Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Želim govoriti i obavijestiti javnost, upoznati je sa tim da je u Hrvatskoj formirana nova klasa ljudi koja zbog neodređenog rada na određeno vrijeme dobi ime prekarijat, a njeni članovi zovu se prekaristi. Izvorna riječ na engleskom u hrvatskom prijevodu glasi da su to ljudi koje karakterizira neizvjesnost, oni su nesigurni i oni su nepouzdani pa prema tome imaju neizvjesnu budućnost jer su postali samo obični faktor proizvodnje i svedeni na običnu robu, sve ih se manje promatra kao ljude. Oko 90% svih ugovora o radu sklopljenih nakon donošenja novog Zakona o radu, dakle sklopljeni su na određeno vrijeme pa prema tome to je potvrda upravo o stvorenoj novoj klasi ljudi u Hrvatskoj. Upravo liberalizam, liberalna teorija, odnosno svom izvorištu klasična ekonomska teorija zagovara takvo tržište radne snage i cijena radne snage koja se često naziva i fleksibilnost nadnica smatra se u klasičnoj teoriji, odnosno u liberalizmu, neoliberalizmu, kao jedan od ključnih faktora uspostavljanja ravnoteže u gospodarstvu. Pa prema tome ako je recesija, dovoljno je samo da poduzetnici, umjesto da otpuste određeni broj ljudi ili da ih otpuste ili ako ne, onda da im smanje plaće, odnosno dnevnice na određenu razinu i stvar nastavlja se dalje kotrljati, odnosno funkcionirati. Kada je riječ o politici deviznog tečaja, tada se često ona ponekad se ona zamjenjuje upravo snižavanjem ili zadržavanjem nadnica i plaća na niskoj razini. Prema tome umjesto da neka zemlja deprecira svoju valutu, slabi radi održavanja konkurentnosti svoga izvoza, ona ne pristupa tome, nego snižava plaće svojim radnicima, a to ima učinak kao da je provela devalvaciju ili deprecijaciju. Prema tome mi vidimo i smatramo u stranci Promijenimo Hrvatsku da je cijena radne snage izuzetno važan čimbenik u gospodarstvu, ali od osnutka Hrvatske države predstavnici rada i kapitala nikad nisu definirali koju vrstu kapitalizma žele pa prema tome između radnika i poslodavaca nisu ova pitanja nikada riješena, a cijena radne snage ona određuje motivaciju za rad, ostanak na domaćem ili stranom tržištu, odlazak tamo, odluku o braku, o broju djece i još puno toga. U tom kontekstu u Hrvatskoj dakle je ovaj segment potpuno prepušten tržištu, spontanom kretanju i zato danas peremo i žanjemo ovakve rezultate koje imamo. Međutim šokantno je da najveću liberalizaciju tržišta radne snage u Hrvatskoj je proveo SDP. I to 2014. godine donošenjem sa svojom koalicijom Zakona o radu i u tom zakonu, nakon tog donošenja tog zakona intenzivno se počela stvarati nova klasa, a to je prekarijat. To su ranjivi ljudi, oni su nesigurni, teško zasnivaju obitelj, teško, odnosno ne mogu dobiti kredit, oni češće obolijevaju od drugih prema istraživanjima. Mi želimo kao stranka, kao socijalno osjetljiva stranka prevoditi ovu novu klasu i stati iza njih, braniti njihova prava u hrvatskom društvu i Hrvatskom saboru. Pored rada na određeno vrijeme problem je razina minimalne plaće u Hrvatskoj. Gospodo ovdje svi vi koji ste glasali za minimalnu plaću od 2750 kuna, sramite se jer vi ste doprinijeli tome da ogroman broj ljudi, preko 300 000 napusti u proteklih 5, 6 godina Hrvatsku, mi smo se zalagali da minimalac bude 4000 kuna, niste to htjeli prihvatiti, a danas ispaštamo svi. Napravljen je nevjerojatan eksperiment, vidite, poslodavci također nisu strateški razmišljali. U 2016. i 2017. imali su preko 23 i 14 milijarde kuna neto dobiti. Trebali su odvojiti više ipak za plaće radnika da se ne bi dogodio eksperiment da 300 000 radnika mora odlaziti po Njemačkoj, Austriji, Australiji i sada što imamo sada? Da drastično rastu cijene radne snage, posebno majstora, zanatlija i drugih vrlo visoko kvalificiranih struka. To se moglo napraviti na vrijeme, nije kasno, učinimo to dok nije kasno, dovedimo predstavnike rada i kapitala uz pomoć Sabora da se definira kakvu državu i društvo želimo, nemojmo eksperimentirati, a svi oni koji su do sad vodili Hrvatsku su eksperimentirali. Hvala vam.
Idemo sada na dnevni red, prvo je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 343 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Molio bi sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani Ivo Milatić, državni tajnik u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, donesen je u sklopu 3 paketa energetskog zakonodavstva EU, kojim RH, usklađuje svoje energetsko zakonodavstvo s propisima EU. Zakonom se uređuje uspostava i provođenje sustava regulacije energetskih djelatnosti, postupak osnivanja tijela za regulaciju energetskih djelatnosti, te druga pitanja označena za regulaciju energetskih djelatnosti. S obzirom da je EU u procesu nadopune trećeg energetskog paketa, sa provedbenim propisima, potrebno je kontinuirano usklađivanje zakonodavstva, te i ovaj zakon pod kontinuirani nadzor nad Europske komisije. Pismo službe obavijesti Europske komisije od 14. srpnja 2017. povreda br. 2017-291 u vezi s nepravilnom prijenosom direktive 2009/72 i 2009/73 neusklađenošću s odredbama uredbama E.Z. 715/2009 RH je obaviještena da nije ispunila svoju obvezu u skladu s određenim odredbama direktive 2009/72 i od Vijeća 13. srpnja 2009. o zajedničkim … [[Govornik se ne razumije.]] za unutarnje tržište el. energije i stavljanje izvan snage direktive … [[Govornik se ne razumije.]] i 54 direktive 2009/73 te direktive 2003/55 i uredbe 715/2009. Komisija je pokrenula po službenom dužnosti istragu o prenošenju navedenih direktiva, te je skrenula pozornost na nepravilno prenošenje u hrvatski pravni poredak, one odrednice direktiva, koje se odnose na neovisno stradanje energetskih agencija. Komisija posebno naglasak stavlja na ovlasti i rad energetskih regulatornih agencija, pa tako zakon mora osigurati da je takva agencija samostalna, neovisna i neprofitna pravna osoba s javnim ovlastima. Osnivač Hrvatske energetske regulatorne agencije RH a osnivačka prava ostvaruje Vlada Republike Hrvatske, HERA je za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru, HERA je jedan od 28 nacionalnih energetskih regulatora, država članica EU, čija su prava i obveze proizašla iz načela i osnovnih akata Europskog energetskog zakonodavstva. Temeljna načela djelovanja svakog nacionalnog energetskog regulatora EU je zakonski garantiran neovisnosti poslovanje i odlučivanja kako u odnosu na izvršnu vlast, tako i na interese i gospodarske subjekta u energetskom sektoru. Time se nikako ne dovodi u pitanje bliska suradnja s drugim relevantnim nacionalnim tijelima, niti vladom, koja donosi smjernice opće politike. Naravno, uz garantirano neovisnost regulatora drugu stranu ravnoteže koja omogućava ispunjavanjem misije energetske regulacije predstavljaju zakonski propisani odgovornosti i transparentnost rada. U tom smislu je ionako po službenoj dužnosti provedene istrage Europska komisija zaključila da se važeći zakon mora izmijeniti dopuniti, kako bi se u potpunosti uskladio sa odrednicama trećeg paketa energetskog zakonodavstva iz 2009 g. Izmjene i dopune Zakona o regulaciji energetske djelatnosti, prvenstveno uređuje slijedeće, neovisnost agencije o bilo kojem političkom tijelu, neovisnost od političkih tijela uključuje potpunu neovisnost od bilo kojeg tijela koje može povezati sa izvršnom vlasti, ali se ne odnosi na sudski parlamentarni nadzor u skladu s Ustavnim pravom. Neovisno tijelo kojemu stranka na koju utječe odluka nacionalnog regulatora odnosno agencije ima pravo podnijeti žalbu ili tužbu je sud. To pitanje nije prije bilo određeno u zakonu te je sada detaljnije uređeno. Uređeno je osiguravanje agencije objektivnog i transparentnog izjašnjavanja ovlasti kroz donošenje autonomnih odluka iz djelokruga nadležnosti. Tako agencija nadzire zagušenje unutar hrvatskog elektroenergetskog sustava i plinskog transportnog sustava i provedbu pravila sukladno zakonima koji uređuju tržište električne energije i plina. Odluke agencije se mogu osporiti jedino pred sudom odnosno tijelom neovisnim od izvršne vlasti. S obzirom da na energetskom tržištu su korisnici ne samo energetski subjekti koje nadzire agencija potrebno je bilo osigurati da agencija traži informacije o tržištu od fizičkih i pravnih osoba koji imaju neki kontakt s energijom odnosno svim korisnicima energije, a ne samo od energetskih subjekata kako je to do sada bilo propisano. Nadalje, podrobnije se reguliraju akti agencije, pravilnikom koje donosi upravno vijeće agencije određuju se uvjeti koji moraju ispunjavati stručni voditelji te njihova prava, dužnosti i odgovornosti, jasno je propisan sadržaj statuta agencije i na kraju jasno su propisani rokovi donošenja statuta i pravilnika po usvajanju ovoga zakona. Zahvaljujem na pažnji.
Imamo dvije replike, prvi je na redu poštovani kolega Totgergeli. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pa evo ustvari imam jedno kratko pitanje, s obzirom na postojeći zakon i članak 36. koji definira da ministarstvo može vršiti nadzor nad radom Hrvatske regulatorne agencije čisto ako imate podatke, a mogu shvatiti da u ovom trenutku možda i nemate sada te sve podatke kod sebe, koliko je uopće ministarstvo od 2012. od kada je ovaj zakon na snazi vršilo puta nadzor nad radom agencije? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala uvaženi zastupniče. Koliko mi kolege ovdje govore nekoliko puta je vršilo nadzor ministarstvo od 2012. do danas, točan broj ne znam sada, ali možemo vam pismeno dostaviti.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državne tajniče, uloga i zadatak neovisnih regulatora je da kontroliraju onoga koji vrši određene usluge ili prodaje određene proizvode, isto tako da štiti one koji to kupuju. Ja sam u ovoj sabornici tamo 2012., 2013., '14., '15. postavio jedno pitanje na koje HERA nikada nije odgovorila. Dakle tada je tadašnja vlada odlučila da će HEP biti nosioc gospodarskog razvoja u RH, digla je cijenu električne energije 25% da će se investirati, isto tako digla cijenu zapravo dozvolila dizanje cijene pline, do danas se nisu dogodile investicije i to na godišnjoj razini negdje poprilici oko 3 milijarde kuna. Ja smatram da je HERA kao neovisni regulator morala reagirati po tom pitanju. Ova Vlada o tome vjerojatno nema niti spoznaja jer je to već ušlo u jednu kolotečinu, ali kada govorimo o HERA-i općenito kada govorimo o neovisnim regulatorima imamo niz problema u ovoj državi na koje neovisni regulatori nisu reagirali na vrijeme.
Hvala. Nema odgovora na repliku pa onda idemo vidjeti žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista i poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Evo sada smo i na Odboru za gospodarstvo imali raspravu o izmjenama ovoga zakona, naravno razumijevajući situaciju da opet evo i u ovom zakonu i u sljedećoj raspravi koja će biti nismo pravilno implementirali uredbe EU pod pritiskom ćemo to napraviti, sve u cilju stvaranja veće neovisnosti. I upravo je pitanje neovisnosti rada u ovom slučaju HERA-e, a isto tako i drugih institucija nameće nam se kao izvorište i onih problema koji su nastali prvenstveno u djelatnosti koju regulira HERA. Brojne afere koje su potaknule i rasprave, a na kraju uzrokovale povećanje naknade za obnovljive izvore energije kojim se bori ova Vlada, a vjerojatno u vrlo skoroj budućnosti ćemo imati ponovo potrebu za povećanjem sve je posljedica nerazumnih, neracionalnih odluka koje su donošene tijekom perioda govoreći 2013.-2015. to je u mandatu vlade Zorana Milanovića. Upravo područja s kojima se bavi HERA kao takva i u tome vremenu vidimo da izaziva i danas kontroverze. Sudjelovanjem na konferenciji sada u Opatiji drvni sektor, drvni klaster iznijeli su jedno od svojih zahtjeva koji smatraju da netko treba učiniti da se promijeni, a to je da povlaštenici, određeni projekti koji su špekulativni do dana današnjeg nisu realizirani, nisu u sustavu i čekaju da se pojavi kupac koji će otkupiti prava za koje oni smatraju da imaju projekte koji su ostali ispod crte, koji bi značajno pomogli razvoju kako drvne industrije, a isto tako i ako govorimo i kroz bio plin i razvoj poljoprivredne proizvodnje, spašavanje određenog broja farmi. Zapravo ne bih rekao spašavanje nego jedan dodatan dohodak koji bi omogućio da budu konkurentni sadašnjim uvjetima na tržištu. Kontroverzne odluke koje je donosila HERA u svakom slučaju odnose se na, sjećamo se i onaj pritisak na HOPS kada je i sa strane Vlade i one odluke od 17. rujna 2015. kada je praktično i HERA propitivala zašto HOPS ne može, ne želi sukladno tehničkim uvjetima koje oni propisuju priključiti sve vjetroelektrane. I tada je došlo do jedne političke odluke, a mi govorimo, da kažem to je jedna ja bih rekao čak je možda u ovom trenutku i manja ako se sjećamo na staru godinu 2013. što je upravno vijeće, koji projekt je ušao na staru godinu u sustav obnovljivih izvora energije, to je vjetroelektrane krš Pađene gdje je praktično 250 milijuna kuna samo u jednoj odluci, u jednom danu, po žurnim postupcima dodijeljeno privatnoj tvrtki koja se evo povezuje sa Zoranom Milanovićem. Samo govoreći o ovakvim stvarima koje su nas opteretili, umjesto da smo razmatrali i pomagali HERA-i da bude neovisna i u onome vremenu, a i sada, ja se bojim da i ove izmjene neće biti dostatne. Mogli smo značajnije unaprijedit susta od obnovljivih izvora energije i ne bi bili problematični, ne bi postali afere koje su drmale i još uvijek će drmati cjelokupnu Hrvatsku javnost. Trenutno ono što trebamo razmatrati HERA-u da je sastavljena od upravnog vijeća u kome ima više stručnjaka koji bi trebali svaki ponaosob biti u punoj odgovornosti, onda se uvijek postavlja pitanje koja je to većina koja se skupi kad upravo dođe do ovakvih problematičnih odluka. Tu trebamo pomagati, evo i pošto je trenutno jedino sudska i saborski nadzor jedini su modaliteti kojima možemo upozoriti na takva odstupanja u postupanju, nešto o čemu bi mi trebali kao Sabor razmišljati, znači ne da vršimo politički pritisak, nego da upravo na onim praksama koje su do sada bile pokušamo izvidjeti da li se takve prakse ponašaju. Govorimo o negativnim praksama. Ja bih mogao ovdje govoriti i o pozitivnim praksama, praksama koje HERA je provodila, ali uvijek vidimo da se s vremena na vrijeme pojavi ta anomalija i osjeti se da politika ne dozvoljava, niti će dozvoliti na ovaj način kako se trenutno posložilo, HERA-i da bude potpuno neovisna i donosi tehničke odluke. Samoj raspravi na saborskom odboru sam napomenuo i primjer koji, saborski zastupnici koji su ne znam, na županijskim, skupštinama ili negdje drugdje, mogli su dobiti uvide u poslovanje npr. opskrbljivača plinom. Isto također jedna regulirana djelatnost, pod kontrolom HERA-e. i što se događa? Događa se da minusi koji nastaju su povezani sa sektorom koji bi trebao biti najčistiji, onaj koji bi trebao biti primjer za druge, a to je javni sektor. Konkretno evo, bilo je rasprave o poslovanju plinare istočne Slavonije čiji rad normalno funkcionira u okviru regulirane djelatnosti, a najveće dugovanje čine dva subjekta, to je vinkovačko poduzeće koje se bavi opskrbom toplinskom energijom i bazeni koji su u Vinkovcima. Kako onda očekivati od svih drugih da budu uspješne platiše? Da se ekonomizira rast tih poduzeća? I iz toga proizlazi i ono što je ključno, pritisak na HERA-u, pritisak da kod formiranja regulirane cijene mora ukalkulirati i gubitke koje nestaju ne krivicom, možda isporučitelja plina, nego upravo onih subjekata koji ne bi smjeli biti prvi dužnici. Ali mi zatvaramo nad tim oči. Mi smo spremni reći, da ali to je za opće dobro, ali kad pogledamo u takvim tvrtkama uz političko kadroviranje, uz negativnu selekciju stvaramo dodatne pritiske u cijelom sustavu, umjesto da uspijemo doći do najnižih cijena energije i onih koje su regulirane u domeni regulacije gdje bi HERA morala biti značajnija, oštrija, prepoznavati loše prakse, loše politike koje se vode u tim tvrtkama, pritiskati kroz cijenu da moraju promijeniti, da vlasnici u tom slučaju, ako su to lokalne samouprave ili bilo koji drugi javni subjekti, da moraju prepoznati da nemaju svoje probleme, svoju potrošnju, prebacivati kroz cijeli sustav i da onda kroz regulirane cijene koje određuje HERA postane trošak svih građana. To je jedan prekriveni mehanizam, mehanizam koji je operativan, koji stvara probleme u funkcioniranju HERA-e, gdje onda ne samo da trebate razmišljat kako ostati neovisan, ako vas svaki dan netko pritišće iz bilo koje domene politike, da napravite ustupak, a svjesni smo da politika ima snažni utjecaj, da politika želi upravljati i da politika na taj način, umjesto da pomaže hrvatskim građanima, stvara štetne posljedice. Mogu pozdraviti donošenje zakona, ali državni tajniče, zakone provode ljudi. Dok ti ljudi ne budu svjesni da svojim postupanjem sve skupa nas će strovaliti u jednu provaliju u kojoj evo, nikako da dosegnemo to dno, svi očekujemo jednom da lupimo na to dno pa da se onda vrate u neku domenu i racionalnoga i razumnog razmišljanja, mi evo ponavljajući prijašnje afere stvaramo nove, možda su manje, možda su prikrivenije, ali isto tako utječu na sve one opskrbe koje zapravo su temelj razvoja Hrvatskoga društva. I nećete pronaći niti jednog hrvatskog građanina, niti jednu obitelj koja će se složiti da radi propusta politike treba biti skuplja struja, skuplji plin ili bilo koja druga opskrba. Trenutno HERA provodi javnu raspravu isto tako i o djelatnostima koje su vezane za LNG terminal, kojima bi se trebali odredit modaliteti, naravno da postavlja se ključno pitanje, pročitao sam i to savjetujem svima da pročitaju, u Jutarnjem listu smo imali o tome jednu analizu gospodina Biočine koji sa pravom propituje ekonomsku isplativost projekta i mogućnost prelijevanja troškova na hrvatske građane. Nemojmo da politika bude ta koja će opet utjecati radi nemogućnosti da nađemo kvalitetnije rješenje, da taj trošak putem pritiska na HERA-u i ostale koji odlučuju prenesemo opet na hrvatske građane. Jer svi smo optuživali u prošlom društvu za vrijeme komunističke vladavine da su nastajali obrovci koji su kasnije propadali, LNG terminal kao takav sigurno ima velikih prednosti, može nam dati potporu u razvoju neovisnosti naše opskrbe plinom kao jednim od ključnih strateških energenata ali nemojmo dozvoliti radi brzine, dokazivanja, moći ili nemogućnosti da se racionalno pristupi samome projektu da onda postanemo taoci toga projekta da HERA koja bi trebala biti ključna, tehnička, da kažem evaluacijska ustanova ne može dati svoje stajalište koje će biti stvarno stručno popraćeno i sa svim projekcijama utjecaja u budućem vremenu. Jer svi komuniciramo javno, čuli smo i u javnoj komunikaciji da želimo imati LNG koji će svojom opskrbom pomoći da ostvarimo niže cijene plina na hrvatskom tržištu. Da li ćemo to stvarno dobiti, ja bih postavio to pitanje HERA-i, koje su to kalkulacije koje trebaju to osigurati a ne bih postavio to pitanje niti Vladi, niti ministarstvu jer smatram da oni nemaju dovoljnu tehničku ekspertizu koja može takve stavove opravdati. I zato je neovisnost i stručnost i ključni ja bih rekao razlog zašto i danas raspravljamo o ovome zakonu i nadam se evo da će ovaj mali pomak napraviti nešto upravo u razmatranjima koja stručna tijela HERA-e trebaju predočiti javnosti, na kraju iza toga stajati da nam se ne dogodi ponovno prostor koji se otvara s odmakom nekih odluka pa da špekulanti uspiju u kratkom vremenu prikupiti dokumentaciju da se ne događaju odluke na staru godinu, da nam se ne događaju pritisci na one koji tehnički kažu da ne mogu nešto izvršiti. Evo to je sve zadaća, obaveze, ne HERA-e kao institucije nego i svakoga njihovoga člana i naravno i nas koji smo u Saboru jer preuzimamo, preuzeli smo odgovornost da vršimo i nadzor a pogotovo na takvim negativnim pojavama koje su donijele značajne štete hrvatskom društvu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nemamo replika pa idemo na drugu raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Pa pred nama je Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti a prvi put je taj zakon izglasan u Hrvatskom saboru u srpnju 2001. godine zajedno sa Zakonom o tržištu električne energije koji je također danas na dnevnom redu. I te 2001. godine ustvari je započela reforma energetskog sektora u RH i donesen je prvi pakte energetskih zakona, Zakona o energiji, o tržištu nafte i naftnih derivata, o tržištu plina i ova dva već spomenuta zakona. Prvi paket energetskih zakona omogućio je restrukturiranje i reorganizaciju energetskog sektora, otvaranje tržišta električne energije i ostalih energija, regulaciju energetskih djelatnosti kao i restrukturiranje energetskih subjekata i stvaranje novog zakonodavnog i institucionalnog okvira, utvrđivanje tržišnih pravila, obveza javnih usluga i razdvajanje energetskih djelatnosti na tržne i one koje su regulirane. Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti 2001. godine ustvari je s tim Zakonom osnovano Vijeće za regulaciju energetskih djelatnosti od 5 članova. A uz vijeće je određen Energetski institut Hrvoje Požar koji je obavljao pripremu i stručne poslove za potrebe vijeća. Kako je energetsko zakonodavstvo postalo jedan od važnih segmenata na putu prema članstvu u EU tako je onda Hrvatski sabor u prosincu 2004. godine donio drugi paket energetskih zakona kojim su tada izvršene adekvatne prilagodbe europskom energetskom zakonodavstvu i standardima organiziranja internog europskog tržišta. Zakonom iz 2004. osniva se Agencija za regulaciju energetskih djelatnosti, Hrvatska energetska regulatorna agencija kao javna i neovisna ustanova koja ima upravno vijeće, ravnatelja agencije i radnike agencije a upravno vijeće imenuje Hrvatski sabor. Taj zakon iz 2004. godine promijenjen je 2007. jer se u te tri godine shvatilo da nisu dovoljno jasno i jednoznačno riješena pitanja organizacije i načina rada agencije, odgovornosti i nadležnosti upravnog vijeća, predsjednika upravnog vijeća i člana upravnog vijeća te odgovornosti i nadležnosti ravnatelja agencije. Izmjenama zakona iz 2007. godine definirano je da agencijom upravlja predsjednik upravnog vijeća koji je odgovoran za stručni rad i poslovanje kao i za zakonitost rada agencije. Kako su Europski parlament i Vijeće EU 13. srpnja 2009. godine prihvatili 3. paket energetskih propisa a Hrvatska se tijekom pregovora obvezala svoje energetsko zakonodavstvo prilagoditi trećem paketu tako je Hrvatski sabor 19. listopada 2012. godine izglasao i 3.-ći Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti kojim se regulacija energetskog sektora i ovlasti nacionalnog regulatora HERA-e kako se tada mislilo uređuju prema odredbama direktiva 72. i 73. iz 2009. i uredbe 713. također iz 2009. HERA je dobila opsežne, normativne, izvršne i nadzorne ovlasti kao i ovlasti na području cijene energije i naknada za reguliranje djelatnosti. I trebala je postati pravno i funkcionalno odvojena od svih javnih i privatnih subjekata uključujući Vladu RH, te ministarstvo nadležno za energetiku. Uz ovu malu kronologiju od 17 godina došli smo i do 14. srpnja 2017. g. kada stiže pismo Europske komisije službena obavijest o povredi, a u vezi sa nepravilnim prijenosom upravo ovih Direktiva 72. i 73. iz 2009. i Uredbe 715 također iz 2009. Daklem, Komisija je skrenula pozornost na nepravilno prenošenje u hrvatski pravni poredak one odrednice direktive koje se odnose na neovisnost rada energetske agencije odnosno energetskih agencija. Sukladno tome, predlaže se ovim izmjenama zakona promjena odredbi o neovisnosti regulatorskog tijela odnosno HERA-e u smislu mogućnost donošenja odluke neovisno o bilokojem političkom tijelu. Iako članak 22. postojećeg zakona a u sličnom obliku se ova formulacija pojavljuje i u zakonu iz 2004. g., definira da je agencija samostalna u poduzimanju svih organizacijskih i drugih mjera potrebnih za nesmetano obavljanje poslova, ispunjavanje obveza u skladu s ovim zakonom i drugim energetskim zakonima, i članak 8. koji definira da je agencija odgovorna za svoj rad jedino Hrvatskom saboru, i ti su članci u prijedlogu ovog zakona i ne mijenjaju, ponajviše sumnje u neovisnost rada agencije u bilokojem političkom tijelu pa i u Vladi, izaziva postojeći članak 36. koji govori da nadzor nad radom agencije provodi ministarstvo i postojeći članak 7. stavak 5. kojim se definira da suglasnost na statut agencije daje Vlada. Predloženim zakonom takva formulacija nadzora ministarstva nad radom agencije se briše a agencija je jedino dužna jedanput godišnje podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o svom radu kao što je to uostalom radila i do sada u smislu postojećeg članka 33. koji se u prijedlogu ovog zakona ne mijenja i predlaže se da suglasnost nad statut agencije umjesto Vlade daje Hrvatski sabor. Također se predlaže donošenje posebnog pravilnika kojim se utvrđuju uvjeti koji moraju ispunjavati stručni voditelji te njihova prava, dužnosti i odgovornosti a to je prema postojećem zakonu bilo definirano statutom agencije. Proces širenja tržišta energije i regulacije energetskih djelatnost prisiljava agenciju da u svom radu osim od energetskih subjekata zatraži podatke, izvješća i druge potrebne dokumente koji su nužni za obavljanje poslova iz nadležnosti agencije i od fizičkih i pravnih osoba koje imaju neki kontakt sa energijom. Stoga se člankom 6. predlaže u članku 35. stavku 1. riječi „energetskih subjekata“ zamijeniti riječima „svake fizičke i/ili pravne osobe“. U tom smislu mijenja se i stavak 3 pa evo, predlažem predlagatelju da razmotri do drugog čitanja i u stavku 4. istog članka 35. riječi „energetskog subjekta“ zamijeniti riječima „svake fizičke ili pravne osobe“. Nekako se nameće kao logično kada predlažemo da člankom 6. širimo ovlasti agencije na sve pravne i fizičke osobe koje imaju neki kontakt sa energijom, da onda i obveze a ne agencije u smislu tog istog postojećeg članka 35., proširimo na sve te pravne i fizičke osobe koje na neki način imaju kontakt sa energijom. Isto tako predlažem da u članku 14. predloženog zakona umjesto „Ministarstvo zaštite okoliša i energetike“ bude „Ministarstvo nadležno za energetiku.“ Predloženim člancima 7. do 11. predloženog zakona detaljno se definiraju ovlasti agencije u postupku nadzora kao i donošenja obvezujućih odluka u odnosu na fizičke i pravne osobe i izricanje učinkovitih razmjernih i odgovarajućih sankcija onima koji propuste djelovati u skladu sa svojim obvezama a sve na temelju utvrđenog činjeničnog stanja u postupku nadzora. Također je predloženo da je sud to neovisno tijelo kojemu stranka na koju utječe odluka nacionalnog regulatora odnosno agencije, ima pravo podnijeti žalbu ili tužbu. Do sada je u određenim predmetima kao drugostupanjsko tijelo bilo definirano ministarstvo. Usvajanjem ovog prijedloga zakona poslije 17 g. dolazimo do toga da od onog početnog Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti od 5 članova koje je bilo ovisno o Institutu Hrvoje Požar jer mu je institut odrađivao stručni dio poslova, dolazimo do regulatorne agencije koja u svom radu postaje praktički potpuno neovisna od Vlade Rh i ministarstva nadležnog za energetiku. Nadzor nad radom HERA-e ima jedino i samo Hrvatski sabor odnosno zastupnici, kako to neki naši kolege vole reći, direktno birani od naroda, a o odlukama HERA-e jedino i samo odlučuju sudovi. Sad ako nakon ove kronologije koju sam iznio se prisjetimo malo 2001. g. još, onda smo praktički imali situaciju da oni koji su htjeli ugraditi na svoje krovove kolektore i proizvoditi električnu energiju, u tom trenutku nisu imali ni model ni način nit je HEP znao šta bi s njima napravio da tu energiju koju oni proizvode u nekom trenutku i preuzmu u sustav. Danas praktički imamo gotovo u svakom naselju nekog našeg građanina, kupca, neki poslovni objekt koji je i u jedno osim što je kupac i proizvođač električne energije. I u ovih ustvari 17 g. je građena institucija HERA-e a da je teško izgraditi neovisnu instituciju, pokazalo se ustvari kroz današnju raspravu na Odboru za gospodarstvo gdje se odmah postavilo pitanje a tko će sad tu HERA-u nadzirat? S jedne strane želimo imati institucije koje su samostalne, neovisne, koje funkcioniraju, donose svoje odluke neovisno i o Vladi, jer nam je to nužno za regulaciju, a s druge strane se pitamo e šta sad, kako će funkcionirat ta ustanova kad ju Vlada ne nadzire. To je to stalno pitanje, ja mislim da si ponekad i mi političari uzimamo za pravo da mi možemo o svemu odlučivati a trebamo nekad napraviti takav sustav da sustav može funkcionirati potpuno ispravo neovisno od naših odluka i da ujedno može i nas kontrolirati u funkcioniranju. Stoga nakon ove rasprave mogu još samo konstatirati da Klub HDZ-a podržava daljnje izgrađivanje energetske regulatorne agencije kao neovisne institucije i stoga će naravno podržati ovaj Prijedlog Zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nemamo replika pa idemo sada na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, mi znamo da postoje značajne potrebe RH za električnom energijom i poznati su nam podaci statistički odnosno iz godišnjih izvještaja da HEP ostvaruje već nekoliko godina između 1,5 i 2 milijarde pa čak i više kuna neto dobiti i postavlja se pitanje zašto nije iskorišten značajan dio takve dobiti u kapitalne investicije kako u izgradnju novih hidroelektrana, tako i u izgradnju obnovljivih izvora energije. Ono što javnost slabo zna jest da HEP nije izgradio niti jednu vjetroelektranu. Ponavljam, nije izgradio ni uložio u izgradnju niti jedne vjetroelektrane. Zašto? Pa očito su postojale već dogovori dvije stranke koje su vladale Hrvatskom da je to stranački biznis i da energiju vjetra treba koristiti na taj način i da je to maltene zabranjeno područje za investicije drugih subjekata. Proizvodnja električne energije iz vjetroelektrana je sa 0,5% porasla na 9% u 2016. godini i ovo jedno područje trebalo bi i mora se rasvjetliti hrvatskoj javnosti. Ono što je također posebno važno, između 2010. i 2016. godine cijene energije vjetra mijenjale su se 15 puta. Molim vas odgovorite vi iz Hrvatske energetske regulatorne agencije zašto jer ako regulirate ovo tržište, onda morate objasniti javnosti zašto je toliko puta mijenjana cijena električne energije proizvedene iz vjetroelektrana, koje je to u interesu, a sigurno nije u interesu građana RH jer mi ionako plaćamo skupu struju. Ono što također treba ovdje reći jer treba voditi argumentirane rasprave, mi smo ozbiljni ljudi, ne treba prodavati jeftini populizam jer samo ozbiljni i iskusni ljudi sa znanjem mogu ovu zemlju izvući iz krize i okrenuti u pravom smjeru. Treba postaviti pitanje zašto je ta cijena proizvodnje električne energije iz vjetroelektrana 3 puta veća od prosječne cijene električne energije koja se kupuje prema tržištima u Mađarskoj, Sloveniji, burzama električne energije. Naravno, vi ćete reći zbog toga što je ta proizvodnja skuplja itd., ja kao ekonomist to razumijem. I mi vidimo kao nigdje rijetko gdje da su investicije u RH uspjele kao u segmentu vjetroelektrana. E, pa vidite, izvrsno je imati posao sa državom. To je taj krovni kapitalizam, znači prvo uzmete koncesije, imate cijenu zagarantiranu u stvari koju očito taj interesna skupina definira, predlaže i definira, a onda svi mi kao građani potrošači moramo sve to skupa plaćati. A državna kompanija kao HEP koja ima slobodnih novčanih sredstva znači, proteklih godina to su milijarde, nije zamislite izgradila ni investirala niti u jednu vjetroelektranu. Ovdje vidljivo iz aviona da stvari ne funkcioniraju, da su očito neki drugi interesi u pitanju i zato su potpisani ugovori potipisivani takvi kakvi jesu i onda se nama kaže, kao što je bilo prije godinu dana kad je bila velika gužva oko toga, e pa ne možemo ništa mijenjati jer ugovor je ugovor, on se ne može mijenjati. Sve to skupa govori, uvažene kolegice i kolege, da ovaj segment tržišta električne energije, da je on dakle, protkan i prožet različitim interesima, da se ne ostvaruju investicije u korist šireg gospodarstva. Riječ je o tome da su to kapitalno intenzivne investicije koje malo zapošljavaju ljudi. Međutim, očito se dobro zarađuje. Izvještaj o kojima mi ovdje raspravljamo iz godine u godinu vidite, oni ne daju odgovore na takva pitanja. Diskusije koje se ovdje vode ne problematiziraju stvari, ova pitanja na taj način. Mi moramo demokratizirati proizvodnju električne energije, a tamo da netko napravi, stavi neke solare da sam proizvodi, e to ne može vidite. To ne može. Zašto naši poljoprivrednici ne mogu proizvoditi na farmama svojim, vidite to je problem. Odite po Austriji, Njemačkoj, Švicarskoj, Italiji, tog ćete vidjeti hrpe tih solara. Međutim, vidimo to je samo jedno od područja u RH za koje vidimo da ne funkcionira, da je sve okrenuto naopačke. Ali ponavljam, kada su u pitanju neki drugi interesi, to vidite, izvrsno funkcionira. To odlično funkcionira, tu investicije idu, a trpi opći nacionalni interes kada je u pitanju gospodarstvo RH. Prema tome, postavljam pitanje predstavnicima HERA-e koliko su oni slobodni u preispitivanju ovakvih stvari koji navodim, a koliko moraju šutjeti ili se ne baviti time, je li ovaj posao sa vjetroelektranama, je li to tipični stranački posao i da li je već tada postignuta, jesu li tada već udareni temelji velike koalicije kao biznis obje stranke u ovom poslu, jer vidimo da se slažu kada su u pitanju ovakve teme, financije, energija itd. Evo, želim i šaljem poruku ovoj HERI, odnosno, predstavnicima, vi ste imenovani od strane Sabora, da štitite interese građana RH i molim vas odgovore na ova pitanja ili pismeno ili dakle, najbolje pismeno u jednom primjerenom roku. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, pa javio sam se za repliku, kada ste rekli da HEP već godinama ima dobit a nije ulagao ni u jedan ozbiljni kapitalni objekt za proizvodnju el. energije. Pa moje mišljenje da ustvari nije ulagao, zato što svaki objekt koji se pripremi, netko se nađe pametan tko kaže to ne valja iz tog i tog razloga i tako mi ustvari vrtimo priču od jednog do drugog objekta, a nikako da krenemo u izgradnju nečega, jer uvijek iz nekog razloga taj objekt nekome smeta. Imali smo 2011. g. praktički potpuno pripremljen objekt Hidroelektrane Ombla, onda je došla sljedeća vlada, koja ga je jednostavno obustavila, a za taj objekt su bili pripremljeni već i krediti. Praktički smo imali štetu zbog toga što smo osigurali kredite i sve ono što je ulagano godinama u taj projekt je na kraju propalo. To vam je otprilike razlog zašto nemamo ozbiljan objekt izgrađen za proizvodnju el. energije u zadnjih par godina. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Totgergeli, poznata su mi ta objašnjenja zašto HEP nije investirao u projekte, u energetskom sektoru, međutim, postavite sebi pitanje, zašto se nitko nije bunio da je onom brdu ili na onim brdima kada su građani vjetroelektrane, da je to išlo sve tako glatko. Mi znamo koje probleme donosi izgradnja vjetroelektrana kada je riječ o pticama, kada je riječ o budi koju stvara, kada je riječ o sigurnosti zračnog prometa itd. Međutim, nikada nisam primijetio da je netko digao glas. Sve to skupa nisu pravi razlozi da se postavlja ova pitanja. Znači ako nisu mogli graditi termoelektrana zbog toga i toga ili hidroelektranu zbog određenog razloga, postavljam pitanje, zašto nisu izgradili niti jednu vjetroelektranom, a tamo vidite išlo je sve bez problema. Očito da se tu brane drugi interesi a ne opće dobro.
Ovime smo došli do kraja rasprave, više se nitko nije javio, pa prelazimo onda na završno obraćanje u ime predlagatelja, poštovani Ivo Milatić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, zahvaljujem se na raspravi. U nekoliko rečenica, vidim da u stvari podržavate ovaj zakon jer je jasno da taj zakon ide u pravcu totalne neovisnosti agencije koja se zove HERA kod nas. Ono što imam za reći, agenciju kao što je ovdje rečeno, čine ljudi, a te ljude imenuje i razrješava Hrvatski sabor. Znači onaj subjekt koji je apsolutno kompetentan da govori i da utječe na rad te agencije je Hrvatski sabor i jasno da je ovim zakonom to itekako omogućeno i da je to ono što intencija i zakonodavstva i europskog i hrvatskog. Kontrola sudova je također jasna, zato što sudovi će kontrolirati, sve što bi i ministarstvo kontroliralo. U međuvremenu sam doznao na vaše pitanje uvaženog zastupnika u vezi nazora, bili su 2 nazora i to na temu obnovljiv ih izvora energije u tijeku ovog razdoblju kojeg ste vi pitali od strane ministarstva. A uvaženom zastupniku Lovrinoviću, bi samo rekao da ustvari vaša rasprava i nije ustvari za današnji zakon, nego za zakon koji će vrlo brzo doći na klupe ovog cijenjenog Doma, a to je Zakon o obnovljenim izvorima energije i visoku učinkovitu kogeneraciju. Isto ustvari, cijelo vrijeme, na tu temu raspravljali. Ono što ministarstvo a naći vlada je dužna napraviti, to ćemo što se nas tiče raditi što je moguće bolje i efikasnije, a to je proizvoditi što je moguće bolje zakonske prijedloge koje ćete vi usvajati, da bi HERA po njima mogla što bolje, efikasnije i neovisnije raditi i da bi bilo što manje prijepora u javnosti. To je ono što imam reći. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo 3 replike, prvi je kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo državni tajniče, mislim da je sam prijedlog zakona, kao takav usklađivanje s regulativama EU, na kraju, ja vidim iz ove rasprave, ovdje, a to je bilo evidentno i ranije, da neće biti nikakvih zaprečnih stajališta oko prijedloga koji ide u neovisnost, ali onda dođemo do toga, zašto ovaj zakon, ako je već usklađivanja, ako znamo da smo neusklađenost nismo imali po i pod pritiskom Europske komisije, zašto nije išao na žurnu raspravu, znači da imamo kroz jedno čitanje, hitna procedura da bude. Mislim postane stvarno pitanje, jer trebamo za ovakvu stvar sada, koja stvarno trebamo uskladiti, mi ćemo imati 2 čitanja, a po samoj karakteristici zakona i po sadržaju zakona, trebalo je biti sigurno prijedlog da ide kroz hitnu proceduru. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Opredjeljenje vlade da se minimalno ide sa zakonom po hitnoj proceduri, mi mislimo da ovaj zakon bez ikakvog problema može ići u 2 čitanja, jer se brzo može isti prijedlog donijeti na drugo čitanje, da se usvoji, tako da ne vidimo razloga, da se taj mjesec dan, da bude problematično. To je to.
Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, neovisno s regulatornih agencija, u onom trenutku kad su se one osnivale, bila u tome, da imaju financijsku posebnu poziciju i da odgovornost za svoj rad podnose ovdje u ovom Visokom domu. Vlada može dati svoje mišljenje na to izvješće. Međutim, i žao mi je što to danas nije ovdje spomenuto, 2013. g. mislim da je to bilo, zbog uljepšavanje slike u proračun, u proračun HERA-e je ugrađen u proračun Ministarstva gospodarstva. Tada je 650 milijuna, koliko je bio proračun HERA-e stavljen na poziciju Ministarstva gospodarstva, da bi deficit državnog proračuna izgledao ljepše. Prema tome ako govorimo i to je jedan od razloga zašto je Europska komisija dala negativno mišljenje oko neovisnosti. Jer ako govorimo o neovisnosti onda onaj tko regulira ponašanje onog tko pruža usluge ko kupuje usluge, ima određena financijska sredstva može o njima raspolagati na način kako je to zakonom propisano, a odluku o tome kako su radile i kako su s tim raspolagali donosi ovaj Visoki dom, tj. saborski zastupnici.
Hvala. Želite li odgovor? Ne. Onda idemo na treću repliku, poštovani kolega Lovrinović. Izvolite.
hvala lijepa. Čuli smo sada da HERA to je ozbiljan jedan prigovor nije ni financijski ovisna, a netko tko nije financijski ovisan onda uistinu se postavlja pitanje može li uopće biti ovisan. Vi ste ovdje maloprije rekli da tamo vodstvo imenuje Hrvatski sabor, vi dobro znate da vladajuća politika i vladajuća koalicija određuje ljude koji će voditi određene segmente pa tako i HERA-u. U tom kontekstu dakle ovo su ozbiljni prigovori u Hrvatskoj je dosta tih incestuoznih veza, neovisnost se ne može promatrati na način da financijski niste neovisni, pa prema tome narod kaže ruka koja prima uvijek je ispod ruke koja daje. Prema tome, vi očito niste neovisni i to se mora promijeniti.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče, prvo vi se cijelo vrijeme nama obraćate kao HERA, a mi smo predstavnici Ministarstva zaštite okoliša i energetike odnosno Vlade. I ne bih se složio s vama da HERA nije neovisna zato što se financira iz državnog proračuna, to je apsolutno nije točno. HERA je neovisna zato što postoji zakon koji joj daje neovisnost na način kako se financira opet postoji zakon po kojem se financiran i kako i na koji način troši tako da bi je definitivno i ne možemo osporavati nijednoj većini da parlament te iste većine imenuje ljude u HERA-i jer onda postavljamo pitanje Ustava i temeljnih zakona što se ne možemo nikako složiti.
Zahvaljujem. Ovime smo stigli do kraja rasprave, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prije prelaska na drugu točku pozdravimo svi zajedno učenice i učenike i njihove nastavnike Osnovne škole Tin Ujević iz Osijeka. Dobrodošli. [[Pljesak]] Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. broj 343, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 42 suzdržana i 3 glasa protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Zakon o tržištu električne energije iz 2013. i izmjene 2015. donesen je u sklopu 3. paketa energetskog zakonodavstva EU kojim RH usklađuje svoje energetsko zakonodavstvo s propisima EU. Zakonom o tržištu električne energije se uređuju pravila i mjere za sigurnu i pouzdanu proizvodnju, prijenos, distribuciju i opskrbu električnom energijom te za trgovinu električnom energijom i organiziranje električne energije kao dijela elektroenergetskog tržišta EU. Nadalje, utvrđuju se pravila koja se odnose na zaštiti krajnjih kupaca, organiziranje i funkcioniranje elektroenergetskog sektora, otvoren pristup tržištu, utvrđivanje obveza općih usluga i prava kupaca električne energije, a koja uključuju prava krajnjih kupaca, odvojeno vođenje poslovnih knjiga, financijskih izvješća, pravila pristupa mreži i načela uzajamnosti i prekogranični prijenos električne energije. Pismo službene obavijesti i za ovaj zakon Europska komisija nas je obavijestila o kršenju svih onih direktiva koje sam spomenuo i za prethodni zakon kojeg smo maloprije imali priliku ovdje raspravljati. S obzirom da je EU u procesu nadopune 3. elektroenergetskog paketa s provedbenim propisima intenzivno i kontinuirano nadzire nacionalno zakonodavstvo i provedbu postojeće regulative, ona je po službenoj dužnosti pokrenula istragu o prenošenju odrednica kojima se utvrđuje tržište električne energije u hrvatsko zakonodavstvo te je skrenula pozornost na nepravilnosti koje se odnose na certificiranje operatora prijenosnog sustava koje je u vezi s trećim zemljama, na nepravilnosti koje se odnose na određene zadatke operatora prijenosnog sustava za električnu energiju. Također je ukazala na nepravilnosti koje se odnose na zahtjev o povjerljivosti podataka za operatore prijenosnog sustava i njihove vlasnike i na nepravilnosti koje se odnose na odrednice koje se tiču neovisnosti uprave operatora sustava koje uključuje pravo prigovora regulatornom tijelu. Ova pitanja su uređena prijedlogom izmjena i dopuna zakona na način da se otklone uočene nepravilnosti pa se tako mijenja obuhvat pojma 3. zemlje u smislu certificiranja operatora prijenosnih sustava te certificiranje moraju proći i tvrtke koje dolaze iz zemalja članica Energetske zajednice. Propisuje se obveza zaštitne klauzule povjerljivosti podataka koje operator prijenosnog sustava i svaki vlasnik prijenosnog sustava dobiva tijekom obavljanja svojih djelatnosti i koja sprečava da se informacije o vlastitim djelatnostima koje mogu biti komercijalne korisne otkriju na diskriminirajući način. Operator prijenosnog sustava dužan je izraditi i objaviti pravila za upravljanje zagušenjem unutar hrvatskog elektroenergetskog sustava uz ishođenu suglasnost agencije, a ne samo imati pravila za prekogranične vodove kako je to bilo do sada propisano. Agencija postaje jedino nadležno tijelo za davanje ili odobravanje suglasnosti na pravila koje donosi operator prijenosnog sustava. Među dopunama se nalazi i odrednica koja proizvođaču električne energije za potrebe crpnog pumpnog rada reverzibilne hidroelektrane omogućuje nabavu električne energije na veleprodajnom tržištu. To je odrednica nužna za konkurentnu ponudu usluga na elektroenergetskom tržištu, a posebice u intervalima kada se u rezervama samoga sustava ublažuju nagli poremećaji. U cilju jačanja tržišta i administrativnog rasterećenje opskrbljivača, opskrbljivač može imati potpisan ugovor samo sa operaterom distribucijskog sustava, ali i ne sa operaterom prijenosnog sustava za kupce iz kategorije kućanstva. Ovime se smanjuje novčana obveza opskrbljivača s obzirom da ne mora imati dva instrumenta osiguranja plaćanja za ODS i za HROPS, već je dovoljno samo jedan. Također će se bez dodatnih procedura dosadašnji ugovorni odnosi između ovih sudionika moći riješiti nadopunom postojećeg ugovora. Izmjenama je obuhvaćeno i veće pravo kupaca kada su u pitanju računi koje dobivaju za potrošenu električnu energiju. Posebno se naglašava obveza opskrbljivača za izdavanje jedinstvenog računa samo krajnjim kupcima iz kategorije kućanstva. Time se plaćanjem izabranom opskrbljivaču plaćaju i sve naknade prema operateru distribucijskog i prijenosnog sustava koje su uključene u jedinstveni iznos. Što se tiče ostalih kategorija krajnjih kupaca, moguće je izdavanje jednog ili dva računa. Ako se radi o dva računa, jedan se plaća opskrbljivaču, a drugi kao i do sada operatoru sustava. Račun izdan od opskrbljivača pokriva troškove opskrbe energijom i sva davanja, dok drugi račun pokriva sukladno tarifnim sustavima mrežarinu za prijenos i distribuciju kod kupaca na distributivnoj mreži. U skladu s ovim promjenama određuje se i najmanji sadržaj ugovora o međusobnim odnosima između operatora prijenosnog i distribucijskog sustava. Osim navedenog, zakon jasno propisuje i prava članova uprave, operatora prijenosa sustava na izjavljivanje prigovora agenciji vezano uz kvalitetno obavljanje poslova iz njihove nadležnosti. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Kolega Vešligaj izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa samo jedno kratko pitanje, s obzirom na rast cijene energenata, zanima nas kakve se cijene struje očekuju i koji će biti odgovor? Znam da niste vi regulator, vi ste predstavnici Ministarstva okoliša, ali vjerujem da mi možete odgovoriti da se ti efekti barem nekako ublaže jer svjedoci smo popriličnoga povećanja cijena na burzi energenata. Spomenut ću samo situaciju oko plinskoga tržišta di su prilikom ugovaranja plinske godine cijene bile 17 eura po megavatu, a sad su narasli na 22 eura. Evo, hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin Ivo Milatić, izvolite.
Što se nas tiče mi radimo sve da se svi zakonski i podzakonski akti predlažu i donose u smislu da se svi dodatni i eventualni troškovi koji se pojavljuju u konačnoj cijeni struje, što je moguće smanjuju. A osnovni problem oko tržišne cijene struje, jasno da to ne možemo na to direktno utjecati u momentu zato što je i vama poznato da je struja u Hrvatskoj liberizirana već dugi niz godina. Ali ono što imamo za reći kao ministarstvo, a to je da ćemo učiniti sve da se i kroz energentsku strategiju i kroz sve buduće zakonske propise stimulira proizvodnja električne energije u Hrvatskoj, tako da ne budemo izloženi udarima skupe struje u momentima kada se vršna opterećenja, a to je zadnjih godina isključivo postalo biti ljeto.
Hvala. Pošto odbori neće trenutno uzet riječ možemo otvorit raspravu. Prvi je u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Po ovoj točki možemo praktički nastaviti prethodnu raspravu i zapravo raspravljati prvenstveno tu o ulozi operatora prijenosnog sustava jer na neki način najviše se odnosi i na njih. I upravo ono što sam rekao, onaj problem koji je bio vezan gdje je HERA vršila pritisak na HOPS da dodaju oni dodatni 300 i nešto megawata da uđe u sustav, u biti prelazi tehnička ograničenja. Znači mi smo dozvolili da politika, svojom odlukom, zapravo derogira stručna tehnička stajališta koja su jasno pokazala da u Hrvatskoj na svaki megawat vjetroelektrana mora doći jedan megawat bazne energije koja će uravnotežiti sustav. Ja bih vas samo podsjetio upravo u tome djelu što se događa? Ako ste malo pratili, onaj koji je možda pogledao to, izvješća o sudjelovanju vjetroelektrana svojom proizvodnjom, možda ćete primijetit da postoje određene anomalije. Događaju se dani čak koje i tijekom 24h gdje proizvodnja iz tih sustava približava se 0. U jednom trenutku čak je bilo i negativno, znači da su vjetroelektrane povlačile struju za vlastitu potrošnju. I sad kad mi uvodimo kroz ovakve sustave odluke vjetroelektrane, što se događa? mi nismo uspjeli uravnotežiti sustav, a s druge strane riskiramo il da imamo ovako negativne posljedice ili da imamo moguće zagušenje sustava. A troškove svega toga, ulaganja koje nastaju snosimo svi mi skupa i radi toga je upravo uloga operatora prijenosnog sustava izrazito bitna i ona se ovim prijedlogom razmatra. Reći ću vam samo jedno da bi se svaki megawat koji bi dolazio vjetroelektrana u naš sustav ušao neometano da ne stvara problem, to zahtijeva otprilike, procjenjuj se 150 000 eura ulaganja u prijenosni sustav, koji mi nismo izvršili. Nismo izvršili ni rješenje oko bazne energije, bilo je sad i u prethodnoj raspravi zašto, gdje su zastali naši projekti, zastali su na Perućama, zastali su na uvođenju konvencijalnih izvora pod obnovljive izvore, nemojte zaboraviti da ni jedan plinski sustav neće ući u proizvodnju sam po sebi, ako nema potpomognutu poticajnu cijenu proizvodnje, koju plaćamo svi mi skupa. Sada nam se to događa da imamo u Zagrebu takav sustav, koji značajno plačemo. Namjera je bila da takav sustav imamo i u Osijeku, da to bude 450 megawata, kojega opet mi moramo subvencionirati. Na Perući, cijeneći sve napore ljudi koje žele zaštiti tamo, okoliš, ne radi se uopće o hidroelektrani, radi se opet o pliskom jednom sustavu, koji opet zahtjeva poticanje, jer bi ušao u sustav potpora. I mi cijelo vrijeme vodimo bitku, upravo na tim relacijama, namjeri, želji pojedinaca, grupa, pritiskom na naše regulatore na sustave koji trebaju biti neovisni, koji bi trebali biti stručni, da moraju prihvatiti sve ono što nekome padne na pamet, a da što manje iziđe iz njihovih riječi, iz njihovih usta, riječi koje označuju da je to štetno za hrvatski sustav, da je to štetno za hrvatske građane i da cijenu toga svi mi moramo plaćati. I onda dolazimo do onoga ključnoga momenta, a to je izmjene koje se odnose na čl. 30. odnosno, čl. novi članak 30. A, gdje jasno je rečeno da operator prijenosa sustava, treba izraditi pravila za upravljanje zagušenje unutar Hrvatskog elektroenergetskog sustava, međutim, nameće se još jedna obveza, a to je prethodna suglasnost HERA-e. Znači prethodna suglasnost, one ustanove, koja je ako se sjećamo u onome vremenu vršila isto tako pritisak, da se s onim 400 megawata, što je bilo neko ograničenje, poveća na 744 da svi sustavi uđu u pogon, iako su tvrdili da tehnički postoji poteškoće, tehnički postoje ograničenja. I ono što je dodatno čl. 30 A gdje agencija može zahtijevati izmjene i dopune. Znači, ne operator, koji utvrdi stvarnu problematiku i kao takvu predlaže, nego HERA daje nalog da se nešto izmjeni. Onda se pitamo, koji je smisao postojanja operatora prijenosa sustava, ako će im netko opet nametnuti pravila, pravila koja su nam i u ovom prethodnom vremenu donijela problem i trošak sada, a još dodatni trošak u bližoj budućnosti. Tu smatram da je predlagatelj zapravo ozakonio postupanje koje smo se već uvjerili da je imalo negativne posljedice. Trebamo se vratiti upravo na stručne studije razmatranja i da imamo, neovisnu, kvalitetnu studiju koja će pokazati stvarne učinke ulaska u sustav prvenstveno obnovljivih izvora energije, što je potrebno kao preduvjete stvoriti, kako će se to odraziti na troškove cijelog sustava, ne samo na proizvoljnu cijenu energije, nego isto tako i na njen transport, kako možemo odgovoriti na pitanje koje je postavilo i gospodarska komora, dal netko može kod nas proizvoditi el. energiju iz obnovljivog, ako ima kupca u inozemstvu. Koji su preduvjeti za to? Da li je to tehnički moguće, kako se događa? Puno je pitanja koja se otvara i zato cijeneći napor da se i dodatno regulira ovaj dio uskladimo sa europskim zakonodavstvom, ponovno nailazimo na problem, kojeg smo već jednom kroz sve naše rasprave ocijenili da je nanio neprocjenjivu štetu, gdje je u tome trenutku je, naše institucije, koje su neovisne, trebale se suprotstaviti odluci Vlade Zorana Milanovića i reći da je to tehnički problematično, cjenovno zahtjevno i troškovno za građane pogubno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Tomislavu Paneniću, sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, imamo još jedan zakon, tzv. energetski zakon pred nama. Ovaj postojeći zakon o tržištu el. energije, kao što je to već državni tajnik rekao donesen je 2013. g. u sklopu trećeg paketa zakona, gdje je RH usklađivala svoje energetsko zakonodavstvo s propisima EU. Ovaj zakon je doživio svoje prve izmjene 3. rujna 2015. g. uredbom Vlade. A onda već 18. rujna te iste 2015. u Hrvatskom saboru, donesene su značajne izmjene i dopune zakona u odnosu na zakon iz 2013. g. Ove sada izmjene predlagatelj je pokrenuo, prije svega, temeljem mišljenja komisije, da su nepravilno prenesene u hrvatski pravni poredak, odrednice vezane uz certificiranje operatora prijenosnog sustava, koje je u vezi s trećim zemljama, odrednice koje se odnose na zahtjev u vezi povjerljivosti podataka za operatora prijenosnog sustava i njegove vlasnike, kao i one odrednice koje se odnose na neovisnost uprave operatora sustava, koja uključuje pravo žalbe regulatornom tijelu. Člankom 2. predloženog zakona, ugrađuje se zaštitna klauzula o osjetljivosti, odnosno povjerljivosti podataka koje operator prijenosnog sustava i svaki vlasnik prijenosnog sustava dobiva tijekom obavljanja svoje djelatnosti i koja sprječava da se informacije o vlastitim djelatnostima koje mogu biti komercijalno korisne otkriju na diskriminacijski način. Postojeći članak 10. kojim se definira proizvodnja električne energije nadopunjava se stavcima gdje se definira da proizvođač električne energije na obračunskom jednom mjestu reverzibilne hidroelektrane za potrebe crpnog rada može nabavljati električnu energiju na veleprodajnom tržištu. U ovom prijedlogu zakona predloženim člankom 4., ako sam ja to dobro shvatio jedino što se mijenja u postojećem članku 19. je da neovisni operator prijenosa umjesto da dostavlja agenciji na suglasnost sve komercijalne i financijske ugovore sa vertikalno integriranim subjektom on ih dostavlja na prethodnu suglasnost što meni ovako na prvu djeluje da je to ustvari potpuno isto, ali mogu dopustiti da kod samog čitanja se stvara dojam da je operator prijenosnog sustava više neovisan od vertikalno integriranog subjekta ako agenciji nešto daje na prethodnu suglasnost a ne na suglasnost. Odnosno da se stvara dojam da je nešto jača pozicija HERA-e ako se usvoji ova predložena formulacija. U postojećem članku 20. koji definira neovisnost osoblja i članova uprave HOPS-a daje se mogućnost agenciji tj. HERA-i da ospori imenovanje članova uprave, odnosno uvjete ugovora sa članovima uprave kao i u slučajevima prijevremenog prekida mandata. To je definirano u zakonu još 2013. godine. Izmjenama iz 2015. taj članak 20. se nije mijenjao. Međutim, nije baš jasno što ako nadzorni odbor ustraje u svom naumu a HERA u svom tko je onda nadležan. Moglo bi se to protumačiti da je nadležno ministarstvo, nadležno za energetiku jer je ono ustvari definirano u nekim postupcima kao drugostupanjsko tijelo za odluke HERA-e. Predloženim izmjenama to je jasnije definirano. Za članove uprave u slučajevima prijevremenog prekida mandata predlaže se da oni imaju prav žalbe HERA-i, a na odluke HERA-e definira se mogućnost pokretanja upravnog spora. Što znači recimo u ovom slučaju nadzorni odbor može onda pokrenuti upravni spor protiv HERA-e. Postojećim člankom 30 taksativno je pobrojano u 54 točke što su sve dužnosti operatora prijenosnog sustava a ovim izmjenama dodaje se i obveza izrade i objave pravila za upravljanje zagušenjem unutar hrvatskog elektroenergetskog sustava uključujući spojene vodove uz ishođenje prethodne suglasnosti HERA-e. Postojećim člankom 31. definirano je da operator prijenosnog sustava donosi pravila o uravnoteženju elektroenergetskog sustava uz prethodnu suglasnost operatora tržišta i agencije. Predloženim člankom 8. želi se ojačati HERA te ovlasti da se bez njene suglasnosti ne mogu donositi pravila operatora. Definira se ustvari da sudionici tržišta sa javnim ovlastima poput operatora tržišta energije daju stručna mišljenja na pravila operatora ali jedina je agencija ta koja daje, odnosno uskraćuje suglasnost. Iz direktive proizlazi dakle obveza da operator prijenosnog sustava treba biti jedini subjekt koji donosi pravila a agencija jedino nadležno tijelo koje ih odobrava. Predloženim člankom 9. stavkom 2. mislim da je vrlo pozitivno što se predlaže u cilju jačanja tržišta i administrativnog rasterećenja opskrbljivača mogućnost da opskrbljivač može za krajnje kupce iz kategorije kućanstvo imati potpisan ugovor samo s operatorom distribucijskog sustava a ne i sa operatorom prijenosnog sustava. Na taj način se smanjuje novčana obveza opskrbljivača s obzirom da ne moraju imati dva instrumenta osiguranja plaća već je dovoljno samo jedan. Isto tako mislim da je dobro što se predlaže za kupce koji su priključeni na distribucijsku mrežu a nemaju jedinstveni račun da tada račun kojega izdaje operator distribucijskog sustava sadrži naknadu i za korištenje prijenosne i distribucijske mreže. U tom slučaju HEP i HEP ODS međusobna plaćanja uređuju ugovorom o međusobnim odnosima. Ono što mislim da možda do drugog čitanja se može još razmotriti a to je ova odrednica koja se predlaže u postojećem članku 46. stavak 11. gdje sada prema važećem zakonu svaki opskrbljivač mora svojim krajnjim kupcima iz kategorije kućanstvo ali i ostalim kupcima na niskom naponu izdavati jedinstveni račun. Sada se predlaže da kućanstvo i dalje ostaje na jedinstvenom računu a svi kupci ostali što su uglavnom mali poduzetnici, dakle tu se uglavnom radi o nekim lokalima, dućanima i slično jer i u toj kategoriji poduzetništva najveći je broj poduzetnika ustvari na niskom naponu da se sada njima može izdavati jedinstveni račun. Možda je to čak i vrlo slično jer opskrbljivači kako bi zadržali već ono što nude kupcima a vjerojatno će se truditi i dalje zadržati jedinstveni račun i za kupce poduzetništva ali tu se onda i nameće taj odnosno između opskrbljivača i HEP ODS-a, hoće li HEP ODS forsirati da on sam izdaje račun za mrežarinu u odnosu na opskrbljivače. Pa evo mislim da to još možda do drugog čitanja razmotriti da li ostaviti formulaciju koja je u trenutno važećem zakonu ili ovu koju ste predložili. I za kraj još dio prijedloga koji je bio u okviru javnog savjetovanja, s obzirom da je prilikom toga bilo zamišljeno da će ovaj zakon ići po hitnom postupku i da će to biti konačni prijedlog zakona mnogi prijedlozi su u komentarima obrazloženja je navedeno da će se razmotriti za sljedeće izmjene jer dolazi upravo od onih koji sudjeluju u procesu i nailaze na neke probleme. Pa evo sad pošto je prilika i odustalo se od hitnog postupka, ide u redovnu proceduru, imamo prvo i drugo čitanje, da između ovog prvog i drugog čitanja još jednom možda razmotrite sve te prijedloge koji su bili u javnoj raspravi i za drugo čitanje ih jednim dijelom i uvažite. Klub HDZ-a naravno da će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Završili smo s raspravama u ime klubova zastupnika i zastupnica. Sljedeća rasprava je pojedinačna rasprava. Kolega Ivan Lovrinović, izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo pred sobom imamo zakon znači o tržištu energije i ovdje je temeljni povod za promjene ovog dosadašnjeg zakona su poruke iz Brisela, direktive da se to uskladi jer nije dobro primijenjeno, implementirano u postojeći zakon u Hrvatskoj. Vidite, kada dolaze upute iz Brisela u Saboru se brzo raspravlja, brzo se stvari mijenjaju, zakon se brzo mijenja, a kada treba nešto učiniti zbog naših potreba i realnih problema, onda takve promjene zakona ili rijetko dolaze ili se uopće ne stavljaju na dnevni red. Želim iskoristiti prigodu rasprave o ovom tržištu energije u Hrvatskoj i upozoriti zastupnice i zastupnike, hrvatsku javnost, da je Hrvatska postala energetski ugrožena jer se sve manje investira u proizvodnje električne energije, a podaci pokazuju da potrošnja iz godine u godinu raste. Dakle, energetski smo ugroženi. Pa prema tome stanje sigurnosti opskrbe električnom energijom morala bi podnositi Ministarstvo energetike i zaštite okoliša i to svake godine kada izvještava ovaj Sabor i javnost, a prema zakonu, znači postojećem Zakonu o energiji, članku 27. Ministarstvo je to dužno i učiniti, s tim da je dužno kod tih izvještaja davati procjene, raditi bilance proizvodnje i potrošnje energije za 5 do 15 godina unaprijed. Mi sad imamo izvještaj koji govore o tome što je bilo prošle godine, zamislite. Dakle ovdje se uopće ne gleda naprijed niti jednu godinu, a kamoli 5 do 15 godina, ali se samo izvještava javnost o tome što je bilo u prošloj godini. To govori da ova Vlada, kao i one prije toga, nemaju viziju razvoja stvaranja jedne energetske neovisnosti ili što manje ovisnosti o uvozu energije. Da je ovo točno i da zaista treba upozoriti javnost na ozbiljne probleme, pokazuju i podaci da će do 2023. godine, očekuje se izlazak iz pogona preko 1160 megawata termoelektrana zbog direktive o zaštiti okoliša iz EU. Prema tome postavlja se pitanje kako ćemo nadoknaditi, znači nakon 2023. godine, kako ćemo nadoknaditi taj dio energije koji bude falio, koji ne budemo proizvodili? U tom kontekstu izlažemo se većoj ovisnosti o uvozu električne energije. U tom kontekstu ponovo se ispred stranke Promijenimo Hrvatsku zalažem za demokratizaciju izgradnje obnovljivih izvora energije, da se svakom građaninu, farmeru i svima, dopusti da sami proizvodimo električnu energiju, vidite, a mogu reći, a reći ću vrlo otvoreno, to se sistematski onemogućava, upravo da bi interesne skupine, interesni lobiji, osigurale sebi mjesto i područje prosperiteta i zarade, ajmo tako reći, privatizacijom mogućnosti proizvodnje električne energije. Mi smo svjedoci pokušaja privatizacije HEP-a proteklih godina, i sam sam sudjelovao 2015. godine i vrlo mi je drago da sam zajedno sa radničkim vijećem HEP-a uspio zaustaviti taj jedan opasan pokušaj privatizacije i sreća da je to zaista bilo tako jer je tadašnji ministar energetike, gospodin Vrdoljak, zaista imao ozbiljne namjere da to riješi pred sam izbor. Stranka Promijenimo Hrvatsku se zalaže da se zakonom onemogući privatizacija HEP-a, a maksimalni udio privatnog kapitala bude 10 do 15%. Zašto? Pa zato da oni budu, jest da je to simbolično, ali da budu kao kamenčić u cipeli i da se može preispitivati i znati što se tamo događa. Kada govorimo o proizvodnji električne energije onda treba napomenuti da politički menadžment u HEP-u godinama proizvodi štetne posljedice za naš energetski sustav. Mi znamo kako se postavljaju tamo političke uprave, po kojim kriterijima, s druge strane mi vidimo da je HEP postao praktično državna firma kojom upravlja jedna stranka. Pazite, to je postalo strašno. To je posljedica politike koja se vodi proteklih godina, gdje se zbog koalicijskog mira i namirenja interesa žrtvuje energetska neovisnost, ne grade se potrebni energetski kapacitete, a onda vidimo da interesne skupine rade svoj posao. To treba već jednom spriječiti i prekinuti s takvim vođenjem politike. Ima još nešto štetno što ugrožava energetski sektor Hrvatske. Vidite u HEP-u koji svake godine, hvala Bogu ostvaruje značajnu dobit, što se događa? Značajan dio dobiti uzima Ministarstvo financija, odnosno država, umjesto da se taj novac iskoristi za izgradnju kapitalnih objekata, hidroelektrana, obnovljivih izvora energije u vlasništvu HEP-a, da bise cijene električne energije mogla znači spustiti, sniziti u interesu svih građana. Međutim, do toga ne dolazi. Na taj način Ministarstvo financija, uzimajući novac, ostvarenu dobit od javnih poduzeća, krpa državni proračun, pokazuje svima nama da je u suficitu, a mi vidimo da se to radi na štetu novih investicija u javnim poduzećima. To je istina u ovom slučaju o HEP-u. I na kraju da zaključim da Vlada nema viziju razvoja energetskog sektora Hrvatske, vidimo da svak radi po svome, da prevladavaju interesne skupine i time se ugrožava energetska sigurnost. Kada se dignemo iz žablje perspektive u ptičju perspektivu i kada govorimo o liberalizaciji tržišta električne energije pa tako smo govorili o liberalizaciji bankarskog sektora, o liberalizaciji trgovine, o liberalizaciji tržišta teleoperatera, što smo na kraju dobili gospodo? Na kraju smo dobili to da imamo najskuplji signal, da imamo najviše kamatne stope, a ako se to dopusti da se napravi u energetskom sektoru onda smo ugroženi sa svih strana, onda ova država samo formalno postoji na papiru. Mi ćemo kao stranka Promijenimo Hrvatsku učiniti sve da se odupremo ovako jednoj privatizaciji svega i svačega, mi ćemo inzistirati na suverenosti, energetskoj suverenosti jer imamo potencijale od biomase, hidroenergije, obnovljivih izvora energije drugih pa prema tome zalažemo se i zalagat ćemo se da se na ovom segmentu provede prije svega demokratizacija mikroproizvođača. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvi je kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Lovrinović. Pa evo mi ovakve dvije važne točke o energetskom sektoru uspijemo završiti za manje od dva sata. Čini se da će danas cijela sjednica biti gotova prije ručka pa se tu jasno vidi posljedica uvođenja novoga Poslovnika gdje se ustvari zastupnicima uskraćuje pravo i demotivira ih se da raspravljaju. Prije su šutili samo oni koji nisu dolazili na sjednice, a sada vidimo da moraju šutjeti i oni koji su do sada imali prilike govoriti jer jednostavno im je vrijeme za bilo kakvu diskusiju ograničeno. Evo javnost sada može vidjeti čija se prava uskraćuju i na koji način funkcionira jedna od najvažnijih institucija u RH koja predstavlja najviše zakonodavno tijelo. Hvala lijepa.
Iako nema veze s temom, izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bunjac, shvatio sam što hoćete reći. Kada je rasprava o važnim pitanjima kao što je energetska sigurnost, proizvodnja električne energije i potencijalno sniženje cijena, a ne stalno povećanje onda se ovo brzo završava, to ide brzo, ima podršku. Zašto? Jer su ovdje osigurane ruke da se izglasaju ovakvi zakoni. Sve to govori da je Sabor potisnut u stranu. Mi nismo onaj vrh vlasti u RH, nama su nadređeni i Vlada, interesne skupine u ovom slučaju proizvođači energije, financijske institucije, prema tome sve se promijenilo. I zato poručujem hrvatskim građanima da je krajnje vrijeme da ove stranke koje su nas vodile proteklih godina postanu prošlost i da se okrenemo zaista odlučno znanjem, iskustvom i s ozbiljnim ljudima da Hrvatsku okrenemo u pozitivnom smjeru. Hvala.
Hvala. Replika broj dva, kolega Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa prvo konstatirali ste gospodine Lovrinović da je ugrožen elektroenergetski sustav RH što apsolutno nije točno i mislim da je to ovako populistički ste to iznijeli kao da će se sve srušiti sutra, a naravno da to uopće nije tako. Međutim, govorili ste i o tome da sve ide u smjeru da se cijene povećavaju. Danas na Odboru za gospodarstvo kojeg ste vi član upravo smo razgovarali sa gospodom iz ministarstva i konstatirano je da cijene i za kućanstva, pogotovo za poduzetništvo 2016., 2017. ustvari padaju. Vi doduše niste bili na odboru pa vjerojatno zato nemate tu informaciju. Isto tako kažete oko proizvodnje električne energije da se omogući bilo kome u bilo kom trenutku da može proizvoditi električnu energiju. Pa to vam tako stvarno i funkcionira. I vi isto ako želite ugraditi bilo koji oblik za proizvodnju električne energije kod svoje kuće to u ovom trenutku možete i čak možete prodavati električnu energiju u ovom trenutku.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Kolega Totgergeli, ja razumijem da ste vi član vladajuće koalicije i da branite stavove odnosno pa i ovaj zakon, prema tome ja sam iznio argumente da će do 2023. godine iz sustava morati izaći 1160 MW proizvodnje, to su termoelektrana kao prljavi proizvođači, niste ovdje naveli niti objasnili u povodu ovog zakona kako ćete to nadoknaditi. Nema investicija, jedina hidroelektrana napravljena od osnutka Hrvatske države ona je samo završena, to je samo je jedna napravljena hidroelektrana, pa prema tome o čemu mi govorimo. Nema investicija, mi smo energetski ugroženi, a za to vrijeme se nama pričaju priče o slobodnom tržištu električne energije, kako tu treba otvoriti konkurenciju itd., itd. Mi smo vidjeli na primjeru banaka, teleoperatera kako to sve skupa završava.
Hvala. Zaključno u ime predlagatelja državni tajnik Ivo MIlatić.
Zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na raspravi. Samo nekoliko riječi. Ovaj zakon osim što je predvidio usklađivanje sa direktivama i sa europskim zakonodavstvom u smislu ovih povreda donio je jednu novinu koju smo unijeli, a to je oko reverzibilnih elektrana. Tako da bi naša jedina reverzibilna elektrana radila što je moguće maksimalnim kapacitetom da se indirektno smanjuje uvoz odnosno ako i postoji nekakav uvoz da bude u smislu jeftinijih cijena, a kada naša proizvodnja bude da bude u smislu skupih cijena. Ono što je uvaženi kolega Totgergeli govorio u vezi ove mogućnosti što smo ostavili da može za prijenos i distribuciju, to smo stavili u zakon isključivo na temelju javne rasprave i zainteresirane javnosti, HUP-a i HGK gdje jednostavno velika većina subjekata ipak tražila da postoji opcija. Tako da između ostalog oni se mogu opredijeliti onako kako im bude recimo veći interes. A što se tiče građana, jasno da smo tu izrijekom rekli da mora tako da se građani ne maltretiraju sa dva računa nego da se to uvijek iskazuje u jednome računu. Ovo što ste spomenuli, uvaženi saborski zastupniče Lovrinović, u vezi ovog čl. 27. o energiji, to stoji. Ne bježimo od toga i po tom članku ćemo vrlo skoro postupiti. Eto, dozvolite da nas je sastavio veliki posao i da iz područja energetike više od 10 zakona u godinu dana, to morate i sami priznati da nije baš jednostavno sve napraviti, tako da ćemo i u tom dijelu postupiti sukladno zakonu, a i ono što ste spominjali u smislu solara i svega ostaloga, opet se vraćate na temu Zakona o obnovljivim izvorima energije, tvrdite da Vlada nema viziju energetskog razvoja, ima. I to ćete skoro i vidjeti kada se iz Zakona o obnovljivim izvorima energije izmjene donese, kada se donesu adekvatne uredbe i adekvatni pravilnici itekako ćete vidjeti da idemo u jednom pravcu koji neće biti ovo što govorite, u pravcu bilo kakvih nekakvih tzv. lobija, stranaka i svega ostalog. Biti će u pravcu toga što vi govorite, to je sigurno. Već sada hrvatski građani mogu stavljati svoje solare na svoje kuće u smislu da proizvode u veličini svoje potrošnje, ali se s vama slažem da treba donijeti još dodatne određene poticaje kao bi fizibilnost takvih projekata hrvatskim građanima bila isplativa i budite uvjereni da ćemo to vrlo brzo donijeti jer smo svjesni toga koliki je potencijal u solarima u RH i to će sigurno biti bar što se tiče nas iz Ministarstva, takav će prijedlozi biti. Jasno, oni se moraju u javnoj raspravi i kasnije zakonskom procedurom usvojiti. Znači, zahvaljujem se svima na iscrpnoj raspravi i kroz, do drugog čitanja eventualno ćemo i detaljno razmotriti to što ste raspravljali i donijeti ovdje konačni prijedlog u cilju da on bude što prije usvojen. Hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku. Imamo tri replike. Prvi, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Državni tajniče, zanima me s obzirom da je Agrokor jako dužan HEP-u visoke iznose, što konkretno činite da se ti iznosi naplate. Naime, evo vidimo da su svi došli na red, Rusi, Amerikanci, ne znam, prijatelji premijera i predsjednice, jedino državna tvrtka ne može naplatiti svoje dugove što mi doista nije jasno s obzirom da je država direktno uključena u rješavanje ovoga problema, pa bih htio da odgovorite hrvatskim građanima ukoliko ne dođe do naplate tih dugovanja, a vjerojatno neće jer dakle, ništa ne činite, da li će opet te dugove morati platiti krajnji potrošači, što znači kućanstva hrvatskih građana, a mislim da to doista ne bi bilo dobro tim prije jer cijelo vrijeme govorite da afera Agrokor neće Hrvatsku koštati niti jedne-jedine lipe. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Ovo je rasprava o Zakonu o tržištu električne energije i vi ste jasno, kao i obično došli na Agrokor, a što ste tiče računa i dugova HEP-a prema Agrokoru, HEP će ih riješiti na isti način kao i svi oni ostali koji su temeljem zakona prijavili svoja potraživanja i dugovanja prema Agrokoru.
Replika broj 2. Kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine Milatić, lijepo je čuti, zaista mi je drago da ste priznali da ne radite bilance proizvodnje i potrošnje. To je ljudski. Ovdje uvijek tko god dolazi, on tjera bilo kakvo priznanje nečega što nije i to je dobro da se čuje. Znači, na tome ćete sigurno se potruditi da napravite slijedeći put bilance proizvodnje i potrošnje za 5 godina, za 15 godina, da uključite scenarij kada neće raditi neke termoelektrane. Prema tome, to je lijepo čuti i mi to kao zastupnici očekujemo od vas jer vi niste zaduženi da se bavite svaki dan nekom, naravno da radite operativom. Vi ste zaduženi za strateški promišljate viziju energetske sigurnosti RH, a o takvim investicijama, projektima nismo čuli ništa i molim vas učinite što treba, prezentirajte ovom Saboru rješenja za ovako nešto.
Hvala kolega. Odgovor, izvolite državni tajniče.
Uvaženi saborski zastupniče, ja sam samo priznao da su naša dva prethodnika u ministarstvima koje ste slučajno i vi bili s njima stranački prijatelji, nisu postupali po tom Zakonu i da ćemo mi evo, čim stignemo sve ove zaostatke napraviti, postupiti po Zakonu. A što se tiče ovoga dijela, rekao sam energetska strategija je u izradi i biti će vrlo brzo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. I zadnja replika, kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala, poštovani državni tajniče. Na ovaj prijedlog Zakona čuli smo i dobili smo mail-om je bio i prigovor HGK-a jer svima nam je interes da budemo energetski neovisni i da imamo veću domaću proizvodnju električne energije i cilj je da se omogući našim obrtnicima, poduzetnicima da u svojim pogonima instaliraju bilo solarne, bilo druge proizvođače električne energije, bar u onoj visini vlastite potrošnje. Pa je njihov prigovor i bio da u čl. 10. se napravi izuzeće za takve kupce koji su ujedno i proizvođači do visine vlastite potrošnje, a ne da im se oteža kako je ovdje u prijedlogu zakona, pa evo, da date svoje mišljenje da li ćete uvažiti njihovu primjedbu na čl. 10. Hvala.
Izvolite.
Taj, koliko je meni poznato, ovaj Zakon ne sprečava to. Mi smo pojednostavili kroz ovu Uredbu o priključcima tu proceduru u smislu korištenja tih vlastitih kapaciteta, ali evo, imamo još priliku do drugog čitanja detaljno razmotriti i to što je došlo iz HGK-a i budite uvjereni ako eventualno možemo još nešto detaljnije propisati, a da ne bude u suprotnosti sa direktivama da ne bi opet dobijali povrede, da ćemo to isto napraviti.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, prvo čitanje, P.Z.R. br. 341. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za, 42 suzdržana i 2 glasa protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog odluke o razrješenju članice upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije i - Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 23. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite, državni tajnik Ivo Milatić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti ustanovljena je HERA te je utvrđeno da agencijom upravlja upravno vijeće koje ima 5 članova od kojih je jedan predsjednik i jedan njihov zamjenik. Mandat predsjednika i članova upravnog vijeća počinje odlukom o imenovanju koju donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH na temelju članka 23. stavka 3. zakona. Mandat predsjednika i članova upravnog vijeća prestaje odlukom o razrješenju s dužnosti koju donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH na temelju odredbe članka 26. stavka 1. točke 1. nakon isteka razdoblja na koje je predsjednik ili član upravnog vijeća imenovan. Članice upravnog vijeća mr.sc. Lidija Horčušak imenovana je odlukom Hrvatskog sabora od 13. srpnja 2012. g. na mandat od 5 g. te je Vlada RH na svojoj sjednici od 4. svibnja 2018. g. utvrdila prijedlog odluke o razrješenju članice upravnog vijeća HERA-e, mr.sc. Lidije Horčušak radi isteka mandata. Na istoj sjednici Vlada RH utvrdila je i prijedlog odluke o imenovanje djela članova upravnog vijeća HERA-e i to dr.sc. Nikola Vištica i mr.sc. Željka Vrbana. Sukladno zakonu, postupak imenovanja započeo je objavljivanjem javnog poziva za predlaganje kandidata koji je sadržavao uvjete za izbor članova upravnog vijeća, rok u kojem se dostavlja kandidatura i potrebnu dokumentaciju za dostavljanje kandidature. Prikupljanje kandidatura za predsjednika i članove upravnog vijeća provelo je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Na javni poziv je stiglo 17 prijava od kojih je 14 podneseno pravovremeno sa svom potrebnom dokumentacijom. Povjerenstvo ministarstva je dana 21. i 22. veljače 2018. g. provelo razgovor sa kandidatima te je sačinilo izvješće o postignutim rezultatima. Predloženi su dr.sc Nikola Vištica, rođen je 1970. g., zvanje dipl. ing. Naftnog rudarstvo stekao je na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Na istom fakultetu je 2011.g. promoviran u doktora znanosti iz znanstvenog područja tehničke znanosti grane naftnog rudarstvo. Svoj radni vijek započinje 1998. u Gradskoj plinari Zagreb kao inženjer razvoja a 2003. g. nakon položenog stručnog ispita, postaje šef odjela tehničke pripreme rada. Na toj poziciji ostaje do 2006. g. kada prelazi u HERA-u na mjesto rukovoditelja odjela za plin i naftu a nakon toga vodio odjel za sustave i kvalitetu usluga plina i nafte. Od 2013. direktor je sektora za plin i naftu u HERA-i. Tijekom svoga rada u HERA-i aktivno je sudjelovao u razvoju zakonske i podzakonske regulative i drugih mehanizama koji su bili neophodni za regulatorno uređenje tržišta plina, naftnih derivata i bio goriva. Aktivan je u radnim skupinama za energetiku u institucijama EU-a energetske zajednice. Bio je predsjedavajući radnoj skupini za plin energetske zajednice, član je radne skupine za plin u ACER-u i Vijeću europskih regulatora. Redoviti je član Znanstvenog vijeća za naftno-plinsko gospodarstvo i energetiku HAZU-a. Doktor Vištica je objavio niz znanstvenih i stručnih radova iz područja energetike i regulacije energetskih djelatnost. Nositelj je kolegica Tržište prirodnog plina na poslijediplomskom specijalističkom studiju ekonomije energetskog sektora Ekonomski fakultet Sveučilišta u Rijeci. Predloženi mr.sc. Željko Vrban rođen je 1969., završio je Elektrotehnički fakultet Sveučilišta u Osijeku gdje je stekao zvanje dipl. ing. elektrotehnike. 2011. g. je na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu stekao akademski stupanj magistra znanosti iz znanstvenog područja društvene znanosti i znanstvene grane organizacije i menadžment. Magistar Vrban ima preko 22 g. radnog staža koji je proveo radeći u HEP-u, operateru distribucijskog sustava. Najprije je kao samostalni inženjer radio u direkciji Elektroslavonije u Osijeku. Nakon toga imenovan je rukovoditeljem pogona Elektre Virovitica. 2004. g. dolazi u HEP ODS u Zagreb na radno mjesto savjetnika direktora. U HEP ODS Zagreb obavlja poslove pomoćnika direktora, koordinatora poslova rukovoditelja službe. Od samog početka rada mr. Vrban pokazuje iznimne vještine u pripremi i organiziranju aktivnosti i procesa u društvu te u provedbi u ostvarivanju zacrtanih ciljeva društva. Svoja znanja i vještine usavršava i kroz formalno obrazovanje u kojem tehnička znanja nadograđuje onima iz polja ekonomije. U svojstvu člana sudjelovao je u radu mrežnog odbora Euroelektrika, organizacije čija je uloga promicanje razvoja niskougljične elektroindustrije i surađivao je sa Svjetskom bankom u izradi Doing business izvješća za 2009. do 2017. g. Autor je više stručnih i znanstvenih radova iz područja uloge operatera distribucijskog sustava uvjetima šireg korištenja novih tehnologija i uloge nabojnih mreža tržišta električne energije te konkurentnosti energetskih sustava. Odlukom Predsjednika Republike dr. Franje Tuđmana mr. Vrban je 1994. g. odlikovan Spomenicom Domovinskog rata od 1990. do 1992. Predlažemo Hrvatskom saboru da iste usvoji, hvala.
Hvala vam na uvodnom slovu da tako kažemo. Predsjednika Odbora za gospodarstvo nema tako da mogu otvorit raspravu. Imamo prijavljenog u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegu Miru Totgergelija, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Danas tijekom rasprave, pogotovo tijekom one prve točke, Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, kad smo puno raspravljali o HERA-i, nameće se, pogotovo od gospodina Lovrinovića da ustvari upravno vijeće HERA-e imenuje politika i onda HERA ni ne može drukčije raditi nego eto ona je pod utjecajem politike. Ako dobro pročitate taj zakon o kojem smo raspravljali, i ako pogledate direktive EU-a, direktiva kaže da članovi upravnog vijeća se bira na 5 do 7 g. Mi smo imali u nekim zakonskim rješenjima da se članove upravnog vijeća biralo na 5 g., međutim zadnjim izmjenama, dakle trenutno važeći zakon kaže da ih se bira na 7 g., dakle te izmjene su iz 2015. g. Još je definirano da se postupno biraju članovi upravnog vijeća što znači da u pomaku od godine dana birate pojedinog člana upravnog vijeća i tako kroz određeno vrijeme dolazite da različite većine Hrvatskog sabora biraju članove upravnog vijeća HERA-e. Ja sam i u onoj raspravi o Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti rekao da nije lako stvoriti institucije koje će biti neovisne od politike u RH i da je to jedan dugotrajan put. Imali smo na početku vijeće, sad imamo HERA-u koja postaje neovisna i od Vlade. Zato mislim da je odgovornost nas saborskih zastupnika kojima je upravo i dano da biraju članove upravnog vijeća HERA-e treba biti malo viša kad pričamo o tom tijelu kako će i u javnosti to tijelo dobiti na značaju ako u ovakvim raspravama smo svaki put kad smo u oporbi reći to tijelo nije neovisno jer ga bira politika, a kad smo na vlasti, onda ćemo braniti da je neovisno i bira ga politika, a složeno je po zakonu da ustvari u određenom vremenu iz svih većina koje su bile u Hrvatskom saboru se mogao stvoriti broj glasova koji će članove vijeća izabrati. Što se tiče samog prijedloga, jer po zakonu je i stavljeno da ministarstvo provodi natječaj, a Hrvatski sabor glasa, naravno da prijedlog ovaj koji je za gospodina Nikola Višticu i gospodina Željka Vrbana da će klub HDZ-a podržati. Hvala.
Hvala. Imamo jednu običnu raspravu koju zapravo nemamo, tako da zaključujem raspravu a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Iduće. a) Prijedlog Odluke o razrješenju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. b) Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. 1. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za, 2 suzdržana i 1 protiv donijeta navedena Odluka u tekstu kako je predložila Vlada RH. 1. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 3 suzdržana i 38 protiv donijeta navedena Odluka u tekstu kako je predložila Vlada RH.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog odluke o proglašenju 2018. godine – „Godinom Jurja Križanića“ Predlagatelj je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na temelju članka 159. Poslovnika. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Izvolite, kolegica Vesna Bedeković, predsjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora je na svojoj 29. sjednici koja je održana 4. svibnja 2018. g. razmotrio prijedlog akademik Zvonka Kusića, predsjednika HAZU-a koji je upućen predsjedniku Hrvatskog sabora 14. veljače 2018. g. da se temeljem inicijative prof. dr. Ivana Goluba inače dopisno člana akademije ova 2018. g. proglasi godinom Jurja Križanića. U razmatranju navedenog prijedloga, odbor je raspolagao i mišljenjem Ministarstva znanosti i obrazovanja od 24. travnja 2018. g. koje je podržalo donošenje odluke kojom bi se ova godina proglasila godinom Jurja Križanića a inače vrlo kratko o Juraju Križaniću, dakle osobi koja zauzima važno mjesto u povijesti ne samo hrvatskoga naroda već i drugih srednjoeuropskih i istočno europskih naroda i smatra se da će se proglašenjem 2018. g. godinom Jurja Križanića dodatno naglasiti važnost njegova djelovanja i njegova stvaralaštva u 17. st. tada u okruženju niza europskih kultura i tradicija uvjetovanih karakteristikama tadašnjeg kulturnog, povijesnog. Crkvenog i političkog razvoja konteksta. Inače Juraj Križanić hrvatski je svećenik. Filozof, teolog, jezikoslovac, politički pisac, glazbeni teoretičar i zagovornik crvenog i slavenskog jedinstva a idejama o ekonomskoj i političkoj neovisnosti kao i pogledima općenito na rad, na ekonomiju, na državu upravu, Juraj Križanić je jedinstvena pojava unutar hrvatske povijesti tijekom 17. st. a značajno se smatra istaknuti i to da je hrvatskom jezikoslovlju osobito zanimljiv zbog svog izdanja gramatika koja je izdana u Tobolsku 1665. g. koja se kronološki smješta odmah iza Kašićeve hrvatske i Mikaljine talijanske i zapravo je druga gramatike hrvatskog jezika kad bi smo gledali kronološki red. Što se tiče glazbene teorije gdje je također Križanićevo djelo zapaženo, on je također autor nekoliko vrijednih i relevantnih djela iz vremena u kojem je živio i iz tog razloga smatramo da je vrijedno, važno i relevantno 2018. g. proglasiti godinom Jurja Križanića i stoga Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora podupire donošenje ovakve odluke. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Kolegica Marija Jelkovac, predsjednica Odbora za zakonodavstvo, vidim da ne. Otvaram raspravu, prvi je kolega Damir Mateljan ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Moram priznati da me je prijedlog Odbora za obrazovanje i znanost da se 2018. g. proglasi godinom Jurja Križanića iznenadila i da me je iznenadila pozitivno. Naime, Juraj Križanić je jedan pomalo već zaboravljeni hrvatski znanstvenik, filolog, jezikoslovac, političar, teolog, svećenik koji dolazi iz jednako tako već pomalo zaboravljenog hrvatskog kraja, to je, naime rođen je u općini Ribnik, to je jedna mala općina, mala po broju ljudi a ne po kvadraturi svoga prostora iz Ozaljskoga pokuplja. Kada se u nekom povijesnom kontekstu govori o Ozaljskom pokuplju onda se, obično se veže uz Zrinski i Frankopane odnosno uz mit te dvije nesretne hrvatske plemićke obitelji, međutim Ozalj je puno više od toga. Naime, u kasnom srednjem vijeku kada je Hrvatska bila svedena na one ostatke ostataka Ozalj je zapravo bio kulturno središte onoga što se tada moglo u tim granicama nazivati Hrvatskom državom i Hrvatskom uopće. Recimo Katarina Zrinski sa svojom Gartlicom za čas kratiti, Petar Zrinski sa Adrijanskoga mora Sirenom, sva su to, to su književna djela koja su pisana ikavskom inačicom kajkavskoga jezika, to je jezik, tzv. jezik, ozaljskog kulturnoga kruga kojem pripada i Belostenec Pavlin koji je također djelovao na području Ozlja i načinio jedan od prvih latinsko-hrvatskih rječnika Gazophylacium. Upravo tom kulturnom krugu ali daleko šire od toga pripada Juraj Križanić. Mene pogotovo, veseli me činjenica da je ovaj prijedlog došao temeljem ideje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Naime, kada bih u jednoj rečenici htio usporediti Juraja Križanića sa nekom našom povijesno poznatom osobom onda bih rekao zapravo da je Juraj Križanić Josip Juraj Strossmayer 17.-toga stoljeća. Naime u doba kada je Juraj Križanić formirao svoje ideje, kada ih je argumentirao branio i kada ih je nastojao provesti te su njegove ideje bile i heretične i blasfemične. Pazite sad, panslavizam, izmirenje istoka i zapada, ujedinjenje istočne i zapadne crkve. Sve slavenski jezik koji se temelji upravo na ovom jeziku hrvatsko ozaljskoga kulturnoga kruga. Dakle sve su to ideje koje su u to doba, doba 17.-oga stoljeća bile blasfemične. Međutim, vjerujem da će mnogi od vas reći da su te ideje jednako blasfemične i danas. Međutim kada bismo otpuhnuli tu povijesnu patinu sa dijela Jurja Križanića onda bismo zapravo otkrili u kontekstu jer moramo staviti Jurja Križanića u kontekst vremena jer povijest bez konteksta nije ništa, nije povijest, nije ništa a kada bismo ga stavili dakle u taj povijesni kontekst, onda je to zapravo jedna suvremena ideja o jedinstvenoj Europi, dakle Europi koja nema 2, 3 ili ne znam koliko brzina, Europa koja se ne dijeli na radišni zapad i na neradišni ili lijeni istok ili jug, dakle radi se o jedinstvenoj Europi koju vjerujem podržava većina građana i ove zemlje odnosno cijele EU. Iz svih ovih razloga naravno Klub SDP-a podržati će ovu dakle ideju da 2018. godina bude godina Jurja Križanića a osobno se duboko nadam da će ovaj visoki dom prihvatiti pokroviteljstvo pred godišnjicom koja će se održati upravo u općini u kojoj je i rođen Juraj Križanić, dakle u Ribniku. Hvala vam lijepa.
Hvala kolegi Mateljanu. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Tomislav LIpošćak. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, pred nama je prijedlog o proglašenju 2018. godine godinom Jurja Križanića. Prijedlog je predsjedniku Hrvatskoga sabora kao što smo već mogli čuti podnio akademik Zvonku Kusić, predsjednik HAZU. Također Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora podržava ovaj prijedlog jednako kao i Ministarstvo znanosti i obrazovanja. No što uistinu znamo o Jurju Križaniću. U Hrvatskoj se relativno malo bavimo njegovim likom i djelom te je široj javnosti relativno nepoznat ili manje poznat za razliku od brojnih europskih studija gdje ga ozbiljnije proučavaju. Osobito je danas to interesantno u svjetlu preispitivanja trenutnih odnosa između EU i Rusije a kojima se Juraj Križanić bavio i pred više od 350 godina. Juraj Križanić rođen je između 1617. i 1619. godine u plemićkoj Kuriji Obrh kod Ozlja, odnosno točnije kod Ribnika a gimnaziju je završio u Zagrebu, bogosloviju i doktorirao u Rimu. Od 1642. godine do 1646. bio je župnik u Nedelišću i Varaždinu a potom putuje u Moskvu, Carigrad i Rim. U svom političkom djelovanju Križanić je smatrao da je vjerski raskol za narode na ovim prostorima besmislen i štetan jer su ti vjerski sukobi upereni na međusobno upropašćivanje i uništavanje. Također zalagao se za socijalnu pravdu, ravnopravnost žena, te se nije libio okomiti na plemstvo kroz razne kritike. Iznimno je cijenio rad i smatrao ga je jedinim opravdanim izvorom stjecanja. Hrvatskom jezikoslovlju osobito je zanimljiv zbog svoje gramatike, gramatičko iskazanje o .. [[Govornik se ne razumije.]] jeziku koje je objavljeno 1665 godine. Riječ je o posve usamljenom književnom jezičnom pokušaju, zapravo o gramatici koja se odnosi na jezik ozaljskoga kruga, trodijalektalnu čakavsko-kajkavsko-štokavsku stilizaciju koju su u 17. stoljeću njegovali književnici i leksikografi na posjedima Zrinskih i Frankopana sa sjedištem u Ozlju. I od tuda nam zapravo i naziv ozaljski književno jezični krug. Posebnosti toga jezika Križanić je opisao u svojoj gramatici. Vremenski ta se gramatika smješta iza Kašićeve Hrvatske i Mikaljine talijanske i zapravo ona čini drugu gramatiku hrvatskoga jezika. Kao glazbeni pisac Križanić je manje poznat ali na tom polju je ostavio nekoliko radova. Tako je 1656. godine u Rimu objavljen njegov glazbeni spis od 20 teza u jednoj vrsti književnog oglasa što ga je objavio 1658. godine Križanić navodi još neke svoje glazbene radove, raspravu i dva izuma, odnosno glazbena pomagala te spravu koja bi trebala olakšavati zapisivanje glazbe i komponiranje. Od Križanićevih djela koja se bave glazbom sačuvano je poglavlje …/Govornik se ne razumije. iz neobjavljenog djela Politika, a koja se sastoji od djela u kojem obrađuje teme iz glazbene povijesti i djela gdje rješava probleme crkvene i svjetovne glazbe te instrumentalne prakse. I naravno zaključno, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će ovaj prijedlog o proglašenju 2018. godine, godinom Jurja Križanića. Zahvaljujem.
Hvala vam. Time i zaključujemo raspravu pošto pojedinačnih prijava nema, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada dajem pauzu do 15 sati kada nastavljamo s točkom dnevnog reda Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu. Hvala vam lijepo. STANKA U 12,06 SATI.
Prijedlog Odluke o proglašenju 2018. godine godinom Jurja Križanića. Podnositelj je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o proglašenju 2018. godine godinom Jurja Križanića. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 120 za, 2 suzdržana donijeta Odluka o proglašenju 2018. godine godinom Jurja Križanića kako je predložilo saborsko radno tijelo.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. - Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu. Podnositeljica je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova na temelju čl. 22. Zakona o ravnopravnosti spolova. Raspravu je proveo Odbor za ravnopravnost spolova. Vlada je dostavila mišljenje. Pozivam pravobraniteljicu da nam da dodatno obrazloženje izvješća. Poštovana gospođa Višnja Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Neuobičajeno ću danas biti tih jer me boli grlo, nešto sam virozna, ali ću do kraja reći sve što imam vezano za izvješće o radu institucije pravobraniteljice za prošlu godinu. Dakle, ovo Izvješće čini presjek našeg godišnjeg rada, ukazuje na pojedine trendove vezano za diskriminaciju i to temeljem spola, majčinstva, obitelji, spolne orijentacije, rodnog identiteta. Područja rada su zapošljavanje, socijalna sigurnost, obitelj, obiteljsko nasilje, obrazovanje, politička participacija i mediji. Prošle godine radili smo na više od 2685 predmeta. Ono čime smo se najviše bavili odnosilo se na diskriminaciju, spolnu diskriminaciju koja čini udio više od 86%, a oštećene žrtve su uglavnom bile žene, gotovo 67%. Najčešće pritužbe odnose se na područje rada zapošljavanja, socijalne sigurnosti, iz godine u godinu taj postotak je sve veći. 52% je udio takvih pritužbi. U odnosu na prethodno razdoblje čini više od 10%-nih poena. Mi kao institucija podnijeli smo jednu kaznenu prijavu za sumnju na kazneno djelo, prijavili smo nadležnom državnom odvjetništvu, podnijeli smo jednu prekršajnu prijavu za jedno prekršajno djelo, tražili smo izmjenu 15 zakona, zakonskih propisa, koristeći ovlasti Zakona o suzbijanju diskriminacije bili smo ... [[Govornik se ne razumije.]] dva sudska postupka i radili smo dva slučaja mirenja. Proveli smo jedno veliko neovisno istraživanje s ciljem ukazivanja Hrvatskom saboru i široj javnosti na pojave diskriminacije temeljem spola na tržištu rada i u obitelji. Izradili smo devet analiza gdje smo pratili provedbu Zakona o ravnopravnosti spolova, objavili smo tri publikacije, dva iz područja rada, radnih uvjeta i jedno iz područja socijalne sigurnosti. U svrhu europskog projekta snimili smo jedan dokumentarni film, potpisali smo dva nova sporazuma o suradnji sa Ministarstvom obrane i sa Ministarstvom demografije, obitelji, socijalne politike i mladih vezano za edukacije. Osnovali smo samostalno promatračko tijelo za prikupljanje i analizu podataka temeljem femicida, dakle ubojstava žena i izvještavanju po tome. Ukupno smo uputili 302 preporuke, 229 upozorenja, 204 prijedloga. U odnosu na 2016. godinu porastao je postotak onih državnih institucija i tijela iz lokalne zajednice koji uvažavaju naša upozorenja i to u visini od 91%. 2017. je bila za nas izrazito plodonosna jer smo provodili dva europska projekta. Jedan je završava, a jedan je bio u polugodišnjoj fazi. Ponosni smo na činjenicu da smo dobili tri europska projekta u 4 godine, povukli negdje oko milion i 200 tisuća eura europskih sredstava i s obzirom na činjenicu da smo relativno mali ured od 10 zaposlenih osoba. Statistika ukazuje da smo niz godina suočeni sa najvećim brojem pritužbi žena na diskriminatorno postupanje, što čini jednu konstantu od 2/3 svih pritužbi. Zbog navedenog rukovodimo se najčešće rješavanjem problema i prepreka s kojima su suočene žene danas u društvu i zapravo predstavljaju društvenu skupinu koja je suočena sa diskriminacijom temeljem spola, majčinstva, obiteljskog statusa, bilo u javnoj, društvenoj ili privatnoj sferi. Pritužbe od strane žena kao najučestalije nas u stvari i ne začuđuju jer one čine većinu nezaposlenih, 57% žena. Dalje, u manjoj mjeri se zapošljavaju u odnosu na muškarce svih dobnih skupina i svih razina obrazovanja. Čine većinu u potplaćenim sektorima, većinu kao žrtve spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, podzastupljene su na visokim pozicijama poslovnog odlučivanja, nailaze na stakleni strop. Imamo još danas 15% žena u upravama i 20% u nadzornim odborima. Nemaju jednake mogućnosti za napredovanje, imaju niže plaće. Nacionalna statistika kaže da jaz u plaćama 11,3%, ako se gleda pojedinačno statistika vezano za privatni sektor i za javni sektor, tada vidimo da je u javnom sektoru iznad 16% jaz u plaćama. Na području rada i zapošljavanja glavne prepreke s kojima se danas suočavaju žene je definitivno majčinstvo i životna dob. Po prvi puta, ono što smo iščitali temeljem statistike Zavoda za zapošljavanje je da najveći postotak nezaposlenih žena odjednom je došao u starijoj životnoj dobi žene iznad 50 do 59 godina, do sada su to bile žene u fertilitetnom razdoblju od 25. do 29. godine, međutim nažalost čini se da upravo žene u tim godinama života su napustile Hrvatsku zajedno s svojim obiteljima tražeći bolje obiteljsko i radno okruženje. Dakako da jaz u mirovinama izravno je povezan sa postojećim jazom u plaćama i na taj način nepovoljni položaj žena i povišen rizik od njihovog siromaštva nastavlja se i nakon izlaska s tržišta rada. U rješavanju pojedinačnih slučajeva diskriminatorne prakse na području tržišta rada od strane poslodavaca moram reć da smo u nekoliko navrata imali iznimno dobru suradnju sa inspekcijom rada i drugim inspekcijama koje pokazuju prioritet i žurnost u takvim postupcima. Nastavljen je nepovoljan demografski proces koji traje nekoliko desetljeća. Prema statistici koju smo dobili u 2017. rođeno je najmanje djece u posljednjih 100 godina, ukazujemo da zbog dugoročno niskog fertiliteta i sve više iseljavanja stanovništva u reproduktivnoj dobi, stanovništvo Hrvatske se smanjuje, proces depopulacije zahvatio mnoge regionalne i lokalne prostorne jedinice. Ukazali smo na nekoliko trendova koji odražavaju nejednakost na tržištu rada, istovremeno doprinose nepovoljnom demografskom kontekstu, predložili smo nekoliko preporuka i ukazujemo na potrebu uvođenja mjera koje će potaknuti očeve da maksimalno koriste mogućnost korištenja rodiljnih i roditeljskih dopusta što će olakšati ponovo uključivanje žena na tržište rada. Također smo tražili i preporučili ulaganje dodatnih napora i sredstava za širenje institucionalne mreže podrške javnih servisa roditeljima oko brige i njege djece, kao i starijih osoba. Napomenut ću da je posljednjih godina i to posljednjih 5 godina zamijećena stagnacija uključivanja očeva u korištenje rodiljnih i roditeljskih dopusta, to ne prelazi postotak od 4,5% i Hrvatska je među članicama zemalja EU je upravo zemlja u kojoj muškarci, odnosno očevi najmanje koriste rodiljne i roditeljske potpore. U području obiteljskih odnosa i roditeljske skrbi pritužuje nam se oko 61% očeva na nezadovoljstvo odlukom o roditeljskoj skrbi nadležnih tijela, to su centri za socijalnu skrb i sudovi, dok majke ukazuju na nesenzibiliziranost stručnih osoba vezano uz obiteljsko nasilje kojem su bile prethodno izložene u obiteljskoj ili partnerskoj zajednici. Vezano za slučajeve obiteljskog nasilja žene su većinom žrtve i dalje se pritužbe građanki odnosi na neprepoznavanje pojedinih oblika nasilja, dvostruko privođenje, kršenje zaštitnih mjera, nerazumijevanje dinamike obiteljskog nasilja od strane nadležnih institucija, zamijećen je sve veći broj žrtava koje odustaju od prijave i od svjedočenja. Trend smanjenja broja prijavljenih osoba daje defakto sliku ovog problema jer se povećava broj neprijavljenih slučajeva, odnosno žrtava koje trpe nasilje, dok istovremeno rastu slučajevi kaznene prirode nasilja prema ženama, uključujući i najteža kaznena djela. Ono na što učestalo ukazujemo, na izrazito blagu penalnu kaznu, da sudovi izriču samo 7% bezuvjetnih kazni zatvora, razlog ovakvom trendu je ustvari i nepovjerenje žrtava u rad institucija, prvenstveno pravosuđa, slaba nekoordinirana podrška žrtvama, izostanak sustavnih ozbiljnih, preventivnih i rehabilitativnih aktivnosti usmjerenih na počinitelje nasilja. Posljednjih godina, a odnos počinitelja i počiniteljica prekršajnih djela nasilja u obitelji, a tu govorim statistika 2015., 2016., 2017. je identična, 77% muških počinitelja, 23 počiniteljice za prekršajno djelo nasilja u obitelji. Kada govorimo o kaznenim djelima tada je odnos 92% muškaraca i 8% žena. Dakako da svjedočimo i trendu brutalizacije sa smrtnim ishodom, 2017. ubijeno je 15 žena od njima bliskih muških osoba i ono što uz to uvijek ukazujemo da se unatoč policiji koja izriče brojne zaštitne mjere kada se radi o nasilju nad ženama, pravosudni sustav usvaja samo 17% od navedenih predloženih mjera. Uz obiteljsko nasilje, partnersko nasilje, dakle govorimo o emocionalnoj vezi dviju osoba koje nemaju prebivalište istovjetno, takve žrtve još uvijek nemaju odgovarajuću pravnu zaštitu i stoga je potrebno potražiti bolja zakonodavna rješenja o kojima smo također predlagali i govorili. Vezano za prava spolnih i rodnih manjina, Zakon o životnom partnerstvu nastavio se uspješno provoditi u praksi. Prošle godine smo poduzimali korake kako bi potaknuli pravosudna tijela da homofobni govor mržnje temeljem spolne orijentacije kao i poticanje na nasilje motivirano mržnjom prema homoseksualnim osobama bude kvalificirano kao kazneno djelo, a ne da se gura u sferu prekršajnih djela, pravosudnom sustavu ukazujemo na unapređivanje sustava prikupljanja i obrade podataka kao i unapređivanje sustava edukacije stručnih osoba. Postupajući po pritužbama građanki i građana koji su diskriminirani temeljem rodnog identiteta, uspostavili smo suradnju sa Ministarstvom zdravstva, ukazali smo na mogućnost poduzimanja daljnjih mjera u cilju dostupnosti zdravstvenih medicinskih usluga, a postupali smo u slučajevima izdavanja njihovih svjedodžbi, diploma nakon promjene spola. U javnom djelovanju kao i postupanju po pritužbama građana posebnu pažnju vodilo se u rješavanju problema posebno osjetljivih društvenih skupina koje ulaze u rizike višestruke diskriminacije. Radi se o ženama u ruralnim područjima, ženama s invaliditetom, pripadnice nacionalnih manjina, žrtve seksualnog nasilja u Domovinskom ratu, žrtve trgovanja ljudima, posebice ženama i djecom. U području obrazovanja također smo postupali vezano za pritužbe građana i građanki. Njihove pritužbe odnosili su se na određene sporne sadržaje u školskim udžbenicima i drugim nastavnim materijalima, zabilježeni su pozitivni pomaci u pogledu unapređivanja integracije građanskog odgoja i obrazovanja u osnovne i srednje škole i uvođenja sadržaja vezanih za pitanje načela ravnopravnosti spolova kroz tu međupredmetnu temu. S druge strane i dalje se javljaju primjeri spolnih stereotipa u odgojno obrazovnim materijalima zbog čega smo uputili trima najvećim izdavačkim kućama školskih udžbenika u Hrvatskoj dopis za poštivanje načela ravnopravnosti u novoj generaciji udžbenika za osnovne i srednje škole. Pratili smo medije i dalje svjedočimo seksizmima, seksističkim izjavama, seksizmima u reklamnim kampanjama, javnom prostoru korištenje senzacionalizma u izvještavanju o nasilju nad ženama itd. U analizi medija najzastupljenija tema već drugu godinu za redom je bila nasilje prema ženama i nasilje u obitelji gotovo 40%, vezano za političku participaciju oglasili smo se prije lokalnih izbora i nakon lokalnih izbora gdje smo analizirali stanje zastupljenosti muškaraca i žena. Moram reći da nažalost par-nepar sustav na kandidacijskim listama u pravilu se nije primjenjivao, kvota nije poštivana na 14% kandidacijskih lista, a Državno odvjetništvo nas je obavijestilo da je u tijeku dostava i obrada statističkih podataka o tome koje političke stranke nisu poštivale kvote od zastupljenosti 40% na svojim izbornim listama. Postupali smo i po pritužbama vezano za zastupljenost žena u sportu. Na kraju mogu reći da ovo izvješće o radu daje ukupno oko 75 opisa slučajeva, 123 preporuke Vladi i Hrvatskom saboru za koje nadamo se da će ih razmotriti u tekućoj godini, a sve u zajedničkom cilju poboljšanja ostvarenja ustavnog načela ravnopravnosti muškaraca i žena. Evo ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj gospođi Višnji Ljubičić. Imamo nekoliko replika. Prva replika gospođa Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana pravobraniteljice. Vi ste u svom izlaganju spomenuli jednu temu koja mislim da je dosta važna, a to je korištenje rodiljnih dopusta od strane očeva jer ste rekli da je Hrvatska pri samom dnu zemalja EU što je s jedne strane jedan podatak koji ukazuje na nešto da trebamo mijenjati, ali s druge strane i podatak da u Hrvatskoj ne da te situacije rastu nego se dešava da je u Hrvatskoj svake godine sve manje. Dakle bilo bi za očekivati da godinom to ide u povećanje, a u Hrvatskoj ne. Mi imamo neke primjere zemlje Skandinavije, ja bih voljela jedan primjer reći primjer Švedske gdje je zakonom čak definirano da porodiljni dopust u određenom broju mjeseci moraju koristiti očevi iz jednostavno razloga da sudjeluju u odgoju djece. I jedna od preporuka koja je da u tom smislu bi trebale ići izmjene zakonodavstva kod nas. Pa me zanima vaš stav i da li je o tome bilo govorenja kada se mijenja zakonodavstvo?
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak-Taritaš. Prije odgovora pozdravljam studentice i studente Filozofskog fakulteta u Zagrebu i njihove profesorice i profesore na galeriji. [[Pljesak]] hvala lijepo. Odgovor, poštovana pravobraniteljica Višnja Ljubičić.
Poštovana zastupnice. Dakako da je to u fokusu našeg rada jer je povezano i sa preprekama na tržištu rada danas vezano za majčinstvo i kao što sam rekla ukoliko se očevi aktivno ne uključe danas će žene i dalje ostajati izvan tržišta rada jer neće imati mogućnost izbora fleksibilnog povratka na tržište rada upravo zbog ostvarivanja svog majčinstva. Mi smo i Vladi, a i kroz javne rasprave koje smo imali ukazivali na potrebu propisivanja kvota i poticajnih mjera koje bi omogućile i uključile očeve upravo da koriste svoju očev rodiljni odnosno roditeljski dopust. Evo zato se zahvaljujem na tragu istog razmišljanja.
Zahvaljujem poštovanoj pravobraniteljici na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvažena, dakle u ovom svom izvješću ste se posebno osvrnuli na činjenicu obiteljskog nasilja, odnosno nasilja nad ženama i ističete zaista brojke koje su u trendu, dakle u odnosu i na ranije godine gotovo iste, a one se odnose na veći broj učinjenog nasilja nad ženama. Budući da se u zadnje vrijeme čuju i nekakve tonovi, odnosno neke primjedbe koje kažu da to nije tako, ja bih vas molila za jedno tu pojašnjenje i čini mi se da time relativiziramo ili ima pokušaja relativiziranja samog nasilja i umanjenja što će svakako štetiti, a samim time evo i nakon ratifikacije, bojim se da su neki trendovi koji pokušavaju tome štetiti.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Alfirev. Odgovor poštovana gospođo Ljubičić, izvolite.
Poštovana zastupnice, ja vam se iznimno zahvaljujem za ovo pitanje. Vezano za relativizaciju nasilja nad ženama i odnosa počinitelja, 77% muškaraca i 23% žena. U posljednje vrijeme je bila i jedna javna prozivka institucije pravobraniteljice i za ravnopravnost spolova i traženje moje ostavke. Upravo zbog manipulacije navedene statistike i dovođenja u vezu institucije i pravobraniteljice sa sigurnim kućama koje postoje samo za žene, a ne postoje za muškarce jer evo, neki od građana smatraju da 23% nasilnih žena zaslužuje činjenicu otvaranja skloništa i za muškarce. Dakle institucija pravobraniteljice za ravnopravnost spolova niti osniva sigurne kuće niti za muškarce, niti za žene, niti ih donira, niti ih financijski podržava. Sljedeća stvar je da oni koji ne razumiju ili lakonski pristupaju činjenicama statističkim omjera 77, naprema 23 [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Nisam završila, oprostite [[Upadica Brkić: Da, isteklo vam je vrijeme gospođo pravobraniteljice.]] Pokazuju nerazumijevanje činjenice da u tih 23% žena statistika nije razvrštena isključivo prema muškarcima, one su bile počiniteljice u obitelji i prema ženama majkama i prema kćerkama, prema sinovima i prema partnerima.
Hvala vam lijepo. Molim vas da se pridržavate ograničenog vremena, a sve možete reći, u bilo koje vrijeme se možete javiti kao podnositeljica izvješća. Hvala vam lijepo. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo govorimo o ravnopravnosti spolova i drago mi je što u ovom trenutku u sabornici ima puno više žena, nego muškaraca, ali je činjenica da smo zakonom o izborima u 2016. bila je obaveza da bude 40% drugoga spola, žena, i to onih koji su donili, ni HDZ, ni SDP nisu poštivali. Znači u Hrvatskoj se ravnopravnost spolova spominje isključivo radi populizma, dojma i to su populistički zakoni koji se ne poštivaju, premda smatram da na listama morale bi biti one najkvalitetniji, a ne da žene samo popunjavaju na listama od doli pri dnu čisto da reći evo imamo kvotu, to je prvo. Demografske mjere, kad govorimo o demografskim mjerama, kad govorimo o problemima žena po pitanju zdravstva, nisu iste usluge na cijelom teritoriju. Da, dođite, pokret ostanka spominjemo i mi ćemo vam u MOST-u i vas studenti koje pozdravljam, dođite pa ćete vidjeti mjere koje su provedive i koja su to rješenja. I nudimo ih i Vladi i vama da ih pogledate. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj na replici. Odgovor poštovana pravobraniteljice gospođa Ljubičić, izvolite.
Zahvaljujem se na prepoznavanju političkih kvota i važnom sudjelovanju žena danas u političkoj participaciji, ne samo političkoj, već i u gospodarskoj. Ono što uvijek ističem da je danas važno, ne samo de jure, već i defakto ostvarivati ono za što se zalažemo, a za to je potrebna politička volja i politički konsenzus. Sve dok mislimo da je učešće žena žensko pitanje, a ne zajedničko društveno, gospodarsko i političko pitanje, do tada ćemo imati ovakvu poraznu statistiku. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanoj pravobraniteljici gospođi Ljubičić na odgovoru. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Pozivam predstavnicu Vlade, državnu tajnicu u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku gospođu Margaretu Mađerić da nam da obrazloženje mišljenja.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, uvažena gospođo pravobraniteljice. Hrvatski sabor je uputio Vladi RH radi davanja mišljenja izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu koju je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela pravobraniteljice za ravnopravnost spolova aktom od 30. ožujka 2018. godine. Navedeno izvješće prikazuje aktivnosti i rad ureda pravobraniteljice za ravnopravnost spolova tijekom 2017. godine, te sadrži cjeline po područjima koje se odnose na zapošljavanje i rad, obitelj, spolne manjine, rizike višestruke diskriminacije i posebno osjetljive društvene skupine, područje obrazovanja, područje medija, ravnopravnost spolova u području političke participacije, aktivnosti nacionalne politike za ravnopravnost spolova, žene i sport, reproduktivno zdravlje, žene tražiteljice međunarodne zaštite, provedbu rezolucije vijeća sigurnosti o ženama, miru i sigurnosti i srodnih rezolucija, inicijative pravobraniteljice u području zakona i propisa, analizu primjene načela, ravnopravnosti spolova na području pristupa i nabave roba, odnosno osiguravanja usluga, suradnja na nacionalnoj i međunarodnoj razini te preporuke pravobraniteljice. Nadležna tijela dostavila su očitovanja na predmetno izvješće na temelju očitovanja nadležnih tijela koja su dala obrazloženja vezana uz pojedine navodne izvješća, Vlada RH izradila je svoje mišljenje koje ste dobili u materijalima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici gospođi Mađarić. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovana pravobraniteljice. Evo ne mogu ne primijetiti jednu činjenicu kada treba govoriti o anti diskriminaciji i borbi za ravnopravnost i borbi za potlačene i ranjive skupine u društvu onda su svima puna usta toga, a kad je jedna od tih tema u sabornici onda su skoro uvijek jedni te isti zastupnici. I to kako je rekao jedan filozof ne volim humanost koja se uključuje samo onda kada osoba koja ima interes od toga da ju uključi. Evo ovo Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova pokazuje da ravnopravnost spolova u svojoj definiciji nije ostvareno u društvu, ali to ni po čemu nije hrvatska specifičnost jer je uopće utopija očekivati ostvarenje jednakosti i ravnopravnosti u svijetu generalno. Ali ono što nije utopija i ono što se može očekivat to je veći stupanj tj. veća razina jednakosti i ravnopravnosti i tomu težimo i tomu se nadamo. U tom smislu ovo izvješće koje je i vizualno dosta opsežno, mislim da je debelo pet centimetara iz toga izvješća se vidi koliko imamo problema, zapravo daje osim svega što je rađeno u proteklom periodu daje i konkretne mjere preporuke i sugestije Ureda pravobraniteljice u okviru svojih nadležnosti i vidimo iz toga što je Ured pravobraniteljice i gospođa Višnja Ljubičić osobno poduzimala tijekom proteklog vremena na ovu temu. Čuli smo da se najveći broj pritužbi odnosio na područje rada i zapošljavanja te socijalne sigurnosti i to me uopće ne čudi. Teško je biti nezaposlen, a jednako teško je biti zaposlen, a trpjeti neki oblik diskriminacije mobinga ili čak ponižavanja i zapostavljanja ili zlostavljanja što je još gori oblik. I možemo reći iz ovog izvješća i generalno ono što je jasno čini se da zaposlene žene zapravo izvlače deblji kraj. Ako imaju djecu onda često moraju kolokvijalno rečeno hendlati između svih obveza koje imaju na poslu i kod kuće. Naravno da ta djeca trebaju majčino vrijeme i očevo jasno i podrazumijeva se da ga djeca i dobiju. Često znam reći da je bolje, to je moje osobno iskustvo, provesti tri, četiri sata kvalitetno s djecom nego biti cijeli dan zajedno, a svako u svom filmu. I ne bih se složila s onim kritičarima koji majke koje rade nazivaju ženama koje kontaminiraju majčinstvo. Takvim ženama je često upravo teže, nerijetko vidimo iz izvješća pravobraniteljice one trpe i na radnom mjestu, ako moraju na bolovanje zbog djece ili na drugi ili na treći porodiljni. I ono što gledamo, a nije specifikum hrvatski nego je i europski pa i svjetski mogu reći da danas je aktualan tzv. virtualni rat na društvenim mrežama između onih koji kritiziraju zaposlene mame. I ne može se reći da dio tih argumenata nije opravdan odnosno dio tih argumenata zaista stoji i oni koji smatraju da samozaposlene majke mogu pružiti primjer kako se nositi s problemima i preživljavanjem u ovom okrutnom kapitalističkom svijetu. A istina je uvijek negdje na pola, između tih dviju krajnosti. I ono što je činjenica, to svi dobro znamo da odgajanje djece i to vidimo iz tog izvješća da zapravo najveći dio pritužbi se odnosi na područje zapošljavanja je jedan divan i zahtjevan dar. No nažalost nisu svi u mogućnosti zbog raznoraznih razloga ostvariti to i zato ih se nikako ne bi trebalo niti bi ih se smjelo izlagati kritikama ili ne daj Bože ruglu ili ponižavanju i kao što to uostalom ne bi trebalo nijednu skupinu u društvu. A danas se nažalost često i to je također obuhvaćeno ovim izvješćem često se doživljava u našem društvu da oni koji trebaju dobiti podršku zapravo dobiju ismijavanje. I sada ono što je bitno reći s ove govornice, rasprave o tome jeli neko dobar roditelj ako je dobar u poslu i općenito rasprave o takvim kriterijima, procjene trebale bi prestati. Majčinstvo ne bi smjelo biti prepreka prilikom zapošljavanja, nipošto, ali isto tako žena koja iz bilo kojih razloga nema djece ne bi smjela biti promatrana kao nepotpuna. Prema jednom istraživanju kaže se da gotovo 50% žena nije u mogućnosti dalje razvijati karijeru zbog obiteljskih obveza, ali to žene još nekako i izbalansiraju. Međutim, veći problem je nerazumijevanje poslovne okoline čime najviše gube upravo visokoobrazovane žene, ali i društvo u cjelini. Ona društva koja su prepoznala ove probleme ta su društva i prije postigla napredak. I zato su bitne mjere da se radni uvjeti prilagode ženama koje su majke, ali istovremeno i rade i na taj način se pridonosi i boljim uvjetima da to društvo ima veći broj majki. Toliko bih sada rekla o području zapošljavanja na koje se odnosi najveći dio ovog izvješća pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. A što se tiče drugih područja, jasno neću sada pojedinačno sve nabrajati, ali treba istaknuti da je Ured pravobraniteljice dao zaista konkretne preporuke institucijama i da njihovo provođenje pridonosi manjoj diskriminaciji u sustavu. Što se tiče diskriminacije u društvu, e to je nešto što se ne može u potpunosti regulirati niti izvješćem niti zakonom, a ne može se dakle u potpunosti ni popraviti kroz zakone ili preporuke, koliko god oni bili sveobuhvatni. Recimo, nasilje u obitelji. Uvijek kažem da velik dio odgovornosti i to je činjenica, stoji na tim pojedincima, korijen je naravno i u odgoju i to se ne može prevenirati niti kroz jednu instituciju. Doduše, može se djelomično, ali ne može se u potpunosti. I zato je potrebno stalno naglašavati, pa i s ovdje ove govornice, pa i sabornice iz ove časne institucije, da govor mržnje i nasilje nisu prihvatljivi obrasci ponašanja, a osim naglašavanja potrebno je to pokazati i svojim primjerom. Često se kaže da ne činiti ništa je nasilnije od onoga kad se čini nasilje. Ako je osoba u prilici da nešto učini da to spriječi. Osim žena, nepravedno bi bilo ne spomenuti da su se uredu obraćali i muškarci i ovdje je najviše pritužbi bilo upućeno na nezadovoljstvo odlukom o roditeljskoj skrbi nadležnih tijela. Čak 61% očeva se žalilo na ovaj problem. I to također upućuje na potrebu preispitivanja uvriježenog stereotipa da je majka uvijek bolji izbor. Nekad očito to ide na uštrb da tako kažem, na štetu očeva koji su brižni i požrtvovni. Dakle, generalno stereotipi nisu dobri, a svaki slučaj treba promatrati pojedinačno. Što ste tiče, kolega je malo prije rekao da mu je drago vidjeti da je ovdje puno žena u sabornici. Nažalost, to je trenutačno tako samo na temelju ove teme. Inače je ovo poražavajuće što ću reći, da je Hrvatska na 97. mjestu po broju žena u Saboru i u tom smislu tih naših 19% žena u Saboru dijeli mjesto na toj jadnoj ljestvici sa Saudijskom Arabijom, što je žalosno jer je u Saudijskoj Arabiji, a dobro znamo, prava žena nisu na Bog zna kakvoj razini, čak prije nekoliko mjeseci je uvedeno pravo da žena može samostalno voziti automobil itd. Prema tome, nismo se baš iskazali s brojem zastupnica u Saboru jer je 19,2% u ovom 9. sazivu. Bilo je i boljih saziva. U 6. sazivu koji je bio od 2007. do 2011. bilo je 39 zastupnica, u 5. koji je bio od 2003. do 2007. bilo je 33 zastupnice. Što ne mora, dakle spol i rod ne mora imati veze s kvalitetom osobe, da se ne shvati krivo, ali evo, statistika kaže da je ovo zaista nizak postotak žena u Saboru, što ne znači da bi broj žena povećao kvalitetu rasprava, ali ovu su činjenice. U Zakonu o ravnopravnosti spolova kaže se da će se provoditi potrebne mjere kada je zastupljenost jednog spola osjetno neuravnotežena u političkom i javnom životu. To je onaj članak 12. A kada je to? Pa to je upravo sada. Dakle, to je kada je zastupljenost jednog spola, ovdje u konkretnom slučaju ženskog u tijelima političkog i javnog odlučivanja niža od 40%, a trenutačno je 19,2%. Ali evo, za utjehu, u Vladi je bolje. Tamo je 28,6%, tj. 6 ministrica. Da ne duljim dalje, Izvješće je vrlo sveobuhvatno, kvalitetno je obuhvatilo sve probleme. Dalo je sugestije i preporuke. Za nadati se je da će se ukupno 302 preporuke, 229 upozorenja i 214 prijedloga pravobraniteljice za ravnopravnost spolova pozitivno primjenjivati i utjecati na poboljšanje u smislu antidiskriminacije i bolje ravnopravnosti u društvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegice Ireni Petrijevčanin Vuksanović. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, državna tajnice sa suradnicima. Ispred nas je Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu. Kad je riječ o ovakvim izvješćima, onda je potrebno gledati u slijedećem kontekstu. Vidjeti što je ustanovljeno u 2017., koja je to razlika u odnosu na prethodne godine i što su to preporuke za izmjenu zakonodavstva i za promjene koje trebaju slijediti. I u kontekstu toga riječ je o jednom izuzetno kvalitetnom izvješću koje je dobro napravljeno, čak je i sažetak relativno na vrlo koncizno napravljen i koji ukazuje na sve probleme. Dakle, pokazuje se koje su to promjene u društvu i jasno su definirane preporuke što treba dalje činiti. Iz ovog Izvješća mi možemo ponovo izvući niz stvari o kojim govorimo u javnom životu i o kojem definiramo i nekako treba gledati preporuke i vidjeti da li je zaista neke od tih preporuka ugrađeno u zakonodavstvo i da li ćemo izvješće koje ćemo imati za 2018. u 2019. vidjeti da je nekakav pomak napravljen jer to je glavni smisao i ovih izvješća i rada pravobraniteljice i svega ostalog. Dosta veliki dio svog izvješća pravobraniteljica govori o problemu demografije u Hrvatskoj. Problem demografije u Hrvatskoj teško je govoriti o bilo kojoj temi, a da se toga ne spomenemo, da se ne spominjemo jasnih činjenica. Dakle, jasne činjenice ukazuju da iz godine u godinu je broj djece koja su rođena u RH manji od broja umrlih. Iz godine u godinu imamo prilike vidjeti i taj veliki val iseljavanja koji nije krenuo ni jučer ni prekjučer, koji je krenuo davno prije, ulaskom Hrvatske u EU je taj broj porastao. Porastao je iz nekoliko stvari. Jedna od stvari zašto je porastao je ta jer zaista mladi ljudi ili mlade familije su se odlučile iskušati na području EU i oni su svud dobrodošli. Zašto? U njihovo obrazovanje, u njih država iz svog proračuna nije dala ništa. Konkretno, tako svejedno koju ćemo državu napomenuti. Sad sam imala prilike pročitati od premijerke Velike Britanije, koja je rekla da će otvoriti tržište rada za ljude iz Hrvatske jer dolaze kvalitetni i dobro obrazovan kadar, da će im dati dobar posao i da će im dati mogućnost stanovanja apsolutno po prihvatljivim uvjetima iz jednostavnog razloga jer sve ovo dobivaju. Sad dolazimo do one situacije koja je u Europi, a koju vidite i u RH. Kad malo gledate postotak nezaposlenosti, onda taj postotak nezaposlenosti kad je riječ o muškima je palo sa 13,6 na 12,3%, kad je riječ o ženama sa 12,8 na 10,6. Dakle, to su nekakvi trendovi koji jesu. Ja bih htjela se kroz ovo izlaganje zapravo nekako referirati na 3 stvari. Jedna stvar je uključivanje žena na tržište rada. Druga stvar je su žene u politici. Teško je govoriti u ovoj sabornici kao žena da se ne spomenemo toga i treća je zapravo jedna uvriježena rodna podjela o tome što je čiji posao u obitelji i što tko što treba raditi. Kad je riječ o uključivanju žena na tržište rada. Svjesni smo toga da zaista je uvriježeno da se puno teže, dakle ako imate dva kandidata i trebate zaposliti, jedno je žena, drugo je muškarac, u privatnom sektoru, a ja bih rekla i u javnoj upravi se češće odlučuje da se zaposli muškarac. Kad gledate životno, ostat će nas, svi muškarci odlaze i ovi kolege zastupnici, pa će ostati same žene. Kad gledate životno, dakle djevojčice ili djevojke su bolje učenice u osnovnim školama, bolje učenice su u srednjim školama, bolje su na fakultetu, od nas se prepisuje i mi dajemo skripte i ostalo i onda startamo u realan život i djevojke ili mlade žene idu polako, polako, polako, a dečki idu ovako. I to je činjenica. I s tim se susrećemo u svakodnevnom životu. Ja sam imala jednu priliku i uvijek je zgodno vidjeti ono što smo mi prošli. Imala sam jednu priliku gdje sam, gdje smo dosta ljudi zapošljavali i u jednom trenutku kad je bilo intervjuiranje završeno ja sam tamo sjela jer sam bila u jednom uredu na rukovodećem mjestu i pitala sam ženu koja je bila preko puta mene, koja je bila mlada, jel imate dijete? I sad ona, dakle, ja sam pitala to dosta strogo ne zato što sam željela biti stroga jer mi se žurilo, pa sam onako jel imate dijete? I ona sramežljivo kaže imam. I ja velim, planirate imati još djece? Veli ona, pa ne znam. Ja kažem, samo da razumijete, ja vas to pitam zato što vam je to prednost, a ne mana. To vam je prednost da imate dijete, prednost je da želite imati još. Dakle, to su rijetki slučajevi da se tako odnosimo i to je stvarnost. Vrlo važne su preporuke koje je pravobraniteljica popisala kroz 7 mjera u jednom trenutku i kaže. Uključivanje žena u tržište rada kroz mogućnosti prekvalifikacije, kroz niz poreznih olakšica. Pitajte bilo kojeg poslodavca, dakle žene i kad rade su vrlo odgovorne, kao što smo cijeli život. Ja tu moram ići ... [[Govornik se ne razumije.]] ženama. Mi kad dobijemo domaću zadaću, mi ju uredno odradimo. Kad se dogovaramo za sastanak, onda se dogovorimo vrlo jednostavno. Al to je tako, to su vam žene sa Venere, muškarci s Marsa. Onda je da bude rodno uravnotežena struktura, da imamo potpore i stipendije, transparentnost izbora za rukovodeća mjesta. Zašto je u našoj sabornici hladno? Zato što je glavnina naših kolega, dakle glavnina su kolege, oni su u odijelima i da bude malo viša temperatura, oni bi zapravo bili u znoju. Tako da mi, koje dolazimo u sabornicu bosih nogu, uzimamo čarape jer oblačimo čarape jer nam je hladno, imamo tu vestu jer moramo biti dugih rukava. To vam je jedan odličan primjer. Ja razumijem da je našim kolegama zaista vruće, ako ne radi klima, oni su u odijelima dugih rukava, mislim. Mi onda se prilagođavamo tome, mi sad uzimamo čarape, imamo rezervne čarape, pa ih skidamo, stavljamo ili ne znam što sve ne. Svaka od nas još ima nekakav sako ili nekakve veste da nam ne bude hladno. Tako je to i u životu. Tako je to i kad radimo. Smanjenje jaza u plaćama. 2015. godine je bruto plaća žena bila 7471 kunu za isti posao, a muških 8422 kune. Mi kad govorimo s ove govornice, nemamo taj osjećaj i to moramo reći jer to kod nas u našim slučajevima nije razlika. Ali u stvarnom životu je to razlika. Nebrojeni broj puta smo imali prilike čuti, vidjeti da kad je netko trudnica, kad je netko odlučio od mladih žena zasnovati obitelj, povećati broj djece, da to skriva, da ostane bez posla, da kad se vrati nema posla. To bi trebalo, ako želimo imati demografiju, s demografijom sam krenula, onda to treba, to je sankcija ozbiljna za poslodavca koji se tako ponaša. Jer vi morate imati određenu sigurnost. I onda imate nešto što sam ja i pitala uvaženu pravobraniteljicu, a to su iskustva dakle, uvijek se referiramo na onih koji su jako dobri. Ja uvijek nekako i gledam te skandinavske zemlje iako uvijek imam onaj ali. Skandinavske zemlje su iz jedne druge priče, iz jedne druge tradicije, iz jednog drugog vrijednosnog sustava, iz jednog drugog obiteljskog sustava, iz jedne druge povijesti, pa su tamo možda neke stvari jednostavnije nego što su kod nas. Kod nas, evo ja sam prije nego što sam krenula tu, dobila sam nešto kak dobivate sve, kaže, što su žene s dva prezimena? To su one žene koje hoće imati i svoje i tuđe. Dakle, to vam je nešto što je uobičajeno kod nas. U skandinavskim zemljama nije ništa neuobičajeno zapravo da se ima ženino prezime ili da se daje nekakva druga kombinacija prezimena, to su kod nas iznimke i to je svijet u kojem živimo i svijet u kojem se trebamo boriti i svijet koji trebamo mijenjati. I tu dakle žene u poslovnom svijetu trebaju mijenjati te staklene stropove i postati svjesne. Moja poruka je uvijek mladim ženama, nema prepreka, morate radit malo više, morate bit malo više upornije, morate malo više, ali može se. U politici, ono što je rekla kolegica, zaista ovaj saziv Sabora ima relativno mali broj žena. I sad kad gledate ono što je stvarno i ono što kad, mi zadovoljavamo formu. Formu zadovoljavamo na način da imamo 40% žena na listama i forma je zadovoljena. Kad malo pogledate kako su te liste složene, one su uvijek u onom donjem dijelu liste, pa eventualno mogu kao zamjenske ući ili nešto drugo. Recimo, ja sam bila slučaj da sam 2 puta ulazila s osmog mjesta iako to nije moj slučaj bio zato što sam bila žena, nego nešto drugo. Ali, one su u nekakvom drugom dijelu i forma je zadovoljena, a sadržaj nije zadovoljen. I to je ono što mi vidimo i to je ono što moramo mijenjati, što se moramo boriti. Ja imam taj komoditet da u našem klubu su muški ti koji kažu da su podzastupljeni, ali bez obzira na to sve zajedno, treba svojim primjerom davati i treba poticati. I dolazim do one treće teme o kojoj sam htjela govoriti, a koja je tu dosta i naglašena i postoji niz i studija i analiza koje su rađene i u Hrvatskoj, rađene su na razini EU. To je ona rodna podjela obiteljskih obaveza, kućanskih poslova i profesionalnog života i što to znači u odnosu na muškarce i u odnosu na žene. Recimo, ja sam nedavno bila u nekakvom društvu, u jednom trenutku sam rekla, joj baš dobro da imam vikend onda mogu ne znam, ispeći kolače, skuhati ovo i jedna žena kaže, vi kuhate? Ja ju pogledam, pa naravno da kuham. Pa cijeli život kuham, mislim. Od kad sam se naučila kuhat, kuham. Djeca, sve, moj muž, kuham. Obiteljski ručak je nedjeljom svetinja. To sve se… Kaže, ja sam mislila da vi ne kuhate. Velim ja, zašto ste vi mislili da ja ne kuham? Kaže, pa vi se bavite politikom. Kažem, čekajte. Hajde da se mi razumijemo. To što se netko bavi politikom ili bilo šta, to ne znači da se ima svoju djecu, ima svoju obitelj, ima sve ovo ostalo i žena je ko i sve druge žene. Samo se bavi ovim poslom koji se zove politika. E, to su vam stereotipi. Kad mi sami stavljamo ljude u pojedine kućice i kad sam unaprijed zaključujemo kakav tko treba biti. Dakle, bez obzira kojim se žena poslom bavi i bez obzira kojim se muškarac poslom bavi, ne treba voljeti svoju obitelj manje, niti ju voli manje, niti voli svoju djecu, niti mu je stalo do djecu. Vremena se samo mijenjaju i djeca nas različito trebaju u doba kad su mali i u doba kad su veliki i djeca trebaju i majke i očeve. Trebaju jednako tako jedne i druge. Zato ja mislim da ovo što su se skandinavske zemlje odlučile, gdje su oni najprije zakonom propisali da obavezno muškarci odnosno očevi trebaju dio porodiljnog biti na porodiljnom je nešto što se pokazalo u startu dobrim, vidjeti će se što to je i vidjeti će se da li je to primjenjivo kod nas. Od ovog izvješća pravobraniteljice za ravnopravnost spolova vidimo niz stvari. Vidimo stvari koje su se i promijenile u društvu, vidimo stvari koje su se i kod nas promijenile. Kod nas doba koje smo dakle, doba socijalizma je davalo mogućnost ravnopravnog rada i ženama i muškarcima, što negdje drugdje nije bilo. No međutim, taj utjecaj koji se svijet mijenja ima i utjecaj kod nas. Ono što bi se trebao, iskorak trebao biti je zaista u smjeru da se taj jaz između plaća smanji na najmanju moguću mjeru, da se maksimalno omogući što veća uključenost žena na tržište rada i da stereotipi da netko može biti samo domaćica, ili netko može samo raditi. Dakle, svi trebaju moći sve jer završiti ću vezano uz demografiju. Mi možemo iskorak napraviti samo onda kada omogućimo lakši život i lakše zapošljavanje svim svojim građankama i građanima, ali kad postanemo zemlja koja je interesantna i privlačna za sve drugo. Tu je rad i omogućavanje i tog tržišta rada, smanjivanje, niz poticaja izuzetno važno. Ja se nadam da barem jedna od ovih 7 preporuka na koje sam se ja posebno referirala barem će jedna od njih biti uključena u zakone kroz ovu godinu, a možda rezultat i vidjeti što to znači i koje su to promjene koje u društvu ćemo imati, pa ćemo možda u izvješću pravobraniteljice u 2019. za 2018. reći ovo više nije preporuka, to je stvarnost. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora. Uvažena pravobraniteljice, državna tajnice, kolegice i kolege. Ja bi se radovala da je više muškaraca danas na, koji prate ovu temu, koji barem ako ne učestvuju onda barem slušaju, ali ovako je kako je. Zapravo, kada sam čula da se ova tema danas nalazi neplanirano na dnevnom redu, u prvi mah sam pomislila zašto sad tako iznenada, zašto sad, mislim, baš me iznenadilo. Bila sam onako malo iznenađena, možda i ljutita. Međutim, onda sam razmislila. Zapravo bolje da se danas našla ova tema nego recimo da se desilo da o ovoj temi se govori kada je počelo nogometno prvenstvo u, da svjetsko, svjetsko nogometno prvenstvo, ne daj Bože u tom slučaju ne bi nas pratio vjerojatno gotovo nitko. Dakle, Izvješće sadržajno, kompletno i dakle, ukazuje na povećani broj predmeta. Dakle, 2685 od čega 1076 pritužbi zbog diskriminacije, od čega je 1018 novih predmeta. Od tih novih, 426 slučajeva bili su utemeljeni, a odnosili su se na kršenje načela ravnopravnosti spolova ili diskriminaciju na osnovu spola odnosno 97,9% slučajeva izravne diskriminacije. 79% prijava stiglo je od žena, a 20,4% od muškaraca. Najveći udio pritužbi dakle, u 30% slučajeva tiču se socijalne skrbi, mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. 22,3% na ostvarivanje radnih prava, nešto oko 18% na upravu, 8,5% na javno informiranje i medije i na pravosuđe 6,1%. U ovom Izvješću za 2017. pravobraniteljica za ravnopravnost spolova naime podsjetila nas je na loše trendove u procesuiranju nasilja prema ženama i procesuiranju obiteljskog nasilja koji rezultiraju sve manjim brojem prijavljenih slučajeva obiteljskog nasilja prekršajne prirode, dok istodobno raste broj kaznenih djela nasilja prema ženama u obitelji, te broj ubojstava žena. Tako je zbog prekršajnog djela nasilja u prošloj godini prijavljeno ukupno 11506 osoba što jasno, uglavnom 77% muškaraca što jasno upućuje na činjenicu da je obiteljsko nasilje rodno uvjetovano, uglavnom usmjereno prema ženama. Od ukupnog broja prijavljenih nasilnika, 806 osoba ili 7% je osuđeno na bezuvjetnu kaznu zatvora. 7% je osuđeno na bezuvjetnu kaznu zatvora. Ostali, dakle 63% njih osuđeni su na novčane ili uvjetne zatvorske kazne, a 30% ih je bilo oslobođeno krivnje ili su postupci protiv njih obustavljeni. Od ukupnog broja evidentiranih počinitelja nasilja u obitelji, njih 2087 prethodno su evidentirani kao počinitelji istovrsnog prekršaja što predstavlja visokih 24% recidivista. Upravo pravobraniteljica je upozorila na efikasnost prekršajnog procesuiranja nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja. Dakle, najveći broj pritužbi žena na diskriminatorno postupanje upravo u ovom segmentu. Nadalje, 52% odnosi se, kada je u pitanju diskriminacija, odnosi se na područje rada, zapošljavanje i socijalnu sigurnost, a najčešće su se žalile žena što i ne čudi s obzirom na to da su u najvećem broju slučajeva nezaposlene. Dakle, one čine tu kategoriju nezaposlenih žena i među žrtvama su spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, te su podzastupljene na visokim pozicijama poslovnog odlučivanja i nemaju jednake mogućnosti napredovanja i imaju niže plaće. Vezano za demografiju, smatram ozbiljnom sugestijom uvođenje mjera kojima se želi potaknuti da očevi maksimalno koriste rodiljni dopust što će dakle, ženama u izvjesnom smislu olakšati uključivanje ponovno na tržište rada ili na radno mjesto. Rekla bih nekoliko rečenica o djelima seksualnog nasilja koje su dakle, djela seksualnog nasilja prema nekim analizama se zapravo najmanje i prijavljuje i upravo je u ovom području ta siva brojka i najviša. Smatra se da na jedno prijavljeno silovanje dolazi 10-15 neprijavljenih kaznenih djela seksualnih delikata. Analiza presuda kaznenih djela silovanja upravo ukazuje da kod tih kaznenim djela postoje stereotipi i predrasude koje izrazito dolaze do izražaja. Pa tako postoje slučajevi kada je okrivljeni oslobođen jer nije mogao znati da žena ne želi seksualni odnos jer je pri tom bila ona u pidžami, naravno da je ona izazivala. Ili kada je okrivljeni oslobođen jer je njegova bivša supruga prestankom odupiranja nakon dakle, što su joj nanijete ozljede, naknadno pristala. Ili kada je okrivljeni oslobođen jer je zapikavanje noža pored kreveta sud protumačio ne kao silu, nego kao mačističku pobudu kojom se naglašava muškost. Ili ispitivanje žrtve o privatnom životu, kada je žrtva i ocijenjena kao nevjerodostojna, između ostalog zato što je ranije prekinula školovanje ili je propitivana zašto odmah nije prijavila i sl. Prema informacijama kazneno-pravnih stručnjaka, kaznena djela silovanja vrlo često se zbog niže zapriječenih kazni i jednostavnijeg postupka kvalificiraju kao kazneno djelo spolnog odnošaja bez pristanka i samim tim se kažnjavaju na kaznu manju od 5 godina. U Hrvatskoj je u posljednjih 10 godina, uloženi su veliki napori u suzbijanju neravnopravnosti i u mogućnosti što većeg uključivanja žena na tržište rada. Kroz rad se zapravo želi ukazati na segregaciju poslova s obzirom da rod budući da je uvijek sveprisutan, tradicionalni pogled na žensku radnu snagu i percepciju društva što bi to zapravo žena trebala raditi. I bez obzira na pozitivne pomake na tržištu rada, još uvijek je prisutna problematika zapošljavanja i napredovanja žena. Žene su u RH diskriminirane i nalaze se u nepovoljnijem položaju na području rada u odnosu na muškarce, a osobito kod zapošljavanja, napredovanja, položaja u radnom odnosu koji proizilaze kao posljedica životnih promjena koje uključuju trudnoću i majčinstvo. U nepovoljnijem položaju su i žene pri traženju posla koje su zapele u tzv. srednjem menadžmentu, žene zaposlene u turizmu, te žene u politici. Nešto ću reći o ženama u ruralnim područjima. One se i dalje susreću s brojnim preprekama, njihov potencijal je još uvijek u nedovoljnoj mjeri prepoznati, te im je neophodna potpora svih razina vlasti pa tako imamo i s obzirom da se radi o veoma značajnom pitanju, ova problematika je prepoznate i na razini Europskog parlamenta, koji je dobio prijedlog rezolucije o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima. Također postoji i utemeljen je međunarodni dan žena sa sela, koji se obilježava 14.10 svake godine upravo da bi se o ovim pitanjima i o ovom problemu žena u ruralnim područjima zapravo progovorilo. Trenutno žene u ruralnim područjima predstavljaju četvrtinu svjetskog stanovništva i njihove uloge su ključne u održavanju i unaprjeđivanju ruralnih sredstava za život i jačanje ruralnih zajednica, uz malobrojne iznimke po svim rodnim i razvojnim pokazateljima za koje su dostupni podaci. Žene u ruralnim područjima na globalnoj su razini, u lošijem položaju u odnosu na muškarce u ruralnim područjima, kao i u odnosu na žene i muškarce u gradovima, te su žene u ruralnim područjima, u nesrazmjerno, većoj mjeri izložene siromaštvu i isključenosti. Također veća je vjerojatnost da će žena u ruralnim područja na svim razinama biti isključene s vodećih položaja, te položaja u kojima se donose odluke. I one su naravno nesrazmjerno pogođene rodinim i neutemeljenim nasiljem, te nedostatkom pristupa pravosuđu i efikasnim pravnim sredstvima. Očito da se ne smije zanemariti važnost osnaživanja žena u ruralnim područjima te njihovo samoodređenje i položaj u donošenju odluka i upravljanju. Dakle, kao jedan sveprisutan je taj patrijarhalni društveni obrazac, odnosno, ustaljeni stav i predrasude društva naspram žena koje se prenose s koljena na koljeno. Inače još ću nešto reći o ženama, pripadnicama nacionalnih manjina, koje osjećaju višestruku diskriminaciju, kako rodnu, tako i diskriminaciju zbog svoje nacionalne i vjerske pripadnosti. Žene, pripadnice nacionalnih manjina, suočavaju se s predrasudama da im je mjesto u kući i da nemaju šta raditi u mjesnim odborima, vijećamo ili na drugim mjestima gdje se donose političke i druge odluke, važne za poboljšanje kvalitete života u njihovim sredinama. Ozbiljan im je problem, govor, odnosno, dijalekt, jer strahuju da neće biti ispravljene, ismijavane, jer ne govore dobro hrvatski jezik. Sve to obespravljuje žene da se aktivno uključe u društveno politički život manjinske zajednice, pogotovo da politički participiraju u svojoj lokalnoj ili regionalnoj samoupravi. Među ženama postoji i bojazan da se tim tzv. ozbiljnijim pitanjima u njihovoj lokalnoj zajednici treba baviti netko drugi, a naravno, ti drugi su u pravilu muškarci. Zapravo u ovakvim stavovima samo se produljuje problem nedovoljne participacije žena pripadnica nacionalnih manjina. I samo još za kraj, želim reći, s obzirom da sam ja više puta ovdje okarakterizirana kao netko tko nedovoljno dobro govori hrvatski jezik. Vrlo često koristim rječnik hrvatskog jezika, leksikografskog zavoda i školske knjige i to sam učinila i danas i tamo postoji jedna definicija žene, koja kaže da je žena ljudsko biće, po spolu, suprotno muškarcu, koje može rađati djecu i preuzeti glavnu brigu za uzgoj i odgoj djece. Klub zastupnika SDSS-a, će podržati izvještaj pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, smatrajući ga izuzetno obimnim, sveobuhvatnim i kvalitetno uređenim.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika, onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Nadam se da će izvješće pravobraniteljice za 2017. g. biti prihvaćeno i Klub zastupnika SDP-a glasati će o njegovom prihvaćanju. Još mi je ustvari u sjecanju slika glasanja o izvješću pravobraniteljice, prije dvije godine, kada je bilo nešto više suzdržani, nego što se nadam da će biti kod glasanja o ovome izvješću. Dakle izvješće je sveobuhvatno, dotaknulo je najvažnije dijelove problema s kojim se u ovoj materiji susrećemo i ponudila neke prijedloge i rješenja za koje smatramo da su dobri, a smatramo također da je to i kontinuitet, rada pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Ipak, prije negdje 2 mjeseca, jedno od ključnih, političkih tema u Hrvatskoj, bila je upravo ona koja se ticala nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, bila je ona koja se ticala ratifikacije Istanbulske konvencije. U ovime izvješću, spominje se kao posebno poglavlje, sudjelovanje pravobraniteljice u radnoj skupini za izradu zakona i višekratni pozivi na usvajanje tog zakona. Ali, nažalost, ta tema je ustvari izazvala određene kontraverze u društvu koje su bile, kojeg su bile pošteđene mnoge zemlje, za koje smo smatrali da su, po nekakvom stanju prava pojedinaca, sloboda pojedinaca, da stoje na tim tablicama nešto lošije od nas. Tako da koliko god mi bili zadovoljni i prihvaćali izvješća pravobraniteljice, još uvijek postoje oni u društvu koji ženu smatraju manje vrijednom i i potiču stereotipe koji bi se željeli iz našeg društva što prije riješiti. Osim teme nasilja u obitelji, izvješće obuhvaća i odnos prema spolnim i rodnim manjinama, nadam se da je riječ rodno u trećem poglavlju i rodno disforične osobe u poglavlju 3, točka 2. neće ponovo izazvati probuđenu savjest pojedinaca u Hrvatskom saboru, da zbog toga neće prihvatiti ovo izvješće i da će ponovo počet pričat o rodnoj ideologiji. Dakle u tom djelu se vidi određeni napredak, odredbe zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola i u vezi s time i dakle kaznena djela motivirana mržnjom, sloboda okupljanja izražavanja, tržište rada itd. Uočava se određeni napredak i nadam se da će u tom smislu osobe zbog svog spolnog opredjeljenja biti sve ravnopravnije i ravnopravnije u našem društvu. Izvješće posebno govori o višestrukoj diskriminaciji, posebno osjetljivim društvenim skupinama kao što su žene u ruralnim područjima, žene s invaliditetom, žene pripadnice nacionalnih manjina, žrtve seksualnog nasilja u Domovinskom ratu, žrtve trgovanja ljudima, a posebno ženama i djecom. U tom smislu dobro je svaki put kad su ove teme, a ne bi bilo loše i stalno, dakle voditi računa i o posebno osjetljivim društvenim skupinama i posebno onima koji su izloženi višestrukoj diskriminaciji. Što se tiče političke participacije mi smo na ovim prošlim Parlamentarnim izborima, nakon toga i na lokalnim izborima po prvi put imali i primjenu prekršajnih odredbi Zakona o ravnopravnosti spolova zbog nedovoljnog broja pripadnika oba, pripadnica ili pripadnika oba spola na listi i činjenica je da izborni sustav koji je takav da bez obzira što ima dovoljno žena na listi u pravilu se nalaze na nižim mjestima ili nedovoljno su visoko da bi činjenica da su postavljene na listu donijele do toga da budu izabrane u predstavnička tijela. Dakle na taj način i to sam govorio prilikom rasprave o zakonu, nije dovoljno efikasno sredstvo, dakle puno efikasnije sredstvo da se stranke sankcioniraju po broju onih koji su izabrani u predstavnička tijela, a ne po broju kandidata, jer kandidati na nižim mjestima, posebno tamo kada je izvjesno da će uć u predstavničko tijelo samo jedan kandidat ili kandidatkinja su ustvari tu zbog statistike ili da tako kažem kako se kolokvijalno kaže za ukras. Posebno je obrađena tema reproduktivnog zdravlja i naznačena je odluka Ustavnog suda o Zakonu o pobačaju i izražena nada i želja da se nova zakonska rješenja neće ograničiti dosadašnja prava žena i mi se tome zahtjevu također pridružujemo. Vjerujem dakle da će rad pravobraniteljice za ravnopravnost spolova i u budućnosti biti jednako kvalitetan kao i do sad i sa posebnim zadovoljstvom ćemo podržati prihvaćanje ovoga izvješća i nadam se da teme koje se tiču prava pojedinaca, prava određenih slabijih društvenih skupina, određenih diskriminiranih društvenih skupina će postajati sve manje aktualna u Hrvatskoj, iako nam neki trendovi koji nam se događaju u zadnje vrijeme ne idu tome u prilog. Ali na nama je koji smo se odlučili bavit politikom i imamo ambiciju da uređujemo odnose u društvu temeljem naših inicijativa i temeljem zakona koje predlažemo ili koje prihvaćamo ili koje ne prihvaćamo, da učinimo sve da oni koji su slabiji da ih država zaštiti i to također vrijedi i za slučaj ravnopravnosti spolova jer ponovo kolokvijalno kolegica Jeckov je čitala iz rječnika definiciju žene, a ja ću spomenuti samo da se još uvijek muškarci zovu jači spol, a žene se zovu ljepši spol što je još jedna vrsta stereotipa i diskriminacije. Prema tome, da budu ravnopravni spolovi svaki sa svojim posebnostima i svaki sa svojim kvalitetama i nadam se da će, nažalost ne tako skoro, ali opet da će se jednom desiti da ova tematika ne bude više dio dnevno političkih razmirica unutar najveće stranke ili među strankama. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I sad prelazimo na pojedinačnu raspravu za koju se javio poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kad govorimo o izvješću o ravnopravnosti spolova moja dužnost i obaveza je da najprije krenem od onoga područja odakle dolazim. To su znači ruralna područja koja postaju prazna i činjenica je da ako ćemo gledat ustavnost, jednakost svih pred zakonom jednaka prava, možemo govorit evo jedan primjer kada žene u dalmatinskoj zagori da bi izvršile jedan pregled ultrazvuka dojke, vrlo male su im šanse da to naprave ako nemaju novca u godini dana. Jer je tako sustav posložen, nemamo radiologa, iseljava se, znači iz te strane su te žene u puno nepovoljnijem položaju, nego što su žene u Zagrebu. Zbog čega je to tako? Zbog toga što je država centralizirana i zbog toga imamo demografski kaos i dvije trećine Hrvatske prazne, to je jedan od uvjeta. Da li je normalno da šest mjeseci žene čekaju na upis i kada dođu upisat se, primjer govorim Dom zdravlja Sinj, tako je Vrgorac, cijela Dalmatinska zagora vjerojatno je tako i u Slavoniji, redovi budu po tisuću žena, brojne padaju u nesvijest, brojne su oboljele i ne uspiju se upisati na ultrazvuk na pregled dojke. Jel je to jedan uvije, jel je to jedan uvjet taj demografskih mjera? Zato sam malo prije kazao da rješenja koja nudimo, evo ispred mene ovdje kolegica koja je iz zdravstva Ines Strenja-Linić koja i daje rješenja za taj problem u našem pokretu ostanka, zato bi volio pozivam vas da i vi poslušate to kao pravobraniteljica, da vidite da nudimo nekakva rješenja koja možete i vi promicati, ne samo populistički kao što je maloprije i kolega Bauk kazao donijeli smo mi zakon da 40% žena bude na listama drugoga spola, a međutim činjenica je da je 2016. SDP tu kvotu nije ispunio kao ni HDZ. Znači to su mjere koje su deklatorno, mi smo malo ljevica, desnica, mi smo socijalno osviješteni, ali je činjenica da na terenu tako stvari stoje. Činjenica je također da kada naše žene, mlade djevojke ili žene kada idu tražiti radno mjesto da u brojnih poslodavac prvo pitanje želite li rađati, to svak zna, to je činjenica. A govorimo o demografskim mjerama. Da je u Hrvatskoj moguće da poduzetnik pita ženu osobu koja ima sposobnost kvalifikacije želite li rađati. To je osnovni kriterij zbog čega izgubi posao. Ako kaže želim, on je neće primiti poslodavac. To su stvari o kojima trebamo pričati, zbog toga služite pravobraniteljice. Žao mi je što ovdje brojni zagovornici, ne znam kolika je sada od kada smo Istanbulsku konvenciju donijeli koliko je smanjeno nasilje, nego mi kao država, žao mi je šta nema više saborskih zastupnika, žao mi je šta nije veći red koji će se javiti i govoriti o našem zakonodavstvu, o našim problemima, a naravno da je bila Istanbulska u centru pažnje, naravno da je bila puna sabornica, naravno da su tu mahali tu proeuropsku politiku provođenje, međutim ovo su činjenice, ovo su stvari koje su na terenu. U ove dvije stvari vidimo sve po pitanju zdravstva kakav je odnos prema ženama i pitanje zapošljavanja kod poduzetnika. I mi kao država, ne treba nama ni … ni udruge da ih mi milijunima plaćamo da dokažemo da smo mi veći europejci, ne znam šta briselci nego šta jesmo. Mi u ovome trenutku moramo naše zakonodavstvo primjenjivati i vidjeti i ovome pričati sa ljudima koje vode naše institucije. Ovdje je pravobraniteljica, jel mi smo se toliko doveli u stanje da su ljude uvjeravali sa ove govornice kada se donosila Istanbulska konvencija kada je bila rasprava, onoga trenutka kada se ona donese sve će biti uredu, a to je laž. ovdje se istina govori, to je demagogija, laž, to se pokazuju svoji stavovi da bi se privukli birači ovo je realnost. Realnost su ova izvješća. A naše zakonodavstvo, znači mi moramo odraditi maksimalno zaštiti žene od tih kukavica poglavito koji tuču od onih koji pitaju hoćete rađati ili nećete rađati od tih to su jadi koji se na taj način ponašaju prema ženama. I žao mi je još jednom žao mi je baš koristim ovu priliku šta nisu sada redovi na ovim izvješćima jel ova izvješća je hrvatske institucije tj. pravobraniteljice koja je institucija i da na temelju toga naše zakonodavstvo da vidimo šta je odradilo po pitanju svih neravnopravnosti. Tko je to ovdje od nas za diskriminaciju? Niko. I žao mi je šta još jednom ponavljam šta više nije ovdje saborskih zastupnika, vidim da je veliki broj zastupnica, veliki broj maloprije je kolegica rekla, naravno da je upravu da nema toliki broj zastupnica u ukupnom zbroju, ali u ovome trenutku vrlo malo je zastupnika ovdje. A sjetite se Istanbulske konvencije, veličanstvenih govora, uvjeravanja, citiranja, filozofiranja. Mene zanima hrvatsko zakonodavstvo jel Hrvatski sabor je suveren, institucije moraju biti suverene, moramo zaštiti sve skupine od žena od slabijih, djece, obitelji i to je osnova svega. Da li ćemo mi primjenjivati u našem zakonodavstvu da se štite žene, a ne 23 mjeseca se svađali o rodu o ovome o onome, a u biti od kada je Istanbulska konvencija donesena ništa se nije promijenilo drage moje dame, ništa se nije promijenilo i ovdje manji broj gospode ovdje koji ste u Saboru. Još jednom evo ja bih vas zamolio da svi zajedno pokušamo da se poštiva Ustav na cijelom području RH, da naše žene i ostali građani naravno imaju istu mogućnost zdravstvenih usluga, pri zapošljavanju, da nema upita hoćete li rađati i o tome se vrlo šutke priča zbog čega zato šta i određeni mediji naravno i određene skupine ljudi … jeli ti financiraju naravno i medije propagandu i tako. Još jednom bih ponovio da u Hrvatskoj državi moramo imati zakone, imamo zakone, imamo institucije i temeljem tih institucija moramo se boriti za ravnopravnost, protiv diskriminacije i na taj način ćemo, jedino na taj način ćemo napraviti korak naprijed, a nikako samo nekakvim podjelama, nekakvim konvencijama i nekakvim stranim udrugama … i tako. Evo hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, nakon usvajanja i primjene Istanbulske konvencije bit će sigurno više prijavljivanja nasilja zato što će možda svijest o tome biti puno veća. Ali ne bih sada o Istanbulskoj konvenciji, htjela bih prokomentirati taj vaš komentar u vezi pristupa zdravstvenoj zaštiti, ali isto tako i svemu onome što ženi omogućava jedan kvalitetan život i to je ono na čemu trebamo raditi. Dakle ne prihvatljivo je da žena bude ta koja će ostajati kod kuće jer nema običnih vrtića. Potpuno je neshvatljivo da u gradu Rijeci koji je tako veliki grad, koji bi mogao i financijski osigurati, prošli tjedan je objavljena lista i 280 djece je ostalo neupisano, to znači da te majke moraju pronaći rješenje ili ne mogu vratit se na svoje radno mjesto ukoliko se radi nakon prve godine šta su ostale na porodiljnom dopustu. To je ono o čemu moramo pričati, mi moramo pričati isto tako rekli ste, i zapravo MOST nudi kroz svoje zakone … [[Govornik se ne razumije.]] pristup znanstvenoj zaštiti a posebno zdravstvenoj zaštiti žena i onih kategorija kojima se zapravo treba posvetiti unapređenju zakona koji bi to omogućio. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Da, kolegice Linić, ja ću krenuti od ovoga zadnjeg u pokretu ostanka. Vi ste prezentirali zdravstvo i zaista trebali bi svi poslušati barem poslušati kao što je danas bio zabranjen film o energetici koji bi pomogao i žene na području Dalmatinske zagore, da imaju socijalni kriterij, da ne treba ogrjev pa i u Zagrebu i u drugim krajevima, to je mirkosolari jer i to bi rasteretilo obitelji i društvo … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, vaš program kojega vi imate volio bi da ga pogledaju svi a to je u pokretu ostanka koji se u zadnje vrijeme, bio se tiho spominjao u zadnje vrijeme i onda sve češće i češće spominje pa bi volio da i drugi pogledaju tu zdravstvenu zaštitu na cijelom području RH žena a i ostalih. Evo, hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sunčane Glavak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, malo ste se vrtili u krug tako da ću ja sažeti ovo što ste vi zapravo govorili. Prvo, 40% je podzastupljenog spola, tako stoji u zakonu a ne žena, pa molim vas da i vi kao saborski zastupnik imate to na umu, dakle i na taj način šaljem diskriminirajuću poruku ženama. Ovog trenutka muškarci nisu podzastupljeni spol u RH ali tko zna, možda dođe jednog dana i do toga. Drugo, govorimo samo o ženama, pravobraniteljica nikada u svom izvješću ne govori samo o ženama. Dakle i to je jedan stereotip. Kada govori o stereotipima, upravo ste vi taj stereotip naveli, a ona progovara mnogo šire od ovog stereotipa kada vi govorite samo o ženama. Kada spominjete zakone, hrvatsko zakonodavstvo može se uvijek bolje urediti, ja mislim da smo svi svjesni toga. Međutim kada govorite o zakonima, i kršenju tih zakona, onda ste i vi pozvani kao narodni zastupnik na što se stalno pozivate, da takve nepravilnosti, ukoliko ih znate, imate saznanja, prijavite ili pravobraniteljici a bogu hvala, ovdje imate pozornicu u kojoj možete govoriti [[Upadica Reiner: Hvala.]] I završit ću gospodine potpredsjedniče, voljela bih i da vi nađete a sigurno poznajete barem dvije uspješne žene i njih navodite kao pozitivan primjer u RH a ne samo negativno.
Hvala. Odgovor poštovanog kolege Bulja.
Vidite kolegice da mijenjanje Poslovnika nije dobro, pola minute ste čak premašili ali nema veze. Vi ste novinarka i naravno da vi to možete ucelofaniti, ja ću govoriti narodnim jezikom, onako kako me je mater naučila i ćaća a novinarski zanat je takav zanat i vi to drukčije … [[Govornik se ne razumije.]] i drukčije poruke šaljete. Što se tiče prijave zdravstva, pa bezbrojne, na tisuće prosvjeda se ima, mislim da ste vi bili saborska zastupnica za vrijeme Ive Sanadera i Jadranke Kosor ili ste bili u Vladi. Čak sam prosvjedovao za sinjsko rodilište i stacionar radiologije to zna, gospodin Bačić, on je bio tada tajnik stranke, tada su i ostala rodilišta zbog mojih aktivnosti u Sinju, tako da brojne te aktivnosti što sam ja prije provodio a prijavljivao sve institucijama ove nepravilnosti koje su se događale po pitanju žena u redovima, doslovno u redovima, čekaju da se upišu da mogle ultrazvuk dojke izvršiti. Znači da uopće se upišu jer nemaju novca, ne mogu ići u privatnik. U nas se pogoduje privatnicima, na štetu zdravlja žena u ruralnim područjima jer nemaju mogućnosti, nemaju sredstava, nemaju organiziran javni prijevoz i to je jedna bitni momenat zbog čega, zbog zdravstva, zbog čega ljudi iseljavaju iz tih područja [[Upadica Reiner: Hvala.]] Drago je što ste me pustili 6 sekundi, a šta ste 30 sekundi pustili vašu uvaženi stranačku kolegicu, hvala lijepo.
Pustio sam vašu uvaženu stranačku kolegicu također, isto da puno dulje govori. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Apsolutno, apsolutno. Evo ga, a sad će završno u ime izvjestitelja nešto reći pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, gospođa Višnja Ljubičić, izvolite.
Poštovanje gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Posebno se zahvaljujem svima vama koji ste danas se javili za riječ i svojim mišljenjem, prijedlozima, kritikom ili podrškom doprinijeli da govorimo o temi koja je danas u fokusu razgovora i inače područje kojim se bavi pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Moram reći da je teško voditi u današnje vrijeme instituciju koja se bavi ustavnim načelom ravnopravnosti spolova. To je područje koje je u naš Ustav podsjetit ću, uvedeno 2000. godine, prije 18 godina, gdje su doneseni posebni organski zakoni, Zakon o ravnopravnosti spolova 2003., Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji 2003., Zakon o suzbijanju diskriminacije 2008., da bi smo 18 godina nakon uvođenja takvog ustavnog načela o pitanjima koja ulaze u nadležnost ove institucije govorili kao o svjetonazorskim temama ili o rodno-ideološkim temama. Drago mi je kada se prepozna rad institucije i kada sav naš proaktivni pristup koji ide prema kreatorima državnih politika kao što je Vlada, kao što su resorna ministarstva i kao što su organizacije civilnog društva, kao što je akademska zajednica, kada možemo rješavati određene probleme, ukazivati na određene trendove i kada možemo nuditi rješenja. Mi osim što nadziremo, osim što uočavamo probleme, kreativni smo u tome da i nudimo određena rješenja koja su ili proeuropska ili proizlaze iz razne sudske prakse, pozitivne sudske prakse, nacionalne ili europske. Kada govorimo o Istanbulskoj konvenciji potrebno je znati da Istanbulska konvencija još uvijek nije stupila na snagu iako je izglasana u ovom Saboru, to je konvencija koja zahtjeva analizu stanja postojećeg zakonodavstva, što imamo, što nemamo i što je potrebno uskladiti, a upravo izvješće institucije pravobraniteljice samo ako se sublimiraju na jednom mjestu mogu polučiti konkretne mjere što je potrebno, u kojim zakonodavnim prijedlozima, zakonodavnim okvirima mijenjati, nadopunjavati ili područja koja još uvijek nisu adekvatno riješena niti uključena u postojeće zakonodavstvo. Postojala je prije nekoliko godina jedna dobra praksa Vlade, a to je da su se analizirala i rekla bih, čekirala, kontrolirala koje su preporuke usvojene od strane pravobraniteljskih institucija koje su one u svojim izvješćima predlagale. Tako da na kraju ovakvih izvješća osim siline naših preporuka koje predlažu četiri pravobraniteljske institucije, svaka Vlada može vidjeti što je sporno, što je pozitivno, što se može iskoristiti i što se može zakonodavno uobličiti. Za kraj bih htjela samo reći da ono što je često u ovoj sabornici bilo spominjano o razlikama između muškaraca i žena je da smo svi svjesni ni muškarci ni žene nikad neće biti isti niti biološki jesu isti, niti je u stvari itko na tome inzistira. Ono na čemu kao društvo, kao institucije, kao odgovorni dionici moramo inzistirati da svima damo jednake mogućnosti, jednake šanse, jednaku korist od ostvarenih rezultata našega rada. Želimo vjerovati da smo svi jednaki po pravima i da jedino ono društvo koje tome teži i koje se kreće u tom pravcu je uistinu demokratsko društvo i pravedno društvo za sve. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem. Još jednom bih ponovila da je vaše Izvješće, kao i svake godine zapravo sveobuhvatno i pokriva sve ono što zapravo ravnopravnost spolova i treba promišljati zapravo o toj temi, ali me zanima da li je uopće u sve ove godine ikada itko platio kaznu za to što nije ispoštovao barem za Sabor postotak žena na listama? Dakle, da ponovim, povijesno najmanji broj žena bilo je izabrano u ovaj sada 9. saziv, samo 19 žena, to se popelo korekcijom, izlaskom nekih saborskih zastupnika, prevenstveno je HDZ popravljao ono što se nije desilo samim izborom, što znači da su žene na listama HDZ-a bile dosta nisko i pozicionirane i zato nisu direktno ušle. Mene zanima da li je itko platio kaznu? Znači, i prošle i pretprošle parlamentarne izbore dvije najveće stranke SDP i HDZ nisu ispoštivale postotak žena na listama. MOST je to ispoštovao u oba dva svoja izlaska na parlamentarne izbore. Ali, ako ne krenemo od Sabora, ne možemo to tražiti ni na nižim razinama. Ne možemo to tražiti u bolnicama, na klinikama, na katedrama, u školama, među ravnateljicama. Naše je pola ovog svijeta i to pravo moramo izboriti, a na vama je da na to upozoravate. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane pravobraniteljice za ravnopravnost spolova.
Ja vam se zahvaljujem na ovom pitanju. Ja sam u svom uvodnom govoru naglasila da sam od glavnog državnog odvjetnika tražila da nas izvjesti da li su pokrenute prekršajne prijave protiv 14 kandidacijskih lista i nositelja političkih stranaka. Državno odvjetništvo nas je dovelo u jednu prilično šizofrenu situaciju gdje je reklo da nadležnost nije na njemu nego na pojedinačnim općinskim državnim odvjetništvima gdje postoje političke stranke koje su predlagale u tim dijelovima na lokalnim izborima kandidacijske liste i da po obračunu odnosno po statističkoj obradi njihovih saznanja ćemo dobiti vrlo skoro te statističke podatke. Mi ih nismo dobili do kraja izvještajnog razdoblja kad smo radili do ožujka ove godine. Međutim, mi smo uputili požurnicu, a ja sam osobno inicirala da državno odvjetništvo pokrene prekršajnu prijavu, to je maksimalno što sam ja mogla učiniti. Dakle, govorimo o političkoj volji i o nedostatku političke volje da ono što smo 2008. godine, prije 10 godina de jure se opredijelili, de facto još uvijek nismo ispunili. Hvala vam.
Hvala. Time bih zaključio raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra ćemo nastaviti sa radom u 09,30 sati. Dakle, u četvrtak, sutra. Prva točka biti će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji, drugo čitanje, P.Z. br. 286. Ako kao i danas budemo vrlo efikasni, onda ćemo na kraju dodati još jednu točku, tako da je unaprijed najavim da se možete pripremiti, a to će biti Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 281 predlagatelja zastupnika Siniše Varge. Dakle, ako budemo efikasni, ako uspijemo u ovakvom roku kao danas dosta toga obaviti, onda ćemo dodati još tu točku. Hvala vam lijepo i ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 16,50 SATI.
Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu, podnositeljica je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 114 za, 1 suzdržan i 2 glasa protiv donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro, nastavljamo s radom. Prva točka danas na dnevnom redu je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji, drugo čitanje, P.Z. br. 286 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, a amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani Predrag Štromar, potpredsjednik Vlade i ministar graditeljstva i prostornog uređenja. Izvolite potpredsjedniče.