Kolegice i kolege, želim vam dobar dan i nastavljamo sa 8. sjednicom i to - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 331. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno će zakon obrazložiti ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Zakon o šumskom reprodukcijskom materijalu. Skorim pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji nameće se potreba za završnom tehničkom prilagodbom nacionalnog zakonodavstva u području šumskog reprodukcijskog materijala. Izmjene i dopune Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu predlažu se kako bi se on u potpunosti uskladio sa Direktivom Vijeća 199/105EZ o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala. Proizvodnja šumskog reprodukcijskog materijala u Republici Hrvatskoj značajna je gospodarska djelatnost koju dugi niz godina nije pratila zakonska regulativa usklađena sa zahtjevima europskog tržišta. Donošenjem i primjenom Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu iz 2005. godine, a potom iz 2009. godine unaprijeđena je ova važna djelatnost u području šumarstva, te je omogućeno dobavljačima da šumski reprodukcijski materijal uz odgovarajući postupak utvrđivanja kakvoće i pripadajuću dokumentaciju plasiraju na strana tržišta. Valja istaknuti da je krajem 2008. godine Republika Hrvatska primljena u punopravno članstvo u OECD forest skin za certifikaciju šumskog reprodukcijskog materijala koji se stavlja na međunarodna tržišta čime je nastao novi moment u ovom segmentu, a to je da su stvoreni temelji i otvorene mogućnosti da se šumski reprodukcijski materijal proizveden u Republici Hrvatskoj uz ispunjenje određenih preduvjeta može nesmetano i pod jednakim kriterijima koji vrijede za dobavljače sa tih tržišta stavljati na tržište EU, Sjeverne Amerike i drugih država članica OECD-a. Donošenjem Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu iz 2009. godine stvoren je jasan i pojednostavljen okvir proizvodnje i stavljanja na tržište šumskog reprodukcijskog materijala što pruža mogućnost za otvaranje novih radnih mjesta u ovom sektoru, a time i povećanje njegovog doprinosa cjelokupnom hrvatskom gospodarstvu. Nadalje, navedeni zakon izrađen je kako bi se udovoljilo potrebi za dodatnim reguliranjem proizvodnje, stavljanje na tržište i uvoza šumskog reprodukcijskog materijala, te pravno reguliralo proizvodnju i stavljanje na tržište božićnih drvaca. Ujedno koliko je to bilo moguće u tom trenutku zakon je usklađen sa predmetnom Direktivom 199/105 o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala i na temelju nje donesenih uredbi i odluka. Navedenim zakonom osigurana je proizvodnja, stavljanje na tržište i uvoz kvalitetnog i staništu prilagođenog šumskog reprodukcijskog materijala koji omogućava održivo i optimalno gospodarenje šumskim eko sustavima i njihovo obnavljanje u skladu sa načelima zaštite šumskog genetskog izvora. Također navedenim zakonom o ovoj gospodarskoj djelatnosti dan je jasan okvir i pravila kojima se u okružju negativnih utjecaja na šume želi omogućiti najveća moguća kvaliteta obnove šumskih sastojina i očuvanje bogatstva biološke raznolikosti. Ove izmjene prvenstveno se odnose na uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, odnosno činjenicu da po pristupanju u EU Republika Hrvatska postaje dijelom jedinstvenog tržišta pa više nema uvoza iz država članica EU već se uvodi novi termin premještanje. Slijedom navedenog ukida se potreba za izdavanje odobrenja za uvoz šumskog reprodukcijskog materijala iz država članica EU. Nadalje, značajnije izmjene odnose se na priznavanje jednako valjanosti šumskog reprodukcijskog materijala. Naime, od dana pristupanja EU Republika Hrvatska više ne može samostalno odlučivati o priznavanju jednako valjanosti šumskog reprodukcijskog materijala iz trećih država već jednako valjanost određuje Vijeće EU. Iznimno od ovoga pravila Europska komisija može ovlastiti države članice da donesu odluku o jednako valjanosti pojedinih svojti šumskog reprodukcijskog materijala iz određenih država. U tom smislu Republika Hrvatska postaje punopravnim dionikom zajedničkog tržišta bez ikakovih ograničenja. Od ostalih izmjena iz područja usklađenja sa pravnom stečevinom EU ističemo kako po pristupanju EU zabrana stavljanja na tržište šumskog reprodukcijskog materijala za koji se utvrdi da bi mogao štetno utjecati na okoliš i ljudsko zdravlje donosi Europska komisija na zahtjev države članice, a ne više ministarstvo nadležno za poslove šumarstva. Od izmjena koje su nacionalnog karaktera ističemo promjene u prekršajnim odredbama koje su za pojedine prekršaje propisane u nešto nižim iznosima kazni od dosadašnjih. Također, ovom izmjenom zakon se dodatno terminološki dotjeruje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba SDP-a kolega Zoran Vasić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu uređuje se proizvodnje, stavljanje na tržište i uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, proizvodnja i uvoz božićnih drvaca, uvjeti koje moraju zadovoljiti dobavljači šumskog reprodukcijskog materijala i dobavljači božićnih drvaca u postupku upisa u upisnike, uspostava i korištenje rezervi sjemenskog materijala, genetska i sjemenska banka svojti šumskog drveća i slično. Izmjene i dopune ovog zakona prvenstveno se odnose na uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, odnosno činjenicu da se po pristupanju EU Republika Hrvatska postaje dijelom jedinstvenog tržišta pa više nema kao što je ministar rekao uvoza iz država članica Europske unije već se uvodi jedan novi termin a to je premještanje. Druge izmjene se odnose na priznavanje jednako valjanosti šumskog reprodukcijskog materijala koju po pristupanju određuje Vijeće europske unije. A iznimno europska komisija može ovlastiti države članice da donose odluke o jednako valjanosti pojedinih svojti šumskog reprodukcijskog materijala iz određenih država. I zapravo vezano na tematiku ovoga Prijedloga zakona, želim istaknuti da upravo ovih dana u Republici Hrvatskoj konkretno u Hrvatskom šumarskom institutu u Jastrebarskom se dogodila jedna vrlo važna stvar, otvorena je sjemenska štedionica. A zapravo svrha sjemenske štedionice je očuvanje genofonda važnih šumskih vrsta kao i sprječavanje pomanjkanja sjemena namijenjenog za uzgoj sadnica potrebnog za održivo gospodarenje šumama. Rezerve sjemena se koriste za proizvodnju sadnog materijala, namijenjenog za biološku obnovu šuma. Sam projekt je iznimno važan za šumarstvo i poljoprivredu Republike Hrvatske u skladu sa smjernicama Europske unije koja reguliraju ovu problematiku. Podsjetiti ću samo da hrast lužnjak kao najvrjednija vrsta drveća u našim šumama nažalost obilno rađa tek svake 5 do 7 godine, pa se na taj način uviđa pravi problem nedostatka, kontinuiranog i kvalitetnog uroda odnosno osnivanja ove sjemenske štedionice. Treba istaknuti da sukladno zakonu kontrola proizvodnje, stavljanje na tržište i kakvoća šumskog reprodukcijskog materijala i u nadležnosti Hrvatskog šumarskog instituta u Jastrebarskom a naravno pod nadzorom Ministarstva poljoprivrede. Inače zbog značajnog šumskog bogatstva s kojim Republika Hrvatska i Hrvatske šume, prije svega i šumoposjednici raspolažu, naravno da gospodarenje šumama ima posebnu ulogu. Šumsko sjemenarstvo pak i rasadničarstvo su važna sastavnica gospodarenja šumama. Nažalost niz negativnih, prije svega različitih pojava kao što su sušenje šuma, kao što su štete i nestanak šuma nakon požara, napadi raznih štetnika, jaki vjetrovi, te nažalost u najnovije vrijeme promijenjene klimatske prilike su utjecale i na potrebu unaprjeđenja šumskog sjemenarstva s ciljem poboljšanja rasadničke proizvodnje i osnivanja kultura i plantaža. I slijedom toga osnivane su u Republici Hrvatskoj klonske sjemenske plantaže najvažnijih autohtonih vrsta šumskog drveća, njih 18 kao i 140-ak registriranih priznatih sjemenskih sastojina, a sve za kontinuiranu i kvalitetnu proizvodnju šumskog sjemena. Treba još naglasiti da u Republici Hrvatskoj je registrirano 47 rasadnika za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala što listača, što četinjača. I na kraju želim istaknuti da budući u Republici Hrvatskoj je 95% prirodnih šuma za razliku od dobrog dijela europskih šuma koje su prije svega umjetno podignute i prevladavaju monokulture. A rezultat je to prije svega rada i znanja hrvatskih šumara ali i poštivanja zakona i pravila u šumarstvu. A u tom smjeru ide i ovaj prijedlog zakona. Slijedom toga Klub SDP-a će podržati donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Franjo Lucić
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolege i kolegice. Izmjene i dopune ovoga Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu u biti ne doživljava neke posebne izmjene ali svakako prilagodbu ulaska Hrvatske u Europsku uniju, zaboravio sam i ministra pozdraviti, stoga pozdravljam i njega. Dakle, Zakon koji o šumskom reprodukcijskom materijalu je 2009. godine uspostavljen i sustav prateće dokumentacije za sav šumski reprodukcijski materijal a time je i stvorena osnova za praćenje … [[Govornik se ne razumije.]] izvorišta pa sve do mjesta krajnjeg korištenja. Donošenjem ovoga zakona uspostavljen je red na tržištu šumskog reprodukcijskog materijala sa prvenstvenim ciljem direktnog utjecaja na hrvatsko šumarstvo i obnovu šumskog fonda. Skorim pristupanjem, kao što sam rekao Republike Hrvatske Europskoj uniji isti zakon je nužno i uskladiti, nužno ga je uskladiti i sa tržištem i sa svime onim što reprodukcijski materijal a s prvenstvenim ciljem direktnog utjecaja na hrvatsko šumarstvo a isto tako i obnovu šumskog fonda. U trenutku pristupanja Republike Hrvatske postati će dio jedinstvenog tržišta što znači da prestaje potreba za izdavanjem odobrenja za uvoz šumskog reprodukcijskog materijala kao što je to bilo do sada iz država članica. Pa se stoga uvodi termin premještanje šumskog reprodukcijskog materijala. Pojam uvoz šumskog reprodukcijskog materijala zadržan je za područje prodaje ili isporuke šumskog reprodukcijskog materijala za područje trećih država. Tj. svih država koje nisu članice Europske unije. Prijedlog zakona proširuje uvjete koje mora udovoljavati šumski reprodukcijski materijal koji se stavlja na tržište na način kojim šumski reprodukcijski materijal osim uvjeta predviđenih zakonom i propisima o biljnom zdravstvu mora udovoljavati i posebne propise kojima se uređuje zaštita prirode. Osim navedenog daje se nadležnost središtu tijela državne uprave nadležno za zaštitu prirode za davanje suglasnosti znanstvenim i znanstveno-nastavnim ustanovama da u ograničenim količinama uvoze sjemenski materijal i biljne dijelove ili sadni materijal šumskih svojti i križanaca koji ne udovoljava uvjetima za stavljanje na tržište. A koji je namijenjen testiranju i istraživanju, znanstvenom radu, selekciji, oplemenjivanju ili očuvanju šumskih genetskih izvora. Nadalje Izmjenama zakona propisuje se zabrana stavljanja na tržište određenog šumskog reprodukcijskog materijala ukoliko se utvrdi da bi njegovo korištenje moglo imati štetan utjecaj. Danom pristupanja ovlaštenje za priznavanje jednako valjanosti šumskog reprodukcijskog materijala određuje Vijeće Europske unije. Kod pomanjkanja šumskog reprodukcijskog materijala koje izaziva ugrozu krajnjih korisnika Europska komisija može ovlastiti države članice pa tako i Republiku Hrvatsku na donošenje odluka o jednako valjanosti pojedinih svojti šumskog reprodukcijskog materijala koji ne odgovaraju svim uvjetima stavljanja na tržište određenim zakonom. Izdavanje glavne svjedodžbe o istovjetnosti šumskog reprodukcijskog materijala iz istog šumskog sjemenskog objekata izdaje službeno tijelo, a prijedlog zakona određuje da se svjedodžba izdaje po dovršetku sakupljanja. Propisuje se oblik i ambalaže, dakle zatvorena ambalaža čiji je način zatvaranja takav da nakon otvaranja ambalaža nije moguće ponovno koristiti u istu svrhu u koji se sjemenski materijal može stavljati na tržište, kao i uvjeti korištenja šumskog reprodukcijskog materijala u slučaju njegova uvoza ili premještanja. Propisuje se obveza Ministarstva za izradu nacionalnog popisa šumskih sjemenskih objekata. Vezano uz međunarodnu razmjenu podataka i informacija, prijedlog zakona propisuje obvezu nadležnog ministra za donošenje pravilnika o postupku izdavanja informacijske isprave. Proširuje se krug osoba koje mogu biti članovi Povjerenstva za žalbe koje odlučuje o žalbama protiv rješenja šumskih inspektora na način da članovi povjerenstva osim inženjera šumarstva, magistara inženjera i svi članovi mogu biti magistri inženjeri urbanog šumarstva, zaštite prirode i okoliša ukoliko udovoljavaju uvjetu od 5 godina radnog iskustva u središnjem tijelu državne uprave na poslovima šumarske inspekcije. Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a kolega Milorad Batinić, potpredsjednik Sabora.
Hvala gospođo potpredsjednice. Ministre, kolegice i kolege. Naime, hrvatsko šumarstvo ima dugu tradiciju ne samo šumarske struke nego i sve ono što je vezano za šumarstvo pa tako i što se tiče same politike i reprodukcijskog materijala. Naime, valja se podsjetiti da je upravo već dugogodišnje članice Europske unije da su udarile na neki način temelje i šumarstvu Hrvatskoj pa tako i struka i praksa to već provode dugi niz decenija. Sam Zakon o šumskom reprodukcijskom materijalu koji je donesen '09., izmjenama '11. uređuje se proizvodnja, stavljanje na tržište i uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, proizvodnja i ono što je i u gospodarskom dijelu možda interesantno, uvoz božićnih drvaca, uvjete koji moraju zadovoljavati dobavljači, postupak upisa u upisnike, postupak upisa šumskog sjemenskog objekta u Registar šumskih sjemenskih objekata i niz drugih stvari koje na neki način definiraju i reguliraju tu tematiku. Sam zakon je u početku regulirao određene stvari koje nisu bile u cijelosti definirane na pozitivan način tako da možemo kazat da je pozitivno djelovao i na samo tržište šumskog reprodukcijskog materijala, a i hrvatsko šumarstvo u cjelini. Osnažio je nadzor nad odobravanjem šumskih sjemenskih objekata te proizvodnju samog šumskog reprodukcijskog materijala. Uspostavom sustava prateće dokumentacije za sav šumsko reprodukcijski materijal postavili su se temelji za praćenje njega, a od njegova izvorišta u šumsko sjemensko do krajnjeg korisnika. Pojedine odredbe bile su samo djelomično usklađene tako da je ovim izmjenama se izvršilo i ono krajnje, ono zadnje što je trebalo napraviti tehničko usklađivanje. Osnovna pitanja kao što je u uvodu bilo rečeno ove izmjene i dopune Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu predlažu se kako bi se on u potpunosti uskladio s Direktivom Europske unije ostavljenu na tržište šumskog reprodukcijskog materijala. I ono što smatram da je izuzetno važno i za hrvatsko šumarstvo i sve one koji se bave i proizvodnjom božićnih drvaca, rasadničarskom proizvodnjom, uvodi se potpuno novi termin premještanje, Hrvatska postaje članica Europske unije. Značajnije izmjene odnose se i na priznavanje jednako valjanosti šumskog reprodukcijskog materijala koju po pristupanju određuje Vijeće Europske unije, a Europska komisija može ovlastiti države članice da donose odluku o jednako valjanosti pojedinih svojti šumskog reprodukcijskog materijala iz određenih država. Naravno da tu prije svega u ovim izmjenama i dopunama treba vidjeti određenu priliku za Republiku Hrvatsku, za naš reprodukcijski materijal, za same proizvođače, tu mislim na rasadnike u vlasništvu Hrvatskih šuma, isto tako i na privatne rasadnike. Ono što je, svjedoci smo dugi niz godina proizvodnja božićnih drvaca koja je eskalirala u nekim dijelovima pa je bilo i hiperprodukcije, određeni vremenski periodi su bili kad se uvozio nekvalitetan materijal tako da vjerujem da se kroz ove izmjene i dopune također može izvršiti određena i tržišna rekao bih regulacija određene proizvodnje. Ono što bi možda imao kao jednu dilemu, jednu dvojbu i iščitavajući pojedine članke, članak 17. govori se o povjerenstvu, kaže mora biti sastavljeno od članova koji udovoljavaju sljedećim uvjetima. I sad stavak 1., jedan diplomirani inženjer agronomije ili diplomirani inženjer šumarstva, magistar inženjer … kulture itd. itd. Možda, ja ću sebi dozvoliti da kao šumar, pošto se radi o šumskom reprodukcijskom materijalu, o šumarskoj struci, ne bih želio da ispada da preferiram samo šumare, ali mislim da ipak pošto se radi o šumarskoj struci da bi, predlažem da se napravi izmjena da najprije bude dipl. inženjer šumarstva, magistar struke, a tek pod zadnje diplomirani inženjer agronomije. Mislim da razumjeti ćete zašto to govorim, da li je omaška ili je možda nesnalaženje ili je možda, ne bih želio iščitavati kao nepovjerenje prema šumarskoj struci što se tiče rasadničarske proizvodnje jer jednake kolegije smo imali i agronomi i šumari. Što se tiče ostalih primjedbi nemam na same izmjene i dopune, radi se o tehničkom usklađivanju i Klub Hrvatske narodne stranke podržati će ove Izmjene i dopune zakona. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i Hrvatske građanske stranke kolegica Nevenka Bečić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Mi danas ispred sebe imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijom materijalu sa Konačnim prijedlogom zakona kojeg je Vlada Republike Hrvatske kojeg je Vlada Republike Hrvatske dostavila ovom Saboru na raspravu i usvajanje. Prije nego što se osvrnem na elemente koji Prijedlog izmjena i dopuna ovoga Zakona donosi smatram potrebnim napomenuti da mi u Republici Hrvatskoj imamo nažalost učestale požare i to pogotovo u ljetnim mjesecima uslijed čega stradavaju golema prirodna bogatstva i nasadi šumskog bogatstva koje je od itekako važnost značaja za ekološki sustav i za zdravlje ljudi. Uslijed takvog stradavanja ogromnih šumskih površina dolazi do potrebe pošumljavanja istog i to pošumljavanje se može izvršiti na dva načina. Ili prirodnim putem ili umjetnim. I budući da moramo pribjegavati i umjetnom sadnji, šumskog, koristeći šumski reprodukcijski materijal u svrhu obnove tako stradalih šumskih bogatstava postoji bojazan da kod takvih radnji dođemo u dodir sa genetski lošim šumskim reprodukcijskim materijalom koji bi imao trajne posljedice za okoliš, naš eko sustav, za šumske nasade, za šumske sjemenske objekte i naprosto bi donio nemjerljive štete koje ne bi bile vidljive odmah nego čak i nakon 50 i više godina.I zbog toga će naše ministarstvo itekako morati posvetiti pažnju da se tako nešto kod nas ne dogodi. Inače Zakon o šumskom reprodukcijom materijalu uređuje proizvodnju istog, stavljanje u promet, proizvodnju i uvoz šumskih biljki, božićnih drvaca. Uređuje način i uvjete temeljem kojih dobavljači mogu biti upisani u upisnik, uređuje uvjete i način na koji se šumska, sjemenska dobra uvode i evidentiraju u registar šumskih sjemenskih dobara, itd.. Budući da mi uskoro ulazimo u Europsku uniju bilo je potrebno uskladiti postojeći zakon sa zakonodavstvom Europske unije. I u tom cilju i s tom svrhom Vlada je ovaj prijedlog nama u Saboru i dostavila. Prihvaćajući ovaj Zakon u što naravno ne sumnjam da će danas ovdje biti, odnosno u petak izglasan, mi ćemo promijeniti neke terminologije koje su do sada bile korištene a tu prvenstvo mislim na pojam uvoza šumskog reprodukcijskom materijala. Naime, od datuma ulaska Hrvatske, Republike Hrvatske u Europsku uniju nećemo iz zemalja članica uvoziti ovaj šumski reprodukcijski materijal nego će se raditi o premještanju istog iz jedne zemlje članice u drugu zemlju članicu i naravno neće biti u režimu carinskog postupka. Ali ukoliko se pojavi potreba da isti reprodukcijski materijal nabavljamo iz neke treće zemlje, a pod trećim zemljama se podrazumijevaju one zemlje koje nisu članice Europske unije onda ćemo naravno morati takav materijal staviti u carinsku proceduru i to će se smatrati uvozom. Ono što se mijenja datumom ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju a u pogledu ovog zakona je i to što više neće imati mogućnost da sami utvrđujemo jednako valjanost šumskog reprodukcijskog materijala nego će to za nas, dakle za Republiku Hrvatsku kao i za sve ostale članice Europske unije raditi vijeće Europske unije. A ukoliko naše ministarstvo osjeti potrebu da za pojedini reprodukcijski materijal ishoduje samo, odnosno donese odluku o jednakoj valjanosti onda za takvo nešto mora zatražiti odobrenje od Europske komisije. Ono što je važno napomenuti, a u svezi je ovog zakona, i to da će se šumski reprodukcijski materijal stavljati u promet u zatvorenoj ambalaži i to na takav način da će uslijed otvaranja takve ambalaže biti nemoguće istu ponovno koristiti. U slučaju da Ministarstvo poljoprivrede, dakle Ministarstvo RH dobije bilo kakva saznanja da neki reprodukcijski šumski materijal koji namjeravamo uvesti nije prihvatljiv za naše potrebe, za naša pošumljavanja onda može postaviti zahtjev Europskoj komisiji koja može izdati u takvim situacijama zabranu uvoza i stavljanja u promet takvog šumskog reprodukcijskog materijala. I to će se prvenstveno raditi u situacijama kada procijenimo da neki šumski reprodukcijski materijal može imati štetan utjecaj na šumske sastojine, na autohtone vrste, na šumske sjemenske objekte, na okoliš, genetske izvore i na ljudsko zdravlje. I u tom pogledu odgovornost našeg Ministarstva poljoprivrede je izuzetno velika. Jer mi smo obvezni čuvati ono što nam je priroda dala a to je i taj resurs šumskog bogatstva koji imamo i kojim raspolažemo. I dapače, mi bismo trebali stvarati uvjete da mi budemo izvoznici u treće zemlje šumskog reprodukcijskog materijala jer podneblje u kojem živimo je idealno i ima izuzetno dobre uvjete da tako nešto zaista i počnemo primjenjivati jer bi to bilo od interesa za dobro, kako pojedinca tako i za dobro šire društvene zajednice. Dakle, to bi bio jedan resurs kojim bi potaknuli individualne proizvođače fizičke osobe također i pravne da evo mogu naći svoj interes i u sadnji i premještanju šumskog reprodukcijskog materijala kako u zemljama članicama EU tako mogu isto tako izvoziti i u treće zemlje. Dakle, već prije sam rekla da je jednaku valjanost šumskog reprodukcijskog materijala utvrđuje Vijeće EU. Oni će, dosada smo to mi u RH utvrđivali sami, odnosno naše ministarstvo. Oni će utvrditi jednaku valjanost šumskog reprodukcijskog materijala na način da će iz zemlje izvoznice kontrolirati i nadzirati da li zemlja izvoznica takvog materijala ima zakonske propise koje kontroliraju i prate proizvodnju i stavljanje u promet šumskog reprodukcijskog materijala, nadzirat će, kontrolirati i utvrđivati da li takve zemlje izvoznice primjenjuju zakonske odredbe koje garantiraju da će takav materijal biti stalno pod nadzorom i da neće doći do širenja izvoza lošeg genetskog šumskog reprodukcijskog materijala. Naravno, ukoliko nije tomu tako onda će Europska komisija staviti na zabranu na uvoz takvog materijala. Isto tako ovim zakonom se daje mogućnost RH kao i ostalim članicama da mogu zatražiti od Europske komisije da im se odobri stavljanje na tržište šumskog reprodukcijskog materijala koji ne odgovara svim uvjetima za stavljanje tržišta koji su u skladu s ovim zakonom u iznimnim situacijama ukoliko sadnog reprodukcijskog materijala nema, onog kojeg krajnji korisnik traži, dakle nema ga na području RH ali ga nema ni u članicama EU. I u takvim situacijama naravno da ministarstvo može zatražiti odobrenje od Europske komisije za uvoz i onog materijala koji ne zadovoljava sve uvjete koje bi po našem zakonu koji ćemo mi usvojiti i koji već na snazi imamo. U takvim situacijama, na takvom materijalu koji se uvozi morat će pisati oznaka na deklaraciji da ne ispunjava sve propisane uvjete, a iz podataka o deklaraciji morat će biti vidljivo koje štete i koji štetni uvjeti takav šumski reprodukcijski materijal može proizvesti u budućnosti. A štete kao što sam prije rekla nastaju ne odmah, one nisu evidentne ni vidljive odmah ali one će itekako biti vidljive nakon proteka određenih godina, otprilike 50 godina. I nadalje, mi danas u Hrvatskoj, po mojim saznanjima, imamo 163 registrirana šumska sjemenska objekta u kojima imamo autohtone svojte šumskog drveća. Evo, ja vjerujem da će naša Vlada i naše ministarstvo uložiti sve napore da i u primjeni ovog zakona rade i provode sve one mjere koje su od interesa za očuvanje našeg postojećeg šumskog dobra kao i obnova koja će biti potrebna u budućnosti, a zbog kažem ponovno učestalih požara koji iz godine u godinu haraju diljem naše RH. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Stranke rada kolega Mladen Novak. Izvolite.
Uvaženi ministre sa suradnicima, činjenica je da je ovaj zakon stvarno usklađivanje sa propisima EU pa nema se baš puno što za dodati, međutim ono što sam primijetio ću nešto od toga čak predložit pa da razmotrite ako postoji mogućnost da se uvaže neke izmjene, odnosno dopune. Prvo, u uvodnom dijelu kod obrazloženja se navodi da je se uvodi novi termin koji zamjenjuje, termin premještanja, koji zamjenjuje dosadašnji uvoz, odnosno s obzirom na nove okolnosti više nije riječ o uvozu. Međutim, iščitavajući dalje tekst očito da taj termin premještanja se odnosi i na izvoz, dosadašnji izvoz pa to ispadne kao da se mijenja samo u jednom kontekstu, ali očito da nije to baš tako nego se odnosi na oba dvije ove radnje. Ono što su me upozorili ljudi koji su iz ove struke je, predlažu izmjenu u članku 17. koji se odnosi na članak 40. stavak 14. zakona u kojem se propisuje da sastav povjerenstva i na dva mjesta se navodi da je potrebno, da je riječ o ljudima s 5 godina radnog iskustva u središnjem tijelu državne uprave na poslovima fitosanitarne inspekcije. Međutim, ljudi koji jesu iz ove struke, koji poznaju ovu problematiku predlažu jednu drugačiju formulaciju, da se tu stavi uvjet da imaju 5 godina iskustva u rada sa sjemenom i sadnicama na Šumarskom fakultetu, Šumarskom institutu, u rasadničkoj proizvodnji i slično. Obrazloženje koje pri tome navode meni zvuči prilično logično, ali prepuštam ljudima od struke da kažu da li je to stvarno korektno ili nije. Razlog je to što u državnu upravu u zadnje vrijeme dolaze ljudi direktno sa fakulteta, odnosno bez iskustva a kad jednom uđu onda više nema ni mogućnosti da steknu ono praktično iskustvo koje je neophodno u radu. Dešava se da odlučuju o stvarima koje u praksi nisu uspjeli spoznat, jednostavno nemaju u tome iskustva i možda bi ova promjena, ja vjerujem kolegama koji su mi to dostavili, da ima logike. Ono što bi, što nije u nekoj uskoj vezi sa ovim zakonom, inače zakon ćemo podržati, jer rekao sam na početku riječ je o usklađivanju, jer stanje u Hrvatskim šumama, odnosno način na koji Hrvatske šume danas funkcioniraju. Kod nas je uobičajeno pravilo da javna poduzeća, sve ono što je državno da to karakteriziramo, to nešto loše, ajmo krenut sa privatizacijom. Za sad još nećemo šume i vode, ali privatizacija je nešto što je jako dobro, jel država je loš poslodavac, država nije loš poslodavac loši poslodavci su oni ljudi koji zastupaju interese države, odnosno koje vladajuća struktura tamo instalira. U petak je ako se ne varam bio također jedan zakon koji se odnosi na Hrvatske šume, pa je između ostalog rečeno da je 75% novoimenovanih upravitelja šuma konkretno od 16, 12 je iz SDP-a. Nema niko ništa protiv toga ako je riječ o kvalitetnim kadrovima. Međutim, ako se pokaže u praksi da ti kvalitetni kadrovi baš i nisu kvalitetni, odnosno da su to samo ipak politički postavljeni ljudi koji nemaju dovoljno kvaliteta za obnašat te dužnosti, bilo bi red da ih se makne čim prije, da ne rade daljnju štetu. Pri tome ne aludiram na to da neko ima loše namjere ali nismo svi jednako sposobni za sve. Ono što je recimo ovdje po mome dosta bitno je sve djelatnosti za koje su registrirane Hrvatske šume. Pa tako su naše Hrvatske šume registrirane između ostalog za eksploataciju izvora vode, pa su registrirane za eksploataciju kamena, čak imaju i legalizirane kamenolome, pa su registrirane za primarnu preradu drveta, pa postoji mogućnost uzgoja usjeva i vrtnog ukrasnog bilja, vinogradarstva, voćarstva, maslinarstva itd. sve skupa 129 djelatnosti je djelatnosti za koje su registrirane Hrvatske šume. Sad imamo jednu situaciju, u pravilu mi u Hrvatskoj se volimo pozivat na iskustva, na ono uređenost države, em Njemačke, em Austrije, pa onda imao situaciju da recimo po podacima koji su dostupni iz medija da Austrijske šume preko 50% svojih prihoda ostvaruju iz ovih drugih djelatnosti, pri tome nije nebitan i turizam, jel je riječ i o atraktivnim turističkim lokacijama koje bi se mogle itekako stavit u funkciju. Samim tim bi bio upitan, upitna ova konstatacija koja se provlači kroz medije da je velik broj radnika Hrvatskih šuma viška, je možda višak u onoj osnovnoj djelatnosti, mada se i tu ne slažem, bit je kako se neke stvari žele prikazat ali postoji mogućnost aktivirati ih na ovaj način. To sve ovisi opet o onim ljudima koji vode cijeli taj sustav i mislim da je već prošlo dovoljno vremena da se donese neka ocjena o njihovoj djelotvornosti, o učinkovitosti tih ljudi koji su na tim radnim mjestima. Vjerujem da postoji dobra volja i kod vas i da nije bit samo toga da su to određeni ljudi imenom i prezimenom zbrinuti, nego da na kraju krajeva i kvaliteta rada ministra ovisi o tome, o kvaliteti rada onih poduzeća, odnosno onog djela koji pokriva njegovo ministarstvo pa mislim da je i vama direktno u interesu da se tu nešto pokrene, da se određene stvari jednostavno stave u funkciju jel ovo je, iz ovoga što sam malo prije oko ovih 129 dodatnih djelatnosti ispada da mi imamo mogućnosti, imamo predispozicije, imamo ljude al nemamo ono nešto da to sve skupa pokrenemo, da stavimo u funkciju. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, Branko Vukšić prvi.
Uvaženi kolega Novak, rekli ste jednu rečenicu, sve ono što je u državnim rukama smatra se lošim, vjerojatno ste mislili, smatra se lošim u Hrvatskoj. Često i s ove, u ovom Visokom domu a često se čita i u medijima, da je država loš gospodar. Znamo da je u državnim rukama, Hrvatska ima poprilično bogatstvo. Ona je peta u Europi po bogatstvu u državnim rukama. Što to znači? Je li to znak da smo zbog toga loša privreda, koja su pokazatelj, da je država loš gospodar. Ta teza u vodu pada kad se vidi tko su prve četiri zemlje. Prve četiri zemlje su Norveška, Finska, Island i Švedska. Mi smo na petom mjestu. Država je loš gospodar kada je loša vlast. Sam karakter vlasništva ne jamči niti uspjeh niti neuspjeh. Recimo sad govori se o hrvatskim šumama. Bitno je kako se gospodari tim Hrvatskim šumama, tko gospodari tim Hrvatskim šumama. Bitno je na koji način se vodeći ljudi postavljaju na čelu Hrvatskih šuma i bitno je postaviti pitanje zbog čega se u Hrvatskoj mahom izvoze drvo, trupci a nismo ništa učinili da bismo stvorili uvjete da se pokrene drvoprerađivačka industrija. Čime se mi bavimo? Bavimo se jedinom uvozom, izvozom sirovine, jeftinim izvozom. Dakle teza o tome da sve ono što je u državnim rukama, da se smatra lošim je pogrešna teza jer loše može biti upravljanje, loši mogu biti oni koji upravljaju tim bogatstvom.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Ma kolega ja pretpostavljam da sam ipak rekao ispravno da se provlači teza da je Hrvatska, da je država loš gospodar a ne daje to moj stav ili stav kluba. Činjenica je da smo masu puta ovdje čuli upravo tu tezu Hrvatska, država je loš gospodar i treba sve resurse odnosno što više toga privatizirati, izdvojiti, ostaviti kor biznis, ovo sve ostalo izdvajat. Međutim praksa nas demantira. Ne samo naša praksa. Ustvari uopće ne mislim na našu praksu, nego mislim na praksu koja dolazi najčešće upravo iz tih zemalja na koja se mi pozivamo i čemu težimo. Nema dugova na jednoj od nacionalnih televizija prikazana emisija gdje praktički rađena paralela između upravljanja šumskim resursima u Austriji i u Hrvatskoj, pa je rečeno da otprilike negdje iste količine su moguće za eksploataciju odnosno pokrivenost teritorija ali da je onda su navedene sve one prednosti, sve ono što je Austrija napravila, što Hrvatska ne radi. Pa između ostaloga je bilo i čišćenje šuma i redovito, recimo i koliko trupaca su iskoristili u građevinskoj industriji, što se kod nas ne koristi. S druge strane svaki dan prolazimo s obzirom na to kakva je Hrvatska zemlja. Svaki dan prolazimo negdje uz neke šume. Imamo priliku vidjeti da nažalost većina toga uopće nije održavana. Masa šuma je da ne kažem, ne znam lagano prelaze u neke šikare, općenito stječe se dojam kad prolazite i Slavonijom i drugim dijelovima Hrvatske, u Banovini, Kordunu da i ne pričam, taj dio je i ratom devastiran vidi se da zemlja nije održavana. Jednostavno se vidi da brige o zemlji jednostavno nema. Hvala.
Replika, potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime, kolega Novak to je očiti primjer kako je jedna tema koja je usko vezana, jeste da je strukovna poprimi razmjere jedne šire rasprave pa tako ste se vi upustili u raspravu o šumarstvu. Naime ne mogu se složiti sa ovom konstatacijom što ste ju unijeli, znači koliko je sve djelatnosti je prijavljeno u djelatnostima Hrvatskim šuma. Prvo i osnovno ono što svi znamo manje-više ali zaboravljamo pa je možda vrijedno ponoviti. Šumarstvo je sezonski posao. Osnovni kor biznis šumarstva, uzgoj šuma, eksploatacija šuma. Znači dugi niz godina nije šumarstvo nastalo 90-te ili je nastalo 45-te ili je nastalo 48-me, šumarstvo u Hrvatskoj postoji, ima stoljetnu tradiciju. Pitanje je kad govorimo o šumarstvu koliko je šuma u RH gospodarskih, koliko je zaštitnih, koje su praktički šume koje donose zaradu, odnosno dobit što se tiče same eksploatacije. Znači dugi niz ovih godina otkad je hrvatske države, sve prethodne Vlade pokretale su određene postupke restrukturiranja Hrvatskih šuma. Međutim to nije jednostavno. To se pokazalo i naravno zato treba vrijeme. Zašto ima svih tih djelatnosti registriranih, od rasadničarske proizvodnje što je sada tema i tu se vidi određena perspektiva i za dobrobit Hrvatskih šuma naravno isto tako kao i privatnih inicijativa, prvenstveno radi sezonskog karaktera posla. Dohodovno šumarstvo traje pet do šest mjeseci, ostalo je ako idemo gledati račun dobiti i gubitka troška. Znači dopunjavanje svih ovih djelatnosti radi se na profitabilnosti da tako kažem samog poduzeća Hrvatskih šuma. Zato ima niz djelatnosti koje su registrirane kao dodatne. Naravno da tu uvijek postoji prostor koji treba uvjeren sam da će i novo vodstvo ići u restrukturiranje, da će se polako rješavati po uvjetno rečeno rješavati svih onih djelatnosti koje nisu kor biznis upravo sa ciljem ali da postanu profitabilne na tržištu jer inače na tržištu određene djelatnosti registrirane unutar Hrvatskih šuma su profitabilne.
Odgovor na repliku Mladen Novak.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, moram priznati kad god je rasprava u bilo kom segmentu na koji način da se dodiruje Hrvatskih šuma ili Hrvatskih voda da je uvijek vrijedno spomenuti ta dva resursa iako se ovo odnosi samo na jedan manji dio. Neću reći ustvari da je jedino ali dva najvrednija resursa koja su ostala i koje nadam se da nitko neće doći nikad na ideju da ide privatizirati. Međutim to se ne bih ja baš stavio tako sa sigurnošću kao što vi aludirate ali živi bili pa vidjeli. Problem je u tome što se može ne moraju se privatizirati šume, privatizirat će se djelatnost Hrvatskih šuma pa šta smo onda napravili. A ovo što ste vi rekli ovih 5 mjeseci, mislim da ste spomenuli 5 mjeseci da je puna sezona osnovne djelatnosti, ali zašto se držati samo osnovne djelatnosti ako recimo imamo taj primjer da austrijske šume oko 50% ili čak preko 50% svog prihoda ostvaruju u ovim drugim segmentima, u drugim djelatnostima. Zbog čega mi sami sebi kažemo e mi to nećemo, mi to ne možemo? Turizam je sigurno vrlo atraktivan u tom dijelu. Ne znam zbog čega bismo odustali od toga zašto mi to ne bi koristili. Na kraju krajeve eksploatacija voda zbog čega davati nekome drugom u koncesiju ako Hrvatske šume jesu Hrvatske, državno vlasništvo, zašto ne bi ostale uz tu eksploataciju da smo sigurni da je to onda i u nekoj daljnjoj budućnosti naše. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je kolegica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa. Poštovana gospođo potpredsjeenice Hrvatskoga sabora, gospodine ministre. Javila sam se kratko zbog činjenice što je ova promjena zakona jeste tehničko usklađivanje kao što i piše u izmjenama i dopunama zakona. To je ono kako bi se reklo zadnje glancanje pred ulazak Hrvatske u EU. Dakle izmjene i dopune ovoga zakona i još nekih i još mnogih koji su na dnevnom redu i o kojima ćemo raspravljati i danas ali i sljedećih dana, dokazuju ono što znamo od lipnja 2011.pa onda od 9.prosinca 2011.kada smo potpisali pristupni ugovor da RH postaje 28.članica EU. Javila sam se i zbog toga kako bih još jedanput zahvalila svima onima koji su sudjelovali u pregovorima osobito u pregovorima vezano za područje poljoprivrede. To je bilo iznimno teško poglavlje. Cijeli taj niz promjena koje smo morali provesti ali i pregovora koje smo morali obaviti u Bruxellesu su bili iznimno teški. Pregovaranja o tom velikom segmentu poljoprivrede je bilo jedno od sigurno jedeno od najtežih dakle uz poglavlje 23, poglavlje 8 jer je on s jedne strane moralo unijeti niz promjena, a s druge strane odgovoriti na prevažno pitanje kako će hrvatski poljoprivrednici živjeti u budućnosti. Osobno mislim da će biti bolje, da će ulazak Hrvatske u EU otvoriti novi prostor za hrvatsku poljoprivredu i hrvatske poljoprivrednike, ali ćemo morati još žešće i još bolje raditi. Dakle ovo je prilagođavanje odnosno usklađivanje sa direktivom EU i ovdje valja još jedanput istaknuti kako u EU ulazimo pripremljeni pa još jednom želim iskazati neslaganje s onima pa i u političkom prostoru RH koji tvrde i danas da ulazimo na koljenima, da Hrvatska nije pripremljena ali eto oni samo konstatiraju tu činjenicu. Mislim da to naprosto nije točno. Pregovori svi što smo ispregovarali i što smo dogovorili i u području poljoprivrede dokazuju da imamo pravo tvrditi da spremni ulazimo u EU ali da ćemo naravno neke stvari morati raditi drugačije. I budući da govorimo o velikom bogatstvu i kroz izmjene i dopune ovog zakona od 4500 biljnih svojti, o 260 autonomnih svojti šumskoga drveća i više od 100 šumskih biljnih zajednica mislim da možemo konstatirati da kao članica EU u EU unosimo ogromno bogatstvo. I zato s još više pozornosti nego do sada treba neprekidno bdjeti nad tim bogatstvom, bdjeti svakodnevno i svakako bez obzira na promjene na političkoj sceni uvijek odgovoriti zajedničkim političkim konsenzusom kada se govori o mogućem privatiziranju toga bogatstva. Ne, jedno veliko ne, to mora ostati nacionalno bogatstvo jer to je napokon samo nešto što smo posudili od svoje djece i od svoji unuka. Zato ću naravno kao i moje kolege iz kluba podržati izmjene i dopune ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Završna riječ ministar Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Štovane kolegice i kolege. Slušao sam vaše izlaganje u ime klubova i pojedinačno i prije svega zahvala što podržavate ovaj zakon koji je ustvari potpuna i završna uskladba sa zakonskom regulativom EU koja ujedno omogućava dodatni poticaj važnoj gospodarskoj grani ili djelatnosti u RH, a to je proizvodnja šumskog i reprodukcijskog materijala i na osnovu odrednica koji proizlazi iz ovog zakona će omogućiti da šumski reprodukcijski materijal uz odgovarajući postupak utvrđivanja kakvoće i pripadajuće dokumentacije se i u većim količinama plasira na treća odnosno svjetska tržišta. Da to nije samo deklarativno potvrđuje i ovaj navod iz rasprave štovanog kolege Vasića o završetku odnosno prošlotjednom završetku projekta u Hrvatskom šumarskom institutu gdje smo jedna projekt vrijedan 3 milijuna 700 tisuća kuna priveli kraju i na zadovoljstvo svih ljudi u sektoru šumarstva pustili u pogon. Govorimo o Štedionici sjemena odnosno Banci sjemena koju će uz najmoderniju tehnologiju, stručno znanje, svih onih, veli kolega koji rade u institutu ali u Hrvatskim šumama i općenito sektoru šumarstva omogućiti da taj segment proizvodnje šumskog reprodukcijskog materijala doživi još dodatno unaprjeđenje. Kada govorimo o ovome dijelu rasprave samo ću vrlo kratko pokušati odgovoriti na jedno pitanje, odnosno malo korigirati neke izjave. U dva navrata je bilo pitanje ovo za članak 17. za imenovanje povjerenstva. Govorimo o povjerenstvu koje raspravlja, odnosno odlučuje o žalbama na rješenje firosanitarne inspekcije prilikom uvoza, odnosno premještanja sadnog materijala pa je shodno tome onda predviđeno da i netko od kolega iz firosanitornoga dijela bude u tom povjerenstvu ne umanjujući značaj normalno struke i ljudi koji su u samom šumarstvu. A što se tiče rasprave kolege Novaka i Hrvatskih šuma, mislim da smo dosta vremena zadnji put potrošili. Ispraviti ću vas nije rečeno sa ove govornice nego od vašeg kolege Vinkovića za kadroviranje po podružnicama odnosno SDP-ove voditelje podružnice što nije istina, nego su to ljudi koji su bili u tim podružnicama koji su stručni koji i dalje rade svoj posao, odnosno doprinose radu i svojih podružnica i cijelog društva. Kada govorimo o usporedbi sa austrijskim šumama to nije najsretniji model zato što je koncept gospodarenja i upravljanja austrijskim šumama sasvim drukčiji od činjenice da se i iskoristivost šuma je kod njih puno veća u onom negativnom smislu ako uzmemo da je 9,2 milijuna kubičnih metara godišnji prirast šuma u Hrvatskoj a da od toga gospodarimo odnosno ekonomski eksplotiramo kroz godišnji etat tek 60% odnosno 5,4 milijuna metara kubnih. Onda vidimo na koji način vodimo računa o budućnosti i na koji način vodimo računa o bogatstvu koje imamo a to su Hrvatske šume. Koncept gospodarenja u Austriji sasvim drukčiji puno više komercijalni uz čiste sječe i sve ostalo koje proizlazi iz toga. Da, možemo biti kao društvo puno efikasniji, možemo biti puno bolji a to zapravo pokazujemo već kroz poslovanje 2012. pokazujemo kroz poslovni plan Hrvatskih šuma i kroz zapravo unaprjeđenje poslovanja društva, cijeli jedan paket mjera koji obuhvaća i reorganizaciju i konsolidaciju i restrukturiranje društva. I to ćemo moći mjeriti o svakom godišnjem izvještaju koji budemo imali. I u financijskom i u svakom drugom smislu. Mislim da ovi prvi podaci već za 2012. dovoljno govore uz značajno reducirane prihode barem u onom dijelu koji smo oslobodili parafiskalnih nameta hrvatsko gospodarstvo na osnovu opće korisne funkcije šuma … [[Govornik se ne razumije.]] za 50% i uz nepovoljniji odnos koji imamo za materijalna prava radnika po kolektivnom ugovoru iz 2011. Poslovni rezultati Hrvatskih šuma su 3 puta bolji nego prije. Govorimo o dobiti preko 20 milijuna kuna. Govorimo, još ću jednom ponoviti samo na uvođenju rada, reda i odgovornosti u stav, gotovo 223 milijuna kuna manje sredstava, manjih troškova, manje potrošeno, manje izdataka za materijalne troškove. Siguran sam po onome što je prezentirano i što smo si zacrtali u Hrvatskim šumama da će štovani kolege koji rade u Hrvatskim šumama odgovoriti na sve izazove koji su ispred nas. Prije svega na ono što je njihova osnovna zadaća a to je odgovorno upravljanje i gospodarenje Hrvatskim šumama. A kroz ova postupak i reorganizacije i konsolidacije, restrukturiranja ćemo naći najoptimalnije modele za unutarnje funkcioniranje Hrvatskih šuma. Te sve djelatnosti su kao takve u sudskom registru navedene, da li su se sve trebale raditi u pravilu je stvar procjene. Ali je loš podatak da zapravo sve djelatnosti koje nisu, kor biznis, koje nisu osnovne djelatnosti Hrvatskih šuma su sve ove godine bilježile negativne financijske trendove i radilo se sa velikim gubicima. Zbog toga će ići dio reorganizacije i dio djelatnosti izdvajanje sa ciljem, još jednom kažem da bi Hrvatske šume bile što bolje u onom osnovnom što rade a to je gospodarenje i upravljanje Hrvatskim šumama. Zahvaljujem.
Sada imamo pet replika. Mladen Novak.
Hvala lijepo. Ustvari ministre sada ste me podsjetili na detalj koji sam zaboravio u svojoj raspravi, poslovanje je uspješno i manji izdaci za materijalne troškove. S obzirom da smo imali već takvih iskustava i prije, da smo imali takvu praksu i prije s čime ste se vi kao Vlada susreli na početku svoga mandata. Ja postavljam pitanje da li je sada opet ista stvar na djelu? Da li je isti scenarij? Vi ste uskratili radnicima pravo na ako su mediji dobro prenijeli na božićnice, regrese, jubilarne nagrade i sve ono ostalo što ide. Da li to znači da će uslijediti masovne tužbe zaposlenika Hrvatskih šuma koje će biti nakon dvije, tri godine koliko će trajati sudski sporovi naplativi ali to je već mandat neke sljedeće Vlade. Da li će to biti posljedica ovog ajmo reći boljeg poslovanja. I druga stvar, ovo što ste rekli u završnom dijelu da ove osim … [[Govornik se ne razumije.]] biznisa osnovne djelatnosti da ovo sve ostalo praktički nije dalo dobre rezultate. Možda baš zbog toga i nije dalo dobre rezultate što nije posvećena dovoljna pažnja tome, odnosno a neću sada reći, vjerojatno je bilo i takvih slučajeva, a možda je nešto i namjerno gurano u drugi plan da bi se došlo do ovakvih podataka, do spoznaja da nešto nije isplativo, nije dalo svoje rezultate pa ajmo to sada micati iz ove djelatnosti. Čisto, vi znate i sami, živite u Hrvatskoj da takvih iskustava, takve prakse smo imali nebrojeno puta. I ono što je uvaženi potpredsjednik Sabora prije rekao da, ali dobro, ne dajem repliku na njegovo, ispričavam se. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem potpredsjednice. Štovani kolega, da, uvijek se može bit bolje. Red, rad, odgovornost u sustav i onda će rezultati kao takovi doći. 11. mjesec 2011. godine, 65 milijuna kolektivnim ugovorom povećana materijalna prava radnika, a kad govorimo o plaćama prosječna neto plaća u Hrvatskim šumama je 11%, bruto plaća 6% veća od prosjeka plaća ostalih djelatnika u javnim poduzećima. Uprava društva pregovara, ima aktivni dijalog i sa sindikatima i sa djelatnicima i vidjet ćemo na koji način će doći do … odnosno dogovora između …. Smatramo da u ovim uvjetima koji nisu baš … s obzirom na recesiju i krizu svi moraju podnijeti određeni dio odgovornosti, odnosno odreći se određenog dijela da bi zadržali radna mjesta i da bi unaprijedili rad samih tvrtki. Uvodno gospodarstvo koje je jednako kod nas nisu bili ti problemi, svi djelatnici vodnog gospodarstva i Hrvatskih voda i onih koji su vezani uz resor nisu uopće stvarali dodatne zahtjeve za razliku od sindikata koji su vezani za šumarstvo. Pregovori su u tijeku pa ćemo vidjeti kako će završiti. Zahvaljujem.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi ministre Jakovina, govorili ste o konceptu gospodarenja Hrvatskim šumama i uspoređivali ga s onim u Austriji. Bit svega je što je s tim bogatstvom, što je s hrvatskim bogatstvom. Rekli ste da se 60% prinosa šuma samo sječe, eksploatira, ali bitno je koliko profita izvlačimo iz tih šuma, a koliko profita možemo izvući iz tih šuma. Zbog čega Hrvatske šume, odnosno Vlada Republike Hrvatske se prema Hrvatskim šumama odnosi samo kao prema bogatstvu koje može proizvesti samo trupce, koje može proizvesti ono što je najjeftinije na tržištu, a Vlada ne stvara kao što sam prije rekao okvire kako bi se mogla pokrenuti recimo dio, što čitavo vrijeme govorimo, prerađivačke industrije koja u Hrvatskoj može biti jaka. Zbog čega kažete svatko se mora odreći dijela plaće kako bismo zadržali radna mjesta. Pa valjda trebamo razmišljati da proširimo djelatnosti, da druge države gledaju da povećamo plaće, da zaposlimo čim više ljudi, a mi smanjivanjem korpusa djelatnosti, smanjivanjem plaća propagiramo da je jedino na taj način moguće zadržati radna mjesta. Mislim da čitavo vrijeme, već 14 mjeseci govorimo o istom umjesto da Vlada radi plan kako zaposliti ljude, Vlada čitavo vrijeme kaže moramo stezati remen zbog toga da zadržimo i ovo malo zaposlenih, a vidimo da se to ne uspijeva jer bez proizvodnje se neće napraviti ništa.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem. Štovani kolega, još ću jednom ponoviti i ispraviti vas u ovome dijelu da Vlada nema strategija, odnosno ne pomaže drvoprerađivačkom sektoru. Par mjeseci je trajala vrlo kvalitetna i argumentirana rasprava između drvoprerađivačkog sektora i Hrvatskih šuma, odnosno Ministarstva poljoprivrede s ciljem iznalaženja cijelog paketa mjera za pomoć i unapređenje rada drvoprerađivačkog sektora. Ponovit ću još jednom, u 20 godina prvi puta imamo model po kojem naši drvoprerađivači imaju 10-godišnje, višegodišnje ugovore na osnovu kojih mogu svoju proizvodnju i bolje planirati, ulagati i sve ostalo. Kroz to je također izdefinirana rabatna skala prema finalu samog proizvoda tako da oni koji imaju viši stupanj finale, s čim se slažemo da je važnije da ne izvozimo sirovinu ili poluproizvod i na taj način stvaramo sami sebi konkurenciju u stranim zemljama. Znači što veći stupanj finale, 6 i 7 stupanj imaju dostatne količine ili uz potpunu količinu koju imaju prema zahtjevima kao takve imaju rabate koji de facto čine ih izuzetno konkurentnim na tržištima. Nažalost, sve što se dešavalo prošlih godina, a pogotovo 2008. kad je krenula sama recesija, nije išlo na ruku drvoprerađivačkom sektoru, ali kroz ove poticajne mjere mislimo da ćemo napraviti dodatni poguranac ili dodatni iskorak, mogućnost drvoprerađivačkom sektoru da ide naprijed. Vodimo računa o njima i Hrvatske šume su baš kroz ovaj paket mjera i kroz ove višegodišnje ugovore pokazale svoju brigu i skrb prema drvoprerađivačkom sektoru.
Replika, potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime ministre kad ste se referirali, a govorili ste o austrijskom modelu, naime samo bih dopunio, vrijedno je spomenuti da europske šume, tu spadaju i austrijske šume, manje-više su po sličnom modelu, znači početkom 20. stoljeća radile su tzv. eksploatacijske sječe. Da jednostavnim rječnikom govorim, znači gdje se prije svega iz tih šuma eksploatiralo, sjeklo kvalitetno drvo, tehnički sve ono što nije valjalo, što nije bilo rentabilno za tehničku upotrebu ostavljalo se. Imamo i kod nas u našim hrvatskim šumama isto takvih primjera, to su sada recimo nešto što se sjeklo između dva svjetska rata, prije 1. svjetskog rata itd., znači devastirane sastojne koje sada privodimo i od njih stvaramo ajmo reći sjemenjače da bi se mogli prirodnim putem obnoviti. Ono što je isto specifikum europskog šumarstva, prvenstveno njih ne zanima drvna industrija. Tu moramo razlučiti određene elemente. Europska unija kompletno ima definirano tržište drveta, eksploatacija se radi na jedan ajmo reći moderniji način, jeftiniji način, iz kojeg razloga? Europa obiluje površinom monokulturama gdje se rade čiste sječe. Imate harvestere, imate određenu mehanizaciju koja je nekoliko puta jeftinija nego što se vrši eksploatacija odnosno iskorištavanje šuma u našim prirodnim sastojnama. Tu je suština problema. Hrvatska se definirala ne samo u prethodnim razdobljima nego i od '90. godine da će nastaviti podržavati prirodne sastojne, prirodnu obnovu šumu, naravno što je u konačnici i skuplje, i veće ulaganje u same troškove eksploatacije i daleko skuplji trošak uzgoja odnosno njege šuma. Tu je suština problema. A drvoprerađivači u konačnici država im može dati gratis da tako kažem drvnu sirovinu. Na žalost to se nije pokazalo jedanput unatrag ovih 20 godina. Oni koji ne mogu opstati na tržištu propali bi i da dobe drvo zabadava da tak velikim po zagorski. Nema Vinkovića pa da mi može odgovorit. Hvala.
Ivan Šuker, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, vi u petak i danas govorite o uštedi Hrvatskih šuma od 234 milijuna kuna na materijalnim troškovima. Bilo bi jako dobro da ste koristili egzaktne podatke iz bilance. Onda po vašim pokazateljima bi vjerojatno dobit u 2012. bila Hrvatskih šuma preko 250 milijuna. Jer ako smanjite materijalne troškove, a niste povećali ostale rashode onda je to logično. Dakle, nije dobro se razbacivat sa podacima koji naprosto nemaju uporište u bilanci. Jer ako se ne varam financijski pokazatelji Hrvatskih šuma za 2012. nisu ni malo briljantni. Ali gledajte proći će i 2013. i vjerojatno negdje u ovo vrijeme ćemo raspravljati i o bilanci javnih poduzeća, poduzeća u većinskom državnom vlasništvu pa ćete vidjeti da Hrvatske šume neće imati dobit od 200 i još nešto milijuna. Prema tome, kad govorite o smanjenju materijalnih rashoda za 234 milijuna, onda morate reći o kojim rashodima se radi. Možda imate i neke cikličke troškove koje ste imali u prethodnoj godini. Ove godine ih nemate, a 2013. ćete ih imati. Prema tome, nitko nije protiv toga da se odmah razumijemo da se uvede reda. Gdje god radite imat ćete maksimalnu podršku svih nas iz kluba Hrvatske demokratske zajednice. Ali ponavljam, nije dobro izlazit sa cifrom koja je ovako bombastična, a ona naprosto ne počiva na ničemu. Jer ako je bilanca i dobit 2011. ponavljam bila takva kakva je, ako se u 2012. ušparalo 234 na tekućim troškovima, materijalni troškovi su tekući troškovi, a ostali troškovi su ostali recimo na istoj razini onda je logična stvar da u 2012. bar za 200 milijuna se povećala dobit Hrvatskih šuma. A koliko se ja ne varam bilanca i dobit nisu bog zna kakve 2012. Ali ponavljam, proći će i 2013. pa ćemo vidjeti onda što ćete govoriti. Ali ja sam vam u petak rekao molim vas kad govorite o ciframa recite koje su to cifre, jer ova cifra vam naprosto ne stoji, ne pije vodu što bi rekao naš narod.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem štovani kolega Šuker. Drago mi je što opetovano tvrdite da ćemo imati podršku za uvođenje reda, rada u sustav i to me uistinu veseli. A kada govorite o ovome morali bi onda detaljno proanalizirati bilancu, jer znate, ako imate manje prihode po osnovu naknade za opću korisnu funkciju šuma a imate značajno izdvajanje u biološku obnovu šuma onda koristite uštede iz sustava da bi ulagali u same šume. Naša osnovna stvar i osnovni zadatak je zapravo je odgovorno gospodariti, upravljati šumama, voditi računa o našim šumama koje su naše bogatstvo i posebno mi je zadovoljstvo kad zapravo kolege iz struke kao kolega Batinić dodatno objasni koja je značaj i važnost šuma. Analizu same bilance ćemo napraviti ako treba u nekim drugim uvjetima, ali možemo i kad bude ovo podnošenje izvještaja kako ste rekli. Zahvaljujem.
I Zlatko Tušak, replika.
Hvala. Gospodine ministre, ponukala me vaša rečenica i kada ste rekli da Hrvatske šume mogu biti efikasnije. Ja dapače mislim da Hrvatske šume moraju biti efikasnije, jer Hrvatske šume u jednom dijelu su i dio drvne industrije utjecale da se nalazi u jednoj nezavidnoj situaciji upravo zbog svoje neracionalnosti i zbog svojeg poslovanja, a ponekad i ucjenjivanja drvne industrije. Radi se o vrlo velikoj vrednosti, negdje 47% teritorija Republike Hrvatske je pokriveno šumama. Od toga negdje oko 81% je u vlasništvu države. I ono kad govorimo radi se o nečemu o čemu upravljaju ljudi, a to su ljudi u Hrvatskim šumama i ne slažem se sa onom konstatacijom koja je i danas govorila se da je država neefikasna. Neefikasni mogu biti samo ljudi koje eventualno netko postavi a da ne vode dobro i ne odrađuju svoju politiku. I zato mislim da kada se radi o ovom vrlo bitnom vlasništvu da ono treba biti i mora biti efikasnije u interesu drvne industrije koja je na koljenima ako želimo da ona opstane i da nastavi dalje raditi jer mislimo da ona ima vrlo veliku i bitnu tradiciju u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor? Ne. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Sljedeći je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu, hitni postupak, prvo i drugo čitanke, P.Z.E. br. 331. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Molim poštovanog ministra Tihomira Jakovinu da se očituje. Amandman broj 1., jedini na članak 3.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman na članak 3. Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 338. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja, ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina će obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Štovana potpredsjednice Sabora, poštovane gospođe zastupnice i zastupnici Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju osnovana je Zakonom o osnivanju Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, Narodne novine 30/2009 kao javna ustanova čije djelatnosti i operativna provedba mjera tržne i strukturne potpore u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, provođenje programa međunarodne potpore, nadalje plaćanje i nadzor provedbe programa mjera, te provođenje kontrole na terenu. Agencija je javna ustanova. Na plaće radnika agencije primjenjuju se odredbe Zakona o plaćanju u javnim službama i Uredba o nazivima radnih mjesta i koeficijenta složenosti poslova u javnim službama, dok se na pravni status zaposlenika agencije primjenjuje opći propisi o radu. Ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama zakona propisuje se sljedeće: da se naplaćuju i druge naknade po osnovi rada radnika u agenciji primjenjuje odredbe zakona plaćama u javnim službama i uredba o nazivima radnih mjesta i koeficijentima složenosti poslova u javnim službama. I nadalje, sastav Upravnog vijeća agencije te način imenovanja njegovih članova koji je usklađen u cijelosti s odredbama Zakona o radu. Obzirom da je Zakonom o plaćama u javnim službama utvrđen maksimalan koeficijent složenosti poslova radnih mjesta u iznosu od 3,5 a imajući u vidu poslove koje obavlja agencija i odgovornost ravnatelja i zamjenika ravnatelja u obavljanju tih poslova kao i količinu sredstava proračuna za koje je odgovorna sama agencija, odnosno ravnatelj agencije zakon se dopunjuje odredbama kojima će se pod 1) utvrditi donošenje posebne odluke Vlade RH o plaćama ravnatelja i zamjenika ravnatelja agencije i pod 2) utvrditi rok za donošenje navedene odluke. Zahvaljujem.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Franjo Lucić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani ministre, kolegice i kolege. Kao što je evo već i rečeno Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju osnovana je Zakonom o osnivanju agencije još 2009. godine. Naime, ovdje donošenjem ovih izmjena i dopuna u samoj agenciji temelji se u biti na koeficijentima i novom zapošljavanju i kako je maksimalni koeficijent složenosti poslova radnih mjesta temeljen Zakonom o plaćama u javnim službama 3,5 predlagatelj predlaže da se ravnatelj i zamjenik ravnatelja agencije zastupaju i predstavljaju agenciju, organiziraju i vode rad i poslovanje agencije te poduzimaju radnje u ime i za račun agencije i drugih poslova određenih Zakonom o osnivanju agencije, izdvoje iz gore navedene uredbe te da njihovu plaću određuje Vlada Republike Hrvatske posebnom odlukom. Naravno, postavlja se pitanje zašto i kako baš posebnom odlukom? Pa kaže uz ograničenje da ista ne smije biti veća od plaće zamjenika ministra. Istim člankom propisuje se i rok od 30 dana od stupanja na snagu ovog zakona za donošenje predmetne odluke. Predloženo opravdavaju složenošću poslova koje ravnatelj i zamjenik agencije obavljaju. U samom tijeku rasprave na sjednici odbora postavljeno je i pitanje koliki će to koeficijent biti? I na to pitanje predstavnici ministarstva nisu imali odgovor. Ali evo, kažem ovdje je otprilike rečeno koliko bi to trebala biti sama plaća i pitanje je sada da li ti ljudi koji će danas sutra raditi na tim poslovima zaista trebaju imati tolike plaće i da treba posebno Vlada Republike Hrvatske donositi odluku koji će koeficijenti biti i koliko će ti isti zaposlenici biti plaćeni. Predložena je izmjena vezana uz imenovanje članova Upravnog vijeća na način da jedan član Upravnog vijeća agencije bude predstavnik radnika zaposlenih u agenciji izabran je temeljem Zakona o radu kojega imenuje i opoziva radničko vijeće. Upravno vijeće sastojalo bi se od jednog predstavnika ministarstva nadležnog za poljoprivredu, jedan predstavnik ministarstva nadležnog za financije, jedan predstavnik ministarstva nadležnog za regionalni razvoj i jednog predstavnika radnika zaposlenih u samoj agenciji. Akreditacija Agencije za plaćanje, uvjeti za korištenje fondova zajedničke poljoprivredne politike EU u okviru koje hrvatskim poljoprivrednicima je na raspolaganju 5 milijardi kuna godišnje za izravna plaćanja i ruralni razvoj. Tijekom 2013. godine iz fondova će se povući oko 800 milijuna kuna. No, postavlja se i pitanje poštovane kolegice i kolege da li ćemo upravo ulaskom Hrvatske u EU biti spremni povući ova sredstva koja nam daju garanciju da poljoprivreda u Hrvatskoj doista povlačenjem ovih sredstava doživi onaj uspon i preporod hrvatskog seljaka u onoj mjeri u kojoj to i zaslužuje. No, istovremeno smo i svjedoci da sve pripreme koje smo trebali odraditi i pomoći istom tom hrvatskom seljaku da prije svega legalizira svoje objekte, da bude spreman kad Hrvatska, a već smo takoreći na samom pragu ulaska u EU, budu spremni upravo povući ovolika sredstva koja se nude ulaskom Hrvatske u EU. Siguran sam zbog raznoraznih okolnosti da to neće bit ostvarivo i siguran sam da će naši poljoprivrednici imati jako velikih problema upravo što nisu odradili neke druge stvari koje su trebali odraditi, a to je prije svega legalizacija objekata gdje smo doista i Vlada Republike Hrvatske išla jednim oštrim, neću reći preoštrim, ali oštrim mjerama gdje hrvatski poljoprivrednik nije u stanju legalizirati one objekte. A znamo i sami ako ne bude imao legalizirane objekte i svu onu dokumentaciju koja se od njega traži da neće moći ni koristiti onda ova sredstva koja mu se nude. Sa ciljem dobivanjem akreditacije Hrvatska agencija za plaćanje morala je izraditi vrlo složenu informatičku infrastrukturu, i to je rađeno unazad nekoliko godina te uspostaviti integralni, administrativni i kontrolni sustava koji obuhvaća niz standarda i procesa koji su definirani na razini EU, a koji su sve zemlje članice dužne pridržavati prilikom zaprimanja, obrade kontrole i praćenja zahtjeva poljoprivrednika za izravnu potporu i mjere ruralnog razvoja vezanih uz površinu. Mi smo ovdje također svjedoci da kada razgovaramo i o aktualnim zakonima, ali i svemu onome što je do sada napravljeno da bi Hrvatska što spremnije ušla u EU onda nismo spremni ovdje reć, a to su dakle prije svega političkim motivi gdje se želi obezvrijedit i sve ono što je dosada rađeno, a pogotovo ovdje neko u Saboru i rekao da je veliki dio poslova upravo određen u pretpristupanju Hrvatske EU. A mi smo upravo svjedoci da je valjalo odradit sve te pretpristupne pregovore i sve ono što je potrebno da bi se danas mogli ponosno kitit, da tako kažem, da Hrvatska ponosno u EU i to je govorili i gospođa Kosor, i to je doista zasluga i bivše Vlade koja je doista vodila pregovore i koja je sve učinila da Hrvatska uđe u EU. Ne treba prešutit i ne treba jednostavno zamagljivat sve ono što se dogodilo prije, a veličat ovo postojeće i današnje stanje i donošenje pojedinih zakona, jer da nije bilo ovo sve prije odrađeno danas sigurno ne bi bilo moguće ovdje ni donosit ni … [[Govorni se ne razumije.]] zakone, ali isto tako ni vršit niti izmjene i dopune postojećih zakona. U protekle 2. godine uspostavljeni su Upisnik poljoprivrednih gospodarstava, Registar svih poljoprivrednika u zemlji ARKOD sustav identifikacije korištenja zemljišnih parcela i satelitski nadzor, Registar domaćih životinja itd. U Središnji ured u Zagrebu Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu, ruralnom razvoju poslala je putem 21. regionalnog županijskog centra te 60. ispostava. Naravno da mi ljudi koji dolazimo iz razno raznih dijelova Hrvatske, ja govorim prije svega iz Požeško-slavonske županije, doista smo i zadovoljni što je upravo taj ispostava regionalnog, odnosno ispostava u Požeško-slavonskoj županiji, Ministarstvo poljoprivrede. I da nam je doista drago da svi oni djelatnici koji tamo i rade, i svi naši poljoprivrednici, i svi oni korisnici ministarstva i agencije mogu imat pri ruci, i sigurno bez obzira što je preporuka i što je možda u drugim zemljama drugačije da kao u Češkoj koja je daleko veća zemlja ima daleko manje ovih ispostava i samih agencija. Ali mi smo doista zadovoljni da naši poljoprivrednici na našem području mogu imat na usluzi, i da tako kažem na dohvat ruke takvu jednu agenciju koja je svakako dobro došla za sve one koji imaju za tim potrebu. Temeljem nalaza europskih revizora zbog udovoljavanja propisnih kriterija i traženih standarda sigurnosti prostora i informacija ispostave se pripremaju, pripajaju regionalnim uredima, agencije kao što sam rekao u županijskim centrima. Sve u svemu Hrvatska demokratska zajednica i klub bit će suzdržan na temelju izmjena i dopuna Zakona o osnivanju Agencije za plaćanje u poljoprivredi. Hvala lijepa.
Hvala. Replika Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lucić, evo sve ovo što ste govorili, što se je dešavalo unazad 8 ili 10 godina i završetak pregovora to danas ne vrijedi ništa. Ova Vlada se je tih 8 godina pripremala na koji način, jednostavno na način kako podignuti koeficijente, kako uskladiti plaće i onda ono što mene vrijeđa, a vrijeđa zaista i sve one odgovorne radnike koji se ustaju u 6 sati, to su blagajnice, to je moja susjeda koja radi u pekarnici, osim što slaže kruh, ona i naplaćuje, jako je odgovorna. Kad danas se pročita, evo ja mislim da ćete se složit samom da se usklađuju koeficijenti, o tome imamo sada i zakon, pojedinih članova u agenciji jer je tu velika odgovornost. Tu odgovornost ravnatelja dobili smo već nekoliko puta kad samo imali ovo, nije to usklađivanje. Dakle, koeficijenti se povišuju, nekima se malo će se sniziti i onda me pitaju moje susjede koje u 5 ustaju, kojima preko ruke prolaze milijuni kuna zar mi nismo odgovorne, za njih ne postoji zakon. Pa za Boga dragoga ako niste nakon godinu i pol mogli uskladiti te koeficijente, ja ne razumijem da tako ponižavate jednu agenciju za plaćanje.
Odgovor na repliku Franjo Lucić.
Pa slažem se kolegice u potpunosti sa vašom replikom. Naime, to je jedan opsežniji problem o kojem bi se dalo razgovarat, daleko duže i konkretnije no nemam naravno za to vremena. Pazite kad govorimo o samim agencijama ili bolje rečeno o državnim institucijama u kojima je zaposleno čak 21 000, onda bi svakako kroz taj pregled valjalo vidjet koliko ljudi u tim pojedinim agencijama i institucijama imaju plaće. To jednostavno u ovome popisu ovdje koji ja imam kod sebe je vidljivo, da su to enormno visoke plaće i kao što sam u svome izlaganju rekao, postavlja se pitanje da li upravo ti ljudi koji će sutra vodit te agencije trebaju bit na razini zamjenika ministra, odnosno na razini plaće zamjenika ministra. Ovdje doista u ovome zakonu isključivo danas riječ da se to verificira i da za to dignemo ruku što svakako oni građani koji rade i gdje su prosječni osobni dohoci ne niži od ovoga nego ne mogu se uopće usporediti, pitaju se u kojoj mi to državi živimo? Jedeni u realnom sektoru rade za 3 tisuće kuna, a pojedine agencije imaju ovdje 37, 25, 19, 16, 17 tisuća kuna neto osobni dohodak. Pa naravno da se onda ljudi pitaju zašto je to i zbog čega se to tako evo i ova Vlada svesrdno bori da ti osobni dohoci budu tako izrazito veliki za razliku kažem od onih ljudi koji rade u realnom sektoru i koji se apsolutno ne mogu usporediti sa takvim plaćama.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa svojim suradnicima. Ovo što danas radimo to smo sasvim sigurno trebali raditi najkasnije u travnju prošle godine, ako se to nije radilo u siječnju 2012.godine i tada se trebalo krenuti na posao ono što se obećavalo u planu 21. Ovaj zakon je opsegom mali ali plijeni pozornost kontroverzama. Ja ću nekoliko kontroverzi spomenuti zapravo to je suština ovoga zakona. U zakonu se kaže da je agencija javna ustanova, što i jest u smislu Zakona o plaćama u javnim službama te stoga na pitanje plaća i drugih naknada na osnovi rada zaposlenih u agenciji se primjenjuje odredba propisa o službenicima i namještenicima i javnim službama. Nije mi jasno zašto ovaj zakon? sve je predviđeno, zna se kako se plaća. Znači li to da ravnatelj i zamjenik nisu dio tih agencija, nisu dio javnih službi? I nije mi jasno već ovdje mislim da smo i prošli tjedan imali razgovore o jednoj agenciji, primjenjuje se nešto što je već predviđeno zakonom. Ako je nešto predviđeno zakonom zbog čega se ne pridržavao toga zakona? Jer ovdje se kaže da plaću ravnatelja i zamjenika ravnatelja agencije utvrdit će Vlada RH posebnom odlukom. Znači odluka Vlade će biti jača od ovog zakona. Zbog čega uopće taj zakon? zbog čega imamo dva kriterija ili se pretpostavlja da ravnatelj i zamjenik ravnatelja ne potpada pod ovaj zakon ili nisu dio agencije ili nisu dio javnih službi. Međutim kaže se da agencija jest javna ustanova u RH. Postoji još jedna kontroverza koja kaže ovako agencija je osnovana kao neovisna institucija. Kako vladina agencija može biti neovisna institucija? Neovisna o kome ili čemu ako se zna da u toj agenciji je upravno vijeće koje valjda ima nekakvu funkciju, su predstavnik ministarstva nadležnog poljoprivredu, predstavnik ministarstva nadležnog za financije, predstavnik ministarstva nadležnog za regionalni razvoj i tek jedan predstavnik zaposlen u agenciji. Sasvim sigurno da ta agencija nije neovisna institucija i da itekako ovisi o Vladi i ona je alat Vlade, vidi se po tome tko sjedi u toj agenciji i zapravo sve što zakon kaže o toj agenciji upućuje na to da agencija nije neovisna. Prema tome, ovaj zakon koji je poslan na klupe meni se čini da je daljnje lutanje Kukuriku koalicije i sasvim sigurno da Hrvatski laburisti to neće poduprijeti. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Igor Češek.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Na prvi pogled ugledavši Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju očekivao sam bar jačanje uloge te agencije koja ne možemo reći dobro obavlja svoj posao, ali očekivao sam jačanje uloge kako bi pomogla poljoprivrednicima. Međutim već okrenuvši prvu stranicu uslijedilo je jedno veliko razočarenje. Što nam ovaj prijedlog zakona nosi? Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju sadrži samo izmjenu tri članka važećeg zakona, međutim izmjene predložene tim člancima su važne jer se pored odredbi o upravnom vijeću agencije odnosi na utvrđivanje plaće ravnatelju i zamjeniku ravnatelja agencije. Plaće se utvrđuju izvan Zakona o plaćama u javnim službama odnosno posebnom odlukom Vlade RH i to samo uz ograničenje da ne smije biti veća od plaće zamjenika ministra kako je i predloženo u članku 3.navedenog prijedloga zakona. Međutim u obrazloženju za donošenje navedenog zakona po hitnom postupku navedeni su osobito opravdani državni razlozi da se osiguraju pretpostavke za rad agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju kao javne ustanove te je tek na kraju naveden drugi razlog, a to je da se urede plaće ravnatelju i zamjeniku ravnatelja agencije. Ako promatramo točku tri obrazloženja da primjena predloženog zakona neće zahtijevati dodatna sredstva u proračunu RH to znači da je navedeno povećanje plaća izvan okvira Zakona o plaćama u javnim službama bilo planirano prilikom donošenja proračuna RH i možemo vidjeti kako se nešto sustavno planira i provodi. No ovaj zakon ne odgovara na pitanja koliki će biti iznos isplaćenih potpora s obzirom na zakonsko određenje iznosa, ne odgovara na pitanja kako će hrvatski poljoprivrednici preživjeti ovu godinu, ne odgovara na pitanja što je sa poplavama, što je sa prošlogodišnjim sušama, ne odgovara na pitanja zašto je poskupio repromaterijal? Zašto su poskupila mineralna gnojiva, plavi dizel? Zašto su poskupila zaštitna sredstva? To ovaj zakon ne odgovara na to pitanje. Ovaj zakon nema odgovore na ta pitanja. On sam uređuje plaće ravnatelju i pomoćniku ravnatelja. Klub HDSSB-a će biti suzdržan prilikom donošenja ovog zakona.
Hvala. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, iskreno govoreći i gledajući ovaj Zakon meni nije jasno o čemu se ovdje radi i gdje je tu uvođenje reda u državu jer ovo je uvođenje nereda. Druga stvar, nije mi jasno gospodine ministre ako tvrdite da je ova Agencija jedna od najvažnijih ustrojbenih jedinica u vašem ministarstvu i u djelokrugu vašeg ministarstva onda zašto to nije riješeno Zakonom o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Jer ako se u tom zakonu kaže da se ovim zakonom uređuje obveze i prava državnih dužnosnika u tijelima državne vlasti onda se postavlja pitanje da li je agencija tijelo državne vlasti ili nije tijelo državne vlasti. Ako se čelnik agencije ne nalazi na ovom popisu to znači što bi naš narod rekao ispod žita proširujete listu dužnosnika jer po važnosti posla i odgovornosti koju radi čelnik agencije on bi svakako morao biti na popisu ovdje ako nije eksplicite naveden onda bi se taj čelnik agencije morao voditi pod ravnatelji središnje agencije za financiranje i ogovaranje programa projekta EU ili još prije toga ravnatelji državnih upravnih organizacija, dakle ili jedno ili drugo. Ili ćete ga navesti ako je posebno važno. Treće, isto tako njegov zamjenik. Zašto to govorim? Govorim iz razloga da je to tako definirano i da to tako gledajte na ovaj način onda vam ova odredba u zakonu koji predlažete u članku 3 a to je nadopuna članka 9 u stavku 8, dakle dodaju se članak 9 i 10. Ovo naprosto ne trebaju, ako govorite o redu jer gledajte ako imate ustrojstvo Vlade, ako imate tijela koja su u sklopu toga, ako imate popis državnih dužnosnika, ako imate zakon koji definira njihove koeficijente vi zakonom o osnivanju agencije praktički već imate određeno koji je koeficijent toga čelnika agencije i njegovog zamjenika jer je to propisano ovim zakonom. Isto tako kad govorimo o plaćama zaposlenika u agenciji velite da će biti zakonom o plaćama u javnim službama. Pa logična stvar ako je definirano tim zakonom onda vi pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu definirate plaću tih ljudi i ono što je bitno i mene čudi da je ovo prošlo vladin ured za zakonodavstvo. Ovakve stvari se ne uređuju zakoni. Ovakve stvari su definirani lex specialis zakonima ali ponavljam ako govorite da ćete raditi red a ne nered onda je logična stvar da je i obračun plaća zaposlenika u agenciji bude u sklopu ovoga projekta jedinstvenog obračuna plaća za sva državna tijela i ono što se ponavlja kontinuirano u svim prijedlozima ove zakone za ove Vlade nisu potrebna dodatna sredstva i sad mene zanima gospodine ministre s obzirom kad ste predlagali i pregledavali prijedlog i zahtjev čelnika agencije za sredstvima za plaće i ostale materijalne troškove zaposlenih vi ste morali imati koeficijent. Znači taj koeficijent ste odredili temeljem nečega. A vi sad ovim zakonom ne mijenjate taj koeficijent niti govorite da ćete promijeniti koeficijent nego velite Vlada će odrediti plaću svojom odlukom. Vlada ne može odrediti plaću svojom odlukom ako se radi o državnom dužnosniku iz jednostavnog razloga što je to definirano Zakonom o pravima, obavezama i pravima državnih dužnosnika. Dakle tu je puno nepoznanica, puno nesnalaženja i nažalost puno neznanja, jer ovakav zakon naprosto nema smisla, nema potrebe jer ponavljam ili proširujete listu dužnosnika jer se ne nalazi na ovom popisu dužnosnika. Druga stvar, kako vam nisu potrebna sredstva onda ste im odredili koeficijent, temeljem čega ste odredili koeficijent već prije ako Vlada nije donijela odluku i ako nije na popisu ovih državnih dužnosnika jer gledajte druga bi bila stvar da ti ljudi ne rade već taj posao i da ne primaju plaću. Temeljem čega oni primaju plaću i temeljem čega ste vi u zahtjevu proračun planirali sredstva za te plaće. Dakle naprosto jedan zakon koji uopće ne treba, jedan zakon koji je suvišan i jedan zakon koji unosi jedan totalni nered u plaće i jedan zakon koji naprosto potvrđuje ono što smo cijelo vrijeme govorili da ova Vlada je povećala broj dužnosnika a ne smanjila sa ukidanja državnih tajnika. Dakle nešto što pokazuje nesnalaženje, nešto što pokazuje nažalost ne znanje i nešto što pokazuje nered a ne red kao što se volite hvalit. Hvala lijepo.
Hvala. Replika kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, ma uveli su oni reda, kako nisu, uveden je red na način da su ukinute ispostave ureda za plaćanje po gradovima pa sad ljudi putuju na posao u druge gradove a za njima putuju i poljoprivredni proizvođači. Sad valjda ovim zakonom treba nagraditi one koji su to proveli i koji su napravili štetu našim seljacima, poljoprivrednim proizvođačima koji putuju i svim onim ljudima koji sada uz onaj posao koji redovno su radili i koje rade, sada još trebaju naravno im se plaćati i putni troškovi. To je činjenica. A ono što je možda važno u tom uvođenju reda u ovom dijelu bi bilo stvarno možda ova izmjena zakona i utvrđivanje plaća šefovima agencije možda konačno riješi i sustav isplate poticaja jer sada poljoprivredni proizvođači ne znaju što dobivaju i koliko dobivaju, to su u krajnjem slučaju mljekari govorili i u nedjelju u Gudovcu na svom sastanku, na svom skupu. Pa evo možda je to razlog da se sada konačno napravi reda u tom dijelu pa da ljudi konačno znaju što dobivaju plaćeni.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Hrg gledajte kada se radi ustrojbeni oblik nekakve jedinice ako ona bi trebala služiti nekome onda se radi takav ustrojbeni oblik da taj ustrojbeni oblik bude čim bliže onom koji će to koristiti. Međutim, očigledno probleme koje imaju naši poljoprivrednici sa i poticajima, ali ono što je daleko bitnije koliko smo mi, govorim mi, jer svi snosimo dio, svoj dio odgovornost u nekom putu, pripremili hrvatske poljoprivrednike za EU fondove. I kažem, ovaj Zakon samo najbolje pokazuje da se mi bavimo banalnim stvarima, jer ovo je trebalo praktički odrediti prije nego što se agencija uopće počela funkcionirati. A druga stvar, ustrojbeni oblik agencije treba biti takav da on bude, pa tamo gdje je poljoprivreda intenzivnija pa čak i manja općina da ima agenciju ako to treba jer vjerojatno veže na sebe puno poljoprivrednika. A možda nekakav veliki grad ne treba tu agenciju, jer naprosto nema puno onih koji potražuju potrebe te agencije. I da se za tim težilo u prijedlogu ovoga zakona onda bi shvatili da se nešto želi unaprijediti. Međutim ovo me podsjeća na onu priču oko važnosti čelnog čovjeka Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Veli on upravlja sa jednom trećinom proračuna. On uopće ne upravlja sa jednom trećinom proračuna. S jednom trećinom proračuna upravljaju saborski zastupnici u onom trenutku kada su digli ruku za Zakon o mirovinskom osiguranju temeljem kojega se određuju mirovine. I isto tako o visini stope za mirovinski se prikupljaju i onda se u Saboru odredi taj iznos i to je to. Prema tome, on samo tehnički to producira i pazi da tamo netko ne izda baš nekakva rješenja na neki način. Ja se iskreno nadam da Agencija za poljoprivredu se neće baviti sličnim stvarima. Hvala.
I završna riječ ministra Tihomira Jakovine.
Zahvaljujem štovana gospođo potpredsjednice, štovani kolegice i kolege. Slušao sam vas pomno pa me malo iznenade postavke. 2009. je osnovana Agencija za plaćanje. Ja bih štovani kolega Šuker bio izuzetno zadovoljan da je već pri samom osnivanju Agencije ona bila usklađena i sa Zakonom o radu i sa Zakonom o plaćama u javnim službama kao i sa Uredbom o nazivu radnih mjesta i koeficijentima složenosti. Ja ću vas podsjetiti da je bivša ravnateljica gospođa Lucević imala koeficijent 5,27, koji po postojećem zakonu i po postojećim uredbama bio značajno veći. Razumljivo je ako govorimo o značaju agencije, ona je velika, ona je jedna od rijetkih agencija koja je akreditirana, koja obavlja najvećim dijelom poslove vezane za EU i koja će već sada ali i danas sutra skrbiti oko, preko 5 milijardi kuna proračunskih sredstava koji idu u poljoprivredu. Kada govorimo kako i na koji način, sve te uredbe su bile naslijeđene. Kada govorite o tome da li ovim zakonom mi uvodimo reda, da, 6 agencija su u ministarstvu vezane kao javne ustanove vezane za Ministarstvo poljoprivrede i u svih 6 smo napravili korekcije, napravili smo uređenje koeficijenata i svih akata koje je trebalo napraviti. Ovo je iznimka i zbog toga ih moramo rješavati izmjenom i dopunom zakona. Zašto? Zato što smo akreditirani, što ne smijemo strukturu akreditacije agencije mijenjati s obzirom da ona kao javna ustanova je točno izdefinirana poslovima koje obavlja i koji su čekirani od komisije. I djelatnici, i u toj agenciji ali i u ostalim agencijama su imali sve ovo vrijeme različite koeficijente. Čak je međusobno vezano, govorimo o agencijama koje su vezane za jedno ministarstvo. Da ne spominjemo da imamo stotine agencija u kojima su vrijedila različita pravila od koeficijenata složenosti do naziva radnih mjesta za koje su ti koeficijenti vezani. Ovim načinom i ovo je završni akt gdje smo to sve usuglasili. Znači svih 6 agencija je usuglašeno, govorimo o visini koeficijenata koji su značajno niži od onoga što su do sada imali ravnatelji i zamjenici ravnatelja pa čak i djelatnici po određenim poslovima. Ako govorimo za Agenciju za plaćanje, gdje je sukladno onome što je dogovoreno sa komisijom i na osnovu čega je dobivena i akreditacija zbog složenosti poslova, obavljanje vezanih za EU poslove i ostalo imaju pravo na 30% veće koeficijente i tu smo uveli reda. Jer do sada su imale i tajnice i vozači i dostavljači jednako povećanje 30% koeficijenata kao i ljudi koji su radili na složenim projektima IPARD-a ili bilo čega drugoga. Znači uvedeno je kompletno kroz sve akte reda. Bilo bi mi drago da i onaj pokušaj iz 2007. kada ste išli raditi novi Zakon o plaćama državnih službenika, odnosno plaćama u javnim službama kao takovi zaživio onda vjerojatno danas ne bi imali potrebe za ovim zakonom. Sve agencije vezano za Ministarstvo poljoprivrede su kompletno usklađeni sa svim zakonima. Ovdje govorimo jedino o dva mjesta, govorimo o ravnatelju i zamjeniku koji sada već imaju manje plaće nego što je imala bivša ravnateljica. I koji će imati još manju plaću. Ali će biti točno uređen koja visina koeficijenta. I u članku 9. stavak 9. nam govori da to može biti maksimalno do plaće zamjenika ministra. Do sada ste imali potpuni nesklad i anarhiju u tom dijelu. Da agencije koje broje 20 ljudi su imale veće koeficijente, njihovi ravnatelji za plaće nego agencije koje broje 500 ljudi. I to nitko nije kontrolirao. Da ne govorim i o ovome drugome dijelu koji popravljamo ovim zakonom a to je sastav i ustroj upravnog vijeća koji također nije bio usklađen Zakonom o radu. I nije bio predstavnik samih radnika unutar agencije u sastavno upravno vijeće. Promijenili smo, uskladili smo i mislim da ispred sebe imamo nešto što smo morali napraviti, a kada govorimo zašto ne traži nove, nova financijska sredstava u proračunu zato što smo baš upravo tim uvođenjem reda i vezano za Uredbu o nazivu radnih mjesta i koeficijenti složenosti napravili značajne, značajne uštede, ne samo Agenciji za plaćanje nego svim agencijama. Zahvaljujem.
Hvala. Replika Ivan Šuker.
Pa gospodine ministre meni je žao da vi niste razumjeli što sam ja govorio. Jer ako u članku 1. kažete da treba dodat stavak 5. na plaće i druge naknade po osnovi rada radnika u agenciji primjenjuju se odredbe zakona. Ja vam samo kažem da to ne treba stajat u zakonu nego ako je Vlada donijela takvu odluku onda Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu i procjeni vrijednosti radnih mjesta tj. koeficijenata određujete plaću. A druga stvar, ja se s vama ne slažem, zato sam vas i pitao da li je vama ova agencija važna. Pa vi naprosto za ovaj posao ne možete dobit kvalitetne ljude ako ćete ići sa socijalističkom uravnilovkom, davati im sitniš, a ne nekakvu normalnu plaću. Druga stvar, pogledajte si akte i koji su bili problemi, što nam je Europska unija zamjerala što se tiče ljudi koji su vodili pregovore i koji su radili poslove na usklađenju zakonodavstva i koji su radili u novim institucijama koje su osnovane temeljem usklađivanja zakonodavstva s Europskom unijom gdje je Europska unija inzistirala da ti ljudi imaju veće plaće. Prema tome, ovo što ste vi sad rekli, vi kad nemate argumenata naprosto velite vi ste ovo, vi ste ono. Ok, mi smo to, ali vi ste već godinu i pol dana na vlasti, prema tome ta priča vam naprosto više ne pije vodu. Ali ja vam samo kažem da je ovo jedan normativni nonsens, neću reći težu riječ i ovo se naprosto ne radi na ovakav način. Jer ako imate Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika i ako vam lijepo stoji ravnatelj Središnje agencije za financiranje i ugovaranje programa i projekata Europske unije, koeficijent 5.27 ili ako vam stoji ravnatelj državnih upravnih organizacija 5.27, ako je on dužnosnik u tom svojstvu onda on mora imati taj koeficijent, ne možemo ga nitko … na ovakav ili onakav način. Ako vam se to ne sviđa i ako smatrate da on treba imat takav koeficijent onda predložite izmjenu Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika i navedite ravnatelja Agencije za plaćanje, dajte mu koeficijent 3.50, to je vaše pravo. Ja vam samo govorim da postoji lex specialis zakon koji regulira to pravo i to se pravo ne može regulirat ovim zakonom. O tome se radi, ništa drugo.
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem štovani kolega Šuker. Ravnatelj i zamjenik ravnatelja Agencije za plaćanje nisu državni dužnosnici, oni nisu državni dužnosnici niti to mogu biti zato što je agencija akreditirana kao javna ustanova pod točno strogim definiranim pravilima koje znate jer su bili predmet svega onoga što smo radili na uskladbi od 2009. nadalje. Kada govorimo o tome da su djelatnici potplaćeni, ne, napomenuo sam da oni najveći dio djelatnik Agencije za plaćanje ima dodatni koeficijent od 30% vezanih za EU poslove i od njih se očekuje da korektno, profesionalno i kvalitetno rade svoj posao. Još jedan mali samo osvrt s obzirom da je ostalo nešto sekundi, vezano za smanjenje broja odnosno … ureda. To je isto nešto što nije izmišljeno, izmislio ovaj ravnatelj ili ovaj ministar nego nešto što je bio predmet pregovora i cijeli paket mjera koji je trebalo provesti na taj način tako da toj priči. A po rezultatima koje već imamo u 2012. napomenut ću samo da je korištenje i iskoristivost IPARD sredstava bila negdje na nivou 125 milijuna kuna u prošloj godini u odnosu na nekih 23 do 24 milijuna u 2010. i 2011. zajedno, znači da je agencija počela raditi nešto kvalitetnije, nešto bolje u odnosu na prethodni period. Još puno truda, puno rada treba, ali ovo je samo de facto uskladba onoga što imamo. Ja bih isto volio da sam već imao i ove uredbe i sve ostalo usklađeno i da me bivša ravnateljica nije zatekla sa puno većim koeficijentom nego što sada ima ravnatelj i zamjenik ravnatelja. Zahvaljujem.
Davorin Mlakar, replika.
Hvala lijepa. Dobro jutro ministre Jakovina. Trebalo je godinu i pol da vi nešto idete uređivati u agencijama, a sad slušamo konstantno vaša obrazlaganja koja nemaju veze s onim što mi vama prigovaramo. Ja ću probat to vrlo jednostavno reći, Zakonom o Agenciji za plaćanja u poljoprivredi nije ispravno uređivati plaće zaposlenika u toj agenciji. S obzirom da postoji Zakon o plaćama u javnim službama trebali ste plaće u Agenciji uskladiti s tim zakonom. Mi se upravo upiremo ovdje tumačiti vam da ste na krivi način pokušali riješiti plaće u ovoj Agenciji. To se ne rješava ovim zakonom. Plaće u Agenciji, kao i u svim ostalim institucijama rješavaju se na temelju Zakona o plaćama u javnim službama s obzirom da se te Agencije smatraju javnim službama, kao što imate i zakon kojim se uređuju plaće u državnoj službi. I vi ovim načinom pojedinačnim plaća i koeficijenata rušite sustav jer zakon koji bi trebao govoriti o tome kako radi agencija vi ste pojednostavili i uredili samo koeficijente ljudi koji su na čelu te agencije. Pustite priče o tome tko su dužnosnici ili tko to nisu jer i u jednom i u drugom slučaju bez obzira da li se radi o službenicima ili o dužnosnicima, njihove plaće se ne uređuju ovim zakonom nego zakonom koji uređuje plaće a taj zakon je snazi i postoji. S tim zakonom trebali ste uskladiti plaće u Agenciji za plaćanja u poljoprivredi.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem. Štovani kolega Mlakar, pa ja bih volio da ste vi to napravili kao ministar, da ste promijenili Zakon o plaćama u javnim službama i onda bi zapravo svi ravnatelji agencija imali usklađene plaće. Ovako sam došao na situaciju da imam šest ravnatelja i svih šest su imali različite koeficijente, različitu visinu plaća. Da li ste imali to saznanje i uopće kontrolirali i svi su imali puno više koeficijente od 3.5 koji im je bio po zakonu iz 2002. omogućen. Da je to bilo tad napravljeno, ja vjerojatno danas ne bih bio ovdje s tim zakonom i ne bi imao posla. Ali ću vas uvjeriti da su svi koeficijenti za sve agencije, na svim nivoima složenosti i opis radnih mjesta posložene i usuglašene sa zakonom. Ostala je ovdje iznimka zato što je akreditirana agencija, zato što je agencija s posebnim značajem koja radi EU poslove i koja ima izuzetno veliku odgovornost i našli smo rješenje da to napravimo izmjenom ovoga zakona. Sve ostale agencije su u cijelosti usklađene, nažalost propust, govorim o zakonu iz 2002., 2009. je osnovana agencija, nije se znalo da će biti 7 godina unaprijed, ali je bilo dovoljno vremena, pogotovo kad ste …, taj resor i vodili i imali dovoljno mogućnosti i energije da to napravite. Hvala.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa potpredsjednice. Gospodine ministre, ja moram reći da ne dijelim vaš optimizam u onom dijelu kad ste rekli da će agencija raspolagati sa 5 milijardi kuna u raspodjeli tih novaca hrvatskim proizvođačima u poljoprivrednoj proizvodnji. Jer jednostavno te ljude nismo pripremili za korištenje tih sredstava i oni ulaze u jednu malo težu bitku od 1.7. što vi dobro znadete. Vi govorite o uvođenju reda, a ja ću reći ovdje da se rješavanjem plaće pojedinog šefa neke agencije sigurno neće uvesti red i da u principu poljoprivrednog proizvođača je baš briga jel' će taj šef imati 1000 ili 2000 kuna veću ili manju plaću. On hoće svaki mjesec kad dobije poticaj, kad dobi sredstva znati za što je to dobio točno i znati kada će to dobiti i kada će time moći raspolagati. Tu je ono gdje vas ja molim da uvedete reda. To je uvođenje reda. To je onda nešto što će sigurno pomoći hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima, hrvatskim seljacima jer ovo o čemu mi sad ovdje razgovaramo uopće neće sigurno utjecati na sve to skupa jer i sad je to moglo sve funkcionirati i sad je to moglo biti tako. Ako se vi godinu i pol dana bavite usklađivanjem plaća ravnatelja agencija onda možemo misliti koliko će trebati vremena ministarstvu da uskladi stvarno one prave akte koji su potrebni da bi sustav konačno profunkcionirao a on ne funkcionira, on je u rasulu. To je činjenično stanje, tako kažu poljoprivredni proizvođači, tako kažu ljudi da ne znaju što dobivaju.
Hvala. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 338. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim poštovano ministra Tihomira Jakovinu da se očituje o amandmanu.
Zahvaljujem štovani gospodine predsjedniče.
Amandman broj 1. na članak 1.
Da. Amandman broj 1. na članak 1. prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga. Amandman broj 2. na članak 2.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga. I amandman broj 3.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 2 glasa protiv i 25 glasova suzdržanih donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarsku i ruralnom razvoju u tekstu kako ga predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o informiranju potrošača o hrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 348. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje i prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina, izvolite.
Zahvaljujem štovana potpredsjednice, štovane kolegice i kolege. Zakon o informiranju potrošača o hrani donosi se radi usklađivanja sa zakonodavstvom EU, odnosno kako bi se u potpunosti osigurala provedba Uredbe EU br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. godine o pružanju informacije o hrani potrošačima. Ovo područje u Republici Hrvatskoj do sada je bilo regulirano Pravilnikom o označavanju, reklamiranju i prezentiranju hrane kao Pravilnikom o označavanju nutritivnih vrijednosti hrane donesenim temeljem Zakona o hrani i usklađenim s Direktivom EU koju zamjenjuje navedena uredba radi kojeg se donosi ovaj zakon. Cilj uredbe kao i samog zakona je osigurati visoku razinu zaštite zdravlja i interesa potrošača na način da ih informiramo o hrani koja im se nudi na tržištu, dat će im potpune i neobmanjujuće podatke o istoj, te nesmetano funkcioniranje jedinstvenog tržišta EU čijim dijelom od 1. srpnja ove godine postaje Republika Hrvatska. Uredba potpisuje područja primjene na način da se propisani zahtjevi odnose na svu hranu namijenjenu krajnjem potrošaču u maloprodaji kao i hranu koju nude objekti javne prehrane, ugostiteljstvo. Nadalje, opće principe vezane za informiranje potrošača o hrani, prema kojima hrana mora biti označena točno, jasno i lako razumljivo i potrošaču i dane informacije ne smiju obmanjivati potrošače o podrijetlu, sastavu, svojstvima hrane i slično. Nadalje, propisuje obveze i obvezne podatke koji moraju biti navedeni pri označavanju hrane. Primjerice naziv hrane, rok trajanja, sastav, podrijetlo i drugo kao i način navođenja obaveznih podataka i odgovornost za informiranje potrošača o hrani koji imaju subjekti u poslovanju sa hranom u svim fazama od proizvodnje hrane i stavljanje na tržište ako njihove djelatnosti uključuju pružanje informacije o hrani potrošačima. Novi zahtjevi koje propisuje uredba, a koji su primjerice po prvi put je propisana veličina slova kojom hrana mora biti označena i iznosi najmanje 1,2 mm osim kod malih pakovanja gdje ona može biti minimalno 0,9 mm. Propisana je obveza uočljivog označavanja alergena bilo izdvajanjem alergena iz popisa sastojaka ili njihovim isticanjem u popisu sastojaka boldiranog kurzivom ili drugom bojom, a također u obvezi, ta se obveza odnosi i na nezapakiranu robu. Od prosinca 2016. godine postaje obvezno navođenje nutritivnih vrijednosti za svu hranu, znači energetske vrijednosti, količine masti, ugljikohidrata, bjelančevina, soli i ostaloga i obvezno je navođenje datuma zamrzavanja za pripravke od smrznutoga mesa ili datuma prvog zamrzavanja ako se proizvod zamrzava odnosno smrzava više puta. Govorim oko smrznutog mesa i smrznutih neprerađenih proizvoda u ribarstvu. Zakonom se osigurava provedba navedene uredbe utvrđujući tijela nadležna za provedbu uredbe. To su Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo zdravlja, zatim tijela nadležna za provedbu službenih kontrola i nadležne inspekcije, Ministarstvo poljoprivrede. To su inspekcije za kakvoću hrane, poljoprivredni inspektori, veterinarski inspektori, Ministarstvo zdravlja sa svojim sanitarnim inspektorima i Državni inspektorat, odnosno gospodarski inspektori. Način postupanja osoba ovlaštenih za provedbu službenih kontrola inspektora ovisno o utvrđenim nesukladnostima, primjerice u slučaju manjih nesukladnosti s propisima i propisanim zahtjevima, odnosno kada one ne predstavljaju opasnost za zdravlje potrošača inspektor neće odmah ograničiti i/ili zabraniti stavljanje ili narediti povlačenje sa tržišta takve hrane, već možete odrediti primjereni rok za njegovo uklanjanje. I zakonom su propisane upravne mjere i prekršajne odredbe. Donošenjem Zakona o provedbi Uredbe br. 1169/2011 Europskog parlamenta i vijeća od 25. listopada 2011. godine o pružanju informacija o hrani potrošačima osigurat će se visoka razina zaštite zdravlja i interesa hrvatskog potrošača identična kao i u zemljama članicama EU dajući im točnu, potpunu i jasnu informaciju o hrani koja im se nudi na tržištu te im na taj način omogućiti donošenje odluke o kupnji. Važno je napomenuti da Uredba od 13. prosinca 2014. godine predviđa i prijelazno razdoblje za usklađenje sa novim zahtjevima o informiranju potrošača tijekom kojeg subjekti u poslovanju s hranom mogu iskoristiti zalihe stare ambalaže koje nisu sukladne sa novim zahtjevima. Zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ukoliko ne, otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a Marijan Škvarić. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Prije svega prijedlog Zakona o informiranju potrošača o hrani s konačnim prijedlogom zakona RH usklađuje svoje propise u području označavanje, reklamiranja i prezentiranja hrane i hranjivih vrijednosti hrane s relevantnim propisima EU od 2005. godine. U tom vremenu donesene su Pravilnik o označavanju, reklamiranju i prezentiranju hrane, također donesen je i Pravilnik o navođenju hranjivih vrijednosti hrane, također i Pravilnik o informiranju potrošača o hrani. Temeljem tog dijela Ministarstvo poljoprivrede izvršilo je analizu te je utvrđeno da će se od 1. srpnja 2013. godine u području informiranja potrošača o hrani, odnosno u području označavanja, reklamiranja i prezentiranja hrane izravno primjenjivati sljedeće uredbe: prije svega Uredba EU od 25. listopada 2011. godine i Uredba Komisije od 31. ožujka 2004. godine. Kad definiramo koja su to osnovna pitanja koja se utvrđuju ovim zakonom prije svega možemo istaknuti da je to prijedlog zakona koji predstavlja temelj za osiguranje visoke razine zaštite potrošača vezano za informiranje o hrani, a također uzimajući u obzir razlike o percepciji potrošača i njihove potrebe za podacima. Istovremeno osiguravajući nesmetano funkcioniranje tržišta. Također, ovim zakonom se utvrđuju opći principi, zahtjevi i odgovornost vezani za informiranje o hrani. Također, utvrđuju se i načini kojima se potrošačima jamči pravo na informacije i procedura za informacije o hrani uzimajući u obzir potrebu za omogućavanjem opravdane fleksibilnosti radi reagiranja za budući razvoj i njihovim zahtjevom za informiranjem. Također, prijedlogom zakona definiraju se pojedini pojmovi upućivanjem na odgovarajuće uredbe Europe koje će se nakon pristupanja RH Europskoj uniji izravno i primjenjivati. Prijedlogom zakona se nadalje definiraju nadležna tijela i njihove zadaće te tijela nadležna za provedbu službenih kontrola inspekcije i to u smislu Uredbe EU dana 69/2011. i Uredbe 608/2004. S obzirom na činjenicu da uredba te mogućnost donošenja nacionalnih mjera i nacionalnih propisa EU za pojedina pitanja koja nisu istom regulirana ovim prijedlogom zakona daje se temelj za donošenje takvih propisa. U skladu s odredbama uredbe zakonom je također dan temelj za pravilnike, naredbe i naputke koje će biti potrebno donijeti za provedbu pravnih akata EU a koji će biti doneseni temeljem uredbe naprijed navedene. U skladu prijedloga zakona jasno su definirana postupanja osoba ovlaštenih za provedbu službenih kontrola ovisno o utvrđenim nesukladnostima. Nesukladnosti su podijeljene prema utjecaju na zdravlje potrošača i dovođenje potrošača u zabludu. Također, predloženim zakonom se određuje i prekršaj i to za pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i fizičke osobe te novčane kazne za počinjenje prekršaja. I s ovim datumom stupanja na snagu prijedloga ovog zakona prestaje važiti Pravilnik o informiranju potrošača o hrani kao i odredbe Pravilnika o označavanju, reklamiranju i prezentaciji hrane te se odnose na označavanje hrane i sastojka hrane kao takve. Predloženi zakon označava i posebnost vremena i procesa pristupanja Republike Hrvatske EU te omogućava fleksibilnu prilagodbu zakonodavstva RH zakonodavstvu EU. Zbog potrebe usklađivanja zakonodavstva, ono što smo rekli, RH s propisima EU kao i osiguranja provedbe pravne stečevine EU u području informiranja potrošača o hrani sukladno članku 161. Poslovnika predlaže se donošenje Zakona o informiranju potrošača hrane po hitnom postupku. Ovdje mi također u ime kluba HNS-a mislimo da su s time definirani novi odnosi na relaciji proizvođač-trgovina-proizvođač. I to je također bitno i mislim da i ovim prijedlogom Zakona o informiranju potrošača o hrani s konačnim prijedlogom zakona moramo ući spremni u Europu. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba HDZ-a potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite potpredsjedniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odmah na početku da kažem klub HDZ-a naravno će podržati prijedlog ovog zakona jer on predstavlja zapravo jedan kvalitativni korak naprijed u ovom području. I osobito mi se čini da je dobro i da je praksa koja bi se vjerojatno trebala slijediti u nizu drugih zakona kojima se prihvaća zakonodavstvo EU i primjenjuje u našoj zemlji, a ta je da se slijedom ovog zakona od 1. srpnja ove godine u području informiranja potrošača o hrani, odnosno o području označavanja, reklamiranja i prezentiranja hrane zapravo izravno primjenjuju uredbe EU. Poglavito se to odnosi na Uredbu 1169/2011. Europskog parlamenta i vijeća od 25. listopada 2011. godine koja je zapravo unijela jedan cijeli niz novina u zaštiti konzumenata hrane u EU pa samim time naravno će i zaštita konzumenata hrane u Hrvatskoj biti na većoj razini. Ta je uredba dakle stara negdje godinu i pol otprilike unijela cijeli niz novina dakle od toga da je osigurala pravo potrošača na informacije i to da budu ispravne, jasne, ... [[Govornik se ne razumije.]] informacije o hrani koja se konzumira. Istodobno je pojednostavila propise o označavanju hrane radi jedinstvene primjene u Europskoj uniji, definirala je jasno i čitljivo označavanje što je strašno važno jer smo bili svjedoci da je ranije u mnogim zemljama Europske unije gdje su postojala pravila o tome da trebaju biti ravno označena, ona je bila označena takvim slovima, takvom veličinom slova da nitko normalnoga vida a pogotovo netko a mnogi su danas izmijenjenog vida tako da im trebaju naočale, nisu bili u stanju to uopće pročitati. Osim toga, jamčila je ta direktiva i dostupnost po prvi put podataka koji povezuju prehranu i zdravlje i omogućuju izbor hrane koja odgovara prehrambenim potrebama pojedinca što je posebno važno. Dakle, to se prvenstveno odnosi recimo na obvezatno označavanje alergena u popisu sastojaka i dodatno naglašavanje uporabom vrsta pisma koji se jasno razlikuju od vrste pisma ostalih sastojaka. Primjerice slovima, stilovima ili bojama u pozadini. Nazivi hrane, mjesto podrijetla i obvezatno navođenje datuma smrzavanja za smrznuto meso, pripravke od smrznutog mesa i smrznute neprerađene proizvode ribarstva su također nešto što zapravo je u toj direktivi značajna bila novina kada je ona donesena negdje prije godinu i pol pa će na određeni način biti korist i našim konzumentima hrane. Jedan od važnih aspekata koji bih htio istaknuti je ono što sam već spomenuo a to je čitljivost i veličina slova. U članku 13. te Europske uredbe se navodi da obavezni podaci moraju biti navedeni slovima minimalne veličine od 1,2 milimetra. A ako je najveća površina stranice manja od 80 kvadratnih centimetara onda minimalna visina mora biti 0,9 milimetra. To je vrlo važno upravo iz onog razloga što sam prije rekao jer zadovoljavanje čiste forme da nešto bude navedeno ali tako sitnim slovima da nitko zapravo prosječan ne može vidjeti je potpuno besmisleno i zato je i ova uredba Europske unije koju mi sada izravno prihvaćamo jedno bitno i dobro rješenje. Ja bih naravno opet iz aspekta svoje temeljne profesije istaknuo, važnost još jedne novine koja je dakle, prije godinu i pol uvela ta uredba a to je da moraju biti navedeni sastojci i tvari koji izazivaju alergije intolerancija. Naime, u zapakiranoj hrani u popisu sastojaka to mora biti tako da je na način jasno razvidan da mora biti pisan u fontu koji se razlikuje od ostalih sastojaka i različite pozadine sa jasnom naznakom naziva tvari i proizvoda. A u nezapakiranoj hrani trebaju također biti jasno istaknuti sastojci i tvari koje mogu izazvati alergije i to mora biti naravno na vidljivom mjestu navedeno. To se posebno odnosi primjerice na recimo orašaste plodove, mnogi ljudi su alergični na orašaste plodove, lješnjake, orahe itd., bademe. Jedna od vrlo važnih stvari je isto što ćemo time imati zajamčeno uvijek navedeno mjesto podrijetla što definira članak 26. Europske uredbe gdje je to posebice važno kod nekih prehrambenih namirnica. Svjesni smo evo upravo nedavno poznatih skandala koji su i u Europskoj uniji se javili vezano uz vrste hrane koje nisu bile navedene a ne rijetko se manipuliralo i sa mjestom podrijetla. Meni je posebno drago isto što će se sada uvesti time i obveza da i u Hrvatskoj bude svakako navedeno a to definiraju članci 29. do 35. Europske uredbe da dakle obvezatno budu navedeni ne samo energetska vrijednost već i sadržaj masnoća, zasićenih masnih kiselina za koje znamo da su štetne ako su u prevelikoj količini, ugljikohidrati, šećeri i soli za koje isto tako znamo da nije dobro konzumirati u prevelikoj količini a koju nažalost Hrvati, odnosno hrvatski građani unose otprilike u tri puta većem iznosu nego što to preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija. Evo sada će postojati obveza navođenja dakle i sadržaja soli a i zasićenih masnoća osim onih hranjive vrijednosti i svega ostaloga što je i do sada bilo zapravo traženo od prehrambenih proizvoda. Prema tome, u svakom slučaju mislim da je ovo jedan korak naprijed. A ponovo bih naglasio prednost izravnog preuzimanja europskih uredbi. I mislim da bi i u nekim drugim zakonima mi mogli krenuti tim putem. Ne moramo uvijek izmišljati toplu vodu i raditi modifikacije u nekim stvarima gdje one nisu potrebne. Ponekad su one potrebne iz različitih razloga nasljeđa, tradicije itd. ali u nekim drugim sferama nisu potrebne a mi svejedno daleko prečesto pokušavamo ići u adaptacije europskih uredbi i nekakva nadopunjavanja koja nerijetko ne doprinose zapravo onome što se želi s time postići. Pa pohvaljujem ovaj puta upravo ovo da se izravno primjenjuje jedna europska uredba. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Reiner, naravno, naravno da treba i treba i hvala Bogu da ulazimo u Europsku uniju i da se i naše zakonodavstvo do kraja će se prilagoditi uredbama Europske unije. Međutim, znate, evo malo prije smo govorili o agenciji za plaćanje, i tu smo govorili o plaćama koje se korigiraju ili reguliraju ravnateljima. Očekivala sam da će u ovom zakonu ministar obzirom da ovo spada u područje, iz pregovaračko područje 12. veterina, fitosanitarni nadzor i sigurnost hrane, pa eto progovoriti na koji način će zaštiti milijun i tristo siromašnih i kakva je zdravstvena ispravnost hrane u kontejnerima smećarskim iz kojih oni tu hranu uzimaju. Na koji način će riješiti taj problem? Što će reći o toj hrani? Ta hrana je danas problem u Hrvatskoj.
Hvala. Imamo odgovor, potpredsjednik Reiner. Izvolite.
Pa uvaženi gospodine potpredsjedniče. Gospođa zastupnice točno je da nažalost je danas u Hrvatskoj velik broj onih koji nemaju niti za temeljnu prehranu. Točno je da smo svjedoci toga da nažalost mnogi se hrane s onim do čeg mogu doći, a ne s onim što bi bilo kvalitetno ili što bi jamčilo njihovo zdravlje. Ja samo mogu se nadati da će takvo jedno neizdržljivo stanje za veliki broj hrvatskih građana u dogledno vrijeme biti okončano i da ovaj strmoglavi pad koji, standarda kojem smo svjedoci neće dugo trajati. Međutim, naravno mislim da svi skupa moramo pozdraviti korake koji idu ka tome da se jamči što je moguće bolja ispravnosti i što je moguće bolja kvaliteta prehrambenih namirnica, a svima nam je ovima koji ovdje sjedimo, iako smo u katastrofalno premalom broju, a i svima onima koji o tome odlučuju puno jače nego mi, a to je Hrvatska vlada da se potrude da nažalost ovaj ogromni broj ljudi koji nemaju što jesti, pa jedu bilo šta što mogu, do čega mogu doći da se smanji i da se konačno postigne ono što svi, ja sam uvjeren, želimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Stavove HDSSB-a kazat će nam Josip Salapić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pa važna je ovo dakako tema pred definitivni ulazak naše zemlje u EU, do 1.7. Zakon o informiranju potrošača o hrani. I do sada smo mi svjedoci da se u Hrvatskoj različitim pravilnicima od 2005. godine regulira ovo pravno područje, ovo pitanje zakona za kvalitetnu, adekvatnu i potpunu informaciju potrošačima o hrani koju svakodnevno konzumirano. Ono što je za ovaj zakon posebno važno, a to je izravna implementacija uredbe, dakle direktive EU u pravno zakonodavstvo RH. To je dakle nešto što je sada evo po nama, po ovom sazivu Hrvatskog sabora novo, ali to je samo početak onoga što nas čeka ulaskom Hrvatske u EU, bit će puno izravnih direktiva, uputa i odluka Vijeća EU i Komisije koju ćemo izravno implementirati u zakonodavstvu RH. I za nas kao Klub zastupnika HDSSB-a je važno da je ta pozitivna ocjena ovog zadnjeg izvješća za ulazak Hrvatske u EU takva kakva je, te ćemo od 1.7. implementirati sve zakone, tako je i ovaj Zakon o informiranju potrošača o hrani. Ono što je za klub HDSSB-a važno osim onoga što su kolege prethodnih klubova govorili oko uvjeta, oko dakle informacija, pravodobnih informacija oko onoga što sve potrošači trebaju RH znati kada postanemo punopravna članica EU. Otvorilo se prošli tjedan o nekim zakonima pitanje o deklaracijama koje ne moraju biti više na hrvatskom jeziku, ovim posljednjim odredbama ovoga zakona kaže se da, dakle hrana koja se stavlja na tržište RH mora biti označena podacima i na način propisanim uredbama iz članka 1. zakona, te drugim posebnim propisima, a to je podaci iz stavka 1. ovoga članka da moraju biti napisani na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu. Dakle, to je ono priznanje hrvatskog jezika kao jednog od punopravnih i ravnopravnih jezika zemalja članica EU, jest da je dopušteno i više jezično označavanje hrane, ali mi smo evo prošli tjedan raspravljali više od sat vremena samo o tom pitanju. Pa to je jedan od ovih zakon koji, dakle će, pokazuje da će i naš hrvatski jezik biti ravnopravna u EU, a posebno po ovom pitanju koje se tiče informiranja potrošača o hrani koju kupuju, konzumiraju svakodnevno, dakle koriste u prehrani u RH. Istina je da se može dakle problem staviti na drugu stranu s obzirom na vrijeme, uvjete gospodarske, kriza u kojoj živimo, da je ovo nešto što je pozitivno i mi to prihvaćamo i kao klub ćemo glasati za ovaj zakon, a uvijek se može naći primjera da nažalost i po kontejnerima vise one vrećice gdje piše zdrava hrana, danas ljudi nemaju ni za ono najmanje minimalno čega živjeti, jesti. Pa evo nadamo se da će se osim ovakvih zakona do ulaska Hrvatske u EU i ulaska u naše zemlje u EU, prije svega popraviti gospodarska situacija, da će ljudi moći od svojih plaća normalno, zdravo i kvalitetno živjeti u našoj zemlji. Jesu veliki napori učinjeni da postanemo punopravna članica EU i bivša Vlada, i predsjednica Vlade gospođa Kosor i svi koji su radili do sada, i ova Vlada treba učiniti napore da zaista pokažemo da smo zemlja koja vodi brigu o svojim građanima, da vodi brigu o ljudima koji žive u RH a sutra u EU. Klub HDSSB-a prihvaća, dakle ovaj zakon, izravne implementacije direktiva EU, sve ovo što je rečeno u predloženom tekstu zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na redu je klub nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a. Izvolite gospođo Kosor.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo, kolegice i kolege. Evo nakon punih godinu dana ja imam priliku obratiti sa ove govornice, govorit ću ime kluba zastupnika, ovaj puta u ime drugoga kluba ali sa jednakim žarom i jednakim poletom jer mislim da je biti zastupnik u Hrvatskom saboru osobita čast koja se ukazuje rijetkima. Dakle Klub koji predstavljam podržat će ove izmjene i dopune zakona, odnosno ovaj zakon, prijedlog zakona sa konačnim prijedlogom čijim stupanjem na snagu će naravno prestati važiti dosadašnji propisi, pravilnik koji je promicao sve one vrijednosti koje i danas donosi ovaj prijedlog zakona. Kao što sam maloprije rekla zakoni koji su pred nama pa i ovaj, još jedanput dokazuju da smo uspješno završili svoj posao, da postajemo članica EU, da hrvatski jezik postaje 24. Službeni jezik EU i ovo je sada dodatno ubrzavanje kako bismo 1.srpnja zaista u potpunosti završili posao koji je bio predviđen do ulaska u EU. Naravno nakon ulaska RH u EU predstoji i dalje puno posla. Ono što valja reći i u evo uz ovaj prijedlog zakona da ćemo i dalje morati puno strpljivo, savjesno i kvalitetno raditi jer članstvo će naprosto otvoriti jedan novi prostor i jedan novi okvir. Zašto sam cijelo vrijeme. Zašto sam cijelo vrijeme kao predsjednica Vlade dok smo deblokirali pregovore i kad smo naravno nastavljali otvarajući i zatvarajuću pojedina poglavlja govorila da mislim da će definitivno ulaskom RH u EU biti bolje dokazuje se na jednom malom segmentu i kroz ovaj zakon. Dakle sigurno da će poboljšati kvaliteta života. To i ovaj zakon dokazuje, da ćemo kroz to zapravo dodatno učvrstiti provedbu Ustava RH. Pogledajte odredbe koje govore o ljudskim pravima, o pravima na čisti okoliš, zdravi okoliš, ali onda sve ono što je vezano i za ono što znači život svakidašnji a to je da imamo pravo znati što kupujemo, što plaćamo i koliko naravno i što dobivamo za ono što smo platili. Dakle sigurniji ćemo biti u ono što jedemo, sigurniji u ono što jedu naša djeca. To nam je osobito važno i kao što vidimo iz ovoga prijedloga zakona postoje zapravo tri skupine rekla bih reakcija države na određene propuste na tržištu. Dakle predviđa se reakcija odmah i trenutačno, reakcija u roku od dva mjeseca i reakcija u roku od najviše šest mjeseci. Ono što je naravno posebno važno, predviđene su i kazne. Po mom mišljenju kazne bi mogle biti i nešto oštrije jer za sve one koji žele, hoće, koji su pripremni varati svoje građane treba udarati vrlo oštro, naravno bez ostatka i svakako bez milosti. Međutim imam pitanje gospdoine ministre vezano za stupanje većine najvažnijih odredaba na snagu. Najvažnijih odredaba, ministra nema. Nažalost nadam se da će se vratiti, dakle najvažnijih odredaba ovoga zakona koji se odnose upravo na ovo o čemu smo govorili i o čemu govorimo. Dakle reakcija na svjesno ili nesvjesno varanje potrošača, građana jer će sve te odredbe na koje su upozoravali i kolege prije mene zapravo stupiti na snagu 14.siječnja, odnosno u siječnju 2014.godine. To su zapravo ključne odredbe. To su odredbe koje pozdravljamo. Dakle, dobro sam rekla, 14.siječnja 2014. Dakle 6 i pol mjeseci nakon što Hrvatska postane članica EU će se zapravo tek početi primjenjivati odredbe koje traže da deklaracija bude čitljivo ispisana, da se u deklaraciji vrlo precizno navede sve ono što su sastojci određenoga proizvoda, da se navede datum do kojega važi određeni proizvod, proizvodnja, vezano dakako posebice uz zamrzavanje, odmrzavanje mesa, moguće posljedice koje ti čini mogu izazivati itd. Dakle ne vidim ni jednog razloga, naravno da se treba prilagodi i pripremiti za ovo, ali ovo je vrlo jednostavan zakon koji smo svakako mogli pripremiti, donijeti, izglasati i prošle godine. Dakle moje pitanje ostaje zašto najvažnije odredbe ovoga zakona koje su ključ toga zakona i koje zapravo jesu unaprjeđenje života u RH počinju važiti 6 i pol mjeseci nakon što RH postane članica EU. Inače svakako zbog temeljne intencije ovoga zakona mi ćemo ga prihvatiti i za njega glasati. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, Branko Vukšić izvolite kolega.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, ovaj zakon je višestruko značajan. Prije svega ovim zakonom se regulira pravo na informiranje, na informacije. Potrošači imaju pravo znati, imaju pravo znati što jedu, imaju pravo znati što kupuju. Ovaj zakon se tiče i posredno zdravlja nacije. Znamo da je hrana bila sada je i biti će jedan od najunosnijih poslova, a čim je unosan posao, čim taj posao može širi krug obavljati sasvim sigurno da su moguće i najveće manipulacije. Ovim zakonom regulira se označavanje hrane, reklamiranje hrane, prezentacija hrane i hranjivih vrijednosti hrane. Što je najvažnije, cilj ovoga zakona je zaštititi potrošače one koji kupuju, zaštititi ih da za onu cijenu dobiju adekvatnu kvalitetu jer znamo za sve zapravo znamo cijenu ali za malo toga znamo pravu vrijednost. Sa hranom je ovo pravilo itekako se može primijeniti na hranu. Vrlo važno je naglasiti da je Hrvatska specifična zemlja, da Hrvatska ima itekako veliki broj dobrih zakona, da se u ovom Hrvatskom saboru donose zakoni kao na traci, da svakog dana poboljšavamo zakone međutim najveći problem je neprimjena tih zakona. Neki dan smo govorili o Zakonu o zaštiti potrošača i tada smo isto tako razgovarali o označavanju hrane, najvažniji je zapravo problem nedovoljna jasnoća kod označavanja hrane i nedovoljna informiranost građana RH o tome što jedu. Zato je vrlo bitno kada stupi ovaj zakon na snagu najvažnije su kontrole i vrlo su važne mjere protiv onih koji varaju sa deklaracijama. Ako će se zakon primjenjivati onakav kakav će se donijeti u Saboru tada je sasvim jasno da će hrvatski građani jesti kvalitetniju hranu ili znati će što jedu pa će birati kvalitetniju hranu i tada je jasno da se više sa označavanjem hrane neće moći muljati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom, Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo pred nama je ovaj zakon koji ćemo još jedanput uskladiti sa EU u nadi da će se sigurnost hrane još više pojačati i da će konzumenti koji jedu ali i mi znači ljudi, u ovom zakonu se radi o hrani koja je namijenjena za ljude, moći vjerovati deklaracijama koje su navedene. Što je to u stvarnosti hrana? Odgovora na to pitanje možemo reći da ima onoliko koliko ima ljudi na zemlji. Možemo s stručno ili kao laici slagati sa zakonski određenim definicijama hrane za javne, prave ili neke druge potrebe ali intimno svako od nas čuva svoje mišljenje i svoju sliku onoga što smatra hranom. Pa tako znamo da imamo košar hranu, halal hranu, vegetarijansku hranu, vegansku hranu i svaku drugu hranu ovisno o vjeroispovijesti, ovisno rekla bih o geografskom položaju gdje živimo ovisno o tome, a ono što sam malo prije u replici rekla, nažalost najovisnije sada o našim financijskim mogućnostima odnosno o financijskim mogućnostima milijun i 300 ljudi koji su na rubu gladi. Za njih zaista ove definicije hrane ne možemo prilagoditi ovom zakonu jer oni nažalost se hrane negdje drugdje. Suvremeno društvo osujećeno je sa problemima kako uskladiti ovaj socijalno ekonomski razvoj proizvodnju dovoljnih količina hrana i očuvati okoliš, kakao učinkovito sačuvati i spriječiti bolesti koji su uzročno povezane sa hranom i sa prehranom te smanjiti troškove zdravstvene zaštite i gubitke u društvu zbog posljedica bolesti. Geografski položaj Hrvatske i raspoloživi prirodni resursi i klimatski uvjeti pogoduju proizvodnji raznovrsnih namirnica i omogućuju opskrbu stanovništva značajnim količinama hrane iz domaćih izvora. Do uspostave i širenja trgovačke mreže potrošnja namirnica i prehrambene navike stanovništva osobito u seoskim područjima uvelike su ovisile o lokalnoj proizvodnji hrane. Novi pristup sigurnosti hrane postavljen je donošenjem europskog Zakona o hrani odnosno uredbama EZ 178/02 EU parlamenta i Vijeća u 2002.godini. RH je preuzela pravnu stečevinu EU za područje sigurnosti hrane u poglavlju 12 – Sigurnost hrane, veterinarstva i fitosanitarna politika i to je u stvarnosti zakonodavni okvir koji je postavljen donošenjem Zakona o hrani. Cilj tog Zakona o hrani bio je zaista osigurati visoku razinu zaštite potrošača, ljudi i interese potrošača u vezi sa hranom. Uzimajući u obzir razlike u opskrbi sa hranom, zatim preradu i skladištenje hrane, te transport i stavljanje na tržište. Ja bih se osvrnula jednako tako na sigurnost hrane vezano u našim velikim lancima trgovačkim gdje mi jedno vrijeme moram reći da je na proizvodima posebice voća i povrća pisalo porijeklo hrane, međutim sada se ponovno izostavlja porijeklo hrane dakle voće i povrće više ne vidimo da li je iz Hrvatske ili iz neke nemam pojma kakve zemlje. Pa ovdje bih naglasila važnost i ulogu inspekcije u obilasku. Ono što mene osobno vrijeđa da dođemo na Jadran i da uđemo u jednu trgovačku kuću, radi se u stvarnosti o blizini Ravnih Kotara, možemo reći najvećem proizvođaču voća i povrća, a mi tamo nalazimo hranu iz Španjolske, ne znam, Kine, Indije, Nizozemske, da li je to normalno i da li je ta kvaliteta onakva kakvu možemo prevesti sa Vrane prema nekom od trgovačkog centra, dakle tu imamo i kratkoću prijevoza. Ovdje se naime radi o tome o onoj jednoj sintagmi od polja do stola i HASAP-u. Sve smo to uveli imamo odličnu regulativu i sa ovim zakonom evo još dodatno želimo poboljšati regulativu. Ali mislim da bi smo trebali više odgovornosti unutar nadležnim institucija za kontrolu, više odgovornosti vezane za hranu. Jednako tako pod, drago mi je da se određuje ne samo fond slova, nego da se određuje i sadržaj, to je do sada bilo, zaista je trebalo duplo povećalo da se pročita u stvarnosti sastojci hrane. Pa tako imamo, ja bih rekla fake hranu. U tome, u smislu najviše je, najviše se iskorištava hrana, najviše se iskorištava takva hrana u svrhe kada se govori o … … [[Upadica se ne čuje.]] Možete malo molim vas kolega … [[Govornik se ne razumije.]] ne znam kako se zove.
Molim vas kolega omogućimo kolegici da raspravlja.
Ne čuje sada on sada u Europi je. Žao mi je, malo me dekoncentrira, jednostavno preglasno govori kolega. Htjela sam reći, najviše se te lažne hrane na deklaracijama nalazi recimo i nalazilo se, dok se na to nije upozorilo a to je bila kao vegetarijanska hrana pa recimo soja koja je u sebi imala GMO. I naravno nakon svih ispitivanja mi imamo i nadležan na Prehrambeno biotehnološkom fakultetu imamo laboratorije kojima možemo provjeriti ispravnost hrane, odnosno proizvoda koji se nude i da vidimo to što piše na nekoj deklaraciji da li to zaista odgovara tome koliko ima tu štetnosti u svemu tome. Mislim da trebamo puno više na potrošače djelovati, ukazivati, na nas konzumente ali jednako tako i ukazivati inspekciji da naprosto obilazi ono što sam ja još jedanput zamolila da inspekcija počne ponovo raditi svoj posao, da obilazi trgovačke lance, da obilazi i tržnice. Jer danas mi kupujemo ne znam mrkvu iz Nizozemske a nama na tržnici koji se baš ono ne razumiju kažu za neko povrće da je domaće kada znamo jako dobro što može proizvesti u kontinentalnom dijelu pa makar to bilo u plastenicima ili što se može u mediteranskom dijelu proizvesti. Tako da moramo imati vjeru da će se država brinuti za nas potrošače a mi jednako tako moramo upućivati na probleme. I drago mi je evo ga i zbog toga što ulazimo ponovo moram reći u Europsku uniju da bi na taj način još bolje uskladili svoje zakone bez obzira što se i u Europskoj uniji dešavaju mnogi ekscesi vezani uz hranu i uz lažiranje hrane. Ali evo ga, barem se o tome može govoriti hvala.
Zahvaljujem. Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Da, Europska unija je propisala direktive, zakone o hrani, o deklaracijama, sastojcima i svime ostalim što treba biti deklarirano uz prehrambeni proizvod. No, i dalje jedu pod firmom proizvoda od govedine konjsko meso. A umjesto janjetine često bude i pseće meso. I pored svih tih kontrolnih mehanizama koje Europa ima i o kojima mi danas govorimo i usvajamo. Jasno, svi smo za to da imamo kvalitetnu hranu i jasno da na onim deklaracijama, ispisima, fonta 6, jer 1,2 milimetra koliko je rekao ministar to je 6-ica u Wordu, pa sada, vi uzmite durbin ili mikroskop da uspijete pročitati sastojke ili pak rok trajanja toga prehrambenog proizvoda. MI smo imali ovdje izjave u javnosti od ministra, bivšeg ministra da je govedina koja je bila nekoliko godina u zamrzivaču, u tekućem dušiku na minus 40 stupnjeva celzijevih zdrava za prehranu, zdrava za konzumiranje. No, je li riječ zdrava ispravna isto što i kvaliteta. Dakle, nije samo u tome da je ta govedina koja je uvezena, ja mislim iz Brazila zdrava, nego je pitanje kvalitete te govedine koja je godinu, dvije bila u zamrzivaču. Ili na, u hladnjačama na minus 40 stupnjeva. E sada, pitam ja vas i ministra poglavito, gospodine ministre, ne sluša, dakle pitam ga kako to da je PDV na kruh, lijekove, mlijeko itd., nastupio sukladno europskim zakonima dakle 5% od 1. 1. 2013. a ovaj Zakon o informiranju potrošača o hrani će stupiti na snagu tek 1. 1. 2014. znači godinu dana razmak. Iako Hrvatska po svemu sudeći, ja se nadam da više rezolucija i amandmana neće biti na Hrvatsku ulazi 1. srpnja u Europsku uniju. Je li to pogodovanje još uvijek nekima koji upravo ovakvo meso uvoze u Hrvatsku i prodaju ga ovdje? Je li to pogodovanje takvom lobiju? Zašto ne od 1. srpnja ako već ne može retrogradno od 1. siječnja ove godine? Zašto ne od 1. srpnja 2013. Inspekcije su spremne, one postoje i sve postoji. Zakon postoji, direktive postoje, usvajamo ih ovdje i do 1. srpnja se one mogu početi primjenjivati. Ali očito je, ja neću insinuirati ali se po svemu da naslutiti da se pogoduje i dalje nekim uvoznicima hrane. I to nekvalitetne Hrane u Hrvatsku. A ovo 1,2 milimetra pa to je zaista, ja sam malo prije gledao ovdje u Wordu to je 6-ica, vi morate imati zaista naočale, pogotovo mi stariji za čitanje na blizu ili moramo imati podugačke ruke, kako bismo pročitali sastojke i trajanja. Što nam rade zapravo proizvođači, neki proizvođači hrane? Evo uzmimo jogurt. Svi znamo za one plastične čaše jogurta koje smo uvijek kupovali, koristili, kako koji, neću reklamirat nijednu firmu ali oni su ovako kriomice, onako ispod žita smanjili umjesto 2 dcl sada je on 1,80. A tko to čita, tko to gleda, mi mislimo jogurt je jogurt, čaša jogurta je čaša jogurta ali nije. Ona više nije 2 dcl nego je 1,80 dlc. Mi smo dužni čitati ono što piše na proizvodu, tako to kažu ali ako zaista ovo što se govori o nekakvom fontu ili veličini slova od 1,2 mm, pogledajte koliko je 1,2 mm, to je najmanja stavka. Nadalje, kada smo govorili o GMO hrani onda smo amandmanom kao klub HDSSB-a tražili da se na svaki GMO proizvod istim slovima kakav je i naziv proizvoda, dakle istom veličinom slova napiše da je to GMO proizvod pa tko voli nek izvoli. No ni taj amandman nije usvojen, odbijen je voljom većine u Hrvatskom saboru jasno, voljom SDP i satelita. Sjećam se vremena ratnih kada smo dobivali konzerve bez ikakvog natpisa, mesne konzerve. Ja čak sumnjam i mislim kad sam i probao sam i sam jer takva su bila vremena, da je to čak bilo i hrane koja je bila za domaće životinje ali je dana preko, dakle Europa ili neki drugi su se rješavali te hrane i mi smo ju dobivali tako bez deklaracije. Evo znaju ovi ljudi koji su ovdje iz BiH također pa je taj okus bio zaista kao današnji onaj pedigre ili ne znam ni ja što. No ta su vremena prošla i došla su nova vremena, da Hrvatska uđe u Europsku uniju i sada kada govorimo o inspekcijama i zabranama ili pak kaznama, immediately, trenutno zabrana prodaje pa onda 2-mjesečna proba, probni period, da li će se popraviti proizvod ili pak ovaj na 6 mjeseci, o tom je govorila gospođa čini mi se Kosor. Dakle postoje te tri kategorije, usvajamo te direktive, ali vidite što je suspektno da je taj rok 1.1.2014., dakle da se još ti ugovoreni uvozi obave. Ja znam da se uvozila i svinjetina iz Bugarske po euro po kg, polovica i da nije bilo mjesta u hrvatskim hladnjačama koliko je frigo vagona došlo iz Bugarske nego su se morale montirati hladnjače ovdje u Zagrebu gdje sam operirao radnika koji je slomio nogu jer je pao sa skele nakon montaže i pri montaži privremenih hladnjača ovdje u Zagrebu pa mi je rekao šta se radi. Po Europskoj uniji ta svinjetina koja je starija od 6 mjeseci smrznuta ne smije se upotrebljavati, kod nas se smije i evo još ćemo do Nove Godine imati priliku i šansu da ju upotrebljavamo. E sad pitam se još nešto, što će biti i tko će kontrolirati onu hranu koja na tržnicama, kako kod nas kažu na pijacama, bude odbačena od kumica, snaša itd. kao neupotrebljiva za prodaju, a ljudi je masovno kupe i upotrebljavaju. Ili pak kada kopaju po kontejneru tražeći hranu, di je tamo deklaracija, a milijun i 400 tisuća građana Hrvatske je prema službenim rezultatima siromašno. I mi sad kontroliramo one koji kupuju, ali šta je s ovih milijun i 400 ili dijelom njih od milijun i 400, kako ćemo tamo kontrolirati eventualnu mogućnost pojave raznoraznih bolesti. Kako znamo Jakovina o zoonozama nećemo sad pričati itd., a i vi znate gospođo Sumrak, vi ste veterinar po struci, šta su zoonoze, dakle bolesti koje putem životinja prelaze i na ljude. Nadalje, u Europi u parlamentu se raspravlja ne o zamrznutom mesu od pola godine ili godinu dana nego o stresnom mesu. Što to znači stresno meso, pa propisuju uvjete transporta živih životinja, ma samo što im nisu tapecirung stavili u kamione, da ne bi bilo se potresli ili stresli kako bi meso bilo kvalitetnije. O tome se radi. Dakle još je odmakla regulativa Europske unije u odnosu, pogotovo u odnosu na prehrambeni proizvod koji se zove meso i mesne prerađevine pa ipak im se dogodi konjetina, ipak im se dogodi da umjesto janjetine prodaju pseće ili pasje meso, ne znam kako je sad po novom pravopisu izmišljeno. Dakle uvjeren sam i dalje da je naš hrvatski proizvod, prehrambeni i svaki najbolji i najkvalitetniji pa neka god što kažu da ja ovdje reklamiram naše hrvatsko, to je točno. A probao sam u svijetu i jedno i drugo i treće, hrvatsko je najbolje i kupujmo ga. Ali ono što je evo ministar došavši iz Luxemburga, dakle ono što je sam izrekao u onome, pitam se što je to kada već govorimo o hrvatskim proizvodima [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Evo samo završna rečenica, dovelo do toga da pregovarači koji su tamo valjda išli na izlet, prijašnjih pregovarači sa Europskom unijom da mi sada muku mučimo sa jednim slavonskim kulinom da ga registriramo kao slavonski, a slovenci imaju slovenski kulin. Imat ćemo problema i sada kulinom da ga registriramo, da ne govorim o teranu, prošeku i svim ostalim proizvodima koji su zaista da ne kažem autohtoni hrvatski.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Đurđica Sumrak, izvolite kolegice.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine zastupniče, uskoro koliko znam vi ste jednako tako europski parlamentarac bio promatrač i sada ćete biti naš europski parlamentarac. Ne, niste vi ušli. Oprostite onda. A dobro. Naime, govorili ste o zdravoj hrani. Ja samo htjela vama kao liječniku reći da ta definicija zdrave hrane ne postoji, postoji higijenski ispravna hrana koja je sigurna za zdravlje ljudi i higijenski neispravna hrana koja naravno nije sigurna za zdravlje ljudi i to su vam definicija koja je, ljudi uvijek govore o zdravoj i nezdravoj hrani. To nisu definicije ako ćemo govoriti o definicijama hrane. A sad sam vam htjela nešto reći o našim pregovaračima koji su u stvarnosti ispregovarali pojedine proizvode, znači da uđu u EU pod zaštitom. Evo dozvolite mi ovako. Registriranih je 7 proizvoda i to je istarski pršut, varaždinsko zelje, poljički soparnik, meso zagorskog purana, lički krumpir, krčki pršut i drniški pršut. U naputku objave u Narodnim novinama su 4 proizvoda: ekstra djevičansko ulje sa Cresa, ogulinski kiseli kupus, dalmatinski pršut i baranjski kulen. U postupku rješavanja je jedan proizvod to je dalmatinsko maslinovo ulje. Proizvodi u postupku rješavanja njih je 7: paški sir, dalmatinska maraska, vodnjansko ekstra djevičansko maslinovo ulje, istarsko ekstra djevičansko maslinovo ulje, djevičansko maslinovo ulje Valalta, ekstra djevičansko maslinovo ulje iz Poreča i virovitička paprika. U ovih 7 pogledajte sada kolega ako ste zapamtili ovih 7, bit je u tome jednako kao što ste spomenuli prošek [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] i prošek, kao što ste spomenuli teran da je u ovih godinu i pol trebalo aktivno u stvarnosti poduzeti korake vezano uz to da se završi, da i ovi proizvodi mogu ići pod ovim nazivom u EU. Trebalo se pripremit kolega.
Hvala. Vrijeme je isteklo.
Ispregovarano je, vama govorim. Ali ministra, on se to, on to već zna. Ja to ne moram ministru govoriti kad on zna. On to zna da je to trebalo …
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Grubišić izvolite.
Imamo mi i ulje iz Bosanskog Broda. Ne znam tko će njega kontrolirati koje se prenosi preko mosta Slavonski Brod – Bosanski Brod. Imamo tamo šećer iz Crvenke koji se dobrano u velikim količinama uvozi kada se peče rakija u slavonskom brodu i u slavonskim selima. Imamo mi tamo i sokove koji su zapravo gotovo neću reći zdravstveno neispravni, ali gotovo tako. Nadalje, jeste li ikad vidjeli kolegice Sumrak sardine koje su u konzervi iz Niša, tvornica sardina Niš. Niste, e vidite to su, e da to su isto potpuno ispravne zdravstveno. Ali kada bivši ministar, neću ga, nema ga ovdje spominje da je meso, dakle nije štetno za zdravlje a bilo je u hladnjači dvije godine na -40 to je već ironija pa pomalo i podsmijavanje našem narodu.
Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Grubišić, govorili ste o smrznutoj hrani, o smrznutome mesu i hajmo to povezati sa uvozničkim lobijem. Ako se u Europi zabranjuje konzumacija mesa koje je duže smrznuto, smrznuto duže od 6 mjeseci i ako je kod nas zakon da se može, odnosno propis da se može i dulje od 6 mjeseci, tada znači da se meso koje je smrznuto u EU zapravo EU se rješava smeća i daje Hrvatskoj smeće. Uvoznički lobi pod navodnicima kupuje to meso, dobiva ga gotovo badava i prodaje ga ovdje kako bi stvorio ekstra profit. I što radi Hrvatska država? Hrvatska država taj uvozni lobi štiti i dopušta ono što nije dopušteno u EU ali se često kada joj to odgovara izgovara na propise EU. Kada znači ovo je još jedan od dokaza da uvoznički lobi caruje Hrvatskom, da uvoznički lobi nameće zakone i da su ovdje u Saboru jako dobro raspoređeni saborski zastupnici koji štite uvoznički lobij, koji dižu ruke za takve zakone. U EU se deklarativno jako zalažu za zaštitu potrošača, međutim posljednji primjeri kojima smo vidjeli dokazuju upravo suprotno, da krupni kapital, proizvođači hrane koja je prije sam rekao najunosniji posao itekako podvaljuju potrošačima, odnosno građanima, ali ne nužno uvijek tuđim građanima, čak i građanima vlastite zemlje. Zato je vrlo važno ono što sam prije govorio kontrole hrane na koji način se odnosimo na hrani s tim da se ne bih složio da se trebamo ko pijan plota držati one definicije hrane. Ako nešto nije dobro za Europu zašto smeće treba biti dobro za Hrvatsku?
Zahvaljujem. Nemamo odgovora. Niste prijavili kolega Grubišić, zaboravili ste. Ovime smo završili sa prijavljenima za raspravu. I zaključno ministar. Kratko ministre molim. Hvala.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Vrlo kratki osvrt. Vidim da je najviše zapravo pitanja bilo vezano za članak 14. odnosno ovu odrednicu o primjeni nekih članaka ovog zakona koji će stupit na snagu 13. prosinca 2014. godine. Mi govorimo o cijelom zakonu da stupa, čuli smo različite datume, nego samo određen dio odredbi vezano za inspekcijski nadzor. Vrlo jednostavno. Ova odgoda je istovjetna početku primjene odredbi same uredbe. Znači, nismo mi izmišljali nešto novo, nego smo u pravilu inkorporirali ono što predviđa i sama uredba da određene odrednice ovoga se primjenjuju sa datumom od 13. prosinac 2014. godine što znači da je to prijelazno razdoblje i da subjekti u poslovanju sa hranom koji do sada rade neće bit bez kontrole. Što se tiče i označavanja i kontrole i svega one se rade prema Zakonu o hrani kao i dosada. U ovome dijelu predviđeno je, s obzirom da je uskladba sa EU zakonskom regulativom, inkorporacija uredbe kako će vrijediti za ostale zemlje tako i za RH. S tim što ću napomenuti da je navedeni rok krajnji datum do kojeg svi moraju biti usklađeni vezano za odredbe označavanja hrane, nakon toga se ona u cijelosti primjenjuje. Sam zakon predstavlja kompletnu uskladbu i za cilj će imati osiguranje visoke razine zaštite zdravlja i interesa hrvatskih potrošača identične kao i u svim ostalim zemljama članicama EU dajući im točnu, potpunu i jasnu informaciju o hrani koja im se nudi na tržištu te im na taj način omogućiti donošenje odluke o kupnji. Zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Imamo jednu repliku, Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Gospodine ministre ja se ispričavam što sam se dakle zabunio u iskazivanju datuma ili nadnevka kako se to kaže hrvatski u svezi primjene ovoga zakona. Ovo je još što ste vi izrekli još gore. Dakle, cijela još 2014. Ovaj lobi o kojima smo govorili Vukšić i ja ima mogućnosti da ono što radi dosada da uvozi polu-smeće ili smeće od hrane, da nas i dalje snabdijeva s takvom hranom. I treba im eto prilagodba zapravo od godinu i pol dana i više. Pa mi nije jasno, uopće mi nije jasno, ponovno postavljam pitanje ako ulazimo 1. srpnja ove godine u EU zbog čega primjena od 13. prosinca 2014., dakle početkom 2015.? Osim onog razloga o kojemu sam govorio da postoji i zaista počinje se čovjek sam pitati zbog čega i počinjemo sumnjati u namjere u svezi određivanja baš eto toga datuma 13. prosinca 2014. Je li to zaista pogodovanje?
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku, ministar Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani kolega Grubišić da ste malo pomnije pročitali vidjeli bi da zakon stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske EU. Samo dio odrednica ima prolongat kao i za sve ostale članice EU. Jednako tako označavanje, inspekcijski nadzor, kontrole, kazne se primjenjuju po postojećem zakonu, odnosno od 1.07. sukladno ovom zakonu. Nema govora o pogodovanju, možemo samo govoriti o tome da li sve naše inspekcijske službe trebaju i moraju biti još djelotvornije. A isto tako ako govorimo o načinu i odgovornosti onda sam posebno istakao da je odgovornost za informiranje potrošača o hrani koju imaju subjekti u poslovanju s hranom u svim fazama proizvodnje hrane i stavljanja na tržište osnovno isključivo na subjektima koji stavljaju hranu u promet. Vidjeli smo i kroz ove slučajeve koje ste govorili neispravnih proizvoda, na koji način se to odrazi na te koji na tržište stavljaju hranu koja nije da li zdravstveno ispravna ili ne odgovara kvaliteti na koju je hrana deklarirana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministre i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o informiranju potrošača o hrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 348. Rasprava o tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 108 glasova za i 1 glasom protiv donesen Zakon o informiranju potrošača o hrani u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na objedinjenu raspravu u dogovoru sa klubovima zastupnika - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 346; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 347; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Da li predstavnik predlagatelja, ministar Jakovina, uvodno? Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege zastupnici. Nacrt prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama bio je objavljen na internetskoj stranici Ministarstva poljoprivrede u razdoblju 15. svibanj do 15. lipanj 2012. godine u svrhu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Također su održani i brojni sektorski sastanci te javne rasprave u više gradova u RH. Ovaj zakon je bio dostavljen Europskoj komisiji na mišljenje prije upućivanja u proceduru Vlade RH što je propisana procedura za donošenje zakona koji su predviđeni u programu Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2013. godinu te je ovaj zakon usklađen sa komentarima Europske komisije. Donošenje ovog zakona uvjetovano je potrebom za dodatnim usklađenjem sa pravnom stečevinom EU, odnosno okvirnom Direktivom o vodama a što je potrebno napraviti prije pristupanja Republike Hrvatske EU. Nadalje, usklađenje sa Zakonom o koncesijama, NN 143/2012., usklađenje sa Zakonom o općem upravnom postupku što je obveza preuzeta nakon zatvaranja pregovora u pregovaračkom Poglavlju 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Nadalje, dodatnim uređenjem pripadnosti zemljišnih čestica vodnom dobru, prestanka statusa vodnog dobra, upisa vodnog dobra u zemljišnu knjigu, upravljanje javnim vodnim dobrom u lučkom području i šumama u javnom vodnom dobru te obaveza dostavljanja podataka o česticama javnog vodnog dobra u Središnji registar državne imovine. Nadalje, poboljšanjem odredbi u cilju pojednostavljenja i ubrzanja postupka ostvarivanja prava najma, zakupa služnosti i prava gradnje na javnom vodnom dobru za gospodarske ili osobne potrebe, odnosno ubrzavanje postupka za zahvate na javnom vodnom dobru u javnom interesu te isto tako za privatne intervencije kojima je lokacijskom dozvolom određen javni interes. Nadalje, poboljšanje odredbi vezanih za upravljanje građevinama za navodnjavanje i detaljnu … odvodnju s ciljem stvaranja preduvjeta za ispunjavanje zahtjeva za korištenje EU fondova za navedene projekte. Naime županije zbog nedostatka administrativnih kapaciteta i financijskih izvora nisu bile u mogućnosti preuzeti zakonsku odgovornost upravljanja ovim građevinama pa su građevine za detaljnu meliorativnu odvodnju po prijelaznim odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama iz 2005. i Zakona o vodama iz 2009. upravljale Hrvatske vode a građevine navodnjavanja su bile izvan organiziranog sustava upravljanja. Stoga se ovim zakonom predlaže da građevinama za detaljnu melioracijsku odvodnju u vlasništvu jedinica lokalne, područne samouprave upravljaju Hrvatske vode u prijelaznom razdoblju od tri godine u kojem imaju osposobiti građevine za detaljnu meliorativnu odvodnju i predati ih u posjed i na upravljanje jedinicama područne regionalne samouprave. Također se ovim zakonom predlaže da se građevine za navodnjavanje u vlasništvu jedinice područne odnosno regionalne samouprave kao i mješovitim vodnim građevinama upravlja ovisno društvo hrvatskih voda, hidrotehnički objekti d.o.o., program održavanja građevina za detaljnu melioracijsku odvodnju se donosi u okviru plana upravljanja vodama Hrvatskih voda a program gradnje i održavanja građevina za navodnjavanje donose predstavnička tijela županija na prijedlog upravitelja. Također za ovaj model upravljanje predlaže se prijelazno razdoblje od tri godine. Nadalje, pojednostavljenjem postupka za gospodarstvo, ukidanjem izdavanja vodopravnih dozvola za kemikalije koje se nakon, koje nakon uporabe dospijevaju u vodu jer je za uvoz proizvodnje stavljanja na tržište istih, već izdani akti drugih javnopravnih tijela. Učinkovitijim i bržim postupcima davanja mišljenja na prostorne planove o njihovoj sukladnosti sa planskom dokumentacijom upravljanja voda izmijenjene su odredbe da se ista umjesto ministarstva nadležnog za vode mogu dobiti u Hrvatskim vodama s obzirom da svojim ustrojstvom pokrivaju cijelu Republiku Hrvatsku. Omogućavanjem eksploatacije šljunka i pijeska u području značajnim za vodni režim s obzirom na trogodišnju zabranu na temelju ugovora o koncesiji ako ti zahvati ne mijenjaju prirodne procese, te ako služe održavanju voda i vodnih putova za obaveznu provedbu odgovarajućih procesa utjecaja na okoliš, odnosno ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu prema propisima o zaštiti okoliša i prirode. I dalje je zabranjena je eksploatacija u neuređeni i nudacijskim područjima, dopuštena eksploatacija samo prema propisima o rudarstvu. Ovim postupkom ujednačavamo zakonodavstvo sa zemljama o okruženju, smanjujemo uvoz šljunka i pijeska. Prema procjenama u posljednje četiri godine šljunka i pijeska je uvezeno u vrijednosti oko 500 milijuna kuna i to najviše iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Mađarske, Slovenije i Austrije. Te naše tvrtke ne moraju otvarati paralelna poduzeća u susjednim zemljama kako bi ostvarili pravo na koncesiju za eksploataciju šljunka i pijeska što je do sada bio čest slučaj te iz istih graničnih vodotoka vaditi navedeni materijal. Istovremeno se predlažu strože mjere vezano za protupravnu eksploataciju jer sustav je dobar onoliko koliko ga dobro nadziremo. Ugovaranjem radova čišćenja i uklanjanja nanosa u području značajnim za vodni režim, zasebno u postupku javnoga nabave sa svim sposobnim ponuđivačima a ne samo sa onima koji su imali rješenja u ispunjavanju posebnih uvjeta, odnosno famozne licence kao do sada. I kada postoji potreba za šljunkom i pijeskom radi građenja javnih građevina od interesa za Republiku Hrvatsku te bolji način raspolaganja šljunkom i pijeskom u ime Republike Hrvatske. Dodatnim uređenjem odredbi vezanih za donošenje odluka o zaštiti izvorišta vode za piće i odluka o odvodnji otpadnih voda. Nadalje, poboljšanjem odredbi koje se odnose na donošenje planova za gradnju i održavanje komunalnih vodnih građevina te vlasništvo istih. Vlasnici predmetnih građevina mogu biti samo javni isporučitelji vodnih usluga s obzirom da već u svom vlasništvu imaju preko 90% komunalnih vodnih građevina. I zato je dan rok od jedne godine od dana stupanja na snagu ovoga zakona jedinicama lokalne samouprave po kojem su dužne prenijeti komunalne vodne građevine u svom vlasništvu, vlasništvu isporučitelja vodnih usluga. Nadalje, detaljnim uređenjem odredbi o javnoj vodoopskrbi i javnoj odvodnji i u pogledu proširenja modela osnivanja isporučitelja vodnih usluga i proširenja djelatnosti. Osnivači isporučitelja vodnih usluga mogu biti isključivo jedinice lokalne samouprave ili trgovačko društvo, odnosno ustanova kojoj je osnivač jedinica lokalne samouprave. Postojeći isporučitelji vodnih usluga koji su osnovani prema Zakonu o komunalnom gospodarstvu mogu nastaviti obavljati djelatnosti do 31. ožujka 2015. godine. Isto tako proširene su djelatnosti isporučitelja vodnih usluga ali ne i na komercijalne djelatnosti te sada dodatno mogu i obavljati i ispitivanje zdravstvene ispravnosti vode za piće za vlastite potrebe i vlastitih otpadnih voda, izvođenje priključaka, umjeravanje vodomjera i proizvodnju energije za vlastite potrebe. Cilj ovih izmjena je poboljšati standard pružanja vodnih usluga na ekonomičan i učinkovit način, osigurati potpuni povrat troškova pružanja vodnih usluga, omogućiti apsorpciju sredstava iz EU fondova, odnosno ispunjenje zahtjeva iz plana provedbe vodokomunalnih direktiva do 2023. godine imamo mogućnost uložiti 4,5 milijarde eura sukladno obvezama iz ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Isto tako dodatno se uređuje postupak dodavanja suglasnosti na odluke o cijeni vodnih usluga, usklađenje pravnog statusa i predmeta poslovanja isporučitelja vodnih usluga odnosno izdvajanje djelatnosti javne vodoopskrbe i odvodnje iz drugih komunalnih djelatnosti do 31. prosinca 2013. godine je krajnji rok. I na taj način stvoriti preduvjete za reformu vodokomunalnog sektora, objedinjavanje isporučitelja na uslužnim područjima nakon donošenja uredbe o uslužnim područjima. Dodatnim uređenjem odredbi o statusu i javnim ovlastima Vijeća za vodne usluge kao neovisnog regulatora radi osiguranja … [[Govornik se ne razumije.]] u području određivanja cijene vodnih usluga, te naknade za razvoj u cilju ostvarenja punog povrata troškova cijene vodnih usluga što je temelj, što se temelji zahtjev Okvirne direktive o vodama. Ovima odredbama jača uloga Regulatorne agencije, odnosno regulatora vodnih usluga, Vijeća za vodne usluge koje djeluje od 2010. godine što je u funkciji načela punog povrata troškova od vodnih usluga i provedbe plana, provedbe vodnokomunalne direktive. S obzirom da je objedinjena rasprava reći ću i par rečenica o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva. Procedura oko javnog uvoda izlaganja je bila kao i kod samoga Zakona o vodama, a donošenje ovog Zakon o financiranju uvjetovano je potrebno za usklađivanje istoga sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku "Narodne novine" 47/2009. što je obaveza nakon zatvaranja pristupnih pregovara u poglavlju 23. pravosuđe i temeljna prava. Nadalje, najveća novost je zapravo rasterećenje gospodarstva parafiskalnih nameta ukidanjem određenih obaveza plaćanja, prije svega mislim na naknadu za priključenje i naknadu za zaštitu voda. Naknada za priključenje koju plaća investitor ili vlasnik građevine ili druge nekretnine koja se priključuje na komunalne i vodne građevine … [[Govorni se ne razumije.]] vodoopskrbe ili odvodnje otpadnih voda, se ukida. Sad na lokalnoj razini postoje dvije razvojne naknade i to naknada za priključenje i naknada za razvoj. A prihod od predmetnih naknada se koristi za gradnju komunalnih vodnih građevina. Investitori ili vlasnik građevine dužan je sukladno Zakon o vodama platiti stvarni trošak priključenja na komunalnu vodnu građevinu, naplaćuje ga isporučitelj vodnih usluga. Stoga predlagatelj ovog zakon smatra da nema potrebe da obveznici plaćaju stvarni trošak priključenja i parafiskalni namet za priključenje, naknadu za priključenje obzirom da je sustav financiranja i gradnje komunalnih vodnih građevina na centralnoj razini. Naknade za korištenje voda i naknade za zaštitu voda i na lokalnoj razini, naknada za razvoj dovoljno osmišljen zatvoreni i cjelovit. Svi projekti koje smo napravili u prošloj godini, a govorimo o ukupnoj vrijednosti od gotovo 2 400 milijuna kuna projekata koji su rađeni u Hrvatskim vodama i rađeni su na nivou financiranja barem 90% od strane Hrvatskih voda, a 10% od jedinica lokalne samouprave tako da smo i skidanjem ove dvostruke naknade dodatno htjeli pomoći i našim građanima, ali i potencijalnom investitorima fizičkim i pravnim osobama koje rade u gospodarstvu. Druga naknada koja se ukida je naknada za zaštitu voda koju plaćaju osobe koje proizvode ili uvoze sredstva za zaštitu bilja i stavljaju ih na tržište RH kako bi hrvatski gospodarstvenici bili u ravnopravnom položaju sa gospodarstvenicima u zemljama članicama EU, s obzirom na obvezu plaćanja predmetne naknade koja tamo nije propisana. Treća stvar ili obilježje ovoga zakona je osiguravanje stabilnih izvora financiranja za održavanje građevina koje su u vlasništvu jedinice područne, regionalne samouprave i to za detaljnu melioracijsku odvodnju. Od stupanja na snagu zakona, odnosno od 1. siječnja 2010. godine do danas Hrvatske vode su financirale održavanje građevina za detaljnu melioracijsku odvodnju iz prihoda od naknade za uređenje voda i u istom razdoblju nisu dovele predmetne građevine i u funkcionalno stanje i predale ih na upravljanje jedinicama područne, regionalne samouprave. Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama određeno je da se Hrvatske vode dužne u roku od 3. godine od stupanja na snagu istoga osposobiti i predati na upravljanje predmetne građevine jedinicama područne, regionalne samouprave. Stoga se ovim zakonom predlaže da Vlada Republike Hrvatske donese propis kojim će odredit, između ostalog visinu i način obračuna naknade za melioracijsku odvodnju. U istom razdoblju Hrvatske vode će provoditi obračun i naplatu naknade za melioracijsku odvodnju, a prihod od predmetne naknade, prihod Hrvatskih voda i koristit će se za održavanje građevina za detalju melioracijsku odvodnju prema načelu solidarnosti i prvenstva u potrebe za državno područje RH. Nadalje, građevine, naknada za građevine za navodnjavanje, ovim zakonom prepisuje se plaćanje naknade za navodnjavanje za poljoprivredno zemljište koje se navodnjava i kojim je dostupno navodnjavanje iz tih građevina. Očekuje se da će predmetna izmjena utjecati na poboljšanje i upravljanje sustavom javnog navodnjavanja u vlasništvu jedinice područne, regionalne samouprave, kao i na postotak obrađenosti poljoprivrednog zemljišta u obuhvatu sustava navodnjavanja. I zadnja odrednica je usklađenje istoga sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o vodama koja je usklađena sa Direktivnom 2000/60. EC Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. godine o uspostavi okvira za djelovanje zajednice u području vodne politike, tzv. okvirna direktiva o vodama. Zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Imamo dvije replike. Prvi se javio Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre htio sam postaviti jedno pitanje jer prije nekih dvadesetak dana predstavnici Hrvatskih voda obišli su vodne građevine na otoku Rabu i tada su jednom prilikom rekli da će se na nivou RH osnovati 21. Holding koji će se brinuti o vodoopskrbi i odvodnji. Mi takvu priču ne vidimo u ovom Zakonu o vodama, pa me interesira da li je to zaista namjera ove Vlade i na koji način onda oni promišljaju poslovanje komunalnih društava, kakve bi oni ulogu tada imali u sustavu vodoopskrbe i odvodnje ili je to bila samo nekakva stilska figura te gospode iz Hrvatskih voda.
Zahvaljujem. Izvolite ministre odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Poštovani kolega zastupniče zakon stvara pretpostavke, a nakon evaluacije studije koja se radi o objedinjavanju vodnih područja i izbora modela, jedan od modela koji se smatraju najracionalnijim u ovoj fazi izrade koja je bila prezentirana od samih konzultanata je objedinjenje na nekih 21. isporučitelja, će se odredit u … [[Govornik se ne razumije.]] Ali ovaj zakon ako ste ga dobro iščitali daje pretpostavke da se napravi i reforma pružatelja usluga u vodnom gospodarstvu.
Zahvaljujem. I sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicama. Pa gledajte, po Poslovniku po kojem radi ovaj Sabor i po Zakon o proračunu svaki predlagatelj zakona mora navesti i ocjenu sredstava potrebnih za provođenje ovog zakona. I sad to ko papagaji ili ko onaj nekakav fotokopirni aparat se štanca, nisu potrebna sredstva. Međutim, gospodine potpredsjedniče ja bi ovdje htio upozoriti na jednu stvar, Hrvatske vode se ne financiraju iz državnog proračuna, Hrvatske vode imaju svoj financijski plan koji je sastavni dio konsolidirane bilance državnog proračuna. I kad govorim o zakonima koji se odnose na Hrvatske vode, koji su ustanova, koji imaju i svoje izvore prihoda, onda u ocjeni potrebnih sredstava ne može nikako stajati da samo državni proračun, nego mora prije svega stajati da nisu potrebna osigurati nova sredstava u financijskom planu Hrvatskih voda. Jer ako se ne varam, prilikom rasprave o državnom proračunu, raspravljamo o tome financijskom planu, i taj financijski plan usvajamo. Ovo što je predmet ovog zakona o izmjeni i dopuni zakona o vodnog gospodarstva su izvorni prihodi hrvatskih voda i prema tome ta sredstva se nalaze prema njihovom financijskom planu. Prema tome ovdje nikako ne može stajati. Mene čudi da i naši odbore isto tako i Vladin ured za zakonodavstvo propušta ovakvu stvar jer mi smo formalno zadovoljili odredbe poslovnika i zakona a u principu govorimo o nečemu što savršeno nije predmet ovog zakona. Jer ovaj zakon i sve ovo što se u ovom zakonu i izmjenama i dopunama zakona financira je predmet financijskog plana Hrvatskih voda. Prema tome gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre ja bih molio da se to izmjeni, ako ništa drugo da se bar ovdje doda niti u financijskom planu Hrvatskih voda jer ovakva odredba naprosto ne stoji jer ovo nema veze sa državnim proračunom, nikakve veze, ovaj nijedan zakon. Ova sva sredstva su u financijskom planu Hrvatskih voda.
Imamo odgovor. Izvolite ministre.
Zahvaljujem štovani kolega zastupniče, konsolidirani proračun sami ste rekli. Hrvatske vode su izvan proračunski korisnik državnog proračuna ali odrednica koju govorim u ovome dijelu je da nema novih oštećenja za državni proračun. Rekli smo i napomenuo sam 4,5 milijardi eura koje su nam na raspolaganju morali smo i kroz ovlasti Ustavom odnosno kroz prijedlog zakona o financiranju vodnog gospodarstva predvidjeti kvalitetno financiranje svih projekata koje radimo i mogućnost apsorpcije tih sredstava a govorimo o 70% sredstava na tim projektima koje ćemo povući iz EU.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li prije izvjestitelji Odbora žele uzeti riječ? U koliko ne, otvaram raspravu. U ime kluba zastupnika HNS-a Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, poštovane dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. U ime Kluba HNS-a nekoliko riječi o ovoj objedinjenoj točci odnosno o prijedlogu dva zakona vrlo bitna za svako društvo pa tako i hrvatsko. Mislim da nema potrebe elaborirat koliko je pravni okvir gospodarenja vodama. Pravni okvir za uređenje vodoopskrbe, očuvanje vodotokova, vodo izvorišta bitan. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o vodama koji zapravo osim što ima namjeru odnosno potrebu da se uskladi okvirnom direktivom o vodama EU, donosi neke novine u sferu gospodarenja vodama, donosi neke novine i donosi neke ispravke koje su se pokazale potrebnim temeljem iskustava sa prethodnim zakonskim okvirima. Posebice kad se radi primjerice o gospodarenju šljunkom i pijeskom iz vodotokova. Ovaj zakon klub HNS-a će poduprijeti jer smatramo da donosi nekoliko bitnih elemenata, kao prvo apostrofirali bi to što pojednostavljuje pojedine procedure, pojednostavljuje pojedine procedure kad je u pitanju gospodarska aktivnost vezana uz vodno dobro, pojednostavljuje što je vrlo bitno i procedure izdavanja suglasnosti na prostorne planove a znamo da svaka otklonjena prepreka i svako pojednostavljenje tog procesa generalno ne samo u kontekstu ovih zakona donosi boljitak za gospodarske procese i ulaganja u RH. isto tako prijedlogom ovih zakona se usklađuju isti sa zakonima o općem upravnom postupku, isto tako i sa novim zakonom o koncesijama koji smo nedavno donijeli u ovom Visokom domu. Ono što, da mi je posebno upadalo u oči to je nered i nelogičnosti koje su vladale u domeni u području vađenja eksploatacije šljunka i pijeska. Svjedočili smo često kao što je gospodin ministar u svom uvodnom izlaganju kazao situacije u kojoj su neke naše firme, poduzetnici pronalazili način kako koristeći licence u pograničnim područjima susjednih država, vaditi šljunak, vaditi pijesak bez prave kontrole i puštati ga na tržište, u isto vrijeme naravno isti promet financijski nije prolazio kroz financijski sustav i porezni sustav RH, nisu se plaćali porezi a jako često je dolazilo i do nemogućnosti isporuke takvih materijala koji kad bi se izvadili po primjerenim kondicijama naglašavam imaju posebnu vrijednost. Evo ja ću napomenuti primjer šljunka koji je izuzetno atraktivan, izuzetno potreban za uređenje pomorskog dobra i u pripremu turističke sezone na svim bolje uređenim plažama u RH, dakle govorim o jadranskim plažama. Bili smo u situaciji da postoje lageri u Hrvatskim vodama a da ne možemo isti šljunak dobiti jer je bilo zakonski zabranjeno pustiti ga u promet. To je bio jedan apsurd. Ono što HNS naravno očekuje to je da se striktno primjenjuju kaznene odredbe ovog zakona za one koji će kršiti baš posebno na ovom području zakonske norme. Smatramo da mora biti jasno i podzakonskim aktima precizirano kako je pod kojim kondicijama se šljunak i pijesak mogu vaditi, dakle da se ne vadi isključivo iz pobude ostvarivanja profita bez obzira konzekvence koje bi mogle takvo vađenje nekontrolirano i izvan postulata struke ostaviti bez obzira ovaj s obzirom na to kakve bi konzekvence moglo ostaviti po eko sustav. Dakle naglašavamo da je u ovom dijelu potrebno odraditi jako veliku pažnju da se ne radi šteta a da se izvuče korist. Ono što također pozdravljam ovim zakonima a to je osiguranje stabilnih prihoda za jedince lokalne samouprave kako bi se unaprijedio sustav navodnjavanja u RH jer nam je jako dobro poznato da hrvatski agrar i poljoprivreda osim svih problema i bremenitosti koje ima, koje imaju danas hrvatski poljoprivrednici nije između ostalog konkurentan, jako često upravo zbog nedostatnog sustava navodnjavanja odnosno da smo prema postotku poljoprivrednih površina koje su pod sustavom navodnjavanja među zadnjima na listi europskih zemalja. Tako je nešto nedopustivo, uređenje financijskog okvira i stvaranje pretpostavi da se takav sustav razvija, smatramo izuzetno bitnim za hrvatsko gospodarstvo i za hrvatsku poljoprivredu. Isto tako pozdravljamo dodatno uređenje odredbi vezanih za zaštitu vodotokova, smatramo da je to izuzetno bitno. Razina antropološkog utjecaja danas u svim dijelovima i kopnenog i vodenog eko sustava je iznimno velika i u tom pogledu pozdravljamo svaki napor i svaku novi pravni mehanizam koji će pospješiti zaštitu vodotkova kao nečeg što je od iznimnog značaja temeljnog značaja za svako društvo pa tako i naše. Jednako tako pozdravljamo i smanjenje određenih nameta parafiskalnih nameta koji su ponekad čak i dvostruko, trostruko naplaćivani pojedinim komponentama gospodarstva ili gospodarstvu u cijelosti. Držimo da svako rasterećenje hrvatskih gospodarstvenika koje ide u cilju poboljšanje njihove pozicije sutra na zajedničkom europskom tržištu i stvaranja boljih pretpostavki da budu konkurentni kolegama iz EU je bitno. Generalno gledajući nemamo nekih zamjerki na tekst ovog zakona. Ove novine koje su u njega uvedene smatramo pozitivnim iskorakom i klub HNS-a će svakako podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Baranović, vi ste rekli da podržavate ovaj zakon. vi ste dogradonačelnik u jednom gradu u Šibeniku, ne znam dali ste iščitali ali namjera ovog zakona su na neki način razvlaštenje ovlasti na neki način komunalnih društava. Čujemo sada 21 holding, vodoopskrba i odvodnja njima, očito vama deponij ili smeće i groblja po tome ako ja to dobro razumijem, a onda ukidanje nekih naknada kao što je naknada za priključak zato jer postoji ajmo reći drugi namet, a to je naknada za razvoj. Ja ne znam da li sve jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj imaju naknadu za razvoj. Neke imaju, pretpostavljam da postoje one koje nemaju. Naknada za priključak se ovdje proglašava parafiskalnim nametom a nitko ne želi reći da upravo taj dio, sekundarni vod kada vam Hrvatske vode isfinanciraju magistralnu, crpnu stanicu šta ja znam podmorski ispust itd. kada rješavamo sustav odvodnje onda onaj sekundarni vod do krajnjeg potrošača financiraju, tko, komunalna društva i jedinice lokalne samouprave jer Hrvatske vode uvijek kažu da to nije njihov dio. I sada vi odustajete od tog parafiskalnog nameta kako kaže ministar u korist čega? Tko će platiti troškove izgradnje tih silnih priključaka koji su ustvari i razlog da bi sve ono što država pomogne izgraditi bilo u funkciji? To ide na štetu komunalnih društava. A onda se još i razvlašćuju i jedinice lokalne samouprave u dijelu vlasništva nad komunalnom infrastrukturom koja se gradila jer su istu imali pravo financirati iz svojih proračuna, ali ne smiju imati nikakve više udjele u vlasništvu, tobože da se ne bi nad tim nekakvim infrastrukturama, što, dizale hipoteke ili se zaduživale lokalne samouprave. Mislim da stvaramo ponovo kaos unutar komunalnih društava, a ustvari mi ni danas ne znamo kako će to završiti jer kaže ministar tek se radi studija, a neki već pričaju kakvi će biti modeli. To je 21 holding na nivou županija koji će upravljati vodoopskrbom i odvodnjom. Sasvim nenormalno.
Hvala. Imamo odgovor Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću meni se čini da nas dvojica imamo drukčiju percepciju jedinica lokalne samouprave. Ja jedinicu lokalne samouprave kao dogradonačelnik doživljavam kao servis građana i svako rasterećenje građana držim dobrodošlim, a zadatak je nas koji radimo u jedinicama lokalne samouprave da i u takvim okolnostima nađemo načina da servis građana funkcionira. Mi imamo konkretno u gradu Šibeniku naknadu za odvodnju i držim da su i naši građani do sada bili prilično opterećeni cijenom vode i odvodnje, ne samo u Šibeniku nego generalno i da svako rasterećenje u tom pogledu ide na bolje. Što se tiče financiranja projekata ne samo magistralnih nego i drugih svi onih koje ste nabrojali, mi se u gradu Šibeniku ne žalimo na Hrvatske vode. Smatramo da su postojeći modeli koje su oni ponudili i u sufinanciranju projekata od 90% na teret Hrvatskih voda, a svega 10% na teret komunalnog poduzeća do sada i jedinice lokalne samouprave jednostavno maksimalno korektni model sufinanciranje. Ja vjerujem možda se osvrnuti oko sebe u šire okruženje zemalja koje su oko nas da bi rijetko gdje našli takav način financiranja u odnosu na jedinice lokalne samouprave. Prema tome, držim da je jedinice lokalne samouprave kada je u pitanju financiranje vodoopskrbe nisu preopterećenje. Što se tiče formiranja okrupnjavanja na razini županija, potencijalni model 21 holdinga kako ste ga vi nazvali, trebalo bi vidjeti da li je to nešto na što smo upućeni temeljem odredbi pravne stečevine EU s kojom smo usklađivali ovaj predmetni zakon. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ovaj prijedlog zakona koji imamo pred nama, a tiče se voda koji je već kao takav doživo brojne izmjene i sadrži 299 članaka sada se najavljuje čak 155 izmjena što znači da se više od 50% zakona mijenja. Zakon koji regulira tako važno područje kao što je vodno gospodarstvo, morao bi bez ikakvih dvojbi o tome postaviti jasna pravila za svakoga tko je dužan pridržavati se tih pravila i toga zakona. Osim toga koliko smo već puta u ovom Saboru zaključili da ćemo zakon u kome se mijenja većina teksta odnosno jedna trećina ili više teksta pripremiti kao cjeloviti novi zakon. Tako da taj konačni dokument bude razumljiv i jednostavan za praćenje svim akterima kojih se tiče. Usvajanjem ovakvih izmjene plašim se da će opet biti razumljivo jako malo toga. Prilikom čitanja predmetnog prijedloga zakona koji je kao takav zbunjujući i koji predstavlja tako vrlo dobru platformu za nekakvom samovoljom. Nije u istinu jasno zašto zakonodavac takav zakon želi usvojiti. Uvažavajući sve dobre namjere pažljivim čitanjem novih odredbi čini se kako će ovaj zakon ukoliko se usvoji biti idealno tlo za nezakonite radnje jer ostavlja previše pravnih praznina i nedorečenosti koje onda kao takve ostavljaju prostor za zloupotrebe pravila postavljenih u samom zakonu. Ovaj zakon stavlja u povlašteni položaj određene aktivnosti kao što su vađenje šljunka i sedimenta što nije opravdano ni na koji način. Isto tako usvajanjem ovoga Zakona Hrvatske vode biti će još samostalnije u svome radu, odnosno još neovisnija institucija nego što su sada što smatramo da nije nikako ispravna odluka. Na taj način praćenje aktivnosti i poslova Hrvatskih voda biti će još više otežano a pametno bi bilo da bude upravo suprotno. Budući da Hrvatske vode obavljaju poslove koji su od javnog interesa te ne bi smjele biti neovisne od samog državnog nadzora. I zašto se uopće ovaj Prijedlog zakona o vodama upućuje u hitnu saborsku proceduru kada se radi o jednom od najvažnijih zakona iz područja zaštite okoliša uvažavajući sve usklade sa europskim direktivama. Postoji vrlo velika razlika između nacrta zakona koji je od svibnja bio dostupan javnosti i ovog prijedloga te bi zasigurno bilo dobro da je organizirana nova javna rasprava u skladu sa uredbom o informiranju i sudjelovanju javnosti i zainteresiranosti javnosti u pitanjima zaštite okoliša. Vjerujemo da je u slučaju donošenja tako važnog zakona kao što je ovaj Zakon o vodama vrlo važno da cijeli dokument bude dostupan javnosti prije same saborske procedure. Uostalom u tome i na to nas upozoravaju i razne zelene udruge odnosno aktivisti koji su svoj rad, svoju volju i vrijeme posvetili upravo očuvanju prirode, ali očito ne trebamo nikoga slušati. Jednim prijedlogom zakona o strateškim investicijama Ministarstvo gospodarstva, točnije njegovim 18. člankom omogućuje se prepuštanje javnog dobra u ruke privatnog vlasništva ukoliko se utvrdi da je to ključno za realizaciju strateškog investicijskog projekta. Nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske uključujući u to i šume i šumsko zemljište i poljoprivredno zemljište, javne ceste ali i javno vodno dobro potrebnim za provedbu strateškog projekta raspolaže Vlada Republike Hrvatske u skladu sa lokacijskom dozvolom odnosno odgovarajućim prostornim planom, te ih u svrhu provedbe strateškog projekta može neposrednom pogodbom otuđiti i ili na njima osnivati stvarna prava o čemu Vlada Republike Hrvatske donosi odluku. Tako stoji u članku 18. Nacrta prijedloga zakona o strateškim investicijskim projektima. Zakon također propisuje da se Vlada Republike Hrvatske o ukidanja statusa javnog dobra mora konzultirati sa nadležnim ministarstvom ili pravnom osobom ovlaštenom za upravljanje javnim dobrom. Ovim prijedlogom zakona dosadašnji članak 16. stavak 6. postaje članak 4. mijenja se i glasi: "Ugovore o najmu, zakupu, služnosti i pravu građenja na javnom vodnom dobru sklapaju Hrvatske vode u ime Republike Hrvatske a primjerak ugovora dostavlja se Ministarstvu.". Opravdavate to činjenicom da Hrvatske vode imaju administrativne kapacitete za obavljanje tih i takvih poslova. Pojašnjenja radi ovdje se radi o korištenju vodnog dobra u osobne ili gospodarske svrhe. Trenutno zato treba dopuštenje koje izdaje Vlada a sada se ovim predmetnim prijedlogom to prebacuje na Hrvatske vode. Koliko je uopće opravdano ovakvo prebacivanje odgovornosti s Vlade na Hrvatske vode. Sporan je i članak 16.a u čijem se obrazloženju navodi da će ovakva izmjena ubrzati javne investicije i ujedno omogućiti privatnim investitorima brže ispunjenje uvjeta iz svih lokacijskih dozvola. Navodi se u objašnjenju da izmjene Zakona o vodama idu u istom smjeru kao i primjerice odredbe novog Zakona o zaštiti prirode. Oba zakona tako ciljaju samo na ubrzanje investicija, točnije u oba zakona su prioritet investicije ali ne i zaštita prirodnih resursa. Mijenja se i to da prethodno mišljenje u suglasnosti prostornih planova svih razina i drugih razvojnih planova s planskim dokumentima upravljanja vodama ne daje više Ministarstvo nego Hrvatske vode zbog učinkovitosti i bržeg donošenja prostornih planova. Koliko god netko rekao da je ovo dobro, smatramo da baš i nije. Jer po ovome ispada da nema više, da nama više jednostavno nikakvi planovi nisu potrebni jer je očito da ih svatko može mijenjati kako mu se sviđa zavisno o trenutnim potrebama. Tako je primjerice općina Kršan promijenila županijski prostorni plan Istre, suprotno tom postojećem županijskom prostornom planu jer joj je vrlo važna naknada za korištenje prostora koju plaća HEP na račun buduće termoelektrane Plomin-a C. I nitko nije odgovoran za ništa. Najžalosnije je to što građani više nisu sigurni, njihove privatne investicije očito nisu investicije od strateškog značaja koje ikome u našoj državi išta više znače. Zabrinjava još nešto u ovom zakonu. Izmjenama se propisuje da se radovi čišćenja i uklanjanja nanose iz vodotoka, provode kada postoji potreba za šljunkom i pijeskom iz vodotoka radi građenja javnih građevina od interesa za Republiku Hrvatsku. Kolega Baranović je prije taj dio zakona pohvalio i rekao da je to dobro da bi se izbjegla određena samovolja, međutim koliko je upravo ovakva praksa opravdana i koliko upravo samovolje pokazuje. Navedeno doslovno znači da se šljunak i pijesak ne vade u slučaju pojave potrebe čišćenja, već onda kad se javi potreba građenja. Ako nekakav privatni subjekt tretiramo kao nekoga što ne radi dobro jer vadi taj resurs onda u ovom slučaju ako to radi država opravdano je. Člankom 74. kojim se mijenja članak 151. stavak 1. brisana je odredba kojom je propisano da je vodopravna dozvola potrebna za stavljanje u promet kemikalija. Takva izmjena protivna je biti samog Zakona o vodama jer ukoliko se neće izdavati vodopravna dozvola za stavljanje u promet kemikalija bit će onda i otežan i sam nadzor nad ispuštanjem tih tvari u vode čime se dakle i povećava rizik onečišćenja voda. Ako se ovakve izmjene zakona koje dobivamo u proceduru na tragu obećanja Vlade da će smanjiti administrativne zapreke za velike investitore i time doprinijeti investicijskoj klimi onda zasigurno nisu dobre. Nisu dobre jer slažući zakonske odredbe samo s ciljem velikih investicija i velikih investitora rušimo sve ono što smo godinama gradili i zaboravljamo da su ustvari naši najveći investitori upravo građani koje ovakvim zakonima maksimalno marginaliziramo, ne razmišljajući ni trenutka o njihovim svakodnevicama, štetama koje su pretrpjeli zbog poplava npr., njihovim investicijama koje su realizirali vjerujući u prostorne planove i strategije razvoja svojih općina, gradova ili županija, njihovim investicijama u kuće za odmor npr., a sada uopće nisu sigurni hoće li moći primati goste ovoga ljeta recimo u Istri i da li će u jeku ljeta imati vode za te turiste ako nam se ponovi slučaj od prošloga ljeta. Ovakve izmjene na brzinu bez dugoročne strategije jednostavno ne donose nikome dobro. Na to ne upozoravamo samo mi iz kluba Hrvatskih laburista, ponavljam još jednom, na to upozoravaju svi aktivisti, svi zeleni koji u Hrvatskoj itekako brinu o ovakvim stvarima, očuvanju prirode i očito je da nikoga ne trebamo slušat, da pod krinkom velikih investicija donosimo ovakve zakone koje će zasigurno dugoročno samima nama obiti se o glavu. Klub Hrvatskih laburista neće prihvatit ovaj zakon.
Hvala. Imamo prijavljene dvije replike. Prvi se javio Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Tireli, mislim da niste dobro iščitali ovaj zakon kad ste spomenuli i referirali se na moje izlaganje prije vas. Naime, pijesak i šljunak se vade i u procesu uređenja vodotokova, nužnih zahvata, a isto tako i kao što ste naglasili kada se odrađuju određene aktivnosti koje se procjenjuju od interesa za Republike Hrvatsku. Generalna nota vašeg izlaganja naravno obilježena je zaštitom okoliša i brigom za zaštitu okoliša. Naravno da svi odgovorni ljudi u ovoj zemlji imaju tu crtu usađenu, mislim isto tako postoji i ono što se zove provođenje gospodarske i socijalne politike i otvaranje novih gospodarskih procesa i realizacija novih projekata bez kojih ova zemlja ne može opstat, bez kojih je velika nezaposlenost. Mi smo doživjeli deindustrijalizaciju i sad kad pokušavamo pokrenuti neke druge gospodarske grane kako bi povećali zaposlenost i sad se sudaramo sa ponekad čini mi se pretjerano naglašenom brigom za zaštitu okoliša koja se često, jako često ne temelji na argumentima nego se temelji na pretpostavkama. Ono što sam ja imao sad dok ste vi izlagali, SMS poruka jednog nezaposlenog Šibenčanina koji je samo jedan u nizu onih koji vape za pomoć dogradonačelnicima i gradonačelniku. Prema tome, bilo bi dobro da brigu o okolišu utemeljimo stvarno na argumentima, na znanstvenim spoznajama, na faktima, a da u svojim izlaganjima pretpostavke i hipoteze stavimo po strani jer situacija nije ni najmanje komotna u ovoj zemlji. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, Nansi Tireli. Izvolite.
Kolega Baranović, rekli ste da o zaštiti okoliša brinu odgovorni ljudi. Moje izlaganje je bilo upravo na tragu toga da tražimo odgovornost upravo tih ljudi koji predlažu ovakve zakone, a ako mijenjamo zakone u svrhu gospodarske i socijalne politike i povećanja zaposlenosti ne smijemo ni u jednom trenutku zaboravit čuvat upravo tu okolinu i tu prirodu od koje živimo. Jer danas ćemo zaposlit možda 10, 20 ili 100 ljudi, ali što dugoročno radimo. Cijelo izlaganje bilo je usmjereno upravo na taj problem i upravo na takvo razmišljanje. Ja se slažem da ljudi teško žive, slažem se da imamo puno nezaposlenih, ali vjerujem isto tako da je najmanje priroda kriva zato što je toliko ljudi nezaposleno u Hrvatskoj, da za to postoje zasigurno neki drugi krivci. I ovo sve što sam rekla, rekla sam iz jedne jednostavne bojazni, prošle godine u jeku sezone vi vjerojatno u Šibeniku niste imali takvih problema, ali građani Hrvatske nisu imali pitke vode, imali smo redukciju 2. stupnja, imali smo inspekcije u Istri koje su kontrolirale koliko vode određena domaćinstva troše zato da bismo imali dostatno vode za turiste, zato da bi omogućili upravo tim građanima koji sami investiraju u svoje zapošljavanje i koji se samozapošljavaju, koji imaju ogromnu investiciju u svoje kuće i u svoje apartmane, da bi mogli zaraditi nekakvu kunu i da bi mogli doprinijeti upravo tom gospodarskom i socijalnom razvoju. To su problemi o kojima sam govorila i to je na kraju onoga kada donosimo zakone da o svemu tome moramo razmišljati, a donoseći ih ovako i na ovaj način očito je da o tome ne vodimo brigu.
Hvala. I sljedeća replika Branko Vukšić, izvolite kolega.
Uvažena kolegice u svom izlaganju govorili ste o tome da ovaj zakon preferira velike investicije i da preferira velike investitore i da se zapravo njima ovim zakonom želi pogodovati. Ono osnovno što ste naglasili i što se u potpunosti sa vama slažem je da se to čini upravo zbog pomanjkanja privredne strategije, a onda bih odmah i naglasio i poljoprivredne strategije mada će ministar, vjerojatno ministar Jakovina u svom sljedećem nastupu govoriti ovdje kako ima poljoprivredna strategija koju mi nikad nismo čuli, ali postoje valjda neki papiri koji kolaju ovdje jer vjerojatno se to radi kao '43. u trojkama onim, ćelijama tako da se ne bi slučajno saznalo što to mi imamo. Prvo se preferiralo ulaganja javnih poduzeća, pa se zatim preferiralo žbukanje zgrada, pa onda od tog žbukanja jedino smo mi bili požbukani obmanama. I nakon toga se reklo nećemo sada više preferirati investicije javnih poduzeća, sad ćemo preferirati investicije privatnika. Međutim, do dana današnjega nismo saznali, mada se čitavo vrijeme govori kako postoje neke velike investicije, novi projekti, zapošljavanje. Niti ima projekata. Čuli smo, neki dan smo o tome raspravljali. U posljednjem kvartalu 2012. godine nismo imali niti jednu investiciju. Nitko nije kunu uložio u Hrvatsku. Zapošljavanje. Kakvo zapošljavanje kad svakoga dana sve više ljudi završava na birou za zapošljavanje? Nezaposlenih je sve više, tako da u pravu ste ovaj zakon je nejasan i mislim da ga Laburisti s pravom neće prihvatiti.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, Nansi Tireli. Izvolite.
Kolega Vukšić, kad sam pričala o strategijama, između ostalog strategijama imamo Poljoprivrednu strategiju, imamo Gospodarsku strategiju. Imamo mi strategije, imamo i prostorne planove. Ali upravo ono što sam rekla što me plaši, ako jednom subjektu dajemo previše velike ovlasti, u ovom slučaju Hrvatskim vodama da mogu odlučivat o nekim stvarima onda te strategije gube smisao jer građani koji gledaju strategije svojih općina, razvoja svojih općina, gradova i županija planiraju nešto i tu dolazimo do problema jer mi cijelo vrijeme čekamo velike investicije i velike investitore, a dozvoljavamo svo to vrijeme da zanemarujemo vlastite građane koji itekako se trude napravit nekakvu investiciju. E sad, problem je u tome što nama te nazovimo ih male investicije građana nisu toliko važne koliko nam je važna jedna velika investicija nekog stranog investitora. I to je naš temeljni problem. Jer 90000 obrtnika ima investicije. Građani koji se bave nečim imaju investicije i te se investicije svakodnevno dešavaju. Mi ovakvim zakonima stavljamo u neravnopravan položaj upravo te nazovimo to tako male subjekte u odnosu na velike. Mi svakim donošenjem zakona opravdavamo izmjene zakona time da ćemo olakšati papirologiju, odnosno smanjit administraciju po pitanju velikih investitora i investicija. Ja si cijelo vrijeme postavljam pitanje što je sa građanima i obrtnicima i onim malim i srednjim poduzetnicima koji svakodnevno imaju nekakve investicije, a država jednostavno očito o njima ne vodi računa.
Zahvaljujem. Sada ćemo napraviti stanku do 15,00 sati i nastavljamo sa kolega Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a u 15,00 sati. Hvala. STANKA U 13,25 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo, dobro popodne vam želim, ovom malom broju koji nas je ovdje. Pa ćemo nastaviti sa pojedinačnom, odnosno još imamo klubove, raspravom objedinjenom. Dakle, konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama i konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva. U ime kluba HDZ-a govoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Pa prije svega žalosno je da o jednom ovako važnom zakonu raspravljamo pred ovoliko malo zastupnika. I druga stvar bez obzira što se radi o P.Z.E. zakonu, dakle zakonu kojim se hrvatsko zakonodavstvo usklađuje sa pravnim stečevinama EU mislim gospodine ministre da je ovaj ipak zakon trebao ići u dva čitanja. Ne zbog toga što bi se nešto revolucionarno promijenilo nego naprosto što možda ovim zakonom treba ispraviti sve ono što se svih ovih proteklih 40, 50 godina u Hrvatskoj je i nije napravilo. Iz jednostavnog razloga što kad govorimo o nekim projektima onda ima neki projekti koji su bili sjajno riješeni međutim i rat i neke druge stvari su naprosto neutralizirali silna uložena financijska sredstva. No, o tom potom kad dođemo do toga. Dakle, ono što bih ja u ime kluba HDZ-a trebao reći mi ovu današnju raspravu nikako ne želimo proći, a da ne spomenemo problem poplavljenih područja u proteklih 20-ak dana u Zagrebačkoj županiji, u Sisačko-moslavačkoj županiji, u Varaždinskoj i u Međimurskoj s tim da gospodine ministre se razumijemo uopće nije nikakav niti pokušaj da se vama nametne nekakva krivica nego jednostavno da možda, upravo zato i jesam predlagao da raspravljamo u dva čitanja, možda upravo zbog toga možda bi u nekim prijedlozima u ovom zakonu sa određenim izmjenama oko zaštite od tih poplavnih voda mogli riješiti neke probleme i praktički riješiti trauma veliki broj stanovnika uz rijeku Savu i osobito dakle onaj dio Sisačko-moslavačke županije. Dakle, radi se o Sisačkoj Posavini, a i naravno o stanovnicima Čičke Poljane koji bez obzira s koje strane kiša padala kad količina vode dođe iznad nekakve razine oni su nažalost uvijek poplavljeni. Imamo jedno negativno iskustvo od pucanja nasipa Save iz 2010. godine, danas tri godine iza toga, zapravo 2,5 godine iza toga se dogodio jedan sasvim drugačiji vodni val koji je došao iz kontra smjera. Međutim, ima jedna realna opasnost koja je za ono cijelo područje i za cijelo područje Sisačko-moslavačke županije kao što možemo preslikati to i na Varaždinsku županiju, je problem što onaj kanal Sava-Odra-Sava nije završen i bez obzira otkud vi vodu pustili da li iz Save u taj kanal ili pustili da ako je veliki vodostaj rijeka koje dolaze u Kupu pa došlo sa sisačkog područja naprosto Lonjsko polje ne može progutati jednu količinu vode i u toj konačnici ona sela oko Siska i Čička Poljana su da tako kažem nekakvo slijepo crijevo gdje ta voda dolazi i nema gdje otići. I naprosto dakle u ovom zakonu se mora vidjeti kako i na koji način da se riješe te traume. Gledajte, mnogi kanali koji su postojali po tim poljima su zbog izgradnje i cestovne infrastrukture i ovog i onoga naprosto nestale. Nekad su ti kanali gutali tu vodu i točno se zna što se događa u pojedinim područjima. Dakle, to je nešto što se mora naći u ovom zakonu. Ja ne kažem da će biti sredstava, da će se to riješiti za godinu dana ali naprosto sa nekakvim zahvatima i radovima, gledajte kad pogledate samo koliko se godišnje iz Hrvatskih voda potroši novaca na održavanje tih kanala. To je preko milijardu kuna. Ljudi moji pa to su basnoslovni novci bilo koje gospodarske grane, ukucajte milijardu kuna u zaštitu okoliša, stavite milijardu kuna to su basnoslovni novci. Međutim, što se nama događa? Nažalost u zadnjih 7, 8 godina bilo kakva veća kiša, otapanje snijega nama jedan dio Hrvatske pliva. Dakle, netko se mora početi sustavno baviti s tim i mi naprosto moramo biti svjesni da nekoliko stotina milijuna kuna moramo izdvojiti da zaštitimo ta područja. Ali ja nažalost to u ovom zakonu nisam vidio. I kad govorim o ovom dijelu melioracije uzmite samo primjer Črnec Polja tu prema Ivanić-Gradu. Tu su uložene stotine i stotine milijuna dolara, poslije rata zapravo za vrijeme Domovinskog rata naprosto to je zapušteno i svi ti silni novci su propali, melioracijskih kanala nema. Što će se događati sa melioracijskim kanalima u budućnosti, što će biti sa navodnjavanjem, što je sa ovim projektom navodnjavanja koji je zaustavljen u Virovitičko-podravskoj županiji? Dakle, to je niz pitanja koja ja nažalost u ovom zakonu nisam vidio niti sam mogao naći odgovor. Vodo-zaštitna područja, gledajte lijepo je pričati o vodo-zaštitnim područjima, lijepo je pričati o vodo-zaštiti međutim da li si itko postavlja pitanje kako žive ti ljudi na tim vodo-zaštitnim područjima koji su tamo imaju kuće? Ne ovi koji su napravili kuće u zadnjih par godina, nego oni koji su napravili kuće prije 50 ili 60 godina kad prostornom dokumentacijom to područje uopće nije bilo predviđeno da će tamo biti vodo-zaštitno područje? Oni praktički ne smiju ništa graditi, njihova djeca ne mogu graditi kuću nego moraju rješavati svoje stambeno pitanje negdje drugdje, oni se ne mogu baviti skoro nikakvom gospodarskom djelatnošću, oni se ne mogu baviti intenzivnom poljoprivredom jer se nalaze na uskom vodo-zaštitnom području jer ne smiju koristiti pesticide. Da li je jedinica lokalne samouprave sposobna, da li ima financijskih sredstava, da napravi nepropusnu kanalizaciju ili odvod otpadnih voda i da na takav način bar omogući tim ljudima da što se tiče stanovanja žive na tim područjima koliko toliko normalno kao i svi građani, a isto tako da se omoguće i obavljanje određenih djelatnosti gdje ne postoji mogućnost da bilo kakva tekućina ili kemikalije iscuri u tlo i zagadi podzemne vode. Dakle, ja mogu navest vam jedna primjer, to je vodozaštitno područje Črnkovec-Kosnica, tamo već desetljećima i nažalost tamo imate puno bespravne gradnje. I to je jedan problem koji niti Grad Velika gorica niti niko ne može riješit a takav, zašto sam to uzeo, to sam uzeo kao jedan primjer koji je tu i za koji mnogi znaju, a možemo ga preslikat na bilo koji dio Hrvatske, nema novaca da uloži 400, 500 milijuna u kanalizaciju, a bez izgradnje kanalizacije vi ne možete riješit problem, pa vam mogu reći i preko tisuću stambenih objekata koji su tamo naprosto nikli, a da ne govorim da se ti ljudi ne mogu baviti nikakvom gospodarskom djelatnošću. Međutim, kad se vozite tamo vi imate hrpu plastenika, ljudi tamo uzgajaju povrće, cvijeće itd. iako gledajući propise oni se s tim ne bi smjeli bavit. To je dakle o ovome procesu kad govorimo o komunalnoj infrastrukturi i kad govorimo o tome ko će biti vlasnik komunalne infrastrukture, da li će biti Hrvatske vode, da li će bit jedinice lokalne samouprave ili će biti javna poduzeća, gradska koja se bave sa vodoopskrbom i odvodnjom i temeljem toga ostvaruju nekakve prihode. I drago mi je da je članku 15. ja mislim izmjena ovoga zakona stavljeno da komunalna infrastruktura ne može biti predmet stečajne mase, jer osobno sam kao gradonačelnik prošao golgotu da kompletnu vodoopskrbnu i mrežu odvodnje, i prečistać i crpilište iz kojega se opskrbljivao i Grad Zagreb izvučem iz stečajne mase. Međutim, to zakonom nije dovoljno jasno pojašnjeno. Jer vi kažete u zakonu da, mislim da je to članak 200. Zakon o vodama, a članak 100. je ovoga zakona o izmjenama, da se ne može vršit ovrha nad tim. Ne, tu treba jasno napisat da to ne može biti predmet stečajne mase. Da ni u kojem slučaju se onaj ko potražuje od tog poduzeća nešto ne može naplatiti iz, na bilo koji način sa tom infrastrukturom. Jer gledajte, pravici su genijalci, oni će vam, ja vam to govorim iz iskustva, oni će vam izmust nešto i naći to da je to predmet nečega, i vama komunalno poduzeće ode k vragu, komunalna infrastruktura isto tako. Dakle, to bi zakonom trebalo pojasniti i jasnije staviti. E, ono što je posebno vesela priča u Hrvatskoj, a to je eksploatacija šljunka. Ja tu iskreno govoreći nisam dovoljno pametan i nisam dovoljno educiran, ali ću reći ovako kao nekakav promatrač sa strane desetljećima se onaj potez od Ivanje Reke prema Martinskoj vesi vadio šljunak iz Save, koji je tamo, naplavljuje se na pojedinim mjestima, desetljećima je taj šljunak stajao na obalama Save da ga kiša ispere od onoga ugljena koji je dolazio iz Slovenije, iz onih njihovih ugljenokopa, i desetljećima se taj šljunak koristio za izgradnju za nasipanje u Gradu Zagrebu. Ali vrlo interesantno kad je počela izgradnja autoceste Zagreb-Sisak onda najedanput je neko iz Hrvatskih voda rekao da se taj šljunak ne može vaditi van i da se ne može služit, pa za tu cestu se morao dovoziti šljunak iz udaljenih kamenoloma, stotinjak kilometara i više. Pa me stvarno zanima da li će neko konačno stati na kraj tome, jer gledajte ako onom slavonskom djelu iz bosanskog dijela Save se šljunak nemilice vadi i onda prodaju u Hrvatskoj, a mi u Hrvatskoj smo pametni pa zbog neke navodne eko zaštite ne vadimo taj šljunak, ali onaj s desne strane, sad možete misliti kako smo mi laserom postavili granicu na sredini Save i ovima tamo s bosanske strane vi dođete do sredine i s naše strane ne možete vaditi. Međutim, oni su taj šljunak uporno vadili i prodavali. Mislim da je to nešto što bi se moralo, iako svaka čast za poboljšanje u ovom zakonu, ali mislim da bi se moralo još bolje i kvalitetnije riješiti. I sad ću preći na ovaj gospodarski dio, puno puta i što se tiče vodozaštitnog područja i ovoga i onoga, mnogi gospodarski subjekti su imali niz problema da dobiju građevinsku dozvolu za obavljanje neke djelatnosti. Mislim da ključni problem, kad se tiče vodoprivredne suglasnosti je isto jedan od onih dijelova kada govorimo o uklanjanju administrativnih barijera i administrativnih prepreka. Jer gledajte ako jedna jedinica lokalne samouprave donese svoj prostorni plan, ako je projektna dokumentacija i sve u skladu sa tim prostornim planom, onda ne vidim čemu još niz ovakvih ili onakvih suglasnosti, ako je već taj plan prostorni napravljen sukladno, svi su ga dobili na mišljenje. Dakle, i Hrvatske vode, i ovaj i onaj, svi su ga dobili na razmatranje i na mišljenje, mogli su dati na njega svoje primjedbe, nisu dali primjedbe, međutim kad se pojavi određeni gospodarskih subjekat da radi nešto e onda je niz problema koje mora otkloniti i koje mora uskladiti sa ovim ili onim propisima. I na kraju krajeva bez obzira sviđalo se to nekome ili se ne sviđalo, ali to je isto jedna određena kočnica investitorima u RH, jel naprosto si može svatko sjetiti iz ovog ili iz onog razloga da zaustavi ovu gradnju. Navodnjavanje, dakle mi u Hrvatskoj bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali moramo konačno reći jasno da li je kanal Sava-Dunav ili Sava-Drava kako god hoćete nešto što je hrvatska realnost i što Hrvatskoj i Slavoniji treba ili je to nešto što je predmet političkog prepucavanja? Jer govoriti o poljoprivredi, možda je prošla godina najbolja bila, najbolji pokazatelj za to gdje je vama poljoprivreda ovisi o tome da li će dragi Bog dati više ili manje kiše, ne možemo govoriti o poljoprivredi kao gospodarskoj grani, ali ako mi stvorimo preduvjete da ta poljoprivreda ima ono što joj treba, a to je prije svega voda i zaštita od tuče, a to su neke druge stvari, onda možemo govoriti o poljoprivredi kao gospodarskoj grani. Dok god se ne postavimo tako, a ja nažalost u ovom zakonu to eksplicite nisam vidio, iako mislim da prije svega ovaj zakon to mora riješiti jer mislim da Hrvatska previše vode baca u prazno što bi se reklo, a istovremeno previše poljoprivrednih proizvoda koje ne možemo uzgojiti zbog toga što nemamo dovoljno vode u Slavoniji. Uvozimo i plaćamo strancima daleko skupljije nego što bi ovo bilo doma i daleko nekvalitetnije. Kažem ovo je jedna široka tema o kojoj se da puno raspravljati i možda kad se govori o ovoj točki dnevnog reda onda bi možda trebalo u svakom klubu 4, 5 ljudi koji su specijalisti za pojedinu struku, raspravljati o ovom zakonu i implementaciju ovog zakona u pojedino područje jer gledajte svatko će vući na svoju stranu. Ekonomisti će vući ovom gospodarskom djelu, oni koji se bave zaštitom okoliša će vući na svoju stranu. Oni koji se bave s poljoprivrednom će vući na svoju stranu. Dakle to je bio razlog zašto sam u ime kluba rekao da smatram da je možda zakon trebao ići u dva čitanja. Proći će ovo predizborno ludilo što se tiče lokalnih izbora. Bit će saborskih zastupnika više u 6 mjesecu u ovom Saboru, bit će više ljudi koji su različitih specijalnosti, možda će u pojedinačnim raspravama ponuditi nekakve konkretne ideje, a zašto govorim konkretne ideje? Zato što mi bez obzira iz koje sredine došao ja sam naveo nekoliko praktičnih primjera. Ima neke primjere koji su nažalost i loši a ima i koji su dobri i možda smo u svojim raspravama gospodine ministre vama mogli pomoći da zakon bude kvalitetniji jer što vrijedi donesti zakon kojega ne možete primijeniti na terenu ili praktički teško primjenjiv. Prema tome mi ćemo podržati ovakav prijedlog zakona zato što rješava neke stvari dobro. Druga stvar na kraju i naslanjam se na ono što smo i mi predlagali u usklađivanju zakonodavstva sa zakonodavstvom ali ponavljam možda bi bilo dobro gospodine ministre da razmislite u drugom čitanju. Mislim da bi svi zajedno donijeli još jednu bolju i kvalitetniju verziju zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje izazvalo je četiri replike. Prva je ona poštovanog zastupnika Mladena Novaka.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker spomenuli ste da treba naći novce, odnosno da se iz ovog prijedloga ne vidi odakle nać novce za uređenje kanala i spominjali ste primjer ovih poplava koje su sad se dešavale u Sisačko-moslavačkoj županiji. Apsolutno podržavam taj dio ali međutim moram to i nadopunit, da treba u sklopu toga i nasipe rješavati jer činjenica je da sva ona naselja koja su iz korita rijeke Save su sad strahovala. Svi su bili na nasipima zato što nasipi godinama nisu održavani i oni su svi pojedeni odozdo. Tijek voda ih je odozdo pojela. To godinama nitko nije održavao. Nema više onih ljudi koji su obilazili, onih okodara koji su išli po nasipima, lisice su napravile rupe po tome, to je strahota jednostavno. Predugo su nasipi ove godine bili pod vodom, dobro su natopljeni i postoji stvarno opasnost od pucanja bila vrlo realna. Osim toga kad ste spomenuli eksploataciju šljunka iz rijeke Save, treba napomenuti da ta eksploatacija šljunka nije sa one druge strane. Sa one druge strane je postrojenje koje vadi šljunak sa ove naše strane. Da i to je ono što mi jednostavno pravimo se da ne vidimo a šteta je enormna. I još jedan kratka primjer. Nema dugo jedna Delegacija iz ovog Sabora je bila u Iranu vezano uz navodnjavanje i onda je jedan podatak za koji ja ne mogu tvrditi da je točan ali navodno u Iranu se preko 90% poljoprivrednog zemljišta navodnjava. Sad to je statistički podatak koji može biti jako varljiv. Ako imate jako malo poljoprivrednog zemljišta onda to nije problem navodnjavat pa doć do postotka od 90% ali s obzirom kolika je zemlja ima čisto sumnjam da je to mala površina. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Novak, pa vjerojatno da su oni kanali koji su oduvijek bili po poljima svi u funkciji, vjerojatno ovaj udar vode bi bio manji jer vi kad pogledate ovo što se dogodilo, ovo u velikogoričkom području, dakle Čičku i Poljani i što se dogodilo Sisačko-moslavačkom području, zatvorilo se iz jednostavnog razloga što je to zatvoreni sustav. U jednom zakonu spojenih poslova to je ostala zadnja posuda iz koje voda nije naprosto imala gdje iscuriti. Zato što su svi vodotoci koji su dolazili bili viži, propustilo se Lonjsko polje i onda je voda krenula u jednom neprirodnom ciklusu a to naprosto upućuje da i nasipi i kapaciteti koji bi trebali poslije Siska progutati vodu Save i svih pritoka, naprosto se na njima mora raditi a što se tiče navodnjavanja, dakle postoji jedan projekat svjetske banke, po njemu se počelo raditi, mislim da u Davoru je uloženo preko 100 milijuna dolara u taj projekat i to je projekat koji svjetska banka želi pratiti. Međutim, kažem pitanje je tko će i kad imati hrabrosti krenuti sa tim velikim projektom ali kažem mnoge stvari su napravljene i zato sam rekao da naprosto ne želim govoriti o fazama pojedinih Vlada zato što je to ciklus rada i ne rada proteklih 40 godina. Ima stvari koje su sjajno napravljene a ima stvari koje su nažalost zatvorene sa izgradnjom nove infrastrukture i ono što nisam stigao reći u svojoj raspravi a vi ste je na određeni način spomenuli u eksploataciji šljunka na kopnu da tako kažem stvaraju se ogromne vodene površine i vi kad pogledate u Zakonu niti jedna od tih površina nije riješena. Koji je status tih površina? Nit su jezera jer jezera praktički prava nisu, tko je odgovaran za zaštitu toga jer vi gledajte uzmite primjer jezera Čiče gdje se kopa do dubine 50 metara i tamo uskoro ako se ne napravi kanal kojim će voda isticati iz njega i ići negdje dalje dobit ćete jednu uvalu močvaru gdje naprosto neće biti ništa, biljnog i ribljeg života praktički uopće nema zato što vam je dubina uz obalu preko 20 ili 30 metara. Dakle i to je nešto što ovaj zakon mora riješiti. Zašto? Zato što naprosto mi takvih šljunčana osobito u sjevernom dijelu Hrvatske imamo koliko hoćemo i netko naprosto mora voditi brigu o tome inače ćemo stvoriti eko problem.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anta Babića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Šuker rekli ste jesu li jedinice lokalne samouprave sposobne napraviti brane za nepropusne vode? Zakonskim prijedlogom utvrđeni su subjekti njihove obaveze vezane za inspekcijski nadzor za reviziju sustava samokontrole … voda i slično, postavlja se pitanje o čijem trošku će se vršiti ispitivanje ako postoji obaveza županija i gradova. S jedne strane ova Vlada je poduzela niz nadležnosti jedinicama lokalne samouprave, ne radi na decentralizaciji iako je o izbornoj kampanji zapravo govorila već o centralizaciju, oduzima određene prihode jedinicama lokalne samouprave dok im s druge strane nameće financijske obaveze. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Da kolega Babić, određenim zakonskim promjenama se uzimaju nekakve ovlasti jedinicama lokalne samouprave, a ja mogu reći da je to posljedica toga što mnoge jedinice lokalne samouprave u proteklim godinama nisu mogle financirati svoje projekte. Ima puno projekata koji su financirani zajedno Hrvatske vode i jedinice lokalne samouprave i s obzirom da jedinice lokalne samouprave nisu mogle to isfinancirati praktički suvlasnici tog infrastrukturnog projekta su Hrvatske vode i jedinice lokalne samouprave. Mislim da je prije tri godine mijenjan Zakon o Hrvatskim vodama upravo zbog toga da bi Hrvatske vode sa milijardu i 100 milijuna kuna mogle financirati određene infrastrukturne projekte po … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] I kada pogledate koji je efekat toga onda ćete vidjeti da je to ogroman efekat prije svega u vodoopskrbi, a to najbolje pokazuje da Hrvatske vode sa svojim prihodima od preko 2 milijarde kuna moraju preuzeti brigu za izgradnju određene infrastrukture što se tiče opskrbe i odvodnje kod određenih jedinica lokalne samouprave koje su siromašnije, a isto tako one jedinice lokalne samouprave koje na svom području imaju vodozaštitna područja isto moraju dobiti novce od Hrvatskih voda jer same neće moći riješiti problem.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker govorili ste o tome kako je zaustavljen projekt navodnjavanja Kapinci … u Virovitičko-podravskoj županiji i s punim pravom možemo ustvrditi da godinu i pol dana na tom projektu se ništa nije radilo. Sada u predizborno vrijeme ponovno se pokreću radovi uz nekakve nove mogućnosti koje govore o tome da županija više ne učestvuje u tom pilot projektu koji je bio jedini u Hrvatskoj gdje je županija Virovitičko podravska učestvovala. Sada ona više ne učestvuje osim sa 1%. Pitanje je koliko će trajati taj projekt i kada će biti završen? Umjesto da je sada već završen on tek sada ponovo počinje sa radom jer čim je došla koalicijska vlast zaustavljen. Što se tiče eksploatacije mineralnih sirovina šljunka i pijeska, dapače u prošlim godinama Hrvatska je izgubila nekoliko milijardi kuna uvozom šljunka, pijeska, kamena i gline iz susjednih nam država. Krivnjom striktno Hrvatskih voda i bivših ministara koji su zakonom zabranili eksploataciju iz naših rijeka, pozivajući se na europske zasade zaštite okoliša. U rijekama su obnovili materijali koji erozijom planina rijeke donose i koriste se iz Republike Srpske iz Srbije, Mađarske i BiH ujedno su se tisuće i milijuni kubika šljunka i pijeska u naše autoceste. Recimo koridor C5 je sav uvezen. To su ovakvi snopovi graničnih prijelaza i carinskih deklaracija za uvoz šljunka i pijeska. I zbog toga pozdravljam ove izmjene i dopune zakona u smislu kako su navedeni da se omogući eksploatacija mineralnih sirovina jer ti brodari i ti šljunčari su propali, zaplijenjene su im kuće, brodovi ostali su bez ičega jer nisu mogli raditi svoj posao koji je bio u interesu države Hrvatske.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Đakić, kada sam govorio u ime klub onda rekao da ovo nije problem star niti 5, 6 10 godina nego je star ohoho vremena isto tako će biti problem u budućnosti mnogih desetaka godina ako se on kontinuirano ne radi i to najbolje pokazuje da određeni projekti što se tiče i vodoopskrbe i odvodnje i navodnjavanja se ne smiju prekinuti dolaskom jedne vlasti samo zbog toga što je to netko radio prije jer vjerojatno postoje nekakve studije. Pa na kraju krajeva niti u ministarstvima ni u vodama i u nekim drugim javnim poduzećima ne mijenjaju se svi ljudi i očigledno ti isti ljudi su radili taj projekat i vjerojatno bi ovaj projekt u Virovitičko-podravskoj županiji već bio davno gotov da se nije zaustavio ali kažem ništa s nikim ne počinje i ništa s nikim ne završava, imaju projekti koji život znače i tako ih treba tretirati i tako ih treba voditi. A što se tiče naplavina i šljunka gledajte svatko ima priliku vidjeti onaj otok u Savi u Ivanjoj Reci i godinama se taj otok čistio i godinama negdje u proljeće je opet taj otok nastajao, znači da taj šljunak dolazi od nekuda i da ga netko donosi i bez obzira jer ga vi izvadili van ili ne izvadili on će biti samo veći. I takav je praktički kompletan onaj dio skoro do Marinske Vesi do Siska. Nekada se govorilo da se to čisti dno zbog plovidbe Save međutim definitivno se postavlja pitanje kada se događaju rast i vodostaj rijeke Save ili bilo koje druge rijeke ako se te naplavine ne očiste onda je očigledno i korito tu daleko pliće i voda onda radi što radi. Kažem, tu će biti različitih mišljenja ali kažem ako je to egzistiralo pedesetak i više godina Savi i flori i fauni uz Savu i u Savi se ništa nije dogodilo ne shvaćam kako se najedanput dogodila eko svijest kada se počela raditi autocesta Zagreb-Sisak.
Hvala lijepo. I zadnja replika je ona cijenjene zastupnice Mirele Holy.
pa ja ću se isto osvrnuti na ovaj dio vaše rasprave koji se tiče šljunčarenja zato što želim naglasiti jednom za svagda da nije točno da zakonom o vodama je zabranjeno šljunčarenje u RH. To je jednostavno netočno. Dozvoljeno je iz aluvijalnih nanosa, dozvoljeno je čak i uz vodotokove ukoliko to služi za održavanje rijeka i slično. Dakle nije točno apsolutno nije točno da šljunčarenje nije dozvoljeno. Ono što je pozitivna strana ovog zakona jest to što je vaša vlada na zadnjoj sjednici Sabora u prošlom mandatu koja je bila na jesen 2011.godine potpuno mimo zakona bez provedene javne rasprave, bez rasprave na matičnom odboru donijela zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vodama gdje se dopustila jedna vrlo, vrlo neobična odredba u tom zakonu gdje je vodopravni inspektor mogao ničim izazvan, po svojoj volji odlučivati u kojim situacijama se dopušta eksploatacija šljunka iz vodotokova i to je nešto što je bilo apsolutno nedopustivo. I želim naglasiti da je prva stvar koja me dočekala kada sam došla u Ministarstvo zaštite okoliša i prirode bila vrlo teško upozorenje od strane DG Environmenta iz Europe gdje su oni tražili ustvari upravo suspenziju tog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama koji je bio u suprotnosti sa Okvirnom direktivom o vodama i zato je dobro da donosimo ovaj zakon.
Hvala lijepo. Odgovoriti će poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gledajte kolegice Holy, ja sam rekao zato da bi u ovom zakonu trebali raspravljat 4-5 stručnjaka za određena područja jer se tiče raznih struka. Dakle ja točno znam i to vam mogu reći iz osobnog iskustva kao član Vlade kojem nije bilo jasno da se dole, a vi to dobro znate isto kao i ja jer smo iz ovog područja, da tamo kod Ivanje Reke su uvijek bila brda šljunka. I ja neću ulazit u to da li je ovaj zakon dozvoljavao ili nije, ali ako se desetljećima tamo to radilo sad najedanput se to ne radi i netko mi počne prodavat fore ne ide zbog ovog. Ja to naprosto ne mogu prihvatiti. Dakle, neka netko tko je od te struke kaže zašto to je tako ili nije tako. I slažem se s vama da nije u redu da se da tamo nekakvom sitnom referentu da donosi odluke da može netko okrenut desetine milijuna i mislim da to naprosto nije dobro iz milijun razloga. Ali kad govorimo o Europskoj uniji znate šta, ja sam ne jedanputa pa u jednom razgovoru sam rekao prije ove ekonomske krize da ovako kontrolirate ostale zemlje kao što kontrolirate Hrvatsku vjerojatno financijske krize ne bi se dogodilo ovo što će se dogodit. Jer da su kontrolirali Grčku i ove neke druge zemlje ne bi imali deficit kao što su kontrolirali Hrvatsku, ne bi imali ovoliki deficit koji imaju, tako isto što se tiče ovoga šljunčarenja i svega skupa. Zašto Mađari mogu vadit šljunak iz Drave, a problem je vađenja šljunka iz Hrvatske? Dakle nama se nameću nekakve norme koje naprosto nisu takve. I druga stvar, mi moramo biti svjesni da Sava jednim svojim velikim dijelom idu uz BiH koja nema takve standarde kakve ima ona. E sad hoćemo mi bit toliko ludi pa prihvatit da netko vadi šljunak iz te Save, nama ga prodaje a mi ćemo provodit nekakve ne znam kakve eko mjere, a on nam lijepo … šljunak s naše strane. I onda kako mi provodimo eko mjere, nikako, a ne možemo ih nikako zaštitit. Dakle zato kažem da slovo na papiru je jedno, a realan život je drugo i zato je baš potrebna rasprava puno zastupnika koji imaju iskustvo da napravimo zakon koji će bit provediv i koji će koliko je to moguće pomiriti sve zainteresirano. Mislim da je to svima u interesu zbog toga jer možda nismo ni svjesni koliko bogatstvo imamo u vodi i upravo zbog tog bogatstva naprosto se moramo drugačije ponašat. I mislim da tu ne smije postojat nijedna politička opcija, to je naprosto borba za budućnost naše djece i ništa drugo.
Hvala lijepo. Sad ćemo preći na pojedinačne rasprave. Prva je ona poštovane zastupnice Mirele Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa evo kao što sam već rekla i u replici, podržat ću ovaj zakon zbog toga što kao što sam i maloprije rekla je bilo apsolutno nedopustivo da donosimo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vodama i na to nas je upozoravala na kraju krajeva i Europska unija, nije bio usklađen sa Okvirnom direktivom o vodama što na kraju krajeva možemo i u uvodnom dijelu zakona pročitati. Nažalost, situacija u vodnom sektoru u Republici Hrvatskoj je daleko od idealne. Hrvatska je zemlja koja je bogata sa vodnim resursima, neke procjene govore da smo u tom smislu negdje peti u Europi ako se ne varam i definitivno je voda strateški resurs i sve će više biti važan resurs u vremenima u kojima ćemo živjeti i zbog klimatskih promjena, zbog ekstremnih suša s jedne strane, s druge strane zbog ekstremnih poplava, a sve to se ustvari na neki način pokriva i sa ovim prijedlogom zakona. Što reći o zakonu? Pa niti jedan zakon o kojem mi raspravljamo u ovom Saboru nije savršen. Svaki zakon ima svoje dobre strane, svaki zakon ima i svoje loše strane. Moja najveća primjedba ovom zakonu jest njegova dosta velika nerazumljivost zato što se poziva i teško je ustvari pratiti, vi morate stalno ići na prethodnu varijantu zakona provjeravat. A s obzirom da se mijenja jako veliki dio zakona, odnosno 155 članaka imamo u ovom zakonu, od ako se ne varam 299 što je više od 50% zakona, moja je nekakva primjedba da je trebalo ipak ići sa novim zakonom o vodama i da bi takav zakon bio daleko prohodniji, razumljiviji i lakši za snalaženje korisnicima, građanima i građankama Republike Hrvatske, a uvijek moramo misliti da je naš prvi interes upravo da brinemo o interesima naših građana. Druga stvar koju bih htjela primijetiti vezano uz ovaj zakon je da mi dva članka u ovom zakonu ustvari nisu baš u potpunosti razumljivi i voljela bih predlagatelja ministra Jakovinu da nam u svom završnom obraćanju malo pojasni neke stvari. To se odnosi na članak 5. koji se odnosi na članak 8., iza stavka 4. dodaje se novi stavak 5. koji glasi: Na parcelaciju nekretnina javnog vodnog dobra ne primjenjuju se propisi o prostornom uređenju koji su u suprotnosti s odredbama ovoga zakona. O čemu se radi ovdje? Ja mislim da nije dobro da mi donosimo zakone koji suspendiraju odredbe nekih drugih zakona i zato bih voljela da mi se objasni što je pozadina ovog članka. I još jedan članak koji me ovako malo iznenadio je članak 50. koji se odnosi na članak 97. i sad u jednom dijelu, završnom dijelu tog članka 50. imamo dio novog stavka, to je novi stavak koji se dodaje gdje se kaže: Šljunak, pijesak, kamen i zemlja, uključujući glinu, mogu se koristiti iz područja značajnog za vodni režim radi građenja građevina iz članka 26. stavaka 1. i 2. ovoga zakona, bez ishođenja akata prema propisima u rudarstvu sukladno vodopravnim uvjetima. Mislim da tu trebamo biti dosta oprezni da ne bi bilo zloupotrebe. I tu ću se nadovezati na ono što me malo brine u ovom prijedlogu zakona, a to je da se jako, jako velike ovlasti daju Hrvatskim vodama. Ja mogu u potpunosti razumjeti nužnost pojednostavljenja procedura i ja suprotno možda ekološkim udrugama smatram da pojednostavljenje procedura ne olakšavaju malverzacije, nego upravo suprotno. Jer ukoliko mi imamo zakone koji su jednostavni i na kraju krajeva provedivi onda imamo i znatno manju mogućnost onoga što zovemo činovničkom korupcijom. Jer nam se na žalost jako često događa da imamo vrlo komplicirane zakone koji su jako teško provedivi i koji daju jako veliko diskrecijsko pravo činovnicima o tome da odlučuju koja će rješenja biti pozitivna, a koja rješenja neće biti pozitivna i na taj način vi možete u stvari u vrlo neravnopravne uvjete staviti dva jednaka investitora ili dvije jednake stranke u postupku što u principu nije dobro za pravni sustav Republike Hrvatske. I dakle, ja pozdravljam pojednostavljenje procedura. Ali moramo ipak imati na umu da su Hrvatske vode jedna institucija koja je bremenita sa različitim problemima, da se stvari ne događaju u Hrvatskim vodama na žalost uvijek onako kako bi trebale i da bismo trebali imati jako veliki oprez pri samom opterećivanju Hrvatskih voda sa nekakvim novim zadacima u ovom pogledu ukoliko nemamo instrumente kontrole kojima ćemo jako dobro nadzirati na koji način se provode te stvari. I još bih htjela spomenuti neke po mojem mišljenju važne aspekte. Naime, u Hrvatskoj imamo negdje oko nešto malo više od 40% stanovništva priključeno na nekakvu kanalizacijsku mrežu što je jako nizak postotak. Tu nam predstoji jako puno posla u ovom dijelu, a od tih nešto više od 40% ako se u međuvremenu podaci nisu promijenili 44% ima neki oblik pročišćavanja otpadnih odnosno kanalizacijskih voda što je jako loše zato što nam tako kontaminirane vode se izlijevaju u naravno vodo tokove ili u more što su naši izuzeto vrijedni resursi i u ovom području jako zaostajemo za drugim zemljama EU. A kada imamo na umu činjenicu da se želimo i dalje razvijati kao neka turistička zemlja moramo se jako uozbiljiti i krenuti u rješavanje ovih jako velikih infrastrukturnih problema. Hrvatske vode kao provedbena Agencija za projekte EU financiranje ove vodne infrastrukture tu će imati jako veliki posao, jako puno zadataka koje će odraditi. I ja se nadam da će projekti koji će ići na financiranje iz strukturnih fondova biti dobro pripremljeni i da ćemo imati veliku iskorištenost tih sredstava u narednom razdoblju. Kada govorimo i o vodo opskrbnoj mreži imamo jako velikih problema. Na žalost 40% gotovo u svim jedinicama lokalne samouprave su gubici iz vodovodne mreže. To nije samo rezultat dotrajalosti infrastrukture nego nam se jako često na žalost događaju i krađe vode i tu bi trebalo raditi na dobroj kontroli ovakve situacije kako tu ne bi imali određenih problema. Evo ga, ja bih toliko. Pa možda mi još nešto padne na pamet kasnije.
Hvala lijepo. Za repliku se javio poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Holy, aludirali ste na članak 97. da vam nije jasno. Baš u tom članku 97. u stavku 1. izbrisana je odredba kojom se zabranjuje eksploatacija šljunka i pijeska na našim rijekama. I to vas brine. Ja znam da vas to brine s obzirom da ste vi vrlo svjesni u zaštiti okoliša. No međutim, zaštita okoliša koja ide na štetu Hrvatske države i za vašeg mandata i za mandata prethodnih Vlada i ministara jednako je štetna Republici Hrvatskoj, jednako je dozvoljavala uvoz tih mineralnih sirovina iz susjednih republika, jednako tako su Hrvatske vode, Ministarstvo poljoprivrede kao i vi iz Ministarstva zaštite okoliša ili vaši prednici dali suglasnost austrijskim firmama u Mađarskoj, srpskim firmama u Srbiji, u Republici Srpskoj da eksploatiraju mineralne sirovine iz Drave, Dunava, Save, Une i takve sirovine eksploatirane uvaža u Republiku Hrvatsku stvarajući ogromne štete našem gospodarstvu, da naše prirodno bogatstvo mi uvozimo iz susjednih država i uz našu suglasnost im dozvoljavamo njihovu eksploataciju. U tome je cijeli bit problema i sumnja da se je nekomu pogodovalo tko je te tvrtke osnovao u tim susjednim državama i tako uvažao šljunak i pijesak u cijeloj vrijednosti po mojim procjenama 5 milijardi kuna u posljednje vrijeme. Da ne budem strog i previše bučan želim naglasiti da u ovom zakonu jasno se definira da se može vršiti eksploatacija šljunka i pijeska vađenjem iz obnovljivih ležišta u vodotocima i drugima. A mi smo također kao Hrvatska država i potpisnici Rajnske konvencije o plovnosti putova, znate koliko se puta Hrvatska država obavezala i platila odštetu za nasukani brod na delti Neretve. Delta Neretve zagušuje Neretvu i poplavljuje okolne prostore. Jednako tako protok u Savi, Dravi, u svim našim rijekama koji je zamuljen sa tim baš mineralnim sirovinama koje mogu biti od ekonomskog značaja i gospodarskog značaja Republici Hrvatskoj vi ste Zakonom o zaštiti prirode i sada mislim da će ipak biti dosta teško, s obzirom da i sada postoji određena klauzula da se moraju poštivati određene zakonske odredbe Zakona o zaštiti prirode.
Hvala lijepo. Na repliku će odgovoriti poštovana zastupnica Mirela Holy.
Pa kolega moram priznati da sam iznenađena sa time na koji način se pokazuje jako velika briga za gospodarske interese, odnosno za ekonomske interese određenih tvrtki koje se bave eksploatacijom šljunka iz hrvatskih aluvijalnih nanosa ili vodotokova ili slično, kako vi hoćete. Naime, ja mislim da smo mi prilično bedasti kao društvo zato što ako gledamo ukupnu tortu otpada, znači u sklopu kojeg recimo na komunalni otpad otpada nekakvih 5%, više od 50% otpada na šumski i poljoprivredni otpad, imamo nekakvih 15-ak% građevinskog otpada. Taj građevinski otpad je jako vrijedna sirovina jer se on može obrađivati, on se može znači drobiti i od njega se proizvodi šljunak i od njega se proizvodi pijesak, razumijete? Nažalost, u većini slučajeva taj građevinski otpad završava u prirodi i stvara jako velike probleme jer se na tim lokacijama onda počne dovoziti i druge vrste otpada i krupnog i komunalnog i sličnog što predstavlja jako velike probleme. Ali ne, mi ne razmišljamo o tome da bismo možda trebali u našim komunalnim tvrtkama osigurati mogućnost besplatnog odvoza takvog otpada pa prerađivati taj otpad i prodavati ga nego cijelo vrijeme tupimo oko toga kako nemamo dovoljno šljunka, nemamo dovoljno pijeska i slično, a ovdje bacamo u principu bogatstvo onako samo tako. I još bih htjela samo spomenuti kad govorimo o europskim državama da su nama europske države jako jalne što smo mi u Hrvatskoj uspjeli sačuvati naše vodotokove i danas bi mnoge države poput Njemačke voljele da nisu toliko kanalizirale svoje rijeke jer imaju jako velikih problema sa poplavama upravo radi toga. Tako da mislim da možemo biti sretni što imamo priliku ispoštivati okvirno europsku Direktivu o vodama.
Hvala lijepo. Za sljedeću pojedinačnu raspravu javio se poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo gospodin ministar se sjeća, pošto živi na području s kojeg sam i ja, gospodina ili druga Zmajića pokojnog koji je bio direktor Vodne zajednice Sava prije 30, 40 godina i koji je izgradio kilometre i kilometre nasipa i melioracijskih kanala u onom dijelu Brodske Posavine pa i šire, prema Županji i prema Sisku i u Baranji. To su bili zahvati koji bi se danas sasvim sigurno kada bi se zbrojili u kunama, ne onim jugoslavenskim dinarima, iznosili preko ovog što zovemo strateške investicije, više od 150 milijuna kuna ili 20 milijuna eura. To su rekao bih milijarde kuna. Danas smo doživjeli i da pored da kažem takvih velikana kao što je bio gospodin ili onda drug Zmajić, nije bitno, imamo poplave svake druge, treće godine imamo poplave u slivovima i malih da kažem i velikih naših rijeka. Jasno Sava tu računam na velike rijeke, a na varaždinskom području i zagorskom od Bednje i ostalih manjih rijeka ili rječica i potočića također imamo velike poplave. Što se to dogodilo i zbog čega u Hrvatskoj državi u kojoj smo uložili toliko puno u Hrvatske vode i u da kažem vodno gospodarstvo na milijarde kuna? Evo, ovdje se spominjalo čišćenje kanala u koje su uložene zaista u posljednje vrijeme milijarde kuna pa ipak oni ne mogu ili ne stignu primiti pritok tolike vode zbog vremenske nepogode. Teško je reći da svi ovi zakoni koji su donošeni dosada, zadnji 2011. godine, kada se upravo razmatralo nakon poplava iz 2010. da organizacijski i zakonski uspijemo regulirati to ipak se to nije provelo. A dvije godine je od tog zadnjeg zakona koji je donesen 2011. godine. Šljunak, pijesak, kamen, mineralne sirovine koje su bile eksploatirane u našim rijekama a onda zabranjeno područje u našoj županiji Brodsko-posavskoj, a i u drugim prema Županji i dakle Vukovarsko-srijemskoj i ovim uzvodno Jasenovac i Sisačko-moslavačka županija je dovela do toga, dakle ta zabrana koliko god ona bila ekološki opravdana zbog raznoraznih razloga su doveli do toga da plovnost rijeke Save je danas, ja ne kažem da je isključivo krivica ne kopanje ili ne iskorištavanje šljunka, pijeska ili kamena ali sasvim sigurno jedan od elemenata je i taj da je danas zbog nebrige oko korita ili plovnosti rijeke Save ta plovnost do Siska nemoguća. Pokušao je jedan njemački brod putnički doći do Slavonskog Broda kako bi turisti vidjeli tvrđavu Brod. Zaista monumentalni jedan spomenik kulture tvrđava Brod iz 17. stoljeća jel' očuvan odlično itd., međutim zapeo je kod Županje, nije mogao dalje od Županje zbog relativno velikog gaza za rijeku Savu koja je plovna samo od Beograda do Županje. Bi li se kanalom Dunav-Sava ili Sava-Dunav kako god hoćete koji je trenutno u zapećku ove politike i ove Vlade pomalo, a zapravo i one prije, nije to bilo puno bolje ni onda samo kao ideja je bila, provlačila se od izbora do izbora bit će kanal Dunav-Sava pa ćemo riješiti plovni put od Vukovara prema Šamcu, pa ćemo riješiti navodnjavanje stotina tisuća hektara slavonske plodne ravnice itd. No, očito je to nečija fatamorgana pa i dalje ostaje kao fatamorgana jer ne vidimo svjetlo u tom tunelu, ili u tom kanalu, ne vidimo kraja niti vidimo vode u tom kanalu. Dakle, sve su to problemi, ja govorim ukupno o hrvatskim vodama iako kako reče kolegica Holy Hrvatska znao dobro da važi kao, da kažemo peta sila u Europi po svojim rezervama, da kažem pitke vode i po vodnom blagu koje posjeduju. Znamo da postoje ogromne rezerve pitke vode u podzemlju, ali što ovaj zakon donosi i što nam predlaže? Ovdje piše da ovaj zakon ne iziskuje dodatnih sredstava u proračunu RH, potpuno točno, ali iziskuje li dodatnih sredstava u proračunu Hrvatskih voda, to ne piše, a iziskuje, iziskuje. Nadalje, najavljeno osnivanje Holdinga, bojim se, bojim se kažem, ne mogu tvrditi točno, je zapravo jedan tih uvod u mogućnost, kaže se investiranja ali ujedno i privatizacije dijelova Hrvatskih voda. U Zakonu o strateškim investicijama napominju se, dakle eksplicite piše i investicije u vodnom gospodarstvu piše, i u šumskom gospodarstvu piše, da ne zaboravim i te, ali sad govorimo o vodnom gospodarstvu. Što to znači strateške investicije, privatne u vodnom gospodarstvu? Ne bih htio ni pretpostaviti što će se dogoditi i što se može dogoditi, ali postoji to veliko ali. Dakle, ono što je zaista, Hrvatska ima dakle jedan resurs, bogatstvo koje je naznačeno i od svjetske banke i u svim mogućim studijama kao bogatstvo svijeta a to je voda, šume, hrana, energija ali ovaj puta voda. Bojim se da ne izmili iz ruku Hrvatske države, a jasno i Hrvatskog naroda, da ode u privatne ili strane ruke. Hoće li to ovaj zakon zapriječiti ili pak otvara, ili je odškrinuo vrata tome cilju? Zbog toga, iako govorimo u svoje ime ali i klub HDSSB-a će bit jako oprezan prilikom izglasavanja ovoga zakona i u najmanju ruku bit ćemo suzdržani ako ne i protiv ovakvog zakona. Nadalje, kad se govori o samim zakonskim prijedlozima, odnosno u članku, ja bih molio i ministra da nam objasni, kada se govori o proglašenju elementarne nepogode poplave, onda se spominju i čelnici jedinica lokalne, ali i regionalne samouprave, pa me zanima hoće li tu doći do, da kažem do jednog, do kolizije u proglašavanju elementarne nepogode na nekom području, u nekoj općini, županiji, gradu itd. jer piše i jedno i drugo. I tko će biti nadležan, dakle da o tome sudi? Dakle, radi se o primjedbi na članak 64. Nadalje, kada se govori o odvodnji otpadnih voda to je primjedba na članak 41., onda kada se govori, kada aglomeracija obuhvaća više jedinica lokalne samouprave i kada se govori o programu odvodnje za više jedinica lokalne samouprave nije definirano tko će bit nositelj toga programa, koja će od tih jedinica, hoće li jedna ili će svaka raditi po jedan program? Dakle, ne definirano je, zakonski nije do kraja regulirano, ne kažem da nije dobro nego nije dokraja izdefinirano. Evo i moram reći da zapravo u nekim odredbama starog zakona ima članaka koje i nije trebalo mijenjati, koji su možda čak i bolja rješenja negoli u ovom. I mi stalno iz godinu, dvije dana stalno imamo nove i nove Zakone o vodama, pa sada Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva itd. Na kraju moram reći da eksploatacija ovog šljunka, pijeska, kamena, mineralnih sirovina je zaista dosegnula…
Vrijeme.
… evo, dramatične razmjere poglavito kada znamo da je prilikom obnove područja od posebne državne skrbi, upravo kako reče kolega Đakić korišten materijal uvezen iz onih krajeva, da ne kažem republika koje su prouzročile, iz kojih je prouzročena šteta nastala, ratna šteta nastala djelovanjem iz tih područja na našim područjima od posebne državne skrbi. I mi smo od takvih uvozili šljunaka, pijesak i kamen. Evo, hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Idemo dalje, replike. Prvo je ona poštovan zastupnice Mirele Holy.
Poštovani kolega u svojoj ste raspravi spomenuli kanal Dunav-Sava ali ja bih tu spomenula da se jako čest o ne razmišlja o tome da kanal Dunav-Sava ima kao projekt tri faze realizacije i da je jedan aspekt tog kanala melioracija, drugi je obrana od poplava i treće je plovidba. Ja se apsolutno slažem s time da se realizira taj projekt zbog toga što je nama neophodno da imamo melioraciju u tom poljoprivrednom području. Također moramo razmišljati i o tome na koji način ćemo se obraniti od poplava ali sa određenim aspektima vezanima uz plovnost tog kanala imam prilično velike primjedbe i to prvenstveno zbog vrlo štetnog utjecaja koju bi realizacija tog projekta imala na Spačvanske šume. Ovdje se spominjao i od teretni kanal Sava-Odra. Međutim mislim da ovakve projekte trebamo gledati integralno. Naime oteretni kanali Sava-Odra moramo gledati kao dio projekta Zagreba na Savi i nužnost realizacije malih hidroelektrana na Savi za što je neophodna vrlo dobra i kvalitetna suradnja između Hrvatskih voda i HEP-a kako bismo imali takve velike projekte, realizirane na najbolji mogući način za državu jer nama ništa ne znači realizacija velikih projekata u koje ćemo udrobiti jako puno novaca a na kraju nećemo imati od toga koristi za društvo, za javni interes, za nekakve vitalne funkcije društva nego ćemo imati štetu. Investicije same po sebi ne smiju nam biti cilj nego trebaju nam biti metoda do kojih, uz pomoć kojih ćemo doći do nekakvih presudnih ciljeva za koje se zalažemo kao društvo a prvenstveno moraju biti vezani uz interese svih naših građana i građanki posebice onih koji žive na tom području.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolegice Holy na potpori ovom što ste sami izjavili da kanal Dunav- Sava je podržavate s time da je on kako sam ja možda zaboravio reći više namjenski kanal. Upravo ono što ste vi rekli ova tri elementa, dakle navodnjavanje, melioracija, plovnost. E sad ovaj za plovnost ste izrazili skepsu u smislu da će to poremetiti rast šuma slavonskih u Spačvi itd. iako je to vrlo teško i danas dokazivo i nije još uvijek dovoljno studija to pokazalo. Naime mi znamo da je samo tri posto površina Hrvatske navodnjavano. Evo to je zaista u odnosu na neke države na Bliskom ili Srednjem Istoku koji je suh, da kažem pjeskovit malo previše, sasvim, sasvim malo od Izraela pa do Irana kako reče kolega Novak jel? No što se tiče kanala Odra-Sava ja nisam o njemu uopće govorio jedino ako možda bude taj kanal učinkovit i isplativ ako bi se ponovno organizirala s obzirom na slijednost jel Omladinska radna akcija pa da kopamo i kanal Dunav-Sava putem omladinske radne akcije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Josipa Borića. Pardon, točno preskočio sam. Uz ispravku riječ ima poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Boro, govorili ste o uvozu šljunka i pijeska iz naših susjednih zemalja, onih koji su čak i vršili agresiju na RH. Ja ću govoriti samo o tome kako taj materijal koji je zapravo naš materijal, u našim rijekama. Oni crpe i nama ga prodaju i to po 100% skupljoj cijeni nego što bi koštala nego da ga naši građevinski radnici ili obrti ili firme vade i čiste korita, održavaju plovne putove o čemu ste također govorili. I kroz deset godišnju arhivu Hrvatskih voda jasno se može vidjeti što se dogodilo u našim rijekama. Znači postoje određene postaje na kojima se mjere visine vodostaja a jednako tako i protok voda u određenim momentima. Pa tako u naletu voda na Savi na recimo Jankomiru ili Oborovu visina protoka u sekundi je dvije do tri tisuće kubika u sekundi i 50 godina je bila takva. Danas više ne može ni tisuću do tisuću i pol kubika proteći tim istim tokom naše rijeke zato što su erozijom materijala napravljene toliko velike da em više ne postoji plovni put, em je materijal narastao za metar i pol. I kažu u Hrvatskim vodama trebamo graditi nasipe. Pa nećemo nasipe na rijekama graditi do neba. Naravno da ćemo čistiti korita rijeka ali tu se umiješaju zaštitari okoliša i kažu ne, tu su posebne vrste ptica na tim sprudovima a kada se digne voda u poplavama nisam vidio ni jednoga da je obuo čizme i selio ta gnijezda. Takva ogromna šteta koja je učinjena RH u proteklom vremenu vjerujem da će ovim zakonom biti ispravljena. Ali postoje za nju striktni krivci i u zaštiti okoliša, u prijašnjima i onima koji su iz Europe suflirajući ono što nismo trebali donositi kao zaštitu, ugradili i zabranili … [[Govornik se ne razumije.]] vašim rijekama. Osnovali smo agenciju za plovne putove. Međutim ona u zaista zaposleni nije prevredila ja mislim ni za jednu plaću a kamoli da je očistila koji dio plovnog puta.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Đakić vi ste vrlo slikovito to i slažem se s tim. S time da jedna aluzija na to da vi pledirate zato da se nekome dadne takav posao kako bi zaradio milijune. Ne bi trebala biti baš egzaktno precizna. Naime država ima instrumente da mjeri i da naplaćuje porez na takve stvari, inspekcije i sve ostalo. Sve ima. Dakle ima i ta agencija kako ste rekli pa nek izvoli država raditi svoj posao a privatnik ili ne znam tko već svoj posao. Ja sam neki dan došao iz Strasbourgha gdje sam, gdje pored hotela postoji trgovina građevinskim materijalom. 400 kg kamena veličine promjera od 6-10 cm, dakle riječnog kamena nekakvog košta 209 eura u Strasbourghu u Francusku, 40 kg takvog kamena dovezenog preko iz Bosne u Slavonskom Brodu na Stovarištu otprilike iste veličine sam platio 40 kg 20 kuna. Dakle vidite govorim o bogatstvu, pa u Europi se prodaje 400 kg za 20 eura, to je 30 kuna po kili. Doduše ja sam u Brodu kupio daleko jeftinije ali je otprilike isti kamen. Dakle, to je silno bogatstvo i prava je šteta da Hrvatska država to ne može ili ne zna iskoristiti.
Hvala lijepo. Evo sada će riječ uzeti poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Pa i činjenica jest da danas raspravljamo o dva vrlo važna zakona, Zakon o vodama i financiranju vodnog gospodarstva, čuli smo razna mišljenja. Međutim ja ću se opet vratiti na ono moje pitanje ministru jer zaista je to važno pitanje, taj 21 holding pretpostavljam da će to biti na nivou županije i grada Zagreba, nešto što je budućnost u upravljanju vodnim gospodarstvom ili sustavima odvodnje u nekom budućem razdoblju. Mislim da bi trebali danas znati i o tome nešto jer pred nama su lokalni izbori, a lokalni čelnici trebali bi znati nešto o tome. Da li ih se na taj način razvlašćuje, da li ih se diskriminira u odlučivanju ili je to neki novi model koji će im ostaviti određene ovlasti, koje možda imaju sada, a uzeti neke druge za sebe? Mi ti ne znamo. da li je to razlog da je to izostavljeno iz ovakvog oblika Zakona o vodama ili je to predmet nečijeg drugog. Čuli smo da se radi strategija, možda bi bilo bolje da smo tu strategiju vidjeli prije ovog zakona da znamo o čemu govorimo jer ako vi ne znate čime upravljate ili s čime ćete upravljati a komunalna infrastruktura i briga o komunalnom standardu je jasno propisana i Ustavom i ona je isključivo ovlast jedinca lokalne samouprave. A vi ste u članku 58.a tj. članku 32.ovog zakona jasno udarili na neovisnost lokalne samouprave. Rekli ste da će vijeće za vodne usluge donositi odluke. Čemu postoje općinska i gradska vijeća kada govorimo o naknadi za razvoj? Čemu oni postoje ako će to ili takve odluke koje će izjednačavati nekakve razine plaćanja na nivou više lokalnih samouprava činiti vijeće političko neko tijelo gdje je osam ljudi, umjesto lokalnih samouprava postavlja se pitanje ustavnosti ovoga zakona tj. jesu li te lokalne samouprave dana samostalne da donose takve odluke ili nisu? Ja ću vam navesti primjer. Dolazim sa otoka Raba i imamo dvije lokalne samouprave. mi smo naknadu za razvoj uveli 2005.godine jer je to bio uvjet da možemo dobiti kredit Svjetske banke s kojim smo htjeli riješiti sustave odvodnje i ta naknada ubirala se po kubičnom metru isporučene vode krajnjim korisniku. Ona je iznosila 4 kune. Mi smo ušli u taj program i taj sustav se gradi. To je bio uvjet Svjetske banke da se uopće možemo kandidirati ili početi razmišljati o izgradnji jednog takvog sustava. Međutim na tom otoku postoji druga lokalna samouprava koja taj sustav ima riješen odavno i ta dva sustava nemaju jedni s drugim nikakve veze. Temeljem ovakvog članka 32.sada se može javiti komunalno poduzeće i zatražiti ujednačavanje naknade za obadvije lokalne samouprave jer u ovoj općini u kojoj ja živim je ta naknada dvije kune i vi ćete to prepustiti onda ovom famoznom Vijeću za vodne usluge. Ako je to po Ustavu normalno za vas, za mene nije. Što ona uopće biramo 19.5. te čelnike ili predstavnike u općinskim i gradskim vijećima kada će se takva odluka takvog vijeća objaviti u službenim glasilima jedinice lokalne samouprave? to je katastrofa za hrvatsku demokraciju, a tim više što smo prošli iskustvo i upravni sud je naložio komunalnom poduzeću ne da naplaćuje istu naknadu i jednoj i drugoj samoupravi nego da vrati sve ono što je neosnovano naplatio. Jeste li se sa ovakvim člankom izdigli čak iznad upravnog suda? Da li oni sada kroz ovakav članak dobivaju mogućnost da se onda svi mi jednako izjednačimo i da svaka lokalna samouprava dobiva pravo da svakoj drugoj lokalnoj samoupravi gradi nedostajuću infrastrukturu. Kada je u pitanju vodoopskrba s time se mogu složiti jer smo svi na jednom vodoopskrbnom sustavu ali na sustavima odvodnje da radimo takva izjednačavanja jednostavno nije pravedno. I zato sam inzistirao da nam kažete što vi podrazumijevate pod tim novim holdinzima jer je za mene možda danas preuranjeno ali pretpostavljam da se radi o privatizaciji voda kao važnog resursa za RH. Puno je lakše nešto privatizirati kada je 21 trgovačko društvo koje s time upravlja nego kada takvih ima nekoliko stotina. I volio bih zaista čuti da li je to tako ili to ja krivo nešto mislim. A nadam se da ćete ispraviti ovaj članak 58.a jer nijedno vijeće nikakvo vijeće ne može biti iznad samostalnosti i odluka općinskih i gradskih vijeća koji su dužni brinuti o standardu komunalne usluge na vlastitim područjima i za to donositi mjerodavne odluke. Drago mi je da ste na neki način priznali i slabosti države kada se govori o naknadama za uređenje voda pa ste omogućili onima koji su danas poplavljeni ili bili nedavno da ih se izuzme iz naplata te iste naknade. Jer zaista je možda i apsurdno da ti ljudi plaćaju vodu a da im njihove nekretnine godišnje poplave i do dva do tri puta, barem nekakav povrat ajmo reći uloženih sredstava ili da barem ne plaćaju onu uslugu koju im niste bili spremni pružiti jer drugačije ja to ne mogu protumačiti. A da su upravo te naknade za uređenje voda i najspornije jer se plaćaju u čitavoj RH, a mnogi nemaju vodotoke, mnogi nemaju riješene sustave zbrinjavanja tog viška vode koja dolazi a onda kad do toga dođe Hrvatske vode to elegantno prebace na jedinice lokalne samouprave kao odgovornost. Možda je bilo bolje da ste umjesto ukidanja naknade za priključak na infrastrukturu razmišljali o načinu naplate takve naknade. Poznato je da nju direktno naplaćuju Hrvatske vode i da je ona uzrok danas tisuća i tisuća blokada hrvatskih građana gdje vi na dug, a o tome sam već puno puta govorio, od 2 ili 3 tisuće kuna Hrvatske vode zarade još 1500 kuna zateznih kamata. To su istine i činjenice i to brine hrvatske građane jer su istovremeno poplavljeni i dužni platiti sve to plus uvećano za određene naknade odvjetnicima i svima ostalima. Kako naplaćujemo naknadu za zaštitu voda ili korištenje voda na računu komunalnog društva, zbog čega ne bi naplaćivali i tu naknadu onda na tom računu. Ne bi bila visoka, na svakom računu u 12 mjesecu i bila bi naplativa gotovo u 100%. Ovako to radite sami i stvarate građanima samo probleme tj. plaćaju puno više nego što im je stvarni dug prema Hrvatskim vodama. To je ono o čemu bi trebali razmišljat. A kažem, nadam se da ćete nam objasniti što ste mislili pod ovim člankom 32. i da li zaista stojite iza toga da Vijeće za vodne usluge može biti iznad odluke općinskog ili gradskog vijeća. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je ona poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Da, kolega Borić, točno se zna tko može poništit odluku gradskog ili općinskog vijeća ili županijske skupštine. Prema tome, nikakvo vodno vijeće pa možemo stavit ovakav ili onakav zakon, ali to je suprotno Povelji o lokalnoj samoupravi. Prema tome, nikakvo vodno vijeće ili kako će se već to zvati ne može to poništit. Međutim, mene čudi ovakva odredba u zakonu iz jednostavnog razloga što mnoge jedinice lokalne samouprave sa visinom raznoraznih davanja u principu mogu se natjecati tko će privući kojega investitora k sebi. Isto tako, različit je dohodovni potencijal jedinica lokalne samouprave i nisu sve jedinice lokalne samouprave u istom položaju. Prema tome, neke jedinice lokalne samouprave svoje infrastrukturne projekte mogu napravit neovisno o Hrvatskim vodama, ali neke jedinice lokalne samouprave to naprosto ne mogu napravit bez Hrvatskih voda. I kao što se nitko nema pravo miješati u to koliki će biti komunalni doprinos ako je on sukladan pozitivnim zakonima, kao što se nitko nema pravo miješat u to da li će neka jedinica lokalne samouprave uvesti ili neće uvesti prirez, ali smo isto tako u zakonu o izvršenju proračuna stavili odredbu da jedinica lokalne samouprave koja nije iskoristila sve porezne potencijale ne može računat na određene pomoći iz državnog proračuna, tako niti nekakvo vodno vijeće ne može i to je protuustavno, protuzakonito da ono poništi odluku jednog općinskog ili gradskog vijeća iz jednostavnog razloga što predsjednik vijeća i gradonačelnik ili načelnik ne može dozvolit da se donese jedna odluka koja je suprotna određenom zakonu. Dakle, tu odluku mora poništiti prije svega gradonačelnik jer to je njegova obveza. Prema tome, ako je nešto doneseno sukladno pozitivnim zakonskim propisima nikakvo vijeće to ne može poništiti i to je protuzakonito svaka takva odluka.
Odgovorit će poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Evo uvaženi kolega Šuker, članak 135. Ustava Republike Hrvatske, samo ću pročitati jedan dio. Jedinice lokalne samouprave obavljaju poslove iz lokalnog djelokruga kojima se neposredno ostvaruju potrebe građana, a osobito poslove koji se odnose na uređenje naselja i stanovanja, prostorno i urbanističko planiranje, komunalne djelatnosti. Na ovaj način kako oni to sugeriraju to ne važi. Jedino tko je mjerodavan da to riješi jest vijeće za vodne usluge. A druga nepravda koja se javlja kod priključaka, to možemo vidjeti sada na primjeru bespravno sagrađenih objekata koji se nisu mogli legalizirati bez priključka ili dozvole komunalnog društva da se vi na njega priključite iako je država uložila silne milijune kao i lokalna samouprava da se omogući priključak. E sada to ne trebate platiti vi koji ste nelegalni, a oni koji su bili legalni i u cijelom vremenu su u sustavu legalnosti oni su dužni bili platiti priključak kao osnov za dobivanja bilo kakve potvrde na glavni projekt ili nekadašnjih građevinskih dozvola. Zato sam rekao za mene je to nepravedno,iako je to olakšanje lokalnom stanovništvu. Mogu to prihvatiti, ali ako mi stalno te ljude dijelimo na one koji su bili pametni pa nisu ništa platili i sad ih lijepo oslobodimo, za razliku od onih koji su uvijek sve lijepo platili, postavlja se pitanje kakve zakone mi donosimo.
Hvala lijepa. I zadnja je replika ona poštovane zastupnice Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma evo kolega Borić, spomenuli ste neovisnost jedinica lokalne samouprave. Naime, Zakonom o financiranju vodnog gospodarstva u članku 17. propisano je da jedinice lokalne samouprave kad naplaćuju komunalnu naknadu prema propisima u komunalnom gospodarstvu ujedno moraju uz tu naknadu naplaćivati naknadu za uređenje voda, a od te naknade se 5% dakle vraća u jedinice lokalne samouprave. Međutim činjenica jeste da puno jedinica, odnosno veliki broj tih jedinica lokalne samouprave nije primjenjivalo ovaj članak 17., uz komunalni naknadu nije obračunavalo i naknadu za uređenje voda, a sada ovim izmjenama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva jedinice lokalne samouprave obvezujemo da do 20.-og dana u mjesecu za prethodni mjesec, a do 28. siječnja tekuće godine za prethodnu godinu dostave Hrvatskim vodama izvješće o obračunatim putem uplatnica upućenih obveznicima na plaćenim i doznačenim sredstvima naknade za uređenje voda. Dakle imamo situaciju jedne općine na Labinštini koja ima negdje oko 3000 stanovnika, da je općinsko vijeće sa 1.1.2011. donijelo odluku da se građanima ne naplaćuje komunalna naknada zbog vrlo teške gospodarske situacije. I kako će sada ispoštovajući ovoj izmjeni zakona, ta jedinica lokalne samouprave vršit te obračune. Znači da će ti građani dobit dva nova parafiskalna nameta, a to je komunalni doprinos i vodna naknada.
I odgovorit će poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Tireli u pravu ste, zato sam kažem jasno i pokazao i dokazao da mi na ovakav način ne možemo donositi zakone gdje je opet centralizirano sustav u sasvim možda banalnom možda ili beznačajnoj stvari. Ja ne znam što se radi s tim holdinzima ili što se namjerava raditi s njima, a nismo u stanju naplatiti legalne hajmo reći namete ne znam zašto ih stalno nazivamo parafiskalni ili onakvim ili onakvim jer to ostavlja jedan dojam za obične građane možda bolje da ge ne opisujem. Ali ako naplaćujemo naknadu za zaštitu voda, ako naplaćujemo za korištenje voda ne znam zbog čega onda za uređenje voda. E to moraju naplaćivati Hrvatske vode samostalno. Zar nije jednostavnije na jednom računu sve to riješiti. Imamo podatke lokalnih samouprava kolike su površine nekretnina na kojima se ta naknada naplaćuje i stvar riješena. Svima jednostavnije, međutim ne. Danas je na žalost neplaćanje računa postao dobar posao i komunalna društva, pa evo i javno poduzeće može zaraditi na dugu koji nitko ne osporava od 2 ili 3000 kuna 1000 ili 1500 kuna zateznih kamata. To ne možete dobit ni u jednoj banci da uložite taj novac na tri ili četiri godine štednje, nikada to nećete dobiti. Ovdje se to na žalost događa i zbog toga imamo 250000 danas blokiranih hrvatskih građana, a od toga je upravo ovaj namet o kojem govorim, a to je namet za uređenje voda jedan veliki dio upravo tih ovrha koje se provode i nad našim umirovljenicima kojima se uzima ako ima zaštićeni račun trećina, ako nema onda i cijela mirovina. A sve samo zbog toga jer javno poduzeće ne želi da mu tu naknadu naplaćuje netko drugi. A u što ćemo ući kroz ovakav prijedlog zakona vidimo da će i neko Vijeće za vodne usluge biti nadležno ili iznad sudova ili iznad ovlasti lokalne samouprave. Katastrofa.
Hvala lijepo. I sad će završnu riječ imati ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem štovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Izuzetno sam pomno slušao i izlaganje u ime klubova i pojedinačnu raspravu i replike iz jednog jedinog razloga zato što ovo smatram jednim od zbilja izuzetno važnih zakona u mome resoru. I na samom početku ću još jednom napomenuti. Ovaj zakon je rađen dugo, rađen je kvalitetno, rađen je sa najvećom mogućom ukljudžbom ili participacijom svih dionika koji su u vodnom gospodarstvu, u znanstvenoj zajednici, savez gradova i općina, županija, lokalna zajednica stavljen je mjesec dana na uvid u cijelosti na web stranice, javne tribine u nizu gradova, na svim događanjima vezanim za vodno gospodarstvo je bilo dodatno pojašnjenje tako da ne stoji priča da nije rađen stručno i da nije rađen od ljudi koji su najmeritorniji za izradu ovog zakona. Ja ga nisam pisao. Dao sam smjernice, par puta sam brifirao tim i ekipu, provjeravali smo pogotovo u onom dijelu gdje smo imali dodatne konzultacije čak nekad malo i oštre sa komisijom vezano za postotke koje smo odredili u zakonu. Ali je zakon rađen namjerno u jednoj proceduri koja nam je dala kvalitetan zakonski prijedlog. Kad sam rekao već da sam vas vrlo pomno slušao mogu reći zapravo da je bilo odličnih rasprava gdje ste se kolegice i kolege i dobro pripremili i dobro poznajete materiju. Bilo je i onih onako hajmo reći paušalnih ocjena, ali u nekim raspravama se de facto pokazalo i elementarno neznanje iz polja vodnoga gospodarstva. Jer reći da vodno gospodarstvo u Republici Hrvatskoj nema strategiju, a 2008. godine u ovom Domu je donešena Strategija upravljanja vodama. Do 2038. godine u dva perioda, znači do 23. i do 38. je prilično neozbiljno. Sve ono što radimo unazad ovih godina radi se zapravo po toj strategiji. Sve ono za šta smo se spremali, za šta se pripremamo i na osnovu čega već apliciramo projekte prema EU, a ponovit ću govorim o 4 i pol milijarde eura koje nam stoje na raspolaganju do 23. Radimo zapravo sukladno i toj strategiji i prilagodbi našeg zakonodavstva EU. Da, Okvirna direktiva o vodama je osnovna uredba po kojoj smo usuglašavali ovaj zakon. Ali smo na neki način u izradi zakona iskoristili priliku da napravimo što kvalitetniji i što bolji zakon i primjenjiv u praksi. Govoriti o velikim ili malim, da ovaj zakon ide na ruku velikima mislim da bi to vrlo teško bilo objasniti na primjer Udruzi malih šljunčara koji zadnjih tri, četiri godine nisu smjeli raditi svoj osnovni posao i dobar dio njih je propao. Govorim o zakonima iz 2005. i zakonu iz 2009. Žao mi je i to ste vi kolega Šuker dobro primijetili što nije bilo možda više odlučnosti ili vas kolege u Vladi nisu više slušale. Ove izmjene i dopune zakona su se mogle napraviti i 2011. na ovaj način i omogućiti toj gospodarskoj grani da ono što smo vidjeli da smo loše napravili, a loše smo napravili ako smo zabranili eksploataciju šljunka i pijeska iz naših vodotoka i nismo bili u mogućnosti koristit ga za infrastrukturne projekte koje je radila ova država i nanosili sebi i našem gospodarstvu velike štete, a govorimo o preko 500 milijuna kuna uvezenog materijala iz susjednih zemalja smo mogli prije popraviti. Nije Komisija bila u očitovanju ni na prvi prijedlog koji smo poslali. Blagonaklono je rekla može ovaj zakon proći u ovom smislu. Imali smo niz tehničkih sastanaka i uskladbi samog zakona dok smo uspjeli objasniti i odrediti da ovaj zakon prođe u ovoj formi. Pozivali smo se na primjere zašto nešto može vrijediti za Mađare, za Slovence ili Austrijance, za nas ne može. Zašto naši gospodarstvenici moraju ići otvarati firme u susjedne zemlje, vaditi taj isti materijal i onda ga de facto ponovo uvoziti u Republiku Hrvatsku ili smo ga kupovali od nekih trećih. Ali govorim još jednom zakoni iz 2005. i 2009. su to onemogućili i ovi primjeri koje ste sami naveli autocesta Zagreb-Sisak, da mogu se izgraditi od našeg materijala. Koridor VC – masa prometnica koja je rađena mogla se raditi sa našim materijalom. Nažalost, nismo to iskoristili. Ovaj zakon će ponovno omogućiti svim onim koji rade na ovim djelatnostima da se pod strogo kontroliranim uvjetima koji su propisani ovim zakonom nastave baviti tim djelatnostima. Da se materijal koji se vadi, mineralna sirovina koja se vadi, prvenstveno koristi za sve one projekte koji nam trebaju i koje planiramo raditi kao država, a da se onda višak plasira na slobodno tržište. Ne samo da sam slušao nego sam i zapisivao usput i pokušat ću dati brzi jedan izlist odgovora. Lonjsko polje, Lonjsko polje je prirodna retencija. 2 milijarde metara kubnih i sada kad smo imali ogromnu vodu se pokazalo da taj prirodni rezervat može primiti i da može spasiti na neki način i prouzročiti manje štete nego što su nastale. Ali pazite ako u vodo-zaštitnim područjima, u područjima uz vodu se grade nelegalni objekti onda većini takvih objekata nažalost se ne može pomoći jer su u zoni koje su neobranjive. Ali, još jednom i zahvaljujem svim kolegama koji su radili na obranama od poplave i proteklih tjedana kada smo imali zbilja kritičnu situaciju na Savi, ali i prošle godine, prošlu jesen kada smo imali milenijsku vodu na Dravi jer su dali maksimum svoje i stručnosti i znanja i htijenja i energije da spriječe veće štete i da pomognu i lokalnom stanovništvu i svima ostalima. Nažalost, izjave nekih lokalnih čelnika nisu baš bile korektne u tim večerima, to su ljudi koji su tjednima se i pripremali jer lijevi nasip na Lonji je bio dignut 8 dana ranije na visinu koja je dignuta, bile su dežurne ekipe, radilo se maksimalno, lokalno stanovništvo je bilo uključeno i mislim da smo napravili dobar posao. Štete jesu značajne ali ni blizu onako velike kao kakve bi se desile da je bilo došlo do pucanja nasipa i ostalo. Bespravna gradnja u vodo-zaštitnim područjima da, u ovom zakonu smo ipak neke stvari napravili što se tiče prve i druge zone, u odnosu na treću i nižega reda oko uporabe i pesticida i ovoga što ste rekli. Sustavi navodnjavanja, potreba za navodnjavanjem u RH kao poljoprivrednoj zemlji, zemlji koja ima izuzetne mogućnosti za intenzivnu poljoprivrednu proizvodnju, proizvodnju kultura koje traže navodnjavanje, govorim o gotovo 500 tisuća hektara koji su pogodni za navodnjavanje. Da li možemo biti zadovoljni sa sadašnjim nivoom iskoristivosti i površinama pod sustavima navodnjavanja? Ne, ne možemo i predvidjeli smo i predviđamo i trošimo značajna sredstva i za to. Unazad 5 godina je potrošeno oko 700 milijuna kuna u sustavima navodnjavanja. Spominjanje beach Bosut oko 300 milijuna kuna je već dosada potrošeno. Ostala je završna faza još 100 milijuna kuna i taj sustav će biti predan na korištenje. Također i kolega, štovani kolega Đakić, za kojeg me čisto iznenadilo kad je pohvalio tako zdušno ovaj zakon je ipak iskoristio priliku spomenuti sustav Kapinci-Vaška. Da, prošle godine je bio raskinut ugovor, ali ne krivnjom ministra Jakovine nego krivnjom izvođača radova koji je dao dumping cijenu i nije izvodio radove. Nadzorni inženjer je rekao da radovi stoje, da se ne radi. Naložio je, s obzirom da radovi nisu nastavili, tripartitno raskinut ugovor između vaše županije i između Hrvatskih voda i izvođača. Izvođač je platio i penale za neurađeni posao. Dotjeran je cijeli projektni zadatak ili projektna dokumentacija koja je obuhvatila još dodatnih 700 hektara koji će se staviti u sustav navodnjavanja, osigurana su sredstva u Proračunu za 2013., 2014. godinu u iznosu 25 plus 7, znači 32 milijuna kuna. Radovi započinju ovih dana, mislim da ćemo se sutra i vidjeti tamo jer idemo otvoriti radove, i bit će gotovi do kraja 2014. godine, budite sigurni. Praksa bagera dok je ministar tamo pa onda završetka radova nije nešto što ću ja prakticirati i siguran sam da ćemo 2014. otvoriti jedan odličan, obilježiti završetak ili otvoriti i predati na upravu jedan odličan projekt i u vašoj županiji. Nadalje, bilo je pitanja štovane kolegice Holy i to me posebno raduje što je i ona ocijenila zakon dobrim jer smo još i u Vladi znali imati dobrih argumentiranih rasprava ili malo oštrije retorike oko zakona. Bilo je vezano na članak 5. i članak 50. čini mi se koji se odnosio na 97. o parcelaciji zemljišta. Govorimo samo oko izvorišta, to je nešto što smo usuglasili i što je zapravo pokazalo se iz prakse problematično pa je na neki način DORH ukazivao na to da zapravo oko samog izvorišta vode za piće maksimalno 400 do 450 kvadrata ostavljamo prostor mogući parcelacije jer te čestice su nekada puno veće pa da ne dolazi do samih zabuna, odnosno zlouporaba. A vezano u članku 97. radi se o gradnji zapravo nasipa i obalo-utvrda materijalom koji postoji u samom vodotoku. To je otprilike zapravo i nešto ovo kad ste rekli da se moglo dosada vaditi, nije se moglo … u ajmo reći ekonomske svrhe nego se moglo de facto zbog plovnosti samih vodotoka taj materijal širiti u koritima ili vaditi van na obale. Ovdje smo samo rekli da se to može napraviti, dodatno smo pojasnili u ovome članku na koji način i kako se može raditi. Štovani kolega Grubišić se osvrnuo čini mi se na članak 64., odnosno bilo je pitanje, sad ga nema pa ne znam koliko ima smisla mislim da je bilo pitanje u slučaju ukoliko se određeni projekt, odnosno … prostiru na više jedinica lokalne samouprave tko je taj koji vodi projekt? U pravilu oni sporazumno donose odluku o, da li odvodnji otpadnih voda ili drugom obliku projekta na prijedlog svih jedinica lokalne samouprave, a kroz ovakav način odredba u zakon smo stavili mogućnost da ukoliko neka od jedinica lokalne samouprave to ne želi napraviti, a to je zapravo interes, mi ćemo tako raditi kroz projekte koji su aglomeracija, koji se vežu za više jedinica lokalne samouprave onda to može napravit nadležno ministarstvo odnosno ministar, donijeti takvu odluku. Ne znam da li slučajno, da li namjerno sam ostavio za kraj, kolega Borić je bio zadnji, pa je onda vjerojatno red da sam to ostavio za sam kraj. Rekli sete vrlo posprdno 21. Holding, ne govorimo o uslužnim područjima. Ali opet ću vas upozorit na još jednu stvar, strategija upravljanja vodama je donesena 2008. u ovom Hrvatskom saboru kad ste vi imali većinu. Ona je predvidjela uspostavu uslužnih područja u RH. Govorimo o uslužnim područjima gdje će bit princip jedno uslužno područje, jedan isporučitelj vodnih usluga. Sad ih imamo 157. Da li to nije iracionalizacija, i ušteda i kvalitetniji način korištenja sredstava u vodnom gospodarstvu? Imati jedan od modela je 21. uslužno područje ili imati 21. znači, direktora komunalnog poduzeća, 21. računovodstvo i prateće službe ili imati 157. istih njih? Kada govorite, a isto niste baš birali riječi o Hrvatskim vodama i o tome kako središnja ili centralna država uzima ovlasti jedinicama lokalne samouprave i smanjuje njihova prava na principu vašeg prekrasnog otoka, ću vam reći da te Hrvatske vode i državni proračun značajnu ulaže. Pa ću vas podsjetit da je 2010. na Rabu bilo 3,28 milijuna kuna ulaganja u vodno gospodarstvo u projekta. 2011. 13,2 milijuna, 2012. 24,7 milijuna, ove godine 45,3 milijuna kuna. Sredstva Hrvatskih voda, odnosno državnog proračuna za projekte na vašem otoku i u vašim jedinicama lokalne samouprave. 2010. 3,2 milijuna, ove godine 45,3 milijuna. Ja mislim da je to značajna razlika. Od toga vi kao jedinica lokalne samouprave imate samo 10%, ostalo financira središnja država. Zbog toga su i poslužene ove naknade koje smo rekli, zato što prema … [[Govornik se ne razumije.]] vodama, prema onom što je ispregovarano i potpisano ugovorom i na osnovu čega ćemo i moći koristiti 3 milijarde od onih 4,5 sredstava iz proračuna EU. Moramo imati i kvalitetan model financiranja, odnosno povrata tih sredstava od strane jedinica lokalne samouprave, odnosno građana korisnika. Također ste spominjali neko fantomsko vijeće, vijeće za vodne usluge osnovano je Zakonom o vodama iz 2009. godine, počelo je raditi od 1.1. 2010. godine, to je zapravo ad hoc stručno tijelo i imenovao ga je ovaj Hrvatski sabor iz redova, najvećim djelom iz redova stručnjaka. Ovlasti suspenzije ili oduzimanje mogućnosti odluka ne, da ste malo bolje iščitali zakon onda bi vidjeli da samo kad, u slučaju kada čelnik lokalne samouprave ne donese odluku, ili kad donose odluku o previsokom ili preniskoj cijeni, onda vijeće kao regulatorno tijelo može korigirati i donijeti odluku umjesto neodgovornog načelnika ili gradonačelnika. I na lokalnoj upravi nekad nije najpopularnije donijeti odluku o povećanju cijene komunalne usluge ili cijene vode. Pa onda možemo reći o nizu primjera gdje da li na istom otoku ili u istoj županiji, ili susjednim županijama je vrlo velika razlika u cijenama vode, neki ne žele donijeti odluke na ovaj način a s obzirom na visinu ulaganja, druga stvar je bilo dok se jedinice lokalne samouprave same financirale ili u većem dijelu financirale vodoopskrbne ili vodoodvodne mreže i sustave. Sad to radimo i odlučili smo se na model da sve ove projekte radimo kroz Hrvatske vode ili najvećim dijelom radimo kroz Hrvatske vode, pa onda tražimo i određenu pravičnost u određivanju cijene koja će se plaćati za te usluge. Još jednom spominjem stručno tijelo koje radi od 2009. godine, nije izmislio ministar Jakovina kao još jednu instituciju ili nešto što ne bi trebalo. Žao mi je što npr. nisam možda malo više čuo u raspravama pokoji pozitivan ton, a bilo ih je danas i u raspravi dosta o de facto rasterećenju koje smo napravili, naknade za priključak koje je direktna pomoć našim građanima koji se priključuju, ne samo onima koji su propustili ili koji imaju nelegalne građevine. Mi pokrivenost vodovodnom mrežom u RH imamo ispod 80%, imamo niz novih vodoopskrbnih mreža koje su napravljene i gdje je korisnicima bilo izuzetno skupo platiti 6, 7 tisuća kuna, stvarno troškove priključka i platit od 4 do 7 ili 9 tisuća naknadu koju su raspisivale jedinice lokalne samouprave, a ona je nepotrebna, ona je sada nepotreban ako je to financirala država. Ako su to najvećim djelom platiti ili isfinancirale Hrvatske vode onda to više nije naknada koja bi trebala biti dodatni prihod proračuna jedinica lokalne samouprave ako nisu same financirale izgradnju te mreže. Na ovaj način je uveden red i kroz sustav naknada, u ovom prelaznom razdoblju koje smo ostavili, od 3 godine, nismo to ostavili na Hrvatskim vodama da bi im dali dodatnog posla ili da bi oni bili ti koji će nenamjenski ubirati i trošiti ta sredstva, nego zato što dobar broj jedinica lokalne samouprave nije tehnički, administrativno, ljudsko kapacitiran da može provoditi sve poslove i oko naknada i mislim da smo tu i da se tu pokazuje osim racionalizacije i potrebe za uštedom boljom organiziranosti, boljem provođenju projekata i ostalog potreba za uvođenjem uslužnih područja odnosno smanjenjem broja isporučitelja vodnih usluga. Imamo dobar zakon, imamo zakon koji rješava niz kočnica u proceduri od izdavanja dozvola, od poticaja, investicija, od omogućavanja i lakšeg funkcioniranja građanima u jedinicama lokalne samouprave. Imamo također zakon u kojem je definirano puno veća odgovornost svih onih koji su u sustavu kontrole i provođenja samih zakonskih odrednica i mislim da ćemo po njemu pokazati i dokazati da i vodno komunalno poduzeća i stručni djelatnici u Hrvatskim vodama će moć odradit sve ono što je njihov zadatak u narednom periodu, to iskoristit značajna sredstva koja će nam biti na raspolaganju i sve ono što nam je obaveza do 2018. odnosno 2023. sukladno i o Direktivi o vodama izvršiti do kraja. Svako naselje preko 50 … [[govornik se ne razumije.]] bi trebalo imati pitku vodu, sustav vode, odvodnje je nažalost trenutno još uvijek na vrlo niskoj razini ali i broj projekata pripremljenih i način i aplikacija projekata prema Hrvatskim vodama od strane jedinica lokalne samouprave i broj investicija koje smo napravili u 2012. i 2013. još značajniji zamah pokazuje da to možemo napraviti. Ovaj zakon će samo omogućiti da budemo djelotvorni u njemu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo 4 prijavljene replike, prva je ona poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Pa gospodine ministre da ste malo pažljivije slušali moj dio rasprave oko poplavljenog dijela. Dapače nije uopće bio niti bilo kojim načinom niti na vas niti na bilo koga nego naprosto neka iskustva su upućivala da se nešto trebalo napraviti. Isto tako se dogodilo nešto što se dosad nije dogodilo. Ali iskreno govoreći stanovnicima Lonjskog polja, Sisačke Posavine, Čičke Poljane se živo fućka tko je kriv, da li je kriva lokalna vlast ili Hrvatske vode. Oni su plivali. Možda da se napravi ona cesta uz otaretni kanal od Čičke Poljane prema Veleševcu napravili bi praktički prirodu branu od nekakvih 70, 80 cm i sa … [[Govornik se ne razumije.]] nasipom se Čička Poljana praktički mogla zaštiti od ovih povratnih voda. Dakle to je nešto što je u odluci Vlade iz jeseni 2010.godine nakon poplava kad je puknuo savski nasip i to je bio zadatak Hrvatskih cesta i Hrvatskih voda. Dakle ja dobro znam o čemu govorim bez namjere jer sam rekao ovi su problemi unatrag nekoliko desetaka godina. A što se tiče ovoga što govorite vodno vijeće jedinica lokalne samouprave. Naprosto tu niste u pravu. Ako jedinica lokalne samouprave donese propis koji je sukladno zakonu vi ga ne možete poništiti ali isto tako bilo bi poštenije da se ovaj zakon ugradili ako jedinice lokalne samouprave ne iskoriste da uvedu nekakvu naknadu do tog i tog iznosa nemaju pravo na pomoć iz proračuna Hrvatskih voda onda bi na određen način prisilili sve na nekakvu jednakost i druga stvar mislim da nije u redu da one jedinice lokalne samouprave koji dobiju novce od Hrvatskih voda ne trebaju praktički priključak a tamo gdje građani sami financiraju praktički izgradnju mreže moraju platiti priključak i recimo meni nije jasno po kojoj logici ove godine Velika Gorica nije dobila iz proračuna 8 milijuna i još nešto kuna a imala je prijavljeno 140 milijuna. Znači moji Goričani moraju plaćati priključak a netko drugi tko je politički podoban i dobio novce on neće plaćati priključak. Dakle to je to načelo nejednakosti koje nije dobro jer i Hrvatske vode i proračun jedinica lokalne samouprave se puni iz istih sredstava. Pune ih građani i gospodarstvo RH. Prema tome tu se moraju uspostaviti određeni kriteriji jer bez kriterija nažalost neće biti dobro.
Hvala. Evo odgovorit će poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani kolega Šuker pa u principu ili načelo jednakosti ili nejednakosti je vrlo široko pričat, morali bi uzet malo podatke pa pogledati šta je Velika Gorica dobila zadnjih 8 godina pa onda usporedit da li je to tako drastičan pad u financiranju ove godine ili ne. Mislim da sam dao dostatno obrazloženje vezano za vijeće za vodne usluge a povučimo samo još jednu paralelu. Nije istina da je ovo regulatorno tijelo koje je presedan i koje postaje novost. Mi imamo i HERA-u zar ne? HERA na isti način korigira ako kod onih koji rade u plinskom biznisu odnosno distribuciji plina, rade kako na neodgovarajući način. Mi smo rekli da ovdje i dalje jedinice lokalne samouprave su te koje imaju pravo i obavezu donijet odluke u visini naknada. Agencija uskače samo onda kada toj jedinici lokalne samouprave ne naprave.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, pa ja sam bio kod vas i razgovarali smo o tom problemu šljunčarenja udruge malih šljunčara, isplatacije mineralnih sirovina u našim rijekama. I ja sam vam obećao da ću osobno podržati ovaj zakon ali vidim da i Klub zastupnika HDZ-a je prepoznao sve dobre nakane u ovom zakonu koje će otkloniti sve ono što nije bilo prije definirano i što je bilo eksplicite zabranjeno ali zabranjeno eksplicite šljunčarenje radi zaštite okoliša i zaštite prirode. To je ono što je sigurno navelo gospodarsku štetu u RH, to je ono što je izbrisalo stotinu možda zaposlenika, što je dovelo u kolaps te male brodare koji su dižući kredite ostali i bez kuća i bez brodova i teško će ih biti pokrenuti možda nekim reprogramom. I sigurno ću biti za ovaj zakon koji ima dobrih strana ne samo u šljunčarenju nego i u umanjenju naknade za priključak. Ali želim još reći nešto o projektu Kapinci-Vaška o kojem ste spomenuli. Da ja sam rekao da je on stao. Mi smo ga otvorili. Početak radova je počelo. Pred projektiranje ili gubitak tj. sposobnost izvođača radova koji je izabran, uzrokovan je i neplaćanjima, ne sa ovom malom cijenom pa tako i odgodom plaćanja ili nemogućnosti plaćanja oni su bili prisiljeni da istupe iz toga projekta i dobro je da se preprojektiralo samo sa … smanjenjem kapaciteta teško mi je objasniti logično zaključiti da će biti povećanje od 700 hektara. Ako bude tako i ako je sve to uredu napravljeno ako će biti dovoljno kapaciteta ja i to pozdravljam i kažem neka se što prije izgradi da bi bilo na korist našim poljoprivrednicima koje će sigurno ostvariti svoj dohodak ostvariti svoju rentabilnost i profitabilnost u svojim poljodjelskim izazovima.
Odgovorit će poštovani ministar gospodin Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo još jedno moram iskazati zadovoljstvo što štovani kolega Đakić daje podršku i hvala ovaj zakon. nismo išli u ovu izmjenu i dopunu zakona na osnovu toga razgovora koji smo imali, a moram reći da smo imali jer dio tih gospodarstvenika odnosno malih šljunčara je i u vašoj županiji, taj problem je bio poznat od prvog dana i zbog toga smo išli i u formu zakona da omogućimo i tim malim gospodarstvenicima da rade svoj posao na kvalitetan način uz sve najviše standarde zaštite okoliša i prirode odnosno uz potpunu kontrolu što često nije bio slučaj nažalost. To je jedna stvar. Volio bih jedino da ste takav stav imali 2005.i 2009.pa se više zalagali i kod donošenja ovih zakona koji su zapravo zabranili rad tim ljudima, argumentaciju iznosili da ne prođu. Ali evo mislim da nikad nije kasno. Mislim da smo napravili dobar prijedlog zakona i da će po njemu svi oni moći raditi na kvalitetan i kontroliran način.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Nansi Tireli.
Zahvaljujem. Ministre nije replika nego samo molba da mi odgovorite na pitanje, dakle da li uopće imate podatak koliko jedinica lokalne samouprave nije naplaćivalo naknadu za uređenje voda po postojećem zakonu koji je bio na snazi odnosno člankom 17. Nastavno na to što će biti sada sa tim jedinicama lokalne samouprave jer u zakonu piše da moraju dakle uz komunalnu naplaćivati naknadu za uređenje voda. Da li to znači da će stvarno ovom dopunom članka 17.sa dva nova stavka gdje su jedinice lokalne samouprave dužne mjesečno davati obračune o naplati i o zaduženje fizičkih subjekata, stvarno ti ljudi odnosno ti građani koji su sada bili oslobođeni i jednog i drugog morati sada plaćati i jedno i drugo? Hvala.
Odgovorit će poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Štovana kolegice zastupnice sa točnim podacima mogu vam pismeno odgovoriti ali negdje je omjer 60:40. 40% onih jedinica lokalne samouprave koje nisu naplaćivale odnosno to su pravo prenijele na Hrvatske vode i Hrvatske vode su u ime tih jedinica lokalne samouprave tu naknadu naplaćivale prema građanima. Na ovaj način kroz ovakvih sustav naknada, kroz izbacivanje naknada za priključke i ove druge naknade ali kroz ovakav sustav naknada će se uvesti kompletan red, a pogotovo kroz uspostavu uslužnih područja gdje ćemo imati jake isporučitelje vodnih usluga, ekipirane isporučitelje sa svim službama koje trebaju i koje moraju imati i koje će na kvalitetan način biti i naplata svih onih naknada koje se trebaju naplatiti za vodne usluge.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Meni je uvaženi ministre žao što ste vi moju raspravu doživjeli kao posprdni odnos prema ovom zakonu. To je vaše pravo. Ja nisam spominjao nikakve fantomska vijeća za vodu nego ono koje je navedeno u članku 58.a, uredno sam citirao članke, Ustav itd. možda bi pod taj nazivnik koji ste izgovorili mogli staviti vaš odnos spram nas saborskih zastupnika, ne. Ali dobro, vi imate pravo na vaše stilove i možete nas doživljavati čak i na taj način jel vam se ništa ne može dogoditi, a kamoli opomenuti. Ali kada smo već kod tog članka 58.a ja sam iskustveno naveo i znam što bi se moglo dogoditi i kada se dogodi opet ćemo završiti na upravnom sudu svi zajedno, a onda ćemo odlučiti ono što je već upravni sud odlučio jer i u ovom slučaju koji sam naveo mi smo se obratili tom vijeću i oni su rekli da su apsolutno nenadležni za taj segment pa je onda došao inspektorat ili predstavnik inspektorata ili ne znam što već inspekcija za vode u komunalno društvo pa su i oni utvrdili da ne mogu ulaziti u mjerodavne odluke općinskih ili gradskih vijeća. E sada može po ovom članku može vijeće za vode oni mogu to lijepo iznivelirati jel ih je izabrao Sabor. Tko je izabrao općinsko vijeće? Ljudi. Pa ako to nije jasno onda ponavljam još jedanput. Nije uredu i nije u skladu sa Ustavom, a vi možete govoriti što god hoćete to je vaše pravo. A znam iskustveno kako je to završili jer ako je nešto 4 kune u jednoj lokalnoj samoupravi, 2 u drugoj pa naravno da onaj koji plaća 4 da će htjeti da plaćaju svi 4 kune, ali je pravo lokalne samouprave da kaže naša naknada za razvoj bit će 2 kune i nema tog vijeća koje može izjednačiti svojom odlukom takve odnose. A što se tiče ulaganja u otok Rab ona jesu takva zato jer se grade dva sustava odvodnje kroz program koji sam naveo, zajam Svjetske banke, sjeverni Jadran. Vrijednost oba je preko 100 milijuna kuna i naravno da je udio Hrvatskih voda u tome velika jer su to pravila. I zato smo 2005., a to sam isto rekao uveli naknadu za razvoj od 4 kune i gradi se u sustavima odvodnje koji su odvojeni i ovaj treći sustav koji nema nikakve veze s njima po ovom zakonu ne treba plaćati izgradnju onih druga dva jer su to ljudi to sami izgradili iz vlastitih sredstava i platili su priključak. To je istina jel ja dolazim od tamo i znam što govorim. A na ovaj način oni koji se sada priključe ne trebaju platiti.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani kolega Boriću moram vas ispraviti, izuzetno poštovanje prema svima vama pa i u krajnjem slučaju ja imam … mandat jel sam vaš kolega i sjedio bih i sjedit ću tu s vama tako da bilo kakvi nadmeni ili nekorektni odnos ako slučajno iz nekog mog iskaza tako čitate onda isprika ali u pravili ne. Branim samo stavke i podstavke onoga što radimo a radimo u ovom slučaju zakon o kojem ću još jednom reći, moramo pomiriti ili usuglasiti naš zakon sa Okvirnom direktivom o vodama. A ona je vrlo jasno rekla da je, da postoji određeni konflikt odgovornosti. Međunarodne odgovornosti po EU direktivama su državne, Države Republike Hrvatske. A odgovornost za razvoj i upravljanje vodokomunalnim sustavima su lokalne za to koristimo značajna, značajna sredstva. Ako nam već daju tri milijarde eura za bolje projekte onda postavljaju i određena pravila vezana za naknade, vezana za cijene i ostalo. Ne možemo si dozvoliti da na istom ili sličnom ili … [[Govornik se ne razumije.]] teritoriju imamo razno razne visine cijena vodnih usluga s obzirom kada je tko kako radio. Ako određene jedinice lokalne samouprave same 100% isfinancira sustave, vodne sustave onda mi je to čak i razumljivo da će, ako je to radila iz svog proračuna reći mi smo to sve sami napravili, sve isfinancirali, mi određujemo i naknadu. Ali je onako prilično licemjerno predlagati projekte, potpisivati ugovore sa Hrvatskim vodama, uzimati sredstva onda, zadržati pravo da se odredi naknada, a ona je u suprotnosti sa onim što moramo ispoštovati prema Okvirnoj direktivi u vodama. Mislim da to neće biti problem i da je tu još jednom što ja kažem rješenje u uslužnim područjima, objedinjavanju isporučitelja vodnih usluga, o podizanju kvalitete i o svemu onome što će izići i iz ovog zakona ali i akata koji će iz njega izići. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Time smo završili raspravu o tekstu ovoga zakona a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 346. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora u skladu sa članom 166. Poslovnika Hrvatskog sabora. Dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za to? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 109 glasova za prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim poštovanog ministra Tihomira Jakovinu da obrazloži amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske.
Zahvaljujem štovani gospodine predsjedniče. Prvi amandman Vlade Republike Hrvatske odnosi se na članak 10. stavak 1. ispred riječi "u slučaju" dodaje se riječ "osim". Amandman je nomotehnički dorada izričaja u načinu da članak 10. bude, iz članka 10. bude razvidno u kojim slučajevima Hrvatske vode ne upravljaju javnim vodnim dobrom.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Raspravu možemo voditi samo po klubovima zastupnika. Nema zainteresiran. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 1. Vlade Rh. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za prihvaćen amandman Vlade Rh koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 Vlade Rh. molim poštovanog ministra.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Drugi amandman odnosi se na članak 29 stavak 2 dodatnog članka 47 a u kojem riječi "u kojem slučaju dovesti izravno ili neizravnano povećanju" zamjenjuju se riječima "u kojem slučaju dovesti do izravnog ili neizravnog povećanja nomotehničko dorađivanje izričaja".
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu o amandmanu broj 2. Zaključujem raspravu. dajem na glasovanje amandman broj 2 Vlade Rh. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za prihvaćen amandman Vlade Rh broj 2 i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 3 Vlade Rh, molim poštovanog ministra.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Odnosi se na članak 56 stavak 4 u izmijenjenom stavku 7 članka 102 riječi: "podstavaka 3 i podstavaka 4" zamjenjuju se riječima. " podstavak 3 i podstavak 4 nomotehnički dorada izričaja."
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu o amandmanu broj 3 Vlade Rh. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 3 Vlade Rh. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 109 glasova za prihvaćen amandman Vlade Rh broj 3 i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 4 Vlade Rh. Molim ministra obrazloženje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Odnosi se na članak 104 u kojem se dodaje stavak 1 koji glasi: " u članku 206 stavak 1 riječ prethodno briše se. U dosadašnjem stavku 1 koji postaje stavak 2 riječi članak 206 brišu se, stavak 2 i 3 postaju stavci 3 i 4 nomotehnički se dorađuje izričaj."
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj 4 Vlade Rh. Nitko se javlja. Zaključujem raspravu. molim da se izjasnimo o amandmanu broj 4 Vlade Rh. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 107 glasova za prihvatili amandman roj 4 Vlade Rh koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na amandman broj 5, poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U članku 132 stavcima 6, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 15 i 16 u uvodnoj rečenici riječ novo u određenom brodu i padežu briše se. U stavci 10 riječ "riječ" zamjenjuje se "riječju riječi" a riječ "zamjenjuje" zamjenjuje se riječima "Zamjenjuju se". Nomotehnički se dorađuje izričaj.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj 5 Vlade Rh. Nitko se ne javlja za raspravu. zaključujem raspravu o amandmanu broj 5. Molim da se izjasnimo tko je za amandman broj 5 Vlade Rh? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 107 glasova za prihvaćen amandman broj 5 Vlade Rh koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim očitovanje o amandmanu broj 6 Vlade Rh poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U članku 133 stavak 5 u uvodnoj rečenici iza riječi "dodaju se" dodaje se riječ "nove". U stavku 12 u izmjeni i točki 11 koja postaje točka 19 riječi "članak 18" zamjenjuje se riječima "članak 118". Nomotehnički dorađaj izričaja.
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu o amandmanu broj 6 Vlade Rh. zaključujem raspravu jer se nitko ne javlja. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 6 Vlade Rh tko je za' Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 106 glasova za prihvaćen amandman broj 6 Vlade Rh koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na amandman broj 7. Poštovani ministre obrazloženje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U članku 134 stavak 3 riječi "nove" briše se. Nomotehnički se dorađuje izričaj.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj 7 Vlade Rh. Nama zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 7 Vlade Rh. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 106 glasova za prihvaćen amandman Vlade Rh broj 7 i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 8 Vlade Rh, molim obrazloženje
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Na članak 137 stavak 2 iza riječi članak 360 a dodaje se riječ "zakona briše se". Nomotehnički se dorađuje izričaj.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj 8. Vlade Republike Hrvatske. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 8. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 106 glasova za jednoglasno prihvaćen amandman broj 8. Vlade Republike Hrvatske i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 9. Vlade Republike Hrvatske. Poštovani ministre.
Zahvaljujem štovani predsjedniče. U članku 141. stavak 1. iza riječi, iz članka 195. riječ "zakona" zamjenjuje se riječima "Zakona o vodama ("Narodne novine" broj 153/2009., 63/2011., 130/2011.)." U stavku 2. iza riječi iz članka 195. riječ "zakona" zamjenjuj se riječima "Zakona o vodama" opet naznaka istih "Narodnih novina". U stavku 3. iza riječi iza članka 195. riječ "zakona" zamjenjuj se riječima "Zakona o vodama" uz naznaku brojeva "Narodnih novina". U stavku 4. iza članka 195. riječ "zakona" zamjenjuje se riječima "Zakona o vodama" uz naznaku broja "Narodnih novina". Nomotehnički se dorađuje izričaj.
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu o amandmanu broj 9. Vlade Republike Hrvatske. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 9. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Dobro. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 25 protiv i 1 suzdržanim glasom prihvaćen amandman broj 9. Vlade Republike Hrvatske i time postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 10. Vlade Republike Hrvatske. Molim ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U članku 142. riječi "članak 15. stavku 1" zamjenjuje se riječima "članku 13. Zakona o vodama." ("Narodne novine" broj 153/2009., 63/2011., 130/2011.) koji je izmijenjen člankom 9. ovog zakona. Nomotehnički se dorađuje izričaj.
Otvaram raspravu o amandmanu broj 10. Vlade Republike Hrvatske. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora mislim da je ovo smiješno. I ja svima nama ovdje postavljam pitanje što radi Vladin ured za zakonodavstvo? Jer ovo je stvarno, mislim van svake pameti.
Ima još netko želju za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 10. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 24 glasa protiv prihvaćen amandman broj 10. Vlade Republike Hrvatske i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 11. Vlade Republike Hrvatske. Molim ministra.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U članku 143. stavak 1. riječi "članak 16. zakona" zamjenjuj se riječima "članak 16. Zakona o vodama ("Narodne novine" broj 153/2009., 63/2011., 130/2011.)" koji je izmijenjen člankom 12. ovog zakona. Nomotehnički dorada izričaja.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani potpredsjednik doma Željko Rainer.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovo počinje izgledat kao sprdačina. Ja bih poručio da se Vlada nauči pisati zakone, pa onda predlažu zakone. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Tko se javlja dalje za riječ. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 11. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li netko suzdržan? Ne. Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 26 glasova protiv prihvaćen amandman broj 11. Vlade Republike Hrvatske koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 12. molim ministra. 12., 12. ministre.
12. članak 148. nomotehnički se dorađuje izričaj.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Na amandman broj 12. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 12. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za i 26 protiv prihvaćen amandman broj 12. Vlade Republike Hrvatske i koji postaje sastavni dio končanog prijedloga zakona. Amandman broj 13. poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Na članak 149. nomotehnički se dorađuje izričaj.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja, nema potrebe za raspravom. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 13. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 27 protiv te jednim suzdržanim glasom prihvaćen amandman broj 13 Vlade Rh i time postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 14 Vlade Rh.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. 14 i zadnji, na članak 153 nomotehnički se dorađuje izričaj.
Otvaram raspravu o amandmanu broj 14. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 14 vlade Rh. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je amandman broj 14 Vlada Rh prihvaćen sa 81 glasom većinom glasova i 26 glasova protiv i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Molim poštovanog ministra. Amandman broj 1.
Zahvaljujem štovani gospodine predsjedniče. Amandman broj 1 djelomično se prihvaća u dijelu koji se odnosi na članke 7,16,70,80,83,115,123,133 konačnog prijedloga zakona radi nomotehničke dorade izričaja. Amandman 1 se ne prihvaća u dijelu koji se odnosi koji se odnosi na članke 132 i 134 konačnog prijedloga zakona iz nomotehničkih razloga ali su u dijelu prihvaćeni kroz amandmane 5 i 7 Vlade Rh na tekst konačnog prijedloga zakona.
Hvala lijepa. Molim očitovanje. Hvala lijepa. Prihvaća se. Odbor povlači svoj amandman. Amandman broj 2 na članka 56 poštovani minstre.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 3.
Na članak 57 i 122 amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 4 istog odbora na članak 83?
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 5.
Na članak 89 amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Amandman broj 6 na članak 115.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Amandman broj 7 na članak 116.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 8.
Na članak 132 amandman se ne prihvaća. Nije bilo moguće prihvatiti u cijelosti iz nomotehničkih razloga jer je u dijelu prihvaćen kroz amandman broj 5 Vlade Rh na tekst konačnog prijedloga zakona.
Hvala lijepa. Predsjednica odbora je suglasna. Ok. Time su riješeni Odbora za zakonodavstvo. Prelazimo na amandmane kluba. Ispričavam se jer je drugačije pisan. Amandman broj 9 Odbora za zakonodavstvo. Nastavljamo.
Na članak 141,149 i 153 amandman se ne prihvaća. Nije ga bilo moguće prihvatiti u cijelosti iz nomotehničkih razloga ali su dijelom prihvaćeni kroz amandmane 9,13 i 14 Vlade Rh na konačni tekst prijedloga zakona.
Suglasna, hvala lijepo predsjednica Odbora. Time smo iscrpili amandmane Odbora za zakonodavstvo. Prelazimo na amandmane kluba zastupnika nacionalnih manjina. Amandman na članak 143,
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Nije ga moguće prihvatiti iz razloga što ako su u pitanju nekretnine vodnoga dobra u vlasništvu jedinica lokalne samouprave onda su iste po Zakonu o vodama ek lege postale javno vodno dobro u vlasništvu Rh. u tom smislu ni raspolaganost strane jedinice lokalne samouprave ne bi moglo biti pravovaljano.
U ime predlagatelja Denis Šoja. Izvolite.
Prihvaćamo obrazloženje sa napomenom da će i postojeći tekst omogućiti da ne dođe do rušenja objekata na tom zelenom otoku niti pomoćnih objekata. Hvala.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Ako mogu utvrditi. Idemo na amandman poštovanog zastupnika potpredsjednika Doma Nenada Stazića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prvi amandman na članak 17 prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2.
Na članak 71 prihvaća se.
Amandman broj 3
Na članak 72 prihvaća se.
Hvala lijepo. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo o konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 102 glasa za, jednim glasom protiv i 2 suzdržana glasa donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vodama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sada bismo prešli na sljedeću točku: - Konačni prijedlog Zakona o kritičnim infrastrukturama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 324; Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ste primili. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Evelin Tonković.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Nacionalne kritične infrastrukture su sustavi mreže i objekti od nacionalne važnosti čiji prekid djelovanja ili prekid isporuke roba i usluga može imati ozbiljne posljedice na nacionalnu sigurnost, zdravlje i živote ljudi, imovinu, okoliš, sigurnost i ekonomsku stabilnost i neprekidno funkcioniranje vlasti. Europske kritične infrastrukture su mreže i sustavu od značenja za najmanje dvije države članice ili jednu državu članicu ako se nalaze na teritoriju druge države. Zbog svega navedenog cilj je ovim zakonom osigurati djelovanje kritičnih infrastruktura u svim uvjetima, odnosno osigurati njihov brzi oporavak i djelovanje nakon što do nekog izvanrednog događaja dođe. Čime se osigurava i otpornost zajednice za sva štetna, na sva štetna djelovanja. Europska unija traži da se te kritične infrastrukture jednim planom štite od svih vrsti prijetnji i rizika od prirodnih nepogoda do industrijskih djelovanja te zlonamjernog djelovanja uključivo i terorizma. Da bi se to postiglo potrebno je osigurati i njihovu zaštitu u kojoj moraju biti uključeni Vlada, sva središnja tijela državne uprave te vlasnici i upravitelji kritičnih infrastruktura svatko u okvirima svojih nadležnosti. Područje kritičnih infrastruktura se u posljednjih 10-ak godina normativno regulira u cijelom svijetu. Od 2002. godine postoji međunarodna norma u okviru NATO-a te ona vrijedi za Republiku Hrvatsku, ali pitanje nacionalnih kritičnih infrastruktura, njihovo određivanje, zašto u Republici Hrvatskoj nije do sada bilo propisano. EU je 2008. godine donijelo Direktivu 2008. 114 EZ od 8. prosinca 2008. godine o određivanju i imenovanju kritičnih infrastruktura u Europi i procjeni potrebe da se unaprijedi njihova zaštita kojom je regulirano pitanje europskih kritičnih infrastruktura a države članice nadležne su da same reguliraju pitanje nacionalnih kritičnih infrastruktura. Direktiva se primjenjuje od 12. siječnja 2011. godine. Republika Hrvatska mora u svoje zakonodavstvo primijeniti spomenutu direktivu i primijeniti je do pristupanja u punopravno članstvo u Europskoj Uniji. Istovremeno potrebno je regulirati pitanje nacionalnih kritičnih infrastruktura jer se europske kritične infrastrukture u pravilu identificiraju, određuju i štite na isti način kao i nacionalne kritične infrastrukture pa je to normativno definiranje i preduvjet primjene EU direktive. Europske kritične infrastrukture Vlada Republike Hrvatske će moći određivati na prijedlog zainteresiranih članica nakon što Republika Hrvatska postane punopravna članica. Ovim Zakonom se ovlašćuje Vlada Republike Hrvatske da određuje sektore kritičnih infrastruktura te na prijedlog središnjih tijela državne uprave odlučuje o određivanju pojedinih kritičnih infrastruktura. Kao što je rečeno, cilj je osigurati zaštitu i djelovanje kritičnih infrastruktura u svim uvjetima čime se ostvaruju preduvjeti i za funkcioniranje gospodarstva i društva u cjelini. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a i kolegica Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjenici ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je kao što je već uvodno kolega rekao Prijedlog zakona o kritičnim infrastrukturama koji je neophodan alat u podizanju razine sigurnosti države. Broj katastrofa zabrinjavajuće raste iz godine u godinu, kako svojom učestalošću tako i intenzitetom. Sjetimo se samo Černobila iz 86 godine, zatim napada na Svjetski trgovački centar u New Yorku iz 2011., eksplozije naftnih platformi u Meksičkom zaljevu 2010. Fukushima iz 2011. i brojne druge. Dokazano je da smanjenje rizika od katastrofa ima velik pozitivan omjer između koštanja i koristi. Provedene studije pokazale su da svaki dolar uložen u prevenciju podrazumijeva od 2 do 4 dolara potrebnih za sanaciju, a bolja pripremljenost i prevencija postiže se upravljanjem rizicima. Državna uprava za zaštitu i spašavanje izradila je dokument pod nazivom "Procjena ugroženosti Republike Hrvatske od prirodnih i tehničko-tehnoloških katastrofa i velikih nesreća" koji sadrži popis svih potencijalnih prirodnih katastrofa i posljedica koje bi one mogle biti za hrvatske građane. Procijenjeno je da su najveće prijetnje za Republiku Hrvatsku potresi i poplave, zatim blizina NE Krško kao potencijalna opasnost te opasnost od mina i opasnost od terorističkih napada. U dokumentu se također analizira i spremnost hrvatskog sigurnosnog sustava da odgovori na te prijetnje. Meta terorističkih napada u pravilu je kritična državna infrastruktura što podrazumijeva energetsku infrastrukturu, komunikacije, bolnice, sustave javne vodoopskrbe, zračne luke, prometnice, željeznice, zgrade državnih i lokalnih institucija pa je stoga neophodno definirati tu kritičnu infrastrukturu i procijeniti potrebu njezine zaštite. Europska unija kritične infrastrukture definira kao materijalne i informacijske resurse, uređaje, mreže, usluge i imovinu koju u slučaju ometanja ili uništenja imaju značajan negativan utjecaj na zdravlje, sigurnost, zaštitu i ekonomsku dobrobit građane te učinkovito funkcioniranje vlada država Europske unije. Zaštita kritične infrastrukture jedan je od ključnih prioriteta Europske unije pa je pokrenut europski program za zaštitu kritične infrastrukture s naglaskom na identifikaciji i imenovanju te infrastrukture, kao i procjeni potreba za poboljšanje zaštite. Sukladno tome, kao što je već spomenuto, 2008. godine donesena je Direktiva 2008/114/EZ o određivanju i imenovanju kritičnih infrastruktura u Europi i o procjeni potrebe da se unaprijedi njihova zaštita kojom je regulirano pitanje europskih kritičnih infrastruktura,a države članice nadležne su da same reguliraju pitanja nacionalnih kritičnih infrastruktura. Direktiva se primjenjuje od 12. siječnja 2011. godine, a Republika Hrvatska direktivu mora prenijeti u svoje zakonodavstvo i primijeniti je do pristupanja u punopravno članstvo Europske unije. Ovaj zakon stvara normativni okvir za definiranje kritičnih infrastruktura, njihovo upravljanje te izradu analize rizika. Kao središnje tijelo i nacionalna kontaktna točka određuje se Državni ured za zaštitu i spašavanje. Središnje tijelo donijet će u roku od 6 mjeseci Pravilnik o metodologiji za izradu analize rizika poslovanja kritičnih infrastruktura, a vlasnici kritičnih infrastruktura dužni su izraditi analizu rizika i sigurnosni plan koji obuhvaća mjere zaštite i osiguranja nastavka poslovanja. Ovaj zakon važna je karika u jačanju lanca sigurnosti jer omogućava bazu podataka neophodnu za upravljanje rizicima. Svi ćemo se složiti da je sigurnost neprocjenjiva, kako za sve hrvatske građane tako i za promociju Hrvatske kao sigurne turističke destinacije. U brojnim istraživanjima konkurentnosti naše zemlje na svjetskom turističkom tržištu sigurnost je jedan od ključnih faktora i to svakako trebamo sačuvati. U cilju aktualizacije tog problema u znanstvenim i stručnim krugovima, kao i u široj javnosti pohvalno je održavanje godišnje konferencije Hrvatske platforme za smanjenje rizika od katastrofa koja se u organizaciji Državne uprave za zaštitu i spašavanje održava redovito od 2009. godine. I na kraju želim reći da je Zakon o kritičnim infrastrukturama neophodan alat u povećanju sigurnosti Republike Hrvatske i klub SDP-a podržat će ga. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Marijan Škvarić.
Poštovana gospođo potpredsjednice Sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Tijekom predlaganja i Prijedloga zakona o kritičnim infrastrukturama možemo konstatirati da kritične nacionalne infrastrukture su sustavi mreže i objekti od nacionalne važnosti čiji prekid djelovanja ili prekid isporuka robe ili usluga može imati ozbiljne posljedice na nacionalnu sigurnost, zdravlje i život ljudi, imovinu i okoliš, sigurnost i ekonomsku stabilnost i neprekidno funkcioniranje vlasti. Kritične infrastrukture u Republici Hrvatskoj dosad nisu definirane niti je procijenjena potreba njihove zaštite i osiguranja kontinuiranog djelovanja u Republici Hrvatskoj u svim, a osobito u izvanrednim situacijama što je posebni naglasak. Stoga se ovim zakonom u zakonodavstvo Republike Hrvatske preuzima pravna stečevina Europske unije sadržana u direktivi vijeća. Ovim zakonom također stvorit će se normativni okvir za definiranje kritičnih infrastruktura čime se želi podići razina sigurnosti djelovanja kritičnih infrastruktura. Također ovim zakonom uređuju se prava, ovlasti i obveze Vlade Republike Hrvatske i središnjih tijela državne uprave, ovlasti, prava i obveze vlasnika i upravitelja kritičnih infrastruktura u identifikaciji, određivanju i zaštiti nacionalnih kritičnih infrastruktura te osiguranje njihovog neprekidnog djelovanja. Zakon će se na nacionalnoj razini definirati kao način određivanja i zaštite kritičnih infrastruktura te zatim osigurati zaštitu i kontinuirano djelovanje europskih kritičnih infrastruktura. Da je to dosta široki dio djelovanja govori i definira sektori koji čine nacionalne kritične infrastrukture. Oni su posebni dati naglasku na energetici, komunikaciji, informacijskoj tehnologiji, prometu, zdravstvu, vodnom gospodarstvu, hrani, financijama, proizvodnji, skladištenju i prijevozu opasnih tvari, javne službe i nacionalni spomenici i vrijednosti. To skoro obuhvaća cijeli sukus djelovanja društvenog segmenta, ali naravno i pored navedenog segmenta i odluci Vlade Republike Hrvatske može se odrediti i druge kritične infrastrukture i također iz drugih sektora. Kriteriji koji služe za određivanje pojedine mreže sustava i objekata nacionalnom kritičnom infrastrukturom predstavljaju klasificirani podatak i označavaju se odgovarajućim stupnjem tajnosti sukladno posebnim propisima o tajnosti podataka. Vlasnici i upravitelji kritične infrastrukture dužni su donijeti sigurnosni plan uz pribavljenu prethodnu suglasnost Središnjeg tijela državne uprave u cilju i djelokrugu kritična infrastruktura. U procesu izdvajanja suglasnosti nadležna Središnja tijela državne uprave dužna su u suradnji sa nadležnim regulatornim agencijama utvrditi da li je sigurnosni plan izrađen uz poštovanje međusektorskih i sektorskih mjerila. Naravno sigurnosni plan vlasnika i upravitelja kritičnih infrastruktura dio je poslovnog plana pravne osobe i nije javno dostupan. Europske kritične infrastrukture su infrastrukture koje su od interesa za najmanje dvije članice države ili jednu članicu državnu a nalazi se na teritoriju druge države članice. Podaci koji su vezani uz određivanje pojedine kritične infrastrukture europskom kritičnom infrastrukturnom predstavljaju klasificirani podatak i označavaju se opet odgovarajućim stupnjem tajnosti a kriterije za određivanje stupnjeva tajnosti tih podataka propisuje odlukom Vlada Republike Hrvatske. Europske kritične infrastrukture na području Republike Hrvatske štite se na isti način kao i nacionalne kritične infrastrukture osim ako je odredbama EU to pitanje i drugačije uređeno. Naravno nad svakim ovim zakonom naravno i određivanju djelovanja treba biti i nadzor, odnosno inspekcijski nadzor. Nad provedbom ovog zakona kod vlasnika upravitelja kritičnih infrastruktura provode Središnja tijela državne uprave u čijem su djelokrugu pojedine kritične infrastrukture te nadležne regulatorne agencije. Ako tijekom inspekcijskog nadzora inspektor utvrdi da nije ovlašten izravno postupati odmah će izvijestiti nadležno Središnje tijelo državne uprave ili regulatornu agenciju, te zatražiti pokretanje postupka i poduzimanje mjera u skladu sa posebnim propisima. Središnja tijela državne uprave dužna su u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona predložiti Vladi Republike Hrvatske kritične infrastrukture iz sektora, iz njihovog djelokruga i razinu njihove kritičnosti. S obzirom da se ovim zakonom u zakonodavstvu Republike Hrvatske preuzima pravna stečevina EU sadržana u direktivi Vijeća također što u okviru ovog zakona ono što smo već i naglasili na početku sigurnost je ono što nama najviše može biti interes klub Hrvatske narodne stranke podržava donošenje prijedloga zakona. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici, gospodo pomoćnici i zamjenici ministra. Pred nama je znači s jedne strane novi zakon kako se najavilo o kritičnim infrastrukturama i u tom smislu donosimo jedan zakon sukladno onome kako se trebamo ponašati u EU, ali bilo bi krivo misliti da mi nismo do sada vodili računa o objektima od posebnog nacionalnog interesa i njihovoj zaštiti. Prema tome, ovaj zakon se zbiva u jednome novom kontekstu i dobro je da je tako artikuliran da imamo na jednom mjestu vođenje računa o toj nacionalnoj i u buduće nacionalnoj informacijskoj, infrastrukturi ali i europskoj kritičnoj infrastrukturi koja prelazi ili u koju Hrvatska participira. Nekoliko primjedba koje se može reći na ovaj zakon. Prvo predlagatelj pretpostavlja da neće biti nikakvih troškova. To naprosto nije realno zato što već za izradu analize rizika i mogućih scenarija, prijetnji kako bi se odredila, predvidjela ranjivost odnosno spriječili gubitci već sama ta analiza rizika pretpostavlja određeni trošak. S druge strane zakon predviđa da u svim ovim infrastrukturama, odnosno svim tim strukturama se predvide sigurnosni koordinatori. Prema tome, i to je jedna djelatnost koja će zahtijevati i dodatne troškove jer pretpostavljam da nismo na tom, ne stojimo na tom stajalištu da postoje ljudi koji ništa ne rade, pa sad ćemo ih zaposliti na dodatnim poslovima da bi nešto radili. I u tom smislu mislim da treba biti racionalniji i kod ovakvih zakona predvidjeti troškove. Imate nešto što već sada se zna da postoji, odnosno da ne postoji. Ovdje se govori o terorizmu, terorističkim napadima. Ono što se koristi, a dio je onda i ove kritične infrastrukture jesu kompjuterske mreže, ta kibernetička ili kako već informatička infrastruktura. Mi nemamo centar za praćenje toga kao što su već druge zemlje to formirale, pa prema tome informiranje takvoga jednog centra koji vjerojatno nećemo moći izbjeći pretpostavlja određeni trošak. Međutim, htio bih ovdje upozoriti još na nekoliko stvari koje su rečene i na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. U zakonu, ovom prijedlogu zakona u točci 6. je predviđeno da će ovi koordinatori, nadležno tijelo, znači državna uprava, nadležna državna uprava izvijestiti jednom godišnje Vladu o stanju kritične infrastrukture. Predviđeno je u članku 17. da će Vlada izvješćivati Europsku komisiju, odnosno partnere u Europi o onim dijelovima koji se odnose na europsku kritičnu infrastrukturu, a nije predviđeno da bilo tko o toj kritičnoj infrastrukturi izvješćuje Hrvatski sabor, odnosno nadležni odbor Hrvatskog sabora. Zato je meni drago što ovdje mogu reći što je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost usvojio amandman kojim se predlaže da se u točci 6. ovoga zakona u stavku 2. gdje se govori da o Izvješću Vladi RH da se iza toga doda i amandmanom je predloženo i formulacija da se izvješće podnosi i Odboru Hrvatskog sabora nadležnog za nacionalnu sigurnost. U tom smislu to samo znači jačati poziciju i ulogu Hrvatskog sabora u svemu ovome. Postoji još jedna dimenzija koja je po mom mišljenju ovdje dosta slabo zastupljena. Već je kolega mislim govorio prethodno da se radi o podacima koji se, o informacijskoj sigurnosti, o zaštićenim podacima i u tom smislu mislim da bi trebalo neke članke dopuniti. Naime, u članku 13. stavak 2. on glasi ovako: "Sigurnosni plan vlasnika upravitelja kritičnih infrastruktura dio je poslovnog plana pravne osobe i nije javno dostupan." Međutim, zbog svega ostalog trebalo bi dalje nastaviti i reći dijelovi i podaci sigurnosnog plana čije bi otkrivanje moglo omogućiti nanošenje ozbiljnih posljedica na nacionalnu sigurnost, zdravlje i živote ljudi podliježu pravilima informacijske sigurnosti. Jer ovo prvo ne implicira i ovu drugu odredbu. Inače, isto tako u članku 14. koji govori da Središnja državna tijela uprave određuju sigurnosnog koordinatora za kritičnu infrastrukturu i kasnije isto tako vlasnici upravitelji kritičnih infrastruktura dužni su odrediti sigurnosnog koordinatora za tu infrastrukturu trebalo bi dodati dva nova članka pa precizirati. Sigurnosni koordinator iz stavka 2. ovog članka predlaže, organizira, nadzire stanje povjerljivosti i cjelovitosti i raspoloživosti podataka primjenom propisanih mjera iz standarda informacijske sigurnosti i sudjeluje u izvanrednim i redovnim preispitivanjima sigurnosnih planova sukladno člancima 13. stavak 4. ovog zakona. Jednom godišnje podnosi izvješće središnjim tijelima državne uprave i vlasniku upravitelju u čijem je djelokrugu kritična infrastruktura o stanju i provedbi sigurnosnih mjera i postupaka predlaže dopune. Naime, radi se o nečemu što znam, što je nedostatak onda nekih drugih pravilnika ili zakona bolje rečeno, a to je ni u ovom zakonu se ne zna tko vrši nadzor nad zaštitom tajnosti podataka i zaštitom na sigurnost informacijskih sustava. To bi trebao biti po mom mišljenju Ured vijeća za nacionalnu sigurnost i Zavod za sigurnost informacijskih sustava. Oni u svojim djelokruzima kako je definirana njihova nadležnost nisu nužno sve dotle dok se ne definira što je sve dio ove nacionalne kritične infrastrukture nisu nužno nadležni za to. I zato bi trebalo i taj segment, odnosno njihove ovlasti protegnuti, definirati i ovim zakonom. U tom smislu mislim da bi trebalo usvojiti ove amandmane koji jedan već jeste pred vama u ime Odbora za unutarnju politiku i nacionalu sigurnost, drugi će biti, ja sam isto predložio neke amandmane. Mislim da bi ih trebalo razmotriti i usvojiti. Evo, u tom kontekstu mislim da će i HDZ prihvatiti, odnosno podržati prijedlog ovoga zakona. Hvala najljepša.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a kolega Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra. Utvrđivanje nacionalnih kritičnih infrastruktura u smislu sigurnosti građana i građanki ali i same RH u cjelini za klub HDSSB-a je jedno važno prije svega nacionalno sigurnosno pitanje i ne samo preuzimanje obveze europske Direktive iz 2008. godine u nacionalni sustav RH nego i obveza zaštite državnih interesa RH. Čuli smo u prethodnom izlaganju da je postojalo s obzirom na naše obveze u NATO-u dosadašnji okvir koji nije bio normativno utvrđen kao što se to predlaže u ovom prijedlogu zakona da ne ispadne da nismo mi bili u sigurnosnom okruženju sigurni kao država, bez obzira na naše obveze preuzimanja direktiva EU. Imajući u vidu koji sve sektori spadaju u moguće kritične infrastrukture od energetike, komunikacijske i informacijske tehnologije, prometa, zdravstva, vodnog gospodarstva, hrane, financija, proizvodnje, javnih službi dovodi se u pitanje i razmatranje važnosti predmetne problematike. Prije svega podržat ćemo zakon, podržat ćemo i prihvatiti amandman koji se tiče da se zakonom uvede i obveza da se o problematici i stanju jednom godišnje izvještava i saborski Odbor za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku jer ipak Hrvatski sabor treba biti obaviješten o ovim pitanjima. A isto tako podržat ćemo amandman koji se tiče sigurnosnih koordinatora s obzirom na predloženi amandman i rješavanje ove problematike. Isto tako prijedlog da se ljudi koji će nadzirati, vršiti kontrolu nad kritičnim infrastrukturama podliježu pravilima informacijske sigurnosti sigurno je da treba provesti sigurnosne provjere na ljudima koji će imati mogućnost ulaziti u određene podatke koji imaju oznaku bilo poslovne tajne, bilo državne tajne, osobe koje će imati šifre za ulazak u pojedine sustave bilo informacijske, bilo sustave koji mogu ulaziti u energetske sustave, vodne sustave i slično. Trebaju dakle, proći one stroge kontrole, sigurnosne provjere jer ipak se radi o nacionalnoj sigurnosti i o mogućnosti ugrožavanja te iste nacionalne sigurnosti. Dakle, problematika je koja može izazvati i ljudske gubitke, gospodarske gubitke i različit utjecaj na javnost, treba posebno dakle razmatrati u smislu provjere osoba koje će voditi nadzor nad ovim pitanjima. Što se tiče, dakle naših obveza kao punopravne članice EU od 1.7. je to prihvaćanje direktiva koje su ovo pitanje riješile na drugačiji način, a isto tako i nacionalnim državama se ostavlja mogućnost da u svom zakonodavnom prostoru, normativnom uređenju i same odrede pojedine elemente određivanja kritičnih infrastruktura, značenje njihove kontrole i zaštite. I smatramo dakle da je to u ovom zakonskom prijedlogu dobro preloženo. Ovo je prvi puta da se ovaj normativni okvir i ovaj zakon na ovakav način predlaže, no međutim treba voditi računa i o ovim prijedlozima koji su došli u raspravama, dakle da se i proširi to pitanje sigurnosti na one elemente koji mogu eventualno ugroziti tu nacionalnu sigurnost. Što se tiče utvrđivanja europskih kritičnih infrastruktura, to će biti naša obveza, dakle tiče se RH i zemalja u našem okruženju, kada se tiče i RH i još jedne članice EU, dakle to je sve ono što je predviđeno europskom direktivnom i koja je naša obveza i koju moramo implementirati u naš zakon. Kratko, dakle mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona i podržat ćemo amandmane koji su dani na tekst ovoga zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, odnosno zamjenici ministara. Evo, ja se nadam da je, da neće biti klubova, jasno ni pojedinaca u Hrvatskom saboru koji će dignuti ruku protiv ovog zakonskog prijedloga o kritičnim infrastrukturama koji nosi oznaku E, dakle europski i dolazi po hitnom postupku s obzirom da je vrijeme ulaska u EU, odnosno da je pijesak iscurio i da evo, za 2 mjeseca smo tu. Nadam se da je ovaj zakon, zaista da ćemo ga shvatiti ozbiljno, ne onako kako je na bombaški napad na prugu u Podsusedu i autobusno stajalište, premijer izjavio da je eto nova godina počela veselo. Dakle, ovo je ozbiljna stvar i ozbiljan zakon koji je zapravo napisan i koji je sročen tako da poštuje direktive EU i da brine i o nacionalnoj sigurnosti, dakle nacionalnoj Hrvatskoj, ali i o sigurnosti u svom okruženju. Jasno da se to odnosi na infrastrukturu koja je, da kažem ranjiva, u kojoj je moguće doći do eventualnih prirodnih katastrofa ili pak terorističkih napada počevši od terorističkih napada kao što ih vidimo u širem okruženju, prije svega dakle od Amerike pa nadalje, Iraka i Azije, ostatka dakle Azije. Ali mi imao također već sada gotovo prepoznatljive infrastrukturne objekte i mrežu koja je vrlo ranjiva, a povezuje upravo ovako kako to po definiciji kažu dvije, najmanje dvije članice EU. Pa imao plinovod, imamo naftovod, imamo most na rijeci Dravi prema, mostove prema Mađarskoj koja je također članica EU, ali također i infrastrukturu koja je povezana i sa drugim državama koje nisu ili neće biti još zadugo članice EU, jer smo mi ipak da kažem rubno područje EU prema ostalim, prema zemljama tzv. zapadnog balkana kako to vole Englezi reći u Europi. Iako taj termin je novotvorevina i ne bih o njoj sada govorio. Dakle, ono što je rečeno već ovdje, da su i minska područja, nuklearna elektrana Krško, poplave koje, dakle rijeka Drava izvire u Italiji, teče kroz Austriju, Mađarsku, Hrvatsku, dakle granična je rijeka nekoliko država EU, zatim komunikacije osobito ovo što je gospodin, o čemu je govorio profesor Tuđman, dakle informatička infrastruktura koja također može biti ranjiva. I svjesni smo i svjedoci smo čak upada na, da kažem u mrežu ovih informatičkih sustava i s obzirom na to da je tome tako potrebno je zaista razmisliti o tome da ova definicija, da nisu potrebna dodatna sredstva u proračunu, a znamo da će trebati zaposliti i provjerene i iskusne, dakle sigurnosne koordinatore gotovo u svakom području od ovih navedenih i narečenih područja u infrastrukturi. Dakle, samom tom činjenicom potrebe zaposlenja takvih ljudi, provjerenih, vrsnih, iskusnih i obučenih u tom smislu iziskuje sasvim sigurno dodatna sredstva u državnom proračunu. Ono što u samom tekstu u ocjeni stanja, me malo ovako da kažem malo čudi, kaže ovako u ocjeni stanja i osnovnim pitanjima: "Direktiva se primjenjuje u državama članicama, pardon, ovim zakonom stvorit će se normativni okvir za definiranje kritičnih infrastruktura čime će se podići razina sigurnosti i djelovanja kritičkih infrastruktura." Dakle, samim definiranjem što je to kritična infrastruktura neće se podići razina sigurnosti djelovanja kritičnih infrastruktura. Upravo ovim što je propisano u daljnjim člancima ovoga zakona, dakle angažiranjem i sigurnosnih koordinatora, i podizanjem državne uprave za sigurnost i spašavanje na viši nivo, i predviđanjem svih mogućnosti koje se mogu dogoditi upravo u svezi djelovanja na kritične infrastrukture. U svakom slučaju zakon treba podržati uz prihvaćanje i onoga amandmana koje je odbor predložio ali je dobro za razmisliti o onome što je profesor Tuđman rekao da se imenuju i odgovorne osobe koje će vršiti nadzor ili kontrolu onih koji će biti sigurnosni koordinatori u promatranju prijetnji kritičnoj infrastrukturi. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. U prijedlogu zakona glasat ćemo naknado.
Konačni prijedlog zakona o kritičnim infrastrukturama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 324. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za unutrašnju politiku i nacionalnu sigurnost i poštovani zastupnik Miroslav Tuđman. Molim zamjenika ministra unutrašnjih poslova gospodina Evelina Tonkovića da se izjasni o amandmanima. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost.
Hvala predsjedniče Sabora. Amandman na članak 6. stavak 2. Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora Vlada prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana, amandman broj 1 na članak 13.
Stavak 2. Vlada ne prihvaća i to, ako dozvolite kratko obrazloženje, i to iz razloga što postupanje sa osjetljivim podacima o nacionalnoj i europskoj kritičnoj infrastrukturi je propisano člankom 19. prijedloga zakona.
Hvala lijepa. Molim očitovanje poštovanog zastupnika Miroslava Tuđman….
U ovom članku 13. kaže se nešto drugo, kaže se da podaci sad nisu javno dostupni, prema tome to ne pretpostavlja klasifikaciju podataka već se može podvesti pod poslovnu tajnu što nije dostatno da bi se štitili kao klasificirani podaci. Prema tome, to ste jedna onda mutna masa, zakon je u tome nedorečen, a ono što se kasnije odnosi ne definira ovaj stav tako da molim glasanje o ovom prijedlogu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 2 na članak 14. poštovanog zastupnika.
Vlada također ne prihvaća ovaj amandman. Ako dozvolite kratko obrazloženje, prijedlogom zakona definiraju se obveze središnjeg tijela državne uprave i regulatorne agencije o definiranju i određivanju nacionalnih i europskih kritičnih infrastruktura te njihovu zaštitu. Opseg tih posla znatno nadilazi opseg poslova sigurnosnog koordinatora i u središnjem tijelu državne uprave kao i kod vlasnika upravitelja kritičnih infrastruktura te uključujući veći broj zaposlenika. Ponovo se napominje da pitanje sigurnosne provjere je regulirano člankom 19. prijedloga navedenog zakona.
Hvala lijepa. Molim očitovanje podnositelja amandmana poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala najljepša gospodine predsjedniče. Opet se radi o tome da znači ne definira zakon, klasificiranje tih podataka ne određuje tko će vršiti nadzor nad time, a neuvrštavanje ovakve odredbe ne može se onda dovesti u vezu sa Uredom vijeća za nacionalnu sigurnost i sa Zavodom za zaštitu informacijskih sustava kako bi se i njih onda obvezalo da vrši nadzor nad ovim podacima. Prema tome, bez ovakve odredbe naprosto zakon neće biti funkcionalan, neće se moći ovo provoditi. Molim glasanje o tom.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2. poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Time smo iscrpili listu amandmana. Molim da se izjasnimo tko je za konačni prijedlog zakona? Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o kritičnim infrastrukturama u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Molim sljedeći.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijsko-sigurnosno koordinacijskog centra, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 294 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj obrazložiti? Da. Zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Evelin Tonković.
Hvala potpredsjednice Sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Vlada RH na sjednici održanoj dana 4.listopada 2012.godine donijela Odluku o pokretanju postupka za sklapanje sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijsko-sigurnosnog koordinacijskog centra. MUP RH sudjelovalo je u aktivnostima provedbe strategije EU za Dunavsku regiju tzv. Dunavska strategija koja je prepoznata kao strateški značajna za RH. Međunarodna policijska suradnja sa zemljama u Dunavskoj regiji provodi se i kroz zajednički IPA projekt pod nazivom suradnja policije u prekograničnom području Dunava na granici RH i Mađarske. Svrha ovog projekta je bila jačanje prekogranične suradnje u svrhu unapređivanja i pojednostavljivanja postupaka granične kontrole na Dunavu. Projekt se sastoji od tri komponente. Jedna od njih je bila i osnivanje zajedničkog centra za razmjene informacija, smješteno u prostornijima, odnosno prostorima. Riječ je o graničnom prijelazu u Mohaču u Mađarskoj. Druge dvije komponente su bile provedba zajedničkih riječnih ophodnji na Dunavu i poboljšanje postupaka granične kontrole uz korištenje riječnog informacijskog sustava. Uz pretpostavku kako će se inicijativi u nadolazećem razdoblju pridružiti ostale podunavske zemlje radi stvaranja formalnih pretpostavki za uspješnu realizaciju navedenog Mađarska strana je inicirala sklapanje sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske u radu Dunavskog policijsko-sigurnosno koordinacijskog centra čijim je sklapanjem uspostavljen još jedan mehanizam koji pridonosi produbljivanju međusobne suradnje u području unapređivanja i pojednostavljivanja postupaka granične kontrole na Dunavu. Ovaj sporazum su dana 11.listopada u Matrizu potpisali za Vladu RH pomoćnik ministra unutarnjih poslova RH gospodin Nebojša Kirigin a za Vladu RH ministar unutarnjih poslova RH Mađarske Sandor Pinter. Zahtjevi za dostavu podataka koji se izravno odnose na osobe ili osobu vozila bilo kakve druge predmete, dokumente, vize ili slično u pravilu se žurno obrađuju. Međutim ako bi dostava tih podataka bila odbijena ili bi slična ova načelna suradnja bila ili bi mogla ugroziti interese ili opću sigurnost zemalja onda se ne to ide za žurnom dostavom i obradom tih podataka. Ovi podaci koji se razmjenjuju idu na standardiziranim obrascima koji su u svim drugim kontakt službama danas primjenjivi i centrima i točkama, policijskim centrima za razmjenu podataka i razmjena i zaštita tih podataka i informacija primjenjuju se sva pravila i svi standardi koji vrijede u EU. Ovim zakonom o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske u radu Dunavskog policijsko-sigurnosnog koordinacijskog centra sporazumom se potvrđuje kako bi njegove odredbe u smislu člana 140. Ustava Rh stupile na snagu i postale dio unutarnjeg pravnog poretka Rh. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu u ime Kluba HDZ-a kolega Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra, gospodo zamjenici, kolegice i kolege. Pa evo gospodin zamjenik ministra je više-manje rekao sve što je trebalo reć o prijedlogu zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske u radu dunavsko policijsko-sigurnosnog koordinacijskog centra. Odmah ću reć ispred kluba HDZ-a ovaj prijedlog zakona ćemo prihvatiti bez daljnjeg ulaženja u opravdanje hitnosti postupka jer sve ovo što je navedeno prijedlog Zakona je uvjerljivo i nužno da bi centar konačno krenuo sa svojim radom. Što se samog sporazuma tiče on zapravo kako je rečeno proizlazi u širem smislu iz zajedničkog IPA projekta suradnja policije prekograničnom području Dunava na granici Rh i Mađarske. On je dakle postavljen kroz tri osnovna elementa upravo osnivanja ovog centra za razmjenu informacija u Mohaču, provedba zajedničkih riječi o ophodnji na Dunavu i poboljšanje postupaka granične kontrole uz korištenje riječnog informacijskog sustava. Naglašavam da je temelj ovog zakona zapravo sporazum o radu centra. Dakle naglasak je na radu centra a sam centar je već uspostavljen u prosincu prošle godine čime je i završen regionalni IPA projekt suradnje policije dakle u prekograničnom području Dunava na hrvatsko-mađarskoj granici vrijedan 237 tisuća 480 eura i započet polovinom 2011. Koliko sam informiran isti je trebao već trebao počet s radom početkom ove godine pa evo ovo je krajnje vrijeme da se to organizira budući da je već polovina travnja odnosno već je kraj. Meni je osobno zanimljivo i pozitivno vidjeti kako se jedan element zajedničkog projekta formalizira kroz međudržavni sporazum. Tendencija sporazuma je uključiti i druge podunavske zemlje, a ono što je vrlo bitno da nas u ovoj fazi to ništa ne košta. I kako je rečeno novi centar nema nikakve predimenzionirane ingerencije koje bi bilo kako i u bilo kom smislu narušavale suverenitet država nego se svodi na razmjenu informacija, koordinaciju, podršku poslovima riječne i granične policije za strance te carinskih uprava i kontrola upravljanja katastrofama. Poznato je da pri ostvarivanju međunarodne suradnje na terenu je potrebno paziti da ne dođe do preuzimanja obveza koje nadilaze oblike suradnje predviđene međunarodnim ugovorom i vjerujem da ovdje to neće biti slučaj. A o suradnji naše zemlje sa susjednom Mađarskom da imamo preko stotinu zajedničkih projekata, naravno ne samo vezano za suradnju policije nego općenito kako IPA tako i nekim drugim regionalnim inicijativama i čak 136 međunarodnih ugovora i akata. Bitno je naglasiti da bi bilo uputno u smislu članka 11.stavak 1.ovog sporazuma nastojati koliko je god više moguće iz naše pozicije ostvariti pristup i drugim državama uzduž Dunava ovim sporazumom. U današnje vrijeme kada je sve postalo globalno pa tako i kriminal jednostavno nemoguće je ugroze svesti na lokalni značaj. Dakle jedino šira suradnja može pomoći adekvatno u njihovom suzbijanju. Nešto bih još mogao reći o potrebi bržeg kolanja informacija između policija susjednih zemalja, međutim nadam se da će puštanjem u rad ovog centra to jednostavno doći samo po sebi. Koliko je ovo bitno za EU budući da je riječ o jednoj od njenih vanjskih granica ne treba ni govoriti. Mislim da je o prilagodbama tom novom stanju u kojem naša granica dakle granica RH postaje zapravo granica EU odnosno postaje šengenski prostor govori strateški plan MUP-a 2012.-2014.koji nas upućuje ne to da će veći broj službenika granične policije koji rade na unutarnjoj granici biti raspoređen na vanjsku i to naglašava potrebu za razvojem suradnje sa članicama EU ali i državama u okruženju, nadasve u vidu jačanja institucionalnih i administrativnih kapaciteta kroz IPA projekte koristeći sve moguće tehničke pomoći kako bi preuzeli najbolju praksu država članica EU na području unutarnjih poslova i sve se to integrira u jedan prethodno započeti mozaik kojem treba osigurati daljnji kontinuitet. Dakle nadam se da će puštanjem u rad ovog centra svi ciljevi koji su time zacrtani doći do izražaja i da ćemo ukoliko bude nekih teškoća uspješno ih otkloniti kako bi napredovali … i Klub HDZ-a podržava ovaj zakon.
Hvala. U ime Kluba zastupnika nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Gospodine zamjeniče. Evo javila sam se kako bih u ime našega kluba još jednom barem podcrtala dvije činjenice vezano za raspravu o ovm prijedlogu zakona, prije svega činjenicu odlične međudržavne i međususjedske suradnje između RH i Mađarske i činjenice da je Hrvatska podunavska zemlja i da tu činjenicu pak možda do sada nismo dovoljno niti spominjali ali niti koristili. Kada govorim o dobrosusjedskim odnosima onda želim još jedanput budući da cijeli ovaj paket odluka koje donosimo ovih dana ide u susret 1.srpnju ove godine. želim podsjetiti da je upravo Mađarska predsjedavala EU u trenutku kada je Hrvatska snažno pokušavala završiti pregovore. Dakle prva polovica 2011.godine u trenutku kada je malo tko i u EU ali usudim se reći i u Hrvatskoj vjerojatno da ćemo mi pregovore završiti i da ćemo postati članica EU. Mađarska je kao predsjedateljica u tom trenutku davala i snažnu potporu ali i djelatnu potporu i podržavala naša nastojanja da posao u samom finišu koji je na trenutke zastrašujuće zapinjao zaista završimo. I ja vas podsjećam 25.lipnja 2011.u EU vijeću upravo su predsjednik Van Rompuy, predsjednik Barosso, predsjednik Vlade Republike Mađarske gospodin Orban sa mnom proglasili da je RH završila pregovore i da postaje ponosna članica EU. Dakle ovu prigodu i ovu govornicu koristim još jedanput kako bi mađarskim kolegama i prijateljima zahvalila na toj iskrenoj potpori ali i na pomoći. I vjerujem da će RH kada dođe na dnevni red europskog puta naših susjeda dakako kada ispune sve obveze i sve uvjete pokazati da smo jednako tako dobri, iskreni i otvoreni susjedi. Što se tiče samoga zakona i potvrđivanja ovoga sporazuma, da naravno da ga treba potvrditi. Moje pitanje jednako tako se odnosi budući da je ovaj sporazum potpisan u listopadu prošle godine jesmo li možda mogli prije donijeti odluku o ovome zakonu? Vjerojatno jesmo i naravno o trenutku kada počinje raditi centar budući da se u obrazloženju zakona naznačuje da će centar početi raditi početkom 2013.godine. Evo pa smo još malo u svibnju, prema tome pitanje se odnosi na brzinu odnosno na tajming u kojem će se sve sljedeće radnje odvijati. Svakako podržavamo naravno ono što je glavna intencija ovoga zakona, a to je zapravo borba protiv kriminala na različitim razinama. Jer kako god zemlje, susjedi moraju dobro surađivati u svim segmentima na svim razinama jer činjenica jest da kriminal organizirani kriminal uvijek nekako kao da ide korak brže, korak jače i hitrije. Prema tome, u tom smislu moramo biti dodatno odlučni. Na kraju još budući da se ovdje u obrazloženju zakona također govori o tome da nisu potrebna dodatna sredstva da bi se ovaj zakon proveo zapravo izražavam sumnju zato što mi se čini da svakako bez obzira što je prostor osiguran u Mohaču i sve ono što se u samom sporazumu vrlo jasno precizira ali mi se čini da ostvarenje tog velikog projekta koji nije nezahtjevan da će svakako tražiti i neka materijalna sredstva. Bilo bi ih dobro predvidjeti ako će biti potrebna, jer mislim da bi najgora stvar koja bi nam se mogla dogoditi da usred projekta nemamo novaca i da onda moramo čekati eventualni rebalans proračuna. U svakom slučaju potpora i još jedanput dokaz da smo zapravo de facto zaista članica EU jer ćemo vrlo brzo dakako govoriti o granici Republike Hrvatske sa našim susjedima, jugoistokom Europe kao granici EU. I na kraju pitanje koje nema veze sa ovom točkom, ali ima veze sa radom Ministarstva unutarnjih poslova. Naime, primijetila sam gledajući dnevni red da je ponovo Zakon o prekršajima o javnom redu i miru stavljen potpuno na sam kraj našega dnevnoga reda iz čega naravno budući da sam dugo godina u politici iščitavam da Vlada lagano ali sigurno odustaje od toga zakona. Zakon je donesen na sjednici Vlade Republike Hrvatske, pa bih voljela znati kakva je sudbina toga zakona. Ako je Vlada odustala od tog prijedloga, onda mislim da bi bilo jedino logično da ga sa dnevnog reda povuče, a ne da ga ovako držimo na samom dnu postavljajući pitanja što je s njim jer se radi o važnom zakonu, odnosno o predmetu koji zakon obrađuje. Evo gospodine zamjeniče možda do kraja rasprave možete odgovoriti na to pitanje. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Struja, dajte izolirajte ovaj mikrofon ili da ja sebe izoliram. Dakle, gospodine zamjeniče ministra i klub HDSSB-a će prihvatiti ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijsko-sigurnosnog koordinacijskog centra koji je evo pred nama i u konačnom obliku i po hitnom postupku. Sve po hitnom postupku kao '45. Dakle, radi se o radu hrvatske strane i sudjelovanju u radu Dunavskog policijsko-koordinacijskog centra i ne samo njega negoli i sudjelovanja u da kažem u dunavskim ophodnjama. Dakle, radi se o tom centru u Mohaču, baš u mjestu gdje je bila ona poznata bitka 1526. godine koliko se ja sjećam povijesti. I mislim da ukoliko hrvatski sudjeluju i Hrvati u radu toga centra onda sasvim sigurno to iziskuje i određena sredstva za taj rad. Iako kažem kao i moji kolege prethodnici piše da nije potreban nikakav financijski dodatak u proračunu Republike Hrvatske za rad. Točno je kako je rekao kolega Milas da je utrošeno 240000 otprilike eura za izgradnju toga centra negdje u luci u Mohaču. Vozio sam se kompom ili skelom preko Dunava u Mohaču pa znam točno i gdje je lociran taj centar. Međutim, moram ovdje navesti da je ovo samo jedan rekao bih od projekata, zajedničkih projekata Mađarske i Hrvatske, evo danas prijateljske zemlje. Doduše kada gledamo malo MOL i INA-u i nismo baš tako, ali ipak prijateljske zemlje gdje je iz pretpristupnih fondova prekogranične suradnje između Mađarske i Hrvatske poglavito Osječko-baranjska županija, ali i Vukovarsko-srijemska povučeno preko 100 milijuna eura dakle u zajedničke projekte, zajedničke projekte, dakle na našim granicama Baranja, Osječko-baranjska županija, Vukovarsko-srijemska i pokrajina Baranja u Mađarskoj. Također postoji Baranja kao pokrajina. On se naziva, dakle taj zajednički IPA projekt pod nazivom suradnja policije u prekograničnom području Dunava na granici Republike Hrvatske i Mađarske COPO. To u prijevodu mogli smo i prevesti to dakle koordinacija policije, je li tako? Koordinacija policije tako da se ne mučimo sa tim skraćenicama se odnosi na svrhu unapređenja, dakle policijske suradnje na području Dunava. No, s obzirom da se radi i ovdje napominje u samom tekstu pod osnovna pitanja koja se predlažu urediti zakonom i Dunavska strategija čiji smo mi potpisnici. Dakle, ta se Dunavska strategija ne odnosi samo na suradnju Mađarske i Hrvatske negoli i drugih dunavskih zemalja, onda moram reći ovdje da mi je žao što se takve mjere i takvi projekti, prekogranični projekti ne ostvaruju i sa nekim drugim zemljama. A moram napomenuti i to da iako ulazimo u Europsku uniju, iako smo nekakvim arbitražnim sporazumom kojega ja ocjenjujem negativnim, dakle i klub HDSSB-a, još uvijek imamo neriješen problem granice sa Republikom Srbijom na Dunavu, a i Srbija je uključena u tzv. Dunavsku strategiju. To nije pitanje Ministarstva unutarnjih poslova nego prije svega pitanje i Ministarstva vanjskih poslova i cjelokupne zapravo Vlade i odnosa Republike Hrvatske i Srbije, ali u okviru Dunavske strategije to će također doći na dnevni red, samo kada i u kojem obliku. Dobro je da sa Republikom Mađarskom imamo ili kako kažu Mađari Mađar orsag, imamo riješenu graničnu crtu, graničnu liniju i da nemamo takvih problema, ali Dunavska strategija kojom su obuhvaćene na inicijativu i prije svega Europske unije, dakle ne pripada samo Mađarska, Hrvatska, Srbija nego i Slovačka, Češka i Austrija, pa i BiH, dakle iako ne izlazi na Dunav. Dakle kad-tad doći će ovakav na dnevni red … i pitanje uređenja granične crte šarengradske ade i kendžije sa desetinama tisućama hektara na lijevoj obali Dunava. Što ćemo tada raspravljati i hoćemo li biti ovako pomirljivih tonova i hoće li nas biti ovako malo u tom trenutku kada o tome budemo raspravljali, to ćemo vidjeli. U svakom slučaju, o ovom zakonskom prijedlogu nemamo primjedbi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona izjasnit ćemo se kasnije.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijsko-sigurnosnog koordinacijskog centra, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 294. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasova za donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijskog sigurnosnog koordinacijskog centra u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o vodi za ljudsku potrošnju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 322 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja ocjenjuje da ne treba uvodno obrazložiti zakon. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu su klubovi. Klub SDP-a i kolega Peđa Grbin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine zamjeniče. Zakonom o vodi za ljudsku potrošnju prvenstveno se uređuju pitanja zdravstvene ispravnosti vode namijenjene ljudskoj potrošnji, odnosno sve vode koje u svojem izvornom stanju ili nakon obrade namijenjene za piće, kuhanje, pripremu hrane ili druge potrebe kućanstva, neovisno o njezinu porijeklu, odnosno neovisno o tome potječe li iz sustava javne vodoopskrbe iz cisterni ili iz boca, kao i one vode koja se rabi u proizvodnji hrane. Također, ovim se zakonom utvrđuju i tijela za provedbu zakona, obveze onih koji se bave opskrbom vode za ljudsku potrošnju, monitoring i drugo, a sve u cilju zaštite ljudskog zdravlja i osiguravanja zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju. Imajući u vidu značaj vode za život i zdravlje ljudi, kao i značaj zdrave i nezagađene vode kao jednog od naših najvrjednijih resursa, Klub zastupnika SDP-a podržava donošenje predloženog zakona. U tom kontekstu posebno izdvajamo zakonsku odredbu kojom se jasno i nedvosmisleno štite vodocrpilišta i vodoopskrbni sustavi koji moraju biti zaštićeni od svakog slučajnog ili namjernog onečišćavanja i svih drugih utjecaja koji mogu ugroziti zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju, ali i odredbu kojom se utvrđuje da se vodi ne smiju dodavati nikakve tvari osim onih koje zahtijevaju postupak obrade ili dezinfekcije. Također, zakonom se propisuje i da voda koja se koristi za ljudsku potrošnju mora ispunjavati zadane parametre u svakoj fazi dolaska do potrošača i to na mjestu potrošnje, na slavini cisterne, na mjestu punjenja u boce itd. Kako bi se takva zaštita provela ovim se zakonom propisuje donošenje pravilnika kojima su regulirani parametri za provjeru sukladnosti vode za ljudsku potrošnju te sanitarno-tehnički, higijenski i drugi uvjeti koje moraju ispunjavati vodoopskrbni objekti. Pravnim osobama koje se bave vodoopskrbom propisane su stroge mjere koje su dužne provoditi kako bi se osigurala deklarirana zaštita voda i zdravstvena ispravnost proizvoda koji na kraju dolazi do potrošača. Tako se propisuju obveze zaštite i održavanja vodoopskrbnih objekata, osiguranje da vodoopskrbni objekti udovoljavaju sanitarno-tehničkim i higijenskih uvjetima, dužni su uspostaviti HASAP sustav samokontrole zdravstvene ispravnosti vode, osigurati redovno uzorkovanje vode itd. Ono što je u tim obvezama posebno naglašeno je propisivanje mjera koje navedene pravne osobe moraju poduzeti u slučaju odstupanja od propisanih parametara, kao i obveza da nadležnom tijelu, odnosno osobama ovlaštenim za provođenje službenih kontrola omoguće uzimanje potrebnih količina uzoraka vode u svrhu provođenja monitoringa. No bez obzira na obvezu osoba koje se bave vodoopskrbom osiguravanje zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju, obveze Republike Hrvatske, županije i Grada Zagreba koji su u svrhu osiguranja takve ispravnosti dužni osigurati provedbu monitoringa vode namijenjene za ljudsku potrošnju. U tom monitoringu posebna je uloga namijenjena Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo koji će koordinirati provedbu monitoringa, koji će predlagati plan redovnog i revizijskog monitoringa i voditi bazu podataka o izvješćima itd. Također, a u cilju kvalitetnog obavještavanja onih kojima je voda namijenjena, dakle potrošača, predviđena je i obveza Ministarstva zdravlja da na adekvatan način objavljuje informacije o svim dozvoljenim odstupanjima, mjerama koje se poduzimaju i zdravstvenim rizicima vode za ljudsku potrošnju, uz dodatnu obvezu obavještavanja za nadležne zavode za javno zdravstvo. Ukratko, smatramo da se radi o kvalitetnom zakonu koji će zasigurno imati važnu ulogu u tome da se hrvatskim građanima osigura kvaliteta jednog od najvažnijih resursa kojih imamo, a to je voda. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica Sonja König.
Hvala lijepa poštovan potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, malobrojni kolegice i kolege. Voda je preduvjet za život i zdravlje ljudi, ali naravno samo ako je ona zdravstveno ispravna. Ovim zakonom to i uređujemo i klub HNS-a će podržati Prijedlog zakona o vodi za ljudsku potrošnju, glasat ćemo za. Glavni cilj direktive s kojom uređujemo, usklađujemo naše zakonodavstvo i donosimo ovaj zakon je osigurati da isporučena voda bude odgovarajuće kakvoće kako bi se spriječile bolesti, odnosno naravno zaštitilo ljudsko zdravlje od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku, namijenjene za našu potrošnju. Kao svojevrsno upozorenje da je potrebno mijenjati odnos prema vodi i aktivnije se uključiti u njezinu zaštitu UN je još davne 1992. proglasio 22. ožujka svjetskim danom voda, a kako prema podacima iz UN-a oko milijardu ljudi na zemlji nema stalan pristup ne zdravoj nego zdravstveno ispravnoj kako nas je danas više puta upozorila kolegica Sumrak vodi razdoblje od 2005. do 2015. godine proglašena je desetljećem vode pod geslom voda za život. Podaci Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo pokazuju da je opskrbljenost vodom za piće iz javnih vodoopskrbnih sustava na razini naše države oko 85%, a da oko 320000 stanovnika koristi vodu iz malih, nekontroliranih vodo opskrbnih sustava. Najmanji postotak opskrbljenosti ima Bjelovarsko-bilogorska županija oko 50%, a najveći Primorsko-goranska županija s gotovo 100% opskrbljenosti. Glavni ciljevi jedne od 12 direktiva za vodu EU s kojom usklađujemo naše zakonodavstvo su koristiti vodu tijekom života, tijekom cijelog našeg života bez opasnosti od štetnih učinaka na ljudsko zdravlje i osigurati da u vodi za piće nema mikro organizama, parazita i tvari opasnih za naše zdravstveno stanje. Nadam se da je to tako. Prema rezultatima laboratorijskih analiza prosječni broj uzoraka vode za piće koji ne zadovoljavaju sanitarne standarde iznosi oko 10% na razini Hrvatske, a među županijama postoje velike razlike u rezultatima kao i u broju godišnje pregledanih uzoraka. Najčešći uzrok kemijske neispravnosti odnosi se na fizikalna svojstva vode. Standardi vodoopskrbe stanovništva u Hrvatskoj još nisu u potpunosti uspostavljeni u slučaju nekih malih lokalnih vodovoda koji su izvan sustava javne vodoopskrbe i individualnih bunara ili zdenaca kako ih hoćete nazvati. Kako bi voda bila zdrava za piće mora ispunjavati određene zahtjeve vezane uz mikrobiologiju, kemiju, radio aktivnost, izgled i slično. Ovim prijedlogom zakona uređuje se tko, kako i kada utvrđuje kakvoću vode za ljudsku potrošnju. O rezultatima i mjerama koje se u vezi s tim poduzimaju Ministarstvo zdravlja na svojim Internet stranicama i drugim putem mora obavještavati, ima obavezu obavijestiti stanovnike naše zemlje, mora ih dakle informirati. Posebnu ulogu i zadaće prema ovom zakonskom prijedlogu ima Hrvatski zavod za javno zdravstvo koji koordinira provedbu praćenja zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju, vodi bazu svih podataka o provedenim monitorinzima i zapravo u svakom trenutku osigurava dostupnost informacija o stanju vode za ljudsku potrošnju. Obavezu savjetovanja stanovništva i dodatnog obavještavanja javnosti imaju i nadležni Zavodi za javno zdravstvo, a posebno kada se radi o zdravstvenim rizicima s naglaskom na neke, na osjetljive populacije, na osjetljivi dio našeg stanovništva. Pri provedbi ovog zakona Ministarstvo zdravlja mora surađivati sa Ministarstvom graditeljstva i prostornog uređenja, s Ministarstvom poljoprivrede i Hrvatskim vodama koje o rješenjima iz ovog zakona, a posebno o mjerenjima i zdravstvenoj ispravnosti vode izvješćuju Europsku komisiju. Europska komisija nam je inače na našem putu u europsku obitelj, a prilikom otvaranja poglavlja Zaštita potrošača i zdravlja poručila kako je u tim područjima za razliku od nekih drugih potrebno uložiti velike napore u njihovom napretku i to je točno. Mnogo smo kao država proteklih godina napravili, mnoge zakone i pravilnike donijeli ali u zaštiti okoliša i potrošača imamo još dosta posla. Ovim zakonom činimo korak naprijed u osiguranju zdravstvene ispravnosti vode, a time i u poboljšanju našeg zdravlja, a i u poboljšanju našeg okoliša. Primjenom europskih standarda zaštite potrošača omogućujemo da hrvatski potrošači uživaju jednaka prava kao i europski potrošači a što u ovom slučaju znači bolje informiranje i veći stupanj sigurnosti u kvaliteti i zdravstvenosti i zdravstvenoj ispravnosti vode. Iz činjenice da su svi oblici života i sve ljudske aktivnosti vezane uz vodu i njezinu ispravnost proizlazi i značaj dokumenata kojim se taj odnos uređuje, pa onda naravno i ovog zakona koji mi u klubu HNS-a smatramo izuzetno važnim za naše građane i za naše zdravlje. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa danas smo uistinu dosta toga čuli o vodi ali zasigurno voda za ljudsku potrošnju zavređuje posebno mjesto iako smo prije kratkog vremena obilježili Međunarodni dan voda 22. veljače što je rekla kolegica König čuli smo dosta informacija o vodi za ljudsku potrošnju, ali smo čuli i neke istinu velike nesrazmjere i nelogičnosti glede raspodjele ili dostupnosti te vode tako da evo onaj podatak da gotovo četvrtina svjetske populacije nema pristup zdravstveno ispravnoj ili nisu u mogućnosti koristiti takvu vodu. Isto i od onih omjera da sa najvećim zemljama sa najvećim standardom po 300 litara dnevno koriste po osobi do onih koji nemaju za mogućnost, mi smo isto u ovom donjem dijelu daleko od ovih visokih standarda. Naravno da voda mora zadovoljavati one parametre o kojima je govorio kolega Grbin, a mene su učili u vrijeme dok sam bio mali da voda mora biti bez boje, okusa i mirisa. I to je bio jedan način na koji su se evo u tim okolnostima davale upute. Danas su drugačija vremena i danas je to dakle odakle mora biti kvalitetan zakonski okvir. I u tom dijelu moramo reći da je to pokriveno i to s ovim Zakonom o hrani iz 2007. pa i pravilnikom onim koji je dopunjavan i Pravilnikom o zdravstvenoj ispravnosti vode za piće iz 2008. I u taj zakon su prenesene odredbe Direktive 83/98. Naravno, dolazi sad ovaj zakon koji će u svakom slučaju osnažiti i unaprijediti ovo prevažno područje i njime se uređuje dakle zdravstvena ispravnost vode za ljudsku potrošnju, nadležno tijelo za provedbu zakona, obveze pravnih osoba koje obavljaju opskrbu vodom za ljudsku potrošnju u RH, načini postupanja, izvještavanje, monitoring i dakle druge službene kontrole. Koje su to vode koje dolaze u obzir na koje se primjenjuju odredbe ovog zakona? Dakle, to su sve vode bez obzira na njihovo podrijetlo u prirodnom izvornom stanju ili nakon obrade, ako se koriste kao vode za ljudsku potrošnju ili u poslovanju s hranom, predmetima koje dolaze u dodir s hranom i predmetima opće upotrebe koje nisu. Dakle, od primjene ovih odredbi o zakonskom prijedlogu izuzeta je voda namijenjena za medicinske svrhe, prirodna mineralna voda, prirodna izvorska voda ili stolna voda koje su uređene posebnim propisima osim u dijelu kad se ti propisi pozivaju na odredbe ovog zakona. Dakle, sve je rečeno i koje su možda glavne karakteristike na koje je potrebito još skrenuti pozornost. Dakle, zakonskim se prijedlogom propisuje donošenje pravilnika kojima se reguliraju parametri za provjeru sukladnosti vode za ljudsku potrošnju te sanitarno tehnički, higijenski i drugi uvjeti koje moraju ispunjavati vodoopskrbni objekti. Isto tako utvrđuje se obveza pravnih osoba koje obavljaju djelatnost javne opskrbe s posebnim naglaskom na propisivanje mjera koje navedene pravne osobe moraju poduzeti u slučaju odstupanja od propisanih parametara. Posebno mjesto, dakle čuli smo već od prethodnika ima Zavod za javno zdravstvo, imalo je i dosada i u tom dijelu možda ne bi trebalo posebno govoriti. Ali naravno i obveza Ministarstva zdravlja da dakle izvještava u slučaju kriznih situacija na svojim stranicama i putem sredstava priopćavanja i poglavito sa na neki način naglaskom na rizičnu populaciju. Dakle, sve je to ono kvalitetno i dobro koje će ovo prevažno područje na neki način ojačati i osnažiti i u tom smislu klub HDZ-a nema primjedbi i podržat će. Ali, dužan sam možda reći nekoliko riječi ovdje kad sam govorio o onim nelogičnostima raspodjele vode za ljudsku potrošnju u svijetu, ali i na neke naše karakteristike pa je možda potrebno skrenuti na ovom mjestu isto nekoliko riječi reći i o tome o čemu je kolegica König i govorila. Dakle, da 84, 85% je priključeno stanovništva na javnu vodoopskrbu dok je 5,5% stanovništva je dakle na lokalnu vodoopskrbu. I u tom dijelu vidimo isto tako one spomenute razlike da je županija Primorsko-goranska pokrivena gotovo 100% dok je Bjelovarska evo 48%. I sad u ovim okolnostima kada se evo izmjena proračuna prije nekoliko dana koji smo donijeli kada se sredstva smanjuju na poziciji Hrvatskih voda za 450 milijuna izražavamo bojazan da neće ova područja tako brzo i kvalitetno moći dobiti vodoopskrbu. To je onaj dio na koji smo dužni upozoriti. Isto tako dobro je reći da se iz zaliha podzemnih voda snabdijeva oko 90% vodoopskrbe u Hrvatskoj. Preostali izvori oko 10% pitke vode su akumulacije, površinske vode i slično. Obnovljene podzemne zalihe vode vežu se uz dva područja, dakle krško karbonatni vodonosnik i aluvijalno područje. A inače ovim Nacionalnim projektom širenja mreže vodoopskrbe je predviđeno do 2015. da se oko 94% stanovništva priključi ali ovo mi ne daje na neki način nadu da bi se moglo u ovakvim okolnostima i sa ovakvom raspodjelom dogoditi. Drugo, što se tiče zdravstvene ispravnosti vode iz vodoopskrbnih sustava isto tako imamo isto velike različitosti. Tako da je raznoliko. Najmanji udio zdravstveno neispravnih uzoraka tim analizama je oko 0,5% u Virovitičko-podravskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji, a najveći je 50 do 60% za Krapinsko-zagorsku. A najveći uzroci zdravstvene neispravnosti u Hrvatskoj su mikrobiološki pokazatelji, ukupan broj bakterija … [[Govornik se ne razumije.]] , a na nekim područjima kemijski, teški metali mangan, željezo, arsen i nitrati, amonijak itd. I u tom dijelu želim spomenuti baš naša ruralna područja, seoska područja koja mnoga nisu pokrivena sa vodoopskrbom baš zbog ovih nitrata koja imaju vrlo štetne posljedice i to iziskuje potrebu dakle izgradnje vodoopskrbne mreže i dakle opskrbe kvalitetnom vodom. Daljnji problem koji moramo reći, možda ovdje je mjesto za to, i formiranja ovih uslužnih područja. Mi znamo da u Hrvatskoj ima oko 160 distributera, koliko ja znam, pitke vode. Sad se s ovim predlaže formiranje tih uslužnih područja, to su na neki način ovi holdinzi, na neki način holdinzi. Ako je računati po uzoru na Zagrebački holding onda nam to ne daje pravo za optimizam, ne daje nam jer se bojimo ponovno u ruralnim područjima, se bojimo dok se sve ove namire itd. bez obzira na mogućnost i dostupnost i europskih fondova itd. bojim se da u tim okolnostima opet će ruralna područja biti zakinuta i neće biti pokrivena kvalitetno sa vodovodnom mrežom i naravno neće biti u mogućnosti konzumirati dodatne dovoljne količine kvalitetne vode. No, sve u svemu bez obzira na ove, ova moja upozorenja koja sam dužan reći a u cilju naravno ravnomjernog razvoja naše domovine, klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. I u ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, naravno da će klub HDSSB-a podržati ovaj zakonski prijedlog o vodi za ljudsku potrošnju. Točno je i to da u Hrvatskoj dostupnost pitke vode nije podjednaka, točno je i to da će ovom nakaradnom podjelom Hrvatske u, statističkom podjelom, u dvije regije ostati i dalje zakinuti. Gospodine zamjeniče vi ste iz Požege, tamo je Tekija, izvršava dobro svoju distribuciju vode, ali ima krajeva i u vašoj županiji, a i u mojoj susjednoj Brodsko-posavskoj i onaj poznati podgorač koji se ponavlja po televiziji već sto puta, dakle i u Osječko-baranjskoj čak gdje zbog razno raznih okolnosti i dalje nije dostupna pitka voda svim građanima. Taj postotak koji seže od 100% u Primorsko-goranskoj županiji kako je rekla kolegica u svom govoru, pa do 48% u Bjelovarsko-bilogorskoj se kreće i u drugim županijama negdje do, između 50 i 80% kako gdje. No, nije, zapravo voda, voda je bogatstvo, pravo bogatstvo. I kažu da će, a već je, ali će je sve više i više dolaziti do izražaja potreba u svjetskim razmjerima za vodom, da će biti gotovo jednako skupa ili jednako plativa kao i nafta. Primjer jedan, prvi u, igrom slučaja poznajem pokojnog fra Grgu Vilića poznavao sam, koji je iza crkve u Potočanima kod Odžaka u Bosni imao izvor vode iz brda promjera 10, 15 centimetara. Uzeo je, analizu poslao na Kraljevski institut u London i čekao odgovor o kvaliteti vode. Nije dočekao odgovor, ali su ga posjetili šeici iz Kuvajta jer su oni prije njega doznali za analizu vode i došli, otkupili cjelokupni izvor i sve što se proizvode. Slučaj dva, tamo gdje ljetujem na otoku Viru nema vodovoda. Vir u srpnju i kolovozu ima 50 000 stanovnika prosječno. 11 000 vikendica po 4, 5 u vikendici to je 50 000. E sad, znate li gdje se opskrbljuju ljudi vodom, u trgovinama. A znate li što je na policama? Vitinka, ali ne ova vitinka iz Vitine u Hercegovini, nego Vitinka iz Republike Srpske, pa voda od francuskog Eviana i ne znam ni ja, da ne reklamiram sve i jasno do naših, u manjim količinama i naših proizvođača. Voda, pitka voda je hrvatsko bogatstvo koje je neiskorišteno. Bez obzira što danas raspravljamo o dostupnosti domaćih, naših domaćih ljudi, tu je naša velika šansa, Hrvatska velika šansa ako ima pameti, kao što su ovi šejici došli kod fra Grge Vilića otkupiti cijeli tok toga izvora. Ne pitaju pošto je, samo daj. E sad, kako kaže kolega Milinković, i prije mene ovi govornici, govorimo o maksimalno dopuštenim koncentracijama bilo kemijskim, bilo mikro-biološkim, kod nas u Slavoniji, s obzirom na poljoprivrednu proizvodnju i umjetna gnojiva itd. imamo povećanu koncentraciju, ne povećanu, nego ajde da kažem koncentraciju nitrita koji ide prema granično, ali još uvijek je voda uredna i pitka. Kada slušamo vijesti o štrajku glađu u Gvantanamu ili bilo gdje drugdje, pa bilo je i kod nas takvih slučajeva, znamo da je jedna gospodin štrajkao zbog arbitražnog sporazuma ovdje pred Saborom dva mjeseca, sa Slovenijom, Kokić se preziva. Dakle, čovjek bez hrane može izdržati dva mjeseca i više, dva i po, tri, ali bez vode 10 dana, 11 najviše, do 12, bez pitke vode. Dakle, kada govorimo o tome da u svijetu postoji 25 onih, 25% ljudi kojima nije dostupna pitka voda, niti ona iz bunara, niti iz bilo kojeg drugog izvora onda to znači da je skoro 2 milijarde ljudi žedno, 2 milijarde ljudi. Zato govorim o Hrvatskoj kao 5 zemlji po rezervama pitke vode u Europi i u svijetu 8, zato to govorim, veliko bogatstvo. Jasno da ovaj prijedlog kojim se regulira kvaliteta vode, pa eto uz naše zamolbe i želje, i dostupnosti i vode dakle podjednako je dostupnosti i u Primorsko-goranskoj županiji kao i u Bjelovarsko-bilogorskoj napokon da nakon dvije tisuće godina kako je vodovod izumljen ili tri tisuće godina od Egipta ili ima Grčke gdje postoje još i danas akvadukti u Francuskoj koji rade, koji uvijek služe svojoj svrsi kod Avignona jel tako gospodine Stier? Dakle mi još uvijek u Hrvatskoj u dvije trećem mileniju ili tisućljeću nemamo dostupnost vode, zdrave, pitke svim našim stanovnicima a svega nas je 4 milijuna i 300 tisuća svakim danom sve manje ali valjda će se i to promijeniti već jedanput, mora doć do Katarze kad će počet drugačije Hrvatska disat. Evo i svjedoci smo ovih dana proteklih upravo u vrijeme kada se obilježava svjetski dan voda, 21. dan proljeća, 22.ožujka da su Hrvatske zadesile poplave, da je bilo i onih, da je bilo i krajeva koji i imaju pitku vodu ali zbog poplava je došlo do promjene kvalitete vode, manje je kemijske, više mikrobiološke prirode pa je došlo do nemogućnosti i smanjenje dostupnosti pitke vode a i za takve slučajeve se moramo prirediti. U svakom slučaju evo ja sam možda ovako gledajući ovaj zakon i promatrajući i pijući vodu i u Bruxellesu i u Strasbourghu zamijetio da nema vode one iz vodovoda, javnog vodovoda kakvu imaju naši gradovi. Takve kvalitetne vode nema. Ona je ili preklorirana ili ne znam ni ja što ali što kaže Milinković naša voda bez boje, okusa i mirisa ako je kondicionirana i hladna poput ne baš gemišta ali tako ona je izvrsna i očuvajmo tu vodu jer to je naše bogatstvo, naš kako kažu resurs političari. Vole reći ne hrvatski neg se kaže na neki drugi jezik samo da nije na hrvatski. HDSSB prihvaća ovaj zakonski prijedlog.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo.
Konačni prijedlog zakona o vodi za ljudsku potrošnju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 322. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim poštovanog zamjenika ministra Marijana Cesarek da se očituje o amandmanima. Amandman broj jedan na članak 11.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo o konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glas donesen Zakon o vodi za ljudsku potrošnju u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti od buke, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 323 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik ne želi obrazložiti, nema potrebe obrazložiti prijedlog. Izvjestitelji odbora također ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub SDP-a i kolega Peđa Grbin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine zamjeniče. Člankom prvim Zakona o zaštiti od buke propisano je da se tim zakonom utvrđuju mjere u cilju izbjegavanja, sprečavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu, uključujući smetanje bukom u vezi s utvrđivanjem izloženosti buci i to izradom karata buke na temelju metoda za ocjenjivanje buke u okolišu, osiguravanjem dostupnosti podataka o buci okoliša i izradom akcijskih planova koji se temelje na podacima korištenim u izradi karata buke. Imajući u vidu citiranu odredbu koja predstavlja temeljnu odrednicu Zakona o zaštiti od buke prijedlogom izmjena i dopuna toga zakona a slijedom analize njegove primjene predlažu se izmjene koje idu u smjeru prije svega sužavanja polja primjene zakona na način da se određuje da se zakon ne primjenjuje na buku koju izazivaju domaće divlje životinje, koja nastaje zbog uporabe uređaja, opreme i vozila tijekom sportskih aktivnosti, koja potiče iz objekata koji obavljaju djelatnost bez valjanog odobrenja nadležnog tijela te buku koja nastaje uporabom zrakoplova. Nadalje a s ciljem učinkovitog i usklađenog provođenja nacionalne politike na području zaštite od buke predviđeno je da Sabor na prijedlog Vlade donese nacionalnu strategiju i akcijski plan za zaštitu od buke. Mijenjaju se odredbe koje se tiče obveze izrade strateških karata, buke i akcijskih planova na način da će navedena obveza sada postojati za gradove veće od 250 tisuća stanovnika. Mijenjaju se odredbe koje se tiču definicije naseljenog mjesta, glavne ceste itd. Na ono što po mojem sudu, po sudu nas iz SDP-a najviše zanima javnost a što mi u ime Kluba zastupnika SDP-a svakako pozdravljamo jest odredba kojom se kontrola nad uporabom elektro-akustičnih i akustičnih uređaja na otvorenom u objektima registriranim za obavljanje ugostiteljske djelatnosti i kontrola buke koja nastaje povodom održavanja javnih skupova i organizirane razonode, zabavnih i sportskih priredbi i drugih aktivnosti na otvorenom i zatvorenom prostoru prepušta lokalnoj samoupravi. Dakle stupanjem na snagu ovog zakona kontrolu buke na primjerice terasama kafića ili u Klubovima na ulicama, trgovima i stadionima za vrijeme koncerata neće više provoditi inspektorat već će ista biti i u nadležnosti komunalnog redarstva odnosno naših općina i gradova koji će na raspolaganju imati sve mjere koje su do sada imali inspektori što znači da će komunalno redarstvo moći zabraniti uporabu izvora buke dok se ne poduzmu mjere zaštite od buke, zabraniti obavljanje djelatnosti i ostalih aktivnosti koje zbog buke ometaju odmor i noćni mir pokretati prekršajne postupke ili na licu mjesta naplaćivati kazne do iznosa od 3000 kuna. Takvom odredbom omogućit će se efikasnija zaštita građana jer komunalnih redara ima daleko više nego državnih inspektora pa će svakako biti efikasniji. A s druge strane kroz mogućnost donošenja odluka o prekoračenju razine buke za održavanje manifestacija gradovima i općinama je omogućeno da sami kreiraju jedan segment politike odnosa prema buci. Ukratko ovim zakonom postignut ćemo jednu sinergiju između državnih tijela i tijela jedinica lokalne samouprave kako bi se osiguralo da se odredbe Zakona o buci poštuju ali istovremeno na jedinicama lokalne samouprave velika je obveza da procijene kada, u kojim slučajevima i pod kojim okolnostima treba na pojedinim lokacijama koje moraju biti jasno definirane i kao takve jasno građanima prikazane na kojim je lokacijama dopušteno prekoračenje dozvoljene razine buke naravno uz adekvatnu kontrolu. Time također lokalna samouprava više neće moći u slučaju prekoračenja razine buke počivati za onim do sada vječnim alibijem koji je bio da to nije u njihovoj nadležnosti, da oni ne mogu ništa u pogledu prekoračenja buke i da se oni kojima buka smeta obrate inspektoratu. Ukratko, mi u SDP-u ovaj zakonski prijedlog smatramo dobrim i stoga ćemo ga podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Replika kolegica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani kolega kažete da će sada ovo biti u nadležnosti komunalnog redarstva. Onako kako iščitati iz ovih izmjena i dopuna Zakona o zaštiti od buke kaže da je komunalno redarstvo će biti nadležno samo u slučajevima kada se radi o odluci predstavničkog tijela jedinica lokalne samouprave, a znamo što znači i koje akte i što sve donosi Zakon o buci. Prema tome ako se radi o prekoračenju decibela onda će to i dalje provoditi sanitarni inspektor, kada se radi o odlukama predstavničkog tijela, a to je korištenje akustičnih uređaja na otvorenom onda će to zasigurno biti u nadležnosti komunalnog redarstva. Hvala.
Odgovor na repliku Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Naime, ovom se odredbom uvodi mogućnost komunalnog redarstva da postupa u slučajevima iz članka 6.i članka 10.zakona. naravno da je to u domeni rada lokalne samouprave, znači radi se o situacijama gdje se određuje na nekim mjestima mogućnost prekoračenja dozvoljene razine buke zbog manifestacija ali isto tako radi se o mjestima gdje se i produžuje vrijeme kada se može prekoračivati razina buke i ono što je ključno s time povezano a to su odluke koje se tiču radnog vremena ugostiteljskih objekata. Nakon 8 godina provedenih u lokalnoj samoupravi vjerujte mi znam da gro primjedbi građana dolazi upravo zbog tih problema, zbog buke sa terasa kafića, zbog koncerata koji bi trebali trajati do 10 sati, a traju do 12, 1, 3. Ja nemam ništa protiv, dapače ja želim da se ti koncerti odvijaju i nakon tog vremena ali isto tako želim da oni koji ih organiziraju poštuju zakonske odredbe, a ovime dobivamo efikasan mehanizam. Pored državnog inspektorata komunalni redari koji će jedinici lokalne samouprave opremiti adekvatnim uređajima moći će kontrolirati njegovo provođenje. Nema više alibija, nema više priče mi imamo samo dva inspektora oni ne stižu istovremeno u Poreč i u Pulu ili u Rijeku ili Crikvenicu. Sada će i Rijeka i Crikvenica i Poreč i Pula moći i morati sami kontrolirati kako se život odvija na njihovom području. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Marina Banić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče. Kolegice i kolege. Buka je svaki zvuk koji može uzrokovati uznemirenje, nelagodnost i psihološku napetost osobi koja joj je izložena. Nadalje, svaki zvuk koji može uzrokovati stvarnu fiziološku ozljedu osobi kojoj je izložena ili fizičko oštećenje na nekoj građevini. Izloženost buci uzrokuje nesanicu, kroničan umor i neuroze te pogoršava postojeće zdravstvene tegobe i štetno djeluju na živčani, krvožilni, probavni i hormonski sustav. Kod osoba izloženih buci razvija se kronični umor i bukom izazvane neuroze. Štetni učinak buke na kvalitetu života i zdravlje je nesporan te se Zakonom o zaštiti buke utvrđuju mjere u cilju izbjegavanja, sprečavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu uljučujući smetanje bukom. Direktive EU u pravilu propisuju minimalne standarde zaštite okoliša i zdravlja ispod koje države članice u svom nacionalnom zakonodavstvu ne bi trebale ići. Oni međutim ne sprečavaju državi članice da uvedu odnosno da zadrže više standarde nego što je to propisano direktivom. Zakonodavstvo EU u zaštiti od buke možemo podijeliti na one koje regulira razina buke koja dolazi iz pojedinih izvora, automobila, željezničkih vozila itd. i onog koji se tiče razine buke u okolišu, tj. izloženosti stanovništva buci. Unatoč činjenice da zakonodavstvo o buci na razini EU postoji još od 1970.godine, izloženost stanovništva buci se od tada nije smanjila. Kako se promet motornih vozila povećavao stanovništvo je postajalo sve izloženije buci. Zakonski standardi vezani uz buku nisu bili postavljeni tako da potiču proizvođače automobila na smanjenje razine buke nego su samo odražavali prevladavajuću tehnologiju tog vremena. Zakonodavstvo o buci željezničkih vozila stupilo je snagu tek početkom prošlog desetljeća, a i tada samo za vlakove koji prolaze kroz dvije ili više država članica. Utvrđene su neke granične vrijednosti za buku određenih vrsta željezničkih vozila, no one nisu naročito ambiciozne i postojeća vozila ih mogu lako zadovoljiti. Naročito je problematična postojeća flota željezničkih vozila, naime željeznička vozila u pravilu imaju dugi životni vijek u prosjeku oko 40 godina. Tako da je većina postojeće željezničke flote prilično stara i može biti vrlo bučna. Situacija bi se mogla značajno poboljšati nadogradnjom postojećih vozila što bi trebalo na odgovarajući način i poticati. Zakon o zaštiti od buke kao što sam već istaknula utvrđuje mjere u cilju izbjegavanja, sprečavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu. Odredbe ovog zakona ne odnose se na buku koja nastaje pri uklanjanju posljedica elementarnih nepogoda i pri drugim izvanrednim okolnostima koje mogu izazvati veće materijalne štete, ugrožavati zdravlje i živote ljudi te narušavati čovjekovu okolinu u većim razmjerima. Buku koju izaziva sama izložena osoba, buku svakodnevnih kućanskih aktivnosti, buku untar vozila, buku iz stambenih prostora, buku na radnome mjestu, buku od vojnih aktivnosti, zvučno oglašavanje zvonima ili elektroakustičnim uređajima, buku od uporabnih predmeta koji predstavljaju kultno dobro. Izmjene i dopune zakona o kojima danas raspravljamo potrebne su radi usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa propisima Europske Unije, na području zaštite od buke te daljnjoj provedbi direktive Europske unije. U cilju provođenja nacionalne politike na području zaštite od buke propisuje se pravna osnova za donošenje nacionalne strategije i akcijskog plana za zaštitu od buke te strateških karata buke. Zakonskim prijedlogom dopunjuju se odredbe o nadzoru nad provedbom Zakona o zaštiti od buke na način da se obavljanje i nadzor nad provedbom odluka predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave donesenih na temelju članka 6. stavka 2. i članka 10. Zakona povjerava komunalnom redarstvu te da je isto pri provedbi predmetnog nadzora ovlašteno poduzimati odgovarajuće upravne mjere, naplaćivati mandatne kazne na mjestu počinitelja prekršaja i predlagati pokretanje prekršajnog postupka. Postavlja se pitanje da li je to dobro rješenje da se nadzor nad provedbama odluka predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave … [[Govornik se ne razumije.]] komunalnom redaru kada znamo da postoji problem zbog nedovoljnog broja komunalnih redara u turističkoj sezoni. Novim zakonskim prijedlogom, člankom 1. predlažu se izmjene i dopune odredbi o iznimkama od primjene na način da se zakon neće primjenjivati na buku koju izazivaju domaće ili divlje životinje, buku koja nastaje zbog uporabe uređaja, opreme i vozila tijekom sportskih aktivnosti i buku koja potječe iz objekata koje obavljaju neregistriranu djelatnost, odnosno bez odobrenja nadležnog tijela državne uprave. U članku 1. stavak 1. koji se odnosi na buku koju izazivaju domaće životinje smatram da bi trebalo dodati: "osim u proizvodnim pogonima ili farmama u kojima razina buke prelazi zakonom dozvoljenu razinu.. Također na stavak o sportskim aktivnostima trebalo bi dodati: "na događajima prethodno najavljivanjim nadležnim tijelima.". Također zakon se dopunjuje radi daljnjeg osiguravanja provedbi direktive Europske unije vezano za drugi dio drugog kruga izrade strateških karata buke i akcijskih planova. I treće kruga izrade strateških karata buke i akcijskih planova za razdoblje od 2017. do 2019. godine. Članak 4. Izmjena i dopuna prema EU zakonodavstvu obvezuje gradove sa više od 250 tisuća stanovnika na izradu strateške karte buke i akcijskog plana što vrijedi za gradove država članica Europske unije. No većina država članica Europske unije ima znatno veći broj stanovnika. Dok će se ova odredba novog zakona odnositi na jedan jedini grad u Hrvatskoj a to je Zagreb koji ima oko 800 tisuća stanovnika. Prvi sljedeći grad iza Zagreba po broju stanovnika je Split, zatim Rijeka, Osijek, a svi ostali gradovi padaju ispod 100 tisuća stanovnika. Način života u ovim navedenim gradovima, količina svakodnevnog prometa, industrijske buke i broja stanovnika i sama činjenica da su to četiri najveća grada u Republici Hrvatskoj ipak bi trebala zahtijevati obavezu izrade strateške karte buke i akcijskog plana što je i bila ideja vodilja pri donošenju zakona 2009. godine. Također ovim Zakonom, ovim Izmjenama i dopunama Zakona povećane su i novčane kazne za gradove u iznosu od 200 do 500 tisuća kuna, odnosno grad ukoliko ne izradi stratešku kartu buke i akcijski plan u propisanom roku. Istim člankom povećani su i novčani iznosi, kazne odgovornih osoba, obveznika, izrada strateških karata buke i akcijskog plana u iznosu od 20 do 50 tisuća kuna. Zbog svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržati će ove izmjene i dopune Zakona. Hvala.
Hvala. Replika Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa uvažena zastupnice, kolegice Banić, slažem se s vama da treba nešto učiniti, međutim pitanje hrvatskog turizma i buke koja dolazi uslijed djelovanja tog turizma je nešto što neće riješiti ovaj zakon niti pokušaj podjele države na neki način odgovornosti sa lokalnom samoupravom ili sa komunalnim redarima. Jer mi koji živimo u tim destinacijama svjesni smo da ponekad ni policija sa svim svojim ovlastima ne može riješiti sve moguće oblike buke koji se pojavljuju u tim područjima. Jasno je da lokalna samouprava mora pokušati ajmo na neki način reći koristiti svoje ovlasti da utječe na život u tim mjestima, međutim ta primorska mjesta upravo žive od te buke. I na jednoj strani imamo pokušaj da to riješimo zakonom što nećemo a na drugoj želju tih ugostitelja koji plaćaju velike najmove, koji koriste javne površine da zarade koju kunu više. Nitko ne želi sjediti u kafiću ili ne znam kojem obliku ugostiteljskog objekta bez nekakve muzike, bez buke, bez dodatnih sadržaja pogotovo u noćnim satima. Ovako je jednostavno evo sada ćemo mi to nešto zakonom ograničiti pa onda će se to riješiti, je samo kažem jedan loš pokušaj da se podijeli odgovornost države jer ni sanitarni inspektori ne mogu osporiti moguće ateste koje svi ti aparati imaju. Ne mogu reći da oni nisu takvi, ali kada sanitarni inspektor od iz takvih objekata buka je uvijek jednaka ili još jača. Tako da, mislim da bez obzira na dobre želje o buki ili buci nećemo ništa riješiti.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnikom. Pa prije svega Klub HDSSB-a podržati će ove Izmjene i dopune Zakona o zaštiti od buke. Javio sam se sa jednom posebnom namjerom da evo kažem nekoliko riječi koliko zakon može biti zaista mrtvo slovo na papiru. Mi ovaj Zakon prihvaćamo jer je to naša europska obveza, jer da je zakon bitan za dakle građane i građanke Republike Hrvatske. Ali evo jedan konkretan slučaj, prije nekoliko dana raspravljali smo upravo o ovome Zakonu, imali smo na Odboru za predstavke i pritužbe građana peticiju stanovnika koji žive na Trgu Josipa Bana Jelačića u Zagrebu, zagrebačkoj Ilici, Jurišićevoj ulici i to je bilo negdje 200-tinjak ili do 250 potpisa naših građana gdje se jednostavno dogodilo sljedeće. Predstavnici ministarstva zdravlja prebacili su dio odgovornosti na predstavnike Ministarstva unutarnjih poslova a Ministarstvo unutarnjih poslova prebacuje odgovornost na Gradski ured grada Zagreba. Pa onda su podnositelji peticije dakle građani, osobe na koje bi se ovaj Zakon trebao dakle odnositi, ljudi koji žive u većim gradovima, manjim, nije bitno, buka je svagdje prisutna, ovdje u gradu Zagrebu na Trgu bana Jelačića to je više. Oni jednostavno nisu dobili nikakvu informaciju niti ih je itko primio u Gradskom uredu Grada Zagreba i mi smo raspravljali o tome dobrih sat, sat i pol vremena. Na kraju smo došli do zaključka da se tu vrše međusobne prepiske između nadležnih ministarstava, nadležnih ureda, nadležnih institucija, uglavnom ne rješava se ništa. Pa evo apeliram i ispred Kluba zastupnika HDSSB-a, a i ispred Odbora za predstavke i pritužbe građana, mi bi trebali građane koji imaju probleme sa ovim, dakle imali smo slučaj kada je zakonski dozvoljeno 40 decibela, a buka je bila 250 pa su nekima potpisnicima peticije popucali zidovi jer su to stare građevine, dakle povijesna jezgra, popucali zidovi od buke odakle urešene konstrukcije stanova tih građana koji su se obratili svojom predstavkom da nitko nije učinio apsolutno ništa pa se tu kose dva interesa. Kosi se javni interes za održavanje manifestacija kulturnih, umjetničkih koncerata i slično i kosi se privatni interes, interes naših građana i građanki Republike Hrvatske. Jednostavno se, dakle nitko nije protiv da se na trgovima održavaju manifestacije i kulturna događanja, ali dakako smo protiv toga da građani zbog toga trpe štetu. Tu štetu njima nitko neće nadoknaditi, a isto tako kada su sami htjeli, dakle doći do zaključka tko je nadležan da mjeri dozvoljene decibele morali su platiti vještake, privatne vještake koji su to mjerili da to nije sukladno zakonu, platiti to 1200, 1500 kuna da na kraju sa tim potvrdama i tim očitovanjima ne mogu učiniti ništa. Pa evo jedan apel da naši zakoni koje Hrvatski sabor donosi koji trebaju biti u korist građanima Republike Hrvatske nisu mrtvo slovo na papiru, zakoni o kojima ćemo raspravljati samo da bismo ispunjavali europske obveze nego treba učiniti sljedeće zaista pokrenuti pitanje izrade strateških karata buke, donijeti akcijske planove, te planove provoditi, ali prije svega i pomagati građanima koji se zbog ovakovih problema nađu u situaciji da imaju štetu od toga, štetu koju na žalost nitko nikada neće nadoknaditi. Jedna zastupnica članica odbora i gradonačelnica isto tako istaknula taj problem održavanja manifestacija na trgovima i problem ljudi koji žive u tome okruženju, kojima jednostavno nitko ne može pomoći ništa, a pomalo je apsurdno da nadležna ministarstva, pa i Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo unutarnjih poslova prebacuju lopticu jedni na druge, a do zaključaka, do rješenja i do zaštite građana koji imaju probleme po ovome zakonu nitko nije učinio ništa. Prije svega, postavlja se pitanje čemu zakoni, čemu europske direktive, čemu strateški planovi, strateške karte, akcijski planovi ako nitko po tom pitanju zaista ne učini dobro ništa našim građanima. Pa evo, mi podržavamo ovaj prijedlog zakona ispunjavajući našu europsku obvezu, ali apeliramo i na Ministarstvo zdravlja i na nadležna ministarstva, a posebno na gradske urede u većim gradovima na koji se ovaj zakon odnosi. u ovom slučaju to je grad Zagreb i gradska uprava da poštuju, dakle prava naših građana zajamčena Ustavom Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, kolegica Vesna Fabijančić-Križanić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, zamjeniče ministra sa suradnikom. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Od kolegica i kolega koji su govorili u ime klubova očito je da će navedeni zakonski prijedlog proći i da će ga podržati svi klubovi naravno uz obrazloženje da je on po hitnom postupku radi usklađenja sa direktivom i u prilogu sa potpisanom izjavom da je usklađen sa EU propisima. Najvažniji razlog zbog kojeg se javljam i zbog čega sam proučavala ovu problematiku je taj što me zaintrigirala odredba izmjena i dopuna ovog zakona koja kaže jasno da se odredbe ovog zakona ne odnose na buku od zrakoplova. S obzirom da sam na području grada Velike Gorice koji je vrlo blizu Zračne luke Zagreb to me ponukalo da između ostalog pogledam i Zakon o zračnom prometu i da vidim uopće na koji način je riješeno pitanje buke i što sam više zaranjala u različitu problematiku koja rješava to pitanje to se i meni postavljalo sve više pitanje i dilema, pa bih doista voljela da na kraju predlagatelj bar na određeni način te moje dileme makne. Naime, kao što iz svih i iz direktive i iz svih podataka do kojih sam došla i koji jesu i u ovom obrazloženju vidi se da najkasnije do 18. srpnja 2013. godine je potrebno Ministarstvu zdravlja dostaviti akcijske planove i naznačene prioritete koji se mogu identificirati prekoračenjem bilo koje relevantne granične vrijednosti ili pomoću drugih kriterija za naseljena područja i za glavne ceste kao i za željezničke pruge. Sljedeći set podatak prijavljuje se Europskoj komisiji tijekom siječnja 2014. godine. Trenutno je situacija po podacima koje imam takva da postoji šansa da koncesijsko društvo auto-cesta Zagreb-Macelj napravi akcijski plan do 18.7.2013. godine, dok je grad Rijeka započeo sa ažuriranjem strateške karte buke i izradom akcijskog plana sa željom da napravi draft akcijskog plana do 18.7.2013. Grad Osijek planira završetak strateške karte buke za kraj kolovoza, te akcijski plan ne može biti gotov prije sredine 2014. godine. Grad Zagreb je započeo izradu strateške karte buke prošli tjedan s rokom izrade od 9 mjeseci, te je za očekivati kraj izrade negdje u siječnju 2014. Grad Split je imao tijekom ožujka 2013. natječaj za izradu strateške karte buke, ali nije odabran ponuđač jer nije pristigla ni jedna ponuda. Iz navedenog je vidljivo da prema sadašnjem trendu postoji šansa da gradovi Zagreb, Rijeka, Split i Osijek kao buduća središta naseljenih područja naprave strateške karte buke te da se tijekom razrade akcijskih planova područje proširi u skladu sa zahtjevima direktive te da se na neki način napravi mekana tranzicija. Iz svih podataka koje imamo vidljivo je da do siječnja 2014. kada Republika Hrvatska mora poslati konačne podatke o izrađenim akcijskim planovima zaštite od buke, za sve aglomeracije, glavne ceste i željezničke pruge moraju biti provedene sljedeće aktivnosti: izrađene strateške karte buke za sve aglomeracije, glavne ceste i željezničke pruge za ocjensku godinu 2011., provedenu javnu raspravu o rezultatima strateške karte buke za sve aglomeracije, glavne ceste i željezničke pruge, izraditi scenarije akcijskih planova zaštite od buke za sve aglomeracije, glavne ceste i željezničke pruge itd., itd. Proučavajući dosadašnje dokumente vezane za zaštitu od buke uvijek je bilo navedeno da ne postoji sustavno upravljanje podacima o buci na području Republike Hrvatske. Ono što me zabrinjava, a što ću dalje elaborirati kroz promjene ovih članaka je da mi je vrlo nelogično da Ministarstvo zdravlja ovim prijedlogom u potpunosti zanemaruje štetan utjecaj buke na ljudsko zdravlje jer se dobar dio izvora buke stavlja izvan odredbi zakona i izbacuju se sustavne mjere za 2/3 stanovništva Republike Hrvatske. Ako uvodimo obvezu za gradove preko 250 000 stanovnika onda je to 1/3 stanovništva Republike Hrvatske. A što je sa ostalima? Posebno ako to gledamo u kontekstu da sve zemlje članice Europske unije do 31.12.2012. su morale izraditi strateške buke za aglomeracije s preko 100 000 stanovnika. Mi članak 7. mijenjamo na način da je to za više od 250 000 stanovnika, a da bismo istovremeno rekli da je naseljeno područje i to u članku 3. zaokruženi dio teritorija jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave s više od 100 000 stanovnika. Dakle s jedne strane obvezujemo gradove koji imaju više od 250 000 stanovnika, a to je grad Zagreb, Split, Rijeka, da izrade strateške karte buke i akcijske planove, a s druge strane definiramo što je to naseljeno područje. Zbog čega se ne vodimo aglomeracijskim područjem jer mislim da bi bilo vrlo logično, recimo ako imamo cijelo područje od Rijeke pa idemo prema Opatiji, Matuljima, Kastvu, Rijeci, Viškovu, Čavle od Kostrene to je sve gusto naseljeno područje, a obveza je izrade strateške karte buke samo za Rijeku. Šta je sa ostalim stanovnicima tog naseljenog područja? Ili recimo splitskog područja, grad Split ima obavezu napraviti stratešku kartu buke, a zračna luka je u Kaštelima, a počevši od Trogira pa do Splita praktički nema malog područje u kojem nije naseljeno, a isto se odnosi i na Zagrebačku županiju kojoj pripadam pa smatram da bi trebalo se obuhvatiti cijelo područje od Samobora, Zaprešića, Zagreba, Velike Gorice, Dugog sela jer je to ustvari sve naseljeno područje. I završit ću sa onim dijelom koji me ustvari ponukao da proučim ovo cijelo područje, a to je izbacivanje buke zrakoplova iz Zakona o zaštiti od buke. Kako je moguće da Zakon o zaštiti od buke ne odnosi se na buku od zrakoplova ako dio odredbi u Zakonu o zračnom prometu u dijelu odredaba u Zakonu o zračnom prometu ne postoji nijedan podatak o dopuštenim razinama buke i kao takav nije namijenjen zaštiti od buke stanovništva, već je to prepušteno upravljanju zračnim lukama. Smatram da je potrebno posebno naglasiti da se u području buke niti u jednom propisu, dakle nije to samo što se tiče nas, niti u jednom propisu Europske unije ne spominju dopuštene razine buke od pojedinih izvora buke što se tiče zračnih luka i uvijek je ta odluka prepuštena nacionalnom zakonodavstvu. Tim više smatram da ako već nije obuhvaćeno Zakonom o zračnom prometu da se nikako nije moglo dogoditi da taj dio stvaranja buke ne ostane u domeni Ministarstva zdravlja, jer paradoks koji je u Zakonu o zračnom prometu je taj da se odredba o zaštiti od buke Zakona o zračnom prometu odnose na zračne luke s preko 50 000 operacija, a takvih u Hrvatskoj nema. Dakle i ono što Zakon o zračnom prometu o toj domeni predviđa takve situacije u Republici Hrvatskoj nema, a Ministarstvo zdravlja smatra da niti proizvođenje te buke ne bi trebalo biti u domeni Ministarstva zdravlja. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 323. Rasprava o konačnom tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na - Prijedlog odluke o proglašenju "Nacionalnog dana hitne medicinske službe" Predlagatelj odluke je Vlada Republike Hrvatske. Kod donošenja odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja ocjenjuje da ne treba posebno obrazlagati prijedlog. Izvjestitelji odbore žele riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. O prijedlogu odluke glasat ćemo naknadno.
Prijedlog odluke o proglašenju nacionalnog dana hitne medicinske službe. Rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za donešena odluka o proglašenju Nacionalnog dana hitne medicinske službe u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
I sada ćemo objediniti raspravu o točkama 11. i 12. dnevnog reda. - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i zajedničkog upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj o integraciji sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći u okviru Programa transnacionalne suradnje jugoistočna Europa za pomoć iz Europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 349; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i zajedničkog upravljačkog tijela sa sjedištem u Francuskoj o integraciji sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći u okviru Programa transnacionalne suradnje Mediteran za pomoć iz Europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 350; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja želite obrazložiti? Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a kolega Ivo Davor Stier.
Hvala gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, štovani zamjeniče ministra. Evo vrlo kratko. Klub HDZ-a će podržati ovaj sporazum, potvrđivanje ovog sporazuma. Sporazum o financiranju između Republike Hrvatske, Europske komisije i upravljačkog tijela jedan sa sjedištem u Mađarskoj za jugoistočnu Europu, drugi u Francuskoj za Program suradnje na Mediteranu je naravno potrebno ratificirati zbog primjene ovog programa, odnosno za integraciju sredstava iz IPA-e, dakle iz pretpristupnih fondova uz naravno sredstva Europskog fonda za regionalni razvoj. Dakle, sporazum je standardnog sadržaja, tipski i tu doista nema nekih niti prigovora niti posebnih elemenata koje bi trebali u ovoj raspravi istaknuti. I upravo zbog toga naravno i klub HDZ-a će ga podržati. Međutim, možda je bez obzira na evo činjenicu da je ovo zadnja točka dnevnoga reda, odnosno još predzadnja možda je ipak vrijedno spomenuti i naglasiti dvije činjenice. Jedno je sama konstatacija da i potvrđivanjem ovog sporazuma potvrđujemo i te dvije dimenzije suradnje u jugoistočnoj Europi, suradnje na Mediteranu koje su nam izuzetno bitne u vanjskopolitičkom pozicioniranju RH, u pozicioniranju kao punopravna članica EU od 1. srpnja. U tom smislu možda nedovoljno ističemo i tu suradnju u jugoistočnoj Europi u onom smislu u kojem se i u ovom sporazumu naglašava, dakle ne samo na zemlje bivše Jugoslavije nego i na šire područje koje obuhvaća suradnju i teritorijalnu suradnju koja ide od Austrije pa do Ukrajine. Naravno to su zemlje koje su uključene u ovom prostoru ne samo jugoistočne Europe nego most srednje i jugoistočne Europe i gdje bi Hrvatska trebala tu možda aktivnije definirati svoju ulogu, pogotovo nakon ulaska u EU 1. srpnja. Isto tako, što se tiče ovog drugog programa suradnje na Mediteranu evo tu vidimo naravno kako jedna stara članica Francuska je iskoristila i tu poziciju da vodi taj program kao što je Mađarska isto tako ovaj program za jugoistočnu Europu iskoristila kao punopravna članica da sjedište bude upravo u Mađarskoj. To su dvije komponente, dva elementa koje mislim da je bitno istaknuti i prilikom potvrđivanja ovih sporazuma, čisto kao jedan putokaz što je i nama činiti nakon 1. srpnja i kako se pozicionirati i zaštititi i naše interese pa kroz projekte suradnje i sa zemljama u susjednoj regiji i na Mediteranu. Hvala vam puno.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o prijedlogu oba zakona. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj o integraciji sredstava iz instrumenata pretpristupne pomoći u okviru programa transnacionalne suradnje jugoistočna Europa za pomoć iz europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 349. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj o integraciji sredstava iz instrumenata pretpristupne pomoći u okviru programa transnacionalne suradnje jugoistočna Europa za pomoć iz europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
I sada ćemo objediniti raspravu o točkama 11. i 12. dnevnog reda. - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i zajedničkog upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj o integraciji sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći u okviru Programa transnacionalne suradnje jugoistočna Europa za pomoć iz Europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 349; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i zajedničkog upravljačkog tijela sa sjedištem u Francuskoj o integraciji sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći u okviru Programa transnacionalne suradnje Mediteran za pomoć iz Europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 350; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja želite obrazložiti? Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a kolega Ivo Davor Stier.
Hvala gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, štovani zamjeniče ministra. Evo vrlo kratko. Klub HDZ-a će podržati ovaj sporazum, potvrđivanje ovog sporazuma. Sporazum o financiranju između Republike Hrvatske, Europske komisije i upravljačkog tijela jedan sa sjedištem u Mađarskoj za jugoistočnu Europu, drugi u Francuskoj za Program suradnje na Mediteranu je naravno potrebno ratificirati zbog primjene ovog programa, odnosno za integraciju sredstava iz IPA-e, dakle iz pretpristupnih fondova uz naravno sredstva Europskog fonda za regionalni razvoj. Dakle, sporazum je standardnog sadržaja, tipski i tu doista nema nekih niti prigovora niti posebnih elemenata koje bi trebali u ovoj raspravi istaknuti. I upravo zbog toga naravno i klub HDZ-a će ga podržati. Međutim, možda je bez obzira na evo činjenicu da je ovo zadnja točka dnevnoga reda, odnosno još predzadnja možda je ipak vrijedno spomenuti i naglasiti dvije činjenice. Jedno je sama konstatacija da i potvrđivanjem ovog sporazuma potvrđujemo i te dvije dimenzije suradnje u jugoistočnoj Europi, suradnje na Mediteranu koje su nam izuzetno bitne u vanjskopolitičkom pozicioniranju RH, u pozicioniranju kao punopravna članica EU od 1. srpnja. U tom smislu možda nedovoljno ističemo i tu suradnju u jugoistočnoj Europi u onom smislu u kojem se i u ovom sporazumu naglašava, dakle ne samo na zemlje bivše Jugoslavije nego i na šire područje koje obuhvaća suradnju i teritorijalnu suradnju koja ide od Austrije pa do Ukrajine. Naravno to su zemlje koje su uključene u ovom prostoru ne samo jugoistočne Europe nego most srednje i jugoistočne Europe i gdje bi Hrvatska trebala tu možda aktivnije definirati svoju ulogu, pogotovo nakon ulaska u EU 1. srpnja. Isto tako, što se tiče ovog drugog programa suradnje na Mediteranu evo tu vidimo naravno kako jedna stara članica Francuska je iskoristila i tu poziciju da vodi taj program kao što je Mađarska isto tako ovaj program za jugoistočnu Europu iskoristila kao punopravna članica da sjedište bude upravo u Mađarskoj. To su dvije komponente, dva elementa koje mislim da je bitno istaknuti i prilikom potvrđivanja ovih sporazuma, čisto kao jedan putokaz što je i nama činiti nakon 1. srpnja i kako se pozicionirati i zaštititi i naše interese pa kroz projekte suradnje i sa zemljama u susjednoj regiji i na Mediteranu. Hvala vam puno.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o prijedlogu oba zakona. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i zajedničkog upravljačkog tijela sa sjedištem u Francuskoj o integraciji sredstava iz instrumenta pretpristupne pomoći u okviru Programa transnacionalne suradnje Mediteran za pomoć iz Europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 350 Rasprava o tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesen Zakon P.Z. br. 350.
I prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 211/2011. Europskog parlamenta i vijeća od 16. veljače 2011. godine o građanskoj inicijativi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 337; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zakona ministar uprave gospodin Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Na razini EU u veljači 2011. godine donesena je Uredba o građanskoj inicijativi kojom se uređuje oblik sudjelovanja javnosti u oblikovanju europskih javnih politika tzv. Europska građanska inicijativa koja omogućuje jednom milijunu državljana znatnog broja država članica EU da izravno zatraže Europsku komisiju, da predlože za njih relevantnu zakonodavnu inicijativu u području nadležnosti EU. Kako je područje Europske građanske inicijative na razini EU uređeno uredbom kao sekundarnim izvorom prava koja će danom pristupanja biti neposredno i u cijelosti primjenjiva u RH ovaj zakonski prijedlog omogućava provedbu navedene uredbe. Predmetna uredba uređuje da prije početka prikupljanja izjava o potpori organizatori zahtijevaju od nadležnog tijela relevantne države članice da potvrdi kako je sustav internetskog prikupljanja koji se koristi za prikupljanje izjava o potpori u skladu sa člankom 6. stavkom 4. uredbe te da nadležno tijelo kada je sustav internetskog prikupljanja u skladu s navedenom odredbom uredbe izda potvrdu u tu svrhu. Predmetnom uredbom utvrđuje se da organizatori podnose izjavu o potpori u papirnatom ili elektroničkom obliku relevantnim nadležnim tijelima u državi članici radi provjere i certificiranja te da nadležna tijela izdaju potvrdu u skladu s modelom utvrđenim u prijedlogu 6. uredbe kojom potvrđuju broj valjanih izjava o potpori za dotičnu državu članicu. Sukladno uredbi svaka država članica određuje jedno nadležno tijelo odgovorno za koordinaciju procesa provjere izjava o potpori i izdavanja potvrde kojom se potvrđuje broj valjanih izjava u potpori za dotičnu državu članicu. Uredbom je također određeno da države članice osiguravaju, da organizatori budu primjereno kažnjeni za kršenje ove uredbe, a posebno zbog lažnih izjava organizatora i neovlaštene uporabe podataka da kazne trebaju biti učinkovite, razmjerne i obračajuće. Zakonskim prijedlogom određuje se Ministarstvu uprave kao nadležno tijelo za izdavanje potvrde da je sustav internetskog prikupljanja koji se koristi za prikupljanje izjava o potpori u skladu s uredbom, te da potvrdu izdaje na temelju prethodne provjere usklađenosti sustava internetskog prikupljanja izjava o potpori sa člankom 6. stavkom 4. Uredbe EU 211/2011. i Uredbe 1179/2011. koju provodi državno tijelo nadležno za sigurnost informacijskih sustava. Zakonskim prijedlogom također se određuje Ministarstvo uprave kao nadležno tijelo za koordinaciju procesa provjere izjava o potpori i izdavanje potvrde kojom se potvrđuje broj valjanih izjava o potpori za RH. Uredbom se također utvrđuje da je u obradi osobnih podataka na temelju ove uredbe organizatori građanske inicijative i nadležna tijela države članice djeluju u skladu s Direktivnom 95/46. EZ i nacionalnim odredbama donesenim na temelju te direktive. Kako je na temelju navedene direktive u RH donesen Zakon o zaštiti osobnih podataka, nad čijom primjenom nadzor provodi Agencija za zaštitu osobnih podataka. Ovim zakonskim prijedlogom također se utvrđuje da nadzor na provedbom uredbe u području zaštite osobnih podataka kao nadležno tijelo provodi Agencija za zaštitu osobnih podataka. Što se tiče članka 14. uredbe kojim je određeno da države članice osiguravaju da organizatori budu primjereno kažnjeni za kršenje ove uredbe posebno zbog lažnih izjava organizatora i neovlaštene uporabe podataka, prijedlogom ovog zakona nisu predviđene posebne prekršajne odredbe budući da za podnošenje neistinitih, odnosno krivotvorenih izjava o potpori fizička osoba, organizator podliježe kazni za kazneno djelo krivotvorenja isprave iz članka 278. Kaznenog zakona, dok su u odnosu na neovlaštenu uporabu podataka prekršajne odredbe propisane Zakonom o zaštiti osobnih podataka koji se sukladno uredbi kao nacionalne odredbe donesene na temelju spomenute Direktive 95/46. EZ u cijelosti primjenjuje na obradu osobnih podataka u primjeni uredbe. To su osnova pitanja koja se predlažu uraditi ovim zakonom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Boris Blažeković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, poštovani ministre, suradnici. Pred nama je prijedlog Zakona o provedbi uredbe (EU) br.211/2011. godine Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. godine o građanskoj inicijativi s konačnim prijedlogom zakona. Ja sam uredbu uspio pronaći samo na engleskom jeziku, a nadam se da će do ulaska Hrvatske u EU biti prevedena i na hrvatski. … [[Upadica se ne čuje.]] Ima? Ja nisam našao, ja sam našao samo, cijelu uredbu, samo na engleskom ali whatever, nema veze. Mislim sama uredba je puno interesantnija od onog što bi se činilo iščitavajući prijedlog ovog zakona. Inače bi pozdravi prvi put vjerojatno u sabornici imamo više žene od muškaraca, čestitam kolegice. Naime, oblici i način osobnog sudjelovanja hrvatskih državljana s biračkim pravom u obavljanju državne vlasti, lokalne, područne, regionalne samouprave uređeno je Zakonom o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja i oblici državne vlasti lokalne, područne odnosno regionalne samouprave. Sad ću preskočit sve ovo što je govorio ministar da nam svima zajedno skratim ovu zadnju točku dnevnog reda, ali svakako bih htio reć ono da se, naime tim zakonskim prijedlogom između ostalog određuje Ministarstvo uprave kao nadležno tijelo za koordinaciju procesa provjere izjava o potpori i izdavanju potvrde kojom se potvrđuje broj valjanih izjava o potpori za RH. Suština je u tome da ono što ne pišu u tom zakonu, naime najmanje milijun punoljetnih građana, iz najmanje jedne četvrtine članica EU po Lisabonskom ugovoru ima pravo od Europske komisije zatražiti predlaganje nekog zakona. I to bi naši građani isto tako mogli znat. Ukoliko predlagatelji žele da se i Hrvatska svrsta među zemlje čiji građani podupiru njihovu inicijativu, građani Hrvatske moraju ispuniti ovim zakonom propisani obrazac, a da bi se njihova potpora uvažila mora ih biti u dovoljnom broju. Minimalni broj građana, podupiratelja različit je za svaku državu, a dobiva se tako da se broj eurozastupnika iz pojedine države pomnoži sa 750, u ovom slučaju Hrvatske koja će u Europskom parlamentu biti zastupljena sa 12 zastupnika što znači da će pojedini prijedlog u sklopu Europske građanske inicijative morati poduprijeti najmanje 9000 birača iz Hrvatske, ukoliko predlagatelj žele da se i Hrvatska svrsta među zemlje čiji građani podupiru njihovu inicijativu. Potpora se jasno, već je i ministar to rekao, može dati i putem interneta, po određenim propisima i odredbama. I sad onaj moj politički dio, Hrvatska narodna stranka liberalnih demokrata načelno i snažno se zalaže za što veću participaciju građana u demokratskim procesima i javnim politikama. U posljednjih 20. godina u cijelom zapadnom svijetu došlo je do narušavanja ravnoteže između politike i ekonomije u sva tri važna područja. U analizi društvene akcije te u izgradnji institucija te posljedično dovelo do marginalizacije društva, te nemogućnosti punog razumijevanja onog što se događa i s društvo. Prevlast ekonomske logike bila je posebno pogubna za nove liberalne demokracije koje tek grade civilna društva. Zbog distorzije vrijednosti do koje je ova neravnoteža dovela nestaje društveni aktivizam usmjeren na opće dobro i vrijednosti kao što su solidarnost, jednakopravnosti, pravednost, zaštita manjina i naročito demokracija. Mobilizacija društva postala je mogućem samo na neprijateljstvu i sebičnosti. Dominacija ekonomije posebno u novim demokracijama rezultirala je korumpiranom politikom, pojavom mafije i najprimitivnijim političkim populizmom. Pobuna i demonstracija u većini države zapadne demokracije protiv banaka, krupnog kapitala, neoliberalne politike de facto su zahtjevom za povratak politike. Ti su prosvjedi najčešće bez vidljivih lidera i bez konkretnih zahtjeva čije ispunjavanje bi se moglo provjeriti no njihova poruka je zahtjev za parcipacivnošću zaključivanjem društva u odlučivanju o vlastitoj sudbini na različitim razinama. To je zahtjev za povratkom pozitivnih vrijednosti na kojima se temelji demokratska politička kultura solidarnosti, univerzalnih ljudskih prava, sloboda, građanske jednakosti, tolerancije i pravednosti kao praktičke kategorije u funkcioniranju državnih institucija zato HNS smatra da je jedna od prioriteta u nadolazećem razdoblju upravo afirmacija tih vrijednosti, jačanje, na njima utemeljene političke kulture, participacije u društvu. Kao podloga jačanje participativne kulture poseban značaj imaju dva procesa. Nužnost razavršavanja i izgradnje insitucija države, uključivanje građana u teme koje ih direktno mobiliziraju i zanimaju. Postoje drugi mehanizmi značenja političke participacije. To je svakako stvaranje kompetentne kritične javnosti, uloga medija, obrazovnih institucija ali i političkih stranaka. Da bi se participativna kultura uistinu razvija građani se u odlučivanju moraju sjećati kompetentnima a učinak odluke koje su sudjelovali mora im biti naprosto pipljiv i zato je posebno značajno sudjelovanje građana u odlučivanju na lokalnoj razini. Važno je razvijanje poticaja alternativnih tipova demokracije. Lokalna demokracija, alternativni oblici odlučivanja u životu vlastite zajednice naročito u najmanjim jedinicama lokalne samouprave i tu je po meni posebna priča demokracija na radnom mjestu. Zaposlenici moraju sudjelovati u odlukama kojim diktiraju svakodnevicu i za koju se smatraju kompetentnima. Iskorak prema otvorenosti vlastitim mora biti rezultata prilagodbe ekspertnih i političkih elita. HNS je uvjerenja da su procesi svakodnevno trajno sudjelovanje građana u razvoju društva i države neophodni i da se ne smiju svoditi samo na izlazak na izbore svake četiri godine. Građani na izborima svojim glasom odlučuju u kojem smjeru žele da se država razvija u sljedećem razdoblju ali građani imaju pravo ali i obvezu aktivno sudjelovati u političkim procesima i nakon izbora i to bez obzira da li su glasovali za poziciju ili opoziciju jer na koncu sve pozitivne i negativne odluke, rješenja, projekti snose ti građani. To je je najočitiji dokaze da je država njihova. Ako je država njihova dobro bi bilo da se za tu državu trajno i brinu što nikako ne znači javnu demokraciju, anarhiju. Predstavnička demokracija je nezamjenjiva. Participacija otvorena država znači stalni i veći utjecaj upravljanjima društvenim procesima i čvrstu kontrolu trošenja javnog novca. Nažalost uredba će se, usvajanje danas predlaže ne uredba nego zakon o toj uredbi je europska uredba i odnosi se na inicijative za Europsku komisiju i Europski parlament. Hrvatski građani takve inicijative mogu neposredno ostvariti samo putem referenduma. HNS će u ovom mandatu predložiti neke od propisa ili ovakav ili isti ovom kojim bi se građanima RH omogućilo pod sličnim okolnostima mogućnost inicijative i aktnim participaciju promjenama, izmjenama zakona i propisana svim razinama. HNS liberalnih demokrata će prihvatiti prijedlog zakona o provedbi uredbe EU br. 211/2011 Europskog parlamenta i vijeća od 16.veljače 2011.godine u građanskoj inicijativi koji je stupio nota bene na snagu 1.travnja ove godine. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije. I sada samo da se dogovorimo za sutrašnji rad. Počet ćemo u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama zakona o izvršavanju kazne zatvora i sutra bismo odradili redom po dnevnom redu zaključno sa točkom 20. Hvala lijepa. Doviđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 19,07 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 211/2011. Europskog parlamenta i vijeća od 16. veljače 2011. godine o građanskoj inicijativi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 337 Rasprava o tekstu konačnog prijedloga zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim poštovanog ministra Arsena Bauka da se očituje o amandmanu br. 1. na članak 1.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Amandman br. 2.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesen Zakon o provedbi Uredbe (EU) br. 211/2011. Europskog parlamenta i vijeća od 16. veljače 2011. godine o građanskoj inicijativi.