70 tisuća, bilo je i takvih najava ljudi iz državne uprave da bismo onda sve probleme riješili. Naravno Vlada nije neodgovorna, Vlada to neće činiti, Vlada radi reformu državne uprave, inzistira na tome, ali svakako vodeći računa o svakom čovjeku, o njegovoj sudbini, o svakom radnom mjestu, i tako će kao što je danas biti i sutra, i slijedeće 2010. godine. Prema tome, zaključno, evo budite uvjereni da ćemo učiniti sve da se sva zapošljavanja koja će eventualno slijediti koriste isključivo za to da Hrvatska završi svoj posao i da sutra bude članica Europske unije, dakle 28. za istim stolom. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Daniel Mondekar. Izvolite.
Hvala puno. Poštovana predsjednice, pa ajmo po redu. Ovako ukratko, ja bih zamolio pisani odgovor ako je moguće oko troškova državne administracije, uključujući sada i što ćemo dobiti dva nova potpredsjednika. Možemo kratko po redu. Što se tiče Fonda Europske unije, tu ćemo se još uskoro ponovo razgovarati. Na žalost mislim da će i vas neke stvari vrlo brzo neugodno iznenaditi. Pa očekujem da ćete onda i djelovati po tom pitanju, kad se još neke stvari izađu na vidjelo, danas što se konkretno događa. Ali druga stvar, ja nisam govorio o tome da treba otpuštati. Dapače, obrnuto, zašto se još zapošljavalo u trenutku totalne krize? Nitko nije rekao u mom pitanju da treba otpustiti 50 tisuća, ali nije bilo svrhe zapošljavati tisuću i 100 u trenutku kada desetci tisuća ljudi gubi posao. Inače, Europska unija, kada bi zbrojili koliko su vaši ministri, zastupnici svi po medijima i ovdje govorili o zapošljavanju zbog Europske unije, Hrvatska bi danas trebala po tome imati najefikasniju, najeuropskiju, najkvalitetniju državnu administraciju, bolju nego jedne Njemačke, ali mi to na žalost nemamo. Mi dapače smo pod krinkom Europske unije, paravanom Europskoj uniji imali čisto nepotističko zapošljavanje po kriteriju podobnosti. I to su problemi koji su nas jednim dijelom i doveli gdje jesmo danas. Hvala vam puno.
Hvala. Riječ ima za postaviti pitanje gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospođo predsjednice Vlade, potpredsjednici Vlade, ministrice i ministri. Moje pitanje upućeno je državnom tajniku Ministarstva obrane i glasi, s obzirom na naše vojnike u mirovnim misijama, ja bih pitao da, nedavno smo obilježili 10 godina sudjelovanja hrvatskih vojnika u mirovnim misijama. Znamo da mi do danas, osim u Afganistanu gdje su raspoređeni na više različitih mjesta, sudjeluje i više od 10-ak UN-ovih misija diljem svijeta. Bilo je govora i iz sigurnosnih, ali i iz logističkih, te financijskih razloga o mogućem okrupnjavanja snaga u Afganistanu, te istodobnom smanjenju broja misija u kojem sudjelujemo. Razmišlja li MORH o prijedlogu za smanjenje ukupnog broja misija u kojima sudjelujemo, te okrupnjavanju snaga u narednom razdoblju ili ne? Hvala.
Gospodin Mate Raboteg, državni tajnik će odgovoriti.
Hvala lijepo gospodine ministre. Gospodine zastupniče, da vi ste spomenuli mi smo upravo nedavno jednim međunarodnim skupom na Hrvatskom vojnom učilištu obilježili 10. obljetnicu sudjelovanja Republike Hrvatske u međunarodnim mirovnim misijama. I tijekom tih proteklih 10 godina mi bilježimo jedan konstantan rast broja pripadnika naših oružanih snaga koji sudjeluju u tim mirovnim misijama. Što se tiče mirovnih misija Ujedinjenih naroda, mi bilježimo značajan porast tijekom 2008. godine, gdje je u to vrijeme, dakle u odnosu na prethodnu 2007. godinu broj pripadnika mirovnih, oružanih snaga u mirovnim misijama Ujedinjenih nacija gotovo utrostručen, sa 46 pripadnika na 133. Tome imamo zahvaliti u prvom redu našim sudjelovanjem u mirovnoj misiji Ujedinjenih nacija na Golanu, i to na jedan način koji daje novi kvalitet sudjelovanju naših oružanih snaga u mirovnim misijama gdje smo mi po prvi put sudjelovali sa jednom kompaktnom postrojbom od razine satnije od 95 ljudi. I dakle imamo tamo vrlo zapaženu ulogu. Isto tako vi znate da već 6. godinu sudjelujemo u Afganistanu, u mirovnoj misiji pod vodstvom NATO-a, i također od 2008. godine sudjelujemo u mirovnoj misiji Ujedinjenih nacija u Čadu i Srednjoj Afričkoj Republici, a nedavno smo sa, dakle početkom ove godine, Republika Hrvatska se uključila u naše bliže okružje, dakle sudjeluje u mirovnoj misiji KFOR na Kosovu, u jednoj dosta, to je jedna dosta složena operacija gdje sudjelujemo sa dva helikoptera i 20 pripadnika i dajemo izravnu potporu sastavnicama Sjedinjenih Američkih Država, Francuske, Portugala i mnogih drugih. Također se je naša Hrvatska ratna mornarica uključila u misiju Europske unije Atalanta, pored obala Somalije u sprečavanju piratstva. E sad, dakle da pređem malo bliže vašem pitanju, glede smanjenja našeg sudjelovanja u mirovnim misijama Ujedinjenih nacija. Mi smo dakle, procjenjujući naše prioritete, i s obzirom da smo ispunili neke naše strateške ciljeve, dakle postali nestalnim članom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija, postali članica NATO saveza itd., mi tijekom 2009. godine zaista pristupamo postupnom smanjenju broja UN misija, tako da ćemo zaključno sa 2009. godinom zatvoriti mandat u 5 UN-ovih misija, primjerice Burundi, Haiti, Obala bjelokosti, Čad i Gruzija, i time se praktički smanjuje broj naših pripadnika ukidanjem tih misija za 25. Trenutno u misijama Ujedinjenih naroda mi imamo 126 pripadnika. Međutim, dakle mi smo ovom Viskom domu uputili jedan prijedlog za nastavak sudjelovanja naših pripadnika u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda, za razdoblje 2010.-2012. godine, i gdje smo dakle u tom razdoblju destruktivno sada utvrdili da ćemo imati sve skupa 8 mirovnih misija UN-a sa otprilike 143 pripadnika oružanih snaga.
Hvala. Završite državni tajniče.
Naravno taj broj je toliko velik u najvećoj mjeri zbog mirovine misije na Golanskoj visoravni.
Hvala.
Prema tome, da. Dakle, odgovor je smanjujemo broj misija Ujedinjenih nacija, definirali smo ih 8, i ove godine prekidamo sa … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo, dobro je.
Što se tiče Afganistana.
Hvala. Bilo je vrlo iscrpno. Evo gospodin Đakić.
Hvala lijepo gospodine državni tajniče. Zadovoljan sam vašim odgovorom, i želim da se svi naši vojnici sretno vrate kućama i da budu dostojni kao što su u Domovinskom ratu bili u vojničkim dužnostima koje obnašaju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Stjepan Milinković će postaviti pitanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi, dr. Darku Milinoviću. Zasigurno je gospodine ministre pozornost javnosti u posljednje usmjerena na pandemijsku gripu. U prilog toga govori i pitanje kolege Matkovića i naravno i vaš odgovor. Ohrabruje naravno i pripravnost zdravstvenog sustava. Ali u sjenu tog događaja jedan značajan skup na Plitvicama, gdje ste okupili kolege iz regije, naravno uključujući i kolege iz Austrije, Mađarske i Makedonije. To je medijski prošlo dosta manje zapaženo, ali je bio spomenut važan podatak, najnoviji i podaci Svjetske banke u svezi stanja u zdravstvu Republike Hrvatske. Pa vas molim da nam komentirate te najnovije podatke i što nam Svjetska banka ima za reći. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uistinu je bio jedan impozantan, ja ću reći skup, gdje su bili svi kolege ministri iz regije, pojačani … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] Mađarskom i Albanijom. I u medijima je izašlo da se, prije 10-ak, 15 dana jedno izvješće iz Svjetske banke koje je na neki način kritiziralo zdravstveni sustav Republike Hrvatske da su zdravstveni pokazatelji dobri, ali uz visoki rast dugova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. To je izvješće staro dvije, dvije i pol godine, i upravo zbog njega smo išli u reformu zdravstvenog sustava. A neki mediji su to prenesli da je to izvješće iz Svjetske banke s obzirom na zdravstveni sustav nakon početka reforme zdravstvenog sustava. Ono što je Svjetska banka vrlo pohvalno se izrazila o zdravstvenom sustavu Republike Hrvatske da je jedini zdravstveni sustav u Europi koji ovoga trena. Ako bih mogao ja odgovoriti, hvala lijepo. Da je ovo jedini zdravstveni sustav u Europi koji i u vrijeme krize i recesije ne stvara nove obveze. Evo reći ću nekoliko podataka Svjetske banke. Očekivani životni vijek 76 godina, što je usporedivo sa mnogim članicama Europske unije. Da je Hrvatska po zdravstvenim ishodima ima bolje rezultate od mnogih članica Europske unije, i ono što je bitno, što često napominjemo da je zadovoljstvo pacijenata hrvatskim zdravstvenim sustavom, naglašavam to su podaci Svjetske banke 3,63, dakle ocjena vrlo dobar, i bolji smo od Albanije, Bugarske, Bosne i Hercegovine, Srbije, Češke, Estonije, Mađarske, Litve, Latvije, Crne gore, Poljske, Rumunjske i Slovačke. Napomenut ću još jednu stvar. Do prije godinu dana Hrvatski zdravstveni sustav je generirao svaki mjesec novi dug između 27 i 30 milijuna kuna. Već godinu dana permanentno smanjujemo taj dug, i nakon 15 godina i u vrijeme krize, recesije ovo je prva godina kada neće biti potrebna sanacija hrvatskog zdravstvenog sustava, uz podizanje nivoa zdravstvene usluge u Republici Hrvatskoj. Naravno da su tome pridonijeli i racionalizacija unutar sustava. Napomenut ću kolokvijalno, zapravo ne kolokvijalno nego istinito, Hrvatska je isti broj lijekova prošle godine platila ove godine za 500 milijuna kuna manje kao i što je smanjila stopu bolovanja, pa evo na samo te dvije stavke racionalizirali milijardu kuna. I zbog svega ukupnog, i dakle reforme zdravstvenog sustava, i racionalizacija prvi put u Republici Hrvatskoj nakon 15-ak godina neće biti potrebna sanacija državnog proračuna ove godine.
Hvala. Gospodin Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre, i uistinu ohrabruju ovi podaci i glede pokazatelja zdravstvenih, ali isto tako i ovih momenata glede financijske konsolidacije koji su temeljni cilj hrvatske Vlade i Ministarstva zdravstva. Ali se ne mogu na ovom mjestu ne prisjetiti istog vremena prošle godine ovdje u ovom Visokom domu, kada su se lomila koplja oko reforme zdravstvenog sustava. Pa vas pitam sve drage kolegice i kolege što bi danas bilo i kako bismo pripravni čekali ovu pandemiju i na koji način bismo se postavili. Zato vam čestitam na ovom svemu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Evo poštovani ministre znanosti, obrazovanja i športa, postavio bih pitanje vezano uz ono aktualno pitanje o udžbenicima. Pa bih vas molio, s obzirom na, da je i danas ovdje bilo pitanje i kao da to ne treba staviti na dnevni red, da ako je nešto u Zakonu o udžbenicima, … [[Govornik se ne razumije.]] novosti ovaj Zakon o udžbenicima donosi u pogledu obnavljanja izbora i udžbenika, i na koji način novi Zakon bi trebao osigurati smanjenje izdataka za udžbenike? To su svi roditelji zainteresirani, mislim javnost da to itekako prati. Evo molim vas.
Hvala. Ministar Fuchs. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi zastupniče. Naravno o ovom zakonu će sigurno u narednim danima biti puno govora u Hrvatskom saboru, ali vrlo kratko i vrlo precizno rečeno novo zakonsko rješenje na najdemokratskiji način bira udžbenike koji će se primjenjivati u školama. Što znači da u prvom krugu onaj udžbenik koji je usklađen, prijedlog udžbenika koji je usklađen sa nastavnim planom i programom za pojedine razrede u pojedinoj školi ulazi u široko natjecanje o čijoj kvaliteti glasaju svi nastavnici tog predmeta u hrvatskom obrazovnom sustavu, dakle u osnovnim školama ili u srednjim školama. Nakon toga oni udžbenici koji su dobili minimalno 10% podrške svih nastavnika u Republici Hrvatskoj za taj predmet, ulaze u završni krug. U tom završnom krugu, ovako virtualno govoreći od 10 udžbenika koji su inicijalno ušli na ocjenjivanje učiteljske javnosti, ulazi u finale recimo četiri udžbenika. Dakle, od četiri najbolja u drugom krugu ministarstvo onda pozivom nakladnicima da se izjasne o cijeni tog udžbenika bira dva najjeftinija. Potpuno je kriva teza da se na osnovu cijene biraju udžbenici. Udžbenici se biraju samo iz najboljih udžbenika na osnovu cijene. Nakon toga, ovaj zakon jednako tako predviđa donošenje udžbeničkog standarda koji potpuno jasno definira što je udžbenik, a što su pomoćna nastavna sredstva koji do sada kada su se udžbenici kupovali u paketu bilo čak do 70% ukupnoga broja knjižnog materijala koji se kupovao za pojedini predmet su potpuno slobodno na tržištu, naravno uz provjeru sadržaja koji se u njima nalaze i nastavnici preporučuju njihovu upotrebu, ali i za njihovu upotrebu onda i snose odgovornost. Prema tome, neće se kupovati i ono po čemu se radi i po čemu se ne radi. To su najgrublje novine. Ima naravno čitav niz detalja o kojima će biti riječi. Naravno da smo predvidjeli i mogućnost da se pojave dva ili tri udžbenika sa istom cijenom. Te sve odredbe u novom prijedlogu zakona postoje na koji način se rješavaju ti problemi. Moram reći da isto tako evo neki dan je bio okrugli stol. Ja sam iznenađen sa nekim stavovima koji su bili tu izrečeni. Recimo iznenađen sam stavom koji je došao od strane nakladnika da ovaj zakon podupire korupciju. Ja ne znam tko kani korumpirati direktore, odnosno ravnatelje, odnosno učitelje. Mogu vam osigurati da Vlada to sigurno neće činiti. Ne vjerujem da će činiti učenici ili da će to činiti roditelji. Jednako tako je jedna interesantna teza koja je izrečena da je ovo loš zakon, ali da su dosadašnji svi zakoni bili jako loši. A loš je zakon zato što u izradi ovog zakona nisu direktno sudjelovali nakladnici. A ja opet mogu odgovoriti jedino da u svim ovim lošim ranijim zakonima su nakladnici direktno sudjelovali u pisanju tih zakonskih rješenja. Prema tome, ja sam potpuno uvjeren i odgovorno tvrdim da ovaj zakon uvodi reda u udžbeničku politiku i uopće u regulacije normalnih troškova i cijene koštanja pojedinog udžbenika.
Hvala. Gospodin Mance. Izvolite.
Evo ja se zahvaljujem na odgovoru i vjerujem da će i ovaj drugi dio kada se izaberu udžbenici i kada oni budu duže vrijedili da će itekako dobiti podršku i da će sigurno biti jeftinija nabavka udžbenika i jeftinije obrazovanje. Hvala vam.
Hvala. Kao konačno posljednji će postaviti pitanje gospodin zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje uputit ću gospodinu ministru Damiru Bajsu ministru turizma. Svi smo svjesni nakon uspješne turističke sezone, ja vjerujem da su i kolege i kolegice zadovoljni isto kao i svi turistički djelatnici i građani Republike Hrvatske, da podvukavši crtu nakon ove sezone možemo samo čestitati i ministarstvu i ministru Bajsu na dobro odrađenom i pripremljenom poslu. No, međutim i naš hrvatski turizam je uglavnom najviše razvije u priobalju od Istre do Dubrovnika, pa me interesira upravo ono što vjerujem da interesira i svekoliko pučanstvo, odnosno građanstvo Republike Hrvatske i sve nas ovdje, na koji način Ministarstvo turizma mislim razviti i onaj dio kontinentalnog turizma koji itekako ima veliki potencijal. A mislim da bi bilo kao i jedno potpitanje dobro čuti s obzirom da je ministar bio prisutan na sajmu turizma u Londonu, kao jednom od najvećih sajmova na svijetu, što je za zaključiti iz jednog takvog sajma, odnosno koja su predviđanja za sljedeću turističku sezonu? Hvala lijepo.
Gospodin Damir Bajs, ministar turizma. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala vam na pitanju gospodine saborski zastupniče. Reći ću da ste potpuno u pravu. Ova godina je bila teška, zahtjevna i neizvjesna zahvaljujući naravno otpornosti sektora, ali i mjerama Vlade, ova sezona je završila uspješno po hrvatski turizam i zbilja mi smo među najboljima na Mediteranu. Ono što ipak treba podcrtati jeste činjenica da u programu Vlade i u programu samog ministarstva piše da će se što se tiče razvoja turizma nastaviti na programima i na kontinentu, ali i na turističkim nerazvijenim dijelovima Hrvatske razvijati turizam. Činjenica je da samo 5% od ukupnog rezultata se ostvari na kontinentalnom dijelu. Mi imamo desetak novih programa, programa kao što su Zelena brazda, kao što su Turizmom kroz regije i mnogi drugi koji idu za time da razvijaju kao prvo sadržaje na kontinentu, da potpomognu one koji žele investirati svoj novac i trud u tu vrstu djelatnosti i da stvorimo naravno i smještajne i druge kapacitete. Ovo što me ohrabruje da smo to napravili i ove godine, a da je interes duplo veći nego prošle godine i to je nešto što treba pozdraviti. I hrvatski turizam treba zbilja imati jednu dugotrajnost kroz 365 dana u godini, ali isto tako načelno govoreći mora biti prisutan svagdje u Hrvatskoj. I to je lijepi način da se mogu plasirati i svoji vlastiti proizvodi kroz ovakav najjednostavniji način plasiranja turista koji je došao u tom segmentu. Što se tiče iduće godine, mogu naglasiti da se očekuje da ona bude nešto bolja nego ova godina. Međutim, kolege mi svi smo opisali ovu godinu kao godinu u kojoj je najbolje što je ona sada zapravo završila. Tako da minusi koji su veliki, prosjek minusa u svijetu je minus 8%. Kada gledamo naravno neke od europskih konkurenata, oni su i puno već. Grčka je na minus 22%, Španjolska na minus 10 itd. Jasno da je rezultat Hrvatske pozitivan. Međutim, rekao sam i prije i naglasio sam. Ne trebamo se zanositi sa mišlju da će biti lako u 2010. godini ni izdaleka. Prognoze za Europu su nula, možda plus jedan i situacija u kojoj jesmo i od nas iziskuje da budemo preaktivni. Vlada i ministarstvo su već lansirali mjere za 2010. godinu. Mi smo pravovremeni i prvi praktički na Mediteranu i mi ćemo nastaviti sa nizom mjera koje će se nastaviti sa ukidanjem viza i nadalje. Prema tome, očekujemo jednu tešku godinu 2010. ali godinu u koju će hrvatski turizam ući spreman. Hvala.
Hvala. Gospodin Boris Klemenić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre na ovako iscrpnom odgovoru i želim samo puno sreće u svim projektima i u pripremi za sljedeću turističku sezonu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. S tim smo završili Aktualno prije podne. Obavještavam da nastavljamo sa sjednicom u 15,00 sati sa točkama dnevnog reda o prijedlogu za izglasavanjem povjerenja potpredsjednicima i ministru. Molim zastupnike da ponesu ključiće, jer ćemo i glasovati nakon toga, nakon rasprave. I vidimo se u 15,00 sati sa ovim točkama dnevnog reda. Hvala lijepo. Gospođe i gospodo zastupnici i zastupnice, prelazimo na raspravu po dnevnom redu 15. sjednice Hrvatskoga sabora sukladno članku 223. Poslovnika. Predlažem da provedemo objedinjenu raspravu o prve 3 točke. To su, prvo, prijedlog za iskazivanje povjerenja mr. Darku Milinoviću, ministru zdravstva i socijalne skrbi za obnašanje dužnosti potpredsjednika Vlade RH. Drugo, prijedlog za iskazivanje povjerenja Ivanu Šukeru, ministru financija i za obnašanje dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske i treće prijedlog za iskazivanje povjerenja mr. Đuri Popijaču za obnašanje dužnosti ministra gospodarstva, rada i poduzetništva. Prijedloge akata ste primili poštom. Molim, ako se slažemo da objedinjeno raspravljamo sve 3 točke dnevnog reda, onda bi zamolio predsjednicu Vlade RH, gospođu Jadranku Kosor da uvodno obrazloži prijedlog. Izvolite gospođo predsjednice Vlade.
Hvala vam lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Gospođe zastupnice i gospodo zastupnici kao što vidite pred vama je prijedlog za imenovanje 2 potpredsjednika Vlade, gospodina Šukera i gospodina Milinovića. Isto tako prijedlog za imenovanje novog ministra gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodina Đure Popijača. Ja o njihovim životopisima, o tome što su u životu radili i što su napravili, što mislim da je isto tako iznimno važno reći, neću sada govoriti jer te životopise imate pred sobom pa vjerujem da su oni dovoljno respektabilni da mogu biti jedan od razloga zbog kojih ćete dići ruke za ove ljude. Znači za 2 potpredsjednika i ministra gospodarstva. Ono što želim uvodno također reći jer je bilo ovih dana i pitanja u javnosti, dakako da Vlada na sva pitanja mora odgovoriti, jest zašto još 2 potpredsjednika Vlade? Pa jednostavno zbog toga što je evo od početka mandata HDZ-ove vlade, znači od evo od zadnjih izbora 2007. HDZ kao najjača stranka imala 2 potpredsjednika Vlade. Znači to smo u prethodnom mandatu bili potpredsjednik Damir Polančec i ja. Nakon što smo imenovali novu Vladu, odnosno što ste vi dali povjerenje novoj Vladi, imali smo jednoga potpredsjednika iz te kvote. Potpredsjednik Polančec je otišao, prema tome dakle, ja predlažem 2 potpredsjednika, znači gospodina Milinovića i gospodina Šukera. Ono što je svakako jednako tako važno jest i prijedlog za izbor, odnosno za imenovanje novog ministra gospodarstva. Nakon odlaska ministra gospodarstva, gospodina Damira Polančeca, obavila sam niz razgovora sa niz ljudi, prije svega u konzultacijama oko mogućeg novog ministra. Te konzultacije su za neke trajale duže, za neke kraće, međutim moram reći da je sasvim sigurno jedna od činjenica bila i ta da Hrvatski sabor nije zasjedao i mislila sam da je dobro do nove sjednice svakako odlučiti se za novoga kandidata. Dakle za prijedlog vama, gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Puno puta sam ja zajedno s vama proteklih godina slušala o tome da treba učiniti sve za jačanje gospodarstva u Republici Hrvatskoj i da dakako treba dati šansu onima koji imaju iskustva, koji dobro poznaju prilike. O ovim vremenima moram reći i neprilike, dakle poteškoće s kojima se gospodarstvo u cjelini, ali i pojedine grane susreću. Zato mislim da ovaj prijedlog da se gospodin Đuro Popijač izabere za ministra gospodarstva je dobar jer ako je nešto činjenica onda je to činjenica da gospodin Popijač uistinu ne samo da dobro poznaje probleme hrvatskoga gospodarstva nego je i sam uistinu aktivno sudjelovao u mnogim procesima, ja mogu svjedočiti o onima koji su se, u kojima je kao jedan od partnera sudjelovala i Vlada, dakle mnogim procesima da se stvari promijene. To sada govorim i kao dugogodišnja članica Gospodarsko socijalnog vijeća u čijem radu je sudjelovao dugo godina također i gospodin Đuro Popijač, uistinu i aktivno vrlo realno i ja sam sigurna da ulazak gospodina Popijača, govorim vrlo otvoreno, u Vladu RH neće biti pogodovanje nikome, nego pogodovanje razvoju, stasanju gospodarstva u Hrvatskoj, ali isto tako zaštita svakog radnog mjesta, zaštita radnika i njihovih prava. Jer kome bi to više u interesu bilo da hrvatski radnik živi dobro nego gospodarstvenicima, poslodavcima, dakle onima koji o radnicima ovise, nama i vama ovdje i Vladi sasvim sigurno u iznimnom interesu jačanje gospodarstva pa naravno gospodarstvenika jer to onda u konačnici znači bolji život tih radnika, znači bolji život sviju nas. Tražila sam od gospodina Popijača da predloži svoj prijedlog rada i ono što sam dobila je uistinu zadovoljavajuće. To je na tragu programa Vlade RH koji vama predočen u srpnju. Programa Vlade RH koji ste prihvatili i na tragu toga programa jest i ovaj program kojim će se ja vjerujem vrlo brzo jer vremena imamo malo, moglo bi se reći da ga uopće nemamo kad se govori o rješavanju nekih problema, dakle da će gospodin Popijač pokazati da je bio uistinu pravi izbor. Ono što očekujem zajedno s vama jest prije svega brzi završetak ovog velikog posla oko privatizacije brodogradilišta. Dakle, brzi završetak toga posla, idemo u drugi krug. Međutim sigurno je da moramo u okviru Vlade, dakle prije svega u resornom ministarstvu, iznjedriti i planove ja ih zovem B ili C, znači planove za slučaj da taj posao u jednom dijelu ne bude onakav kako očekujemo. Svakako ponavljam još jedanput za očuvanje radnih mjesta tih ljudi, za očuvanje njihove egzistencije i budućnost njih i njihove djece. Ono što također dakako očekujem jest rješavanje velikih problema o kojima smo i danas na aktualnom prijepodnevu govorili u pojedinim granama. Primjerice tekstilne industrije. Dakle, gospodin Popijač novi ministar će sasvim sigurno imati doslovce nula sati, a kamoli uvođenja u posao. On mora rješavati probleme od prve sekunde. Spomenula sam već rad u Gospodarskom socijalnom vijeću. Moram reći da je njegova uloga u tom radu bila uistinu konstruktivna, pa evo i sada oko zadnjih pitanja koje je danas aktualno s obzirom na prosvjed ne svih, nekoliko sindikalnih središnjih, znači posla oko izmjena Zakona o radu. Moram reći da smo 15 mjeseci doslovce izgubili pokušavajući se dogovoriti oko nužnih izmjena Zakona o radu. To su izmjene koje moramo učiniti zbog prilagodbe toga zakona sa smjernicama Europske unije. Dogovorili smo se prije 15 mjeseci da budu samo tri izmjene i ništa drugo. Na tragu ponavljam prilagodbe sa smjernicama Europske unije, za zatvaranje poglavlja. Dakle, to nam je jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja. Tu je evo i uloga gospodina Popijača bila velika. Dakako da kada pokušavate riješiti neki problem, onda se prije svega očekuje od partnera koji su najzaineresiraniji da pokušaju doći do nekog kompromisa, to su u ovom slučaju bili sindikati i poslodavci. Kako se to u konačnici nije do kraja dogodilo, Vlada je naravno morala donijeti odluku. Mi smo donijeli odluku koja je na tragu zapravo kompromisa, ali uz tu odluku i molim vas da na to obratite pozornost, uz tu odluku i zaključak da se u roku od 60 dana od trenutka kada se te izmjene budu donijele, nastavi sa radom i da se radi prije svega na tragu novog Zakona o radu. Usput budi rečeno, mi smo dakle prije godinu dana i više se dogovorili da nakon što odradimo ove nužne izmjene Zakona o radu, da se ide na izradu novoga. I prema tom planu taj novi Zakon o radu trebao bi biti gotov do kraja ove godine. Dakle, izgubili smo cijelu jednu godinu, jer se nismo uspjeli dogovoriti. Ovo je sada taj kompromis. On po mom uvjerenju uistinu ne šteti radnicima. On je bolji od sadašnjih odredaba Zakona o radu u svim njegovim dijelovima, pa i u onom o radu na određeno vrijeme. Jer spomenut ću samo jedan detalj, jer do sada, znači radi se o tri godine, od tri godine u kojem se poslodavac može imati nekog zaposlenog na određeno vrijeme. Međutim, do sada je to bilo na istim poslovima, a sada u ovim izmjenama mi predlažemo da bude na različitim poslovima. Spominjem dakle to u kontekstu prijedloga da gospodin Đuro Popijač bude izabran za ministra gospodarstva, rada i poduzetništva. Mislim da mu uistinu, a svakako da ćemo i zajedno kontrolirati što ministar radi, prije svega mi u Vladi, ali onda vi kao zastupnice i zastupnici, neće moći prigovoriti da je pogodovao ili pogoduje krupnom kapitalu, jer to uostalom ne bi vilo prihvatljivo prije svega za Vladu Republike Hrvatske. Iz programa koji je predočio gospodin Popijač meni koja predlažem da ga podržite danas, među ostalima evo izdvajam novi investicijski ciklus, znači sve one mjere i poslove koje ćemo morati učiniti za dodatno jačanje investicija u Republici Hrvatskoj. Nešto što mi se osobito sviđa i o čemu sam i ja govorila i mnogi drugi članovi Vlade, ali i vi gospođe i gospodo zastupnici, da moramo naprosto u jednom dijelu mijenjati i naš pristup radu i filozofiju rada općenito. I to će biti jedna od tema rada jednoga ministra, dakle sasvim sigurno drugačiji pristup obvezama i podnošenju tereta. Tu naravno mislim i na ulogu sindikata općenito u Hrvatskoj, ali i na ulogu poslodavaca svatko mora uključujem tu naravno i Vladu, kao trećeg socijalnog partnera, nositi svoj dio tereta, ali i svoj dio odgovornosti u vremenima krize u kojima živimo. Evo, dame i gospodi ima još puno novih prijedloga među ostalim, a to je na tragu skorašnjih prijedloga i vama o tome što ćemo i kako ćemo sa privatizacijom, sa Hrvatskim fondom za privatizaciju. Mi ćemo predložiti jedan novi model u tom smislu, ali isto tako evo na tragu zaštite radnih prava, jačati ulogu gospodarsko-socijalnog vijeća, jačati ulogu socijalnog partnerstva i to je možda ono što mi se u prijedlozima gospodina Popijača i najviše sviđa. Jer on upravo ističe jačanje socijalnog partnerstva kao jednog od temelja svoga rada. Ali isto tako mislim da je važno povezati uz sve to, odnosno bolje rečeno uvezati i hrvatsko obrazovanje u Republici Hrvatskoj, dakle da se mladi ljudi uistinu obrazuju za ona zanimanja koja će im omogućiti da sutra nađu posao da se zaposle i da uistinu dostojno i dostojanstveno žive od svoga rada.Evo dame i gospodo to su ukratko neki od razloga zašto mislim da je gospodin Popijač dobar izbor. A što se tiče dva potpredsjednika dakle gospodina Šukera i gospodina Milinovića, mislim da je jasno ali evo ja ću to reći. Gospodin Ivan Šuker bit će zadužen i to doslovce od današnjeg dana da uz to što je ministar financija, objedinjava sve ono što se u najširem smislu može svrstati u gospodarstvo. Dakle, mi imamo iznimno puno mogućnosti koje još sigurno nismo dovoljno iskoristili, dakle od poljoprivrede preko industrije, ali svakako do turizma uvezivanje na različite načine, jer sasvim sigurno u tom smislu ako izdvojite samo turizam i poljoprivredu Hrvatska može postati doslovce brend turistički zemlje u kojoj će se na stolu turista nuditi ono što je taj dan ekološki uzgojeno, ubrano i stavljeno na stolove. Evo to je jedna recimo od naših ideja. Dakle, objedinjavanje svega. Žestok rad na tom objedinjavanju i radu, na snaženju gospodarstva od prve sekunde. A što se tiče ministra Milinovića kojeg predlažem za potpredsjednika Vlade njegov posao je jednako težak. Ministar Milinović je ministar zdravstva i socijalne skrbi. Međutim, prema našem mišljenju ima iznimno puno prostora za sređivanje cijelog sustava socijalne skrbi. Gledam to naravno u kontekstu činjenice da će od 1. siječnja 20.10. konačno gotovo u svoj punini profunkcionirati OIB. Mislim da će nam se tu otvoriti nove mogućnosti za jačanje socijalnih potpora svim razinama onima kojima to uistinu treba i naravno sa oduzimanjem ako hoćete onima koji se skrivaju iza različitih paravana i pokušavaju naravno prevariti i državu ali prije svega varaju sebe. Ima puno mogućnosti koje su neiskorištene za povezivanje razina države, dakle Vlade, ministarstava ali i lokalne uprave i samouprave. Dakle, puno i novaca i snage ide sa različitih razina a često imamo dojam da oni pa vidjeli smo to sada i kod udžbenika kojima stvarno treba ne dobiju dovoljno. I dakako, tu je i briga i skrb oko onoga što se u najširem smislu dakako uz Ministarstvo hrvatskih branitelja stavlja u okružje brige o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Posla će biti puno. Ja sam uvjerena da će ljudi koje predlažem na ove dužnosti, dakle dva stara ministra ne po godinama dakako, stara ministra po stažu koje predlažem za potpredsjednike i novi ministar gospodarstva, rada i poduzetništva. Evo, dame i gospodo ako bude potrebe mogu još obrazložiti ove svoje prijedloge ali evo na kraju ovoga uvoda predlažem da date svoj glas i potporu ljudima, novim starim ljudima koji će vjerujem dati novi zamah i polet u radu Vlade i ispunjavanje svih zadaća Vlade do kraja mandata 2011. godine. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravljam netočan navod predsjednice Vlade koja je mislim jedno petnaestak puta spomenula naziv ministarstva za koje je kandidat ministarsko mjesto gospodin Popijač. To se ministarstvo zove Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. Svega u jednom navratu je spomenuto ovaj rad i poduzetništvo. Da ovo nije sitničarenje i cjepidlačenje govori činjenica da su kompetencije za ministra gospodarstva i za ministra rada potpuno različite. Jedna šizoidna situacija u kojoj će se gospodin ministar naći očigledno nije osviještena iz same činjenice da vi to niste ili ste ovako olako u svome izlaganju spojili. I drugi netočan navod, nikakav kompromis o Zakonu o radu nije postignut. Da je postignut kompromis ne bi bile danas barikade u Radićevoj ulici koje su spriječile dolazak sindikalnih predstavnika ovamo na Trg Sv. Marka.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, uvažena gospodo ministri, budući potpredsjednici, zastupnici. Danas je Ministarstvo gospodarstva zasigurno jedno od najnezahvalnijih ministarstava hrvatske Vlade. Zašto? Tu je problematika o kojoj je govorila predsjednica, znači brodogradnja. Brodogradnja je u takvim problemima da kad bi imala možda jedno posebno ministarstvo ja mislim da u ovom trenutku to ne bi bilo nikakvo pretjerivanje. Industrija s druge strane nam se urušava, izvoz nam stagnira, nijedna gospodarska grana nije imuna na korupciju. Dovoljno je spomenuti "Podravku", jedan "Varteks", "HEP", "Hrvatske autoceste", "Hrvatske željeznice", ne znam, da ne govorim o INA-i sad u plinskom biznisu. Pred nekoliko sam pročitao jednu vijest da general Čermak haški uznik ulazi u taj biznis zamislite sa 100 milijuna eura. Kako si čovjek postavlja pitanje. Ali da je dobro instruirao neke kolege koji su danas u predsjedničkoj utrci to očigledno je. No, sad idemo dalje, krenimo dalje. Program ministarstva nažalost u ovom trenutku nismo čuli i ja ono što žalim da nema naprosto programa ovog Ministarstva gospodarstva i ako sve bude išlo ovako kao što ide do sada onda će to naprosto biti katastrofa. Postavlja se pitanje tko je za ovu situaciju u ovoj zemlji kriv. Ja bih se usudio reći da su to vlade. Da budem iskren ne znam što je trebalo recimo guverneru Hrvatske narodne banke da u zadnjem intervju "Novom listu" odnosno "Glasu Istre" proziva 3. siječanjsku administraciju. Zatim su tu tajkuni, oni koji su vodili tvrtke, oni koji su nešto od ove zemlje preuzimali za ništa, oni koji su preko of shore tvrtki iz Hrvatske iznosili desetine milijuna eura. Pa zatim je možda ovdje za ovo stanje kriva i sama Hrvatska narodna banka, njena politika jake kune koja je pogodila mnoge izvoznike, koja je stimulirala svo ovo vrijeme uvoz, koja je kočila jedan turistički i industrijski razvoj kroz investicije iako mi je jasno da danas kunu treba čuvati kao zjenicu oka svoga jer su građani, jer je gospodarstvo do te mjere prezaduženo da neka promjena tečaja naprosto sve bi ugrozilo. I konačno, na četvrtom mjestu kada govorimo o toj odgovornosti vis a vis te gospodarske svakodnevnice tu je možda i ta politika nas kao građana ili naših sugrađana "Ništa nećemo, protiv svega smo." a u zadnjih četiri, pet godina mi smo naprosto otjerali svakog relevantnog investitora. Izgubili smo investicije u iznosu od 4, 5 milijardi eura čime se u ovoj zemlji moglo otvoriti 40, 50 tisuća radnih mjesta a više od tog broja biti će iz izgubljeno u ovoj 2009. godini. Znači, samo jedan podatak. U prvih devet mjeseci mi smo samo u industriji izgubili preko 42 tisuće radnih mjesta. 2010. biti će zasigurno i teža godina od 2009. Moguće je da ćemo u 2010. izgubiti još 50 tisuća radnih mjesta u industriji i ako se to dogodi to će biti katastrofa za sve nas, za zemlju itd. Samo u jednoj županiji u Republici Hrvatskoj industrijska je proizvodnja prva gospodarska grana, to je dole u Istri. Ali sad pođimo redom. Gdje je problem? Hrvatska je kao što rekoh početkom godine imala negdje oko milijun i 600 tisuća osiguranika, znači radnika. Danas ima ispod milijun 570 tisuća. Do kraja godine past ćemo negdje milijon 560 tisuća. S druge strane imamo milijun 100, gotovo 170 tisuća umirovljenika. Početkom godine omjer između radnika, umirovljenika bio je 1,4 naprama, danas je 1 naprama 1,35. U Istri je negdje 1 naprama 2. Sve zajedno katastrofa. I kad bi sve nezaposlene pretvorili u zaposlene, taj omjer bi bio 1 naprama 1,8. Znači svi ćemo se složiti, najbolja politika bila bi politike pune zaposlenosti, ali šta ćemo kada je sve uništeno, sve pokradeno, sve upropašteno. I sad mi možemo eto govoriti i u izmjeni tog radnog zakonodavstva, mirovinskog, ali mislim da je puno toga kasno već, ako ne kažemo tko je za ovu situaciju odgovoran. Prvo gdje će se vjerojatno ministar nasukati, to je brodogradnja. Ali prije toga samo dvije riječi da kažem o konkurentnosti. Hrvatska je, šta ja znam, po toj konkurentnosti između Bocvane i Obale slonovače. Tko je za tu nekonkurentnost kriv? Da li su za to krive samo vlade, ili su možda za to krivi i ljudi, recimo poput Marinca koji je bio na čelu tog vijeća, a koji su neki kandidati sad u ovo vrijeme itekako štitili. Vi, gospodine Popijač, a ja vam želim svaki uspjeh da se razumijemo, poznajete poslovnu elitu Hrvatske, vjerojatno najbolje od sviju nas u ovome Domu. Tu kao, znači u toj poslovnoj eliti, kao i u Saboru, kao šta ja znam u strankama, bolnicama, upravi ima sjajnih ljudi, ali i onih koji su od države sve dobili za ništa, a zapravo nikome vratili ništa. Za početak mislim da bi bilo dobro kada bi se objavilo sve tvrtke koje su 2009. radile recimo sa državom na cestama, sa HEP-om itd., i onda ćemo primijetiti preko toga svu bijedu hrvatske poslovne elite. Mali ti obrtnici, poslodavci, zanatlije, obrtnici itd., pa oni su u ovom trenutku usuđujem se reći čak i veća sirotinja od radnika koji rade kod njih. Ali ovi tajkuni, šta se sada dešava. Doslovce u pravom smislu te riječi žele državu, jer su osjetili da u ovoj državi još ima nešto što se da čerečiti, i sada žele institucije od predsjednika možda sutradan premijera, ili Vlade, podrediti sebi, odnosno vlastitom interesu. Oni danas naprosto bez države ne mogu, jer su svjesni da ako ne preuzmu državu, da će mnogi od njih, pod navodnicima, propasti poput Glembayevih. I zato eto nekih kandidata koji su interes kapitala koji na taj način nastupaju na ovim izborima. No da se vratim ja sad na brodogradnju. Svjetska brodogradnja je u stagnaciji, hrvatska brodogradilišta izuzev Uljanika su gotovo bankrotirala, slobodno se to može reći, ali da ne bi nekome palo na pamet da tu brodogradnju danas gurne u stečaj, jer će stečaj biti skuplji i od ovako skupog održavanja hrvatske brodogradnje. Naprosto Hrvatska za brodogradnju nema nikakve alternative. Jednom riječju Hrvatska nema zamjenu za našu brodogradnju, ma kakva god da u ovom trenutku je. Kada bi gurnuli brodogradnju u stečaj, pa normalno da bi banke istoga časa aktivirali svoja jamstva i da bi eto u stečaju nakon toga završila i hrvatska država. Istina je, i to treba reći hrvatskoj javnosti da svaki radnik naših brodogradilišta, izuzev Uljanika, dobija potpore u iznosu od čak 228 tisuća kuna. Radnik u poljoprivredi, ne onaj mali koji radi ne znam na njivi, dobiva oko 95 tisuća kuna potpora, prerađivač u prerađivačkoj industriji, radnici dobivaju potpore negdje oko 11 tisuća kuna, ali ako izgubimo brodogradnju mi ćemo naprosto izgubiti i industrijsku prepoznatljivost ove zemlje. Uljanik, evo samo jedan podatak, ima 9 brodova za milijardu 50 milijuna dolara. Split isto ima 9 brodova za 650 milijuna USA dolara. Znači razlika po brodu između Uljanika i Splita je 45 milijuna dolara. Uljanik, ako za 3 mjeseca ne zaključi recimo nove poslove također će biti u velikim problemima nakon 2011. i zato već sada razmišljaju da sami od sebe naruče dva broda, kako bi naprosto mogli ostati u toj tržišnoj utakmici. Kako će to na kraju izgledati, što bi to trebalo učiniti za hrvatsku brodogradnju, gospodine POpijač odite dole u Pulu do Radolovića, Brajkovića, nije bitno. Neka država očisti bilance i neka što prije nekoga pronađe do dokapitalizira brodogradilišta. A da li će se to dogoditi ostaje da se vidi, a možda bi u nekom prijelaznom vremenu trebalo novcima naših investicijskih fondova, mirovinskih itd. graditi brodove u našim brodogradilištima. Izlaz iz krize jasno je da ga nitko u ovom trenutku ne vidi, kada znamo da će 2010. biti teža godina od 2009. Ja volim reći da bi Hrvatsku trebalo istrijanizirati, što pod tim pojmom podrazumijevam? Izvoz, uvoz u Istri je pokriven, taj uvoz sa 90%. Prva gospodarska grana nam je industrija. Veliki sustavi uglavnom posluju bez ijedne kune državnog jamstva. Oni su stabilni, nezaposlenost je negdje oko 7%. Međutim broj zaposlenih … [[Govornik se ne razumije.]] danas je negdje sa 75 tisuća porastao na 90 tisuća, a opet jasno je da ima toliko problema da pitanje da li će oni mali o kojim sam govorio uopće preživjeti. Tko je odgovoran za ovaj gospodarski trenutak? Na prvom mjestu ja stavljam tajkune. Tu je jasno država. Tu je i Hrvatska narodna banka. Još jedanput ponavljam, da danas u ovim okolnostima kunu treba čuvati kao zjenicu oka svoga i to je ona naša politika ništa nećemo. Svijet se počeo na svu sreću oporavljati od krize. Industrijska proizvodnja ili taj GDP u Americi raste za nekih 3,5%, u Europskoj uniji za 1%. Oni koji su izvozno orijentirani vjerojatno će osjetiti neku korist od svega toga, a oni drugi koji posluju na tržištu Republike Hrvatske prolazit će itekako ozbiljnu agoniju. Jedna rečenica koju je rekla predsjednica Vlade, meni se strašno dopala, da treba mijenjati filozofiju rada, da se ne na neki način treba vratiti tom kultu rada. Jasno je da treba i ta proračunska štednja, treba na neki način potrošnju potaknuti, ne znam potaknuti banke da prate gospodarstvo. Rohatinski, čitam ga, kaže nema više prostora za pad kamata, međutim postavlja se pitanje tko će vraćati kredite i zato na neki način treba jačati upravo tu potrošnju građana kroz manju kamatnu politiku. Hrvatska narodna banka sa jakom kunom ja bih rekao razorila je one ekonomije koje su izvozno orijentirane pa i ovaj turizam. Treba taj kriminal istjerati iz tih velikih javnih sustava, "Podravke", "Brodogradilišta", "HEP-a", "HAK-a", potaknuti investicije iz svijeta itd. Druga stvar počet normalno osiguravati devize. U jednom istupu kojega sam skinuo sa stranica HNB-a kaže gospodin Rohatinski, doslovce citirat ću ga: "Da u Forbsu je bilo postavljeno pitanje za milijun dolara je li u takvim uvjetima u državi stabilan tečaj?" Jasno misli na Hrvatsku i on kaže: "Odgovor je da. Uz postojeće modalitete" kaže "on je održiv dokle god nekako uspijevamo otplaćivati dugove i dok nam je inozemstvo spremno odobravati nove kredite." Mi smo gospodo zapravo pri dnu. Mislim da davati danas lažnu nadu je licemjerno. Kaže Lovrinčević nedavno da će se Zagreb razvijati u ovoj krizi brže od ostalih u RH. Normalno da je Zagreb glavni grad svih građana Hrvatske, ali ja ne želim da se Zagreb razvija brže od Dalmacije, Istre, Like, Slavonije, Zagorja i da drugi budu još jače izloženi ovoj krizi. Što je sa revizijom pretvorbe? E sad to je možda ključan moment. Vi dolazite gospodine Popijač iz Udruge poslodavaca. Mi sada unosimo u Ustav odredbe o nezastarijevanju revizije pretvorbe. E sad ja vas pitam da nam odgovorite hoćete li te odredbe sprovoditi ili ćete ih propustiti našim sudovima koji su kakvi već jeste. Ono što ja osobno smatram da biste trebali objaviti sve off shore tvrtke za uvoz. Iz zemlje u zadnjih 10 godina je izašlo preko 200 milijardi dolara u 10 godina, sigurno je 5% tog novca na neki način oprano, na nekim tajnim računima od Lihtenštajna, Švicarske, ne znam gdje. Čak bih rekao da se više kralo 2003. do danas, nego '90-te kroz pretvorbu. Danas se Hrvatska jasno brani poštenjem, danas se i gospodarstvo brani poštenjem, danas se građani Hrvatske brane poštenjem, a ja vama gospodine ministre želim svaku sreću, ali isto tako recimo otvoreno našem narodu što ih čeka 2010. godine. Bojim se da slijedi veći PDV na kruh, na mlijeko. Još teža naplata kredita, daljnji gubitak radnih mjesta, a u ovome trenutku nažalost mi smo dobili nikakav suvisli program osim ovoga intervjua da gubitašima neću dati niti kune, a uspješne će tvrtke dobiti 2 milijarde kuna. I što se tiče vremena i nadzora, gospodine Popijač, budite uspješni u ovom ministarstvu, ja vam želim svako dobro i nadzirite hrvatsko gospodarstvo bolje nego HRT koja i mene danas tuži za 110 tisuća kuna.
U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice, ministri, kolegice i kolege. Pred nama je evo jedna promjena koju apsolutno klub HDZ-a podržava. Zbog čega je podržavamo? Zato jer ove kadrovske promjene ojačavaju 2 ključna resora u Vladi, resor gospodarstva i resor socijalne skrbi. Zašto resor gospodarstva? Zbog toga što pri izlasku iz krize treba nove reforme, treba nove vizije, trebaju nove strategije. Zato što pri izlazu iz ove gospodarske krize u koju smo ušli na valu svjetske gospodarske krize treba riješiti čitav niz aktualnih problema. Velik broj gubitaša, sjetimo se samo problema našeg "Brodogradilišta" treba promijeniti način upravljanja u državnim poduzećima, a sve te gospodarske reforme naravno povlače i posebnu brigu za socijalnu skrb jer socijalna skrb se mora rješavati istodobno. Zato imamo pred sobom evo novu kadrovsku strukturu koja obuhvaća ministra Ivana Šukera, gospodina Đuru Popijača i ministra Darka Milinovića na nove funkcije. Zašto ih podržavamo? Gospodin Šuker je pokazao u niz godina svoje aktivnosti, pogotovo sada u vrijeme kada je bio ministar financija, da je čovjek koji ima viziju, čovjek koji može sagledati ukupne interese Hrvatske, čovjek koji je uložio ogromnu energiju da se smanji deficit državnog proračuna i danas možemo reći sa pohvalama da je deficit državnog proračuna u Hrvatskoj puno manji nego u 90% zemalja članica EU. To je posebno značajno za zemlju čiji je proračun na današnjoj razini, čiji je proračun u fazi smanjivanja zbog gospodarske krize i gdje bi novi deficit proračuna značio novo zaduživanje, novu apsorbciju kapitala zbog potreba proračuna što znači da ne bi bilo kapitala za poduzetnika. I tu je ministar Šuker pokazao veliku odlučnost, znanje, a često puta i hrabrost. I moramo reći da je ponekad preskroman pa ne ističe da je dobio veliku nagradu prošle godine. Top ten reformer, nagrada Svjetske banke Republici Hrvatskoj za ostvarene reforme gospodarstva i certifikat o članstvu ministra Ivana Šukera u klubu refomatora to je posebna nagrada za izvanredne uspjehe u provođenju reformi poslovnog okruženja, cjelokupnog poslovnog okruženja. Dakle, mislim da je s time dokazao da je nadrastao ja bih rekao poziciju ministra financija i da definitivno može sagledati cjelokupno hrvatsko gospodarstvo i na toj poziciji biti kreator. Posebno je važno da su odvojene funkcije potpredsjednika za gospodarstvo od funkcije ministra gospodarstva jer na taj način se oslobađa vrijeme i energija potpredsjedniku za resor gospodarstva da bude kreativniji i da odvoji više vremena za kreiranje budućnosti, a ne samo za liječenje rana sadašnjosti. Gospodin Đuro Popijač, ugledni čelnih Hrvatske udruge poslodavaca. Stručnjak koji je dokazao na brojnim funkcijama da je dobar organizator, da je energičan, da je poduzetan i iznad svega da je u stanju rješavati ključne velike probleme, a čekaju ga veliki problemi. Smatramo da je svojim odgovornim obnašanjem dosadašnjih dužnosti apsolutno dorastao tom zadatku i da će Ministarstvo gospodarstva krenuti jednim novim smjerom prilagodbe upravo u ovim trenucima izlaska iz gospodarske krize, bolje rečeno saniranu posljedica gospodarske krize. I ne na kraju doktor Darko Milinović koji će preuzeti kao potpredsjednik posebnu brigu za socijalni resor pokazao je da kao ministar zdravstva i socijalne skrbi značajno unaprijedio socijalnu skrb, da je izvanredno vodio projekt svjetske banke za razvoj socijalne skrbi, uveo je čitav niz inovacija, čitav niz racionalizacija i u trenucima gospodarske krize socijalna skrb nije zakazala i to je najvećim dijelom posljedica njegovih aktivnosti i njegova zasluga. U ovim trenucima posebno je važno ojačati upravo to potpredsjedničko mjesto, jer socijalna skrb u kriznim vremenima ima poseban značaj, o tome ne treba govoriti, pogotovo u reformama koje slijede u prilagodbama koje slijede, Europskoj uniji. Kao što je rekla potpredsjednica Vlade, OIB-u koji će u resoru socijalnih pomoći zavesti reda i osloboditi dodatna sredstva za one koji su stvarno u potrebi. Evo zbog ovih karakteristika trojice članova Vlade, klub Hrvatske demokratske zajednice izriče potporu i podupire prijedlog predsjednice Vlade. Hvala.
Hvala. Imamo jedan ispravak gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ovako ispravila bih netočan navod gospodina Hebranga uz dužno poštovanje potpredsjedniku Vlade budućem, gospodinu Milinoviću. Međutim, obzirom da je on predsjednik Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, ja ga nisam nijednom čula da je rekao da je ministar socijalne skrbi, osim da je ministar zdravstva. Od kada je dakle reforma socijalne skrbi je trebala biti još 2007. gotova još nije gotova. Dakle niti jedan zakon nije izašao iz toga Ministarstva zdravstva i socijale skrbi. I zato ću biti protiv. Jer mislim da je onaj dio socijalne skrbi totalno zapušten i ne znam zašto bi se baš ministar Milinović bavio socijalnom skrbi u Vladi. Hvala lijepo.
To nije ništa ispravljeno, nego ste iznijeli svoje mišljenje. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, ministri, gospodine Popijač, kolegice i kolege. Za ovaj prijedlog rekonstrukcije Vlade koji nam se predlaže, ima jedna narodna, a veli "Puno babica, kilavo dijete". Naime, umjesto jednog lošeg bivšeg ministra gospodarstva, nama se predlaže dva ministra s unaprjeđenjem u potpredsjednike Vlade i novi ministar gospodarstva i tri savjetnika predsjednice Vlade. Prijedlozi rješenja svode se na kadrovsko prelijevanje iz šupljega u prazno, s jednim osvježenjem, ali ponavljam, podcrtavam, s jednim osvježenjem u ministru gospodarstva, ali istovremeno s upitnim mogućnostima. Pri tome mi u klubu Hrvatske narodne stranke smatramo i uvjereni smo da njegove stručne i organizacione sposobnosti nisu uopće upitne, ali je upitan potencijal sustava u kojem on treba djelovati. Naime, postavljanjem ministra zdravlja npr. Darka Milinovića, ministra financija Ivana Šukera za potpredsjednike Vlade, prijedlog je upitan s nekoliko aspekata. Prvo. Zašto i zbog čega dvojica? Ako je trebalo popuniti Polančecovim odlaskom upraženo mjesto potpredsjednika za gospodarska pitanja i ako je odlučeno da je to ministar Šuker, čemu onda promaknuće ministra zdravstva Milinovića? Naime, samo jedan primjer kada govorimo o ministru MIlinoviću inzistiranjem na rigidnom i nehumanom Zakonu o medicinsko potpomognutoj oplodnji, ponavljam ministar Milinović je ministar zdravlja, ovim prijedlogom predsjednica Vlade mu sada povjerava reformu socijalnog sustava. Temeljem iskustva na tzv. reformi zdravstva, gotovo je sigurno na užas nacije da će vjerojatno koncipirati formu socijalnih sustava. I mislim da građani imaju razloga biti zabrinuti. Nadalje, imenovanje ministra Šukera za potpredsjednika Vlade zaduženog za područje gospodarstva je također po mišljenju nas u klubu Hrvatske narodne stranke korak unazad koji ni novi ministar gospodarstva Popijač ne može popraviti. Nadalje, upitan je odnos savjetnika, potpredsjednika, ministra gospodarstva, potpuno nejasno tko tu odlučuje, tko tu planira i tko je odgovoran. Ulazak gospodina Popijača u Vladu imao bi pozitivan pravac kada bi ministar Popijač imao mogućnost kreiranja gospodarske politike, ali već smo čuli i na početku mu je odmah rečeno, da će ministar Popijač provoditi dosadašnju vladinu politiku. Iz toga se može zaključiti da ministar Popijač nije trebao ni ulaziti u Vladu, osim što bi trebao služiti kao pozitivan primjer otvorenosti Vlade za nove ideje, ali u praksi sve ostaje po starom receptu. Po receptu dosadašnjeg ministra Šukera koji kada se god vrati iz svijeta sa novim kreditom, dolazi sretan kao da nosi poklon, a ne novi dug. Novi ministar Popijač dolazi iz redova poslodavaca i sigurno zna što treba realnom sektoru. I mi u klubu Hrvatske narodne stranke ga potpuno podržavamo. Dapače, u međusobnoj kombinaciji suglasili smo se da hitno hrvatskoj privredi treba jedan interventni fond, suglasili smo da se trebaju promijeniti određene zakonske izmjene, pokrenuti određene zakonske izmjene. A tu smo mi u klubu Hrvatske narodne stranke ponudili izmjene Zakona o javnoj nabavi a kojim bi se riješila nelikvidnost i poticanje nelikvidnosti od strane javnih sektora i u čitavom nizu elemenata smo potpuno suglasni kad govorimo o gospodarstvu. Međutim, ovdje nije pitanje njegove kvalificiranosti, ali je veliko pitanje koliki će mu se prostor otvoriti. Da je pozvan u Vladu da stvari mijenja ili da podijeli odgovornost s uvijek kritičkim raspoloženim poslodavcima? Nadalje, želimo istaknuti pitanje savjetnika. Još uvijek se ne zna da li su dva savjetnika u sukobu interesa ili nisu. Još uvijek to ne znamo. Kad tome dodamo i namjere poticajnog savjetnika Škegre malo privatnog malo državnog interesa svi zajedno možemo zaključiti da od svega ovoga ponovo ostaje jedna zamagljena situacija i kupnja još nekoliko mjeseci tapkanja u mjestu i na rikverc. A kad se razmagli Hrvatska će biti u još težoj ekonomskoj situaciji. I u ovom trenutku kad se Hrvatska mora konačno jasno i iskreno suočiti sa stvarnim stanjem u gospodarstvu i društvu promjene figura neće se postići mnogo a posebno je upitno obzirom na činjenicu da su neke figure u timu kreatori dosadašnje ekonomske politike čije rezultate nedvojbeno možemo smatrati izuzetno poraznima. Hrvatska se nalazi na jednom raskrižju. Da li nastaviti dosadašnjim putem i pasivno čekati da se dogodi dužnička kriza ili da li ćemo napustiti dosadašnju ekonomsku politiku te pokrenuti gospodarsku politiku kao razvoj gospodarske aktivnosti i povećanje zaposlenosti kao ciljeve. Snaga novog ministra gospodarstva gospodina Popijača u postojećoj Vladi bit će na provjeri već prigodom izrade proračuna za slijedeću godinu, proračunu u kojem će se vidjeti hoće li on uspjeti napraviti revoluciju u sustavu državnih subvencija preusmjeravajući s gubitaša na perspektivna poduzeća a posebno izvoznike. Bojim se da neće dobiti jednaku potporu unutar Vlade za radikalne poteze jer za to je naime potrebna jaka politička volja koju dosadašnji sastav Vlade nije pokazao a Hrvatskoj su nužni i potrebni odlučni i brzi potezi. Za provođenje nužnih, bolnih i drastičnih rezova Vlada bi trebala imati mandat s čvrstom izbornom potvrdom. Iz cijelog niza razloga ova HDZ-ova Vlada i koalicija više ga nemaju. Mogu ga dobiti samo na izborima. I koga god građani da izaberu može nastupati odlučnije od sadašnje vlasti koje su vrijeme i okolnosti definitivno pregazile. Ni ekipa ni program na kojem je HDZ dobio izbore više ne postoje. Pogotovo je takva izborna provjera važna s obzirom na to da je Hrvatska osuđena na suze, na odricanja i izuzetno puno znoja. Posezanje za još jednim kadrovskim rješenjem izvan stranačkih redova vladajuće stranke i njenih koalicijskih partnera dodatno otkriva upitnost kadrovskih potencijala vladajućih. Kako koji sustav kolabira tako Vlada biva prinuđena tražiti pomoć izvana. Nesposobnošću ministara iz vlastitih redova uništili su povjerenje građana u pravosuđe, rad policije i sposobnost vođenja gospodarstvom. Ministar znanja i obrazovanja je sam napustio brod koji tone zajedno sa svojim kapetanom. I prava pitanja koja se nakon svega ovdje postavljaju su slijedeća, tko je slijedeći i do kada će ovo trajati. Za borbu s recesijom i savladavanje više ne samo ekonomske krize naciji i zemlji je osim antirecesijskih mjera nužno i buđenje optimizma. Vjera u smisao odricanja i u bolje sutra. Ovo danas Hrvatska nema. Ona se davi u jadu i nemoći, i potrošena vlast ne može nikome udahnuti nadu i onaj nužno potreban ljekoviti osjećaj novog početka a kojega mogu pokrenuti samo novi izbori. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dva ispravka. Prvo gospodin Andrija Hebrang ispravak.
Gospodine predsjedniče, ispravljam deset netočnih navoda u vezi gospodina Popijača koji su unaprijed već osudili a čovjek nije niti došao na svoju funkciju. Da ih ne nabrajam, svih deset su potpuno netočni jer gospodin Popijač još nije u operativnoj funkciji uopće da pokaže što može i zna. Dakle, unaprijed smo ga osudili netočnim navodima. Za gospodina ministra Milinovića citiram: "Na užas nacije restrukturirat će socijalnu skrb kao što je i zdravstvo.". Nacija uopće nije užasnuta sa tim restrukturiranjem jer sve javne ocjene daju ocjenu dobar i prema gore, a uvjeravam nijedne europske zemlje zdravstvo ne može dobiti bolju ocjenu. Dakle, nema užasa nacije jer i u teškoj gospodarskoj krizi svi imaju zdravstvo sve besplatno uključujući i proračun koji pokriva čak i dopunsko osiguranje što nema više nijedna zemlja u Europi.
Hvala. Ispravak gospodin Stjepan Milinković.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Koračević je netočno rekao da provođenje reforme zdravstvenog sustava izaziva užas nacije. Netočno. Naime, reforma zdravstva pokazuje apsolutno uspjehe, posljednjih dana tome svjedočimo. Užas bi nastao kolega Koračević da nije došlo do reforme. Pitam vas kako bismo čekali ovu pandemijsku gripu i sve ostale izazove koji stoje pred Ministarstvom zdravstva i osnovni sustav. Hvala lijepo.
Ispravak gospođa Suzana Bilić-Vardić.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega je u nizu netočnih navoda, ja bih ispravila jedan. Citiram: "Hrvatska je osuđena na suze, odricanje...", dalje nisam čula. To naprosto nije točno kolega. Hrvatska je osuđena ali na vaše neistine, na dezinformacije, na vašu kuknjavu i na vaše nestrpljenje da sačekate da ova Vlada do kraja odradi svoj mandat. Strpite se, a ni tada nemate šanse. Hvala lijepa.
U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice zastupnici, poštovani predsjedniče Sabora, gospodo iz Vlade. Bez obzira što je ova rasprava objedinjena tijekom rasprave mislim da bi se rasprava podijeliti na dva dijela. To je rasprava o izboru potpredsjednika Vlade jer to su ljudi koji su dijelom u ovom mandatu, a drugi slučaj je u oba dva mandata radili u ovoj Vladi, koji su suodgovorni za današnju situaciju u kojoj se Hrvatska nalazi. Prva dva prijedloga, to su ljudi odnosno ministri koji su držali ljestve bivšem odbjeglom premijeru Sanaderu cijelih ovih šest godina koliko su vodili Hrvatsku prema rubu provalije odnosno prema propasti. Još se ne zna da li će u provaliji završiti. Dok smo donosili odluku u stranci kako ćemo glasovati o ovim prijedlozima pokušali smo naći nekoliko pozitivnih odluka, pozitivnih poteza koje se ova dva čovjeka u svojim mandatima napravili za ovu državu. Nažalost, nismo ih puno našli. Bilo je nešto sitno i došli smo do zaključka da su se donosile u pravilu krive i loše odluke, loši potezi a ono malo sitnih stvari koje je dobro učinjeno učinjeno je pod velikim pritiskom javnosti. Da nije bilo pritiska javnosti, niti jedna pozitivna stvar se ne bi dogodila u njihovim mandatima. Osvrnuo bih se na ministra Šukera, koji je u ovome i u prošlom mandatu bio ministar financija. Kako bismo mogli dati glas čovjeku koji je za ovih 6 godina koliko je bio ministar financija, uspio zadužiti hrvatsku državu više od 43 milijarde eura. Kako dati glas čovjeku koji se malo pa često na press konferencijama, kada objavljuje pozitivne odluke, uspjehe svoje u ovoj Vladi, hvali kako je uspio dodatno zadužiti državu izdavanjem obveznica, podizanjem raznih kredita u inozemstvu kod stranih banaka itd. On to smatram vrlo velikim uspjehom. Ne gleda to sa jedne druge strane, da je u Hrvatskoj dijete, čim se rodi, već dužno 10 tisuća eura. Uz sve to, dolaskom ove krize, počeo je voditi državne financije jednako onako revno kao što je vode šefovi računovodstava raznih privatnih tvrtki. Svim silama se trudi naplatiti dugove države od hrvatskog gospodarstva, ne razmišljajući pri tome kada blokira nekakvu tvrtku zbog 10-ak, 15 dana kašnjenja plaćanja PDV-a, kako će djelatnici i radnici tih tvrtki isplatiti sebi plaće. Jedan ministar financija koji želi dobro raditi u hrvatskoj Vladi, jednako treba skrbiti i o ljudima koji primaju plaću iz državnog proračuna i ovim umirovljenicima, ali isto tako i o svim onim radnicima koji rade u privatnim tvrtkama u Republici Hrvatskoj. Ne smije se sigurno isisavati zadnja kuna iz hrvatskog gospodarstva da bi se pokrpali rashodi države, da bi se i dalje ponašali kao pijani milijarderi, ne shvaćajući da je takva politika tijekom ovih proteklih 6 godina i dovela do ovakve situacije. Ja u ovoj državi znam barem milijun ljudi koji bi bili puno bolji ministri financija od ministra Šukera. To su svi oni ljudi koji troše onoliko novaca koliko imaju, koji kada eventualno podižu kredit zato što moraju, sigurno vode računa da taj kredit i mogu vratiti. Ja bih ovdje postavio pitanje kako gospodin Šuker misli vratiti 12 milijardi eura do 6. mjeseca, 9 i pol milijardi eura glavnice koja dolazi na naplatu, još plus 2 i pol milijarde eura kamata? Vjerojatno će opet dići nekakav novi kredit, to ćemo gledati na nekakvoj press konferenciji, gdje će još jednom prikazati to kao svoj veliki uspjeh i uspjeh ove Vlade. Sa nekoliko riječi bi se osvrnuo i o drugom prijedlogu, to je naš ministar Milinović, koji se već uspio dokazati tijekom ove nepune dvije godine. Što bi mogao više reći o čovjeku koji predlaže izmjene zakona, donošenje novih zakona uz puno lobiranja, pritisaka, pregovora sa koalicijskim partnerima. Ti zakoni se ovdje u Hrvatskom saboru usvoje, da bi odmah po povratku sa sjednica Sabora gospodin Milinović uputio nama nove izmjene tih zakona koje je on predložio prije 7 do 10 dana. Ja bih rekao da tako radi jedan čovjek koji nema program, koji ne znan što hoće, i koji ne zna što treba napraviti da bi se izvršila reforma zdravstva. Jer ako ministar misli da je u pravu, bez obzira na sve rasprave opozicijskih zastupnika, bez obzira na sve napise u medijima, on mora ostati dosljedan i činiti ono što misli da je najbolje za hrvatsku državu, što je najbolje za hrvatsko zdravstvo i za njene građane. Što reći o ministru koji je nedavno u javnosti dao jednu izjavu da se svinjska gripa liječi saunom? To je izazvalo podsmijeh njegove struke, liječnika i mislim da o njegovoj stručnosti nakon toga više nije ništa potrebno pričati. Uostalom, da je tako ja bih pitao ministra koliko hrvatskih obitelji ima kod kuće jednu saunu i to bi bila velika opasnost da se i liječi svinjska gripa saunom, takva nam je materijalna situacija da bi jako malo ljudi se moglo i na taj način izliječiti. Ipak je financijski prihvatljiviji Tamiflu. U ova dva prijedloga moj klub će glasovati protiv, jer jednostavno nismo našli ni jedan jedini razlog da bismo podigli ruke za ovakav prijedlog u Vladi. Nekoliko riječi rekao bih o trećem prijedlogu. To je nestranački, budući ministar ili prijedlog za ministra gospodin Popijač, koji je bio do sada član Gospodarsko-socijalnog vijeća pri Vladi Republike Hrvatske. Ja vjerujem da je tamo bio u dobroj namjeri da nešto učini, međutim opće je poznato da je Vlada to Gospodarsko-socijalno vijeće, obadvije dosadašnje Vlade koristilo kao smokvin list, da bi zavarali hrvatske građane i hrvatsku javnost da se nešto radi, da su se skupile sve stručne glave na jednu hrpu, da bi se našao izlaz iz ove krize. Ja ne znam što je njemu garancija da i dalje neće lajati na mjesec, da mu i dalje politika neće uvesti gabarite u kojima se može kretati i da jednostavno neće dozvoliti da se razmaše i da počne ove probleme rješavati sa pozicije struke. Ne vjerujemo da će gospodin Popijač učiniti bilo što, jer iskustvo nam govori da u ovoj Vladi i istoj toj Vladi u prošlom mandatu struka nije puno bitna, da se donose političke odluke i da se gleda samo kako sačuvati Vladu, kako spriječiti prijevremene izbore, i kako sačuvati uostalom svoje fotelje na što duži rok. Ja mislim da će se na žalost gospodin Popijač utopiti u sivilu ove Vlade, da će se utopiti u sivilo koalicijskih odnosa, pregovora i političkih ucjena i da će završiti u konačnici kao žrtva politike. Ja bih na kraju parafrazirao bivšeg potpredsjednika Vlade Polančeca koji je nakon imenovanja novinarima izjavio ovo je veliki korak u mojoj karijeri. Ja vjerujem da je ovo danas, ovaj izbor ako bude pozitivan, vjerujem da ste ispregovarali da imate većinu, da će biti veliki korak u karijeri gospodina Popijača. Ja se nadam da će napraviti koliko to bude mogao da učini nekakve pozitivne pomake u životu hrvatskih građana. I nadam se da na kraju mandata neće govoriti kao što to govori danas gospodin Polančec, bilo je lijepo dok je trajalo. U ovom prijedlogu ćemo biti suzdržani, jer ne želimo biti a priori i protiv. Nadamo se da će gospodin Popijač razuvjeriti ovu moju raspravu i ovo moje razmišljanje, te da će učiniti neke pozitivne pomake u gospodarskoj politici ove Vlade. Hvala lijepo.
Imamo ispravak. Prvo gospođa Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo kolega Šišljagić je u svojoj raspravi, Drmić pardon, ja se ispričavam, ali nekako me asocira, rekao je u svojoj raspravi da poznaje bar milijun ljudi koji bi bili bolji ministri financija nego što je to danas aktualni ministar i evo sada za nekoliko trenutaka i potpredsjednik Vlade. Gospodine Drmić to nije točno. To nije točno jer gledajte da vi poznajete milijun ljudi tako stručnih onda bi vi danas bili sigurno predsjednik Vlade, a gledajte ni to vam nije dovoljno za vaš kapacitet jer predsjednik Vlade mora biti osoba koja stvarno mora znati sve pore hrvatskog društva, a vi to niste i ne možete. Hvala.
Ispravak, gospodin Goran Marić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ispravio bih netočan navod kolege Drmića koji je kazao da je ministar Šuker za vrijeme trajanja svog ministarskog mandata zadužio RH za 43 milijarde eura. Taj podatak nije točan. Naime, 2004. godine ukupan bruto inozemni dug je bio 23 milijarde eura, a on se do 2008. udvostručio i više nego udvostručio na 39 milijarde eura, ali da je dug središnje države bio 2004. 91 milijardu kuna, odnosno 12,5 milijardi eura, a 2008. samo 5% veći 97 milijardi kuna, odnosno 13 milijardi i 100 milijuna eura. Hvala lijepo.
Ispravak, gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala predsjedniče, ovo je zaista teško ispravljati. Ja bih to sve ispravila, ali prvo: "kako bismo dali glas čovjeku govoreći o ministru Šukeru kad se za 6 godina zadužio 43 milijarde?" Uopće ne znam kolega Drmić gdje ste pronašli te brojke, sam dug Vlade je negdje oko 8 milijardi i to je u smanjenju. Drugo, ne znam što bih sve ispravila od one saune famozne koju uopće niste prepoznali i razumjeli što znači kada je ministar Milinović to rekao, radi se o dobroj kondiciji ljudi koji ovako vježbaju pa imaju dobru kondiciju oni su manje izloženi samoj gripi. I na kraju moram spomenuti nešto. Rekli ste jednu rečenicu spominjući bivšeg predsjednika "Odbjegli Sanader", premijer Sanader, ispričavam se. Nije kolega, tu je u Hrvatskoj, ali zato su neki naši kolege još uvijek i sada saborski zastupnici u bijegu izvan države.
Ispravak, gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ja bih ispravila krivi navod kolege koji kaže za gospodina Milinovića: "tako radi čovjek koji nema program, nema viziju." Krivi navod, upravo suprotno. Gospodin Milinović je i do sada kroz reformu zdravstvenog sustava pokazao svoju odlučnost iznimnu senzibiliziranost prema najosjetljivijim skupinama stanovništva, odnosno građana RH, jednako kao što ga čeka vrlo teški i odgovorni sustav odnosno reforma sustava socijalne skrbi jer socijalna skrb ne čini samo naknade radno sposobnim, nezaposlenim i najranjivijim skupinama stanovništva već i u domovi, odnosno ustanove socijalne skrbi. Jednako kao što moram kazati da definitivno ne znam što bi bio institut ispravka navoda kada kaže za sadašnjeg ministra i potpredsjednika evo za nekoliko trenutaka Vlade, gospodina Šukera, da pozna više od milijun stanovnika u Hrvatskoj koji bi bili bolji ministri. U tom slučaju bi Hrvatska ne znam koliko trebala imati stanovnika. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Željko Turk, ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče. Vrlo kratko, s obzirom da su već kolege preispravile vezano na milijarde dug i zaduživanje koje je navodno napravio ministar Šuker pa to više neću ispravljati, a ispravljam drugi navod kojim je uvaženi kolega Drmić rekao da bi ministar imao zadatak zapravo da i ne skuplja prihode od različitih tvrtki, imajući u vidu možebitne isplate plaća, ali Bože moj gotovo da je nemoguće za ovom govornicom čuti da saborski zastupnik izaziva na neposluh po pitanju plaćanja obaveza koja je svih kako gospodarstvenici ili mi ostali imaju. U svakom slučaju, ne znam da li je u pitanju neznanje ili zloba ili zločestoća, ali u svakom slučaju ispravljam ovako izrečen krivi navod.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predsjednice Vlade, ministri, kandidati, kolegice i kolege. Klub SDP-a ima najprije 2 načelne primjedbe kod ovog imenovanja. Prvo je broj ponuđenih potpredsjednika. Po broju ponuđenih potpredsjednika evidentno spadamo u zemlje koje imaju jedan od najvećeg broja. Kakvo je ekonomsko stanje u Hrvatskoj onda tada shvaćamo da nije trebalo ići na ovoliki broj. Nije trebalo ići na ovoliki broj potpredsjednika. Dapače, vrlo jasno predsjednica Vlade najavljuje da će razmišljati o racionalizaciji uprave. O tome da je potrebno na neki način drukčije organizirati upravu jer je to preveliki teret za porezne obveznike, a koju poruku u isto vrijeme predsjednica Vlade šalje? Da, uprava će se smanjiti, ali potpredsjednici će se povećati. A zašto? Iz jednostavnog razloga jer je to politička trgovina koalicijskog sporazuma. Nakon odlaska premijera Sanadera trebala je nešto preurediti, preusmjeriti, povećali smo i doveli koalicijske partnere za potpredsjednika i sada dolazimo među zemlje sa najvećim brojem. Ali dolazimo u vrijeme kad u Hrvatskoj trebamo se baviti rezovima. Gospođo predsjednice Vlade, loša poruka građanima Hrvatske. Loša poruka poreznim obveznicima, naš koalicijski sporazum je važniji, a sve ostalo može platiti ceh krize. I drugo načelno pitanje Ministarstvo gospodarstva i rada je specifično gospodarstvo i s obzirom i na tripartitni ugovor itekako je važno kako nalazimo odnos između poslodavaca i sindikata. Itekako je važno. Ministarstvo koje mora razmišljati o tome u kojim uvjetima posluje gospodarstvo, ali isto tako kakvi su životni uvjeti zaposlenih u tim trgovačkim društvima. I vaša izjava kojom ste poručili da gospodina Popijača predlažete upravo zato što je predstavnik Udruge poslodavaca. To su izjave koje dobar dio nas zastupnika može pročitati u medijima. To je nešto što je neprihvatljivo. To je neprihvatljivo. Ali čak da to niste i rekli, čak da to niste rekli, kao predsjednica Vlade trebali ste sa sindikalnim udrugama dobiti njihovu potporu za ovakav prijedlog, trebali ste dobiti. Jer vaša je odgovornost za odgovorno u ministarstvu nađite ravnotežu između kapitala, poslodavaca i između rada. Niste. Još jedna loša poruka. U kriznim vremenima okrećete se udruzi poslodavaca, njihovim prijedlozima, ostavljate onaj treći važni faktor sindikate, koji inače imaju problema, jer se broj nezaposlenih neprekidno povećava. To su načelne primjedbe koje upućujemo predsjednici Vlade, da jednostavno u ovom prijedlogu nije bilo dovoljno odgovornosti i da ovaj prijedlog u ovo vrijeme nije nešto što nam nudi sigurnost u 2010. i ja bih rekao u 2011. A sada dozvolite u ime kluba SDP-a naša razmišljanja o predloženim rješenjima. Jasno naznačujem, klub SDP-a smatra da je gospodin Ivan Šuker ministar koji je odgovoran za uvođenje kriznog poreza. Odgovoran je za to. Jer kao ministar nije vodio odgovornost o proračunu, kao ministar nije odgovorio kako ravnomjerno u ovakvim teškim situacijama opteretiti sve koji trebaju biti poreski obveznici. Ne. On se okrenuo samo opterećenju samo onih koji žive od rada ili mirovine. A nije pokušao naći pravedno rješenje prema onima koji žive od kapitala, od imovine ili špekulantskim poslova. I to je njegova krivica po klubu SDP-a. Također ga držimo da je ministar koji je neprimjereno reagirao od jeseni 2008. godine pa sve do danas na jačanje kriznih situacija u Hrvatskoj. Da je potpuno nespreman procjenjivao utjecaj recesije u Republici Hrvatskoj, da nije pripremio mjere za zaustavljanje negativnih posljedica recesije u Republici Hrvatskoj. I ono što je najvažnije, ministar koji nije htio slušati ni stručnjake, pa ni Udrugu poslodavaca, a nama o oporbi nećemo govoriti, jer inače ministar ju ne voli slušati. Također klub SDP-a smatra da je nelikvidnost u Hrvatskoj najvećoj mjeri odgovornost ministra financija. Na vrijeme je od mnogih upozoravan da se u Hrvatskoj ne plaća, da su kreatori nelikvidnosti trgovačka društva u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske. Ali on je to negirao. Ministar Šuker ima svoju statistiku, ministar ima svoje brojke i ne sluša nikada. Ali danas znamo da jednog od najvećeg zla gospodarstva nelikvidnost više ne možemo razriješiti ili barem nju ministar Šuker ne može razriješiti. Također trgovačka društva u većinskom vlasništvu koja su poslovala i čije poslovanje treba pratiti Ministarstvo financija, jer je to okosnica razvoja Republike Hrvatske, jer je u pitanju energetika, jer je u pitanju promet, jer je u pitanju željeznica, telekomunikacija, financijski sektor koji je još uvijek u vlasništvu Republike Hrvatske ministar niti je dovoljno kvalitetno pratio, niti je upozoravao Vladu i u biti kapitalne investicije upravo u tim segmentima nisu motor razvoja u Republici Hrvatskoj, nisu investicijsko tržište za realni sektor u Republici Hrvatskoj i dapače sredstva su pojedena u nepotrebnoj potrošnji, korupciji i mitu. To je odgovornost ministra Šukera. Direktno klub SDP-a ga smatra odgovornim za neuspjehe Poštanske banke da ne ulazimo dublje u taj dio i neuspjehe FINA-e. Da, on je odgovoran, a nećemo o njihovim rezultatima, radije ćemo šutjeti. Ali ga direktno smatramo odgovornim za taj dio. O odnosu oporbe i ministra, bolje da ne govorim. U posljednje dvije godine klub SDP-a je dao toliko prijedloga za poreske reforme za rasterećenje gospodarstva u poreznom smislu, za štedljivo ponašanje u proračunu. Osim podsmijeha i ismijavanja, ponižavanja što vi znate, mladi ste, nepismeni ste, nikada nismo našli riječi komunikacije. Iako danas slušamo neprekidne pozive i od njega i od predsjednice Vlade da pokušamo naći zajedničko rješenje za teške stvari u Republici Hrvatskoj. Sve je to razlog da klub SDP-a neće podržati prijedlog imenovanja ministra Šukera za potpredsjednika Vlade. Što se tiče Đure Popijača, pokušavamo ocijeniti koliko može biti njegov doprinos u politici Vlade Republike Hrvatske u narednim godinama. Pa onda pokušavamo sebi objasniti osobe koje su ga smijenile, a jedan od tih je bio i ministar Šuker, smijenio ga dok je bio direktor FINA-e, a sada je dobar. A sutra su najbliži suradnici. Isto tako, godinu dana Udruga poslodavaca posebno Šukera upozorava na antirecesijske programe. Nijedan nije prihvatio, uopće nisu mogli komunicirati, ništa nije poslušao. A sada mu je potpredsjednik Vlade nakon vaših rezultata izbora. Što učiniti u energetici, jer energetika je problem Republike Hrvatske. Devizno smo ovisni, uvozno smo ovisni, najveći deficit robne razmjene je energetika. A ovaj Parlament je prije svega u tri sedmice donio strategiju. Strategiju u kojoj nije bilo pozitivnih razmišljanja, ni u stručnjacima a ni u gospodarstvu, sva na uvoznoj strategiji. Što više može učiniti kada smo mi opredijelili što treba to u buduće raditi. Što govorite o proračunu koji barem ono što iz medija saznajemo 120 milijardi kuna će negdje biti proračun za iduću godinu određen sa izdacima i u biti bez ikakvih naznaka rasterećenja privrede, od zdravstvenih doprinosa, parafiskalnih nameta, upravnih pristojbi i svega ostaloga do da ne govorimo vrlo visokih nameta za regulacijska tijela. Ne očekujemo nikakve promjene. Već na prvom koraku kod proračuna za par dana vidjet ćemo svu nemoć gospodina Popijača. Zato je naša procjena da osim pogreške predsjednice Vlade koja nije dobila suglasnost predstavnika radnika jednostavno ocjenjujemo da je ovo imenovanje ništa drugo nego pokriće da se ublaže sve negativnosti koje donosi proračun za iduću godinu. To je razlog da uz svo uvažavanje gospodina Popijača od strane kluba SDP-a nećemo glasati za njega. Što se tiče prijedloga za potpredsjednika Vlade gospodina Darka Milinovića također klub SDP-a neće dati potporu. Klub SDP-a ga smatra odgovornim ministrom kojeg svatko u Hrvatskoj će prepoznati po rigidnom Zakonu o postupku medicinski potpomognute oplodnje, zakonu koji ne priznaje postojeća stručna saznanja o tome kako pomoći ljudima koji žele postati roditelji. Nije dozvolio da poznata i priznata dostignuća u zdravstvu služe zdravstvenom sustavu Republike Hrvatske da bi pomogli roditeljima. Dapače, u domeni financijskoj što reći o ministru koji reformu smatra da je uspješna zato što je financijski priskrbio sredstva, ali opet na teret čega. Radnika, ljudi koji žive od rada, umirovljenika. Da, uveo je naplate zdravstvenih usluga, lijekova i uveo je dopunsko zdravstveno osiguranje kojeg su prisiljeni uzimati. Financijski je također osigurao prihode, ali samo na koji teret, najsiromašnijih, onih koji su jednostavno jedini platiše poreza u Hrvatskoj, ljudi od rada i bivšeg rada. Naravno da takvu reformu ne smatramo prihvatljivom i da takvom ministru potporu ne možemo dati. Također, klub SDP-a smatra da socijalna politika u Hrvatskoj je potpuno pogrešna. Troši ogroman novac poreski a ne ide onima kojima treba. Svima onima kojima treba jednostavno ne dolazi i oni su nezadovoljni. Ne osjećaju socijalnu politiku Republike Hrvatske a najmanje ministra Milinovića. Sad zamislite on će još kao potpredsjednik pokušati rješavati socijalne probleme. A u krizi osim rezanja ne znamo što će biti. A to rezanje ako se ne promijeni socijalna politika može biti samo na štetu ionako problematičnih ljudi u Hrvatskoj jer ne mogu sebe financijski osigurati da bi mogli preživjeti mjesec. Sve su to razlozi zbog čega klub SDP-a neće prihvatiti ovakva ponuđena rješenja. Što reći na kraju? Također sa strahom dočekujemo 2010. godinu iako smatramo da rješenja ima, rješenja su moguća i građani bi mogli i tu 2010. koja će biti kritična proživjeti ali sa ovakvom Vladom, sa ovako ponuđenim rješenjima bit će neizvjesna.
Hvala. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvo je gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime, ispravio bih netočan navod gospodina Linića koji je konstatirao da gospodin Šuker kao ministar financija nije pokazao odgovornost za proračun i da je odgovoran za uvođenje kriznog poreza. Upravo obrnuto gospodine Liniću. Uvođenjem kriznog poreza iako je to sigurno jedna od politički najtežih odluka Vlade koje mora donijeti jer na taj način izravno utječe na dohotke velikog broja građana, upravo na taj način je pokazao odgovornost jer smo tako osigurali stabilnost financijskog sustava, jer je to omogućilo da sve i plaće, i mirovine, i različite doplatke itd., obveze proračuna izvršimo bez dana kašnjenja.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Povrijeđen je članak 209. Poslovnika. Gospodine predsjedniče, trebali ste upozoriti zastupnika da ne govori točan ispravak. Kao predstavnik kluba navodio sam klub SDP-a smatra. Klub HDZ-a može smatrati što god hoće, ja to nisam spominjao. Prema tome, ne može on ispravljati što je klub SDP-a rekao jer sam to ja isticao. Klub SDP-a smatra da je gospodin Šuker odgovoran za uvođenje kriznog poreza. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvinite, ispravak netočnog navoda je ako znate što radi klub SDP-a. Ja tvrdim da klub SDP-a smatra odgovornim.
Ne može se kad se u ime kluba izlaže replicirati, ali se može ispraviti netočni navod. Tako piše u našem Poslovniku. Kako vi niste klub nego potpredsjednik kluba ili predstavnik kluba pa čak i da ste isključivo klub na izlaganje predstavnika kluba može se ispraviti netočni navod ali ne može se replicirati, to je u skladu s našim Poslovnikom. Idemo dalje. Ivan Bagarić ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Liniću dopustite mi da ispravim vaš pogrešni navod, krivi navod koji se odnosio na ovaj segment zdravstva a ovi su drugi kolege kazali što misle o vašim navodima iz drugih segmenata. Dakle, kazali ste kako gospodin Milinović ne sluša struku i kako je donio loš zakon. Apsolutno netočno. Slušao je struku, uvažavao je struku, tako ste kazali i uvažavao je javnost pa je taj zakon bio i na ispravkama, dakle i na doradi jer je slušao i javnost i mišljenje javnosti kad je u pitanju medicinski pomognuta oplodnja. I na taj način je bio u stanju slušati, dakle pokazao je doista poslušnost da ne kažem poniznost. S druge strane što je vrlo važno za jednoga čovjeka koji obnaša tako visoku dužnost govorili ste o reformi zdravstva i kazali da teret reforme zdravstva podnose oni koji su najslabijeg imovnog stanja itd. Apsolutno netočno. Oni su ovom reformom zdravstvenog sustava apsolutno zaštićeni jer je time osigurano financiranje zdravstva i kao takvo stabilno upravo zbog njih a ne protiv njih.
Imamo još jednu povredu Poslovnika, gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Članak 209. gospodine potpredsjedniče. Ponavljam kao predstavnik kluba jasno sam rekao, klub SDP-a smatra da gospodin ministar Milinović nije poslušao struku. Klub SDP-a smatra da je teret zdravstvenog zaštite građana prenio na radno nesposobne. Klub SDP-a smatra. Što je onda ispravka? Što biste vi htjeli, da klub nešto drugo smatra? Ja ne govorim što vi mislite. Znači moja rasprava je vrlo jasno, klub SDP-a smatra. I ako klub SDP-a. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ja ne kršim Poslovnik. Klub SDP-a. Nisam ja rekao vi. Vi mislite što god hoćete. Ali ako klub SDP-a to smatra gdje je greška? Objasnite ju. Klub SDP-a smatra.
Gospodine zastupniče, vi me dovodite u iskušenje da vam izreknem opomenu zbog opetovanog kršenja instituta povrede Poslovnika, jer ste nekorektno dva puta digli tablicu i objašnjavali svoje. Nekorektno zbog toga što nigdje ne piše kad klub nešto govori da se ne može ispraviti netočni navod, nego da se može ispraviti netočni navod. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ne zanima me. Ma vi tvrdite ovo, on tvrdi ono. Ma dajte gospodine. Neću vam dati riječ. Zlouporabljujete to. Izričem vam opomenu zbog dva puta dizanja toga.
Nećete mi dati riječ ja … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Krešimir Ćosić, ispravak netočnog navoda. Sjedite! Sjedi!
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Dajte, šta je s ovim čovjekom? Hoćete li vi njega kontrolirati konačno ovdje? Čovjek hoće da se tuče vidim tu. … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 209. Poslovnika u kojem zastupnik bez obzira na to šta netko misli o tome, ima pravo dobiti riječ kad digne ovu tablicu.
Ima ako je korektno. Ako je dva puta nekorektno, nema.
Ja moram reći gospodine predsjedniče da se tu ne radi o korektnosti, nego ima pravo. A onda nakon toga Ustav, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav može dati drugačije mišljenje. To je to.
Gospodine zastupniče, ovdje ja tumačim Poslovnik, a ne vi. Razumijete? Ja tumačim Poslovnik, a ne vi. Niste pozvani. I ako želite ovdje izazvati ekscese u ovoj sabornici kod izglasavanja povjerenja, to vam neće uspjeti. Kao što vam i neke druge stvari neće uspjeti, radi nekorektnog ovdje postupanja, dizanje te poslovničke tablice za povredu Poslovnika. Gospođa Ingrid Antičević Marinović, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, povrijeđena je odredba članka 209. stavak 4. koji govori o tome da ako zastupnik zatraži za riječ da bi odgovorio na navod, repliku predsjedatelj će mu dati čim završi govor onoga kojeg je navod iznio. Replika zastupnika, odnosno odgovor na repliku ne može trajati dulje od dvije minute. Samo trenutak. Iza toga dolazi slijedeći stavak koji govori da zastupnik može raspraviti, ispraviti netočan navod o iznesenim činjenicama, a ako je zastupnik … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] da klub smatra, molim vas, kako može biti ispravak netočnog navoda o smatranju. Valjda vi razlikujete činjenice od nečega. Nemojte se tako smijati. Pogotovo vi iz Vlade. Nego se ponašajte pristojno, jer ste ovdje gosti. Molim vas lijepo. Ovo je stvar unutar Sabora i o dignitetu Sabora. Dakle, naš Poslovnik izrijekom govori o ispravku činjenica, a ne tko što netko smatra. Dakle, zar ste vi bili na klubu ili imate one bube što su vam ostale od 2003. pa ste čuli što se na klubu SDP-a raspravlja.
Hvala. Gospodin Ranko Ostojić, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je članak 209. Poslovnika Hrvatskog sabora. Moram reći da vi nemate pravo tumačiti Poslovnik, već možete davati … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] vaše ocjene o tome je li nešto korektno ili nije, nije propisano Poslovnikom Hrvatskog sabora. I bez obzira na sve nama zastupnicima ne možete tek tako lako oduzeti riječ. To je to.
Ovako, odgovaram na povredu Poslovnika koji je podigao dva puta gospodin Ostojić i jedan put gospođa Antičević Marinović, pozivom na članak 209. U odgovoru gospodinu Liniću sam objasnio da se na govor predstavnika kluba ne može replicirati, ali se može ispraviti netočni navod. Zbog toga što sam ja to dva, tri puta ponovio unatoč tome i treći put gospodin Linić osporava tu poslovničku odredbu. Ja sam utvrdio da se ne može replicirati, ali se može predstavniku kluba dignuti tablica za ispravak netočnog navoda. Uputio sam opomenu gospodinu Liniću, jer unatoč što je dva puta zlouporabio dizanje ove table za povredu Poslovnika i mog objašnjenja, učinio je to i treći put. Isto tako i gospodin Ranko Ostojić, kojemu sam također objasnio da se ne može replicirati, ali može ispraviti netočni navod, bez obzira koji klub i koje veličanstvo to donijelo takve odluke, može se ispraviti netočni navod. I o tome više neću dalje raspravljati, jer to je zlouporaba instituta dizanja tablice povrede Poslovnika u ovom Saboru, a to bi trebalo posebno znati oni koji su pravnički obrazovani, a ne znaju. E vidite kako se to dogodi, pravnici, a ne znaju. Nisu pročitali poslovnik.
Nema šanse da meni ne … [[Govornik se ne razumije.]] On će dijeliti opomene meni, a ne vama koji ste opet … [[Govornik se ne razumije.]]
Ovo je …
Jer ja sam izabran da govorim, a ne da me …
Ja ću karakterizirati gospodina Slavka Linića kao tradicionalnog izazivanja sukoba i svađa u Saboru. … [[Upadica se ne čuje.]] Sa svakim.
Zato što neću dozvoliti teror, nisam ... [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Pokvarit ćeš ten čovječe Božji! Ma to je sve divljanje. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Gospodine Ćosiću izvolite ispravljajte nasilje Slavka Linića koji predstavlja tradiciju ovog Sabora.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dozvolite da ispravim netočan navod gospodina Linića. Netočan navod glasi sljedeće: "ustvrdili ste da nije bilo pozitivnih komentara u Hrvatskom saboru o strategiji energetskog razvoja Republike Hrvatske". To je potpuno netočno, možda vaši komentari nisu bili pozitivni, ali čitav niz komentara je bio pozitivan i mislim da to treba reći jer se radi o dokumentu koji je stvorila hrvatska energetska struka. Energetski stručnjaci Fakulteta elektrotehnike i računarstva, "EKONERGA" i drugih instituta nisu zaslužili tako marginaliziranje. Prema tome u zaštitu struke i zbog zaštite struke bio sam dužan ispraviti ovaj netočan navod gospodina Linića. Mislim da je to ozbiljan problem politike, kad politika ne uvažava stavove struke. Hvala lijepo.
Ima li još netko povredu Poslovnika možda? Ima, na moje veliko iznenađenje gospodin Slavko Linić, izvolite.
Gospodine predsjedniče 209. članak niste upozorili kolegu zastupnika da je zloupotrebio institut ispravka netočnog navoda. Ponovno velim, u ime kluba SDP-a moje riječi glase: "Klub SDP-a smatra", prema tome klub SDP-a smatra i naučite da ispravak znači činjenicu. Klub SDP-a smatra, to je činjenica. … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Klub SDP-a to smatra i dok god to klub SDP-a smatra ja ne govorim ni o struci ni o javnom mnijenju. Govorim o klubu, prema tome ne branim ja stavove kluba nego moje su riječi bile jasne, klub SDP-a smatra i dalje smatramo i tu se nema što ispravljati. Jedino ako netko drukčije misli, ali to nije institut ispravke netočnog navoda.
Molim vas, molim vas, je li se ovo dogodilo prvi put da netko ispravlja predstavnika kluba u Hrvatskom saboru? Molim da odgovorite na to pitanje. Ako netko teško shvaća ja ću ponoviti još i peti put. Nema pravo zastupnik replicirati na izlaganje predstavnika kluba, ali može ispraviti netočni navod. Možda bi trebalo ove neke odrednice statuta umnožiti pa ljudima poslati da utvrde gradivo. Ja ovdje ništa ne govorim osim da svaki zastupnik kao što je gospođa Škulić ispravila gospodina Hebranga koji je također govorio u ime kluba. Pa kakva to mjerila važe, jedna za … [[Upadica se ne čuje.]] , Ma koja činjenica dajte nemojte molim vas. Tvrdnja jedna, tvrdnja druga i gotovo. Nema ovdje svetih klubova i onih koji su manje sveti. Svi su klubovi ravnopravni bez obzira na brojnost. Ima klub od 3 člana, a ima od 66 članova. Imaju potpuno ista prava i zato gospodine Liniću nemojte tražiti posebni status za svoj klub jer vi niste sveti klub kao što nije sveti klub ni HDZ. Jel vam jasno? Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Bagarić je dijelom ispravio već navode, ali budući je dosta sa ovim povredom Poslovnika možda je i dobro ponoviti. Kaže kolega Linić da je ministar Milinović ne priznaje mišljenje struke glede Zakona o medicinskoj oplodnji. Struka je kazala svoje za zakon koji smo usvojili prije 20-ak dana i tu je sve jasno, ali drugi navod koji kažete da dr. Milinović dakle provodi reformu zdravstvenog sustava na teret onih najsiromašnijih. Netočno, pa za 900 tisuća osiguranika plaća upravo država plaća dopunsko zdravstveno osiguranje. Za onaj dio do milijun i pol plaća zaostatak do milijun i pol se ne mijenja ništa u tom dijelu reforme zdravstvenog sustava pokazuje rezultate, ali molim vas da li je potrebito se vraćati na vrijeme ono kada ste vi bili potpredsjednik Vlade, kada je uvedena liječnicima radna obveza? Da li je to potrebito? Dakle, reforma pokazuje i svaka čast. Hvala.
Dame i gospodo zastupnici u slučaju sukoba u tumačenju Poslovnika upućuje se Odboru za Ustav, politički sustav i poslovnik. I ovaj sukob u pogledu tumačenja da li ima pravo saborski zastupnik ispraviti netočni navod predstavnika kluba ili nema šaljem predsjedniku Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav. Dakle, da ja ne bih bio pristran, da ja ne bih bio kao neki navijač, ja to blagonaklono šaljem Odboru za Ustav, poslovnik i politički sustav. Imao je gospodin Ranko Ostojić također povredu Poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je članak 209. a ja ću vama gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora pomoći, pa ću ja zatražiti to objašnjenje. Nisam zadovoljan vašim pojašnjenjem. Samo zastupnik koji nije zadovoljan vašim objašnjenjem može zatražiti od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav itd. ne vi.
Mogu i ja ako mi smeta.
Uz moje skromno pravničko znanje evo iskoristit ću tu priliku pa ću to zatražiti. A članak 210. kaže da nemate pravo omalovažavati saborske zastupnike gospodine predsjedniče.
Nemate gospodine Ostojiću ni vi pravo dijeliti lekciju i ponižavati i vrijeđati predsjednika Sabora, razumijete. Imamo još jedan ispravak netočnog navoda, gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa evo gospodine predsjedniče ima nekoliko stvari koje bi ovdje trebalo ispraviti. Prva je veli da je kolinski sporazum važniji od svega ostalog, sve ostalo čeka. Što je apsolutno ne točno. Ništa ne čeka. Malo pogledajte Vladu, pogledajte predsjednicu, što god se događa reagira se maksimalno brzo, a sjetimo se što je bilo za vrijeme vaše vlade koja se raspadala ... od prvog dana. Drugo. Netočno je sve što ste rekli o energetskoj strategiji i stanju energetike u Hrvatskoj. Plašeći ljude kao i svake godine da neće biti plina, neće biti nafte, neće biti ničega. A sjetimo se a to ispravljam klub SDP-a, jel, a osobno kolegu Linića mogao bih jedino ispraviti da je oštetio državnu tvrtku "Plinacro" za 500 milijuna kuna što nije izdvojio skladište plina zajedno sa firmom i sada mora kupovati. Što je uništio desetke malih privatnika prodavatelja pumpi zahvaljujući nepotizmu sa "Energopetrolom". Hvala.
Ljudi pozivam saborske zastupnike tko nije ostavio živce kod kuće ili u džepu neka to učini. Budući da ćemo još jednu seriju povreda Poslovnika sad imati. Ja vas molim da nastojite stojički to podnijeti. I prvo dajem riječ za povredu Poslovnika zastupniku Ranku Ostojiću. Izvolite.
Gospodine predsjedniče znači povrijeđen je članak 210. govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i dužni ste opomenuti onoga ako iz toga iskače. Ja vas molim da budete dosljedni mada kolegi Markovinoviću na isti način to radite. Hvala.
Nemojte gospodine Ostojiću misliti da ste vi predsjednik Sabora. Vi ste zastupnik znate, razumijete. Jel vama to jasno. Ja tumačim Poslovnik, pa ako ste nezadovoljni, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Razumijete. Dalje se je javio za povredu poslovnika gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 210. Poslovnika, gospodin Markovinović nije ispravljao netočan navod, nego je optuživao kolegu Linića za neke stvari, koje jednostavno u ispravku ne može koristiti. A vi ste povrijedili članak 208. i to više puta, koji kaže da predsjedatelj daje zastupnicima riječ itd. Vi ne vodite sjednicu nego vodite debatu sa zastupnicima i mislim da ne bi to trebali raditi i uzrok ovakve sjednice, ovolikih ispravaka netočnih navoda, povreda Poslovnika isključivo vaša odgovornost i vaša krivnja.
Odnosno saborskih provokatora, jel tako, koji su došli ovdje namjerno provocirati i stvarati nered u ovoj sabornici i koji se to sustavno bave na čelu sa gospodinom Slavkom Linićem već godinama.
A što je sada ovo? ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
... [[Govornik nije uključen.]] vi ste neodgovoran predsjednik, vi sramotite ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kao što ste vi.
Ja si mogu dozvoliti, a vi kao predsjedavajući ne. ... [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Stalni i sustavni galamdžija i provokator u Saboru. To ste vi. Gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Pa gospodine predsjedniče povrijedili ste Poslovnik ne vodite sjednicu, vrijeđate zastupnike. Ne smijete to raditi. Vi ste predsjednik svih zastupnika. ... [[Govornik se uključuje, pa isključuje, ne razumije se.]] Vi ste predsjednik Sabora a niste galamdžija i niste onaj koji vrijeđa zastupnike. I molim vas da to prestanete raditi jer inače nećemo sudjelovati na ovoj ... /Govornik isključen./ ...
Slažem se da nisam. Slažem se. Ima riječ gospodin Arsen Bauk.
Gospodine predsjedniče povrijeđen je članak 215. stavak 1. i stavak 2. Članak 215. stavak 1. govori da red na sjednici osigurava predsjedatelj. Upravo ste uspjeli vašem predsjedanjem osigurati nered i molim vas da sukladno članku 215. stavku 2. izreknete sami sebi opomenu. Zahvaljujem.
Nered na sjednici je započeo Slavko Linić. Idemo dalje. Gospodin Kozlevac.
Smijem. Gospodine predsjedniče i 210. članak govori o ispravcima krivog navoda. Nisam siguran, odnosno uvjeren sam da ispravak krivog navoda nije kao što je rekao kolega Markovinović ispravljam sve. Onda rekli ste i sve je netočno što je rečeno. Prema tome, molim vas da u smislu članka 210. primite na znanje to što je rečeno.
Primio sam na znanje i hvala vam. Gospodin Ranko Ostojić ponovno povreda Poslovnika.
Članak 210. je povrijeđen gospodine predsjedniče, a to znači ponovno omalovažavanje saborskih zastupnika. S obzirom da nisam zadovoljan vašim objašnjenjem koji ste prije dali tražim od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustava u roku od 24 sata. To je znači već treći, koji su mi oni dužni dati, znači u odnosu na nezadovoljstvo objašnjenjem koje ste vi kao predsjednik Sabora dali. Molim vas, nemojte doprinositi lošoj atmosferi ovdje. Nije dobro.
Hvala. Sve ćemo to uvažiti što ste rekli. Ja sam samo rekao da se ne može replicirati na izlaganje predstavnika kluba nego ispraviti netočni navod. I od toga svega je počela ova rasprava. Samo od toga je počela ova rasprava jer gospodin Linić je tvrdio da kad se govori u ime kluba da se to ne može ispraviti. Molim vas lijepo, nadam se da smo smirili tenzije donekle. Molim Odbor za Ustav i politički sustav na prijedlog gospodina Ranka Ostojića da razmotri čitav ovaj proces oko dizanja za ispravak netočnog navoda za povredu Poslovnika itd. da o tome zauzme stav i obavijesti ovaj Sabor da vidimo tko je korektno a tko nekorektno tumačio odredbe Poslovnika Hrvatskoga sabora. Da li se slažemo oko toga? Pa se nadamo tko ne bude u pravu da će se ispričati onima kojih je zapravo optužio navodno kriv. Dakle, nadam se da smo uz malo uzbuženje i nadvikivanje ipak prešli s ove točke dnevnog reda, odnosno ne s točke dnevnog reda nego povreda poslovnika a obavještavam da je davno već u 16,19 sati prošlo vrijeme za prijavu od deset minuta za raspravu, pa ćemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom. Sada je na redu gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče. Moram vam priznati da sa određenom dozom gorčine pristupam ovoj raspravi jer nakon ovoga vjerojatno ćemo se opet žaliti kako je ugled časti i dignitet Hrvatskoga sabora narušen i proglasiti medije krivcem za to. Nije trebalo ovoga biti, ali dobro. Gospodine predsjedniče, na početku svoje rasprave imam jednu molbu i prema vama i predsjednici Vlade gospođi Kosor. Uz puno razumijevanje prema odredbi članka 107. stavak 6. Poslovnika koji propisuje da kandidata za člana Vlade predstavlja Hrvatskom saboru predsjednik Vlade, muški rod je upotrijebljen u Poslovniku pa ga koristim poslovnički. Ja bih molio predsjednika Sabora da mi dozvoli a gospođu Kosor da dozvoli gospodinu Popijaču odgovoriti na tri moja pitanja. Na temelju toga bih mogao donijeti svoju konačnu odluku o tome da li ću glasati za ili biti suzdržan, ili protiv. Rekoh gospodine predsjedniče da tražim vašu suglasnost da kandidatu za člana Vlade postavim tri pitanja.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobro. Niste me razumjeli sa pitanjem, pa ja ću ipak ta pitanja postaviti dajući šansu gospodinu Popijaču da se o njima očituje bilo kad. Ja bih volio da to bude danas. Prvo, gospodine Popijaču u Vladu na prijedlog gospođe Kosor ulazite s čelnog mjesta Udruge hrvatskih kapitalista. ... [[Upadica se ne čuje.]] Očekivao sam ovakvu reakciju jer riječ kapitalist u Hrvatskoj se ne koristi. Hrvatska je u kapitalizmu ali to govorimo samo onda kad ga kritiziramo, pa ga nazivamo neoliberalnim, pa divljim a faktički mi jesmo u kapitalizmu i to samo po sebi uopće ne vidim loše. To je druga stvar što u javnom govoru se to ne usudimo reći. Ako u Hrvatskoj imamo s jedne strane kapital onda su vlasnici kapitala kapitalisti. Ja bih volio da u Hrvatskoj bude ne pet, ne pedeset, ne petsto nego pet tisuća sposobnih, jakih, poduzetnih, inventivnih kapitalista koji će razvijati hrvatsko gospodarstvo. Zašto se i sami kapitalisti boje nazvati imenom kapitalisti nego se koriste riječi poduzetnici, poslodavci, pa nismo u kapitalizmu nego u tržišnom gospodarstvu, meni nikad nije bilo jasno. Vi ste na čelu udruge koja se nazvala Udruga poslodavaca ali i struktura vašeg članstva je bila ali doista za ono što Hrvatska od kapitalista ima je bila sva kod vas. Dakle, ako su vlasnici kapitala kapitalisti vlasnici rada su radnici. Slušajući argumente za prijedlog vašeg imenovanja za ministra gospodarstva znam da je u vašem resoru osim gospodarstva i resor rada i poduzetništva. Moje pitanje je da li ćete zbog pokušaja stvaranja ravnoteže i dokazivanja da nećete protežirati samo interese kapitalista za državnog tajnika imenovati nekoga iz udruge radnika, na primjer sindikata kako bi vam bio veoma koristan za područje rada koje je također u vašem resoru. To tim više da znam da državna tajnica koja je ekspert za radno i socijalno pravo i međunarodno priznati ekspert već duže vrijeme je odsutna iz opravdanih razloga pa taj resor malo škripa upravo u vrijeme finiširanja pregovora i pisanja Zakona o radu. Dakle, to je moje prvo pitanje. I da ponovim da ne bude zabune. To što je Hrvatska u kapitalizmu samo po sebi uopće nije loše i riječ kapitalist nije pogrdni naziv nego ispravni naziv onoga tko raspolaže svojim kapitalom a velim daj Bože da imamo 5 tisuća sposobnih, jakih i poštenih kapitalista u Hrvatskoj. Drugo moje pitanje odnosi se na predloženi Zakon o radu koji uvodi nove momente ili elemente fleksibilnosti na tržištu rada. I cijeli koncept promjena u tom zakonu je daljnja fleksibilizacija tržišta rada. I to je poznati model ne samo u Americi gdje je posebice tržište rada fleksibilno nego i u Europi, primjerice u skandinavskim zemljama. Jedno od najfleksibilnijih tržišta rada je dansko ali oni imaju jedan cijeli model koji su nalazi flexicurity. Promjenjivo, fleksibilno ali i sigurnost. Flexicurity model sve više se širi Europom, posebice zahvaljujući naporima Europske komisije pa tako iz Skandinavije polako prelazi i prema Njemačkoj, Francuskoj, Nizozemskoj. Međutim, ono što mene zabrinjava da je hrvatski Zakon o radu ovaj koji se sada predlaže izostale su tri bitne komponente tog fleksicurity, a prvo je mreža socijalnog prihvata radnika koji ostaju bez posla. Drugo, što je velika razlika Hrvatske u odnosu na druge države je migracija radne snage, kako teritorijalna, tako i sektorska. A teritorijalno nemamo zato što radnici ne mogu seliti iz grada u grad, jer nemaju stanove na raspolaganju. Pa vas pitam gospodine Popijač, u kojem ste vremenu, a po meni barem godinu dana bi trebalo za to potrošiti, Hrvatskom saboru spremni ponuditi hrvatski model fleksicurity, hrvatski model promjenjivost, fleksibilno, ali sigurno za one koji će na tržištu rada ostati neminovno bez posla? I treće pitanje ministru gospodarstva bilo bi vaš stav. A o tome se u zadnjih dana vodi velika polemika u Hrvatskoj. Da li novac koji država daje ulaže u gospodarstvo? Bez obzira da li se radi o ovih skoro 4 milijarde u poljoprivredu, koliko milijardi u brodogradnju ili bilo što, bi usmjeravali ili ćete usmjeravati prema gubitašima i onima koji su u problemima, ili taj, a to je dosta malo kapitala koji vam je ostao na raspolaganju, bi išli prema uspješnima u nadi i vjeri da će oni producirati novi razvoj i otvarati nova radna mjesta. Gospođa Kosor je rekla da se zapravo nastavlja realizacija programa Vlade. To znači nastavak realizacije sadašnjeg modela poticaja u poljoprivredi, sadašnjeg modela pomaganja brodogradnji, sadašnjeg modela pomaganja ribarstvu, sadašnjeg modela pomoći turizmu. Ali to istovremeno znači da recimo tekstilna industrija, obućarska, kožarska industrija ni ubuduće neće moći očekivati veća sredstva. Dakle, kuda bi usmjerili kapital države, pomoć države u koji dio gospodarstva, gubitaše ili uspješne da budu još uspješniji. I svoju raspravu završavam obraćajući se predsjednici Vlade. Gospođo Kosor, ja sam vjerojatno jedan od rijetkih zastupnika koji krizni porez nikad nije nazvao haračem. I u trenutku rasprave o njemu i nakon njega tu riječ nikad nisam koristio, i rekao sam da je jedini ispravni naziv za taj porez mora dobiti po stranci koja ga je uvela, dakle to doista nije za mene harač, nego hadezarina. Hvala.
Hvala. Dakle, pojedinačna je rasprava. Gospodin Miljenko Dorić. Izvolite.
hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade, uvaženi ministri, i obzirom na popunjenost klupa sa moje lijeve strane uvaženi budući ministre, kolegice i kolege. Ja sam vrlo pažljivo slušao izlaganje predsjednice Vlade i uspio sam zapisati slijedeće rečenice. Naime, premijerka je rekla da treba mijenjati pristup radu. Slažem se. Da treba jačati socijalno partnerstvo. I još nekoliko rečenica kojima je u relativno kratkom izlaganju obrazložila promjene koje predlaže u hrvatskoj Vladi. Obzirom na vrlo ozbiljan trenutak, i gospodarski i politički ja sam očekivao, moram priznati puno više, a vjerujem i svi naši građani. Vjerujem i svi naši građani. Naime, kolegice i kolege, želimo li uistinu ostvariti hrvatski san o boljem životu nećemo to postići isključivo rokadama u Vladi i smjenama ministara. Za to je potrebno puno, puno više. Potrebna je jasna vizija gospodarskog razvoja, a nismo ju danas čuli. Potrebno je znanje i stručnost. Potreban je jedan sustavan pristup, jedna dobra organizacija, potrebna je odlučnost i odgovornost, potrebna je koordinacija svih segmenata države i društva. I o tome danas nismo čuli gotovo ništa. Kolegice i kolege, da bi ostvarili hrvatski san moramo se najprije probuditi. U samo godinu i pol dana naša je Vlada doživjela zanimljive promjene. Otišao je premijer, ne znamo zašto. Otišao je potpredsjednik Vlade, znamo zašto. Otišli su stranački ministri, došli su nestranački ministri, znamo zašto. No sve ostalo kolegice i kolege ostalo je isto. Gospodarski rast koji to nije. Strategija razvoja koja to nije. Društvo znanja koje to nije. Bolonjski proces koji to nije. Pravna država i pravna sigurnost naših građana koja to nije. No idemo dalje. Afere i skandali, kolegice i kolege, svakim se danom povezuju sa javnim poduzećima, sa državnim ustanovama, sa državnim institucijama, sa Fondom privatizacije, itd., itd., itd. Na žalost, kolegice i kolege, više se nitko u ovoj državi ne čudi kada se lopovi otkriju u upravama javnih poduzeća. Više se nitko u ovoj zemlji ne čudi kada nadzorni odbori nikoga ne nadziru. Više se nitko na žalost ne čudi kada ministri tvrde da o tome ništa ne znaju. To je opasan trenutak. A Vlada i vladajuća koalicija sa takvom hipotekom ide dalje, bez obrazloženja. Danas ga nismo dobili. U procesu približavanja Europskoj uniji, i u želji da dostignemo europske standarde, bilježimo također neke zanimljivosti pa mi dozvolite o tome par riječi. Evo ministar obrane ne zna gdje se čuvaju vojni dokumenti. Ministar gospodarstva već dugi niz godina ne zna što bi sa brodogradnjom. Ministar znanosti financira biomedicinska istraživanja vezana uz medicinski potpomognutu oplodnju, a s druge strane ministar zdravstva u istoj Vladi zakonom zabranjuje kliničku primjenu istih biomedicinskih postignuća. Ministar nadležan za obrazovanje ne uspijeva učiniti ništa da bi upisna politika u srednjem i visokom obrazovanju uistinu odgovarala stvarnim potrebama hrvatskog gospodarstva. Ministar zdravstva malo bi, pa malo ne bi uveo pušenje i dozvolio pušenje u ugostiteljskim ustanovama. Gospodine ministre, sad se vama neposredno obraćam. Da li vi znate tko je u Irskoj pokrenuo zahtjev da se zabrani pušenje u ugostiteljskim objektima? Bili su to sami ugostitelji. Znate li zašto? Jer je Irska pravna država. Svaki zaposlenik u ugostiteljskom objektu koji je dobio kroničnu plućnu bolest, ne daj Bože rak, bio bi tako obeštećen da je vlasnik lokala morao sve prodati i svu svoju imovinu dati da bi isplatio i obeštetio tog zaposlenika. Kod nas kad se netko razboli radeći u takvom jednom ugostiteljskom objektu samo ga se frkne na ulicu. To je naša pravna država. Dakle, upravo žalosno je zbog kojih ste razloga tako i dozvolili pušenje u tim objektima. Konačno kolegice i kolege ja sam prekjučer bio u … [[Govornik se ne razumije.]] na ministarskoj konferenciji koja je govorila o daljnjem razvoju lokalne i regionalne samouprave u Europi. Bilo je pozvano, kolegice i kolege, 47 ministara. Hrvatski ministar se na toj konferenciji nije niti pojavio. Ono što je najgore hrvatska Vlada nije nikoga od tamo nazočnih ovlastila da potpišu 2 konvencije koje su ponuđene. Nitko ispred hrvatske Vlade se obratio tom skupu nije. Srpski predstavnik, slovenski predstavnik i drugi s ovih prostora jesu to učinili, a mi smo tobože lider u ovoj regiji. Samo se pitam lider u čemu? Slažem se na kraju da treba mijenjati odnos prema radu, ali kolegice i kolege predlažem da započnemo sa Vladom. Hvala vam lijepo.
Dakle opet nastavak ove pojedinačne rasprave. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Kolegice i kolege, gospodine predsjedniče. Pa ja bih volio načelno podržati prijedloge naprosto zato što mislim ako jedna vlada ili jedna ekipa dobije povjerenje onda neka si i bira ljude koji mogu najbolje realizirati i ostvariti politički program na kojem su ti izbori dobiveni. No u ovom slučaju ja bih želio izraziti svoje neslaganje sa načelima ili principima na kojima se vrši izbor ljudi o kojima danas ovdje razgovaramo vrlo jasno želeći reći da protiv ministara ili ljudi koji se ovdje predlažu osobno nemam ništa, naprotiv. Imao sam u jednom trenutku, u periodu jednom u svom životu, vrlo dobru suradnju sa gospodinom Popijačem dok je obavljao jednu drugu dužnost, kao što sam imao prilike surađivati u ovom Saboru, kao predsjednik saborskog Odbora za obitelj, sa gospodinom Milinovićem. No što je to što načelno dovodi u pitanje kvalitetu odluke i prijedloga koju nam gospođa premijerka danas nudi? Mislim da je važno da se to kaže. Prvo, činjenica da biramo ministra gospodarstva, rada i poduzetništva, čovjeka koji dolazi iz jedne interesne skupine koja se nalazi objektivno u suprotstavljenom položaju jednoj drugoj interesnoj skupini, je isto kao da uzmete 2 sudionika spora i jednoga od njih postavite za suca i to u trenucima kada dolazi upravo parnica o tom postupku u kojem se te 2 suprotstavljene strane nalaze. Mi ćemo već idući tjedan razgovarati o Zakonu o radu. O dokumentu oko kojega se manje ili više diže potrebna ili nepotrebna prašina, ali koji u svakom slučaju jest ključni zakon kada je riječ o reguliranju tržišta rada i radnih odnosa. Dovodimo u jednu šizoidnu situaciju budućeg ministra koji dolazi iz miljea u kojem su interesi vrlo jasno artikulirani. Ti interesi su jasno iskazani i ti interesi su interesi jače, a ne slabije strane u tim pregovorima. Ja ovime ne želim a priori dovesti u pitanje ni čestitost ni želju gospodina Popijača da svoj posao odradi pošteno i dobro, ali njegova objektivna pozicija ga naprosto diskvalificira za obavljanje ovoga posla u ovome trenutku. Ono što je još veći problem jest činjenica da mi imamo Ministarstvo gospodarstva u kojemu je rad tek pridodat i po tome smo doista jedna od rijetkih zemalja u svijetu koja ne prepoznaje da rad nije samo proizvodni faktor, faktor proizvodnje nego je rad kompleksan društveni odnos i taj kompleksan društveni odnos zahtijeva pozornost i pažnju cijeloga društva koje se smatra ozbiljnim društvom. A mi smo rad stavili u jedno ministarstvo kao priljepak, kao nešto što je sporedno, nešto što je manje važno, a nešto što toliko tangira ako hoćete svakodnevne živote ljudi pa i čitavoga društva ili čitave zajednice. Zato prvi korak koji ste trebali učiniti je trebao biti da se rad izdvoji iz toga ministarstva i da napokon rad koji se obično u europskim zemljama veže uz socijalnu politiku i socijalne poslove, da se izdvoji iz takvog jednog korpusa onda bi se o kompetencijama ministra gospodarstva i ministra rada moglo razgovarati na sasvim drugačiji način. U ovom slučaju to nije dobra poruka koja se šalje. Radnici kao slabija strana će s pravom iskazivati nepovjerenje čak i dobrim prijedlozima koji će ići od ministra Popijača u pravcu reguliranja radnih odnosa. On će se sam naći u nepovoljnijoj poziciji nego što bi se trebao naći ministar rada koji bi donesao možda istovjetna rješenja upravo zbog situacije da dolazi iz poduzetničkoga miljea. Isto to, isti ti argumenti, nešto modificirani se odnose na potpredsjednika Vlade Milinovića. Gospodin Milinović obnaša dužnost ja već ne znam koliko vremena, ministra zdravstva i socijalne skrbi. Ja sam ga danas slušao na aktualnom satu. Desetak puta se predstavljao i govorio "Ja kao ministar zdravstva", čak ni on sam sebe ne doživljava kao ministra socijalnih poslova u ovoj zemlji. Nikada se nije desilo da se ijedan jedini zakon iz područja socijalne politike da ga brani ministar Milinović. Nisam pročitao nikada niti jedan tekst, niti jedan intervju u kojem bi on bilo što rekao što bi imalo veze sa socijalnom politikom. I sada ministru kojemu je očigledno u tome nazivu Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ovo socijalne skrbi silno opterećenje, silan teret i nešto što ne zna što bi s tim napravio, sada postaje prvi čovjek u Hrvatskoj državi zadužen upravo za to područje kojega zapravo ne interesira. Dakle, on nije sada izabran prvi puta pa da mi sada ne znamo i eto pustimo čovjeka da radi. Gospodin Milinović je dokazao da ga to ne zanima. On je dokazao da o tome ne želi govoriti, na tome ne želi raditi, a dokaz tome su sve zaustavljene reforme u zadnjih 6 godina u kojima je jednim dijelom dakako i on kao ministar zaslužio svoju odgovornost. Zato to nisu prihvatljiva rješenja. Ja vas molim, prije svega gospođu premijer, koju očigledno i ne interesira previše što se ovdje govori, jer se po navadi većinom ruku izglasavaju prijedlozi, da se razmisli o argumentima koje sam ovdje iznio i da se u tijeku očekivane buduće reorganizacije državne uprave budete li imali prigode to uopće i napraviti, svakako vodi računa o tome da Hrvatska kao normalna država mora imati Ministarstvo rada i socijalnih poslova, jer je to i europska praksa, to je praksa i Hrvatske kao zemlje, to je dio naše političke ako hoćete tradicije i to je nasušna potreba s obzirom na svu silinu problema kojima se hrvatsko društvo kada je riječ o ovim poslovima susreće. Stoga, naravno ne možemo prihvatiti i ja osobno ne mogu prihvatiti predložene kandidate za ove funkcije.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a zaključno 5 minuta gospodin Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice nisam mislio da ću se javljati za završnih 5 minuta, međutim slušajući vaše ispravke netočnih navoda, ja mislim da je potrebno da pojasnim nekakve stvari. Prvo bih rekao nekoliko riječi o vanjskom dugu, jer sam rekao u svom izlaganju da je ministar Šuker jedan od najodgovornijih ljudi za tako visok vanjski dug. Do 2000. godine znači u vrijeme kada se ova država stvarala, kada se moralo plaćati oružje na crnom tržištu po višestrukim cijenama, kada je država bila u ratu, kada je trebalo skrbiti o mnogim prognanicima i izbjeglicama iz BiH država se zadužila 10 milijardi eura. 2000. godine dolazi pokojni Ivica Račan na vlast i zadužuje za dodatnih 9 milijardi eura. S tim da moramo ovdje napomenuti da je riješio problem nelikvidnosti u državi. Veći dio toga duga je otišao na plaćanje državnih dugova iz '90.-ih godina. 2003. godine zajedno smo i ja skupa s vama hodali u kampanji HDZ-a, dijelili jamstvenu karticu na kojoj je jedna od bitnijih stavki bila, smanjit ćemo vanjski dug, smanjit ćemo zaduženost države. Ja sam nakon toga otišao vi ste ga dobro uspjeli smanjiti, tako da danas iznosi 43 milijarde eura. Isto tako prodajete da tako kažem muda pod bubrege, smanjujete vanjski dug na način da se država više ne zadužuje u inozemstvu, već tamo šaljete domaće banke da se zadužuju u svojim centralama, donose te strane kredite u svoje proračune da bi prosljeđivale kredite državi. To se ne računa kao vanjski dug države, iako je to očito da je to samo šminkanje i uljepšavanje statistike. Kada bi realna stavka bila, taj dug bi bio i veći od 43 milijarde eura. Što se tiče nelikvidnosti, pa nisu ta gospodarstva, mala poduzeća koja ne isplaćuju plaće svojim radnicima, koja su blokirani od strane države, nisu oni pokretači nelikvidnosti. Pokretači nelikvidnosti su na prvom mjestu država, HEP, INA, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste i to je sve rezultat lošeg gospodarenja hrvatskim novce, državnim novcem i hrvatskim proračunom. Trošite više nego što realno možete. U isto vrijeme dok blokirate te tvrtke da moraju plaćati te poreze, državne tvrtke i država ne plaćaju svoje račune. Bilo bi zanimljivo ne izlaziti sa tom statistikom, ali sigurno da je taj dug toliki od strane države prema vlastitom gospodarstvu da bi nas mnoge zabolila glava da vidimo tko je to. Kada država bude riješila taj problem, vjerojatno će se tek onda poboljšati gospodarska situacija u zemlji. Što se tiče kolege i njegovog upozorenja meni da pozivam na kriminal, prijetim institucijama države, očito je da sam sad ja na redu i dosta mi je više vašeg naslađivanja sa presudom Branimiru Glavašu koju ste vi potencirali, koju ste vi inscenirali i koristite sudstvo i državne institucije u stranačke potrebe. Ja vas se ne bojim, možete mi napraviti isto ono što ste napravili Branimiru Glavašu. Bio je Šišljagić, bio je Glavaš, sada sam ja, poslije mene dolazi sljedeći i taj vam isto neće šutjeti. Tako da vam je džabe sve to što koristite državne institucije u stranačke svrhe.
Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin Goran Marić.
Hvala lijepo. Kolega Drmić je kazao da je 2000. godine bruto inozemni dug iznosio 10 milijardi eura. S obzirom da je to vrlo bitan ekonomski podatak za Republiku Hrvatsku, moram ispraviti ovaj netočan navod. Tadašnji bruto dug Republike Hrvatske iznosio 12 milijardi 263 milijuna i 600 tisuća eura, a ne 10 milijardi. Hvala lijepo.
Hvala. I zaključno predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Koosor. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Meni već svijetli crveno. Šalim se malo. Hvala vam lijepo. Evo gospođe zastupnice i gospodo zastupnici, zahvaljujem na raspravi. Bila je malo žešća nego je uobičajeno, ali to je naravno pravo Parlamenta da raspravlja kako želi i kako hoće. Ja vas molim još jedanput da date potporu predloženom ministru i potpredsjednicima hrvatske Vlade. Samo ću kratko evo odgovoriti budući da je to uputio kao pitanje gospodin Lesar, gospodin zastupnik Lesar kao zahtjev za odobrenjem predsjednici Vlade i predsjedniku Sabora, ja sada govorim u svoje ime, da se gospodin Popijač obrati i da vam odgovori na tri pitanja i da ćete onda odlučiti kako ćete glasovati. Nažalost, gospodine zastupniče ne mogu vam odobriti to jer gospodin Popijač još nije ministar u Vladi Republike Hrvatske, nije niti zastupnik pa onda prema tome nije ovlašten govoriti pred ovim Visokim domom. To je u skladu sa Poslovnikom rada Hrvatskoga sabora, tako da ćete se morati odlučiti i bez da vam se gospodin Popijač obrati a nadam se da će se već slijedeći tjedan obratiti kao ministar u Hrvatskom saboru. Dakle, rado bih to odobrila ali ne mogu. Imate još malo vremena, odlučite se za mislim da će to biti dobra odluka. Što se tiče samo nekih opservacija koje je iznio i gospodin zastupnik Linić oko prijedloga da gospodin Popijač bude ministar gospodarstva i jedne konstatacije da sam trebala zatražiti odobrenje ili suglasje sindikata jer da je problematično što gospodin Popijač dolazi iz Hrvatske udruge poslodavaca, mislim da ne. Dakle, niti o jednom ministru u hrvatskoj Vladi niti jedan predsjednik Vlade do sada nije imao naprosto niti, imao je potrebu razgovarati ali nije imao nikakvu zakonsku obvezu tražiti odobrenje sindikata. Ali ja vjerujem da će upravo sindikalne središnjice itekako u daljnjem radu podržavati ministra gospodarstva jer će vrlo brzo a vjerujem od slijedećega tjedna kad počnemo rasprave i razgovore o pomoći evo tekstilnoj industriji, drvnoj industriji i ostalima itekako se uvjeriti u kratkom vremenu da je gospodin Popijač uistinu prava osoba koja može započeti ovaj težak, iznimno težak i odgovoran posao i dakako na zadovoljstvo svih vas i građanki i građana Republike Hrvatske ga i završiti. Dakako još jedanput predlažem i da za potpredsjednike odaberete gospodina Šukera, gospodina Milinovića i ja vjerujem da ćemo i njih trojica zajedno sa mnom i ostalim članovima i članicama Vlade opravdati vaše povjerenje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Molim vas uključimo se da vidimo imamo li kvorum za odlučivanje. Rezultat? Prisutno je 107 zastupnika, dakle možemo odlučivati. Prelazimo na glasanje o raspravljenim točkama. Prvo, Prijedlog za iskazivanje povjerenja magistru Darku Milinoviću ministru zdravstva i socijalne skrbi i za obnašanje dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske. Molim, uključimo se i glasujmo. Za izglasavanje povjerenja treba najmanje 77 glasova. Molim da kontroliramo jer mnogi nisu imali ključiće. Rezultat? [[Pljesak!]] Utvrđujem da je većinom glasova sa 81 glas za, 3 suzdržana i 35 protiv izglasana odluka o iskazivanju povjerenja članu Vlade Republike Hrvatske Darku Milinoviću ministru zdravstva i socijalne skrbi i za obnašanje dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske. Čestitam vam gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Dakle, temeljem zaključka koji je Hrvatski sabor donio na 8. sjednici održanoj 20. veljače 2009. godine Vlada Republike Hrvatske zadužena je da izvijesti Hrvatski sabor o tome što je učinila na otklanjanju nepravilnosti utvrđenih revizijom za 2007. godinu i to zapravo u ovome tekstu koji ću ja sada uskoro i ukratko i iznijeti, zapravo i stoji. Vlada Republike Hrvatske, naravno sukladno podjeli i nadležnosti i podjeli pojedinih dijelova koje Državni ured za reviziju utvrdio. Dakle na razini ministarstava i drugih nadležnih tijela nastojala prikupiti, odnosno i objediniti sve što je učinjeno na otklanjanju tih nepravilnosti utvrđenih za 2007. godinu. Iz navedenih očitovanja razvidno je da su kod pojedinih ministarstava i drugih tijela postignuta značajna poboljšanja u 2008. godinu u odnosu na 2007., o čemu prije svega govore bezuvjetna mišljenja dobivena u 2008. godini. Međutim, isto tako vrlo jasno treba reći da prostora za poboljšanje uvijek ima, i na tome će se raditi i radi i u predstojećem razdoblju. Što se tiče pojedinih segmenata, dozvolite mi isto tako da kažem da je Državni ured za reviziju kod tijela koja su obuhvaćena izvješćem obavio reviziju financijskih izvještaja i poslovanja, te je stoga jedno od ključnih područja bilo utvrđivanje cjelovitosti podataka o imovini, obvezama i izvorima vlasništva kod proračunskih korisnika, kao i evidencije potraživanja i poduzimanja mjera za njihovu naplatu. U tome dijelu postignut je značajan napredak od većine ministarstava, te su poduzete a i poduzimaju se i dalje mjere i radnje koje se odnose na cjelovit popis imovine, evidenciju obveza i izvora vlasništva. Što se tiče evidencije potraživanja, svakako treba spomenuti da smo donošenjem novog Zakona o koncesijama i provedbenih propisa vezanih uz njega, te uspostavom registra koncesija uspostavili efikasniji sustav praćenja uplata prihoda po koncesijskim naknadama, te su isto tako stvorene pretpostavke za bolju naplatu i potraživanja i poduzimanje pravodobnih mjera u tom cilju. Kod većine ministarstva učinjen je napredak u smislu uspostave potpunih analitičkih evidencija, pojedinih potraživanja koji su pretpostavka za izbjegavanje zastare i bolju naplatu potraživanja. Napredak je učinjen i u pogledu uspostave cjelovitog iskazivanja svih prihoda i primitaka, te rashoda i izdataka, te u iskazivanju pojedinih rashoda u trenutku nastanka poslovnog događaja, a ne u trenutku plaćanja. Ono popularno možemo reći računovodstveno načelo obračunsko, u odnosu na novčano. Vezano uz primjenu Zakona o javnoj nabavi, treba naglasiti da su poradi pravilne primjene odredbi zakona i u cilju sprečavanja eventualnih i mogućih nepravilnosti u ovom području provedene stručne izobrazbe službenika o primjeni Zakona o javnoj nabavi, kao i provedbenih propisa. Napredak je svakako postignut u postupcima dodjele subvencija. To isto tako treba vrlo jasno reći. Kod malih i srednjih poduzetnika, kroz praćenje ispunjavanja kriterija za dodjelu subvencija, ali isto tako provjeru podataka prije konačnog obračuna i isplate subvencija. U cilju uspostave transparentnosti sustava subvencija, razrađeni su kriteriji za bodovanje, javno je objavljen popis korisnika, visina dodijeljenih sredstava za sve projekte i na temelju kojih kriterija su ta sredstva dodijeljena. Isto tako uspostavljeni informacijski sustav za praćenje dodijeljenih subvencija u kojem su evidentirani svi podaci o zaprimljenim zahtjevima podnositeljima zahtjeva te u ispunjavanju propisanih kriterija na temelju kojih se vrši bodovanje zaprimljenih zahtjeva. Vezano uz potpore u poljoprivredi u skladu sa preporukama Državnog ureda za reviziju detaljno su regulirani uvjeti natječaja za dodjelu potpora, udio sufinanciranja te maksimalni iznos potpore po projektu. Utvrđeni su mjerljivi kriteriji na temelju kojih će se vrednovati prihvatljive ponude i obavljati odabir najkvalitetnijih projekata za financiranje. Također, temeljem preporuke Državnog ureda za reviziju da Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja inspekcijskim nadzorom obuhvati najmanje 15% sredstava isplaćenih za poticaj za poljoprivrednu proizvodnju i najmanje 5% poljoprivrednih gospodarstava tijekom 2007. i 2008. došlo je do kadrovskog, organizacijskog i materijalnog jačanja kapaciteta inspekcije u području poljoprivrede u 2008. Uz navedeno pristupilo se i drugačijem formiranju uzorka poljoprivrednih gospodarstava kod kojih će se obaviti inspekcijski nadzor. S tim u svezi treba reći da je u 2008. godini nadzorom obuhvaćeno 6 tisuća poljoprivrednih gospodarstava u koje su uključena obiteljska poljoprivredna gospodarstva, tvrtke i obrti te su se zadovoljili kriteriji vrijednosti novčanih sredstava i broja poljoprivrednih gospodarstava koji su obuhvaćeni nadzorom. I konačno dame i gospodo dozvolite mi isto tako da kažem da u duhu donošenja novoga, po prvi puta trogodišnjeg proračuna, koji će kroz nekoliko dana biti i na ovim klupama, te programski usmjerenog proračuna potrebno je i nadalje raditi na kvaliteti planiranja te kontroli namjenskog korištenja sredstava te jačati odgovornost ministarstava, odnosno čelnika u dijelu preuzimanja obveza do visine dozvoljene proračunom, odnosno sukladno odredbama novog Zakona o proračunu. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime, imamo pojedinačne rasprave gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Nema ga, gubi pravo za raspravu. Zaključujem raspravu jer se nitko nije javio. Glasovat ćemo kada za to se steknu uvjeti. Ja bi sada, gospodo zastupnice i zastupnici, prekinuo sjednicu i sutra nastavio u 9 sati i 30 minuta sa točkom 5. predloženog dnevnog reda prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 472, hitni je postupak, koji smo utvrdili jutros kod utvrđivanja dnevnog reda. Dakle, svima želim da se malo odmore i ohlade neki kako bi ujutro mogli u 9,30 sati nastaviti sa sjednicom Sabora. Hvala lijepa. Dok se objave rezultati glasovanja imamo jednu točku koju smo raspravili za glasovanje. Izvješće o učinjenom na otklanjanju nepravilnosti utvrđenih revizijom Državnog ureda za reviziju za 2007. godinu. Podnositelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. "Prihvaća se Izvješće o učinjenom na otklanjanju nepravilnosti utvrđenih revizijom Državnog ureda za reviziju za 2007. godinu." Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za, 5 suzdržanih i 40 protiv, prihvaćeno Izvješće o učinjenom na otklanjanju nepravilnosti utvrđenih revizijom Državnog ureda za reviziju za 2007. godinu. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici.