[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári második rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki munkánkat figyelemmel kíséri.Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésszakának összehívását kezdeményezte a 2020. június 29e és július 3-a közötti időre. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhetik. Tisztelt Képviselőtársaim! Szomorú kötelességemnek teszek ismét eleget azzal, hogy bejelentem, az elmúlt időszakban két volt képviselőtársunk elhunyt. Bálint György kertészmérnök a Szabad Demokraták Szövetségének Pest megyei területi listájáról 1994-ben szerzett mandátumot, és 1998-ig volt a magyar Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt szakértelmével a Mezőgazdasági bizottság munkáját segítette. Politikai pályafutása mellett gazdálkodó szakember, a mezőgazdasági tudományok kandidátusa, a Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem dékánja, illetve húsz éven keresztül tanszékvezetője volt. Társadalmi szerepvállalása és szakmai publikációi kapcsán pályafutása alatt számtalan díjat és elismerést kapott. Munkásságát többek között 2005-ben a Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztjével, 2017-ben Prima Primissima díjjal is elismerték. 2009-ben Budapest díszpolgárának, 2019-ben pedig az év agráremberének választották. Életének 101. évében hunyt el. Karakas János 1994-től 2006-ig három cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. Az 1994-es és ’98-as országgyűlési választásokon az MSZP budapesti 29. számú egyéni választókerületében, majd 2002-ben a párt országos listájáról szerzett mandátumot. Megbízatása alatt a Mezőgazdasági bizottság és az Európai ügyek bizottságának tagja volt. Négy évtizeden átívelő politikai pályája mellett mezőgazdasági szakemberként dolgozott, Pesterzsébet díszpolgára és a helyi közélet elismert szereplője volt. Életének 71. évében hunyt el. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással adózzunk. [[A jelenlévők néma felállással adóznak az elhunytak emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés 2012-ben határozatban ítélte el a kommunista diktatúra idején a magyar középparasztsággal szemben tanúsított üldöztetést, és június 29-ét, Péter-Pál napját, a hagyomány szerint az aratás kezdetének tartott napot a kuláküldözés idején tönkretett magyar gazdák emléknapjává tette. Ezen a napon emlékezünk azokra a gazdaságilag tönkretett, politikailag ellehetetlenített, a sztálini propagandából átvett kifejezéssel kuláknak, azaz kizsákmányolónak bélyegzett módosabb parasztgazdákra, akiknek ezen intézkedések elvették a vagyonát, derékba törték az életét, és akiknek családtagjai az élet számos területén is hátrányt szenvedtek. A kuláküldözés a kommunista hatalomátvétel évében kezdődött. Rákosi Mátyás 1948. augusztus 20-án elhangzott beszédében a dolgozó nép ellenségének kiáltotta ki a módosabb parasztokat. Rendszeresen ellenőrizték őket, kezdetben úgymond kihágásaikért pénzbüntetést vagy elzárást róttak ki rájuk. Később a falvanként összeállított kuláklistákra hivatalosan rávezették azokat, akik legalább 25 hold földdel, cselédséggel, mezőgazdasági gépekkel vagy akár kereskedelmi üzlettel bírtak, de ha valakinek a javait meg akarták szerezni, az ennél kisebb birtokkal, szőlővel, gyümölcsössel rendelkezőket is könnyen a kulákok közé sorolhatták. 1953-ban országosan mintegy 70 ezer kulák családot tartottak nyilván. A kuláknak nyilvánított gazdákra lényegesen több fizetendő adót, közterhet róttak ki, s mindaddig szorongatták, zaklatták őket, amíg javaikat maguktól fel nem ajánlották az államnak. A kulákokat és családtagjaikat megbélyegezték, ami nemcsak saját, de gyermekeik életére is rányomta a bélyegét. 1953 után korrekciós intézkedésekre került sor, s bár a kulákok számára amnesztiarendeletet hoztak, és a kuláklistákat eltörölték, a pártvezetés sztálinista szárnya tovább uszította velük szemben a gyűlöletet. Az erőszakos téeszesítés időszaka után a Kádár-rendszer kiegyezésre törekedett a parasztsággal és az egykori kulákokkal, a termelőszövetkezetek nem nélkülözhették az egykori gazdálkodók szorgalmát és szaktudását. Mindannyian kegyelettel emlékezünk azokra, akik ezen megpróbáltatásokon mentek keresztül. [[12.10]] Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Timea frakcióvezető, a Párbeszéd részéről. Megadom a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen a héten fogadja el az Országgyűlés Magyarország jövő évi költségvetését. Ez kiváló alkalmat ad arra, hogy megnézzük, Orbán Viktor és kormánya hogyan is gondolkodik az országról, a magyar emberekről, és hogyan képzeli el a jövőt. A 2021-es költségvetésből sajnos egyértelmű: Orbán Viktor továbbra is saját gyarmataként tekint Magyarországra; kizárólag saját hatalmának erőszakos fenntartását, a végtelen lopás és az emberek megalázásának lehetőségét látja a kormányzásban. [[Németh Szilárd István: Na, kezdődik!]] Ez a költségvetés ugyanis nem más, mint az embertelenség, a bosszú és a korrupció költségvetése, egy olyan költségvetés, amelyben nem számít senki és semmi, csak Orbán Viktor családja és barátai: Orbán Ráhel, Tiborcz István, Mészáros Lőrinc és a hasonszőrű semmirekellők. Nem számítanak viszont a tanárok és az óvónők, hiszen az oktatás reálértéken egy fillérrel sem kap többet. Nem számítanak az orvosok, az ápolók és a kórházi dolgozók, hiszen az egészségügy reálértéken egy fillérrel sem kap többet. Nem számítanak a szociális dolgozók, az idősotthonban a beteg szüleinket ápolók vagy a bölcsődékben a gyerekeinket nevelők, hiszen ők sem kapnak plusztámogatást, mert még az egyszeri, nettó 330 ezer forintos juttatást is sajnálta tőlük Orbán Viktor. A jövő évi költségvetéshez a Párbeszéd és más ellenzéki pártok összesen 809 darab módosító javaslatot nyújtottak be, hogy azoknak segítsünk, akik valóban rászorulnak: a munkáját vesztett félmillió embernek, az egyedülálló édesanyáknak vagy éppen a rokkant időseknek. 809 darab módosító javaslatot nyújtottunk be, és maguk 809 darab módosító javaslatból egyetlenegyet sem fogadtak el. A 809 darab ellenzéki módosító javaslatból Orbán Viktor pártjai szerint nincs egy darab sem, amely támogatásra lett volna érdemes. Támogatták viszont azt a fideszes javaslatot, amelyik plusz 20 milliárdot ad a hírhamisító közmédiának, így a propaganda MTVA nem 77 milliárdot, hanem 97 milliárd forintot kap jövőre. Csak ebből a pénzből jövőre gyakorlatilag az összes egészségügyi dolgozó bérét meg lehetett volna duplázni. De, tisztelt képviselőtársaim, Orbán Viktor inkább a lopás, az embertelenség és a bosszúállás költségvetését támogatja. Bosszúállás, hiszen amit maguk Budapesttel és az önkormányzatok kivéreztetésével művelnek, az színtiszta bosszú az október 13-ai ellenzéki győzelemért. 30 év óta először szó szerint ellopják Budapest és számos vidéki település pénzét, amivel nem Karácsony Gergelyen vagy más ellenzéki polgármesteren állnak bosszút, hanem több millió magyar embertől veszik el azt, ami jár nekik. Elveszik, hiszen Orbán Viktor nem bírja feldolgozni az októberi önkormányzati vereséget, ezért a Fidesz-KDNP mindent bevet, hogy megsemmisítsék az ellenfeleiket. Először Kövér László kettesezte le a nőket, majd nemes egyszerűséggel közölte, hogy az ellenzék, így 3 millió magyar ember nem része a magyar nemzetnek. Aztán megtámadták az index.hu-t, mert nem bírják elviselni a független sajtó létezését, és ha Orbán Viktor valaminek nem bírja elviselni a létezését [[Dr. Rétvári Bence: Független?]] , akkor azt meg is akarja semmisíteni. Látszik ez a Karácsony Gergely elleni támadássorozatból is, ahol a Fidesz még attól sem riadt vissza, hogy egy olyan fotót tegyen közzé, amelyen a nyilas miniszterelnök, Szálasi helyére Budapest főpolgármesterének és a Párbeszéd társelnökének a képét tették, és egy ilyen alantas és százezrek sebeit feltépő támadás után még azzal védekeznek, hogy nem tudták, hogy a fotón Szálasi van. Nem tudom, hogy maguknál a tudatlanság vagy az embertelensége a nagyobb. De ne aggódjanak, tisztelt képviselőtársaim, nem fog ez a gyűlölet és embertelenség túl sokáig tartani, pénteken volt ugyanis az egyéves évfordulója annak a budapesti előválasztásnak, amelyen Karácsony Gergely lett a budapestiek főpolgármester-jelöltje. A Párbeszéd által javasolt előválasztás megmutatta, hogy ha az ellenzék összefog, és visszaadja az emberek kezébe a döntést, akkor közösen meg tudjuk találni azokat a jelölteket, akik legyőzik Orbán Viktor embereit. Tisztelt Képviselőtársaim! 2022-ben pontosan ugyanezt fogjuk tenni: teljes ellenzéki együttműködéssel és előválasztással létrehozzuk azt a csapatot, amely képes leváltani Orbán Viktor embertelen és tolvaj kormányát, és közösen egy, az embereket segítő és békés országot hozunk létre. Köszönöm.
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! Arról elfelejtett említést tenni, tisztelt frakcióvezető asszony, hogy ön képletesen szólva egy sántakutya-díjat kiérdemelt itt az Országgyűlésben, hiszen ennél vehemensebb felszólalásaiban itt, a parlament plenáris ülésén is és bizottsági ülésen is előszeretettel hivatkozott a kormánnyal szembeni támadásai során Németh Athinára, arra az álmentősre [[Szabó Timea közbeszól.]] akinek az elbeszélése alapján egy kamuvideó is készült, és ön még arra sem vette, gyűjtötte össze a bátorságot, hogy kiálljon akár itt, akár máshol, és elnézést kérjen a magyar emberektől azért… [[Szabó Timea: Szálasiért elnézést kértetek?]]
Képviselő asszony, megkapta az előbb a szót. Legyen szíves, türtőztesse magát! Parancsoljon!
…amiért mindenkit megtámadott ezzel: kormányzatot, védekezésben részt vevő egészségügyi dolgozókat, orvosokat, ápolókat, mentősöket és mindenki mást. [[12.20]] Rendkívül vehemensen itt volt, aztán megkérte egy képviselőtársát, hogy esetleg ő mondjon pár szót erről, és próbálja önt kimenteni, tisztelt képviselő asszony, de mind a mai napig itt a parlamentnek és a teljes magyar közvéleménynek ön adós egy nagyon vaskos bocsánatkéréssel, tisztelt képviselő asszony. [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] Mert itt kiabálta a parlament ülésén többször ennek a hölgynek a nevét, hogy ő a bizonyíték arra, hogy a kormányzat intézkedései hibásak voltak (Szabó Timea közbeszól.), és kiderült, hogy az egész igazából egy álmentősnek egy kamusztorija [[Szabó Timea: Hányan haltak meg?]] , amit egy kamuvideóban hoztak ki…
Képviselő asszony, mérsékelje magát, legyen szíves! [[Szabó Timea: Teljesen mérsékelt vagyok, elnök úr!]] Nem tűnik úgy. Nem tűnik úgy. [[Szabó Timea: Ön egy kicsit ideges…]] Képviselő asszony, legyen szíves, mérsékelje magát, mert konzekvenciái lesznek annak, amit csinál. [[Szabó Timea: Nahát! Mi?]] Ön öt percen keresztül folyamatosan gyalázta, sértegette a kormányoldalon lévőket: a minisztereket, a kormányt, a képviselőket. [[Szabó Timea: Melyik része nem volt igaz?]] A kormányoldal ezt tűrte, csöndben hallgatta, mert a demokrácia szabályai szerint ezt kell tennie. Most az államtitkár úrnál van a szó, önnél viszont nincs [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] , legyen szíves, hallgasson, vagy pedig ki fogom tiltani az ülésről. (Szabó Timea közbeszól.) Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót ismételten, elnök úr. A frakcióvezető asszony két dolgot szokott a kérdésre adandó válasz alatt tenni: vagy folyamatosan bekiabál, vagy egyszerűen egy perc után feláll és kimegy az ülésteremből [[Szabó Timea: Most itt vagyok!]] hiszen többször ezt is megtette. Önnek ez a párbeszéd, önnek ez a demokrácia: bejön, valótlanságot állít, egyrészről egy álmentősnek [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] [[Szabó Timea közbeszól.]] a kamu elmondása alapján, vagy pedig egész egyszerűen kimegy, és valótlanságokat állított, tisztelt képviselő asszony, pontról pontra a költségvetés kapcsán is. Azért nem mondott számokat, mert egyetlen szám sem igazolta volna önt. (Szabó Timea közbeszól.) Ezért ön csak azt mondta, hogy nincsenek többletlehetőségek a jövő évi költségvetésben. Tisztelt Képviselő Asszony! Tudja ön, mennyivel növekszik az oktatás költségvetése, amely növekmény ön szerint semmit nem ér (Szabó Timea közbeszól.), a következő évi költségvetésben, idénről jövőre? 78, majdnem 80 milliárd forinttal. (Szabó Timea közbeszól.) Tudja, mennyivel növekedett 2010 óta? 783 milliárd forinttal. (Szabó Timea közbeszól.) Tudja ön, mekkora értékű növekedés ez? Több mint 54 százalékos növekedés. Ön azt mondta, hogy semmilyen többlet nincs az egészségügyben (Szabó Timea közbeszól.) a jövő évre. Tisztelt Képviselő Asszony! 156 milliárd forintnyi többlet van a jövő évi egészségügyi költségvetésben, és ha megnézi az elmúlt éveket, azt látja, hogy 917 milliárd forintot talál, ami 77 százalékos növekmény. Ez ön szerint a semmi, tisztelt képviselő asszony? [[Szabó Timea közbeszól.]] Azért nem mond számokat, mert ahogy Németh Athina esetében is valótlanságokra építette az érvelését, most is [[Szabó Timea: Ennyi a válasz?]] [[Szabó Timea közbeszól.]] Azért nem mond számokat, mert ahogy Németh Athina esetében is valótlanságokra építette az érvelését, most is (Szabó Timea: Ennyi a válasz?) valótlanságokra építi, és ezért véletlenül sem mond számot, mindig kerüli a számokat, mindig kerüli a tényeket (Szabó Timea közbeszól.), mert a tények és a valóság a liberálisokat csak zavarják, a legnagyobb ellenségük, ezért kerülik. De végigmondom önnek. Nyugellátásokra a jövő évi költségvetés 326 milliárd forinttal tartalmaz többet, 2010 óta 1159 milliárd forinttal emeltük az erre fordítható kereteket. A jövő évi költségvetésben a kulturális tevékenységre fordítható keret is 26 milliárddal növekszik, és mivel nyilvánvalóan arra készülünk, hogy megvédjük [[Szabó Timea közbeszól.]] a magyar gazdaságot, a magyar társadalmat egy válságtól, ezért fontos, hogy szociális ellátásokra is közel 41 milliárd forinttal költünk többet. És tudja, mennyivel költünk többet, hány százalékkal költünk többet szociális ellátásokra, mint az önök barátai és szövetségesei, akikkel majd együtt fognak indulni? Az előbb itt csatába hívta ön mint mégiscsak a talán mérhetetlen nagyságú Párbeszédnek a képviselője, csatába hívta [[Tordai Bence, dr. Vadai Ágnes és Szabó Timea közbeszól.]] a teljes ellenzéket. Tudja, hogy mennyivel többet költünk az ön szövetségeseihez képest szociális ellátásokra, hány százalékkal? Csak a növekmény 139 százalék. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Közel két és félszerese. Szívesen elmondom önnek, tisztelt képviselő asszony: önök 325 milliárdot költöttek, az általunk beterjesztett költségvetés 776 milliárdot tartalmaz, ami 451 milliárd forintos növekedés, tisztelt képviselő asszony. Erre számíthatnak a magyar emberek [[Szabó Timea közbeszól.]] , ha az önök által vizionált nagy összefogásban hisznek, tisztelt képviselő asszony. Az önkormányzatokról számtalan valótlanságot mondtak az elmúlt időszakban. Az önkormányzatok kapcsán talán a László Imre mondataival kapcsolatos véleményre jobban kíváncsiak lettünk volna, de azt is kerülte, ahogy a saját korábbi itteni álláspontját is kerülte, de az önkormányzatok számára is [[Szabó Timea közbeszól.]] 16 százalékos többletet biztosít a jövő évi költségvetés. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön most is azt tette [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mint a válság idején, mint a koronavírus-járvány idején minden esetben: akadályozta, hogy a kormány az emberek érdekében cselekedjen [[Szabó Timea: Én személyesen?]] , a parlamenten kívül pedig álhírekkel és kamuvideók gyártásával próbálták Magyarországot és a védekezésben részt vevőket lejáratni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: 5 perc 31 másodperc!]]
Most az LMP frakcióvezetőjének, Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy más jellegű kérdést, más jellegű aktuális problémát szeretnék idehozni az Országgyűlés elé; remélem, hogy kevesebb politikai választ, inkább szakmai, mint politikai választ kapunk ezekre a kérdésekre. Először is, egy kérdésem lenne, nem tudom, ki fogja megadni a választ, talán Süli miniszter úr. Az elmúlt napokban nyugtalanító híreket hallhattunk, finn, norvég és svéd hatóságok is jelezték azt, hogy ugyan az emberi életre nem veszélyes, de a megszokottnál magasabb háttérsugárzást mértek, és holland szakértők szerint ennek a forrásai az ő gondolataik szerinti nyugat-oroszországi polgári létesítmények lehetnek, ugyanakkor az oroszok ezt cáfolták. Tudjuk azt a hírek alapján, hogy ott két atomerőműnél karbantartási munkákat végeznek, de az oroszok konkrétan erre a kérdésre nemlegesen válaszoltak. A kormány tette lépéseket, hogy ennek az információnak a birtokába kerüljön, próbálte a sajtóhíreken túl információkhoz jutni, hogy emögött mi lehet? A másik kérdésem: holnap egy jelentős esemény lesz a paksi bővítés kapcsán, mert a hírek szerint megtörténik az, amiről hosszú ideje beszélünk, és aminek nagyon sok éves csúszás volt az előzménye, hogy beadásra kerül a teljes engedélyezési dokumentáció. Az elmúlt években rengeteget vitatkoztunk a paksi bővítés kérdéséről, mi elmondtuk, hogy az atomenergia meggyőződésünk szerint nem olcsó, nem zöld és nem biztonságos, és minden félelmünket az elmúlt évek alátámasztották. Ez a projekt átláthatatlan, óriási csúszásban van, és most látható az elmúlt időszakban, hogy a kormány nem igazán tud fellépni vagy nem akar fellépni az orosz politikai nyomás kapcsán. Ugyanis azt láthattuk itt az elmúlt időszakban, hogy a kormányzat saját hatáskörében egy olyan jogszabály-módosítást, egy olyan kormányrendelet-módosítást hajtott végre, ami jól láthatóan kedvez az orosz félnek, csak nem látjuk, hogy ezt a döntést mi indokolta a magyar fél szempontjából. A döntésnek a lényege az, hogy most elindulna bizonyos engedélyezési eljárás, és az eddigi jogi környezet szerint addig semmiféle alapozó földmunkát nem lehetett volna elkezdeni, amíg a teljes, végleges engedély kiadásra nem kerül. A módosítás értelme az, hogy az engedélyezési eljárást követően három hónap múlva beadhatja az érdekelt kivitelező cég a földmunkákra vonatkozó engedélyezési eljárást, aminek három hónapos az engedélyezési ideje, tehát akár hat hónap múlva megkezdődhetnek az alapépítések, a földmunkák, amik önmagukban egy óriási, több tíz milliárdos projektet jelentenek úgy, hogy közben még a teljes projektnek nincs meg az engedélye. Ez egyébként az Országos Atomenergia Hivatalnál is okozott némi vitát, és jól látható, hogy itt műszaki és gazdasági kockázatok is vannak. A most végrehajtott jogszabály-módosítás értelmében ezt a bizonyos gazdasági kockázatot a magyar állami cég viseli. Tehát ha egy olyan nem kívánt helyzet alakul ki, hogy majd megszületik egy engedély, de annak nem tökéletesen felel meg az azelőtt elkészült alap, akkor a gazdasági kockázatokat az állami cégnek kell vállalni; ez teljes mértékben elfogadhatatlan és indokolatlan, és felmerült, hogy esetleg ez műszaki kockázatokat is hordoz. Hiszen ha csúszás van, és nem eltérőek ezek az ilyen módon kialakított alapok vagy a munkálatok, akkor akár az orosz fél kizsarolhat más műszaki tartalmat. Az elmúlt héten ez már szóba került az Országgyűlés előtt, akkor azt mondta a miniszter úr, hogy ilyen jogszabályi környezetre látunk példát például Finnország esetében. Ugyanakkor ez semmiképp nem magyarázza meg a jelenlegi hazai módosítást, hiszen a finneknél egy ilyen jogszabályi környezet volt, ilyen módon történtek meg a szerződéskötések, Magyarország pedig engedett az oroszok felé a feltételekből, ezt semmiképpen nem látjuk indokoltnak. Tehát ahelyett, hogy a sokéves csúszás miatt valamiféle követelést támasztott volna a magyar fél az oroszok felé, úgy látjuk, hogy a csúszásokat követően olajozottá teszik a pályát ezzel a jogszabály-módosítással, és úgy segítik az orosz érdekelt felet vagy az orosz felet, hogy nem látjuk, hogy az milyen módon indokolható a magyar oldal szempontjából. A konkrét kérdéseim a következők lennének. Itt mekkora tételről lehet szó, tehát mekkora gazdasági kockázatot vállaltak? Miért volt erre szükség? Milyen vita volt az Országos Atomenergia Hivatallal a projekt kapcsán? És ha egy ilyen jellegű módosítást hajtottak végre gyakorlatilag kormányzati szinten ismereteim szerint ez egy kormányrendelet-módosítás után történt meg , miért nem hozták az Országgyűlés elé bármilyen formában ezt a kérdést? Ennek van akkora súlya, hogy az Országgyűlésnek erről a kérdésről mindenképpen tárgyalnia kellett volna meggyőződésünk szerint. A kérdésem az, hogy ennek a döntésnek a kapcsán, ha bekövetkezik az a nem kívánt eset, hogy valóban egy ilyen gazdasági esemény, gazdasági kár bekövetkezik, azért ki vállalja a felelősséget. Meggyőződésünk szerint ez messze-messze túlmutat egy, a projektért felelős, deklarált tárca nélküli miniszter felelősségén. Mi azt gondoljuk, hogy ha egy ilyen jogszabály-módosítás után kár éri a magyar felet, kár éri a magyar adófizetőket, azért a teljes kormánynak felelősséget kell vállalni, tehát nemcsak egy miniszternek, hanem a teljes kormánynak felelősséget kell vállalni. Ennek kapcsán nagyon remélem nem tudom, ki fog választ adni a kormány oldaláról , hogy nagyon hatásos, kimerítő és szakmai, nem politikai jellegű választ fogunk kapni a felvetett kérdésekre. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Megadom a szót a miniszter úrnak. Parancsoljon! [[12.30]]
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés első részére válaszolva: Magyarországon ezekkel a mérésekkel még nem tudjuk kimutatni a pillanatnyi sugárzás hatását, amit Svédországban már érzékeltek. Abban a pillanatban, ahogy nekünk is megfelelő méréseink lesznek ez olyan kicsi intenzitású, hogy valószínűleg egy egyhetes összesített mérésből és mintaeredményből lehet majd származtatni , akkor úgyis fogunk mindenkit tájékoztatni. Megvan ennek a felelős szervezete, az Országos Atomenergia Hivatal, amely ezzel kapcsolatban kiadja a közleményt, de ma még nincs miről közleményt kiadni. Rátérve a kérdés második részére, amit a múltkor is megbeszéltünk már, hogy tulajdonképpen miért volt szükség erre a jogszabály-módosításra, ami csak egy elvi lehetőséget ad. Ez nem azt jelenti, hogy ettől kezdve mi így fogjuk építeni az atomerőmű munkagödrét. Ahogy ön is elmondta, holnap be fogjuk adni az építésre vonatkozó létesítési engedélykérelmet az OAH-hoz. Ennek a folyamata elkezdődött, hiszen ezt a több százezer oldalas dokumentációt, amely pontosan 283 ezer oldal, már elkezdtük átadni. Az átadás holnap 10-ig, délig le fog záródni, és akkor az OAH nyugtázni fogja egy befogadó nyilatkozattal, hogy megkapta Pakstól ezt a dokumentációt. A dokumentáció beadását követően az a jogszabály, amit Brüsszel jóváhagyott, teszi lehetővé, hogy három hónap múlva beadhatjuk az elkészült tervet a munkagödör helyére, valamint annak műszaki tartalmára és kivitelezésére vonatkozóan. Eszerint a munkagödröt körbe kell vennünk egy vízzáró résfallal. Ha ennek a dokumentációját beadtuk az OAH-nak, akkor neki három hónap áll rendelkezésére, hogy elbírálja, hogy a munkagödröt az épület helyéhez viszonyítva jó helyre építjük-e. Ez a munkagödör egyébként jelentős beruházás, majd 8 millió köbméter földet kell megmozgatnunk. 2517 méter maga a résfal, amit el kell készítenünk, és ezen belül a talajt a munkagödör alatt meg kell erősítenünk. Erről sose volt vita a hatósággal. Mi nem szeretnénk alaplemez-betonozni, nem szeretnénk az épület alapját elkezdeni, hanem egy nyitott munkagödröt hozunk létre. Azt gondoljuk, hogy az a hat hónap a műszaki tervek szinkronban történő ellenőrzésére, ami a főépület létesítési engedélye, illetve a munkagödör engedélye között megvan, elegendő, és az Országos Atomenergia Hivatal biztonsággal fogja tudni eldönteni, hogy a műszaki tervek megfelelőek-e. Annál is inkább, mert ebben a munkában a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség száz szakértőjét is igénybe veszi, akik tárgyilagosak lesznek, hiszen nekik sem érdekük, hogy az ő műszaki tudásuk leértékelődjön azzal, hogy nem jó véleményt adnak. Tehát azt gondoljuk, hogy mind a mostani műszaki tervek elkészítése, mind az előzetes talajmintavételek, kutatófúrások, talajtani föltárások, valamint a munkagödörre vonatkozó tervek és azok ellenőrzése garanciát ad arra, hogy ezt megfelelő módon és minőségben fogjuk tudni elvégezni. Mint mondtam, a munkagödörnyitás tekintetében a hatósággal nem volt vitánk. Persze mindig van konzultáció, hogy ezt a jogszabály-módosítást beadjuk-e. Ott van félreértve a helyzet, hogy valaki azt kommunikálta, hogy mi ebben az időszakban már az alaplemez betonozását is el akarjuk végezni, ez azonban sosem merült fel ebben az ügyben, így ezen nem is vitatkozhatunk a hatósággal. Az pedig a nemzetközi gyakorlat, mint elmondtam, hogy Magyarországon van érvényes környezetvédelmi engedélyünk és telephelyengedélyünk, míg Finnország még telephelyengedéllyel sem rendelkezik, csak környezetvédelmivel, de ő már három éve készíti elő a munkagödör helyét. Tehát mi a nemzetközi gyakorlattól eltérő semmilyen gyakorlatra nem tértünk át. S nincs itt orosz érdekről szó, hanem kölcsönös érdekek vannak, hisz ez egy jelentős munka, és adott esetben ennek a munkának az elvégzésével lehet azt az elszenvedett késedelmet korrigálni vagy csökkenteni, ha a földmunkákat lehetővé tesszük. Ennek a legkorábbi ideje körülbelül január lehet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Gyurcsány Ferencnek, a DK frakcióvezetőjének adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Az elmúlt harminc évben, a szabad Magyarország történetében nem ártott még politikai erő és kormány annyit a magyar nemzetnek, mint önök. S ha ez így van, akkor a legfontosabb nemzeti felelősség egy új, önöket nélkülöző nemzeti kormánynak a létrehozása és megalakítása. Tudom én, hogy önök a nemzet fogalmával kelnek és fekszenek, s érteni is vélem, de amikor a nemzet magasztos ügye a hatalmi politika silány eszközévé válik, akkor az önmaga a nemzet megrablása és a csalás. Önök velem együtt pontosan jól tudják, hogy az európai nemzeti gondolat pár száz éves története úgy kezdődik, hogy nagy nemzeti közösségek ráébrednek arra, hogy közös államhoz való tartozásukon túl van még valami, valami, amit nem könnyű megfogalmazni, hogy ők franciák, ők vallonok, ők magyarok, és nem folytatom. S a maga természetességében ezen túlmenően persze még sokfajták. Aki nem hajlandó elfogadni, hogy a nemzet elsősorban összetartó erő, aki ebben nem kapcsot keres, hanem szablyával metszi, az nem élteti, hanem árulja a nemzetét. És önök ezt teszik; akkor is, ha iszonyatos törekvéseket tesznek annak érdekében, hogy mindezt elleplezzék. De a közös nemzeti gondolat nem azonos a jobboldali nacionalizmussal. Önök nacionalisták és nem patrióták. A nemzeti gondolat nem egyenlő nemzeti történelmünk egyik-másik tragikus, egyébként sok tekintetben vitatható, általam is vitatott jobboldali értelmezésének életben tartásával és ennek megünneplésével. Már csak azért sem, mert mindazok, akik tiszteletben tartják a nemzetet, pontosan tudják, hogy többfajta nemzeti gondolat létezik. Ez így természetes. Nem állítom, hogy nincs helye annak a fajta jobboldali konzervatív nemzeti gondolatnak a nemzet közös fogalmában, amit önök képviselnek, de azt állítom, hogy önök megkérdőjelezik azt, hogy mi ezt gondolhatjuk másként. Aki pedig ezt megkérdőjelezi, az nem együtt tartani akar bennünket, hiszen ez a legfontosabb része a nemzetnek, hanem éppen hogy ellenkezőleg. Persze mondhatják, hogy beszélnek ezek a baloldaliak, és főleg a Gyurcsány, aki megtagadta nemzettársait a határon túl, de akkor mondok még valamit. A közös nemzeti gondolat nem azonos a határon túl, más állam területén élő magyar nemzetiségű polgároknak adandó választójoggal. Akkor sem, ha önök ezt mondják, kérem szépen. [[Taps a DK soraiban.]] S ha már itt tartunk, akkor menjünk még messzebb! Magyarország államként, sokkal később nemzetként akkor volt sikeres, amikor képes volt az európai ügyhöz és az európai gondolathoz tartozni. Rómánál kezdtük. Merthogy a nemzet persze természetesen közös múltbéli örökségünk, de a nemzet ügyének többsége nem a múltban van, ha a jelenről beszélünk, hanem a jövőben. Maguk pedig valójában a nemzet közös ügyét csapják be és árulják el akkor, amikor minden lényeges politikai, eszmei mozzanatukban a közös európai eszmei gondolattal mennek szembe. 1848 az európai gondolat jegyében születik, sőt 1956 is. Önök pedig most már 2010 óta folytatólagosan, előre megfontolt szándékkal, szerintem bűnszövetkezetben ölik ezt a közös európai gondolatot. Azt szeretném mondani a patkó innenső részén ülőknek, hogy merjenek új, befogadó, közös, mások nemzeti gondolatát is integráló nemzeti politikát csinálni és közreműködni abban, mindenkinek a maga módján, hogy véget vessünk ennek a történelmi nemzeti csalásnak, ennek az iszonyatos árulásnak; annak, hogy azt, ami a legszentebb és legmagasztosabb közös ügyünk volt, maguk naponta meggyalázzák. S ma ez egy élhetetlenebb, hazugabb ország, mint amit mindegyikünk remélt akkor, amikor akár 2010-ben önök elkezdtek kormányozni, vagy sokkal korábban. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]] [[12.40]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Szíves engedelmével azért a konzervatív és a nemzeti politika meghatározását nem önre bíznánk. Nem is azt mondom, hogy elsősorban nem önre, hanem egyáltalán nem önre bíznánk. És ha komolyan gondolkozik azon, lehet, hogy egyfajta lelkiismeret-furdalásból fakadóan, hogy a nemzeti politikát végiggondolja, akkor azért arra felhívnám a figyelmét, hogy ha korábban ilyen komolyan gondolta volna, akkor nem mentek volna neki a határon túli magyaroknak. [[Dr. Vadai Ágnes: Nana! Az elnök felé fordulva: Elnök úr, tessék…]] Nem véletlen, hogy ezt állandóan felhozza, nem véletlen! Engem is furdalna a lelkiismeret, ha én tettem volna azt, amit önök, nem egy alkalommal, hanem számtalan alkalommal. Ha komolyan gondolná a nemzet erősítését, akkor nem lövetett volna olyanok közé, akik másképp gondolkodnak, akik békésen tüntetnek. Hogyha komolyan gondolná a nemzeti politikát, akkor nem kampányolnának állandóan azért, hogy Brüsszel nagyobb jogokat kapjon, erősebb jogköröket, a nemzeti jogok rovására; akkor nem kampányolnának azért, hogy számos meghatározó területen elveszítsünk jogköröket. Most ön számos területen megfogalmazott kritikát, ezért engedje meg, hogy így az utolsó plenáris héten én is megtegyem mégiscsak benne vagyunk egy válságban. Önnek volt egy mondata még korábban egy vitában, amit egyébként végighazudott. Azt mondta ön, hogy: azt kell nézni, amit az ember kormányon csinál. Azért lehet ez a gondolat ismerős önnek, mert ön mondta, már a hazugsághegyen túl, de még Őszödön innen hangzott el, és ez az egyetlen mondat az, amiben egyetérthetünk. És most benne vagyunk egy válságban, és ez nem az első, mert önöknek is volt lehetősége egy ilyen válságot kezelni. És a sok nehézség közepette az az előnyünk megvan, hogy a kétféle politikát össze tudjuk hasonlítani. Abban állt az önök válságkezelő mutatványa, hogy tönkrevágtak egy gazdaságot. [[Dr. Vadai Ágnes: Jaj…]] És önök most számonkérik a kormányt. És azt is hozzá kell tennünk, hogy a válságjelek már 2008 előtt, 2006-tól mutatkoztak. Önök gyakran hivatkoznak itt társadalmi csoportokra, érzékenynek mutatkoznak, de hol volt a szociális érzékenység, amikor a bankokat mentették, és nem a bajbajutottakat? Hol volt a szociális érzékenységük akkor, amikor nem védték a munkahelyeket, hanem elengedték őket? Lett is belőle 12 százalékos munkanélküliség. Hol volt a szociális érzékenységük, amikor nem emelték a nyugdíjakat, hanem elvettek egyhavit? Hol volt az érzékenységük akkor, amikor nem védték a magyar tulajdont, hanem folytatták a kótyavetye privatizációt? A sort hosszasan folytathatnám. [[Dr. Vadai Ágnes és Arató Gergely folyamatosan közbeszól.]] Azért hozom ezeket fel, mert állandóan az emberekre és bajba jutott csoportokra hivatkoznak, rájuk hivatkoznak; és egyébként a fene nagy érzékenységükről sokat elmondanak Ferge Zsuzsa szavai, aki önöknek dolgozott, aki azt mondta, hogy az önök válságkezelése alatt Magyarország volt szinte az egyetlen állam, amely semmit, idézem, egy gyufaszálat nem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló és ismert veszteseivel valami történjen. Mindez a számok nyelvére lefordítva azt jelenti, hogy az önök idején 3 millióan éltek a szegénységi küszöb alatt nem mi mondjuk, hanem az Eurostat. És ahogy akkor sem számíthattak önökre a magyarok, az elmúlt hetekben sem tehették. Röptében elleneztek mindent, amit nyugodtan támogathattak is volna a járvány elleni védekezés érdekében, és beszálltak az álhírgyártásba is. Vadai képviselő asszony talán a múlt hét előtti ülésen megkérdezte, hogy mire gondolunk ekkor. Hát, nézzék meg a saját videóikat, amelyekben azt állították, hogy nincs lélegeztetőgép. Még az elmúlt… [[Dr. Vadai Ágnes: Az enyémet? Ne tessék hazudni…]] Még az elmúlt hétvégét is azzal töltötték, hogy Müller Cecíliát támadták, aki százszor annyi felkészültséget bizonyított, mint bármely DK-s politikus, vagy úgy is mondhatnám, hogy a DK-s politikusok együttvéve. [[Dr. Vadai Ágnes: Jaj!]] És hogyha ez nem lenne elég, akkor mindennek tetejébe még azért kampányolnak, hogy a magyar kormány kevesebb uniós forrásról dönthessen, tehát az országnak kevesebb uniós forrás jusson. [[Arató Gergely: A kormánynak jusson kevesebb, Mészáros Lőrincnek…]] Nos, tisztelt frakcióvezető úr, látjuk, hogy ön újra egy nagy hadműveletbe kezdett: újra megindította a nagy vörös bowlinggolyót, amely sorozatban tarolja le az ellenzéki bábukat. Most hiába kebelezik be a baloldali pártokat, hiába egyesülnek az egykor kiátkozott Jobbikkal [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Balatonőszöd óta semmi, de semmi nem változott. [[Dr. Rétvári Bence: Így van.]] Önöket jobban érdekli a hatalom, mint a hazájuk, és az utóbbit bármikor feláldoznák az előbbiért. Úgyhogy ha rajtunk múlik, akkor ezt nem fogjuk hagyni, de ahogy elnézem, a választók sem. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Molnár Zsolt képviselő úr, az MSZP részéről. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én nagyon bízom benne, hogy kormánypárti képviselők ebben a teremben, itt a Felsőházi teremben, csak erős szégyenérzettel fogják végighallgatni azt a felszólalást és azt a vitát, ami a Lánchidat illeti. A Lánchíd nem lehet ellenzékben, és nem is lesz ellenzékben, azonban amikor önök nemzeti egységről, nemzeti szimbólumokról beszélnek, akkor meggyalázzák a magyar történelemnek azt a korszakát, amikor a reformkor nagyjai [[Zaj.]] sokat tettek azért saját vagyonukból áldozva , hogy ez a híd álljon, amely több mint Budapest egyik hídja, ez a nemzet szimbóluma. Önök azonban ezt a szimbólumot szét akarják szakítani, rárontanak a nemzetre azzal, hogy kicsinyes politikai érdekektől vezérelve büntetik a fővárosiakat; azt a játszmát játsszák, amely nem szól másról, mint a Fidesz hatalmának bebetonozásáról. Azonban ez a politika ahhoz fog vezetni, hogy önök nemsokára ellenzékbe fognak kerülni. Mit gondolnának ebben a vitában a Hídegylet tagjai, mit gondolna Széchenyi István, vagy mit gondolna Sina György vagy Andrássy György arról a politikáról, amit önök folytatnak? Arról a politikáról, ami nem szól másról, mint hogy stadionra van pénz, kisvasútra van pénz, mindenre van pénz ebben az országban, fényűző tűzijátékra is van pénz ebben az országban, de a nemzet szimbólumára, a nemzet egységét bemutató Lánchídra hiányzik 8 milliárd forint töredéke egy stadionnak, egy kézilabdacsarnoknak, töredéke azoknak az elfecsérelt közpénzeknek, ami, ne felejtsük el, nem a kormányt, hanem a magyar adófizetőket illeti. Tűzijáték, stadion, kisvasút igen Lánchíd nem. Én azt gondolom, hogy ezen a ponton már szégyenérzetnek kell bekövetkezni az önök szívében, lelkében, még akkor is, ha ezt nem fogják kimondani. De az önök kommunikációjának a legszebb pillanata az volt, amikor azt mondták, hogy ha nem lett volna főpolgármester-váltás tavaly ősszel, akkor ez a Lánchíd már elkészült volna. Én azt várom, hogy mikor mondja majd a válaszában azt, államtitkár úr, hogy tulajdonképpen a Lánchíd Tarlós idejében, 2016-ban, mondjuk, fel lett újítva, ugyanis önök ebben a kérdésben is sorozatosan hazudnak. És itt szeretném mondani tisztelettel, hogy minden kormányt és minden hatalmat minősít, hogy a nemzet szimbólumával, a nemzet szimbólumaival és a történelmünk nagy korszakaival hogyan bánnak. Önök ezt a kérdést is semmi másra, kizárólag pártpolitikai célokra használják. Büntetni akarják a fővárosiakat, amiért másképp döntöttek. Ez elfogadhatatlan, és nagyon bízom benne, hogy az utolsó pillanatban még visszafordulnak ezen az úton. Egy ilyen lánchídi csatának nem lehet nyertese, csak vesztese, és az márpedig az egész nemzet lesz. Az egész nemzetet fogják úgy megítélni, mint amelyik képtelen egy ilyen fontos kérdésben kompromisszumra jutni, és kizárólag a nyers hatalmi érdekektől vezérelve be akarják bizonyítani, hogy az önkormányzatoknak nincsen mozgásterük, márpedig Karácsony Gergelynek vagy Tüttő Katának nem lesz igaza, amikor azt mondták, hogy igenis fel fogjuk újítani ezt a hidat. Márpedig fel fogjuk újtani ezt a hidat, és nem Tarlós István, hanem a mostani városvezetés vezetésével fog ez a híd felújulni. Én kérem önöket, fejezzék be ezt az árokásást, fejezzék be a nemzet újabb megosztását; fejezzék be, hogy magyar és magyar közé, budapesti és nem budapesti közé, határon innen és határon túl lakó közé újabb árkot ássanak. Ez a politika nem vezet sehova! Ez nem a nemzet egységét szolgálja, hanem a nemzet megosztását. Mi, szocialisták továbbra is a magyar emberekért, közös ügyünkért, a Lánchídért dolgozunk; megkérdezzük a fővárosiakat, mit gondolnak erről a kérdésről, hogy rakétákat akarnake, hangos, milliárdok elköltésével való pompás tűzijátékot, vagy pedig egy tisztességes Lánchidat, amely azt mutatná, hogy a magyar nemzet egységben van, és a történelmi múltunkra, a közös történelmi múltunkra vigyázunk. [[12.50]] Mi az emberekért, a közös ügyünkért dolgozunk, önök pedig a Fidesz pártérdekéért. Kérem, ne szakítsák tovább szét ezt a nemzetet, hanem térjenek vissza arra az útra, amikor a XIX. század elején a reformkorban Széchenyi István elindította ezt a nemzetet. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Orbán Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselő úr szégyenérzetet emlegetett, és valóban volt bennem szégyenérzet. Az a mondás jutott eszembe, amelyik úgy szól, hogy öt elem van a világon: föld, levegő, tűz és víz, és az ötödik a süket duma. Hát, képviselő úr, ön ma az ötödik elem volt, de nem pozitív kontextusban, hanem negatív kontextusban, ugyanis amit elmondott, az egész egyszerűen nem állja ki a valóság próbáját. Teljesen egyértelműek a számok, amelyek önmagukért beszélnek, de ha megengedi, ezt még egyszer el kell mondanom, hogy ha már önök ezeket a tényeket nem fogadják el, akkor legalább az országgyűlési jegyzőkönyv kedvéért az utókor számára megmaradjanak. Egyrészt a kormány számára az önkormányzati szektor választási eredménytől, pártszimpátiától függetlenül nagyon-nagyon fontos. Ennek számszaki jeleit a költségvetési törvényben is láthatja: a tavalyi évben 739 milliárd forint támogatás volt az önkormányzatoknál, az idei évben 858 milliárd forint szerepel ugyanazon a soron. Tehát nem nehéz az összehasonlítás, ez 16 százalék pluszt jelent. Ebben általános működési támogatás emelkedése van, köznevelési feladatokkal összefüggő támogatásemelkedés van, szociális és gyermekvédelmi feladatokkal összefüggő működési támogatás van, gyermekétkeztetéssel összefüggő működésitámogatás-növekedés van, és az önkormányzatok által végzett kulturális tevékenységre vonatkozó működésitámogatás-emelést is látunk. Budapest kitüntetett helyet foglal el, mi úgy gondolunk Budapestre, mint a nemzet fővárosára és mint a budapestiek otthonára, ezért azt tudjuk mondani, hogy az elmúlt tíz évben is, ha megnézi a számokat és a fejlesztéseket, teljesen egyértelmű, hogy a kormányzati politikának Budapest volt a legnagyobb nettó haszonélvezője. Egyrészt az adósságkonszolidációt, ha megnézi, 375 milliárd forint adósságot vállalt át a fővárostól az állam, egyrészt magától a Városházától, a kerületektől és az országban egyedüliként egy közlekedési társaságtól, a BKV-tól. Ez az adósságátvállalás 26 százaléka, miközben lakosságarányosan 17 százalék a Budapest-vidék arány. Ha megnézi, hogy az iparűzésiadó-bevételek hogyan alakultak, míg 2010-ben 85 milliárd forint iparűzésiadó-bevétel volt a fővárosnál, most 174 milliárd forintról beszélünk. Ha megnézi a főváros, tehát a Fővárosi Közgyűlés saját maga által elfogadott költségvetését, megnézi a 2019-es és a 2020-as számokat, és mellé rakja a fővárosi kerületeknél a saját maguk által elfogadott számokat, akkor azt látja, hogy 2019-ben, az önkormányzati választásokat megelőzően 983 milliárd forint bevétellel számolnak a főváros és a kerületek együtt, 2020-ban ez a szám 1049 milliárd forint. A főváros esetében Karácsony Gergely saját maga mondja, hogy a tavalyi évben 386 milliárd forint bevétellel számolhattak, az idei évben meg 415 milliárd forint bevételről van szó. Ezek márciusi, tehát év eleji adatok. Miről beszélünk, képviselő úr? Ön egészen egyszerűen nem mond igazat. Emellett, csak a fejlesztéseket nézzük: 1200 milliárd forint támogatásban részesült a közösségi közlekedés, 2100 milliárd forint építési, zöldterület-fejlesztési beruházás valósult meg, és összesen 4200 milliárd forintnyi egyéb fejlesztés van folyamatban Budapesten. Mi ennek nagyon örülünk, azt megértjük, hogy önök ennek nem örülnek, de ettől még a tények tények maradnak. A Lánchíd ügyéről: a Lánchíd felújítása egy fontos dolog. A kormány éppen ezért döntött még korábban, az önkormányzati választásokat megelőzően, hogy támogatja a fővárosnak ezt a vállalását, mi csak azt nem értjük, hogy miért nem csinálnak semmit, hogy miért nem történik semmi. Amikor azt látjuk ezek megint adatok , hogy a főváros számláján 94 milliárd forint van a kereskedelmi banki számlán, és 180 milliárd forint állampapír-állománnyal rendelkeznek, ez összesen 274 milliárd forint. Ez az a pénz, ami a fővárosnak most rendelkezésére áll, miközben a teljes felújítás, nemcsak a Lánchídról beszélek, hanem direkt az Alagutat is beleértem, az 44 milliárd forint. Hatszor ott van a pénz, hatszorosa annak a pénznek, ami a felújításhoz szükséges, ott van a főváros számláján. Tehát nem a pénz és nem a kormányzati támogatás hiányzik, hanem a politikai akarat és a tehetség. Tehát ha van ráhatása a dolgokra, akkor azt szeretném kérni, hogy inkább a Városházán lobbizzon azért, hogy az ottaniak végre tegyék a dolgukat, ugyanis ezt várják el a budapestiek. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony következik, a Jobbik részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi történik megint a Balatonnál, a Balatonnal? tehetjük fel ezt a kérdést. Az elmúlt időszakban, az elmúlt években már megszokhattuk, hogy a Balaton partján kempingfejlesztések, olyan beruházások, ingatlanmutyik történnek, amelyek nem biztos, hogy jók a Balatonnak. Miért mondom ezt? Hát, látszik, hogy apartmanházak emelkednek ki a Balaton partján, és nem egy esetben államosításnak célzott magánosítás folyik egyes ingatlanokon. Nem is olyan régen, pár héttel ezelőtt a Balatoni Hajózási Zrt. reorganizációs terve miatt emeltem szót itt a parlamentben, ugyanis balatoni polgármesterek és civil szervezetek is nagyon élénken tiltakoztak ez ellen a reorganizációs terv ellen, de önök mégis úgy döntöttek az állam a 75 százalékos tulajdonrésszel , hogy átverik. Átverik ezt ezen a cégen, és így a balatoni vitorláskikötők is odakerülhetnek Mészáros Lőrinchez és Tiborcz Istvánhoz, mert látjuk, hogy ez a cél. Most azonban van egy újabb ügy, egy olyan ügy, amely kiveri mind a civil szervezetek, mind azoknak a szakmai szervezeteknek és polgármestereknek a biztosítékát, ami egyébként a meteorológiai állomás közvetlen környezete beépítésének az ügye. Ez most már hosszú évek óta zajlik. Én emlékszem még 2016. március 13-a reggelére, amikor is alpolgármesterként kaptam a telefont, hogy kivágtak két fát a meteorológiai állomás mellett. Miért is fontos ez? Ugyanis ez két olyan védett fa volt, egy olyan picinyke kis, zsebkendőnyi méretű telken, amely egyébként gyönyörű panorámával bír ott a Balaton partján. És mi történt? Kiadtak egy építési engedélyt egy családi házra. Ez a két fa volt, amely megakadályozhatta volna, hogy ott egy építési engedély kiadásra kerüljön. De önöknek ez nem volt fontos. A fát kivágták, és így az építési engedélyt kiadták. Közben aztán nem épült meg ez a családi ház, sokkal rosszabb dolog történt, és eljutottunk egészen a mai napig. Most egy ötszintes társasháznak adtak a napokban építési engedélyt. Miért is lényeges ez ott, a siófoki obszervatórium mellett? Több mint 60 éves ismétlem: 60 éves idősorokkal dolgoznak a szakemberek. Megvan az a környezet, ami alapján, ugye, a széljárást, a klímaváltozás kapcsán megváltozott időjárási körülményeket mérik. Ha oda beépül egy ötemeletes társasház, ezek az adatsorok meg fognak változni. A szakmai szervezetek és Horváth Ákos maga, az obszervatórium vezetője is többször elmondta, hogy nem lehet ezt a környezetet megváltoztatni. Eljutottunk tehát felszólalásom lényegéhez: mi önöknek a fontosabb? Az emberélet, a viharjelzések pontossága, vagy pedig az, hogy ez a picinyke telek kihasításra kerüljön a Balatonból, tehát ez a telek nehogy olyan beépítettségi százalékot szerezzen, amellyel a viharjelzések pontossága megváltozik? És látható a folyamat. Önök egyébként tavaly júliusban elfogadtak egy kormányrendeletet, hatályba is lépett, amely azt mondja, hogy a meteorológiai állomás 60 méteres körzetében nem lehet új építményt felhúzni. 2020 júniusa van, az építési engedély mégis ott van az építtetőnek, a kivitelezőnek az asztalán, ugyanis az indokolásban is benne van, hogy az építtető még a kormányrendelet megjelenése előtt megszerezte ezt a jogot. 13 méterre akarják ezt a tervezett társasházat felhúzni! Hol itt a 60 méter és a 13 méter?! Önöknek most egy olyan ügyben kell döntést hozni, amiben már csak önök akadályozhatják meg ennek a társasháznak a megépülését, ugyanis nemzetstratégiai ügy, hogy a viharjelzés pontossága nem változzon meg. Hát, tudjuk nagyon jól, akik ott, a Balaton környékén élünk, ha a balatoni vihar egyik pillanatról a másikra érkezik. Ha nem tudják a szakemberek ezt megfelelően megbecsülni, akkor valóban emberéleteket kockáztatnak. Tisztelettel kérdezem tehát államtitkár urat: mi önöknek a fontosabb: az emberélet, a turizmus biztonsága vagy pedig az, hogy az utolsó, az egyik utolsó, egyébként zsebkendőnyi méretű balatoni telket is átjátsszák a haveroknak? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Ismét Orbán Balázs államtitkár úré a szó. [[13.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Több körben, több alkalommal is beszéltünk már a Balaton és térsége fejlesztése ügyeiről, és minden alkalommal elmondtuk, hogy egyrészt a kormány elkötelezett a Balaton mint természeti közeg értékeinek fenntartása mellett, másrészt azt gondoljuk, hogy az ott élőknek ugyanolyan joguk van a jó életre, mint az ország más területén élőknek. Tehát nekünk egy olyan politikát kell folytatnunk, hogy amellett, hogy a természeti értékeinket is megóvjuk, és ennek kell a prioritási lista első helyén szerepelnie, az ott élők részesedjenek azokból a gazdasági eredményekből, amelyek az ő életminőségükre is pozitív hatást gyakorolnak.Ha megengedi, az első körrel kapcsolatban kezdeném. Egyrészt a fürdőhelyek aránya és a fürdőhelyekkel összefüggő vízminőség sok mindent elmond arról, hogy hogyan gondolkodik a kormány Budapestről. Itt a kiváló minősítésű fürdőhelyek aránya a 2008. évi 67 százalékról 98 százalékra emelkedett. Többször vitatkoztunk már arról, hogy mi a helyzet a nádasok ügyében. Itt azt tudom önnek mondani, hogy korábban is minden alkalommal, illetőleg ezt követően is minden alkalommal, amikor jogellenesen kerül sor természetkárosításra, akkor a hatóságok kíméletlenül fel fognak lépni. Az ön által korábban említett Balatonakali esetében is ez volt. A tó vízminőségének megóvása, javítása a vízügyi igazgatóság kulcsfontosságú projektje. A természet védelmével kapcsolatban még egy adatot hoznék önnek. Sok mutatószámot hozhatnék, csak példálózó jelleggel hozok egy-kettőt. A régióhoz tartozó településeken az erdőterületek nagysága is nőtt 85 ezer hektárról 90 ezer hektárra 2018-ig. Mi azt gondoljuk, hogy ezek fontos eredmények, és jól mutatják, hogy milyen kormányzati politikát folytatunk. Emellett a balatoni régióba irányuló turizmus is emelkedett, 2019-ben már a 3,2 millió főt meghaladták, és többen vannak azok, akik többnapos utazást terveznek a Balatonra. Azt hiszem, hogy ez minden magyar ember számára érték, de különösen érték a balatoni turizmusból élők számára. Ráadásul itt a koronavírus-járvánnyal összefüggésben kifejezetten fontos az, hogy a belföldi forgalom meghatározó ebben a tekintetben. Közlekedésfejlesztési programokat is indítottunk. Az autópálya-fejlesztések és a teljes déli part vasútvonalának fejlesztése is azt mutatja, hogy a kormány elkötelezett a Balaton mellett élők védelmében és a Balaton melletti települések fejlesztésében. Ön említett még egy ügyet, a kikötők ügyét. Itt is egy félreértésről szeretném tájékoztatni. Azon kikötők, amelyek közforgalmú személyszállítást végeznek, ezentúl az érintett települési önkormányzatok tulajdonába és vagyonkezelésébe kerülnek. Tehát arról, amit ön állított, egyáltalán nincs szó. Egy konkrét kérdést említett még ön, a siófoki meteorológiai állomás ügyét. Itt nemcsak 2016-os történetről van szó, hanem már korábban is zajlott azon a területen hatósági eljárás. Eddig is minden esetben a bíróságok, amikor bírósági szakaszra került sor, a hatóságoknak adtak igazat. Az kétségtelenül igaz, hogy jelen pillanatban az elsőfokú hatóság építési engedélyt kiadott. A jogszabályoknak megfelelően került sor ennek az engedélynek a kiadására. Az ezzel összefüggő hatósági eljárás folyamatban van, bármelyik érintett bírósági felülvizsgálatot is kezdeményezhet. Én azt javasolnám önnek, hogy ezt a kérdést tekintsük egy szakmai, nem pedig egy politikai kérdésnek. Azt gondoljuk, hogy a hatóságoknak a mindenkor hatályos jogszabályoknak megfelelően tenniük kell a dolgukat. Semmilyen életre és egészségre veszélyes tevékenység nem valósulhatott meg, és a jelenlegi tudásunk szerint nem is fog megvalósulni. Én arra szeretném kérni, hogy ezzel összefüggésben ön se keltsen felesleges pánikot, és noha ennek szép gyakorlata kezd kialakulni a Jobbikban az elmúlt hónapokban, de ne folytassák az álhírek gyártását és a széles nyilvánosságra történő továbbközvetítésüket. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti sorokból. Balczó Zoltán tapsol.]]
A KDNP részéről Hollik István képviselő úr fog szólni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt négy hónapban bebizonyítottuk, hogy a koronavírus-járvány okozta globális válság csak nemzetállami keretekben oldható meg. Magyarország büszke lehet önmagára, hiszen ezt a válságot sikerrel lezártuk.A sikeres védekezés alapvetően három pilléren nyugodott: a kormány gyors intézkedésein, reakcióján, a járványügyi szakembereink felkészültségén, valamint azon, hogy a kormány olyan intézkedéseket hozott, amelyekkel az emberek túlnyomó többsége egyetértett, és éppen emiatt be is tartott. A magyarok megértették, hogy a koronavírus okozta válsághelyzeten csak közösen, nemzeti összefogással, nemzeti egységben tudunk túllendülni. Az első hullámon most már túl vagyunk, de mivel a veszély még nem múlt el, ezért fontos, hogy a kormány a lehető legszélesebb körben, a gazdaság újraindításától a járványügyben hozott védelmi intézkedésekig kikérhesse a magyar polgárok véleményét. Ezt a célt szolgálja a nemzeti konzultáció, amellyel a Fidesz-KDNP-kormányzat ez idáig számos alkalommal élt. A konzultáció lényege, hogy sorsfordító, nagy horderejű kérdésekben a kormány iránymutatást kapjon, hogy a többség akarata szerint tudjon cselekedni. Azt azonban látjuk, hogy ez nem mindenkinek tetszik. A baloldal, amely kivonta magát a vírus elleni küzdelemből, és csak a saját hazugságai gyártásával és kamuvideók forgatásával volt elfoglalva, ezúttal is a nemzeti konzultációt támadja. A nemzeti konzultáció kihirdetésének pillanatában már minden baloldali párt, Gyurcsány Ferenctől a „ballikig” támadásba lendült, nyilatkozataikban és felszólalásaikban szembefordultak a nemzeti konzultációval. De itt nem álltak meg. Persze lehetne azt mondani, hogy a nemzeti konzultáció baloldali támadása csupán része a napi pártpolitikai csatározásoknak, de én azt gondolom, hogy ennél sokkal súlyosabb az ügy. Hiszen amikor önök, tisztelt baloldali képviselőtársaim, a konzultációt támadják, akkor végső soron mindig szembefordulnak a magyar emberekkel. Emlékezzünk vissza, hogy egy nemzeti konzultációban a magyar emberek kiálltak a rezsicsökkentés mellett [[Z. Kárpát Dániel: Bohóc! Te mondod?]] , önök viszont nem a magyar emberek, hanem a multicégek oldalára álltak. Amikor arról kérdezte meg a kormány egy másik konzultációban az embereket, hogy milyen módon lehetne további támogatást adni a családoknak, önök akkor sem álltak a családok mellé. Vagy éppen, amikor 2017-ben egy másik konzultációban a magyar emberek egyértelművé tették, hogy nem kérnek a kötelező kvótából és az illegális bevándorlásból, önök akkor sem a magyar emberek mellé álltak, hanem a brüsszeli bevándorláspárti politikustársaik mellé. De úgy látszik, hogy még képesek voltak szintet lépni ezután is, hiszen Szél Bernadett és Hadházy Ákos odáig ment el, hogy arra buzdítanak törvénysértő módon magyar embereket, hogy ne töltsék ki a konzultációs íveket. De úgy látszik, hogy még ez sem volt elég. A hétvégén nyilvánosságra került egy felvétel, amelyen egy egyértelműen, azóta tudott módon baloldali aktivista kiveszi más postaládájából a nemzeti konzultációt, és ellopja azt. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Tehát a baloldali pártok odáig is elmennek, hogy most már arra buzdítják az aktivistáikat, hogy lopják ki mások postaládájából a nemzeti konzultációt. Ilyen demokraták önök? Ennyire félnek a magyar emberek véleményétől? [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Tehát összefoglalóan azt lehet mondani, hogy a baloldal odáig jutott, hogy most már nem csak Korózs Lajos-féle baloldali kamuvideókat gyárt, de a nemzeti konzultációs íveket is kilopatja mások postaládájából, így akarják elhallgattatni a magyar embereket, hogy ők el tudják mondani a véleményüket a bevándorlásról, a járvány elleni védekezésről, a magyar gazdaság, Magyarország gazdasági szuverenitásáról és az unokáinkat is eladósító második Soros-tervről. Egyértelműen látszik tehát, hogy most sem a magyar emberek oldalán állnak. Persze ez nem újdonság a baloldal politikájában. Önök akkor sem kérdezték meg a magyar embereket, amikor önök voltak kormányon, és emelték a rezsi árát, vagy amikor éppen a devizahiteleket rászabadították az országra, vagy amikor éppen vizitdíjat és tandíjat akartak bevezetni. Így állunk tehát. Miközben mindenki azon dolgozik, hogy Magyarország a lehető leghamarabb kikerüljön a koronavírus okozta válsághelyzetből, a baloldal továbbra is szabotázsakciót valósít meg, csak azért, hogy a hatalmat megszerezze. A Fidesz-KDNP viszont továbbra is kiáll a demokratikus értékeink mellett, és arra kér mindenkit, hogy a baloldal akadályozása ellenére töltse ki és küldje vissza a nemzeti konzultáció íveit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] [[13.10]]
Most válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés!
Schanda Tamás államtitkár úr gépét kérem bekapcsolni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldallal szemben, amely soha nem hallgatta meg az embereket, sőt bevallottan hazudott nekik, mi kikérjük az emberek véleményét a döntésekben. A kormány kiemelten fontosnak tartja a magyar emberekkel való folyamatos és rendszeres párbeszédet, ezért a 2010-es kormányváltás óta rendszeresen élünk a konzultáció lehetőségével. 2010 óta összesen nyolc alkalommal kérte ki a kormány a választópolgárok véleményét nemzeti konzultáció formájában. A nemzeti konzultáció tehát egy olyan, jól bevált eszköz, amellyel a magyar emberek dönthetnek a saját életüket is meghatározó fontos kérdésekről.A baloldal, ezt jól tudjuk, nem először támadja a konzultációt. Azt akarják megakadályozni, hogy a magyarok két választás között is elmondhassák a véleményüket a legfontosabb kérdésekben. Van ennek persze valamifajta furcsa bája, amikor azok teszik ezt, akik egyébként állandóan a demokráciára hivatkoznak. Ne felejtsük el azt sem, tisztelt képviselő úr, hogy amikor a baloldali pártok a konzultációt támadják, akkor valójában a járvány ellen létrejött összefogást is támadják egyúttal. Tisztelt Képviselő Úr! Mi ismét nemzeti konzultációt indítottunk, most a koronavírusról és a gazdaság újraindításának intézkedéseiről kérdezzük meg a magyar embereket. A mostani kérdőív kitöltésével az emberek olyan, Magyarország jövőjét alapvetően meghatározó kérdésekben nyilváníthatnak véleményt, mint a koronavírus elleni védekezés, a gazdaság újraindításával kapcsolatos intézkedések, vagy, ahogy ön is utalt rá, Soros György legújabb, európai örökkötvényekről szóló terve. Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországon nem segélyalapú, hanem munkaalapú társadalmat építünk. A munkahelyeket éppen ezért meg kell védeni, ennek eszközeiről is szól a konzultáció. A kérdőív gazdaságot érintő kérdései között szerepel, hogy a járvány elleni védekezés idején a bankok és multinacionális vállalatok is járuljanake hozzá a védekezés költségeihez, illetve hogy ösztönözni kelle a hazai termékek és szolgáltatások vásárlását, népszerűsíteni kelle a hazai turizmust, valamint a járvány elmúltával is fenn kelle tartani a munkahelyvédő programokat. Tisztelt Képviselő Úr! Az a célunk, hogy a magyar gazdaság mielőbb visszaerősödjön. A magyar gazdaság eddig is azért tudott megerősödni, mert a gazdaságpolitikában is következetesen érvényesítettük a nemzeti érdeket, visszaszereztük a gazdasági szuverenitásunkat, visszaszereztük a baloldal által elherdált és külföldiek kezére játszott stratégiai vállalatokat, és megvédtük a magyar cégek érdekeit. Emlékezzünk rá, hogy Gyurcsány és a baloldal kormányzása alatt épp ezzel ellentétes politikát folytatott. A nemzetstratégiailag kiemelt vállalatok több mint kétharmadát magánkézre, külföldi kézre játszották, az energiaszektort, a nagy állami cégeket, bankokat, közművállalatokat. Emiatt is emelhették ezek a cégek az egekbe a rezsit, mert a magyar emberek által befizetett rezsi nagy része külföldre került extraprofitként. Nem szabad hagynunk, hogy ez újra megtörténjen. Éppen ezért nem engedhetjük meg, hogy a válságot kihasználva külföldi cégek rossz szándékkal szerezzenek tulajdont ezekben a stratégiai magyar vállalatokban. Ez egyébként nemcsak gazdasági, hanem azon túlmutató szuverenitási kérdés is. Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti konzultációk arról szólnak, hogy a kormány olyan jövőképet vázoljon, amely egyezik a magyar emberek elképzeléseivel és az intézkedések a lehető legtöbb ember érdekében történhessenek. Az új nemzeti konzultáció válaszait éppen ezért augusztus közepéig lehet majd visszaküldeni. A járvány első szakaszának lezárásával nyertünk egy kis időt, és ezt érdemes felhasználnunk arra, hogy megteremtsük azokat az egyetértési pontokat, amelyek a következő időszakban szükségesek a megfelelő döntések meghozatalához. Erről szól, a magyar emberek véleményének megkérdezéséről szól a nemzeti konzultáció. Éppen ezért arra kérünk és biztatunk mindenkit, hogy mondja el a véleményét az ország jövőjét befolyásoló fontos kérdésekről. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak adom meg a szót, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Véget ért a veszélyhelyzet és a Magyarország történetében először, az egész ország területére elrendelt rendkívüli jogrend. A védekezés első szakasza lezárult, Magyarország sikeresen védekezett; sikeresebben, mint Nyugat-Európa számtalan állama, és a rendkívüli jogrend is a maga 98 napjával rövidebb volt, mint Európa országainak többségében. A védekezés azért lehetett sikeres, mert nemzeti egység jött létre, igaz, a baloldal nélkül. Arra törekedtünk, hogy legalább a járványhelyzetben politikai egyetértés alakulhasson ki, de tudomásul kellett vennünk, hogy ebben a baloldal nem partner. Nemtelenül támadták a védekezésben részt vevőket, folyamatosan azon dolgoztak, hogy lejárassák külföldön az országot. A baloldal csak akadályozta a védekezést, gátlástalanul támadták az országos tiszti főorvos asszonyt személyében, sőt rémisztgetni is próbáltak. Még egy kamuvideóra is tellett nekik. A Korózs Lajos által bemutatott videóban szemrebbenés nélkül hazugsággal próbálták lejáratni a kormányt, és most, amikor lebuktak, a felelősséget sem vállalják érte. Az ellenzékre sem a járvány előtt, sem a járvány közben, sem a járvány után nem lehetett, nem lehet számítani.Az egészségügyi védekezés időszakában a magyarok viszont összefogtak, fegyelmezettek voltak, jól együtt tudtunk működni. Most a gazdasági védekezés időszaka következik. A munkaerőpiacra, a gazdaság idei évi teljesítményére komoly hatást gyakorolt az a teljes leállás, amit a vírus elleni védekezés rendkívüli jogrendi időszaka jelentett. Ma nagyon eltérők az előrejelzések, a mínusz 7 százaléktól a plusz 2-3 százalékig mondják a gazdasági növekedést. A magyar gazdaság is megszenvedte a járványügyi válsághelyzetet, de jó esély van arra, hogy Európában az egyik legstabilabb eredményt tudjuk produkálni. Csak három nyugat-európai ország költ Magyarországnál többet gazdaságvédelmi intézkedésekre: Németország, Olaszország és Svédország. Tisztelt Képviselőtársaim! Varga Mihály gazdasági miniszter úr bejelentette, hogy június 24-én megalakult a gazdaságvédelmi operatív törzs, melynek elsődleges célja a magyar gazdaság növekedési pályán tartása. Ezért azonosítja és felszámolja azokat az adminisztratív szabályokat, terheket, amelyek fékezik a gazdaságot. A munkahelyek megvédése területén is sikerült jelentős lépéseket tenni. A gazdasági intézkedésekkel már közel 460 ezer munkahelyet sikerült megvédeni, már 806 vállalat jelezte a kormánynak, hogy beruházást hajtana végre a koronavírus-járvány negatív gazdasági hatásának visszaszorítása érdekében, összesen 376 milliárd 750 millió forint értékben. A gazdasági akcióterv több mint 1,2 millió embernek nyújt segítséget. Az egészségügyben az ápolók bére ebben a ciklusban 72 százalékkal nő, eddig egyetlen parlamenti ciklusban sem nőtt hasonló mértékben. A bruttó 500 ezer forintos támogatás is jelentős forrást jelent a dolgozóknak. Célunk, hogy az orvosok bére továbbra is emelkedjen. A koronavírus-járvány elleni védekezés első szakaszát Magyarország tehát sikeresen zárta, ami egyebek között köszönhető az orvosoknak és a szakdolgozóknak is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az utóbbi időben a figyelem középpontjába a koronavírus második hullámával kapcsolatos hírek kerültek. Az orvosok és járványügyi szakemberek szerint a készültséget fenn kell tartani a járvány esetleges második hullámának megjelenése miatt. Most különösen fontos az emberek véleménye, hiszen a szakemberek egyetértenek abban, hogy azok a járvány elleni intézkedések hatékonyak, amelyek nagy társadalmi támogatottsággal bírnak. Bármilyen baloldali támadás ellenére határozottan kérünk mindenkit, hogy vegyen részt a nemzeti konzultációban. [[13.20]] A sikeres védekezés alapja a nemzeti összefogás, ezért Széchenyi Istvánt idézem, aki erről ezt mondta: „Egynek minden nehéz; soknak semmi sem lehetetlen.” Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház minden bizonnyal ezen a héten ülésezik utoljára, és ha ez így van, akkor érdemes röviden áttekintenünk a mögöttünk hagyott hónapokat; azért is, mert embert, országot és világot próbáló féléven vagyunk túl. Az előző évet még úgy zártuk, hogy az utolsó negyedévben a magyar gazdaság nőtt a legjobban Európában, és mindenki azon törte a fejét legalábbis a kormányban , hogy hogyan lehetne továbblódítani [[Derültség a Jobbik soraiban. Magyar Zoltán: Ne lódítsál tovább!]] a magyar gazdaság szekerét, hogyan lehetne továbblendíteni a magyar gazdaság szekerét. Aztán jött a vírus, és erősen oldalba kapta Magyarországot, olyan helyzetben találtuk magunkat, amit se nem láttunk előre, se nem készülhettünk rá előre. A védekezés sikere azon múlt, hogy felkészülte az egészségügy, sikerüle idejekorán meghozni a döntéseket, és hogy az állampolgárok partnereke azok betartásában. Sokszor megtettük már, de még egyszer szeretnénk köszönetet mondani: köszönet a frontvonalban harcoló szakembereknek, a szabályokat betartó családok millióinak és mindenkinek, aki alázattal, reménnyel és tettel hozzátett valamit a védekezés sikeréhez. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Köszönet érte. Kellemetlen határzár, ideget próbáló digitális oktatás, ezerszer felvett maszk, elmaradt találkozások sok minden volt ez, csak könnyű nem. De az egyéni vállalásokból olyan összefogás jött létre, amelyből a következő hónapokban és a következő években is meríthetünk erőt, például a gazdasági küzdelmekhez. De van még egy kérdés itt a levegőben, mégpedig az, hogy mit adott nekünk a válság alatt a baloldal. Segíteni nem tudtak, de legalább ártottak sokat, mindenekelőtt azzal, hogy beüzemeltek egy soha nem látott méretű álhírgépezetet [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , és ennek a prémium modellje az álmentős nő főszereplésével bemutatott kamuvideó volt. Aki azt gondolná, hogy ez volt az egyetlen álhírportéka, az sajnos téved; nem kell sokat keresgélni, hogy összeszedjük a legdurvábbakat. Hazudtak és diktatúráztak a koronavírus-törvény kapcsán. Ezt tették a magyar választók felé, és ezt tették külföld felé is. Ezért vehette át a legotrombább csacsiságokat még a CNN is. Hazudtak arról, hogy nincsen lélegeztetőgép és akkor itt most a Gyurcsány-pártra nézek. A német köztévének hazudtak arról, hogy nincs a kórházakban védőfelszerelés és akkor itt most a kiugrott LMP-s képviselőkre nézek. Hazudtak a megtartott érettségikről: kettőezer fertőző góc rémével riogattak. Igaz, tisztelt párbeszédes képviselők? Igaz, így történt. Volt vagy jelenlegi jobbikos képviselők, nehéz eldönteni manapság, hogy melyikről van szó, na, ők is hajtották az álhírgenerátort, kórházba lopództak, és látogatói felszerelést állítottak orvosinak. Az érintett kórház azóta is várja a bocsánatkérést. A hivatalos statisztikai adatok és a tények sem lehettek biztonságban, mert a halálozási adatokkal kapcsolatban is lódítottak. Ez ügyben nagyon sokan várnának bocsánatkérést Szabó Timea képviselő asszonytól. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Szégyen!]] De a legmélyebb pont mégiscsak az volt, amikor egy szerencsétlen sorsú nőt használtak fel arra, hogy telekürtöljék a világot azzal, hogy Magyarországon tízből kilenc hazaküldött beteg meghalt. Mielőtt azt motyognák önök, hogy nincs is itt látnivaló, mert Korózs Lajos operatőre menyének az unokatestvére hibázhatott, azért jegyezzük meg itt, hogy az álhírt megfuttatta a hazai sajtó jelentős része, de az NBC, a Euronews és a Financial Times is. Tehát hálózatban terjedt a hazugság, az ország kárára. Tisztelt baloldali Képviselők! Önök előtt ott volt egy óriási lehetőség arra, hogy bizonyítsák, önök már nem olyan pártokban ülnek, amelyek időközönként a saját országuk ellen mennek. Bizonyíthattak volna, de nem tették. Úgy állunk most, hogy teljesen világossá vált: magukra sem a bajban, sem a közös építkezésben, sem az együtt gondolkodásban nem lehet számítani. A kormányra azonban mindenki számíthat, aki hisz abban, hogy van miért büszkének lennünk erre az országra; azok is, akik egyébként a legutóbbi választáson vagy korábban nem a kormánypártokat tüntették ki a bizalmukkal. Egy dolgot a végére mondhatok: a baloldali pártok nem tudják a hazugságnak annyi szalmaszálát összehordani a hataloméhség fészkébe, hogy mi ne szeressük jobban a hazánkat; hogyha száz hazugsággal jönnek majd, akkor ezerszer fogjuk helyre tenni, és legalább tízezer okunk lesz arra, hogy újra kiálljunk Magyarországért. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Fenyvesi Zoltán, Fidesz; Hajdu László, DK; Varju Zoltán DK; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Lukács László György, Jobbik. [[Közbeszólások: László! Varju László!]] Varju László, gondolom.
Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a határozati házszabály 3. §-a és 12. § (3) bekezdése alapján a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja Simicskó István urat július 15-étől a képviselőcsoport vezetőjének megválasztotta. Megköszönöm Harrach Péter frakcióvezető úr eddigi munkáját. (Taps.) Tájékoztatom önöket, hogy Simicskó István a mai nappal lemondott jegyzői megbízatásáról. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében Simicskó István frakcióvezető úrnak a megbízatásához eredményes munkát, sok sikert és jó egészséget kívánjak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Tisztelt Ház! Áder János köztársasági elnök úr a Magyar Nemzeti Bank új alelnökének kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és 41. cikk (3) bekezdése, valamint a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 11. §-a alapján a miniszterelnök javaslatára Virág Barnabást 2020. június 14-ei hatállyal hat évig terjedő időtartamra a Magyar Nemzeti Bank alelnökévé kineveztem. Budapest, 2020. június 10. Üdvözlettel: Áder János köztársasági elnök”
Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak Virág Barnabás úrnak, és neki is sok sikert kívánjak munkájához. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Bangóné Borbély Ildikó országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 407. Bpk. 61.162/2020/2. számon a Pesti Központi Kerületi Bíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Az indítványt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak, és tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi bizottság képviselő asszony ügyében benyújtotta határozati javaslatát. Így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztésének kérdéséről a mai ülésnapunkon döntünk. Soron következik mai rendkívüli ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Mivel a napirend elfogadása során gombnyomásos szavazásokra is sor kerül, előtte a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. Jelen van: 162; távol van: 37.]] Amennyiben mindenkinek működik a gépe, akkor folytathatjuk tovább munkánkat. A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az egyes törvények igazgatási, valamint gazdaságélénkítő célú módosításáról, továbbá egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről szóló T/11175. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség; az összevont vitára 2020. július 2-án, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra 2020. július 3-án kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazatára van szükség. [[13.30]] Most tehát a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/11175. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 118 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 16 óra 30 percig van lehetőség. Figyelemmel arra, hogy a döntésnek megfelelően a tárgyalásra és a szavazásra a következő ülésen kerül sor, a napirend kiegészítéséről a szerdai ülés napirendjének elfogadása során döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis Máté frakcióvezető úr a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a sportról szóló 2004. évi I. törvény olimpiai járadékkal összefüggő módosításáról szóló T/11085. számú előterjesztést. Frakcióvezető úr azt kezdeményezte, hogy módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára 2020. július 2-án, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra 2020. július 3-án kerüljön sor. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/11085. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 167 igen szavazattal egyhangúlag elfogadta az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását. Ennek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 16 óra 32 percig van lehetőség. Figyelemmel arra, hogy a döntésnek megfelelően a tárgyalásra és a szavazásra a következő ülésen kerül sor, a napirend kiegészítéséről ismét csak a szerdai ülés napirendjének elfogadása során döntünk. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Most, 13 óra 33 perckor áttérünk az azonnali kérdések tárgyalására. Ha megengedik, pár perces technikai szünetet rendelek el, amíg a miniszterelnök úr a terembe érkezik. [[Rövid szünet. Orbán Viktor megérkezik az ülésterembe.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat az azonnali kérdésekkel. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak. Megadom a szót, és kérek mindenkit, foglaljon helyet és csendben hallgassa a felszólalót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, akar beszélni róla? Sorosról? [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Látom, felcsillant a szeme. Tudja, még egyszer, év elején azt mondta az egyik kormányinfón, hogy ön nem akarja, hogy az legyen a látszat önről, hogy Soros-fóbiája van. Na most az a helyzet, hogy sajnos tökéletesen úgy tűnik, hogy önnek tényleg Soros-fóbiája van. Nézze, mi most már évek óta hallgatjuk önöktől azt, hogy Sorosnak van egy veszélyes terve. Utóbb kiderült, hogy nemcsak egy, hanem rögtön kettő is, ugye, itt van az 1.0-s terv meg a 2.0-s terv ugye, jól mondom? , nyilván a választások előtt még lesz majd egy 3.0-s terv is. Miniszterelnök úr, nem érzi úgy, hogy ez végtelenül ciki? Fel tudja idézni egyáltalán, hogy ez mikor kezdődött el önnél egészen pontosan? Akkor, amikor Soros pénzéért sorosista lett, vagy akkor, amikor a hatalomért sorosozó? [[Közbeszólások a Fidesz soraiban.]] Ön mostanában azzal szokta a Jobbikot vádolni, hogy balra tolódtunk. Eközben nem történt más, mint hogy megérkeztünk középre [[Folyamatos közbeszólások. Az elnök csenget.]] a Jobbik ma pontosan ott van, ahol egy magyar néppártnak lennie kell ahhoz, hogy minden egyes tisztességes magyar embert képviselni tudjunk. [[Szórványos taps és derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] De önnel mi történt, miniszterelnök úr? Önnel mi történt? A Liberális Internacionálé alelnökéből keleti diktátorok Nyugat-ellenes barátja lett. Vörös csillagok előtt hajbókol koszorúkkal a kezében. Hát, szép kis életút, miniszterelnök úr, egyik szélsőségből a másik szélsőségbe! Én azt kívánom önnek, hogy találja meg végre a normalitás útját, és felejtse el a fóbiáit, mert így nem tudjuk megállapítani, hogy a magyarokat nézi hülyének, vagy ön az. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]]
Képviselő úr, vigyázzon a szavaira, legyen szíves, mert elveszem a szót!
Soros egy 90 éves öregember. Higgye el, miniszterelnök úr, nagyon távol vagyunk Soros nézeteitől, de könyörgöm, akkor, amikor magyarok százezrei veszítik el a megélhetésüket, akkor ne Sorosról konzultálgasson már, hanem kormányozzon végre, mert én elhiszem, hogy Soros-propagandából hatalmat ugyan lehet építeni, de országot nem. A kérdés, hogy önnek mi a fontosabb: az ország vagy a hatalom? [[Közbeszólások a Fidesz soraiban, köztük: Szégyelld magad! Ülj le, egyes! Taps a Jobbik soraiban.]]
Még mielőtt miniszterelnök úrnak megadnám a szót, képviselő úr, ön rendszeresen áthág mindenféle erkölcsi és jólneveltségbeli határt [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] a társaival együtt, oké. De vannak olyan határok, amelyeket nem engedek átlépni ebben a Házban, és ajánlom, hogy fontolja meg a szavait, mert habozás nélkül el fogom venni a szót öntől, ha még egyszer olyan kijelentéseket tesz, amit az előbb tett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Az Országgyűlésben van, nem egy kocsmában a jobbikos haverjaival, és az Országgyűlés által megválasztott miniszterelnökhöz intézte a kérdését, ha ezt nem vette volna észre. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Bunkók vagytok!]] Miniszterelnök úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az első kérdés, amit tisztáznunk kell: van még odaát valaki? [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] No, ha vannak, akkor valószínűleg az önök nevében is hallhattuk, amit az előbb elmondott a frakcióvezetőjük, és miután a politikát nem ma kezdtük, az ilyen fölszólalásoknak megvan a sajátos értelmük, hivatásuk és funkciójuk. Ami ma történt az ország Házában, az nem más, mint hogy a Jobbik vezetője esküt tett Soros Györgynek. Gratulálok! [[Taps a kormánypártok soraiban. Derültség a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Nagy a baj! Tényleg nagy a baj!]] Ami a kérdést illeti, tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy megfigyeltem, hogy bár általában egy kérdést szoktak föltenni a képviselők, ön azonban általában legalább fél tucatot is föltesz. Azt is megfigyeltem, hogy ezek a kérdések nem állnak egymással logikai kapcsolatban, és azt is észrevettem, hogy nem érvel, nem érveket sorol föl, hanem leginkább kiabál és gyalázkodik. Az is föltűnt az elmúlt fél év során, hogy rendszeresen nem mond igazat, szeret valótlan tényeket állítani és valós tényeket hamis színben feltüntetni. De ami leginkább felkeltette a figyelmemet, hogy mindezt rendkívül faragatlan beszédmódban teszi. Szeretném fölhívni a figyelmét, hogy ahol ön ül, az ellenzék, a magyar ellenzék helye, olyan nagyszerű embereket tudhatott magáénak, és olyan emberek foglaltak ott helyet, mint Apponyi, Bajcsy vagy Nagyatádi. Próbáljon fölnőni hozzájuk! [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.40]]
Ismét képviselő úré a szó.
Milyen sértődősek ma a tolvajok, miniszterelnök úr! [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] De akkor konzultáljunk! Az elmúlt években… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]]
Képviselő úr, elvettem öntől a szót. Legyen szíves leülni! [[Taps a kormánypártok soraiban. Jakab Péter: Konzultáljunk! Konzultáció!]] Megmondtam, figyelmeztettem, és tudom, hogy provokációként csinálta, amit csinált, de hát, ez a dolgok rendje. [[Dr. Brenner Koloman: Ne vicceljen már, elnök úr!]] Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, szintén a miniszterelnök úrhoz tesz fel azonnali kérdést. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! A Lánchíd felújítása manapság a közbeszéd középpontjában van. Nem véletlenül, hiszen ez a Lánchíd nemcsak a nemzet egyik jelképe, hanem egy olyan korszak jelképe is, amikor az akkori úgymond milliárdosok magánvagyonából közvagyon lett, például a Lánchíd formájában vagy a Tudományos Akadémia formájában. A felújításhoz szükséges pénz és a felújítás nem kezdődött még meg. Volt azonban az elmúlt időszakban önnek és a kormányának néhány döntése, amiket hadd soroljak fel, amik úgy tűnik, hogy fontosak a magyar kormány számára. Ilyen az augusztus 20-ai ünnepségekre 6 milliárd forintot elkölteni; 1,3 milliárdot egy félórás tűzijátékra. A Közlekedési Múzeum megtervezésére nem megépítésre, megtervezésére 7,8 milliárd forintot. Az MTVA jövő évi költségvetéséhez egy ilyen nem sértő 20 milliárd forintot dobtak még hozzá, így aztán egy év alatt 100 milliárd forintból működhet ez a remek intézmény; és néhány milliárdos kezében lévő magyarországi luxusszállodák felújítására 83 milliárdot már elutaltak, elköltöttek. A Lánchíd felújításához a főváros 10 milliárd forintot kér. Azt kérdezném öntől nagyon őszintén, miniszterelnök úr, hogy miért nem ér meg ennyit önöknek a Lánchíd felújítása. Miért nem ér meg annyit, mint háromnapi mulatozás, ünneplés az országban? Miért nem ér annyit, mint néhány luxusszálló felújítása? S tudja, miniszterelnök úr, nagyon őszintén, nagyon sok filmben szerepel fővárosunk, Budapest, ami nagyon sok pénzt hoz ennek az országnak, és egyiken sem Mészáros Lőrinc valamelyik szállodája vagy akár a felcsúti kisvasút szerepel, hanem a Lánchíd, a Parlament és a Vár. Szerintünk megérdemelné mind ez az ország, mind ez az épület, hogy a kormány a zsebébe nyúljon és segítsen. Köszönöm szépen.
A miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon!
Ami a tényeket illeti, valóban létezik egy Kisfaludy-program, ami a magyar turizmust hivatott fejleszteni. Kár, hogy ön elfelejtette elmondani, ha már ezt a témát érintette, hogy a magyar kormány támogatásával 650 panziót újítottak fel, és 20 ezer szálláshely kapott támogatást. Ezek mind kisvállalkozók. Ha érinti ezt a kérdést, ami egy fontos kérdés, a turizmus fejlesztése, akkor féligazság helyett érdemes a teljes igazsággal foglalkoznunk. Ami a Lánchidat illeti, itt van a kezemben egy tájékoztató az Államkincstártól. [[Felmutat egy dokumentumot.]] Tisztelt Harangozó Képviselő Úr! Ide az van írva, hogy a Fővárosi Önkormányzat 2020. március 31-én [[Ujjával mutatja a dokumentumon.]] 180 milliárd forintos állampapír-állománnyal rendelkezik. 180 milliárddal. Az adatok a Fővárosi Önkormányzat 2020. évi első negyedéves adatszolgáltatásából származnak. A fővárosnak van 180 milliárd forintnyi pénze. Az utána következő legtöbb ilyen pénzzel rendelkező önkormányzatnak kevesebb mint 20 milliárdja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen. Nem tudom, tényleg nem tudom, hogy a Fidesz- és a KDNP-frakció erre a válaszra minek örültek. Én akkor örültem volna az önök helyében, ha a miniszterelnök azt mondja, hogy ugyan ott van ez a pénz [[Moraj a kormánypártok soraiban. Dr. Völner Pál: Sok pénzetek van.]] de miután egy nemzeti jelképről beszélünk, a magyar kormány a költségvetési forrásaiból segít felújítani ezt a hidat. Ennek tapsolhattak volna. [[Folyamatos közbeszólások. Az elnök csenget.]] Ha 180 milliárd forint, miniszterelnök úr, csak úgy ott van, mondja már meg nekem, hogy Tarlós úr kilenc év alatt mi a rossebet csinált! Elnézést! Mi a fészkes fenét csinált? [[Folyamatos közbeszólások a kormánypártok soraiból.]]
Uraim!
Hogy egyébként hogy lehet 3 millió négyzetméternyi leromlott, felújítandó út, miután ő lelépett mint főpolgármester? [[Dr. Völner Pál: Ott hagyta a pénzt.]] Hogy áll így a híd? Hogy állnak a közinfrastruktúrák úgy, ahogy állnak? Miniszterelnök Úr! Ez közös nemzeti ügy. A kormánynak és a költségvetésnek igenis bele kell szállnia, és tisztességgel megér annyit, mint háromnapi mulatság a fővárosban. Köszönöm, hogy meghallgattak.
A kormánypárti oldalon helyet foglaló képviselőket is nyomatékosan felszólítom és felkérem arra, hogy csöndben, türelemmel hallgassák a másik oldalon felszólalókat. Miniszterelnök úré a szó.
Örülök, hogy a tényt nem cáfolta. Tehát szeretném megismételni, hogy a kormány által állítólag nyomorgatott Budapest számláján kedves vidéki képviselők 180 milliárd forintnyi állampapír található, amely bármely pillanatban mozgósítható. Melyikük választókerületében van még megközelítőleg is ekkora összeg [[Szabó Timea: És kétmillió ember?]] tisztelt hölgyeim és uraim? Először. Másodszor, mindennek ellenére, köszönöm a kormánypárti képviselők türelmét, hogy mindennek ellenére támogatták, hogy még Tarlós István főpolgármestersége idején 6 milliárd forintot ennek ellenére ennek ellenére! a Lánchídra megszavazzunk, és mint vállaltuk, ez a 6 milliárd forint a Lánchídra a 180-on fölül természetesen áll a főváros rendelkezésére. Ebből is látszik, hogy a Lánchíd felújításához nem a pénz hiányzik, hanem a szakértelem. Mekk mesterekkel nehéz. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Varju László, a DK képviselője következik, aki szintén miniszterelnök úrhoz kíván kérdést feltenni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! A Miniszterelnökség társadalmi kapcsolatokért felelős vezetője levelet írt Kordás Lászlónak, a Magyar Szakszervezeti Szövetség elnökének. Ebben arról tájékoztatják az elnök urat, hogy forrást vontak el a munkásérdekeket védő szakszervezettől. Indoklásul azt hozta fel Szalay-Bobrovniczky Vince, hogy szerinte a kormány ellen fellépő politikusok oldalára állt, és emiatt vonták el a pénzt a szakszervezeti tömörüléstől. Idézem a levelet. „A magyar parlamentarizmus egyik legsötétebb időszaka környékén, botránykeltés az Országházban, tévében, az utcán,” itt értelemszerűen a rabszolgatörvényről beszélnek – „te a közrenddel szemben fellépő politikusok oldalára álltál, innentől kezdve nincs okom benneteket civil szervezetnek tekinteni, hanem politikai aktöröknek. Ezt a szempontot is tekintve jogosnak érzem a forráscsökkentést, sőt hízelgőnek rátok nézve.” Idézet vége. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tehát ön szerint ez ellen a törvény ellen jogosan tiltakozni a parlamentarizmus sötét korszaka lenne? Jogalap arra az ellehetetlenítésre? Így ön szerint nem léphet fel törvényes eszközökkel munkavállalókat, dolgozókat képviselő szervezet a rabszolgatörvény ellen? És ha ezt teszi, akkor ezzel fenyegeti, hogy örüljenek, hogy élhetnek, de mindenesetre az őket illető támogatás nagy részét megvonják. Ez a levél zsarolás, fenyegetés, ez maga a diktatúra, miniszterelnök úr. [[Derültség, moraj a kormánypártok soraiban.]] Hogyan születhetett az ön rendszerében ilyen levél? Ez az illiberális gyakorlat? Ez a demokrata viselkedése ön szerint? Így akarja elhallgattatni az embereket? Hogyan születhet olyan levél, amelyben kerek perec leírja, hogy örüljenek, ha még kapnak valamit, örüljenek, ha élhetnek, s azután tüntetni pedig ne merészeljenek? Várom válaszát. Köszönöm.
Miniszterelnök úré a szó ismét.
Ha jól értem, arról van szó, hogy a szakszervezetek pénzt kérnek a költségvetésből. Örömmel megvizsgáljuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Képviselő úr, parancsoljon!
Miniszterelnök Úr! Ez a levél valójában nem a szakszervezetekről szól, hanem azokról a százezrekről, akiket ők képviselnek, az ő érdekeikért állnak ki. Azokról a vezetőkről, akiket egyébként a NER közhatalom-gyakorlói, ha más nincs, akkor megfenyegetnek, és a személyüket érő támadásra számíthatnak. Éppen száz évvel a fehérterror után [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban: Óóó!]] ez a legelvetemültebb gondolkodású kormány, ez a szellemiség, amit önök képviselnek. De a szakszervezeteknek is látniuk kell, ez a kormány soha nem fog a munkásoknak, bányászoknak, szociális ágazatban dolgozóknak lehetőséget teremteni a felemelkedésre. [[13.50]] Legyen tanulság mindenkinek! Meddig tárgyalgatnak még megalázó javaslatról? Meddig tárgyalnak még a dolgozókat, munkáltatókat… egyébként keleti befektetőknek ön által kiszolgáltatni a munkásokat? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Meddig tárgyalnak még a munkásüdülőket „mészárosító” kormánnyal?
Viszonválaszra ismét a miniszterelnök úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Nem dicsekedhetek azzal, hogy mindent megértettem abból, amit ön mondott. [[Derültség a kormánypártok padsoraiban.]] Amire azonban támaszkodni tudok, az az a megjegyzése, hogy ön nem a szakszervezetek érdekében szólalt föl most, ha jól értem ennek ellenére az ajánlatom áll , hanem azok érdekében, akiket a szakszervezetek képviselnek. Miután ön nyolc éven keresztül, legalábbis a nyolcéves szocialista kormányzás egy idején, több éven keresztül a Gazdasági Minisztérium államtitkára volt, szeretném összevetni az önök teljesítményét az én kormányoméval. Amikor önök voltak kormányon, akkor nyolc év alatt a baloldal a minimálbért 23 500 forinttal emelte, a mi kormányunk pedig 87 500 forinttal. Amikor 2010-ben a kormányt átvettük, akkor Magyarországon a bruttó átlagkereset 200 ezer forint volt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ma pedig meghaladja a 400 ezer forintot. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Az LMP frakcióvezetője, Keresztes László Lóránt képviselő úr, szintén a miniszterelnök úrhoz fog azonnali kérdést feltenni. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Két kérdést szeretnék önnek feltenni, és mind a kettő a vasúthálózathoz kapcsolódik, de mind a két esetben alapvetően a politikai szándékokra szeretnék rákérdezni.Engedje meg, hogy az idézettel kezdjem! Így szól, ez egy szó szerinti idézet: „A mindenkori magyar kormány felelőssége a magyar gazdaság vérkeringését biztosító vasúthálózat fenntartása. A magyar vasúthálózat újabb csonkítása vidékellenes, rontja a vidéken élők biztonságát és életfeltételeit, valamint az elmaradott térségek gazdaságfejlesztési esélyeit.” Azt gondolom, illetve tudja, miniszterelnök úr, hogy ezt az ön egykori minisztere, jelenlegi államtitkára, Fónagy János mondta itt van államtitkár úr 2006-ban. Ugye, tudjuk azt, hogy 2006 és 2009 között a balliberális kormányok egy egészen gyalázatos intézkedéssorozatot hajtottak végre a vasúti mellékvonalak ellen. Ez egy vasútromboló, vidékellenes politika volt, és akkor ellenzékből önök tiltakoztak, miniszterelnök úr, a leghangosabban, és ezt helyesen tették. Ugyanakkor ezt a gyalázatos hagyományt követik. Körülbelül egy hónapja hoztak egy olyan döntést, hogy 34 magyarországi vasúti mellékvonalat gyakorlatilag halálra, elsorvasztásra ítéltek. Emögött semmiféle racionális gazdasági vagy szakmai érv nincs, ez egyértelmű támadás a vidék ellen. De azt is el lehet mondani, hogy az is hazugság volt, hogy ez valamiféle átmeneti járványügyi intézkedés, hiszen véget ért a vészhelyzet, és ezt az intézkedést nem vonták vissza az illetékesek. És arról sincs szó, hogy a legrosszabb állapotú vasútvonalak esetében történt volna ilyen döntés, hiszen érintette az egyik legújabb építésű és a közelmúltban óriási közpénzekből, óriási összegekből korszerűsített és villamosított egyik vasútvonalat is ez a döntés. Eddig, ha jól számoltam, 40 önkormányzat tiltakozott, miniszterelnök úr, a döntés ellen; köztük kormánypárti polgármesterek, és volt olyan bátor fideszes képviselő, aki szintén a nyilvánosság előtt tiltakozott; sőt, a MÁV elnök-vezérigazgatója is kifejezte, hogy ezt a döntést felül kell vizsgálni. Kérdésem miniszterelnök úrhoz, hogy hajlandóake megállítani Palkovics miniszter úr és Mosóczi államtitkár úr tombolását-rombolását, és hajlandóake ezt az intézkedést visszavonni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a mellékvonalak elsorvasztása helyett azok fejlesztésére forrásokat elkölteni. Köszönöm szépen.
Öné a szó, miniszterelnök úr.
Szeretném először is megnyugtatni, hogy olyan konstellációban áll föl ma a magyar politika, hogy a magyar vidéket önnek nem kell megvédenie, tekintettel arra, hogy elég sokan vagyunk Magyarországon, akik úgy gondoljuk, hogy éppen egy vidékbarát kormányzás zajlik Magyarországon több mint 10 éve. És a régi igazságtalanságokat, amiket a magyar vidék elszenvedett, és ezek nem voltak csekélyek, éppen most próbáljuk orvosolni, nem is haladunk ezzel rosszul. Ami a vasúthálózatot illeti, a helyzet a következő. Ma Magyarországon a vasúti közlekedés járványügyi menetrend szerint zajlik. Tehát szeretném, ha világos lenne: járványügyi menetrend van, és amíg a járványveszély fönnáll, ilyen menetrend szerint is fogunk közlekedni. Eközben elkészülnek az elemzések a járványügyi menetrend tapasztalatairól, és majd akkor, ha kell, majd akkor fogunk döntéseket hozni. Ezért nincs olyan döntés, amit visszavonhatnék. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Képviselő úr, parancsoljon!
Azt szeretném kérdezni, hogy az ön stábjában vane olyan szakember, aki azt mondja, hogy járványügyi helyzetben a pótlóbusz biztonságosabb lenne, mint a vasúti kocsi. Azt javaslom, hogy váljon meg ettől a szakembertől.Még egy gyors kérdésem lenne, miniszterelnök úr. Nem lehet azt mondani, hogy önöknek nincs forrásuk a vasúti mellékvonalak fejlesztésére. Önök csak az idei évben 80 milliárd forintot költenek el a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére, a jövő évben 120 milliárdot. Egy gyors számítás alapján, az önök kalkulációja szerint 175 ezer új munkahely megteremtéséhez elegendő támogatás ez az összeg. Miniszterelnök úr, itt az elmúlt hetekben, elmúlt hónapokban rengeteget vitatkoztunk erről a Budapest-Belgrád-projektről, és mindenféle ködös elképzeléseket hallhattunk, hogy egyes kormánytagok szerint miért jó ezt a döntést meghozni. Az lenne a kérdésem, miniszterelnök úr önök mindent titkosítottak , hogy a kínai fél vállalte bármiféle kihasználási garanciát a Budapest-Belgrád vasútvonal kapcsán, hogy ha megépül, akkor használni fogják. Illetve, miniszterelnök úr, a titkosítás ellenére a magyar közvélemény, a magyar adófizetők számára önök hajlandóake bármiféle olyan dokumentumot felmutatni, ami alátámasztja azt a döntést, hogy 175 ezer új munkahely megteremtése helyett [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] önök a Budapest-Belgrád vasútvonalat újítják fel az idei és a jövő évben? Köszönöm szépen.
Miniszterelnök úr, ismét öné a szó.
Itt három különböző dologról is szó van, ha jól értem, képviselő úr. Az elsőre túl sok szót nem vesztegetnék, de nem tudom, milyen titkosításról beszél. Egy nemzetközi szerződéssel van dolgunk. Ezt a parlament jóváhagyta, a kínai félnek joga van kikötni bizonyos információk zárt jellegét. Ezt megvizsgáltattuk az ezzel foglalkozó hatóságunkkal, aki ezt jóváhagyta. Úgyhogy titkosításról és titkolózásról beszélni szerintem inkorrekt ebben a helyzetben. A második kérdés az, hogy vane értelme az olyan típusú beruházásnak és szeretném, ha többes számot használhatnék majd a következő időszakban , olyan beruházásoknak, amelyek Budapestet kötik össze vasúttal a régió más fővárosaival. Szerintem ezeknek mindnek van geostratégiai értelme. Budapestet Belgráddal összekötni geopolitikai döntés. Budapestet Kolozsvárral és azon keresztül Bukaresttel összekötni geopolitikai döntés. Meggyőződésem, hogy erre a magyar hazának szüksége van. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Hogy egyébként a kis vasútvonalak közül melyek működjenek és melyek ne és milyen menetrend szerint, az pedig egy harmadik kérdés, amit szívesen egy másik alkalommal megvitatok önnel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői is azonnali kérdést tesznek fel a miniszterelnök úrnak. Először a frakcióvezető asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm, elnök úr. A segítségét szeretném kérni. Én három héttel ezelőtt egy kérdést tettem föl az Innovációs és Technológiai Minisztériumnak azzal kapcsolatban, hogy a Mészáros Lőrinc tulajdonában levő Hunguest Hotels igénybe vettee a kormányzati bértámogatást, mielőtt kirúgott volna 850 embert.Azért is fontos ez a kérdés, mert a Kisfaludy-programból majdnem 18 milliárd forintot kapott Mészáros Lőrinc hotellánca a járvány alatt, ahol még az sem volt kikötve, hogy megtartsa a munkaerőt. Tudjuk, hogy a járvány alatt közel félmillió ember veszítette el az állását vagy került olyan helyzetbe, hogy súlyosan csökkent a bére. Ehhez képest azt látjuk, hogy megy a kormányzati pénzszórás a haveroknak. Igen, félmillió, mert több mint 300 ezer regisztrált van, és van még több százezer olyan ember, például azok az édesanyák, akik kényszerszabadságon otthon maradtak, vagy azok, akik önfoglalkoztatók, vagy éppen úgy vannak minimálbéren bejelentve, hogy nem is annyit keresnek. Szeretnék egyenes választ kapni miniszterelnök úrtól abban a kérdésben: felvettee Mészáros Lőrinc az állami bértámogatást, mielőtt kirúgott 850 embert, vagy nem vette föl? Értem én, hogy mind a két válasz roppant kínos a kormánynak. Ugyanis ha felvette, akkor miért rúgott ki 850 embert a járvány alatt, miközben ennek a támogatásnak, ha jól értem, az egyik alapvető célja az lett volna, hogy segítsen megtartani a munkahelyeket? Ha nem vette föl a támogatást, az is kínos a kormánynak, mert akkor azt jelenti, hogy még az önök legkedvesebb oligarchái is teljesen haszontalannak tartották a kormány bértámogatását ebben a helyzetben. Tehát inkább kirúgták azt a 850 embert. Azt szeretném kérdezni, hogy miközben százezrek az utcán vannak, önök tömik az oligarcháikat, és úgy, hogy ráadásul még azt sem kötik ki nekik az állami támogatás mellett, hogy legalább megtartsák a munkavállalóikat. Várom a válaszát. Köszönöm.
Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Minden munkahelymegtartó támogatás normatív, és mindegy, hogy az igénylőt Mészárosnak vagy Leisztingernek hívják. Egyébként, ha konkrét ügyek iránt érdeklődik, akkor forduljon nyugodtan továbbra is a felelős tárca vezetőjéhez. [[14.00]] Szerintem nem helyes dolog, ha az ország nyilvánossága előtt olyan súlyos kérdésben, mint a munkanélküliség, összevissza beszél bármely képviselőtársam. Azt állítani, hogy Magyarországon félmillió ember elvesztette volna a munkáját ön ezt mondta az előbb: félmillióan vesztették el a munkájukat , tudatlanságról, tájékozatlanságról tesz tanúbizonyságot. [[Szabó Timea közbeszól.]] Ezt mondta szó szerint, hogy félmillióan vesztették el. [[Közbeszólások a Párbeszéd soraiból.]] Szeretném tájékoztatni viszont nem annyira önöket, mert úgy látom, hogy ez nem nagyon segít, hanem inkább az ország közvéleményét arról, hogy a járvány kitörése előtt Magyarországon 4 millió 500 ezer ember dolgozott, a mai napon pedig 4 millió 370 ezer ember dolgozik. A különbség 130 ezer. Szeretném továbbra is világossá tenni, hogy amennyi munkahelyet a járvány megszüntetett, annyi munkahelyet fogunk majd teremteni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Párbeszéd soraiból.]]
Akkor nem tudom, viszonválaszra melyikőjüknek adjam meg a szót. Ismét frakcióvezető asszony következik. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, egyszer adjon egyenes választ egy azonnali kérdésre! Felvette Mészáros Lőrinc az állami bértámogatást, vagy nem vette föl az állami bértámogatást? Igenis, 330 ezer regisztrált munkanélküli van, ön elfelejtette befejezni vagy elmondani a mondat második felét, amit szintén hozzátettem, hogy annyian vesztették el, vagy csökkent a fizetésük, vagy kényszerültek fizetés nélküli szabadságra. Sajnos félmillió ember nagyon rosszul járt ebben az országban, miközben Mészáros Lőrincék 187 milliárd forintot kaptak a járvány alatt összességében különböző megbízásokban. Ehhez képest, a 187 milliárd forinthoz képest… [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Nemcsak a Kisfaludy-programról beszélek, hanem mindenféle kamu-vasútfejlesztésekről is, összességében 187 milliárd forintot kapott Mészáros Lőrinc, és 200 milliárd forint összességében az önök bértámogatási programja. 200 milliárd forint több százezer embernek, és 187 milliárd forint egyetlen embernek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ön szerint ez igazságos, miniszterelnök úr?
Köszönöm. Ismét miniszterelnök úré a szó, egy percben.
Azt én megértem, hogy a számokkal adódnak nehézségek, de hogy a jogi kategóriákkal is, az egy képviselő esetében kevéssé menthető. [[Szabó Timea: Jaj!]] Összekeverni pénzügyi támogatást közbeszerzéssel, megbízásokkal, iskolázatlanságra, politikai iskolázatlanságra utal, ezek különböző dolgok. Egyébként szívesen válaszolok konkrétan is [[Szabó Timea közbeszól.]] konkrétan is szívesen válaszolok az ön kérdésére, ha egyszer föltenné. Én kaptam egy kérdést öntől a mai napon, ezt ön adta le nekem. A kérdés a következő volt: Szabó Timea, Tordai Bence a miniszterelnöknek: „Mi folyik itt?” Ez volt a kérdés. [[Közbeszólások a Párbeszéd soraiból.]] Ha segítene legközelebb, hogy konkrétan mire kíváncsi, akkor szívesen adok önnek választ. [[Közbeszólások a Párbeszéd soraiból, köztük Szabó Timea: Ja, akkor most nem válaszol.]] Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Kovács Sándor, a Fidesz képviselője következik, aki az emberi erőforrások miniszte-rének kíván kérdést feltenni. Megadom a szót Kovács képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Kedves Képviselőtársaim! A koronavírus Magyarországon sokkal kevesebb emberéletet követelt más európai országokhoz képest. A fertőzéssel összefüggésben elhunytak száma töredéke a nyugat-európai országokénak. Ennek ellenére a baloldal hónapok óta folyamatosan terjeszti az álhíreket. Ezek többsége egészségügyi kérdésekről szól, de azzal is próbálkoztak riogatni, hogy a kormányzat vészhelyzetre hivatkozva diktatúrát épít ki.Az elmúlt hetekben egy újabb remek példáját láthattuk az inkorrekt, etikátlan politikai akcióknak, mikor egy magát mentősnek kiadó nővel, nevezett Németh Athinával mondatták el, videofelvételen keresztül terjesztették azt a hazugságot, hogy tíz, kórházból hazaküldött betegből kilenc meghalt. Ezt követően pillanatok alatt világossá vált, hogy nemcsak Korózs Lajos szavai voltak hamisak, hanem annak a nőnek is, az a „csodálatos” asszony sem mondott igazat. De azért elég furcsa az is, hogy a felvétel előtt Németh Athina nyilatkozott a Financial Timesnak, és a Helsinki Bizottság is képbe került valamilyen úton még a felvétel előtt, mert éppen Németh Athina állításai alapján perelték be Magyarországot Strasbourgban az Emberi Jogok Bíróságánál. A járvány elleni védekezés során míg a baloldal kamuvideót gyártott, addig az egészségügyi dolgozók, a szociális dolgozók, a rendőrök, a katonák, a kormány, az operatív törzs, a járványügyi szakemberek mind tették a dolgukat, és sikeresen megvédték a magyar embereket a tömeges megbetegedéstől. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Miniszter Úr! A kialakult helyzetben különösen veszélyes volt az indokolatlan nyugtalanság keltése és az egészségüggyel szemben a közbizalom aláásása. Ezért tisztelettel kérdezem: milyen lépéseket tett az Emberi Erőforrások Minisztériuma annak érdekében, hogy ez a felháborító ügy ne maradhasson következmény nélkül? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kásler Miklós miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy látom, hogy az ellenzék meghatározta a célt: a parlament tekintélyét, a kormányt lejáratni mindenáron. Megpárbeszélték a módszertant is, és ennek eredményeképpen rendkívül széles skálán különböző irányokból nekifutottak a zárt ajtóknak. Nem maradt más lehetőség, felléptek producernek, riporternek, menedzsernek, és az igaz forráshoz, a tiszta forráshoz fordultak, a váteszhez, aki megmondja a jelent és a jövőt és az örök igazságot. Ő volt Németh Athina. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Nem szerepelt semmiféle egészségügyi nyilvántartásban, nem szerepelt az Állami Egészségügyi Ellátó Központ nyilvántartásában, nem szerepelt a mentők között, nem szerepelt a szamaritánusoknál, a többi magánmentősnél, sehol senki semmi konkrétumot az ő állásáról, végzettségéről, orvos mivoltáról, mentőtiszti mivoltáról nem tudott mondani. Mérvadó, amit a lánya mondott el az édesanyjának, de úgy látszik, ez nem fért bele az önök ambíciójába, nem a lányát kérdezték meg először az édesanyjáról, hanem az édesanyját kérdezték meg a kormányról. Személy szerint engem akart megbuktatni, nem is tudom, hogy fejezzem ki magam, hogy miért pont engem tiszteltek meg vele.Annyit szeretnék mondani, hogy ez nem erkölcsi kategória, mert az nincs, nem politikai kategória, hanem ez büntetőjogi kategória, ezért június 11-én feljelentést tettünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra a képviselőt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Miniszter úr, azt gondolom, éppen ideje volt, hogy erre a viselkedésre, arra a köztörvényes bűnözésre kellően választ adjon a minisztérium, a bűnüldözésre kijelölt szervek, hiszen egy szükséghelyzetben, egy problémában azt a bizalmat, azt a közbizalmat és a közrendet próbálja meg az ellenzék aláásni, amitől éppen egy társadalom nyugodtan tudna működni. Azt gondolom, hogy ettől nagyobb felelőtlenség nem létezik, amikor az emberek bizalma arról szól, hogy meg tudoke maradni egészségesnek, gondoskodike rólam az az állam azokon az intézményeken keresztül, amelyek az én egészségemhez, a családom egészségéhez hozzájárulnak, ezt akarják szétbombázni.Azt kívánom önnek, miniszter úr, hogy ne adja fel a harcot, mi sem adjuk fel ebben a frakcióban a harcot, harcolni fogunk az ellenzékkel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen. A magyar nemzet részének érzem magam, én sem szoktam feladni, ezt meg is ígértem az ellenzéknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter Úr?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Lassan és kisebb nehézségek árán, de úgy tűnik, hogy célba ér az egészségügyi dolgozók részére juttatandó bérkiegészítés, ami 500 ezer forintot jelent. Igaz, azt is tudjuk, hogy ez egy bruttó összeg, és azt is tudjuk, hogy nem mindenki részesül belőle. De fátylat erre, nem is róluk szeretnék beszélni, hanem egy másik nagyon fontos olyan ágazatról és egy olyan pilléréről az egészségügyi védekezés mellett az országnak, amely lehetővé tette azt, hogy a magyar emberek egy részét megvédjük. [[14.10]] Ők a szociális dolgozók, tisztelt miniszter úr, ők azok a dolgozók, akik a lehető legkeményebb munkát sajnos a közszolgálatban elérhető legalacsonyabb bérért végzik. Ők voltak azok, és talán mindannyian emlékeznek rá, akik, amikor ápolni kellett az idősotthonokban a betegeket, beköltöztek hozzájuk, és volt, hogy két-három hétig ott laktak az ápoltakkal, pontosan azért, hogy a fertőzéseket megakadályozzák, és ehhez képest az ő elismerésük még mindig várat magára. Miniszter Úr! Egyelőre úgy néz ki, és az önök szavából úgy lehetett érteni, hogy önök a szociális dolgozók számára nem kívánnak adni semmifajta olyan bérkiegészítést, amely az egészségügyi dolgozókéhoz hasonló lenne. Éppen ezért nagyon fontos az a kérdés, és érdemes tisztázni itt a parlament nyilvánosságát kihasználva, hogy az ön szemében érneke annyit a szociális dolgozók, mint az egészségügyi dolgozók, és tervezike valamilyen módon bérkiegészítéssel vagy bármifajta más kompenzációval a megbecsülésüket kifejezni, és részükre kifizetni azt, amit az eredményes védekezés során tettek. Én innen szeretném megköszönni a szociális ágazat dolgozóinak is, hogy tették a dolgukat és segítettek a védekezésben, hiszen a járvány bebizonyította, hogy az egyik legfontosabb védekezési hely pontosan az ő terepük és az ő feladatuk volt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kásler Miklós miniszter úrnak. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Az egész magyar társadalom szinte nemzeti egységben, önöket leszámítva, helytállt a koronavírus-járványban. Nyilvánvalóan mindenki kivette a részét: a kormány, az egészségügy, a szociális ágazat, a kulturális ágazat, a taxisok, a boltosok, és folytathatnám a sort. Nyilvánvalóan a feladatok megoszlása különböző volt, ennek a leképezését jelenti az, hogy az egészségügyben dolgozókat a kormány az erkölcsi elismerés mellett anyagilag is egyszeri támogatásban részesítette. 2010 óta az orvosok fizetése két és félszeresére emelkedett, az ápolónőknek, a védőnőknek és a nem egészségügyi végzettségű egészségügyi dolgozóknak 72 százalékkal emelkedik 2019-től 2022-ig. A szociális ágazat bérviszonyai ugyancsak jelentősen növekedtek, az önök utolsó évéhez képest 112 százalékkal. [[Z. Kárpát Dániel: Kinek az utolsó évéhez képest? Dr. Völner Pál: Már együtt vagytok! Z. Kárpát Dániel: Nevetséges!]] 2016-tól minden áldott évben valamilyen címen a szociális dolgozók bérjuttatása emelkedett, utána lehet pontosan nézni az adatoknak. Folyamatosan a kormány napirendjén van az egészségügyi dolgozók bérének további emelése és a szociális ágazat dolgozói bérének az emelése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszter Úr! Csak a jegyzőkönyv kedvéért: nekünk nem volt utolsó évünk, a Jobbik még nem volt kormányon, hiába is gondolja úgy. Az utolsó évet, amikor olyan döntéshozó voltam, hogy érdemben bele lehetett szólni dolgokba, én Karcagon töltöttem az önkormányzatnál önkormányzati képviselőként. Tehát nem tudom, hogy azokra az évekre gondole vagy másra. Miniszter Úr! Azt szeretném mondani, hogy én világosan látom, hogy ön a szociális dolgozóknak hasonló bérkiegészítést nem szán, mint amit az egészségügyi dolgozók kaptak. Akkor viszont azt kellene megmondani, hogy mikor lesz az, és meddig kell várniuk arra, hogy valamifajta normális béremelésük legyen, egyáltalán mi lesz az ő sorsuk, mert úgy tűnik, mintha erről az ágazatról, a szociális dolgozókról elfeledkeztek volna. Még egy nagyon fontos kérdés van, és kérem, a viszonválaszában erre is térjen ki: önök mit tesznek a második hullám idejére, hogy a szociális intézmények, a szociális dolgozók megfelelően felkészültek legyenek? Mert láttuk, hogy probléma van abból, amikor a kórházakból a szociális intézményekbe kerülnek a betegek, és a fertőzést továbbterjesztik. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt valahogy meg kell akadályozni, fel kell rá készíteni az ellátórendszert és legfőképp a dolgozókat. Erre adjon választ [[Az elnök ismét csenget.]] mit tesznek a második hullámra, hogy a szociális szférát megvédjék? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
A szociális ágazat bérügyi helyzetét megválaszoltam. Egyetlenegy nem igazolt esetben, de gyanús esetben feltehető, hogy a kórházakból a koronavírus az idősek otthonába került, ez Mezőszilas. 55 ezer ellátott van a szociális ágazatban, ebből 3800 Budapesten, ők jelentik a szociális ágazat megbetegedettjeinek és elhalálozottjainak a legnagyobb részét. Utána lehet nézni. Az eljárásrend eddig is, márciustól kezdve egészen a mai napig és az előttünk álló hetekre is pontosan leírja azt, hogy az idősek otthonát, általában a szociális intézményeket hogyan kell védeni. Ez mindenki számára elérhető, javaslom képviselő úrnak is, hogy tekintse meg. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hogyan támogatja a kormány a diákok nyári munkavállalását?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az idei rendkívüli tavaszt követően, hála a kormányzat eredményes védekezésének, amit a koronavírus-járvány időszakában végrehajtott, reményeink szerint már egy nyugodtabb nyár elé nézhetünk. Valóban, ahogy elhangzott Kásler miniszter úr részéről is, valamennyi ágazat valamennyi szereplője kivette a részét a hatékony védekezésből, köszönet jár érte, és köszönet jár a magyar embereknek is a szabályok betartásáért.Nyilván ez egy próbatétel volt, és valamennyi ágazat vizsgázott is, így vizsgázott az oktatási rendszerünk is, hiszen kényszerűségből a digitális tanrendet is be kellett vezetni, de azt kell hogy mondjam, a magyar oktatási rendszer is sikeresen vizsgázott, és lezárult sikeresen és eredményesen a tanév is. Reményeink szerint minden fiatal, minden hallgató, minden diák eredményesen zárta ezt a tanévet is. A kérdésem arra vonatkozna, tisztelt államtitkár úr, hogy egy nagyon fontos és hasznos gyakorlat indult el Magyarországon, ez pedig a diákmunka lehetőségének a megadása és támogatása. Én magam is, ha visszagondolok gimnazista éveimre ez nem most volt, hanem jó régen , valamennyi nyarat egy-egy hónap erejéig diákmunkával töltöttem, a Csepeli Papírgyártól kezdve a Vasedényen át egészen a Vasért Vállalatig. Nagyon-nagyon sok fiatal érdeklődik a választókerületemben is afelől, hogyan alakul most az idei nyár a munkavállalás lehetőségét illetően. Arra szeretnék rákérdezni, államtitkár úr, hogy milyen kormányzati támogatás, milyen segítségnyújtás várható a diákmunka elősegítése érdekében, hiszen tudjuk azt, hogy munkaalapú társadalmat szeretnénk felépíteni, és fontos, hogy a fiatalok már diákkorukban is megismerkedhessenek az élet ezen oldalával is, egyfajta ráhangolódásképpen felkészüljenek az élet nehézségeire is, és ilyen értelemben a kormányzat programja és támogatása nagyon sokban segítené őket. Erre kérem megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar emberek munkából akarnak és tudnak is megélni, és ahogyan ön is elmondta, Magyarországon nem segélyalapú, hanem munkaalapú társadalmat szeretnénk itt építeni, a munkahelyeket pedig ezért kell megvédeni, és ezért kell új munkahelyeket létrehozni, ezért szükséges a fiatalok foglalkoztatásának a támogatása is. Tisztelt Képviselő Úr! Az a célunk, hogy a fiatalok a jövő nyertesei legyenek, hiszen az ország jövője a gyerekek, a fiatalok kezében van, éppen ezért fordítottunk kiemelt figyelmet a fiatalokra a veszélyhelyzet során is. Az oktatásban bevezettük a digitális tanrendet, aminek segítségével a tanítás folyhatott a veszélyhelyzet ideje alatt is úgy a köznevelésben, mint a szakképzésben vagy akár a felsőoktatás területén, ennek az eredményei igen meggyőzőek. Elérhetővé tettük az új Diákhitel Pluszt is, ennek keretében a felsőoktatási hallgatók 500 ezer forintos kamatmentes szabad felhasználású diákhitelt igényelhetnek. Hogy ez jó döntés volt, azt az is mutatja, hogy eddig már több mint 14 ezren, 14 824-en igényelték ezt a támogatást. Tisztelt Képviselő Úr! A továbbiakban is segítjük a diákokat: 3 milliárd forintos keretösszeggel indítjuk el a diákok nyári munkavállalását támogató programot, amelyben a 16 és 25 év közötti nappali tagozatos tanulók vehetnek részt július 1-je és augusztus vége között, akár az önkormányzatoknál, akár pedig a mezőgazdaság, a turizmus vagy a vendéglátás területén is elhelyezkedhetnek. Várjuk az ő jelentkezésüket, és várjuk azoknak a cégeknek is a jelentkezését, akik foglalkoztatni akarják ezeket a fiatalokat. Összesen több mint 21 ezer diák számára tudunk valamifajta segítséget nyújtani ennek a programnak a keretében. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.20]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Simicskó István képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen az ön válaszát. Valóban, sok diák számára ez megnyugtató válasz volt, örülök annak, hogy a kormány támogatja a diákmunka lehetőségét ilyen anyagi eszközökkel és ilyen forrásokkal. Mindannyian tudjuk, akik családapák vagyunk, hogy Márai gondolatát továbbvíve a gyermek a legnagyobb csoda, az életünk egyetlen értelme, ezért fontos, hogy a fiataljainkat, a jövőnket ilyen módon is erősítsük és építsük, és a gyermekeinket, fiataljainkat a munkaalapú társadalomban eredményes és sikeres életre szánjuk. Tehát ez már egyfajta rávezetés lehetőségét és sikerélmény lehetőségét is megadja a fiataljainknak, nem beszélve arról, hogy jövedelemre is szert tehetnek, és egyfajta felelős gazdálkodást is el tudnak indítani. Ha megdolgozik valaki valamiért, és vesz valamilyen személyes tárgyat, azt mind-mind nagyobb becsben tartja, és nagyobb értéket képvisel a számára. Úgyhogy örülök a válaszának, és köszönöm szépen a diákok nevében is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldali kormányokkal ellentétben mi nem elveszünk a diákoktól, a fiataloktól, nem megsarcolni akarjuk őket, hanem segítjük, és különböző támogatásokat biztosítunk a számukra. Hiszen abban vagyunk érdekeltek, hogy a magyar fiatalok megtalálják a számításukat Magyarországon, itt éljenek, tanuljanak és dolgozzanak ezt szolgálja a nyári diákmunkának a lehetősége is. Folyamatosan bővül azon támogatásoknak és lehetőségeknek a köre, amelyek a fiataloknak a továbbtanulását, családalapítását, otthonteremtését, nyelvismeretét és elhelyezkedését segítik. Hosszan lehetne sorolni a különböző intézkedéseket, a családi otthonteremtési kedvezménytől a babaváró támogatáson át, az ingyenes KRESZ-vizsgán vagy a nyelvvizsga árának a megtérítésén keresztül. Ezek mind-mind olyan támogatások, amelyek a magyar fiatalok sikerességét segítik elő. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bencsik János független képviselő azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan tovább?” címmel. Bencsik János képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! A napokban egy törvényjavaslatot nyújtottam be annak érdekében, hogy se a Magyar Tudományos Akadémiának, se a Magyar Művészeti Akadémiának ne lehessen tagja olyan személy, aki a pártállami időkben részt vett a titkosszolgálati tevékenységekben. Kiderült ugyanis, hogy Xantus Gábor kolozsvári születésű filmrendező úgy lehet az MMA alapító tagja, hogy a hírhedt román titkosrendőrség, a Securitate besúgója volt, ráadásul a magyarellenes Ceaușescu-rezsimnek a szolgálatában. A kezemben tartom az MMA elnökének, Vashegyi Györgynek a levelét [[Felmutatja.]] , amely a megkeresésemre arról tájékoztat, hogy Xantus tagsága megfelel a törvényi szabályoknak. Ezt a törvényt ráadásul éppen önök alkották meg 2011-ben, és ennek alapján lehet ma Magyarországon akadémiai tag egy volt szekus. Miniszterelnök úr, a kérdésem egyszerű: hogyan lehetséges ez? Hogyan fordulhat elő az, hogy olyan emberek, akik a pártállami diktatúrában nemcsak cinkostársként, hanem az elnyomásnak az aktív résztvevőjeként, működtetőjeként, irányítójaként karriereket törtek derékba, családokat tettek tönkre, ma nemcsak vígan élnek, hanem élvezik az önök támogatását és az adófizetőknek a pénzét? Szita Károly, Tasnádi László, Békés Sándor: ők nemcsak rések a pajzson, miniszterelnök úr, ők maguk a pajzs, az a pajzs, amely védi önt is a támadásoktól. Ezért arra kérem, hogy adjon nekem választ arra a kérdésre, hogy hogyan fér bele a régi vágású kereszténydemokráciába volt ügynököknek és volt besúgóknak a kitartása, vagy ha nem fér bele, akkor támogatjáke a törvénymódosítómat, amely ezt a jövőben kizárná. Várom a megtisztelő válaszát. [[Taps a független képviselők soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Van itt egy módszertani probléma. Tehát én szívesen válaszolok konkrét kérdésekre, ha időben megtudom, hogy mi az a konkrét kérdés, és be tudom gyűjteni az erre vonatkozó levelezéseket. Ön ma délben azt a kérdést intézte hozzám, Bencsik János, független, a miniszterelnökhöz: „Hogyan tovább?” Ebben az ügyben, amit fölvetett, tájékozódni fogok, és megadom rá a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Parancsoljon!
A jó neveltetésem miatt meg kell köszönnöm önnek a válaszát, miniszterelnök úr, de nehezen értem, hogy 30 évvel a rendszerváltás után és 10 évvel az önök kétharmados kormányzása után ez miért képezi gondolkodásnak vagy mérlegelésnek a tárgyát. Miniszterelnök úr, én tartozom önnek egy vallomással: 2002-ben, még gimnazistaként én részt vettem egy kampányrendezvényén, és tapsoltam is önnek. Sőt, ha 17 évesen lehetett volna szavazati jogom, akkor valószínűleg önre szavaztam volna, mert hittem abban, amit akkor és ott ön a békéscsabai Fiume szállóban elmondott. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A családi asztalnál a vasárnapi tyúkhúsleves mellett késhegyre menő vitákat folytattunk arról a családomban, hogy miért nem szabad visszaengedni a kommunistákat a hatalomba. Miniszterelnök úr, volt egy álmom: ezt az álmot úgy hívták, hogy polgári Magyarország. És ez sok százezer magyar állampolgárnak a közös álma volt. Ön megtagadta és elvette tőlünk ezt az álmot, és az önök 2010 óta tartó kormányzása megszentségtelenít minden olyan értéket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , amit ezek az emberek magukénak vallanak, emiatt nem tudok önnek megbocsátani...
Képviselő úr, lejárt az ideje.
Köszönöm szépen. [[Taps a független képviselők soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Megmondom őszintén… Beszéljünk először komolyan: egy Securitatéval hírbe hozott ember ügyében, ha azt kéri, hogy az ország nyilvánossága előtt felelősen nyilatkozni tudjunk, előtte tájékozódnunk kell, hogy miről van szó ezt talán megértheti. A másik, amit nem értek: hol volt az érzékenysége KáGéBéla időszakában? Mintha ahhoz a frakcióhoz tartozott volna, nem? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogy is van ez?” címmel. Szakács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A koronavírus-járvány gazdasági hatásait csökkentő intézkedések során nagyon sokat vitatkoztunk, azt hallgattuk, hogy munkahelyteremtés mi is természetesen ezt mondtuk , munkahelyek megtartása, önök elmondták, hogy munkaalapú társadalmat építenek, és általában államilag támogatott hitelekből lettek olyan vállalásai a vállalkozóknak, hogy fejlesztések mellett meg tudják tartani a munkahelyeiket. És erről szólnak a hírek, hogy hány cég hány munkahelyet tartott meg, és mennyi mindent kellett nekik vállalni. Tény és való, vannak olyan cégek, amelyek erejükön felül vállaltak, és minden ilyen cégért egyébként hálásnak kell lennünk, és őket dicséret illeti, de mégis vannak kivételek.A Kisfaludy-program keretében Mészáros Lőrinchez köthető cégek először elbocsátottak 850 embert, 850 családot kilátástalan vagy lehetetlen helyzetbe hoztak, majd utána ez a kormány a kitüntető figyelmén túl meg is jutalmazta 17,7 milliárd forinttal. Azóta még kaptak egyébként pénzt felújításra a turisztikai cégei Mészáros Lőrincnek, ezért is érdekes, hogy vannak cégek, amelyek sokat kell hogy teljesítsenek, erőn felül kell hogy teljesítsenek, hogy megtartsák a magyar munkavállalókat, és vannak, amelyeknek ez nem kötelező. Ezért arról kérdezem a miniszterelnök urat: hogyan bírálták el a Kisfaludy-programnak a pályázatait? Írtake elő Mészáros Lőrincnek foglalkoztatási, továbbfoglalkoztatási, bármilyen piaci feltételeket? És egyáltalán, hogyan fordulhat az elő, hogy ha valaki elbocsát 850 embert, az kap 17,7 milliárd forintot? Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Nem érzem feladatomnak, bár erre kényszerülök rendszeresen, hogy bizonyos alapvető ténybeli kormányzati strukturális kérdéseket ismertessek itt önökkel, akik efelől érdeklődnek. De ha már kérdést tesz föl, szerintem érdemes arra figyelni, hogy van egy Kisfaludy-program, ami turisztikai fejlesztési program, és aminek semmi köze nincs semmilyen válságkezeléshez, és van egy válságkezelési mechanizmus, ami hat-hét különböző gazdaságpolitikai intézkedést tartalmaz. A kettő: alma és körte; nem lehet őket összekeverni. A munkahelyvédelmi intézkedésekhez pályázó vállalkozóknak vállalniuk kell különböző munkahelyvédelmi szempontokat; a fejlesztésért jelentkezőknek másfajta dolgokat kell vállalni. Ez két különböző dolog. [[14.30]] Én szívesen állok rendelkezésére, bármelyik ügy iránt is érdeklődik, legyen szó Kisfaludy fejlesztési programról vagy válságkezelésről, csak döntse el, hogy melyikről szeretne beszélni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én természetesen erről az egy ügyről szeretnék beszélni. A sajtóhírek alapján, meg nyilvánvalóan a közhiteles és nyilvános nyilvántartások alapján lehet azt látni, hogy Mészáros Lőrinc akkor nyerte ezt a pénzt, 17,7 milliárd forintot, amikor a saját cégeiből pedig felvett 11 milliárd forint osztalékot. Önök annak idején arra hivatkoztak, amikor kinevelték hogy is hívják önök? a nemzeti tőkésosztályt, mi ennél ezt egyszerűbben hívjuk, merthogy őket lehet olyankor segítségül hívni, amikor bajban van a kormány. Miniszterelnök úr, ilyenkor miért nem szól senki Mészáros Lőrincnek, hol van az az erkölcsi, morális mérce, amikor ilyenkor lehetne szólni, hogy most ne küldj el embereket, ne most kérd a támogatást. Hiszen azért van a nemzeti tőkésosztály, hogy segítse a magyarokat. Önök most nagyon sokat beszélnek a szolidaritásról, ezért kérdezem miniszterelnök urat: önnek mi a véleménye, helyes így ez a fajta támogatás? Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Ha jól értem, sikerült egy harmadik teljesen különböző kérdést, a magyar vállalkozások működésének nyereséges mivoltát idekeverni. Annak sincs semmi köze ehhez. Szeretném világossá tenni, hogy gazdaságfejlesztést végzünk. A gazdaságfejlesztési programokat a gazdaság fejlesztésének szempontjai alapján ítéljük oda. Az önök emberei, a vörösbárók is kapnak támogatást, rendszeresen és sokat, ha értelmes programokat hoznak ide. Mert én nem az alapján hozok döntést, vagy a pályázatokat elbírálók nem az alapján hoznak döntést, én nem azon az alapon hozok kormányzati stratégiai kérdéseket, hogy kinek milyen színe van, ha a gazdaságról van szó. A gazdaságot nem lehet pártalapon építeni, ezért minden értelmes gazdasági ötletet fel kell karolni. Az előző, az én véleményem szerint gyengén teljesítő kormányban fontos miniszteri posztot betöltő ember is kap támogatást, ha értelmes fejlesztési ötlettel jön. Ha az önök nyelvén akarnék beszélni, akkor megismétlem: a vörösbárók is kapnak támogatást, ha értelmes fejlesztési programmal jönnek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan jutottunk el idáig?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Iskolarendszerünkben nem érvényesül az egyenlő bánásmód és az egyenlő méltóság elve. Olyan társadalmi feszültségek közepette élik iskolák a mindennapjaikat, amelyek felnőtt embereket is megráznának, nemhogy fejlődésben lévő diákokat. Bizonyos iskolák teljesen elgettósodtak, komplett régiók néznek szembe reménytelen helyzettel az iskoláikat és a jövőjüket illetően. Tömegek nőnek föl úgy, hogy ahogyan halad előre velük az idő az iskolában, a hatéves korukban köztük meglévő különbségek nemhogy csökkennének, de még növekednek is. Teljesen egyedül vagyunk ezzel egyébként az Európai Közösségben. Ez a feszültség mára rengeteg konfliktushoz vezetett. Ön szerint az iskolaőrség intézménye tűzoltás, amely kezeli a fennálló kihívásokat. De beszélnünk kell arról, hogy mi gyújtotta meg ezt a tüzet. A kormány sok tekintetben kirekesztő szemlélete és az intézményrendszeri garanciák folyamatos leépítése a leszakadók egyre rosszabb helyzetét hozta el. Ez mindkét fél részéről, mindkét oldal részéről agressziót szül. Mindannyian látjuk a problémát, de ezt nem lehet bilinccsel, gumibottal és gázspray-vel megoldani. Ezek az eszközök mit keresnek egyáltalán egy iskolában? Ezek börtönbe valók. Az önök által említett tűz úgy keletkezett, tisztelt miniszterelnök úr, hogy a pedagógiai szakszolgálatokat kiüresítették. A szakma kiürült, és mára alig maradtak olyan emberek, akik segíthetnék a pedagógusok munkáját abban, hogy olyan diákokat segítsenek, akik, hangsúlyozom, eddig is segítségre szorultak volna. Jelen pillanatban az iskolaőrség intézménye azt vetíti elő, hogy ezekkel a gyerekekkel szemben fognak fellépni, még egyszer mondom, olyan eszközökkel iskolákban, amelyek börtönbe valók. Azt szeretném öntől megkérdezni, miniszterelnök úr, hogy mégis hogyan juthattunk el idáig. Amikor az elmúlt tíz évben önök ezt az országot voltaképpen teljesen átformálták, az iskolákat miért nem sikerült? Köszönöm. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Óvnám magunkat attól, hogy a magyar iskolarendszerről egy- vagy kétmondatos sommás véleményt alkossunk. Először is azért, mert Magyarországon ma a világ legmodernebb gyárai működnek, és nemcsak az autógyártásban, hanem az információtechnológiában is, de a világ szinte bármely iparágát mondhatnám. Ezeket a gyárakat Magyarországon azok a munkások működtetik ezek robotizált gyárak, nem egyszerű dologról beszélünk, és ezeket a gyárakat ma Magyarországon azok a munkások működtetik , akik a mi iskolarendszerünkből kerülnek ki. Ezeknek a gyáraknak nagy részét azok a magyar mérnökök és vállalatigazgatók vezetik, amely gyárak ugyan külföldi tulajdonban is lehetnek, de mégis a legtöbbnek magyar menedzsmentje van, akik a mi iskoláinkból, a mi óvodáinkból, a mi gimnáziumainkból és a mi egyetemeinkről kerültek ki. Tehát szeretném világossá tenni, hogy a magyar oktatás teljesítményének megítélése nem lehet fehér vagy fekete. Nem lehet azt mondani, hogy rossz egy országnak az iskolarendszere, amely a világ legmodernebb technológiájú gyárait képes működtetni teljes felelősséggel Magyarország területén. Ezért több megbecsülést szeretnék kérni öntől is, meg más, az oktatási rendszerrel kritikusaktól is, amikor az oktatási rendszerről, a diákokról és különösképpen a pedagógusokról van szó, mert ezeket a kiváló munkásokat és mérnököket a mi pedagógusaink képezték ki. Ettől még jogos az a kérdés, amit ha ezt elfogadja, akkor egyszerűbbé válik a helyzet ettől függetlenül tesz fel, amely arról szól, és itt ne kerülgessük a forró kását, hogy a legrosszabb anyagi helyzetben lévő családokból érkező diákokat, akik egyébként gyakran cigány diákok, miért nem sikerül integrálnunk az oktatás normális rendjébe. Küszködünk ezzel a problémával. Én csak azt tudom mondani, hogy ha nincs egy világos, egyértelmű, fegyelmezett, jól vezetett, keménykezű iskolaigazgató által irányított pedagóguskar és iskola, akkor ezekben az iskolákban nem lehet rendet tartani. Az állapotok elvadultak, számos helyen szükséges iskolaőrséget bevezetni, és ha kell, akkor bizony fizikai erőt alkalmazva is a magukról megfeledkező diákokkal szemben meg kell védenünk a többi diákot és meg kell védeni a pedagógusainkat is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, én korábban is értettem az önök érveit, éppen ezért érvelek amellett, hogy az idevezető út is rossz volt, de a kihívásra adott válaszuk is rossz most. Még egyszer mondom, az, hogy gumibottal és gázspray-vel reagáljunk az iskolai erőszakra egy olyan társadalmi közegben, ahol egyébként a meg nem hallgatásból és a több évtized alatt felgyülemlett meg nem értettségből eredő társadalmi feszültségek jelennek meg, ezzel kapcsolatban még egyszer visszautalnék a pedagógiai szakszolgálatok kiüresítésére, illetve arra, hogy nem voltak jól finanszírozva, ezért nem kaptak segítséget a pedagógusok abban, hogy kezelni tudják az integrációs folyamatokat. A célfüggvény rendben van, az nincs rendben s itt behoznék még egy témát egészen röviden , hogy nagyon aggódnak például az autista gyermekek szülei, hogy amikor ezek a gyerekek rohamot kapnak, nem fognake velük szemben fellépni az iskolaőrség tagjai. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Higgye el, miniszterelnök úr, nagyon sokakkal beszéltem, akik emiatt aggódnak. Én megköszönöm, ha ön megnyugtat a válaszában. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Azt hiszem, van, amiben egyetértünk, kár, hogy a lényegben nem. De amiben egyetértünk, az sem lényegtelen. Mert ha jól értem, amit ön mond, vagy legalábbis ha jól gondoltam az ön elképzeléseit a szavai mögé, akkor abban egyetértünk, hogy a fölzárkózás a cigány és nem cigány, de nehéz helyzetből induló gyermekek számára két lehetőségből áll: először tanulni kell, utána meg dolgozni kell. S ha tanulnak rendesen, akkor van esély arra, hogy kikerüljenek abból a helyzetből, amibe beleszülettek, és ha a tanulás után dolgoznak, akkor pedig van esély arra, hogy jobb életük legyen, mint a szüleiknek. Tehát abban egyetértünk, hogy a tanulást is és a munkát is támogatni kell. Amiben, ha jól értem, nem értünk egyet, az az, hogy milyen eszközöket kell alkalmazni az iskolában. Tisztelt képviselő asszony, én nem tudok mást mondani, az lehetetlen dolog, hogy ha fogja magát mindegy, hogy cigány vagy nem cigány a szülő, bemegy az iskolába, mert egyest kapott a gyerek, és fizikailag megfenyegeti a tanárt, akkor azt én nem fogom eltűrni! Az lehetetlen, hogy egy állami oktatási rendszerben a szülők bemenjenek, és megfenyegessék a tanárokat. Akkor ott iskolarendőr lesz, és rendet fogunk tartani, mert a tanulás is meg a munka is a rendezettségnél kezdődik. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[14.40]]
Tisztelt Miniszter Úr! Az Emberi Erőforrások Minisztériuma kettő helyes érvvel igazolta, hogy miért kapnak az egészségügyi dolgozók egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést. Az első az volt, hogy rengeteg túlórájuk volt a járványhelyzet alatt; a második az volt, hogy a járványveszéllyel magával szembe kellett nézni. Tehát ez egy túlórapótlék, és egyszerre egy veszélyességi pótlék is.Ez a két feltétel ugyanakkor maradéktalanul fennáll a szociális dolgozók esetében, ezért arra kérném, hogy a képviselőtársamnak adott válaszával ellentétben próbálja meg megfogalmazni, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma szerint miért nem érdemlik meg a szociális dolgozók az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést. Ez az önök számítása szerint a költségvetésnek 45 milliárdba kerülne. Kérem, ne hozzon abba a helyzetbe, hogy elkezdjek összehasonlítani dolgokat, hogy mire költenek önök a költségvetésben 45 milliárdot, ahelyett, hogy a szociális dolgozóknak adnák. Az a helyzet, hogy hiába fogja felolvasni a Rétvári államtitkár úr által megírt panelgyűjteményt arról, hogy mekkora a bérnövekmény a szociális szektorban, jelenleg, amikor beszélünk, egy idősotthonban dolgozó gondozó 182 ezer forint nettót keres. Ez egy tény. Hiába mond bármilyen fideszes közleményt, ez a tény így van, ezek az emberek az állami szektor legrosszabban megfizetett munkavállalói. Az a helyzet, hogy a szociális dolgozóknak fontos a köszönet, és innen is köszönjük meg a munkájukat, ugyanakkor a köszönettel nem tudnak a gyereknek tanszert venni, és nem tudják kifizetni a rezsit. Ezek az emberek, ahogy már képviselőtársam elmondta, volt, hogy hetekre beköltöztek… [[Dr. Kásler Miklós Kontrát Károllyal beszélget.]] Kérem, figyeljen ide! Volt, hogy hetekre beköltöztek az intézményekbe; volt, hogy ők maguk vitték be a védőfelszerelést, az ételt az idős embereknek például, vagy fogyatékosok bentlakásos intézményében fogyatékos gyermekeknek magyarázták el naponta újra meg újra, miért áll fenn ez a helyzet. Mondja meg, ön szerint miért nem érdemlik meg az egyszeri bérkiegészítést!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kásler Miklós miniszter úrnak. Parancsoljon!
Képviselő úr a felhevült hozzászólásában tetemre hív, hogy a szociális munkások miért nem kaptak pénzt, miért nem emelték a jövedelmet. Ezt lehet megtenni egyszeri jövedelemkiegészítéssel, és meg lehet tenni a fizetések emelésével. Én konkrétumokat mondok, mert azok makacs dolgok. 2014. január 1-jétől a szociális ágazati pótlék, 2015. július 1-jétől a kiegészítő pótlék, 2016. december 1-jétől a szociális ágazati összevont pótlék, 2018. január 1-jétől pedig az egészségügyi kiegészítő pótlék, 2020-ban a minimálbér és a garantáltbérminimum-korrekció, és 2022-ben ugyancsak a szociális ágazati összevont pótlékok emelték és emelik a szociális szférában dolgozók jövedelmét. Egy szóval nem mondta soha senki, hogy ezzel a béremeléseknek vége van. Ha képviselő úr figyelt, az előbb azt mondtam, hogy a kormány ezzel a témával foglalkozik, nem egyszeri jövedelemkiegészítéssel, hanem beépülő fizetéskiegészítéssel, fizetésemeléssel. 2020-ban a kormány 36 milliárd forintot fordított a béremelésre. És még egy számot ismétlek meg: a 2020 elejéig visszamenő 14 százalékos béremeléssel 2010-hez képest, úgy, ahogy az előbb mondtam, 115 százalékkal nőtt a szociális átlagbér. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Miniszter Úr! Próbáljon meg ebben a Házban érveket felhozni amellett, hogy az az idősotthonban dolgozó gondozó, aki beköltözött két hétre a koronavírus alatt, és a saját gyermekeit nem látta, miért nem érdemli meg az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést. Erről kéne beszélnie, nem pedig a fideszes közleményeket felolvasni! Ön felel ezért a területért. Ön felel ezért a területért, bár legtöbbször nem tudja azt, hogy kik a fenntartói ennek az intézményrendszernek, mert az államit legtöbbször kihagyja, de ön felel a szociális területért. Az a helyzet, hogy ön sok mindent, sok számot elmondott; 15 ezer ember hiányzik a szociális szektorból, mert olyan megalázóak a bérek. Jöjjön el velem intézménylátogatásra Nyugat-Magyarországra bárhova, vagy jöjjön el Ausztria olyan részeire, ahol szinte csak magyarok dolgoznak az egész szociális intézményrendszerben, és meg fogja látni, milyen a bérhelyzet. Tudja ön, hogy mennyit keresnek ezek az emberek? Tudja ön, hogy a 115 százalék mellett konkrétan 180 ezer forint nettót kapnak ezek az emberek? Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Képviselő úr volt kedves meghívni egy magyarországi körutazásra. [[Ungár Péter: Nem…]] Nagyon sajnálom, ennek nem tehetek eleget. A tények, amiket felsoroltam, tények. Ön mindig abba a balliberális metodikai hibába esik, hogy a számba ad kijelentéseket, amik soha nem hangzottak el, majd ezeket meg tetszik válaszolni, azt a látszatot keltve, mintha ez forogna napirenden, erről lenne szó. Kérném szépen ennek kicsit utánaolvasni, utánagondolni. Én tájékozódom a saját szakterületemen, hiába állítja ennek az ellenkezőjét. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi folyik itt?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A külügyminiszter töredékes beszámolóiból értesülhettünk időnként néhány egészségügyi eszköz beszerzéséről a járvány idején, de mégiscsak ön az egészségügyért felelős miniszter, ezért azt hiszem, a legjobb, ha önhöz fordulunk egyenesen a következő kérdésekkel.Hány darab lélegeztetőgépet vásárolt Magyarország a járvány alatt, és most mennyi van az országban ebből? Ebből a számból mennyi alkalmas invazív és mennyi csak noninvazív eljárásokra? Ebből a számból mennyinek van CE-tanúsítványa, tehát hogy alkalmas az Unió tanúsítványa szerint is a használatra? Hány volt olyan, amelyet szavatossági problémák miatt vissza kellett küldeni, amelyek használhatatlanok voltak? És akkor ennek a dolognak az anyagi oldala: mennyibe kerültek összesen a lélegeztetőgépek? Hány szerződés született lélegeztetőgépek vásárlására, és ebből mennyi nyilvános? Hiszen ha a sajtót követjük, akkor nagyjából két olyan eset van, aminél nyilvánosságra hozták a szerződés adatait. És tekintettel az ezt a kérdést övező bizonytalanságokra, a végső kérdésem az a miniszter úrhoz, hogy hajlandóake nyilvánosságra hozni a lélegeztetőgépek beszerzésével kapcsolatos szerződéseket, vagy sajnálatos módon ezek is üzleti titok tárgyát képezik? Köszönöm válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kásler Miklós miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Létrejött január 31-én, Európában először az operatív törzs. Ott mindenkinek megvolt a maga feladata. Az én feladatom az egészségügy előkészítése a koronavírus-járványra. A gépek beszerzését a Külügyminisztérium, illetve az ITM végezte. Többször meg tetszett kérdezni őket, a válaszokat mindnyájan hallottuk. További részletekért is tessék hozzájuk fordulni, ők ismerik, és ők válaszolnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Egészségügyért felelős miniszterként és az operatív törzs helyettes vezetőjeként azért ennél több felelősségvállalást várnék el. Akkor arra válaszoljon, az talán az ön kompetenciája, hogy igaze, hogy mindösszesen 82 embert kellett a járvány csúcspontján lélegeztetőgépre kötni. Igaze, hogy 16 ezer lélegeztetőgépet vásároltak? Igaze, hogy akkor kétszázszorosan biztosították túl lélegeztetőgéppel az igényeket? Igaze, hogy ez nagyobb szám, mint amit bármely nyugat-európai ország, nálunk ötször, hatszor, nyolcszor nagyobb lakossággal, felhalmozott lélegeztetőgépből? Igaze az, hogy közel 20 millió forint volt az átlagára ezeknek a lélegeztetőkészülékeknek, miközben a nyilvánosságra hozott szerződések 5, illetve 9 millió forintos árról szólnak, és egy noninvazív gépet, ami jelentős részét adta az önök megrendeléseinek, már 1,5 millió forintért is meg lehet kapni? [[14.50]] Tehát igaze az, hogy önök nagyságrendekkel elmérték ezt, és 300 milliárdot költöttek erre, amiből meg lehetett volna duplázni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az egészségügyi dolgozók fizetését? Igaz ez, miniszter úr?
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Kásler Miklós miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Volt alkalmam a tisztelt Házban is többször elmondani, hogy a létező legrosszabb variációra készültünk fel. Hála istennek, ezt megfelelő járványügyi intézkedésekkel elkerültük. Kétségkívül túlbiztosított állapotba kerültünk, nem volt mindenre szükség, a járványveszély, képviselő úr, nem múlt el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nagy Csaba, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Miként biztosítható a helyi közélet tisztasága?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Tavaly ősszel a hazai sajtóban napvilágot látott felvételek alapján mindenki bőséges információt szerezhetett arról, hogy Lackner Csaba kispesti szocialista önkormányzati képviselő miként gyarapította mértéktelenül saját vagyonát a választott hivatalával visszaélve és persze legális jövedelemszerzésen túlmenően. Gyomorforgató, hogy a szociálliberálisok által már a ’90-es években tökélyre fejlesztett korrupciós stratégia ismét egzisztenciális forrásul szolgál a közhatalmat gyakorló embereiknek. Lackner szemrebbenés nélkül ismerte el a hangfelvételen, hogy aki ilyen-olyan trükkös ügyletek alkalmazásával nem keresi meg a havi tízmilliót, az egyszerűen botor, tehetségtelen. Kétségbeejtő, hogy a kispesti baloldali városvezetés képtelen kordában tartani a Lacknerhez hasonló személyeket, ezáltal pedig nem tudja, nem akarja megőrizni a helyi közélet tisztaságát, valamint az önkormányzat működésének és gazdálkodásának törvényes alapjait. Felidézhetjük azt is, hogy mindezen csalárd tettek ellenére Gajda Péterék még bizottsági pozíciót is adtak az említett képviselőnek. Sőt, Gajda úgy véli, hogy mindez csak egy lejárató kampány. Szomorú, hogy ezek szerint a polgármester úr fülét nem ütötték meg a hangfelvételen hallható, súlyos korrupcióra utaló szavak. Szégyenteljes és egyszerűen méltatlan, hogy a Gyurcsány által vezérelt, a tisztességes politizálás mellett nap mint nap olyan harsányan lándzsát törő baloldal képes volt egy ilyen jelölt mögé beállni. Világossá kell tenni azt, hogy Magyarországon nem engedhető meg, hogy a választók bizalmával visszaélő, erkölcstelen személyek közhatalmi státuszt töltsenek be. A közpénzek törvénytelen lenyúlása a jogrend megsértésén túl ráadásul súlyosan sérti a helyi közhatalom-gyakorlás demokratikus voltát, és ijesztő mértékben rontja a közbeszéd állapotát. Mindez mélységesen elítélendő, éppen ezért gátat kell szabni ennek a jelenségnek. Az elhangzottakra tekintettel kérdem a tisztelt miniszter urat, illetve államtitkár urat, hogy miként biztosítható a helyi közélet tisztasága. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Képviselő Úr! Köszönöm, elnök úr. Úgy tűnik, lehetetlent kérdez, megpróbálom a lehetetlent elmagyarázni, hogy miért nem lehet ezekben a kerületekben, településeken, ahol a baloldal dolgozik, a közélet tisztaságát fenntartani.Ugye, maga a baloldal vezére mondta 2006-ban, hogy trükkök százaival kormányoztak, és ezt most is gyakorolják az önkormányzatoknál, és valószínű, ahogy a közelmúltban, a jelenben is és biztos, hogy a jövőben is így fognak tenni. A közelmúltban mit tettek? A főváros vezetése hogy dolgozott? Hol nokiás dobozban hordták ki a pénzt, hol a legfontosabb vagyont lopták ki, mondjuk, a Vízműveket vagy a Fővárosi Csatornázási Műveket privatizáción keresztül, hol pedig Európa vagy pedig legalábbis Magyarország legnagyobb korrupciós botrányába keveredtek bele, ami nem más volt, mint a 4-es metró. És ha a jelent nézzük, a jelen időszakot nézzük, bár a választók egy része elfelejtette azt, hogy mi történt a közelmúltban, amikor kormányoztak, amikor fővárost vezettek, mégis visszaszavazták őket. És most szembesülnek sokan, hogy az a tehetetlenség, az a mérhetetlen hatalomvágy, illetve pénzéhség, ami a baloldalban benne volt eddig is, az megint hogy jelenik meg. Józsefvárosban Pikó András elvette az egészségügyi dolgozók, rendőrök, tűzoltók lakását arra hivatkozva, hogy a mostani időszakban a járvány miatt nem tudnak segíteni az embereken. A közalkalmazottakat kirúgja a hódmezővásárhelyi polgármester. A jobbikos vezetésű Ózdon augusztus 31-éig csökkentették az óvónők fizetését. És a Hitlert méltató DK-s újbudai polgármester, László Imre, illetve a keresztényeket gyalázó Niedermüller Péter pedig mit csinált? Azzal az ügyvéddel köt szerződést több tíz millió forintért, aki minimum kétes hírű: Czeglédy Csabával. Nagyon nehéz mit tenni ebben a helyzetben. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Államtitkár úr, érdekes politikai helyzet alakult ki Budapesten, hiszen Karácsony Gergely főpolgármester úr, aki a Párbeszéd és az MSZP főpolgármestere, hozzá köthetjük azt, hogy a XXI. kerületben lévő Csepel Észak-Pesten van, mint megtudtuk a kampányban. Vagy azt is hozzá köthetjük, hogy a Magyar Nemzeti Múzeum a Városligetben van, de a baloldali politikának a furcsaságai tovább folytatódtak azzal, hogy a kispesti polgármester, Gajda Péter, aki nem ismerte fel az elhíresült fehérporos videón Lackner Csabát, aki 2002 óta volt képviselő, 2014-19 között a várospolitikai és városüzemeltetési bizottság elnöke volt, és mivel sem a hangját, sem az arcképét nem tudta felidézni, ezért egy javaslatot fogalmazott meg, ahol is a városrészben a szociális és lakásügyi bizottság elnökének nevezték ki. Én azt gondolom, hogy a budapesti baloldali politikára ma semmiképpen sem jellemző, hogy erkölcsi vagy morális tartása lenne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Képviselő úr, folytatva a választ, a kérdésére feltett választ: mondjuk, az egy nagy dilemma, hogy most a fővárost egy tutyimutyi alak vezeti, ugye, maga Karácsony Gergely személyében, de a legfrissebb hírek azt mondják, hogy Gyurcsány Ferenc. Az biztos, hogy a megválasztott főpolgármester azt sem tudja, valóban mi hol van ebben a városban. Graffitizik, aszfaltot firkál össze, facebookozik, kerékpársávot épít ki, ezzel párhuzamosan tönkreteszi a budapesti közlekedést, sorolhatnám azt az őrületet, amit ő elindított, a másik oldalról pedig pont a járvány alatt bebizonyította azt, hogy ő a fővárosi idősekkel semmit nem törődik. Egyébként azóta sem tette be a Pesti úti idősotthonba a lábát, amióta ez a szörnyű sok tragédia történt ott. Ugyanígy a Lánchíddal nem törődik, hallhattuk az elmúlt percekben, hogy mennyi pénze van a fővárosnak, és mégsem foglalkoznak vele. Egy ilyen csapat vezeti a fővárost, sok helyen az országot, kerületeket. Remélem, hogy a választók fel fogják ezt ismerni, és többet nem választják meg őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Igen vagy nem?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Steinmetz Ádám: Tisztelettel elfogadom.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány megkeserítette az életünket. Viszont történt egy jó dolog is a karantén alatt: soha ennyien korábban nem kezdtek el kerékpározni, mint az elmúlt hónapokban. Közös célunk, hogy sportszerető nemzetből sportoló nemzetté váljunk, de ehhez megfelelő minőségű kerékpárutakra is szükség van. Önök korábban azt ígérték, hogy 2019 nyarára megépül a Budapest-Balaton kerékpárút. Ez egyébként rendkívül jót tenne a balatoni turizmusnak is, de a mai napig nem valósult meg. Önök korábban azt is ígérték, hogy a balatoni bringakörút, ahol csak lehet, három méter széles lesz. De nem lett, becsapták az embereket! Ki ezért a felelős, államtitkár úr? Biciklisek és civil szervezetek véleménye, valamint saját tapasztalatom alapján is mondhatom, hogy a balatoni bringakör balesetveszélyes. Egyes szakaszai ugyanis keskenyek, rosszul tervezettek, rossz minőségűek, olyan autóutakon haladnak, ahol még csak a járműforgalmat sem lassítják. Tisztelettel kérdezem ezért az államtitkár urat: mikor fogják a balatoni bringakört biztonságossá tenni? Mikor fogják az ehhez csatlakozó mesztegnyő-balatonmáriafürdői bicikliutat megépíteni? Mikor fogják a Budapest-Balaton bicikliutat megépíteni, azt a kerékpárutat, ami a kétmilliós nagyvárost az ország legkedveltebb nyaralóhelyével köti össze? [[15.00]] Végezetül, hajlandóake végre a korábbi ígéreteik betartására, a sok százezer magyar ember közlekedését és rekreációját biztosító kerékpárutak megépítésére? Hajlandóak erre, államtitkár úr? Igen vagy nem? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Értem az irántam tanúsított nagyvonalúságát, hogy én fejből az összes ilyen típusú kérdésre, Magyarország összes kerékpárutas fejlesztésére megpróbáljak élből válaszolni, ez megtisztelő öntől, de lehet, hogy ehhez a nagysághoz én nem tudok felérni. Engedje meg, hogy ennek ellenére arról tájékoztassam, hogy abban egyetértünk, hogy a kerékpáros közlekedés fejlesztése, a kerékpáros közlekedés támogatása valóban egy fontos ügy, amiben egyet tudunk érteni, már csak azért is egyébként, mert Magyarország élen jár a kerékpározásban már most is európai szinten. Ha megnézzük azt, hogy az emberek hány százaléka használja fő közlekedési eszközként a biciklit, akkor azt mondhatjuk, hogy csak két legendásan kerékpárosbarát ország, Hollandia és Dánia előz meg bennünket. Éppen ezért valóban fontos, hogy olyan fejlesztések valósuljanak meg, amelyek részben hozzájárulnak a turisztikai fejlesztésekhez, részben pedig olyan fejlesztések, amelyek a mindennapi közlekedést is támogatják. Éppen ezért azt gondolom, büszkék lehetünk arra a teljesítményre, amit az elmúlt években nyújtottunk, hiszen a 2014-2020 közötti időszakban jelentős fejlesztések valósultak meg, összesen több mint 200 milliárd forint értékben a kerékpáros-infrastruktúra kapcsán részben hazai, részben pedig európai uniós támogatásból. A meglévő hálózathoz rövid időn belül 2 ezer kilométer új önálló kerékpárút bővítése fog megvalósulni. Éppen ezért a teljes kerékpározható hálózat 2030-ra megközelítheti majd a 15 ezer kilométert. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Őszintén sajnálom, hogy nem tudott a konkrét kérdésekre konkrét válaszokat adni, de legalább azt elárulhatta volna, hogy ki ezért a felelős, hogy ezek a projektek eddig nem valósultak meg. Szeretném jelezni, hogy ma Magyarországon Révész Máriusz a kerékpározásért felelős kormánybiztos, de hát ezt ön is tudja, hiszen a megbízását nemrég hosszabbították meg. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr már 2014-ben akart kerékpárral eljutni a Balatonhoz. Hát, igazán a kedvébe járhatnának, de nemcsak neki, hanem annak a több százezer magyar embernek is, akik mozgásgazdag módon szeretnék eltölteni a szabadidejüket. Ezért aztán még egyszer kérem, válaszoljon a konkrét kérdéseimre, és őszinte tisztelettel arra is kérem, hogy építsék meg az ígért bicikliutakat, és segítsék ezzel a balatoni turisztikai szezon meghosszabbítását is. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy az országban jelenleg több mint 9 ezer kilométer kerékpározásra ajánlott létesítmény áll a közlekedők rendelkezésére, ebből 4 ezer kilométer önálló kerékpárút vagy gyalog- és kerékpárút. Megtisztelő, még egyszer mondom, ha azt feltételezi rólam, hogy az összes ehhez kapcsolódó fejlesztést fejből ismerem. Engedje meg, tisztelt képviselő úr, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy nem sportszerű dolog a kormánybiztos úr munkásságát úgy bírálni, hogy ő egyébként nincs jelen. Ez egy sportembertől talán kevésbé tisztességes.Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy körbeért a Tisza-tavi kerékpárút, megújul a balatoni bringakör, és épül a Budapest-Balaton-összeköttetés is, illetve az ön által kérdezett Mesztegnyő-Balatonmáriafürdő közötti kerékpárút fejlesztése két külön projekt keretében megvalósul, az ezzel kapcsolatos támogatói döntések megszülettek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Hogyan támogatja a kormány a hazai vállalkozások határon túli befektetéseit, beruházásait?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Magyar Levente miniszterhelyettes urat, államtitkárt hatalmazta fel. Kérdezem, képviselőtársam elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány okozta negatív gazdasági hatások miatt a Fidesz-KDNP parlamenti többsége és a magyar kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a hazai vállalkozások a lehető legkevesebb kárt szenvedjék el. Ezzel szemben, ha csak az ellenzék, a baloldal elmúlt három hetét vesszük mérlegül, akkor láthatunk ott mentős álvideót, láthatunk postaládákból kilopott nemzeti konzultációkat, és láthatunk Hitlert dicsőítő vagy dicsérő szavakat is. Tehát a baloldalon ezt a teljesítményt láthatjuk, míg mi itt a kormányoldalon megpróbálunk mindent megtenni a gazdaság újraindítása és fellendítése érdekében. A kormány többek között versenyképesség-növelő programot is hirdetett a hazai vállalkozások számára. A versenyképesség-növelő támogatás célja, hogy a feldolgozóipari és üzleti szolgáltatóközpont szektorban segítséget nyújtson a koronavírus-járvány által hátrányosan érintett közép- és nagyvállalatok számára bevételkieséseik és likviditási problémáik leküzdésére. Az a feltétele, hogy vállalják munkavállalóik megtartását, valamint új beruházások végrehajtását is. A versenyképesség-növelő támogatásokat igénybe vevő 806 vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy 377 milliárd forintnyi beruházást hajt végre a következő hónapokban, ezzel 143 618 munkahelyet védenek meg, amihez 169 milliárd forint támogatást kaptak. Két hónapos tárgyalássorozatot követően pedig az Európai Bizottság jóváhagyta, hogy 800 ezer euró felett is kaphassanak támogatást magyarországi vállalatok a versenyképességük növelése érdekében. Tisztelt Államtitkár Úr! A KDNP teljes mellszélességgel támogatja a kormány és Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr által ismertetett legújabb intézkedést a hazai vállalatok számára. A kormány döntése alapján a gazdaságvédelmi akcióterv keretében 25 milliárd forintos keretösszeggel nemzeti exportvédelmi program indul az exportpiacokon növekedni, terjeszkedni és új piacokat megszerezni kívánó magyarországi vállalatok támogatására. A fentiek alapján kérdezem államtitkár urat, hogyan támogatja a kormány a hazai vállalkozásokat, milyen részletei vannak a nemzeti exportvédelmi programnak. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Magyar Levente miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Azt gondolom, hogy nagyon aktuális, hiszen néhány nappal ezelőtt hirdettük meg ezt a bizonyos exportvédelmi programot annak az elvnek a jegyében, amelynek jegyében az egész válságkezelés zajlik Magyarországon. De talán nem is válságkezelésnek kellene ezt hívni, mert nemcsak a válság gazdasági nehézsége közvetlen következményeit kívánjuk orvosolni, hanem egy lehetőségként tekintünk elsősorban erre a helyzetre, és nem a károk minimalizálásán ügyködünk, hanem azon, hogy Magyarország egy akkorát lépjen előre gazdasági értelemben, mint talán itt az európai kontinensen, de világviszonylatban is kevesek lesznek erre képesek. Meglátjuk, hogy sikerüle ez a munka. A most körvonalazódó számok azt mutatják, hogy lesz idén visszaesés, de aztán egy gyors visszarendeződés keretében meg fognak mutatkozni a munkánk gyümölcsei. [[15.10]] Ez a munka számos csatornán, számos irányban zajlik, pumpáljuk a tízmilliárdokat azokba a cégekbe, amelyek elég bátrak, elég innovatívak, eléggé jövőbe tekintők ahhoz, hogy ezekben a kockázatokkal és nehéz kihívásokkal terhelt időszakban is beruházzanak. Ahogyan említette, nagyon sok támogatást sikerült már hazai vállalatoknak juttatni. Nemrégen megkezdtük nevezzük kifektetési stratégiának annak a stratégiának a végrehajtását, amely azt célozza, hogy a magyarországi cégek ne csak itthon, hanem külföldön, legyen ez a külföld a Kárpát-medence többi országa vagy távolabbi országok, tehát ezekben az országokban hajtanak végre beruházásokat, ezáltal teremtenek ott munkahelyeket, állítanak elő értéket, majd hozzák haza a profitot újabb hazai beruházások segítésére. Ennek jegyében indítottuk el az exportvédelmi programunkat, amelynek révén 23 milliárd forintban állapítottuk meg azt a határt, amelyen belül támogatni tudjuk ezt a tevékenységet, tehát külföldi beruházások megvalósulását, ezzel is hozzájárulva magyar cégek, a magyar gazdaság válság utáni kedvezőbb helyzetéhez, mint amilyenben voltak a válság előtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Köszönöm a válaszát, tisztelt államtitkár úr. Azt láthatjuk, hogy amikor a védekezés első szakaszát lezártuk és sikeres volt az egészségügyi védekezés, akkor sem számíthattunk a baloldal támogatására. Most a gazdaságvédelmi akcióterv végrehajtását is folyamatosan támadják, hallhattuk már ma is, a beruházásösztönző támogatásokat, a Kisfaludy-programot és számtalan olyan programot, amely a magyar kis- és középvállalkozásokat, illetve a magyar munkavállalókat akarja kedvezőbb helyzetbe hozni és folyamatosan segíteni a nehéz helyzetükön. Mi azt szeretnénk, hogy most, amikor a világgazdaság újraindulni látszik, kedvezőbb startpozícióban indulhassanak el a magyar vállalkozások, akár itthonra, akár külföldre szolgáltatnak vagy termelnek. Azt gondolom, nagyon fontos, hogy exportorientált országként exportvédelmi programot is indítson a kormány. Látjuk, hogy a baloldalról ezeket a törekvéseket nem támogatják, rájuk a magyar emberek és a magyar vállalkozások nem számíthatnak, de, államtitkár úr, biztatom arra, hogy ezt az exportvédelmi programot hajtsák végre, és ha szükséges, tovább bővítsük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Nemcsak tapasztalatból tudjuk, hanem most már az elmúlt hetek történései alapján is meg tudjuk állapítani, hogy válság idején mindig minden kiéleződik, minden döntésnek nagyobb a súlya, nagyobb a következménye, mint amikor normál mederben mennek a dolgok. Ez így volt 2008-10-ben is, így van ma is. Amikor mérlegeljük azokat a döntéseket, amelyek mentén a magyar gazdaság megerősítését képzeljük el, akkor ennek a felelősségnek a tudatában járunk el, és ennek a felelősségnek a tudatában fordítunk most már százmilliárdos nagyságrendben forrást arra, hogy a cégeink, még egyszer, ne csak a válság előtti szintre tudjanak visszakapaszkodni, hanem erősebben kerüljenek ki ebből a helyzetből, mint amilyenben voltak. Jó esélyünk van arra, hogy nemzetközi összehasonlításban is egy nagy versenyképességi lépést tegyünk előre, hiszen nagyon kevés olyan kormány van ma Európában, amelyik azzal a bátorsággal ad támogatást a beruházásokhoz, mint a magyar kormány, hiszen vagy osztogatnak, vagy bénultságban, dermedten szemlélik az eseményeket. Hosszan tudnám sorolni ezen országok sorát. Ezért azt gondolom, hogy büszkének kell lenni az elért eredményekre, de nem lehetünk velük elégedettek, tovább kell menni ezen az úton, és év végéig meg fognak látszódni az eredmények. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi az igazság?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét [[Bangóné Borbély Ildikó: Igen.]] , vagy személyesen kéri a választ. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány kezelésével kapcsolatos kormányzati döntések helyénvalóságát vizsgáló bizottság létrehozásáról egy határozati javaslat került ma benyújtásra ellenzéki képviselőtársaim részéről. Kérdéseket szeretnék feltenni, amelyek a határozati javaslatban szerepelnek, annak tisztázására, hogy mi történt az elmúlt hónapokban. Mekkora volt a magyarországi állami egészségügyi intézmények ágykapacitása, és hány ágyat kellett kiüríteniük a koronavírus-járvány során felmerülő ágyfelszabadítás keretében? Milyen felméréseket, tanulmányokat és számításokat végzett a kormány, amelyek az ágykiürítés alapját adták? Milyen eszközzel történt az ágykiürítések elrendelése, volte ellentmondás a vonatkozó döntések között? Hány beteget kellett hazaküldeni az egészségügyi intézményekből az ágyfelszabadítás keretében, és ők milyen egészségügyi állapotban voltak? Hogyan kerültek kiválasztásra azok a betegek, akiket hazaküldtek? Hazaküldés előtt végezteke rajtuk koronavírustesztet? Tájékoztattáke a betegek lakóhelye szerinti helyi önkormányzatokat, hogy ellátásra szoruló személy hazaszállítása történik? Mennyi előjegyzett műtétet kellett elhalasztani a vészhelyzetre tekintettel? Rendelkezteke az egészségügyi intézmények megfelelő számú védőfelszereléssel, és ha igen, mikor kapták meg ezeket, ha nem, mi volt ennek az oka? Hány lélegeztetőgéppel rendelkeztek az egészségügyi intézmények, ezek milyen típusúak voltak, és hogyan változott a berendezések száma a járvány alatt? Milyen rendszerességgel tesztelték az egészségügyi intézmények dolgozóit? Még sorolhatnám nagyon sokáig a feltett kérdéseket, amelyekre válaszokat várunk a bizottság keretein belül. Államtitkár úr, ugye, támogatni fogják ennek a bizottságnak a felállását? Ha azt mondják önök itt a parlamentben nekünk minden egyes feltett kérdésre, hogy nem mondunk igazat, akkor, ugye, támogatni fogják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és azt fogják mondani, hogy az igazság kiderülésének érdekében nincs okuk félni és létrejöhet a vizsgálóbizottság?
Képviselő asszony, köszönöm szépen az érdeklődését. [[Bangóné Borbély Ildikó: Várom válaszát. Köszönöm szépen, államtitkár úr.]] Erősen lejárt az időkerete.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Én magam hat órán keresztül álltam a Népjóléti bizottság rendelkezésére, tiszti főorvos asszony is egy egész délutánon keresztül, az operatív törzs ügyeleti központjának vezetője, a Külügyminisztérium képviselője is, valamennyien álltunk a bizottság rendelkezésére. Nem volt semmifajta korlát, a bizottság tagjai bárhány kérdést feltehettek, és bizony, jó néhány kérdést fel is tettek, azokat a kérdéseket, amelyek elhangzottak öntől az elmúlt percekben, szinte kivétel nélkül feltették ezen a bizottsági ülésen, és mivel a mi válaszidőnk is korlátlan volt, ezért volt idő arra, hogy mindegyik kérdésre választ is adjunk. Tehát ezek a kérdések előfordultak a Népjóléti bizottság meghallgatásán, és meg is történt az ezekre való válaszadás, tisztelt képviselő asszony.A másik része ennek hogy is mondjam? Egy ilyen indítvány, egy ilyen javaslat, hogy nézzük meg, mi az igazság a koronavírus-járvánnyal kapcsolatban, attól a Korózs Lajostól és Szabó Timeától van, akik maguk is a parlamentben egy álmentős vallomására, elmondására hivatkoztak több alkalommal az egész baloldal erre hivatkozott a Financial Timestól az Euronewsig mindenkinek , attól a Korózs Lajostól, az ön frakciótársától, aki kamuvideót gyártott. Most meg azt akarja megvizsgálni, hogy az általa gyártott kamuvideóban elhangzottak, amelyekről bebizonyosodott, hogy már az első mondata is hazugság, hogy az az illető egészségügyi dolgozó lenne, hiszen semmilyen egészségügyi dolgozói nyilvántartásban nem szerepel, semmilyen mentőszolgálatnak nem volt az alkalmazottja, nos, az ebben a videóban elhangzottak valósak-e. Miközben önök is elismerték, hogy valótlan, mert levették a videót az internetről, és utána próbálták magyarázni, de még magyarázó közleményt is levették az internetről. Most pedig arra állítanának fel egy parlamenti vizsgálóbizottságot, hogy az önök által elismerten hamis tartalmú kamuvideóban elhangzottak valósake vagy sem, és ezt vizsgáltatnák ki a magyar Országgyűléssel, tisztelt képviselő asszony. Ez még egy politikai törekvésnek is gyenge, nemhogy egy közjogi felvetésnek itt a parlamentben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak egyperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Akkor azt mondja államtitkár úr, hogy a 33 éves esztergomi édesanya halála is kamu. A 30 éves mátészalkai édesanya halála is kamu. A 41 éves tatabányai betegápoló halála is kamu; vagy az a számtalan eset, amit az elmúlt időszakban megismertünk. Akkor azt mondja államtitkár úr, hogy ez mind kamu. Kamu az is, hogy 300 milliárd forintot elköltöttek lélegeztetőgépre vagy lélegzést segítő gépre, mert még mindig senki nem tudja. 300 milliárd forintot költöttek erre, bevallotta a saját államtitkáruk, és közben hónapokig hallgattuk, hogy az egészségügyben és a szociális ellátórendszerben dolgozók nem kapnak védőfelszerelést. Meg az is kamu, hogy Debrecenben a szülészeten a legnagyobb kiürítés kapcsán kórházi fertőzést kap egy megszületett csecsemő akkor, amikor elvileg halálra van fertőtlenítve minden a kórházban. Ugye, államtitkár úr, akkor ez mind kamu?! Ha van félnivalójuk, akkor nem fogják támogatni ezt, ha nincs félnivalójuk, akkor támogatni fogják, hogy a vizsgálóbizottság felálljon. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Talán a tárgyilagosság előrébb vinne minket ebben a vitában. [[Bangóné Borbély Ildikó: Én tárgyilagos voltam!]] Tisztelt képviselő asszony, ami videót az MSZP Németh Athinával gyártott, az valóban egy kamuvideó. Minden más esetben, ahol önök bármilyen kérdést felvetettek, kaptak választ, ezt ön is nagyon jól tudja, hiszen ön személyesen kapott itt a parlamentben erre választ pár héttel ezelőtt, most mégis úgy beszél, mintha ezt a választ ön még nem kapta volna meg a parlamentben. Részletes tájékoztatást kapott ön is arról, hogy ezeket az eseteket kivizsgálták, amelyikre konkrétan rákérdezett, arra konkrét választ is kapott. Most pedig feláll a parlament ülésén úgy, mintha ezek nem történtek volna meg, csak azért, hogy indulatosan az emberekből még indulatot hozzon ki, tisztelt képviselő asszony. [[15.20]] Igen, óriási összeget fordított Magyarország lélegeztetőgépek vásárlására, mert azt mondtuk, hogy nem fordulhat elő olyan eset, mint Spanyolországban és Olaszországban, hogy embereknek, akik lélegzésük rásegítésére lélegeztetőgépre szorulnak, ne legyen kellő számú lélegeztetőgép. És védőfelszerelésekből is milliós, tízmilliós és százmilliós nagyságrendben szereztünk be, pontosan azért, hogy minden magyar kórházban, minden magyar intézményben ez rendelkezésre álljon. Azt hiszem, a védekezés eredményességét az mutatja, tisztelt képviselő asszony, hogy harmada az egymillió főre eső halottak száma, mint Svájcban vagy Luxemburgban, vagy hatoda, mint Hollandiában vagy az USA-ban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mennyi kárt okozhatott Czeglédy a magyar társadalomnak?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Budai Gyula: Elfogadom. Köszönöm.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon minden ember számára ismert Gyurcsány ügyvédjének, Czeglédy Csabának a többek sérelmére elkövetett bűncselekménye. A szombathelyi önkormányzati képviselői mandátumhoz jutott Czeglédy Csaba és társai ellen különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette és magánokirat-hamisítás vétsége miatt emelt vádat a Csongrád Megyei Főügyészség. A Szegedi Törvényszékhez benyújtott vádirat szerint Czeglédy Csaba vezetésével a Human Operator Zrt.-hez kapcsolódva létrejött bűnszervezet 2010 és 2017 között olyan céghálózatot alakított ki, amely munkaerő-közvetítéssel foglalkozott. Ez a bűnszervezet közel hatmilliárd forint kárt okozott a magyar államnak, amely abból adódott, hogy az iskolaszövetkezetek az általános forgalmi adót és a személyi jövedelemadót nem fizették be. Az állam mellett a Czeglédy által működtetett bűnszervezet azonban a társadalom leggyengébb és legvédtelenebb csoportjait, a diákokat és a nyugdíjasokat is megkárosította anyagilag azzal, hogy a gazdasági társaságok nem fizették ki a ledolgozott munkájuk fejében járó munkabért. A magát áldozati szerepben feltüntető Czeglédy Csaba a mai napig is a balliberális pártok dédelgetett kedvence, ugyanis több baloldali önkormányzat a Czeglédy Ügyvédi Irodának többmilliós nagyságrendű megbízást adott. Elszomorító, hogy a baloldal egy adócsaló pozícióban lévő embert ilyen megbízásokhoz juttat. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakra tekintettel kérdezem, hogy mekkora kárt okozott Czeglédy a magyar társadalomnak. Köszönöm szépen, és várom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pár államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ahogy képviselő úr is említette, Czeglédy Csaba ellen tavaly februárban különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette, valamint hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt vádat emelt az ügyészség. Számszerűen kifejezve több mint hatmilliárd forintról beszélünk. De képviselő úr helyesen tette fel a kérdést, itt nemcsak forintokban kifejezhető kárról beszélhetünk, hanem az az erodálódás, amely a politikai, társadalmi, morális tekintetben folyik ebben az ügyben, az talán még sokkal súlyosabb, hiszen a baloldal és a DK azóta is mentegeti, védelmébe vette ezt az ügyvédet, és gyakorlatilag kitömi pénzzel, akár az újbudai önkormányzatot tekintjük, akár a VII. kerületi önkormányzatot, busás megbízásokkal látják el, pénzelik. Az egyik szerződésről, amelyet Niedermüller Péter polgármester kötött az ügyvéddel, egyébként megállapította a kormányhivatal, hogy a szerződéskötés módja törvénysértő volt, és fel is szólították a polgármestert, hogy szüntesse meg a törvénysértést. A kérdés valóban az, hogy Gyurcsány Ferenc és pártja miért véd ennyire egy ügyvédet. Hova lett az a több mint hatmilliárd forint, amely eltűnt a költségvetésből, hiszen a károsultaknak nem térítettek meg belőle semmit, azt is az államnak kellett. Miért került sor több tízmilliós baráti kölcsönszerződésre Czeglédyék cége és a Gyurcsány-cégek között, aminek szintén tisztázatlan az eredete és az, hogy miért tették ezt. Ha megkárosították az embereket, akkor talán meg is kellett volna téríteni, de Gyurcsányékról tudjuk, hogy 2010 előtt is csak elvontak, megszorítottak, gumilövedékkel lőtték az embereket, az ártatlan állampolgárokat nem változtak semmit sajnos. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Budai Gyula képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian tudjuk, hogy a hallgatásnak ára van, és ezt az árat most fizeti ki a DK Czeglédy Csabának. Czeglédy Csaba, a minden titkok tudója, a DK és a baloldal pénztárosa, DK-s polgármesterekkel köt több tíz millió forintos megbízási szerződéseket, és ezáltal lényegében Czeglédy Csaba hallgatását a Demokratikus Koalíció és a baloldal teljes mértékben megvette. Mert azért ne felejtsük el, hogy Czeglédy Csaba nemcsak Gyurcsány Ferencnek vagy az Altusnak látta el a jogi képviseletét, hanem számos, a baloldalhoz köthető politikusnak, Botka Lászlónak, és sorolhatnánk azokat a baloldali politikusokat, akiknek a jogi képviseletét ellátta Czeglédy Csaba. Tehát mindenképpen teljesen egyértelmű, hogy Czeglédy Csaba hallgatását meg kellett fizetni, és ez a hallgatás több tíz millió forintba került az adófizető állampolgároknak, mert a DK-s önkormányzatok kötnek megbízási szerződést Czeglédy Csabával. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválaszra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Elég csak arra az esetre utalnunk, amikor a Demokratikus Koalíció az uniós parlamenti listájára képviselőjelöltnek felvette Czeglédy Csabát. Azért azok a képviselőjelöltek, akiket felvállal egy-egy párt, a pártok minőségéről, színvonaláról, erkölcsi hozzáállásáról is tanúskodnak. Azt hiszem, hogy nem választhattak volna méltóbb személyt ebben a tekintetben erre a posztra, hiszen az a fajta 2010 előtti világ, ahol az összefonódások, a korrupció volt a jellemző, amit 2010 után is átmentettek a költségvetési csalások vonalán, mind-mind tanúsítja, hogy madarat tolláról, embert barátjáról, pártot képviselőjelöltjéről. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Csenger-Zalán Zsolt, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogyan tudjuk megvédeni a magyarokat az Európai Unió Bírósága előtt a bevándorláspárti bürokratáktól?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Elfogadjae a válaszadó személyét? [[Csenger-Zalán Zsolt: Igen.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Unió Bírósága nagyüzemben tárgyalja a magyar vonatkozású ügyeket. Szembemenve a Strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságának döntésével, sürgősségi eljárásban őrizetnek minősítette a magyar határon lévő tranzitzónában való tartózkodást. Ugyanígy foglalt állást néhány nappal ezelőtt a jogi határzár ügyében egy másik eljárásban a bíróság főtanácsnoka is, és ezúttal már a határkerítés túloldalára kísérés gyakorlatát is kifogásolta. Ítéletet hirdetett a bíróság a külföldről támogatott civil szervezetek átláthatóságáról szóló törvényünkkel kapcsolatban, ahol megállapította, hogy az egyesületi finanszírozás átláthatóságának növelésére irányuló célkitűzés nem ellentétes az uniós joggal. Ma délután pedig tárgyalást tart a bíróság abban az ügyben, amelyben Magyarország az Európai Parlament 7. cikkes eljárást megindító állásfoglalásának megsemmisítését kezdeményezte. A határozat alapjául szolgáló Sargentini-jelentés hazugságoktól és csúsztatásoktól hemzseg, az Európai Parlament döntése pedig az elfogultság és kettős mérce tankönyvi példája. De a mai tárgyalás nem elsősorban ezért fontos, a 7. cikkes eljárás tárgya az uniós alapértékek, köztük a jogállamiság sérelmének állítólagos veszélye. A tárgyaláson a 7. cikk szerinti eljárás vádlója és vádlottja helyet cserél, most végre kiderülhet, hogy az uniós intézmények magukra nézve is kötelezőnek tekintike azokat a jogállamisági elveket, amelyek tiszteletben tartását oly nagy lelkesedéssel kérik számon másokon. Az EU jogállamisági kezdeményezései szempontjából ez alapvető hitelességi kérdés. Mindezek fényében kérdezem államtitkár úrtól, hogyan tudják megvédeni a magyarokat az Európai Unió Bírósága előtt a bevándorláspárti bürokratáktól. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban egy elég furcsa döntés volt, amikor az Emberi Jogok Európai Bírósága, tehát a legavatottabb szervezet megállapítja, hogy ha egy ember a tranzitzónában van a magyar határon, akkor az nem minősül fogva tartásnak, majd a Bizottság vádjaira alapozva a luxembourgi bíróság azt állapítja meg, hogy ez fogva tartásnak minősül. Ilyenkor mit tudunk csinálni? Nézünk kifelé, csodálkozunk azon, hogy a politika felülírhatja azokat az alapvető emberi jogi normákat, nemzetközi egyezményeket, amelyeket a strasbourgi bíróság a mi javunkra ugyan másodfokon, de a nagykamara előtt eldöntött. [[15.30]] Ez nem érdekli Brüsszelt, nem érdekli Luxembourgot, gyakorlatilag az a támadássorozat a lényeg, amit folytatnak a migráció kérdésében Magyarország ellen. A másik ilyen érdekes dolog ami valóban ma kerül tárgyalássorozatba arról szól, hogy a Sargentini-jelentést milyen körülmények között szavazták meg. Felelevenítve az akkori eseményeket: 2018. szeptember 12-én a szavazás során az Európai Parlament tagjai 448 igen, 197 nem és 48 tartózkodó szavazatot adtak le. Az elfogadáshoz előírt kétharmados támogatottsághoz a 693 leadott szavazat kétharmadára, azaz legalább 462 támogató szavazatra lett volna szükség. Az uniós szerződések, az Európai Parlament eljárási szabályzata és az eddigi gyakorlata is egyértelműen ezt az álláspontot támasztja alá. De ha valaki nem akar elmerülni a jogi szövegek elemzésében, annak elég, ha egy pillantást vet az Európai Parlament szavazógépére. Egy EP-képviselő három gombot nyomhat meg, azaz háromféle szavazatot adhat le: igen, nem és tartózkodó szavazatot. Aki pedig nem akar szavazni, egyik gombot sem nyomja meg, és bizony ilyen EP-képviselő is akadt 2018 szeptemberében. Ha végigvesszük ezt, és minden formállogika szerint a tartózkodó szavazat is szavazatnak számít, ennek ellenére az a döntés született, hogy nem számít, és így erőszakolták ki, hogy meglegyen a kétharmados arány. Mit mondjunk erre? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszt illeti meg képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A tranzitzóna, ami itt a kérdés első felében felmerült, egy olyan megoldás volt, ami garantálta a genfi egyezménynek megfelelő menekültkérelem beadását, ugyanakkor ezzel párhuzamosan megvédte Magyarországot, illetve értelemszerűen Európát is az illegális bevándorlóktól. Az Emberi Jogok Európai Bírósága az „Ilias és Ahmed kontra Magyarország” ügyben másodfokon megállapította, hogy a tranzitzóna nem őrizet, hanem az ügyintézés helyszíne. Az Európai Bíróság döntésével most az a furcsa helyzet állt elő, hogy mondjuk, Svájcban vagy Norvégiában egy tranzitzóna egy legális megoldás, ezzel szemben egyetlenegy európai uniós országban sem az. Azt kell itt látni, hogy itt elsősorban nem Magyarország és az Európai Bíróság vitájáról van szó, hanem a két bíróság egymással való vitájáról. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, miniszterhelyettest. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban a két bíróság vitája; és azért is elszomorító ez a határőrizettel kapcsolatos keresete a Bizottságnak, mert tudjuk, hogy a magyar Alaptörvény is tartalmazza, hogy mi dönthetjük el, hogy kikkel akarunk egy országban élni. Ha a luxembourgi bíróság úgy döntene, hogy helyt ad a Bizottság keresetének, az azt jelentené, hogy a magyar jogszabályokon át kellene vezetnünk ennek a döntésnek megfelelően a szövegeket, ez azt jelenti, hogy a Bizottság írná a magyar Alaptörvény szövegét. Ez azért egy kicsit érdekes felvetés szuverenitási szempontból, és talán a többi tagállam is megdöbbenne, ha ilyen következményekkel számolhatna. Úgyhogy ezt a területet szerintem mindenkinek át kellene gondolnia és végig kellene vennie, és az alaptörvények kontra uniós jogszabályok viszonyrendszernek a határvonalait élesen meg kell húzni, és a lopakodó jogalkotásnak egyszer és mindenkorra véget kell majd vetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Bartos Mónika, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Készen állnake a magyar emberek akaratának megfelelően kormányozni, ha ez a Brüsszellel való nyílt konfliktusba kerül?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Bartos Mónika: Igen.]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Nehéz időkön vagyunk túl, hiszen az elmúlt hónapokban olyan helyzeteket éltünk át, amelyet korábban sohasem, de hála istennek, túl vagyunk a veszélyhelyzeten, és ebben a helyzetben a magyar kormány a magyar emberekkel együttműködve nemzetközi viszonylatban is jól teljesített. Ennek a jó teljesítménynek nem volt más az alapja, mint az oda-vissza működő bizalmi viszony, hiszen az emberek bíztak a kormányban, hogy annak döntései helyesek, és a kormány is bízott az emberekben, hogy a döntéseiben együttműködő lesz, és azok végrehajtásában segítséget nyújt majd a kormány felé. Ez volt a siker alapja. Ezért is fájó az, hogy a baloldal a koronavírus-járvány ideje alatt is mindent megtett azért, hogy aláássa a kormány tekintélyét az emberek előtt, és sajnos ez a folyamat most is folytatódik a nemzeti konzultációval kapcsolatban, hiszen a baloldali sajtóorgánumokban, illetve baloldali képviselőtársainktól is hallunk olyan megnyilvánulásokat, miszerint az emberek véleményét kikérő konzultáció nem más, mint kommunista propagandaeszköz. Mindeközben az is látható, hogy Brüsszel is felébredt ismét, és támadást intézett, intéz a konzultáció ellen annak migrációval kapcsolatos kérdése miatt. De nem szabad elfelejtenünk, hogy a kormány a magyar polgárok többször kifejezett akaratának megfelelően az Alaptörvényben rögzítette, hogy a bevándorlás milyen törvényes keretek között történhet Magyarországon, és bár Věra Jourová, a Bizottság alelnöke megpróbálja azt aláhúzni, hogy nem megy szembe az emberek ilyenfajta akaratával, nem megy szembe a magyar Alaptörvénnyel, mégis a migránskvótát, annak ötletét napirenden tartja, és láthatjuk azt is, hogy a baloldal számos képviselője, pártjai is meg akarják akadályozni, hogy ez megtörténjen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Látva a Brüsszel és a baloldal közötti összefonódást, kérdezem államtitkár urat, hogy megteszie a kormány az erőfeszítést, hogy az emberek akaratát mindenáron képviselje Brüsszelben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha röviden akarnék válaszolni, akkor természetesen a kormány mindent megtesz azért, hogy a magyar emberek akaratának megfelelően kormányozzon, ezt talán 2010 óta több soron tudtuk bizonyítani, felvállaltuk a konfliktusokat Brüsszellel, akár Strasbourggal, akár a többi kérdésben gyakorlatilag, hogy azt a fajta értékrendet, amit a magyar emberek akarnak Magyarországon látni, képviselni tudjuk. Úgy tudjuk, az Unió alapszerződése is biztosítja a nemzeti identitás védelmét, tehát nem hogy úgy mondjam jogellenesen, az Unión belül jogellenesen állunk ki ezek mellett az értékek mellett, s valóban meg akarjuk akadályozni azt, hogy megváltoztassák az itt élők etnikai arányait, a kulturális szokásait, akár a bűnözéshez, terrorizmus való viszonyát, vagy a droghasználat vagy a nemi identitás kérdése körében; tehát ezekben szilárd, kialakult társadalmi normáink vannak, s nem hagyjuk senki által felforgatni ezeket. Az nagyon érdekes, hogy a Bizottság tagjai, akik elvileg a tagállamoktól és a korábbi pártjaiktól és egyebektől függetlenül kellene hogy végezzék a tevékenységüket, milyen vargabetűkre és kígyózásokra képesek bár ezt egy másik pártelnök is említette, ezt nem szívesen használom , de ha arra gondolunk, hogy Věra Jourová, amikor a veszélyhelyzettel kapcsolatos törvénycsomagot elfogadtuk, azt mondta, hogy Magyarországot nagyon meg kell vizsgálni, itt diktatúrát építenek, majd odahaza nyilatkozott egy halkat, hogy gyakorlatilag nincs probléma a magyar jogalkotással, ez a törvény kiállja a próbát, visszament Brüsszelbe, megtámadták, rögtön mondta, hogy fokozottan figyeli, majd utána kijelentette, hogy a nemzeti konzultációnak hamis, fake news az az állítása, hogy az Alaptörvényt meg kívánná változtatni a Bizottság. Láthatjuk, hogy ez a támadás a luxembourgi bíróság előtt pontosan arról szól, hogy szeretnék, ha az Alaptörvény rendelkezéseit megváltoztatnánk. Ez egy nyílt politikai harc, amit ők leplezni akarnak pártalapon, elég, ha Timmermansra visszagondolunk, vagy Junckerre, vagy bárkire. Tehát ez folytatódik. Ennek semmi köze a joghoz, a tényekhez, ezt sajnos el kell szenvednünk, de nem adjuk fel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a választ. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Én is egyetértek önnel abban, hogy egy nyílt harc színterén vagyunk, és az is igaz államtitkár úr is utalt rá , hogy egy olyan, felülről irányított koncepciónak vagyunk az alanyai, mely az európai kultúrát visszafordíthatatlanul meg akarja változtatni. Ugyanakkor azt is láthattuk az elmúlt hónapokban, hogy igazán cselekvőképes válaszokra, megoldásokra például a veszélyhelyzetben a nemzeti kormányok voltak képesek, tehát nem az Európai Unió nyújtott nekünk segítséget, nyújtott az embereknek segítséget, hanem a magyar kormány. Azt gondolom, hogy a kormány és a magyar emberek együttműködése a siker kulcsa, és ennek az együttműködésnek az új eleme a nemzeti konzultáció, amely szerintem nagyon fontos rész a jövő építésében, és mindenkit biztatok arra, hogy ebben vegyen részt. Köszönöm államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.40]]
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban, ezekben a kérdéskörökben most a nemzeti konzultáció körül bontakozik ki az a politikai vita, ami a kormánypártok és az ellenzék között van. Én nagyon sajnálom, hogy az ellenzéknek nemcsak válaszai nincsenek ezekre a helyzetekre, hanem jó kérdései sincsenek, és nem voltak partnerek a járványhelyzet idején. Gyakorlatilag sokkal fontosabb nekik az a cél, hogy a kormány hitelességét, kormányzóképességét akadályozzák, lerombolják, mint az, hogy Magyarország egy prosperáló, virágzó ország legyen, ahol legalább a jó dolgokban együtt tudnánk működni, és járványhelyzet idején, mondjuk, nem a rémhírterjesztés, álhírgyártás irányába lavírozni, mint amit például Korózs Lajos képviselőtársunk nyíltan a szárnyai alá vett, majd utána mindenki hátrább lépett eggyel, mintha nem ezzel akarták volna a kormány hitelességét teljesen aláásni. Én nagyon remélem, hogy azért egy olyan korszakunk is majd elérkezik, amikor mint miniszterelnök úr mondta az ellenzékben is államférfiak lesznek [[Közbeszólás az LMP soraiból: Juj! Z. Kárpát Dániel: Kicsit szerényebben…!]] akikre majd lehet hivatkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 40 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra interpellációt és kérdést, ezen napirendi pontok tárgyalására nem kerül sor. [[Hohn Krisztina közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott… [[Hohn Krisztina közbeszól.]] Kedves Képviselő Asszony! Ha nem veszi rossz néven, megköszönném, ha hagyná, hogy felvezessem a következő napirendet. Köszönöm megtisztelő megértését. Tisztelt Országgyűlés! A bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája zajlik most. Az előterjesztés T/10710. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetésitörvény-javaslat részletes vitáját a bizottságok lefolytatták. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/10710/828. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata T/10710/829. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/10710/812-827., valamint 830., 831. és 832. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/10710/834. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/10710/835. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. Emlékeztetem önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva, összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Költségvetési bizottság előadójának. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2021. évi központi költségvetés törvényjavaslata fekszik előttünk, aminek általános vitája június 10-12. között 30 órás időkeretben lezajlott. A költségvetési törvényt a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalta. Mint a kijelölt bizottság előadója, ezúton az ő véleményüket is ismertetem.A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. Úgyhogy azoknál a bizottságoknál, akik nem tettek külön észrevételt, csak ezt fogom jelezni. A tárgyaló bizottságok véleményei. A Költségvetési bizottság véleménye alapján a kormány által előterjesztett 2021. évi költségvetés fókuszában a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása és a járványügyi készültség fenntartása áll, valamint az elmúlt tíz év közösen elért eredményeinek megőrzése. Megállapíthatjuk, hogy a kormány 2021-ben is segíti a gyermekvállalással összefüggő akadályok elhárítását, a saját otthon megteremtését, elismeri a nagycsaládosok többlet-erőfeszítéseit. A költségvetésben 2021-ben közel 2295 milliárd forint áll rendelkezésre a családok támogatására. Ez több mint 67 milliárd forinttal magasabb, mint a 2020-as költségvetésben szereplő támogatások. 2010-hez képest közel két és félszeresével, összesen mintegy 1360 milliárd forinttal többet fordít a kormány a magyar családok támogatására. Jövőre folytatódik az otthonvédelmi és otthonteremtési program, a falusi CSOK is. Az egygyermekes családok a második gyermek után 1 millió forint jóváírást kaphatnak jelzálogalapú kölcsöntartozásukból, további gyermeket vállaló családok számára a harmadik gyermek esetén a kölcsöntartozásból leírható összeg az állami támogatás révén már 4 millió forint lesz. Ahogy mindig is hangsúlyoztuk, ha munka van, minden van. Ennek szellemében a munkahelyek létrehozása és megtartása a mostani költségvetés másik kiemelt célkitűzése. Harmadik elemként pedig szeretném felhívni a figyelmet a 2021-ben új elemmel bővülő család- és nyugdíjasvédelmi programra. Ez az új elem nem más, mint a 13. havi nyugdíj visszaépítése. Ez négy ütemben fog megtörténni. Első lépésként a nyugdíjasok 2021-ben, a januári nyugdíjon felül egyheti nyugdíjat fognak kapni. Ezt követően három év alatt, vagyis 2024-től már teljes egyhavi nyugdíjban fognak részesülni a nyugdíjra jogosultak. Tekintettel arra, hogy a kormány a jövő évi költségvetést 4,8 százalékkal tervezte, így várakozásaink szerint jövőre szintén lehetőség lesz nyugdíjprémium biztosítására. A nyugellátásokra fordítható költségvetési források összege jövőre közel 327 milliárd forinttal lesz magasabb, mint az idei esztendőben. A 2021. évi költségvetés 3 százalékos inflációval számol, így a nyugellátások összege várhatóan ennyivel fog emelkedni. A járvány elleni védekezés és a gazdaságvédelmi intézkedések, így például a bértámogatási program és az adócsökkentések eredményeként a költségvetés hiánya és az államadósság 2020-ban a korábban tervezettnél magasabb lesz. Ugyanakkor 2021 végére a nemzeti össztermék arányában várhatóan 69,3 százalékra csökken, a 2020. év végére várható 72,6 százalékról. Ugyanakkor az államháztartás hiánya az elmúlt évekhez megszokott módon jövőre sem fogja meghaladni a nemzeti össztermék 3 százalékát. A Külügyi bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium működési költségvetése 2021-ben, 2020-hoz képest a várható nemzetiössztermék-növekedést meghaladó mértékben nő, az inflációt meghaladó mértékben nő a külképviseletek működési költségvetése, és kiemelten nőnek az Információs Hivatal személyi juttatásai és felhalmozási kiadásai. A minisztérium központi igazgatására, és a külszolgálaton lévő mintegy 1500 diplomata személyi juttatásaira is az ideinél nagyobb összeg áll rendelkezésre. [[15.50]] Az exportfejlesztés és beruházásösztönzés intézményrendszere, vagyis a Magyar Exportfejlesztési Ügynökség, a Nemzeti Befektetési Ügynökség és a Közép-európai Gazdaságfejlesztési Hálózat a jövő évben is ugyanakkora támogatásban részesül, mint ebben az évben, kiigazítva a 3 százalékra tervezett inflációval. Folytatódik az évek óta sikeres Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram, a külhoni nemzetrészek megmaradását szolgáló gazdaságfejlesztési programok, és az idén induló csángó-magyar együttműködési program is. A Külgazdasági és Külügyminisztérium felkészült a koronavírus-járvány utáni világ kihívásaira a 2020. év után a 2021. esztendőben is. A Fenntartható fejlődés bizottságának véleménye. Magyarország az elmúlt évben a jövő, azaz a klímavédelem, az energiaszuverenitás és a zöld gazdasági növekedés útját választotta. Az elmúlt évek kiváló magyar klímateljesítménye arra tanít, hogy a környezetvédelem, a gazdasági fejlődés és az energiabiztonság céljai nem egymással ellentétesek, hanem akár egymást erősítő célok. A kormány elfogadta a 2050-ig szóló hosszú távú klímastratégia alapelveit. Erre alapozva elkészült az a stratégia, amelynek mentén Magyarország fokozatosan 2050-ig klímasemleges országgá válhat. Hazánk az uniós élmezőnybe tartozik a vállalt kibocsátáscsökkentési célok elérése terén. A jövőre való tekintettel a cél a gazdaság klímasemleges átalakítása. A kormány csaknem 32 milliárd forinttal támogatja a kis- és középvállalkozások megújulóenergia-termelését, a hazai tulajdonú vállalkozások, a gazdaság klímasemleges átalakítását célzó beruházásokat. A klíma- és természetvédelmi akcióterv keretében megkezdődik a zöld államkötvény kibocsátása a klímaváltozás negatív hatásainak csökkentésével kapcsolatos projektek finanszírozására. Ez a lépés európai szinten is jó példája annak, hogy egy szuverén nemzetállam miképpen léphet fel proaktívan a klímavédelem területén. A klímasemleges gazdaság költségeit a klímarongálókkal kell megfizettetni, tehát a nagy szennyező országokkal és a nagy szennyező vállalatokkal. A 2018-as statisztikák szerint az Unió szén-dioxid-kibocsátásának 43,5 százalékát a három legnagyobb szennyező, Németország, az Egyesült Királyság és Olaszország okozta. A volt szocialista országok ugyanakkor a közösség összes kibocsátásának csak egyötödéért felelnek, ennek több mint kétharmadát Lengyelország, Csehország és Románia együttesen okozta. Magyarország egy főre jutó éves szén-dioxid-kibocsátása 5,4 tonna, így az ország a Közösség teljes kibocsátásának csak 1,4 százalékáért felelős. A kormány célja, hogy a 2021. évi költségvetés által a jövő évben is biztosítsa a kutatásra, fejlesztésre és innovációra fordítandó források koordinált és a magyar gazdaság versenyképességét támogató felhasználását. Ennek egyik eszköze egy egységes Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetése. A másik pedig a Gazdaságvédelmi Alapon keresztül az energia- és klímapolitikai modernizációs rendszer működtetése. Ennek a céljára 2021-ben 34,3 milliárd forint forrás fog rendelkezésre állni. A hulladékgazdálkodási feladatok támogatása, a feladat 2021. évi kiadási előirányzata 14 milliárd 438,2 millió forint. Az energiapolitika fókuszában Magyarország mindenkori biztonságos energiaellátásának garantálása áll, a fenntarthatóság a fogyasztói teherbíró képesség és a versenyképesség figyelembevételével. Jövőre a központi és az önkormányzati alrendszerekben majdnem 500 milliárd forint áll rendelkezésre energetikai, klímapolitikai modernizációra. Ezenkívül több mint 500 milliárd forintot fogunk fordítani a következő évben környezetvédelemre, a klímaváltozás negatív hatásainak csökkentésével kapcsolatos projektek finanszírozására, a zöld államkötvények sikeres kibocsátásának köszönhetően. A Gazdasági bizottság véleménye. A 2021. évi költségvetés fókuszában a járvány elleni védekezés és a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása áll. Az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap magában foglalja a járvány elleni védekezéshez, illetve az egészségügyi ellátórendszer működtetéséhez szükséges forrásokat. A kormány másik célja, hogy legalább annyi új munkahely jöjjön létre, ahányat a járvány tönkretett. A költségvetés a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre a Gazdaságvédelmi Alapon keresztül a következő évben 2550 milliárd forintot meghaladó forrást biztosít. A 2021. évi költségvetésben mintegy 2115 milliárd forint fog rendelkezésre állni egészségügyi célokra. Ez közel 918 milliárd forinttal magasabb, mint a baloldali kormányok által benyújtott utolsó, 2010-es költségvetésben, és mintegy 156 milliárd forinttal magasabb, mint az ebben az évben erre fordított kiadások összege. A magyar gazdaság eredményeit a koronavírus-járvány hatásaitól meg kívánjuk védeni; az ehhez szükséges források biztosítottak. A Nemzetbiztonsági bizottság véleménye. A 2021. évi központi költségvetés a jövő évben is a családok és a biztonság költségvetése lesz mindamellett, hogy kiemelt figyelmet fordít az egész világunkat sújtó világjárvány magyarországi hatásainak enyhítésére is. A kormány rövid idő alatt olyan átfogó gazdaságvédelmi akciótervet tudott letenni az asztalra, amely hosszú távon fenntartható és érdemben enyhíti a világjárvány negatív gazdasági hatásainak begyűrűzését Magyarországra. Ezzel párhuzamosan azonban nem feledkezett meg a kormány arról sem, hogy minden szükséges forrást biztosítson és biztosítani tudjon belső biztonságunk fenntartásához, valamint országhatáraink hatékony védekezéséhez az illegális migrációval szemben. 2021-ben hazánk 93 milliárd forinttal fog többet fordítani a rendvédelmi területre, mint ebben az évben. 2010-hez képest pedig mintegy 504 milliárd forinttal többet fordítunk a rendvédelem működtetésére. Ezek a költségvetési növekmények hozzájárulnak ahhoz, hogy ezzel a biztonsági kockázatokkal terhelt világunkban Magyarország az eddigieknél is hatékonyabb módon tudja megvédeni külső határait, szavatolni tudja belső biztonságunkat. A Nemzetbiztonsági bizottság számára teljesen egyértelmű, hogy a biztonság alapvető nemzeti érték, amelyből a kormánynak nem szabad engednie, hiszen biztonság nélkül nincs béke, biztonság nélkül nincs gazdasági fejlődés, és biztonság nélkül egy országnak kiszámíthatatlanná válnak a mindennapjai. Mindezekre figyelemmel megállapítjuk, hogy a 2021. évi költségvetésitörvény-javaslat nemcsak a családok támogatásához és a magyar gazdaság védelméhez járul hozzá, hanem a polgári és katonai szolgálatokra vonatkozó előirányzatai biztosítják a titkosszolgálatok törvényben meghatározott feladatainak maradéktalan ellátását, továbbá így az ország képes lesz megvédeni határait az illegális migráció elleni küzdelemben, és időben fog tudni reagálni az Európában váratlanul felmerülő biztonsági kockázati tényezőkre is. [[16.00]] A Honvédelmi bizottság, a Népjóléti bizottság, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága, az Igazságügyi bizottság nem tett külön véleményt, ők csak megállapították, hogy a törvény megfelel a jogszabályi követelményeknek. A Kulturális bizottság véleménye. A költségvetésben mintegy 70 milliárd forinttal több lesz az oktatás ügyére fordított tétel, valamint a kulturális terület költségvetési sarokszámai sem változnak a válság ellenére sem. A kormánynak kifejezett szándéka, hogy a kulturális ágazatot támogatásban részesítse. A Mezőgazdasági bizottság véleménye. Amint azt láthatjuk, a 2021. évi költségvetés szerkezetében változások történtek az eddigiekhez képest, így a Nemzeti agrártámogatások, valamint az Öntözésfejlesztés alcím a XLVII. fejezet, a Gazdaságvédelmi Alap alá került, amely a gazdaság védelmével és újraindításával kapcsolatos programok folytatására, kiemelt fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre teremti meg a szükséges fedezetet. 2021-ben agrár- és vidékfejlesztési támogatásokra 782 milliárd forint kerülhet kifizetésre, amelyből tisztán hazai költségvetésből finanszírozott nemzeti támogatásokra 94 milliárd forint, uniós társfinanszírozással működő piaci támogatásra 29,5 milliárd forint, tisztán uniós finanszírozású közvetlen támogatásokra 455 milliárd forint, az uniós társfinanszírozással működő vidékfejlesztési program és a magyar halgazdálkodási operatív program működésére összesen 203 milliárd forint lesz fordítható. A Nemzeti agrártámogatások alcíme a 2021. évi költségvetési javaslatban 78,5 milliárd forintban került beállításra, amely magában foglalja a korábbi nemzeti agrártámogatások előirányzat mellett a tanyafejlesztési program, a zártkerti program, valamint az állattenyésztés támogatása előirányzatot is. Fontos, hogy az agrárium és a környezetvédelem céljaira rendelkezésre álló források meghaladják az előző évieket. Amint láthatjuk, ez a növekedés a jelenlegi helyzet tükrében különösen értékelendő. A 2021. évi költségvetési tervezet a korábbiakhoz képest, de leginkább a 2010 előtti költségvetésekhez viszonyítva jelentős többletforrásokat biztosít a magyar mezőgazdaság szereplői részére, és továbbra is stabilitást tud nyújtani az ágazat számára. Megállapítható, hogy költségvetési oldalról a további jó működéshez szükséges források rendelkezésre állnak. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleménye. Magyarország 2021. évi központi költségvetése biztosítja a 2010-ben elkezdett nemzetpolitikai programok folyamatosságát; a magyar nemzet megerősítését célozza mind a Kárpát-medencében, mind a diaszpórában. Magyarország Kormánya biztos keretet ad a jövő évi költségvetésben is a külhoni családok támogatására, a határon túli magyar vállalkozások versenyképességének biztosítására, a kultúra, az oktatás fejlesztésére, a magyar közösségek megerősítésére. Folytatódnak a sikeres nemzetegyesítő programok, így a Kőrösi Csoma Sándor-program és a Petőfi Sándor-program. Immár második éve, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá került a csángó-magyar együttműködési program támogatása. Kijelenthetjük, hogy a program indulása előtt sajnos Csángóföld volt az egyik legelhanyagoltabb nemzetrész. Az idei év 532 milliós előirányzata jövőre 1 milliárd 500 millió forintra fog növekedni, ami nagyban hozzájárul ahhoz, hogy Csángóföld fejlesztése is a többi magyar területtel együtt történjen. Szintén a Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyeletével működik a Gazdaságvédelmi Alapon belül a határon túli gazdaságfejlesztési programok támogatása. Ennek révén az elmúlt években soha nem látott vállalkozásfejlesztési projektek valósultak meg, amelyek jelentős mértékben járultak hozzá az egységes Kárpát-medencei gazdasági tér megteremtéséhez. Eddig számos gazdálkodó családot, vállalkozót ért el ez a támogatás. A kis összegű mezőgazdasági és vállalkozásfejlesztési támogatásoktól egészen a nagy, komplex beruházásokig mindenki megtalálhatta a számításait az anyaország nyújtotta lehetőségek között. Végül megemlítendő a Bethlen Gábor Alap támogatása, ezzel a kerettel működhetnek különféle nemzetpolitikai programok, idetartozik a nagy múltú Rákóczi Szövetség támogatása, valamint a „Határtalanul!” program támogatása. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye. 2010 óta Magyarország stabilizálta pénzügyi helyzetét, felelős költségvetési gazdálkodást folytatott, tartósan alacsonyan tartotta az államháztartás hiányát, csökkenő pályára állította az államadósságot, és tartós gazdasági növekedést ért el. A koronavírus-járvány azonban példátlan kihívás elé állította hazánkat a közelmúltban. A kormány az elmúlt hónapokban is több rendkívüli intézkedést tett az emberek életének, a gazdaság, a munkahelyek és a családok védelme érdekében. Ezen intézkedésekre alapozva készült el Magyarország 2021. évi költségvetési javaslata is. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A költségvetési javaslatból kiderül, hogy a kormány kiemelt célja, hogy a magyar gazdaság a lehető leghamarabb visszaállhasson arra az európai szinten is kiemelkedő növekedési pályára, amelyet az elmúlt tíz évben sikerült elérnie. Első számú prioritás a magyar emberek munkahelyének védelme és új munkahelyek teremtése, hiszen jól tudjuk, megtapasztalhattuk: ha munka van, akkor minden van. A gazdaságvédelmi akcióterv intézkedései együttesen a magyar nemzeti össztermék mintegy 20 százalékát mozgatják, mindemellett biztosítják az ország gazdasági szuverenitásának megőrzését is. Üdvözölendő, hogy a munkaerőpiaci nehézségekre a kormány nem segélyezéssel, adóemeléssel és megszorításokkal, hanem munkahelyteremtéssel, bértámogatással és a gazdaság újraindítását célzó komplex akciótervvel reagál. Összességében tehát megállapítható, hogy a kormány által beterjesztett 2021. évi költségvetés a válsághelyzetre gyorsan és eredményesen reagáló, a gazdaság talpraállítását elősegítő intézkedések összessége, amely jól szolgálja a nemzetgazdaság érdekeit. Az Európai ügyek bizottságának véleménye. Az uniós források tekintetében összességében mintegy 1605 milliárd forint jut Magyarországra jövőre, mind a költségvetésben megjelenő beruházási és strukturális alapok, mind a költségvetésen kívüli közvetlen agrártámogatások révén. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. És mielőtt megköszönöm a figyelmüket, szeretném itt is megköszönni a Pénzügyminisztérium és valamennyi minisztérium munkáját, azt, hogy a tavaszi időszakban a koronavírus-járvány ellenére készült el a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat. Ehhez a munkához szeretnék önöknek sok sikert és jó egészséget kívánni, önöknek pedig köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szűcs Lajos képviselő úr, jegyző úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, Banai államtitkár urat. Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, melyet öt képviselő ismertet, mindösszesen 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Varju László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A költségvetés mint az év legfontosabb törvénye kapcsán, amely mindannyiunkat és mindenkit érint, ennél a törvénynél valóban fontos, hogy a kisebbségi véleményekről is szó essen. [[16.10]] Nemcsak azért, mert 2020 és 2021 különleges év lesz ebből a szempontból, hiszen ezt az évet egy olyan gazdasági válsággal kell együtt élni, amelynek kihatása van 2021-re is. Éppen ezért azokat a véleményeket, amelyek megjelentek a bizottsági vitákban, egymással megosztva szeretnénk önökkel ismertetni, mégpedig azzal a szándékkal és abban a reményben, hogy igenis ráirányítsuk a figyelmet arra, hogy az a 800-nál több módosító indítvány egyébként leszavazásra került a kormánytöbbség által, és önök ezt rosszul tették. Rosszul tették, mert gyakorlatilag egyetlenegy módosító indítványt nem voltak hajlandók figyelembe venni, és nem vették azt sem észre, hogy ezek között vannak olyan kezdeményezések is, amelyek túlmutatnak azon, hogy milyen óriási különbség és vita van a két oldal között. Mondom, a két oldal között, hiszen a kormánypárt és az ellenzék vitája az, ami most ebben a formában megjelenik, legalábbis egészen biztosan abban a négy módosító javaslatban, amelyek a különböző gazdasági rendszerekben, költségvetés-politikákban való gondolkozás ellenére megjelennek, és mégis módosító indítványként itt vannak. Erre a négy területre is majd szeretnénk külön-külön részletesen is rávilágítani. Ezzel együtt azonban érdemes körbejárni egy kicsit azt, hogy a gazdasági válság napi kezelésével foglalkozik a kormány foglalkozgat, mondhatnám így, de számos kritika éri ezt , éppen ezért kétséges az, hogy a jövő évi hatásokat hogyan tudja csökkenteni, hogyan tud ennek elébe menni. Ráadásul van egy 2020. évi módosítás is, amelyről komoly vita bontakozott ki a tekintetben is, hogy a 2020. évi gazdasági visszaesés milyen mértékű lehet. Láthatóan a kormány bizonytalansága, szakmai felkészületlensége azt a bizonytalanságot nem volt képes meghaladni, hogy igazából mi az, amire számítanak. A konvergenciaprogramban is, amely a költségvetés tárgyalásával egyidejűleg jelent meg, ott is három forgatókönyvet szerepeltetnek, bizonytalanságot nemcsak önmagukban keltve, hanem láthatóan nem tudják eldönteni, hogy melyik legyen az, amelyik irányba el kell mozdulni. Miközben természetesen a parlament valamennyi képviselője érdekelt abban és annak szurkol, hogy a lehető legkisebb gazdasági visszaesés és a leggyorsabb felzárkózás legyen az eredménye ennek a munkának, azt a kritikát nem lehet elhallgatni, ami ezekben a kisebbségi véleményekben is megjelenik: igenis a kormány késlekedése nagyon sok munkahelybe került az idei évre vonatkozóan, és ez fokozottan jelenik meg a következő évre vonatkozó tervekben. Éppen ezért azt gondolom, hogy ezekben a kisebbségi véleményekben általános érvényű, hogy a kormány rossz időpontban nyújtotta be ezt a költségvetést, és ebben benne van az is, hogy egyébként itt több miniszter vagy hozzászóló el is ismerte, hogy az a bizonytalanság, amire utaltam, közrejátszik abban, hogy többen szerették volna felülvizsgálni, és talán a szeptemberi benyújtás sokkal több lehetőséget nyújtott volna elsősorban a gazdálkodók számára. A kormány akarnoksága ezt nem hagyta, muszáj volt ezt benyújtani. A társadalmi hatások tekintetében ezekben a kisebbségi véleményekben megjelent például a Költségvetési bizottságban is, hogy mindenképpen szerettük volna, hogy az önkormányzatok területéről, az egészségügy területéről, a foglalkoztatás területéről egy valóságos társadalmi helyzetkép is jelenjen meg. Sajnálattal kell mondanom, hogy a Költségvetési bizottság ülésén a kormánytöbbség nem engedte megszólalni azokat a polgármestereket, akik jelen voltak, és hozzájárultak volna azokkal a tapasztalatokkal, hogy egyébként akár ebben az évben, akár a jövő évben mi mindennel kell foglalkozni. Ehelyett csak azt kellett meghallgatni, hogy önmagában mennyi megtakarítása van az önkormányzatoknak, ma is a miniszterelnök úr erre utalt, miközben egyébként ez a 3200 önkormányzatnak a töredékét érinti, ha van is megtakarításuk, de sajnos erre a Pénzügyminisztériumtól nem kaptam meg a pontos választ. Ezeket a módosításokat, amelyek általánosan is az ellenzéki frakciók közös megjelenítésében voltak ott, mint ahogy mondtam, le is szavazták. Ez mellett elfogadhatatlan az is, hogy csak egyetlen módosító javaslatot emeljek ki, hogy a nem kötelező védőoltások beadásának a segítését leszavazták. Sajnálattal kell mondanom, hogy akkor, amikor az MTVA-ra vonatkozó költségvetésüket 20 milliárd forinttal megemelték, ugyanebben az időszakban az erre a védőoltásra felhasználható 20 milliárd forintot nem voltak hajlandók támogatni. Két kérdés mindenképpen tisztázatlan maradt. Az egyiket már említettem: mennyi pénz áll rendelkezésre az önkormányzatoknál? A másik része pedig ugyanez a tartozás szempontjából. Államtitkár úrral hosszú vitát folytattunk már arról, hogy igenis az önkormányzatok számlatartozása az 1200 milliárd forintot eléri, ami a konszolidáció óta felhalmozódott. Tisztelettel azt javaslom, hogy ezekre a kérdésekre, kisebbségi véleményekre legyenek szívesek még válaszolni itt ebben az időszakban. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. Most megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy elnök úr is elmondta, az ellenzéki frakciók több mint 800 módosító javaslatot nyújtottak be, amelyekből sajnos egyetlenegyet sem tartott támogatásra érdemesnek a kormánypárti többség a bizottsági szakaszban.Több olyan vélemény is elhangzott a bizottság kormánypárti tagjaitól, hogy sok a módosító javaslat, és mivel ezeket csomagban szavazza a bizottság, így nem tudják kiválogatni, hogy melyik lenne arra jó, hogy támogatására sor kerüljön. Pedig az ellenzéki frakciók közös módosító indítványokat is tettek, amivel szerintem egyértelműen kifejeztük, hogy vannak általunk is kiemelt jelentőségűnek tartott javaslatok. Nos, azt gondolom, ezeket legalább támogathatták volna, tisztelt képviselőtársaim. Például a nyugdíjra vonatkozó közös ellenzéki módosító javaslatot, amelyben az öregséginyugdíj-minimum általunk javasolt legkisebb összege nem lehetne kevesebb, mint 80 ezer forint, és aminél az öregségi nyugdíj teljes összege sem lehetne kevesebb. Gondoljunk csak bele, hogy a kormány tíz éve nem emelte a mindenkori öregséginyugdíj-minimum összegét, ez ennyi ideje már 28 500 forint! Sokszor elmondtam már ennek a Háznak a falain belül, hogy az ellenzéknek a javaslatok megfogalmazása is a dolga, és ez is a demokrácia része, hogy beadhatunk javaslatokat, azokat fenntarthatjuk, sőt külön szavazásra is kikérhetjük. Igaz, úgy látom, sokukat ez azért néha idegesíti, és általában néhányan ezt ki is mutatják, pedig a demokrácia még megmaradt morzsáinak további fennmaradása érdekében azért néhány javaslatot elfogadhatnának. [[Nacsa Lőrinc: Na!]] Na vagy nem na, ez így van. A költségvetés áttanulmányozása után sajnos láthatóvá válik, hogy a kormány még mindig nem érzékeli megfelelőképpen a klíma- és az ökológiai válság súlyosságát, hiszen alig találni olyan elemet, amely valóban elősegítené a klímaváltozás megfékezését, sőt visszalépésnek látszik az előző évekhez képest, hiszen vannak olyan jogcímek, amelyek összevonásra vagy megszüntetésre kerültek. Ezért úgy tűnik, a várva várt zöldfordulatra még várni kell, pedig tudjuk, hogy nem folytathatjuk ott, ahol a járvány előtt abbahagytuk. A 2021-es költségvetésnek a zöldfordulatot és az újjáépítést kellene szolgálnia. Ehhez legelőször a szociális válságot kellene megállítani, emelve a létfontosságú szociális juttatásokat és a közszolgálatban állók bérét. Gondoljunk csak a szociális szférában dolgozókra vagy a köztisztviselőkre, de a közalkalmazottak szintjén sem megfelelő sajnos a bérezés. [[16.20]] A jelenlegi költségvetés mezőgazdaságra vonatkozó része konzerválja a jelenleg fennálló helyzeteket, ugyanakkor viszont hosszú távon nem fogja tudni fenntartani azokat. Továbbra is az úgynevezett zöldbárók és az ipari gazdálkodás érdekeit tartja szem előtt, és ezek számára tart fenn kedvező környezetet. Sajnos nem számol azzal, hogy a termőföld minősége romlik, vízmegtartó képessége csökken, és nem részesíti előnyben a helyi terméket és a helyi kereskedelmen alapuló gazdaságot sem. Remélem azonban, hogy a célunk közös abban, hogy ebben a bizonytalan, válságokkal sújtott időszakban is élhető maradjon országunk, megőrizzük erdeinket, a jó minőségű termőföldet, vizeinket, természeti értékeinket, a biológiai sokféleséget, hogy ezzel biztosítsuk a békés, demokratikus, igazságos társadalom feltételeit. Sajnos a jelenlegi költségvetés várhatóan pont ellenkező hatással fog járni. A természet, ha teljesen tönkretesszük, nem biztos, hogy képes lesz számunkra egy másik lehetőséget biztosítani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most, a kisebbségi vélemények összesített értékelésekor azért érdemes visszatekinteni az elmúlt pár hét eseményeire, amelyek itt az általános vitában vagy a bizottsági szakaszban is megtörténtek. Mint ahogy az általános vitában is elmondtuk, ez a költségvetés a bosszú költségvetése, bosszú az önkormányzatok ellen. Önök mindig csóválták a fejüket a bizottsági szakaszban, amikor ezt elmondtuk és kisebbségi véleményként ismertettük. De látható az az úthenger, amely a benyújtott költségvetési módosítóknál önöknél beindult. Több mint 800 módosító indítványt nyújtottak be az ellenzéki képviselők, ezek közül csak a Jobbik frakciója 456-ot. Önök ebből egyetlenegy darabot nem találtak támogatásra alkalmasnak, és azt mondták, hogy ezt azért nem teszik meg, egyébként a célok nagy részével egyet tudnak érteni, de sokszorosan túlléptük azt a keretet, amelyet egyébként az ellenoldali láb megenged. A lényeg a lényeg, hogy egy palettát, egy kínálatot tettünk önök elé, hogy lássák, hogy mi hogyan képzeljük el a 2021. évi költségvetést. Nyilvánvalóan mi is tudjuk, hogy ha rendelkezésre áll kormányzati kommunikációra 23,9 milliárd forint, akkor abból maximálisan 23,9 milliárd forintot lehet elvenni. De igen, úgy gondoljuk, hogy ennek sokkal, de sokkal jobb helye van olyan céloknál, mint például a tanodaprogram összegének a megemelése vagy a „Biztos kezdet” gyermekházak összegének a megemelése, vagy pedig, ha nézzük, akkor az önkormányzati szektor támogatása. Itt áttérnék arra a területre, amit kisebbségi véleményként szeretnék hosszabban ismertetni. Tehát az önkormányzatiság a demokrácia utolsó bástyája. Ezt szerintem mindannyian el tudjuk fogadni, kormánypárti és ellenzéki oldalon egyaránt. De amit 2021-re önök terveznek, az már ennek a teljes ellehetetlenítése, kivéreztetése. Tudom, hogy nem szeretik ezeket a szavakat, és nem értenek vele egyet, de mi itt az ellenzéki padsorokban úgy látjuk, hogy a szolidaritási hozzájárulás megemelésével, vagyis az adóerő-képesség településekre jutó lecsökkentésével több önkormányzatot vonnak be ebbe a körbe, továbbá a gépjárműadónak a 2021. évi teljes elvonása esetén lesznek olyan önkormányzatok, amelyeknek az egyetlen saját bevételét vonják el. Ez számunkra elfogadhatatlan. Az a közös módosító indítvány, amelyet ezzel kapcsolatosan benyújtottunk a költségvetési bizottsági tagokkal közösen, arra tett volna javaslatot, hogy a gépjárműadó 100 százaléka jusson a településekre. Ezt miért tartjuk fontosnak? Azért, mert ez a gépjárműadó nyújtana fedezetet helyben a helyben használt utak renoválására, karbantartására, de hogyha önök ezt bevonják, akkor ebből egyébként más célokra is lehet költeni, amiről úgy gondoljuk, hogy nem biztos, hogy az a helyben megtermelt adóforint ott helyben fog hasznosulni. Szerintünk nagyon fontos lenne, hogy ezt belássák, hogy azok az intézkedések, amelyeket ott a helyben megválasztott polgármesterek és képviselők a településük érdekében tenni kívánnak, az a településen élők érdekeit szolgálják. Tehát amikor arról beszélünk, hogy a szolidaritási hozzájárulás, amelyet nagyságrendileg a kalkulációk szerint olyan 700-800 település fog megfizetni majd a 2021. évben, azzal olyan településeket támogatnak, ahol nincsenek esetleg saját bevételek a fejlesztésre. Igen ám, de a helyben megtermelt adóforintok felhasználása helyben a leghatékonyabb. Az meg pedig, hogy önök megmondják, hogy majd mire lehet költeni, tudjuk, hogy hogyan fog eldőlni. Október 13-a után látjuk azt a tendenciát az önkormányzati választások során, hogy az ellenzéki vezetésű települések háttérbe szorulnak. Ami még egy fontos és kiemelendő szempont itt az önkormányzatokkal kapcsolatosan, az pedig az, hogy ha megnézzük… Én egyébként azért tartózkodtam az egyik kormánypárti módosítás beadásakor, mert 50 milliárd forinttal emelték meg a „Magyar falu” programot, amelyet én nagyon hasznosnak és nagyon fontosnak tartok. Persze voltak benne olyan elemek, amelyeket egyébként elnök úr is ismertetett, hogy 20 milliárd forinttal emelik a közmédia költségvetését, ami teljes mértékben elfogadhatatlan. Viszont a „Magyar falu” program valóban egy jó program lehet, de akkor, hogyha ezek a megfelelő helyre mennek, és nem úgy, hogy az ellenzéki polgármesterekkel, független polgármesterekkel működő képviselő-testületeket háttérbe szorítják. Bízunk benne, hogy ezek a pályázatok valóban oda fognak kerülni, de még egyszer hangsúlyozva, mind a gépjárműadó teljes mértékének elvételével, mind pedig a szolidaritási hozzájárulás ilyen mértékű kiterjesztésével egyetérteni nem tudunk, és mélyen szégyelljék magukat, hogy ezt a költségvetési módosítót még vitára alkalmasnak sem találták, és hogy ezt nem támogatták a Költségvetési bizottságban. Természetesen a mai szavazáson ezt kikértük, úgyhogy itt majd mind a 133-an szavazhatnak arról, hogy az önkormányzatok vagy pedig saját maguk mellett állnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt hiszem, hogy a köztünk meghúzódó véleménykülönbség alapvetően egy más országképet takar, amiről már beszéltek ellenzéki kollégáim. [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból.]] Az a módosítócsokor, amit közösen nyújtottunk be az ellenzéki frakciókkal… Tisztelt Nacsa Lőrinc Képviselőtársam! Én tudom, hogy ebben a műfajban ön nagyon erős, a bekiabálásban, de azt hiszem, hogy lesz még lehetősége felszólalás keretében is ismertetni a véleményét. Tehát szerintem illene annál hagyni a szót, aki éppen beszél. Megköszönöm, hogyha ezt betartja. Tehát, mint ahogy elkezdtem beszélni arról, hogy az ellenzéki módosítók mit takarnak: egy egészen másfajta gazdaságstratégiai tervezési irányvonalat, tisztelt képviselőtársaim, illetve egy másfajta társadalomszervezési ajánlatot. Mi rajzolódik ki évek óta abból a költségvetési javaslatból, illetve tervezetből, amit a kormány benyújt? Az, hogy azok a honfitársaink számos alkalommal szenvednek a dolgozói szegénységtől, akik a honfitársaik szolgálatába álltak, akár a közszolgálatot tekintve, de leginkább az egészségügyi dolgozókat tekintve. Éppen ezért nekem jutott a feladat, hogy az ellenzék közös módosító javaslatai közül ismertessem azt, amely az egészségügyi dolgozók halaszthatatlan bérrendezéséről szól, ugyanis azt láthatjuk, hogy 26 ezer ember hiányzik a betegágyak mellől, döntő többségében egyébként a szakma dereka, ahogy én szoktam fogalmazni. Az Emberi Erőforrások Minisztériumának abban kétségtelenül igaza van, hogy sikerült bevonni fiatalokat ebbe a szakmába, ami egyébként az egyik legszebb szakma, hogy a betegeinket, a születő gyermekeinket, azokat az édesanyákat, akik éppen azon igyekeznek, hogy egészségben kihordják a gyermekeiket, szolgálják az egészségügyi intézményeinkben, ez egy remek helyzet, hogy mind több fiatal szeretne bevonódni ebbe a szakmába. Csakhogy, amikor találkoznak azokkal az egészségügyi bérekkel, amikkel ma Magyarországon szembesülünk, akkor két útjuk van. Vagy itt a magyar munkapiacon keresnek valamilyen más munkát annak érdekében, hogy amikor a saját családjukat el kell kezdeni ellátni, 30-as éveikben, 40-es éveikben, nem tudják ezt megtenni, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Ezért szembesülünk azzal, hogy az egészségügyi dolgozók javarészt ebben a korosztályban nagyon hiányoznak azok mellől a betegek mellől, akiknek szükségük lenne rájuk a kórházakban. Éppen ezért tehát tettünk egy javaslatot az ellenzéki képviselőtársakkal közösen. Nem ettől független a hálapénz rendszere. Ezeket az embereket rendszeresen megalázza a mindennapi munkájukban az, hogy mivel tudnak arról egyébként a polgártársaink, hogy nem elégséges az ő díjazásuk ahhoz mérten, amennyi szolgálatot vállalnak, ezért megpróbálják kipótolni sok esetben az ő bérüket. De ez nem megy. Ez nem valamifajta pincérkedés, ez nem a borravaló rendszere. Egyszerűen tisztességesen meg kell fizetni azokat, akiken egyébként állt vagy bukott az előző hónapjainkban az, hogy ezt az országot májusban, júniusban a koronavírus-járványt követően, a hullám után milyen egészségügyi állapotban találjuk. [[16.30]] Ezért tehát a módosító javaslat ezt kívánta orvosolni. Azt kívánta orvosolni, hogy ezeket az egészségügyi dolgozókat tisztességes bérezésben részesítsük. Egészen pontosan több mint 285 milliárd forintba kerül ez. Mi tudjuk, hogy ez sok pénz, tisztelt képviselőtársaim, de azt gondoltuk, hogy önök sok mindenre költöttek nagyon sok pénzt, egyelőre csak elméletben, amire mi viszont hasztalannak látjuk. Így például a Semjén Zsolthoz köthető vadászati kiállításokra szánt összeg jelentős részét kívánjuk elvonni ezekre a forrásokra. A Paksi Atomerőmű Zrt. tőkeemelését, illetve a tartalékok 30 százalékos csökkentését irányoztuk elő. S nagyon sok ilyen tételt találunk még ebben a költségvetésben. A Budapest-Belgrád vasútvonal régi vitánk. Mi azt gondoljuk, hogy ez nem fog megtérülni hazánk számára. Ugyanakkor az mindig megtérül egy ország számára, ha az egészségügybe és az oktatásba elegendőt invesztál, úgy a humán erőforrásokat tekintve, mint az eszközellátást tekintve. Én azt gondolom, hogy most mind az oktatási rendszerre, mind az egészségügyi rendszerre igaz az, hogy itt a düledező sátrakat a bennük dolgozó és szolgálatot teljesítő honfitársaink próbálták meg tartani a végsőkig. Szerintem ez így nem megy. Az ellenzéki kollégákkal ezzel a módosító javaslattal orvosolni kívántuk az orvosaink és az ápolóink problémáit. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Jelzem Mesterházy Attila képviselő úrnak, hogy 21 perc telt el a 30 percből, és 9 perce van még.
Nagyon szépen köszönöm. A kollégáim akkor nagyon ekonomikusan bántak az idővel, pedig ilyenkor pont fordítva szokott lenni, hogy aki a végén van, az már keveset tud beszélni. Úgyhogy köszönöm szépen a türelmet és az odafigyelést. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy költségvetés mindig értékválasztást jelent, azt mutatja meg, hogy egy adott kormány vagy egy adott párt számára mely értékek a legfontosabbak, hol kíván nagyobb segítséget nyújtani, és hol kíván megszorítani. Ez a szó a fideszes kommunikációból ugyan ki van radírozva, soha senki nem használhatja azt, hogy „megszorítás”, miközben elolvastuk a mostani költségvetést, akkor láthattuk, hogy bizony nagyon sok helyütt megszorítást alkalmaz a kormányzat, mégpedig azokon a területeken, ahol az emberek leginkább számítanának a kormány segítségére. Ilyen például a munka világa, az álláskeresési lehetőségekkel kapcsolatos állami támogatások. Nem véletlen, hogy az ellenzéki pártok egyik kiemelt témaként az álláskeresési lehetőség időtartamának a meghosszabbítását tűzték ki célul. Erről szólt az ellenzéki közös módosító indítvány egyik fő pillére. Azt gondoljuk, hogy három hónap alatt még boldog békeidőben sem lehet állást találni adott keretek között, nemhogy egy járványhelyzet okozta gazdasági nehézségek közepette. Éppen ezért azt gondoltuk, hogy egy olyan kiszámíthatatlan körülmény közepette, mint amilyen ez a járványhelyzet, amivel senki nem szembesült, ennek a kezelése is sokkal nehezebb, mint több más olyan válságé, amire már létezik megoldási recept. Ha figyelembe vesszük még azt is, hogy jöhet egy második hulláma is a mostani járványhelyzetnek, hiszen a szakértők a világban nagyon sok helyütt tulajdonképpen konszenzusként kezelik azt, hogy az ősz folyamán növekedhetnek a megbetegedések, s azok újabb gazdasági leállást eredményezhetnek kívánjuk, hogy Isten mentsen meg bennünket ettől , nos ilyen körülmények között egy ilyen ellenzéki javaslatnak van helye a költségvetésben, van helye a szakpolitikai javaslatok között, tehát annak, hogy emeljük meg az álláskeresési lehetőség időtartamát három hónapról kilenc hónapra. S az sem lenne baj, ha ez meg lenne emelve egészen a bér 85 százalékáig, vagy ahogy fogalmaztunk, legfeljebb a minimálbér összegének a duplájáig, hiszen ez egészen biztosan egyfajta védőhálóba vonná azokat az embereket, akik már elvesztették az állásukat. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.]] Ez azért fontos, mert itt a vitában sokszor elhangzott az, hogy önök állásokat akarnak teremteni és nem segélyeket adni. De azt nem vették észre, pontosabban értem, hogy miért nem akarták észrevenni, hogy ellenzéki oldalról senki nem azt kritizálta, hogy a kormány adott esetben a gazdaság dinamizációjával vagy egyéb más eszközökkel, aktív-passzív eszközökkel munkahelyeket akar teremteni. Ez helyes és jó, mi magunk is azt gondoljuk, hogy az a jó, ha valakinek van egy tisztes állása, és még jobb, ha tisztes bért is kap érte, amiből meg tud élni a családja, és ezért sok probléma nem érinti az adott családot. De igenis léteznek olyan élethelyzetek, léteznek olyan családok Magyarországon, akik bizony elvesztették az állásukat, és nem találnak ilyen gyorsan álláshelyet a saját maguk számára. Szakács képviselőtársam éppen ma a miniszterelnök figyelmébe is ajánlott egy ilyen vállalatot, Mészáros Lőrinc vállalatát, aki annyira nemzeti nagytőkés, nemzeti oligarcha, annyira a szívén viseli a magyar nemzet sorsát, hogy gyorsan el is bocsátott majdnem ezer embert, 850 embert rúgott ki Mészáros Lőrinc. De tulajdonképpen megkapta a jutalmat ezért, hiszen miután kirúgott 850 embert, rögtön utána két pozitív dolog történt az életében, felvehetett 11 milliárd forint osztalékot a nemzeti szolidaritás jegyében, hiszen a család az első, különösen, ha a saját családról van szó, utána pedig majdnem 18 milliárd forint fejlesztési forrást kapott az ő cége. Magyarul, miközben valaki elbocsátja az alkalmazottait, aközben kap állami támogatást fejlesztésekre, és eközben 11 milliárd forintot fel is vesz a saját családja számára. Például az ilyen esetekben, amikor 850 családot tehetett Mészáros Lőrinc földönfutóvá, és ezek az emberek egészen biztosan nehezen találnak a turisztikai ágazatban könnyen munkát a következő hetekben vagy hónapokban, mi azt gondoljuk, hogy van értelme, van jelentősége meghosszabbítani ezt a lehetőséget, és az álláskeresési járadék időtartamát, mennyiségét ki kellene bővíteni. Szerintem ugyanígy van a kormánynak felelőssége és hiányossága a nyugdíjasokkal szemben, ezért egy másik ellenzéki javaslat azt célozta, hogy az öregségi nyugdíj legkisebb összege 80 ezer forint legyen, hiszen évek óta, több tíz éve 28 500 forint a minimumnyugdíj. Ezen természetesen érdemes lenne változtatni, hiszen az idősek, a régebb óta fiatalok is megérdemlik azt, hogy kicsit könnyebb és jobb körülmények között élhessenek. Ezért azt tudom önöknek mondani kisebbségi véleményként, hogy cserbenhagyás helyett hiszen a mi megítélésünk szerint ez a cserbenhagyás költségvetése, cserben hagynak nagyon sok vállalkozót, nagyon sok magyar munkavállalót, nagyon sok magyar családot , tehát a cserbenhagyás költségvetése helyett az újjáépítés költségvetésére lenne szükség. Erről beszélt az ellenzék a költségvetési vitában, és azzal összefüggő javaslatokat tett, hogy hogyan lehetne Magyarországot újratervezni, újraépíteni úgy, hogy sokkal jobban tudjon helytállni, vagy még jobban tudjon helytállni adott esetben egy újabb vírus okozta válsághelyzet közepette, hogy hogy lehet Magyarországot versenyképesebbé tenni a válság utáni időszakra, hiszen a kilábalás is egyfajta verseny a nemzetközi rendszerben, és aztán az utána lévő időszakban is a cégek, az országok, a szereplők versenyeznek egymással a piaci lehetőségekért. S bizony ebben Magyarország számára adódott volna egy lehetőség, hogy ha újra akarnák építeni a magyar gazdaságot, annak a struktúráját is, a működési hajtóerejét is újragondolhattuk volna. Úgy tűnik, a kormány visszatér ugyanoda, ahol a válság előtt volt, nevezetesen: a kedvenc ágazatainak, a kedvenc vállalkozóinak szórja szét a magyar adófizetői forintokat vagy éppen az európai uniós forrásokat ahelyett, hogy célzottan ezt az újrastrukturálást, ezt az újratervezést támogatná. Összességében azzal zárnám, amivel kezdtem: mivel minden költségvetés értékválasztás, ez is az. Látszik, hogy önök számára a barátok, az oligarchák, a saját családok sokkal fontosabbak, mint a magyar munkavállalók, a magyar nyugdíjasok, a magyar családok, hiszen abból a költségvetésből és azokból a javaslatokból, amiket az ellenzék tett, semmit nem fogadtak meg. [[16.40]] Ahogy Hohn Krisztina képviselőtársam fogalmazott, majdnem ezer, nyolcszázvalahány javaslatot tett az ellenzék. A kormány, a fideszes többség egyetlenegyet nem talált támogatásra méltónak, amit, azt gondolom, nem nagyon nehéz belátni, hogy nyolcszázvalahány javaslat közül egyetlenegyet sem tartottak olyannak, amely alkalmas arra, hogy támogassák, akár úgy, hogy a saját nevükre vegyék; hogyha zavarja önöket, hogy azt egy ellenzéki képviselő adta be, a saját nevükre vegyék, és mégiscsak megvalósítsák. Ez az álláskeresési járadék növelése egészen biztosan lehetett volna egy ilyen javaslat, és emellett természetesen továbbra is szükség van munkahelyek teremtésére, annyi munkahely teremtésére, vagy még többre is, mint amennyi megszűnt, ezzel én maximálisan egyetértek, de valószínűleg ez nem megy varázsütésre, nem megy egyik pillanatról a másikra, éppen ezért szükség van arra, hogy a cserbenhagyás helyett az újjáépítést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] válasszuk. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, most vagy a végén… [[Jelzésre:]] A végén, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségi bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalására kerül sor, ötperces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre bizottsági elnök úrnak.
[[A képviselő elé hordozható mikrofont helyeznek.]] Köszönöm szépen. Elnézést, elnök úr, csak nálam nincsen mikrofon. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten meine vorige Rede bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/10710. über den ungarischen Haushalt im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen beende.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében a mai napon, a 2021. évi központi költségvetés második olvasatos vitájában lezárjam a korábbi vitanapokon megkezdett hozzászólásaimat a 2021. évi központi költségvetésitörvény-javaslat nemzetiségi igényeihez kapcsolódóan. A 2020. június 10-i ülésén a Magyarországi nemzetiségek bizottsága megtárgyalta a T/10710. számú, a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatot, annak nemzetiségi igényeit. A NEB a bizottsági részletes vita alapján benyújtotta a T/10710/829. számú módosító javaslatát, amely összességében 1,1 milliárd forint többletigényt és egy szövegszerű módosító javaslatot tartalmazott. A kormány a bizottság összegszerű módosító javaslatát sajnos nem támogatta, így a Költségvetési bizottság az erre vonatkozó módosító indítványokat nem fogadta el. Ugyanakkor a Magyarországi nemzetiségek bizottságának 5. számú módosító javaslata, a szöveges módosító szándék külön szavazásra kikérve kormányzati támogatásra talált, és azt a Költségvetési bizottság az ülésén egyhangúlag elfogadta, így bekerült az összegző módosító javaslatba. Ennek alapján a települési és területi nemzetiségi önkormányzatok támogatásának a költségvetési törvényben megfogalmazott szabályai az alábbiak szerint módosulnának: „Az előirányzatot a települési nemzetiségi és területi nemzetiségi önkormányzatok között az önkormányzatok száma alapján oly módon kell megosztani, hogy a területi nemzetiségi önkormányzatok számát kétszeresen kell figyelembe venni. A települési és területi nemzetiségi önkormányzatok feladatalapú támogatása jogcímhez kapcsolódóan a feladatalapú támogatás összege a 2.4.3. pont alapján megállapított feladatmutató pontszám és a 2.3.1. pont szerint meghatározott fajlagos támogatási összeg szorzata.” Ezzel lehetőség nyílt arra, hogy a megyei és a budapesti területi nemzetiségi önkormányzatok feladatalapú támogatása tekintve, hogy jelentős többletfeladatokat látnak el a települési nemzetiségi önkormányzatokhoz képest a korábbi évek szabályozásának megfelelően dupla feladatmutató pontszámot, azaz kétszeres támogatási összeget jelentsen a területi nemzetiségi önkormányzatok számára. Ezt egy igen fontos lépésnek és eredménynek tartjuk. A 2021. évi központi költségvetéssel kapcsolatban, az általánosvita-szakaszban elmondott felszólalásaimban részletesen ismertettem a most nem támogatott költségvetési igények megalapozottságát. Tudjuk, hogy a Covid-19-vírus okozta egészségügyi és gazdasági vészhelyzet jelentős terheket jelent Magyarországnak, ezért, bár az ezúttal elmaradó támogatásemelésnek nem örülünk, de azt fegyelmezetten elfogadjuk, tudomásul vesszük. Őszintén reméljük, bízunk benne, hogy mind az egészségügyi helyzet javulása, mind a gazdaság gyors helyreállása, amelyért mi is dolgozni fogunk, mielőbb olyan helyzetet teremt, amely lehetővé teszi a most elhalasztott, de megalapozott nemzetiségi igények rendezését. Ehhez kívánok mindenkinek jó egészséget és közösen sikeres 2020. második félévet. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem szót, mert a 2021. évi költségvetés tárgyalásakor mindenképpen szerettem volna szólni a „Magyar falu” programról még egy felszólalás keretében, éspedig azért, mert bekerült egy módosító javaslat, ami a költségvetési tervezetben már szereplő 90 milliárd forintot 50 milliárd forinttal megtoldva, 140 milliárd forint körüli összegre emelte föl a Gazdaságvédelmi Alapban szereplő költségvetési tételt. Azt gondolom, hogy erről mindenképpen szükségszerű beszélni, hiszen egy olyan programról van szó, amit a magyar kormány indított el. Az első nyilvános beszélgetés erről 2018-ban indult el. Én ezt már több alkalommal elmondtam, de azt gondolom, hogy az egyik legnagyobb és a legnagyobb jelentőségű vidékfejlesztési programunkról van szó, és ebből az okból kifolyólag érdemes egypár percet ebben a költségvetési vitában is kitérni a „Magyar falu” programra. Összességében 2873 olyan településünk, önkormányzatunk van, amely 5 ezer fős, illetve 5 ezer fő alatti, és ők azok, amelyeknek ez a program szól. És mindenképpen fontosnak tartom elmondani akár konkrét példákon keresztül is, hogy miért fontos az, hogy a magyar parlament, immár nem az első évben, külön keretet biztosít arra, hogy a „Magyar falu” program elindulhasson. Egy-két adatot kikerestem, és azt szeretném elmondani önöknek, hogy miért is fontos ez a pályázat, illetve ez a támogatási rendszer. Az orvosi eszközök pályázati kiírás 2020-ban már megjelent; az orvosi rendelők fejlesztésére már megjelent a pályázat; szintén megjelent az orvosi szolgálati lakások, az önkormányzati tulajdonban lévő utak, hidak felújítására a pályázat, az önkormányzati járdák felújítására és anyagbeszerzési támogatására, a közösségi terek átalakítására és a foglalkoztatás vonatkozásában az egyházi személyek részére, a közösségi terek átalakítására és a foglalkoztatás biztosítására az önkormányzatok részére. Ezekre a pályázatokra, hiszen ezek már lezárultak 2020-ban, közel 5200 pályázat került beadásra. A közterület karbantartására szolgáló eszközbeszerzés, illetve az óvodai játszóudvar és közterületi játszótérfejlesztés is soron van, illetve a Falusi Civil Alap keretében a civil közösségi tevékenységek és feltételeik támogatása is nyitva áll jelen pillanatban a pályázók részére, ez a 2020-as évet illeti. Az állami Beruházási Ügynökség részéről már elindult az „Irány az óvoda” pályázat és a Sportparkok-program is. És hogy a konkrétumokról beszéljünk, 2020-ban egy olyan pályázati rendszernek, az egészségügyi pályázatoknak történt meg az eredményhirdetése, ami, azt gondolom, hogy a hétköznapjainkat és a mindennapjainkat alapvetően befolyásolja; itt 750 pályázat nyert. [[16.50]] És hogy konkrétumokat is tudjak mondani egy költségvetési vitában, mert azt gondolom, hogy ez nagyon fontos, hiszen itt most az előbb szóba került az, hogy a magyar önkormányzatiság tulajdonképpen egyfajta hátrányt szenved a 2021. évi költségvetés elfogadásakor, miközben egyébként éppen 50 milliárd forinttal emeljük meg a „Magyar falu” programot, tehát ez éppen azt bizonyítja, hogy ez nem így van; tehát az egészségügyi program keretén belül például abban a választókerületben, ahol engem megválasztottak, Áta község, Baranyahídvég, Baksa, Csányoszró, Kémes, Csertő és Velény költhet akkora összeget az orvosi rendelő felújítására, amennyit megpályázott. Ez összességében 160 millió forint. Ilyen pályázati kiírások színtiszta magyar forrásból, a magyar kormány által, magyar költségvetésből biztosított forrásból még nem tudtak megvalósulni az elmúlt években. A „Magyar falu” program azért is fontos, mert én azt gondolom, hogy politikamentesen próbálja meg a forrásokat oda eljuttatni és azokra a célokra, amiket egyébként a falusi polgármesterek az önök által megválasztott önkormányzati képviselőkkel együtt többek között javasoltak a magyar kormánynak, illetve a miniszterelnöki biztosnak. Baranya megyében közel 3,5 milliárd forint támogatást sikerült kiosztani, 356 millió forint értékben. Hogy még egy kicsit érveljek amellett, hogy miért is kell elfogadni, miért is lehet elfogadni a 2021. évi költségvetéshez kapcsolódó törvényeket, az pedig az, hogy ez az 50 milliárd forint társadalompolitikai és fejlesztéspolitikai célokat fog szolgálni. Nekünk, vidéki embereknek abban lesz partner ez az 50 milliárd forint, hogy az alsóbbrendű úthálózatokat a továbbiakban is abban az ütemben tudjuk felújítani, ami az elmúlt egy-két évre jellemző. Itt sok-sok évtizednyi mulasztást kell pótolni. Én remélem, hogy ez az 50 milliárd forint, illetve ennek az a része, ami az útfelújításra, a vidéki útfelújítási hálózatra fog menni, hasznosulni fog, legalábbis hozzánk a polgármestereknek, illetve a választópolgároknak a visszajelzései alapján azok a hírek érkeztek el, hogy nagyon jó helyre kerülnek ezek a pénzek, a vidéki Magyarország továbbélését fogják támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Varga-Damm Andrea független képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Így a Költségvetés bizottság módosítói utáni újabb fordulót egy Juhász Gyula-mondással szeretném kezdeni: a koldusok a templom küszöbén figyelmeztetik a híveket, az is szociális kérdés, ami a koldusok kérdése. Én azt tudom mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy sokféle jelzővel lehet illetni ezt a költségvetésitörvény-javaslatot 2021-re, lehet, hogy bizonyos kérdésekben az ellenzéknek vagy a kormánypártoknak, vagy a kormánynak, vagy a pénzügyminiszternek van igaza, de én ki szeretném azt az egyetlen és nagyon fontos elemet emelni ebből a javaslatból, ami a közalkalmazotti fizetési osztályok garantált illetménye. Ha csak ezt a táblázatot valaki megnézi, akkor azt látja, hogy a magyar kormány éppen azokat az embereket nem becsüli semmire, akik a legsérülékenyebb, legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportokkal élethivatás-szerűen foglalkoznak.Be szeretném képviselőtársaimnak mutatni azt, hogy a legmagasabb kategóriába tartozó garantált illetmény, ahol a leghosszabb időtartamú munkaviszony van, összesen 321 746 forint garantált bruttó bért nyújt. Tehát annak, aki 40 éve dolgozik a szociális szférában, ennyit garantál ez a kormány. A legkisebb illetményalap 69 ezer forint, kimondani is rettenetes, és ez azt jelenti, hogy ez a kormány a leghosszabb időtartamú, legmagasabb végzettségű, szociális területen dolgozó közalkalmazottnak azt mondja, hogy én még mindig csak arra szorítalak téged, hogy 212 352 forint legyen a nettó béred. Azt tudom önöknek mondani, lehetséges, hogy a fejlesztési elképzeléseik, lehetséges, hogy a gazdaságvédelmi programjaik, lehetséges, hogy a nemzetközi térben a versenyképességünk növekedésének szemlélete tükröződik ebben a 2021-es költségvetésben, csak, tetszenek tudni, az nem tükröződik, hogy akikre a gyerekeinket bízzuk, az idős hozzátartozóinkat bízzuk, azokat a beteg embereket bízzuk, akiket a kórházakban el kell látniuk, azokat az embereket, akik a szenvedélybetegekkel foglalkoznak, azokat az embereket becsülik ebben az országban legkevésbé. És ez a költségvetés, bármilyen jelzőt adunk neki, egy biztos: semmiképpen nem az értékek és a kincsek támogatása. Mert minden társadalomban az egyetlen és legfontosabb érték az ember. És minden, amit köré fonunk, és egy kormányzat köré fon, az mutatja meg, hogy egy kormányzat azt a társadalmat miként kívánja felemelni, vagy miként kívánja magára hagyni. Jó párszor felszólaltak az elmúlt hetekben a koronavírus-járvány kapcsán adott 500 ezer forintos egyedi juttatás miatt, hogy a szociális szféra dolgozói nem kapják meg. Higgyék el, egyetlenegy felszólalás nem lett volna ezért, ha ennek a szférának a dolgozói olyan bért kapnának, amilyen nagyszerű és nélkülözhetetlen munkát végeznek! Ha ezek az emberek azt látnák, hogy ez a kormány mindent megtesz azért, hogy az ő állhatatos munkájukat megfizesse, meghálálja, akkor erre az 500 ezer forintra sem lett volna senkinek szüksége, mert mindenki azt szeretné, hogy amiért dolgozik, azt fizessék is meg. Egyet tudok önöknek mondani: ezeket a munkákat ma már Magyarországon csak a megszállottak végzik, és egyetlen kormány nem élhet vele vissza, hogy a társadalmában még vannak megszállottak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Hajdu László képviselő úr, DK.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! A költségvetéshez néhány gondolattal már hozzászóltam korábban is, nem szeretném megismételni, de mégis úgy gondolom, hogy van pár olyan dolog, amelyet muszáj ebben a körben talán ismételnem. Az egyik: mit üzen nekünk 2021-ben ez a költségvetés? Ez egy fontos kérdés, az alapvető kérdés egy költségvetésnél, hiszen az egy terv, egy társadalmi terv, a nemzet terve, pénzügyi terve. Én azt gondolom, hogy ebből az eddig elhangzott, különösen ellenzéki hozzászólásokból de egyébként kormánypártiak épp az ellentétes lábon állva, annak a dicséretéből az mutatkozik meg, hogy egyikőnk sem tudja pontosan, hogy mit üzen a magyar társadalomnak ez a 2021. évi állami költségvetés. Mit üzen a falvaknak? Hallottuk, hogy 50 milliárd forint lesz a falufejlesztési program, tehát az nőni fog. Tehát ez ezek szerint egy pozitív kimenet, hogy ki jut hozzá, melyik település az ötezer fő alattiaknál, annak viszont nem látjuk a normatív módját, az elbírálásmódját, hogyan lehet ezen pénzhez majd a falvaknak hozzájutni. Azt látjuk, hogy a megyei önkormányzatoknak vagy a Fővárosi Önkormányzatnak, benne a kerületi önkormányzatoknak nem üzen sokat ez a költségvetés, noha el lehet ismerni azt, hogy egyetlen új dolog az önkormányzatokat illetően megjelenik itt. Ez pedig úgy szól, hogy egy picike működési normatíva mint új jelenik meg ebben a költségvetésben ez az új működési normatíva elsősorban a bruttósítás eredményeképpen , de mindenesetre ezt el lehet fogadni, hogy ez egy növekedés. Azt a szót itt már kimondták, hogy 857 milliárd forint van betervezve 2021-re; azt is, hogy 16 százalékkal magasabb ez a támogatás, mint amit az önkormányzatok ebben a 2020-as esztendőben kapnak. Arról hallgattunk ellenzéki oldalon természetesen nem , hogy ugyanakkor ebben az értékben vissza is von, és tulajdonképpen ez a második igazi eleme ennek a költségvetésnek, hogy egyik kezével ad, de nagyon kényesen vigyáz arra, hogy ugyanannyit vissza is von. És ez teljesen egyértelmű, hogy azon keresztül, hogy az adóerő-képesség értékét lejjebb vitte, és eddig körülbelül 178 önkormányzat fizetett ilyen adóerő-képesség alapján szolidaritási hozzájárulást, most körülbelül 750 körüli önkormányzat fog fizetni, hiszen 20 ezer forintra vitték le, 20 ezer forint/lakos/fő ez az adóerő-képességi mutató. [[17.00]] Egyből vissza is lehetett szedni. Csak 160 milliárd forint az, ami itt visszajön ezen az egy ágon, a szolidaritási hozzájáruláson. A másik a gépjárműadó amit már említettek , ez igen jelentős visszavonás, úgy gondolom. Van még az önkormányzatokat nagyon komolyan érintő adó, az adócsökkentés ellenére is adó, ez pedig a közműadó, amely közműadó 2021-ben körülbelül 54 milliárd forint lesz, tehát adót fizet az önkormányzat azért, hogy a saját tulajdonú útja alatt viszi a közműveket, tehát közművezeték-adót kell fizetni. Ezt nem változtatta meg ez a költségvetés, úgy gondolom. A másik, amit szeretnék megemlíteni ma is az azonnali kérdések órájában elhangzott , hogy tele van pénzzel a főváros, 180 milliárd forintja van részvényben vagy kötvényben; a miniszterelnök úr itt forintosította konkrétan, 180 milliárd. Ha megnézzük, hogy mi ez a 180 milliárd, és aztán még elhangzottak különböző pénzek, 250 milliárd is elhangzott itt már a mai napon, akkor azt kell mondjuk, hogy ez nem piacosítható pénz. Itt nem a piacosítható pénzről beszélünk. Itt olyan pénzről beszélünk, amit nem tud megmozgatni. Ha meg tudná mozgatni, akkor nem kellene a veszteséges BKV-működtetéssel kínlódnia, nem kellene a BKK felújítási dolgaival kínlódnia ennek a városnak, akkor nem kellene a körülbelül 90 milliárdos örökölt banki hitellel kínlódni, akkor kifizetné egyből. De nem ez a helyzet. Ez nem piacosítható, nem forgalomképes részvényekről és értékpapírokról van itt szó. Nem is beszélve arról, hogy a MÁK-hoz, a Magyar Államkincstárhoz már pár évvel ezelőtt oda lett kényszerítve az önkormányzat, tehát az önkormányzat a szabad pénzeit egyszerűen csak úgy nem teheti be a bankba, ezek kontroll alatt tartott pénzek a Magyar Államkincstár részéről. Tehát azt gondolom, hogy erről sem tettünk említést. Nem tettünk említést arról sem, hogy ezek a települést működtető önkormányzatok nem egyszerűen csak a 3178 önkormányzatot jelentik, hanem az ott élő 9 millió magyar állampolgárt. Itt nem az önkormányzatok vannak egy kicsit megsarcolva vagy mondhatom, komolyan megsarcolva , hanem a magyar állampolgárok, közöttük az adófizetők. De hozzá kell tennem, hogy a nyugdíjas is adófizető, hiszen áfát és sok minden egyebet fizet, és azon keresztül adót is fizet. Tehát a legnagyobb adófizetők maguk az állampolgárok. Ez a pénz, amit 2021-re terveztünk, ez a 2021. évi forrás a mi 9 millió 800 ezren, vagy nem tudom, mennyien vagyunk közös pénzünk, ezért van joga az ellenzéki oldalnak is azt mondani, hogy szeretnénk, hogy a módosító indítványainkat elfogadják. Ez nem mer szembenézni az ország problémáival, az adósságkezeléssel és sok minden egyébbel, ami ebben a költségvetésben van, hihetetlenül rossz perspektívát mutat 2021-re Magyarországnak. Köszönöm. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egészen új arcairól ismerhetjük meg a Gyurcsány-pártot az utóbbi hetekben. Elsőként egyetértenek a Time magazin választásával, hogy Hitler az év embere lett. Most ez történt, tisztelt képviselőtársaim. Most meg azt hallhatjuk, hogy Karácsony Gergely igazából alkalmatlan arra, hogy elköltse az állampapírt, ami ott van, és egyszerűen ő nem tudja azt megoldani. A balliberális városvezetést kritizálta itt Hajdu képviselő úr. Képviselő úr, 180 milliárd forintja van állampapírban a fővárosnak, ez bármikor pénzzé tehető, bármikor felhasználható. Az ön szavait idézve akkor nem érti, hogy miért kínlódik a BKV finanszírozásával, nem érti, hogy miért nem írják ki a Lánchíd közbeszerzését. Képviselő úr, mi sem értjük. Kérdezze már meg a szövetségeseinél, kérdezze már meg a pártelnökénél, aki azt mondta, hogy íróasztala lesz a Városházán, kérdezze már meg tőlük, hogy miért nem teszi pénzzé azt a 180 milliárd forintnyi állampapírt, és miért nem kezdi meg végre az érdemi munkát. Ön most itt bevallotta, hogy erre képtelen a fővárosi vezetés nem én mondtam. Én is mondhattam volna, mert egyetértek az ön szavaival.Több ilyen pontot is találtam az ellenzéki felszólalások során, amivel egyetértek, hiszen Bősz Anett-tel is egyetértek abban, hogy teljesen mást gondolunk a világról. Varju képviselő úrral is egyetértek abban, hogy a költségvetés egy értékválasztás, annak az értéknek a választása, hogy kiket szeretnénk képviselni, és kiknek szeretnénk segíteni. Az is értékválasztás volt, amikor önök költségvetést terveztek a válság után. Az is értékválasztás volt, amikor önök megszüntették a 13. havi nyugdíjat, amikor önök elvettek egyhavi bért több százezer embertől, amikor 12 százalékra növelték a munkanélküliséget, mert elhibázott gazdaságpolitikai lépéseket tettek, és az is értékválasztás volt, amikor az egész világ legnagyobb államháztartási deficitjével további PPP-konstrukciós szerződéseket költöttek a haverokkal. Ez volt az önök értékválasztása. Ezzel szemben a mi értékválasztásunk az, hogy a családokra fordított költségvetési forrás, amely 2010-ben 980 milliárd forint volt, jövőre 2295 milliárd forint lesz, két és félszeresére nőnek a családtámogatások. Ez egy értékválasztás. Értékválasztás az is, hogy 2010-hez képest 214 százalékkal növeljük a honvédelmi kiadásokat. Értékválasztás az is, hogy 77 százalékkal növeljük az egészségügyi kiadásokat 2010-hez képest. Értékválasztás az is, hogy 221 százalékkal nőnek a hitéleti kiadások, hogy 385 százalékkal nőnek a sport- és szabadidős kiadások, és hogy 174 százalékkal nőnek a hitéleti kiadások a 2010-es, önök által elfogadott utolsó költségvetési évhez képest. Ez az értékválasztás, tisztelt képviselőtársaim. Hajdu képviselőtársamnak még mondanám, hogy a „Magyar falu” programban ne keresse a normatív támogatást. Ezek pályázatok. Eddig is így volt. Akár az útfelújítás, akár az orvosi rendelő felújítása, akár a különböző civil szervezeti közösségi terek felújításának a támogatásai nyilván nem normatív alapon mennek, hanem a pályázók egyébként 97,5 százaléka, ha jól emlékszem, majd kormánybiztos úr kijavít, nyertes pályázat volt a „Magyar falu” programban az elmúlt évben is. Én azt remélem, hogy jövőre is ilyen sikerességgel tudnak majd pályázni a magyar falvak. Mesterházy képviselő úr mondta, hogy nem szerepel a szótárunkban a „megszorítás” kifejezés. Dehogynem! Többször elmondtuk, hogy önök milyen megszorításokat alkalmaztak 2008-2009-ben. Többször elmondtuk, hogy az a megszorításokra épülő válságkezelési politika nem működik, nem segélyezésre, nem megszorításra kell építeni egy válságkezelést, hanem beruházásösztönzésre, munkahelyek létrehozására, minél több fejlesztés létrehozására. Így szeretnénk mi kezelni a válságot. Mesterházy képviselő úr azt is mondta, hogy ő nem szeretne visszatérni oda a gazdaságpolitikában, ahol a válság előtt voltunk. Képviselő úr, négy és fél millió magyar ember dolgozott, soha ennyi, 5 százalék volt a gazdasági növekedés, amellyel éllovasok voltunk az Európai Unióban, én szeretnék visszatérni ehhez az állapothoz, őszintén megmondom; csodálkozom, hogy ön nem, hogy nem közös ebben az érdekünk. Én szeretnék a válság előtti gazdasági állapothoz visszatérni, ahol a magyar embereknek van munkája, ahol folyamatosan volt, és tartós bérnövekedést tapasztalhattak, és ahol a gazdasági növekedés innen, Közép-Európából és részben Magyarországról származik, ahol minden évben rekordot döntöttek a külföldről érkező beruházások, ahol minden évben rekordot döntött a magyar termelők és gyárak által előállított termékek külföldre vitele, én szeretnék visszatérni ehhez az állapothoz. Mi azon dolgozunk, hogy vissza is térjünk, és látszik is a jövő évi költségvetésben, hogy ezek a számok már biztatóak, és azt lehet mondani, hogy a kormány helyes lépésének és a magyar emberek munkájának köszönhetően vissza is fogunk térni. Úgyhogy abban nem értünk egyet, hogy ön nem szeretne visszatérni ahhoz a gazdasági állapothoz. Az önkormányzatokról már több alkalommal beszéltünk, tisztelt képviselőtársaim. Ha megnézik a jövő évi költségvetést, akkor 118 milliárd forinttal növekszik az önkormányzatoknak juttatott költségvetési forrás az idei évhez képest, tehát nem 2010-hez képest, hanem az idei évhez képest 118 milliárd forinttal növekszik. Ne felejtsék el, tisztelt képviselőtársaim, hogy több mint 1300 milliárd forintnyi adósságtól szabadítottuk meg az önkormányzatokat, hiszen fuldokoltak az önök politikájának köszönhetően az önkormányzatok, az adósságban fuldokoltak, hiszen önök folyamatosan elvették a forrásokat az önkormányzatoktól, miközben egyre több feladatot pakoltak rájuk. Ennek eredményeképpen olyan hihetetlen nagy adósságállománnyal rendelkeztek 2010-ben, hogy nyilvánvalóan nem volt tartható a helyzet, ezért több mint 1300 milliárd forintnyi adósságot vállaltunk át az önkormányzatoktól. [[17.10]] Több alkalommal elmondtuk és megkértük önöket, hogy a számok talaján legalább mondják el az igazságot, ez az adósság nem termelődött vissza. Valamivel több mint 220 milliárd forintos adósságállományról beszélünk az önkormányzatok körében a mostani állapotban. Ez nagyon-nagyon messze van attól az 1300 milliárdos adósságcsomagtól, hitelállománytól, amely fojtogatta az önkormányzatokat az önök elhibázott és rossz válságkezelési és gazdaságpolitikájának köszönhetően. Azt gondolom, hogy helyes az, hogy oktatásra, egészségügyre, rendvédelemre, honvédelemre, kultúrára, hitéletre, sportra vagy szabadidőre is több forrás jut jövőre, mint idén jutott. A mi válságkezelésünk abból áll, hogy megpróbáljuk a gazdaságot újra felpörgetni, megpróbáljunk ugyanoda elérni, ahol a válság előtt voltunk, hogy minél több munkahelyet hozzunk létre, legalább annyit, amennyit a vírus elpusztít, hogy beruházásokat indítunk, hogy beruházásokat vonzunk ide. A mi válságkezelésünk nem segélyezési politikából, a mi válságkezelésünk nem megszorításokból áll, hanem abból, hogy megpróbáljuk a lehető legszélesebb skálán és a lehető legjobb hatékonysággal segíteni a magyar kis-, közép- és nagyvállalkozásokat azért, hogy most, amikor azt látjuk, hogy újraindul a világgazdaság, a startvonalnál már legalább egy lépéshossznyi előnyben legyenek. Ezen dolgozunk. Azt remélem, hogy önök is érdekeltek ebben, vagy legalább a szavazatukat tudják majd adni ahhoz, hogy közösen újraindítsuk a gazdaságot, hiszen ez a gazdaságvédelem költségvetése. Önök is látták a számokat. Én arra kérem önöket, hogy a mindenféle álhírekkel és rémhírekkel szemben fogadják el az igazságot és támogassák a költségvetést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Jeleztem, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel nem volt előttem a monitor, nem láttam, mikor következem, de talán szerencsésebb is így a helyzet, hiszen végig tudtam hallgatni ellenzéki és kormánypárti véleményeket egyaránt. Mindezek megerősítettek abban, hogy valóban, a politikai törzsi háborúk korában mindenki a saját véleménybuborékjában igyekszik megfelelni és igyekszik jellemzően kormánypárti képviselőtársaimnak címzem ezt a sajátjai számára megerősítéseket küldeni. De, valóban, egy költségvetési tervezet értékválasztás, és ezen értékválasztás során a Fidesz-KDNP kitette az irányjelzőt, letette a voksot, és talán három kulcsterület kiemelésével ezt meg is tudom világítani.Egyrészt itt van előttünk az a több mint 800 ellenzéki, több mint 400 jobbikos módosító, amelyek talán egyesével nettó sületlenségeket nem tartalmazhattak, viszont úgy látjuk, hogy a Fidesz-KDNP támogatólag egyikről sem nyilvánult még meg, legyen szó akár a lombikbébiprogram felső kalap nélkül történő támogatásáról, vagy olyan nemzetstratégiai célú módosítókról, amelyek kétségkívül pártálláson felülemelkedve a magyar nemzet fennmaradását szolgálják. Hogy egóból vagy számításból nem támogatja ezeket a Fidesz-KDNP, azzal saját magának kell majd elszámolnia. Az otthonteremtési szegmens került szóba nagyon sokszor, és itt is jellemzően egy olyan állami hátterű bérlakásprogram hiánya, amellyel kapcsolatban szintén szavazni fog a tisztelt Ház, és szintén ki tudja nyilvánítani a Fidesz-KDNP azt, hogy a magyar fiatalok felé milyen üzenettel bír. Azt látjuk, hogy bár a CSOK bevezetését annak idején üdvözöltük, mégis nagyon örültem volna annak, ha sokkal szélesebb körű az igénybevehetősége, tehát nemcsak kedvezményes hitellel próbál operálni, hanem, mondjuk, a támogatási volumene is szélesebb, valamint nagyon örültem volna, ha a folyósító bankok nem hajtják el honfitársainkat egy bizonyos jövedelem alatt. Tehát vegytiszta neoliberális modell valósult meg, hiszen a közepesen vagy jobban keresők igénybe vehetik a támogatást, a valóban rászorulók pedig nem. De ezen felül is el kell mondanom, hogy nem üzent semmit ez a kormányzat az albérletben élők számára egy válsághelyzet közepén, amikor a kieső jövedelmek miatt nagyon sokan nem tudják az eddig és amúgy is emelkedett díjaikat fizetni, ugyanakkor nem tudnak hova fordulni. Érdekes, államtitkár úr, Spanyolország napok alatt ki tudott dolgozni egy ezt illető modellt, ahol, igen, egy állami alaphoz lehetett a szükséges dokumentumokkal fordulni, és átmeneti, lélegzetvételnyi segítséghez juthattak azok, akik erre rászorultak. Itt egy másik értékválasztás modellje is felsejlik előttünk. Nemcsak államtitkár úr, de képviselőtársak is nagyon sokszor elmondták a kormányoldalon azt, hogy ők a munkajövedelem megszerzését akarják támogatni, és nem akarnak segélyeket osztogatni. Én maximálisan egyet tudok érteni ezzel az alapfilozófiával. Csakhogy a XXI. században, egy járványügyi veszélyhely után, talán mondhatjuk, hogy kicsit már után, de biztos, hogy egy gazdasági válsághelyzet elején-közepén egész egyszerűen lélegeztetőgép kell annak a „betegnek” idézőjelben értve természetesen a beteget , akitől azt várjuk, hogy a munkaerőpiacon teljes értékű harcosként helyt tudjon állni a következő években. Nem kell tehát szégyellni haladni a korral, és nem kell szégyellni azt, hogy azon állampolgároknak, akik valóban szükséget szenvednek, ha csak átmeneti és semmiképpen nem életvitelszerű, de segítséget adjon nemcsak Magyarország Kormánya, hiszen a kormány csak egy közvetítő, neki egy forintja sincs, hanem adott esetben a teljes parlament megegyezést köthetne azt illetően, hogy aki a járványügyi veszélyhelyzet miatt kerül bajba, annak bizony, nyújtsunk segítő kezet. A nyomai sem sejlenek fel ebben a költségvetési tervezetben ezen társadalmi csoportok problémáinak, de államtitkár úrnak címzem, hogy önök elintézték a válsághelyzetet megszüntető csomaggal azt, hogy a kilakoltatások újraindulnak Magyarországon. Tessék nekem jellemezni jelzőkkel azt az embertelenséget, amely abból a képből ered, hogy magyar emberek tömegeinek esik ki a jövedelme, kerül banki vagy hitelkárosulti helyzetbe, csapdahelyzetbe, nem tudja fizetni a törlesztenivalót, eközben a munkaerőpiaci lehetőségei elképesztően beszűkülnek, önök pedig engedik a kétes vagy valós hátterű ügyleteken alapuló végrehajtó bandának azt, hogy folytassa ebbéli tevékenységét, és további ezreket engednek idén kilakoltatni! Erre kértek önök felhatalmazást, ehhez kellett kétharmad? Még azokat sem tudják vagy akarják megvédeni, akik egyébként igyekeznek talpon maradni, de a megváltozott körülmények miatt nem tudják fizetni a törlesztéseiket? Ezeknek az embereknek kellene a költségvetési tervben üzenni, normális üzeneteket küldeni, de ez nem sikerült. Viszont nézzünk egy másik területet, a közteherviselésnek nevezett csomagot, ahol a bankok és multicégek javára már elképesztő módon tud kedvezni ugyanez a kormányzat! Nincs tehát üzenet a magyar fiatalok számára, nincs üzenete az út szélén hagyottak számára, a bajbakerültek irányába, viszont egyszer, 2015-ben már lepaktált a bankokkal és lepaktált a multicégekkel is. Soha nem gondoltam volna, hogy a parlamentben ezt kell mondani, hogy én 2010 előtt is nagyon sokat kritizáltam az akkori kormányokat azt illetően, hogy túltámogatják ezeket a multicégeket, mint ha nem értették volna azt a működési rendet, amely alapján ezen multicégek nem feltétlenül a vissza nem térítendő támogatások alapján döntik el, milyen beruházást hoznak ide, felszedike a gyártósort, de államtitkár úr, az önök kormánya messze túltett a 2010 előtti időszakon. Brutálisan, inflációval súlyozva is sokkal többet szórnak vissza nem térítendő formában a multiszegmensre. Nézzünk egy példát! A magyar kis- és közepes vállalkozásoknál nem nagyon sikerült támogatást biztosítani, nullaszázalékos hitelt bizonyos kör számára igen, és én ezt üdvözlöm. Azt is látom, hogy a kieső munkabérek nagyságrendileg 10-20 százalékát akarta kipótolni ez a kormányzat, többet piaci számítások szerint nem sikerült. De nézzük égető példaként az Audi esetét, ahol azt látjuk most csak sajtóhíreket fogok idézni és olyan statisztikai adatokat, amelyek politikai véleménytől mentesek , hogy 2011-ben az Audi 11,2 milliárd forintos támogatásban részesült, az Opel 5,5 milliárdosban. Emlékeim szerint Matolcsy úr volt az, aki indokolta ezt a támogatást. Hatmillió forint/munkahely volumenű volt ez már akkor, azóta inflációval súlyozva brutális adat jön ki. Azt említették, hogy ezért cserébe 12-15 év zavartalan működésre számítanak, ahol Magyarországnak nem feltétlen kell besegíteni, viszont magyar embereket foglalkoztatnak és egyébként vélhetően azt remélték, hogy jó fizetéssel látnak el ezek a cégek. A jó fizetés nem sikerült, a foglalkoztatás talán igen. Menjünk tovább! 2014: 11,2 milliárdot kap az Audi állami háttérből azért, hogy gyárait tudja bővíteni. 2016-ban az Audi Hungaria, mely időközben 2600 milliárdra növelte nettó árbevételét, újabb 1,9 milliárd forintot hívott le önöktől, mert ez önök szerint fontos volt. Szinte teljes egészében exportot realizál ezen támogatások eredményéből is, és ezen kivitt milliárdok után nem látom a társaságiadó-bevételeket, államtitkár úr. Javítson ki! Hol van a társasági adója ennek a cégnek? Hol van a társasági adója a teljes agyontámogatott multiszegmensnek? Menjünk tovább! 2019-ben 41 milliárdból bővít az Audi, 6,4 milliárd forintos állami támogatást kap hozzá. Hányszor dőlt már meg ez a 12-15 éves ígéret? Eközben 1800 milliárd forintot vitt ki az a cég az országból, amely nemhogy adóbefizetőként, társaságiadó-soron komoly befizetőként vagy súlyához mért befizetőként nem jelenik meg, de egész egyszerűen a magyar bérszínvonalat sem tudta érdemben felfelé tolni, és nem is foglalkoztatott sokkal több embert, mint mondjuk, a 2010-es időszakban. [[17.20]] És azt kell hogy mondjam önöknek, amikor arról beszélnek nekünk, hogy 5 százalékos gazdasági növekedés van, akkor abba ezt kell beleérteni, az agyonkedvezményelt multicégeket, amelyek kiviszik adózatlanul a profitot Magyarországról. Önök ezt elnézik, semmit nem csinálnak ellene. Nem azt mondom, hogy ezeket a cégeket üldözni kellene, nem, azt mondom, hogy közteherviselésre lenne szükség. És mit csinálnak ennek fejében? Kivetnek egy banki ágazati különadót, és nettó vegytiszta gyarmati kormányként az egész különadót engedik öt év alatt leírni az érintett bankoknak, és még kipótolják őket egy magyar nemzeti bankos kerettel, amely gyakorlatilag újabb 40 milliárdos adományként jelenik meg. Nem befizetnek ezek a bankok 55-öt, kapnak 40-et, államtitkár úr. Ez a közteherviselés önök szerint? Ha igen, akkor nem úgy látom a világot, mint önök, mert én a magyar munkavállalók és a fiatalok pártján állok az utolsó pillanatig, amíg nem veszik el a szót tőlem ebben a parlamentben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nacsa képviselőtársam egy vicces képviselő, egyetért velünk abban, hogy nem értünk egyet. Ilyeneket azért még tudnánk sokat mondani itt a Házban. Alapvetően én azt gondolom, hogy képviselő úr, ön vagy véletlenül, vagy direkt értette félre a szavaimat és a szavainkat, hiszen mi arról beszéltünk, hogyan lehetne még jobbá tenni a jelenlegi helyzetet. Én magam is arról beszéltem, hogy egy ilyen válsághelyzet bizony lehetőséget is ad a mindenkori kormány számára, hogy újratervezze a magyar gazdaságot. De minden újratervezés, ugye, annyit ér, amennyi pénzt mögé tesznek, egy-egy kezdeményezés, egy-egy projekt mögé. Tehát ezért mondtam én azt, hogy nem szeretnék oda visszatérni, ahol voltunk, hiszen sokkal jobb lenne, ha ebből a válságból a magyar gazdaság ütésállóbban kerülne ki abban a tekintetben, hogy a termelékenységet tudjuk növelni, hogy a versenyképességet tudjuk növelni; hogy adott esetben ne munkaalapú, hanem tudásalapú társadalomra tudjunk átállni, mert önök mindig a munkaalapút emlegetik, holott ma már szerintem tudásalapú társadalom nélkül nincsen munkaalapú társadalom; hogy Magyarország ne egy összeszerelő üzem legyen; hogy ne az legyen adott esetben, hogy állandóan a multinacionális cégekhez kelljen rohangálni, és a kegyüket keresni, és amikor valamit bejelentenek, akkor rögtön több tíz milliárd forintot kelljen költségvetési forrásból adni nekik, akkor is, ahogy jobbikos képviselőtársam erről már beszélt, ha 110 milliárdos osztalékot visznek ki adott esetben az országból. A másik, amit szerettem volna a figyelmébe ajánlani, hogy ha jól értettem, ön arra buzdítja a fővárost, és ha jól értettem, akkor a miniszterelnök is ma egy kérdésre, amit Harangozó Tamás képviselőtársunk tett föl, azt mondta, hogy miért nem használják föl azt a pénzt, amely tulajdonképpen tartalékként kötvény formájában vagy valamilyen formában le van kötve. Én meg pusztán azt nem értem, ha önök azt mondják, hogy nagy baj az adósság, meg milyen rossz politika volt, akkor ön most arra biztatja a Fővárosi Önkormányzatot, hogy a meglévő tartalékát, amit félretett, azt tulajdonképpen használja fel a Lánchíd felújítására, tehát magyarul, költse el. Másik oldalról meg arról beszélnek, hogy milyen nagy nemzeti szimbólum a Lánchíd, és mennyire büszkék önök a tradíciókra, és szórják a tízmilliárdokat különböző projektekre, elképzelésekre, amelyek messze kisebb értékkel bírnak talán, mint a Lánchíd a magyar nemzet vagy éppen a budapestiek számára. Tehát ha egy tűzijátékot és ahhoz kapcsolódó rendezvényeket meg tudnak szervezni tízmilliárd forintból, akkor nem pontosan értem, hogy pont a Lánchíd felújítására, ami nemzeti szimbólum, történelmi ereklye, ha szabad így fogalmazni, pont arra nincsen a kormánynak tízmilliárd forintja. A harmadik téma, amit érintett, arra szintén felhívnám a figyelmét, ez az álláskeresési járadék, hogy az idei évben 83 milliárd körül volt a költségvetési előirányzat, a következő évben valamit emelkedik, olyan 100-108 milliárd forint nagyságrendre, és én pont azt kritizáltam, és erről beszéltünk itt többen értékválasztás kapcsán, hogy ennél önök csak egy részteljesítésben majdnem ennyit vagy többet költenek el a Budapest-Belgrád vasútvonalra. Tehát csak ebben az évben adtak rá nyolcvanvalahány milliárd forintot, ami rendelkezésre áll Magyarország összes álláskeresőjének egy egész évben. És a jövő évben megint százvalahány milliárdot adnak rá, egy olyan projektre, ami világos kínai gazdaságpolitikai és geopolitikai érdekeket képvisel, és az az ő szempontjukból nézve teljesen helyénvaló, de még mindig nem világos, hogy Magyarország ezen mit nyer a következő időszakban. Egy biztos és erről beszél minden ellenzéki képviselőtársam , hogy lehetne jobban elkölteni a rendelkezésre álló forrásokat. Erről szólnak egyébként az ellenzéki javaslatok, erről szólt a költségvetési vita a mi oldalunk részéről, hogy hogyan lehet a megtermelt, meglévő közös forrásainkat hatékonyabban, hasznosabban, jobb eredménnyel elkölteni, hogy abból a magyar családok, a magyar munkavállalók vagy éppen a kis- és középvállalkozók többet profitálhassanak, és ne megint a barátok, oligarchák és a kedvenc multinacionális cégek vigyék ezt haza, amelyeknek egyébként erre nincsen szükségük, legyen szó Mészáros Lőrincről, aki 11 milliárd osztalékot tud kivenni a cégéből, vagy legyen szó más olyan multinacionális cégről, amelyik több tíz milliárd forintot vesz ki az évek során, ahelyett, hogy társasági adót fizetne a magyar állam költségvetésébe. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Szakács László képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engem is Nacsa Lőrinc képviselőtársam hozzászólása indított arra, hogy egy-két dolgot elmondjak, meg rendbe tegyünk. Ugye, ön azt mondja, hogy az adósságkonszolidáció az önkormányzatoknál, ez az 1300 milliárd forint mekkora probléma volt. Itt nem belemenve abba, hogy az akkori kormánynak pénzforgalmi szempontból valószínűleg nem is volt akkora probléma, mint amekkora hősként önök saját magukat beállítják, ezen azért egy picit gondolkodjanak el. Meg még egy dolgon: a jegybanknak az idei évi kimutatása szerint a magyar önkormányzati szektor teljes adóssága, amit egyébként már a Magyar Államkincstár engedélyezett eddig, az 1248 milliárd forint. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz.]] Tehát ezen érdemes elgondolkozni, hogy nagyjában-egészében itt tartanak. Azt mondja ön Hajdu László képviselőtársamnak, hogy nem normatív finanszírozás van. Ebben önnek tökéletesen igaza van nekünk ezzel van bajunk. Azzal van bajunk, hogy önök a normatív finanszírozással, ami azt mondja, hogy bizonyos feladatokat egy önkormányzatnak el kell látnia az állam helyett, azokat az állam finanszírozza, ehelyett önök behozták ezt a kijárós, kilincselős, előszobázós, hajbókolós olyan rendszert, amely alapján, aki elég lelkesen tapsol, annak a városában többfajta fejlesztésre meg többfajta feladatellátásra van lehetőség, aki meg nem, annak meg kevesebb. Na most, igazság szerint önök a polgármesterekkel küzdenek, holott a lakosság az, amely ennek a levét megissza. Ha még adósságról beszélünk, és láttam, hogy nagyon ingatta a fejét képviselőtársam arra, hogy nincs is ennyi adóssága az önkormányzatoknak: akkor még egyet adjon hozzá, kedves képviselőtársam, adja hozzá a közműcégek adósságait. Legutóbb egy vitában elmondtuk, hogy nem a felszámolásoktól kell ezeket a cégeket megmenteni, hanem attól az úttól, amelyen keresztül önök odavitték az önkormányzati tulajdonú közműcégeket, a közműadó tekintetében, hogy mennyi közműadót szednek be ezektől a cégektől. És, kérem, nézzen utána, ezek a cégek ezt hitelből tudják finanszírozni, ők finanszírozzák a magyar államot hitelből. És mellette természetesen el kell nekik látni a feladatukat. Magyarán mondva, ha kinyitják a csapot, akkor abból iható víznek kell folyni; ha kiteszik a szemetet a ház elé, akkor azt el kell vinni; ha tömegközlekedést akarnak, akkor a buszt meg kell tankolni, és azon buszvezetőnek kell ülni, és azt vezetheti. És emellett önök még ezeket a cégeket nem is kicsit, hanem nagyon megadóztatják, ami ezeknél a cégeknél oda vezet, hogy el tudjáke látni a feladatukat, vagy nem tudják ellátni a feladatukat. [[Nacsa Lőrinchez:]] Most megint rázta a fejét képviselőtársam. Önök nem tudtak számlát kibocsátani a kukaholdingként elhíresült cégben, nem tudtak másfél éven keresztül számlát kibocsátani a magyaroknak hulladékkezelési díj címén. Majd ezt követően egy összegben gyorsan odatették, nem is emlékszem pontosan, karácsonyi vagy húsvéti ajándékként a magyarok asztalára. Ennyit a működőképességről. Mi azt gondoljuk, hogy a kiszámíthatóság inkább a normatív finanszírozás felé hajt. A kiszámíthatóság arrafelé hajt, hogy azok az önkormányzati emberek, akik ezt már kettő-három évtizede csinálják, ők megfelelő helyen el tudják látni a megfelelő feladatokat. [[17.30]] Ezt önök központosítani akarják, úgy a cégeket, mint ahogyan a pénzeknek az elosztását. Ez egészen biztosan nem a helyes irány. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Szórványos taps az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Amennyiben válaszolni kíván a vitában elhangzottakra államtitkár úr, akkor megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy megköszönjem a támogató és kritizáló észrevételeket is, amelyeket az elmúlt hetekben a költségvetés általános vitája során, a bizottsági viták során vagy épp a mai nap a tisztelt képviselők megtettek. Azért köszönöm meg a kritizáló észrevételeket is, mert ez lehetőséget adott arra, hogy talán néhány kérdést tisztázzunk. Engedjék meg, hogy én most öt pontba összeszedve reagáljak a költségvetés egészét érintő észrevételekre, ezen belül is a mai nap elhangzott véleményekre. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot a gazdaságvédelem költségvetésének hívjuk. Azt gondolom, ez a legfontosabb karakter, ami a kormány gazdaságpolitikai válaszát adja a koronavírus-járvány okozta problémákra. Sokat beszéltünk arról, hogy alapvetően a munka az, ami kilábalást jelenthet ebből a mostani helyzetből, abból a helyzetből, ami szerint Magyarország és a legtöbb ország valószínűleg nem tudja elkerülni a gazdasági visszaesést. Ugyanakkor úgy látjuk, hogy mindazok a gazdaságpolitikai válaszok, amelyeket idén a kormány meghozott, és amelyek a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban szerepelnek, elégségesek lehetnek ahhoz, hogy ismét egy olyan növekvő pályára álljon a magyar gazdaság, mint ami jellemzett minket az elmúlt években. Ennek keretében örömmel nyugtázom, hogy a Gazdaságvédelmi Alap eredetileg 2555 milliárd forintos összege, amennyiben az Országgyűlés elfogadja a Költségvetési bizottság javaslata során kialakult végső változatot, több mint 2600 milliárd forintra növekszik. Ez több mint a GDP 5 százaléka. A növekedés mögött mint ahogy elhangzott a mostani vitában alapvetően a „Magyar falu” program bővítése áll. Nagy Csaba képviselő úr külön kiemelte ezt a programot. Megerősítem, hogy az eredetileg tervezett 90 milliárd forintos összeg 192 milliárd forintra növekszik, melyből 52 milliárd forint plusz a falusi útépítéseket szolgálja, így összesen 102 milliárd forint állhat rendelkezésre a falusi utak építésére, illetőleg további 50 milliárd forinttal növekedhet a „Magyar falu” program keretösszege. Én azt gondolom, hogy a Gazdaságvédelmi Alapban szereplő források azok az elsődleges források, amelyek a munkahelyteremtést a beruházásokon keresztül szolgálhatják, és értelemszerűen a munkahelyteremtés mellett a munkahelyek megőrzését. Mi úgy gondoljuk, hogy ha közforrások állnak rendelkezésre, akkor ezeket a munkahelyek megtartására és teremtésére kell fordítani. Nem értek egyet tehát azokkal a fölvetésekkel, amelyeket Mesterházy Attila képviselő úr most is megfogalmazott, melyek szerint az álláskeresési járadék időtartamát kellene növelnünk, és az összeget is kellene bővíteni. Azzal természetesen egyetértek, hogy nem biztos, hogy azonnal a versenyszférában mindenkinek tudunk állást ajánlani, illetőleg a cégek tudnak a kormányzati intézkedések részeként állást ajánlani, akinek megszűnik a munkája, ugyanakkor erre a helyzetre az állam azt mondja, hogy állami körben is van munkavállalási lehetőség, ez pedig az egyénnek is tartást adhat, hiszen segély helyett nagyobb összegű bérből tud megélni, és a nemzetgazdaság egésze tud fejlődni a munkavállalás következtében. A második lényeges dolog, amiről a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat szól, a járványügyi készenlét fenntartása. Épp ezért fontosnak tartom, hogy az önök előtt lévő költségvetésitörvény-javaslat értelmében megmarad a kormány által javasolt Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap. Ennek az alapnak a forrását képezheti a gépjárműadó 2021. évi összege, és ezzel, ha megengedik, röviden reagálnék az önkormányzatokat érintő kritikákra. A jövő évi tervezet értelmében mintegy 34,4 milliárd forintos olyan gépjárműadó központi elszámolásával kalkulálunk, amely a régi rendszer szerint a helyi önkormányzatoknál maradt volna. Ez az önkormányzati bevételek mintegy 1 százalékát teszi ki. Emellett megerősítem azt, hogy az önök előtt lévő javaslat értelmében most már több mint 120 milliárd forinttal növekszenek az önkormányzati támogatások. Természetesen párhuzamosan a szolidaritási hozzájárulási rendszer is módosul, hiszen Magyarországon nemzetközi viszonylatban jelentősek az önkormányzatok közötti anyagi különbségek. Ezért célszerű egyfajta jövedelemtranszfert megvalósítani, hiszen minden önkormányzatnak, legyen szó szerényebb anyagi helyzetű vagy gazdagabb önkormányzatokról, el kell látni kötelező feladatokat, mindenütt kell hogy legyen óvoda, bölcsőde, kell hogy legyen közvilágítás. Mit kínál a kormányzat 2021-ben az önkormányzatoknak cserébe? Mit kínál azért cserébe, hogy az egészségügyi helyzet megőrzése érdekében mondjanak le 2021-ben is a gépjárműadó összegéről? Azt kínálja, hogy a szerényebb anyagi helyzetű önkormányzatok pénzügyi helyzete egyértelműen javul, azt kínálja, hogy ez a javulás normatív szabályok alapján valósul meg hiszen erről szól az önök előtt lévő költségvetésitörvény-javaslat , és azt kínálja, hogy a gazdaság talpra állításával az önkormányzatok lehetnek a növekedés egyik kedvezményezettjei. Miért mondom ezt? Tisztelt képviselők, felhívom a figyelmet arra, hogy az elmúlt öt évben a magyar gazdasági növekedésnek köszönhetően a helyi önkormányzatok legfőbb bevételét képező helyi iparűzési adó öt év alatt 260 milliárd forinttal növekedett. Engedjék meg, hogy felidézzek növekedési adatokat Magyarországról és az Európai Unióból. Az elmúlt tíz évben, 2010 első negyedéve és 2020 első negyedéve között a magyar gazdaság 32,5 százalékkal bővült, az Unió átlagos növekedése nem egészen 13 százalék volt. Ha csak az elmúlt öt évet nézem, akkor ez a növekedés Magyarországon 25 százalék, az Európai Unióban 8,4 százalék. Tisztelt Képviselők! Ha Magyarországon az elmúlt öt évben csak az a gazdasági növekedés valósult volna meg, mint az Európai Unió átlagos növekedése, akkor a helyi önkormányzatoknak iparűzési adóból nem 260 milliárd forinttal lett volna több bevételük, hanem nagyságrendileg 90 milliárd forinttal. 150 milliárd forintos az éves adóbevételi növekmény, ami az önkormányzatoknál jelentkezett. Kérem, hogy amikor a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot a helyi önkormányzatok szemszögéből is mérlegelik, akkor vegyék figyelembe azt, hogy az elmúlt években ismétlem a helyi önkormányzatok voltak a gazdasági növekedés egyik kedvezményezettjei, és azzal számolunk, hogy amennyiben jövőre 5 százalékot megközelítheti a gazdaság növekedése, és az Unió átlagát érdemben meghaladó növekedési mértéket a következő években is fenn tudjuk tartani, akkor a helyi önkormányzatok bevételei is érdemben növekedni fognak. Varju László elnök úr úgy fogalmazott, hogy nem tudni, a helyi önkormányzatokat érintő változás milyen anyagi helyzetben találja az önkormányzatokat. Képviselő úr június 24-én tett föl kérdést a Költségvetési bizottság ülésén a tekintetben, hogy milyen pénzügyi forrásai vannak az önkormányzatoknak. Tényszerűen a tisztelt Országgyűlést is szeretném tájékoztatni arról, hogy másnap még a Költségvetési bizottság aznapi ülése előtt tájékoztattam képviselő urat, most önöknek is el tudom mondani: 2020. márciusi, év évi önkormányzati saját beszámolók alapján a helyi önkormányzatok közül 3180 rendelkezett kereskedelmi bankban valamilyen mértékű megtakarítással. Az összesített megtakarítások összege 830,9 milliárd forint volt. Ez kizárólag a kereskedelmi bankoknál lévő összeget jelenti, nem foglalja magába a Magyar Államkincstárnál lévő, különböző állami és európai uniós forrásokból folyósított, ismétlem, kincstári számlákon lévő összegeket. A helyi önkormányzatok adósságállománya, ahogyan azt Nacsa Lőrinc képviselő úr mondta, tavaly év végével 220 milliárd forint volt. Ezt messze meghaladja a helyi önkormányzatok állampapír-állománya. Tehát nemcsak a betétállomány adata szól arról, hogy milyen pénzügyi helyzetben vannak az önkormányzatok, hanem az állampapír-állomány is és az adósságállomány is. Természetesen vannak különbségek önkormányzatok és önkormányzatok között, arra is felhívom a figyelmet, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat az alacsonyabb adóerő-képességű önkormányzatok pénzügyi helyzetét javítja, és egyedi támogatásra az eddigiekhez hasonlóan 2021-ben is van lehetőség. [[17.40]] De ismétlem, összességében a legfontosabb, az önkormányzatok szempontjából is kiemelendő tétel az, hogy a magyar gazdaság ismét növekedési pályára álljon. A harmadik tétel, amiről röviden szólnék, az értékválasztás. Sokan elmondták, hogy a mindenkori költségvetésitörvény-javaslat értékválasztást is tükröz. A mi értékválasztásunk 2010 óta a munkáról és a családról szól. A munkát nem kell eléggé hangsúlyoznom. Itt Varga-Damm Andrea képviselő asszony figyelmét nemcsak arra hívom fel, hogy az elmúlt években európai uniós összehasonlításban is radikálisan emelkedett a foglalkoztatottak száma, hanem arra is, hogy a bérek is jelentősen növekedtek. Az elmúlt kilenc évben átlagosan 7 százalékos volt a bruttó átlagkeresetek növekedése. Éppen ezért nem találunk olyan fizetési kategóriát, olyan bérkategóriát, ahol ne az európai uniós átlagot érdemben meghaladó keresetnövekedés valósult volna meg. A minimálbér összegéről már a mai napon is volt szó. Engedjék meg, hogy a minimálbérek változásának a nettó összegét mondjam el. 2010-2020 között azon minimálbéresek, akiknek nincs gyermeke, 77,7 százalékos nettó keresetnövekedést tapasztalhattak meg, a gyermekesek pedig a családi kedvezménynek köszönhetően ennél nagyobb béremelkedést láttak, a három- vagy többgyermekesek esetében ez a nettó keresetnövekedés 160 százalékos volt. A harmadik dolog a munka és a család értékválasztása. A családtámogatásoknál felhívom arra a figyelmet, hogy a csecsemőgondozási díj mértéke, összege is növekedhet, a gyermeket vállaló édesanya a korábbi fizetésének a 100 százalékát kaphatja meg. Tekintettel arra, hogy a csecsemőgondozási díjból csak személyi jövedelemadót kell fizetni, így az egyénnek a nettó jövedelme növekedhet. Az önök előtt lévő végleges költségvetésitörvény-javaslat ezen változás több mint 14 milliárd forintos összegét is tartalmazza, így nominálisan a családtámogatások 2021-ben több mint 80 milliárd forinttal növekedhetnek. Z. Kárpát Dániel képviselő úr figyelmét felhívom arra, hogy a költségvetés igenis üzen a fiataloknak, azoknak, akik gyermeket kívánnak vállalni, azoknak, akik itthon képzelik el a jövőjüket, a családtámogatásokkal, az otthonteremtési programmal. Mi abban hiszünk, hogy a tulajdonhoz jutás az, ami hosszú távon megoldja egy család lakhatási problémáját, és alapvetően nem a bérlakásprogram. Természetesen az önkormányzatoknak, akiknek egyébként lakástulajdonuk van, megvan a lehetőségük arra, hogy saját hatáskörben bérlakásprogramokat indítsanak el. Arra is felhívom képviselő úr figyelmét, ami a bankokat és a multikat illeti, hogy törlesztési moratóriumról Európában az elsők között rendelkezett a jegybankkal egyetértésben a magyar kormányzat. Ez egy érdemi segítség azoknak, akik például az otthonteremtés érdekében hitelt is fölvettek. Értelemszerűen a törlesztési moratórium rájuk is vonatkozik. Ami az agyontámogatott multicégeket illeti, képviselő úr, ha megkérdezi a kereskedelmi szektorban, a közműágazatban munkálkodó cégeket, akkor árnyaltabb véleményt fog kapni. Ugyanakkor arra felhívom a figyelmét, hogy a termelőszektorokban az az alapvető célunk, hogy ezek a multinacionális cégek szervesen beágyazódjanak a magyar gazdaságba. Erről szól például a beszállítói program, és eredményeit is láthatjuk, hiszen ma jóval nagyobb ezeknek a cégeknek a hazai hozzáadott értéke, mint néhány évvel ezelőtt volt. Engedjék meg, hogy röviden szóljak a jövő évi költségvetés többleteiről is, hiszen az említett közel 5 százalékos gazdasági növekedésnek köszönhetően számos területen többletekkel számolhatunk. Így többletforrások állnak rendelkezésre a nyugellátások kifizetésére. Elhangzott a 13. havi nyugdíj visszaépítése, elhangzott a nyugdíjprémium rendszere, de megerősíthetem, hogy a nyugdíjak a reálértéküket 2021-ben is megőrzik. Mindennek együttes hatásaként a nyugellátások közel 327 milliárd forinttal növekedhetnek. Az egészségügyi kiadások 156 milliárd forintot meghaladó mértékben nőnek. Itt Bősz Anett képviselő asszony figyelmét arra felhívom, hogy az egészségügyi dolgozók bére a mostani helyzetben is növekszik 2020. november 1-jétől. Minden szakdolgozó és védőnő tekintetében a 2018-as alapilletményhez viszonyítva az idei év januárjától már egy 14 százalékos emelkedés valósult meg, november 1-jétől pedig 20 százalékos emelés valósul meg, és ennek a többlethatása, az egész éves hatása a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban szerepel, de mondhatnám az oktatást, a kulturális ágazatot, ahogy azt Nacsa képviselő úr tette. Ezek a területek is érdemi többletekkel számolhatnak, amennyiben az Országgyűlés a költségvetésitörvény-javaslatot elfogadja. Végül engedjék meg, hogy ötödik elemként a törvényjavaslat pénzügyi fegyelmet érintő részéről szóljak. Azt gondolom, hogy minden költségvetési törvény akkor felelős, ha a lehetőségekhez mérten határozza meg azt, hogy milyen többletkiadások biztosítására nyílik lehetőség. Az önök előtt lévő törvényjavaslat 2021-ben azt a célt szolgálja, hogy az államháztartás hiánya 3 százalék alatt legyen GDP-arányosan, az adósságráta 2021-ben csökkenni tudjon, vagyis az a folyamat, amit 2011 óta látunk, hogy minden évben csökken az adósságráta, és ennek köszönhetően az adósság finanszírozási költsége is mérséklődik, egy átmeneti 2020-as év után 2021-től is folytatódni tudjon. Felhívom a tisztelt Országgyűlés figyelmét arra, hogy számos módosító javaslat érkezett be. Az ellenzéki oldalról sokszor elhangzott, hogy nem kell komolyan venni az összes módosító javaslatot, hiszen azok messze túlnyúlnak az adott előirányzatok keretein. Hadd mondjam el, hogy ezen ellenzéki módosító javaslatok értékelésekor természetesen lehet arról vitatkozni, hogy a tartalékként szolgáló rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzat 120 milliárdos összege hogyan változzon, de én azt komolytalannak minősítem, amikor az ellenzéki indítványok a 120 milliárd forintos tartalékösszegből 1172 milliárd forintot csoportosítanának át. Lehet arról vitatkozni, hogy vasúti fejlesztésekre mekkora forrásra van szükség, de én azt komolytalannak tekintem, hogy az ellenzéki módosító indítványok a 188 milliárd forintos összegből több mint 2000 milliárd forintot csoportosítanának át; folytathatnám a sort. Azt gondolom, hogy olyan költségvetést érdemes a tisztelt Országgyűlésnek elfogadnia, amely a meglévő kereteken belül javasol átcsoportosításokat. A Költségvetési bizottság által megfogalmazott indítványok ilyenek. A „Magyar falu” program többletei vagy a falugondnoki hálózat bővítésének a többlete ilyen jellegű módosítás. Ezen vélemény alapján javaslom megfontolásra a 2021. évi költségvetésről szóló módosító indítványok elfogadását és magának a törvényjavaslatnak a későbbi elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor, de előtte öt perc technikai szünetet tartunk. (Szünet: 17.48 17.53 Elnök: Lezsák Sándor Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket! Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló T/10710. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési bizottság az összegző módosító javaslatát T/10710/834. számon, összegző jelentését pedig T/10710/835. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik a 497., 528. és 794. számú; az LMP az 562., 563. és 674. számú; a DK az 505., 715. és 792. számú; az MSZP a 761., 765. és 799. számú; a Párbeszéd a 387., a 697. és 721. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Ezekről képviselőcsoportonként, a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A fenntartásra kért módosító javaslatok egymás mellett is elfogadhatók. Tisztelt Országgyűlés! A 497. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel és Jakab Péter indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 528. számú módosító javaslat Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 794. számú módosító javaslat Potocskáné Kőrösi Anita és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 562. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 563. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 674. számú módosító javaslat Ungár Péter és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 505. számú módosító javaslat Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 120 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[18.00]] A 715. számú módosító javaslat Varju László indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 792. számú módosító javaslat Varju László és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 761. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 765. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 799. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 387. számú módosító javaslat Szabó Timea indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 44 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 697. számú módosító javaslat Tordai Bence indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 120 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 721. számú módosító javaslat Tordai Bence és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 23 igen szavazattal, 137 nem ellenében, 11 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési bizottság T/10710/834. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 50 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A stabilitási törvény és a határozati házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/10710/839. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács 3 napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdés szerinti véleményéről. A zárószavazásra várhatóan pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most az Országgyűlés új tisztségviselőinek megválasztásáról döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy Sneider Tamás alelnök úr, Simicskó István, Szilágyi György és Lukács László György jegyző urak megbízatásukról lemondtak. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében is megköszönjem az ülésvezetésben nyújtott munkájukat. Tisztelt Országgyűlés! A frakciók megtették jelölésüket a megüresedett tisztségviselői helyek betöltésére. Az Országgyűlés elnökének személyi javaslatát S/11176. számon a honlapon megismerhetik. A tisztségviselőkre javasolt személyekről külön-külön döntünk. Az indítványhoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani, arról vita nélkül határoz az Országgyűlés. Soron következik az Országgyűlés alelnökének megválasztása. A Jobbik képviselőcsoportjának jelölése alapján az Országgyűlés elnöke azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés Brenner Koloman urat válassza meg alelnöknek. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Brenner Koloman urat az Országgyűlés alelnökének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés 97 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem választotta meg Brenner Kolomant, ugyanis megállapítom, hogy az Országgyűlés nem határozatképes. A határozati házszabály 14. § (2) bekezdése alapján kérem a frakcióvezetőket… [[Zaj, közbekiáltások mindkét oldalról, köztük dr. Rétvári Bence: Gyurcsány meg Vadai megbuktatta Brenner Kolomant. Közbekiáltások az ellenzéki oldalról: Szégyelljétek magatokat! Az elnök csenget.]] bekezdése alapján kérem a frakcióvezetőket… (Zaj, közbekiáltások mindkét oldalról, köztük dr. Rétvári Bence: Gyurcsány meg Vadai megbuktatta Brenner Kolomant. Közbekiáltások az ellenzéki oldalról: Szégyelljétek magatokat! Az elnök csenget.) Kis türelmet kérek szépen, tisztelt Országgyűlés. Tehát kérem a frakcióvezetőket, hogy biztosítsák a határozatképességet. Most a további határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat, és határozatképesség esetén az alelnöki tisztségről való döntésre a határozathozatalok végén visszatérünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés jegyzőinek megválasztása. A Jobbik képviselőcsoportjának jelölése alapján [[Zaj. Az elnök csenget.]] az Országgyűlés elnöke azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés Gyüre Csaba és Steinmetz Ádám urakat válassza meg jegyzőnek. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Gyüre Csaba urat az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés 167 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett Gyüre Csaba urat az Országgyűlés jegyzőjének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Steinmetz Ádám urat az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés 167 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett Steinmetz Ádám urat az Országgyűlés jegyzőjének megválasztotta. [[18.10]] A KDNP képviselőcsoportjának jelölése alapján az Országgyűlés elnöke azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés Aradszki András urat válassza meg jegyzőnek. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Aradszki András urat az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés 169 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett Aradszki András urat az Országgyűlés jegyzőjének megválasztotta. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés új tisztségviselőinek eredményes munkát és jó egészséget kívánjak. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/11177. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát.
Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. OGY határozat 1. pontja a következők szerint módosul: „Az Országgyűlés a Költségvetési bizottságba Horváth István, Fidesz helyett F Kovács Sándort, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja.” A 2. pont: „Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.”
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/11177. számú személyi javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 168 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett a személyi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Bangóné Borbély Ildikó országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 407. Bpk. 61.162/2020/2. számon a Pesti Központi Kerületi Bíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt a házelnök úr megvizsgálásra átadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/11180. számon határozati javaslatot terjesztett elő Bangóné Borbély Ildikó országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai János úrnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint ahogy az elhangzott, a Pesti Központi Kerületi Bíróság indítványozta rágalmazás vétsége miatt Bangóné Borbély Ildikó mentelmi jogának felfüggesztését. A tényállások közül az alábbiakat kívánom röviden ismertetni a tisztelt Házzal. Januárban három különböző napon tartott a képviselő asszony sajtótájékoztatót, nyilvánvalóan nagy nyilvánosság előtt, és ezek a sajtótájékoztatók Facebook-felületeken is megjelentek. Ezeken a sajtótájékoztatókon nagyon szokatlan és erős mondatok hangzottak el, én csak kettőt idézek. Az egyik: „Az alagsorban végzett tiltott nőgyógyászati műtétek…” És ami még súlyosabb: „Egy 23 éves gyermektelen nőt rasszista indokokkal meddővé tettek egy kórházban.” Nem tudom, hogy a kórházzal és az ott lévő dolgozókkal szemben lehete keményebb állításokat megfogalmazni. A Mentelmi bizottság viszont tartotta magát az eddigi töretlen gyakorlatához, érzékelve azt, hogy itt egy magánvádas eljárásról van szó, ezért a bizottság nagy többséggel úgy döntött, hogy mivel magánvádról van szó, ezért azt javasoljuk az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben a képviselő asszony mentelmi jogát mindezek mellett ne függessze fel. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, bizottsági elnök úr. Megkérdezem Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Bangóné Borbély Ildikó jelzésére:]] Ingatja a fejét, hogy nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő asszony mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Bangóné Borbély Ildikó országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 6 igen szavazattal, 145 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett Bangóné Borbély Ildikó mentelmi jogát nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! Figyelemmel arra, hogy az Országgyűlés határozatképes, a házszabály 14. § (2) bekezdése alapján most ismételten az Országgyűlés alelnökének megválasztásáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Brenner Koloman urat az Országgyűlés alelnökének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás: 95 igen, 2 nem.]] Tisztelt Országgyűlés! 95 igen… [[Moraj, majd felzúdulás, közbekiáltások. Balczó Zoltán: Gyurcsány nem hajlandó megszavazni! Ne rá várjatok! Nunkovics Tibor a Fidesz sorai felé: Miért tőlem kérdezed, te szerencsétlen! Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! [[Az elnök csenget. Közbekiáltás a Jobbik soraiból: Gyurcsány nem szavazta meg! Ne tőle várd! Szánalmas, amit műveltek! Gyűlöletből élsz!]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés az alelnök megválasztására… [[Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem tisztelettel mind a baloldali, mind a jobboldali képviselőtársakat, hogy egy kicsit csillapodjanak. Megállapítom, hogy az Országgyűlés az alelnök megválasztására irányuló döntés során ismét nem volt határozatképes. [[Z. Kárpát Dániel: Szánalmas!]] A Házszabály rendelkezése szerint a szavazásban részt nem vevő képviselők névsorát a szavazási lista alapján megállapítom, és az alelnök megválasztásának határozathozatalát az Országgyűlés következő ülésére halasztom. Munkánkat az összegző módosító javaslatok és bizottsági jelentések vitájával folytatjuk. Kettőperces technikai szünetet tartunk. (Szünet: 18.20 18.23 Elnök: dr. Hiller István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10856. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető.Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 25-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/10856. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 6 nem ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A benyújtott törvényjavaslat azon törvénymódosítási javaslatokat tartalmazza, amelyek kimutatható kapcsolatban állnak a 2021. évi központi költségvetés előirányzataival, összefüggenek a 2021. évi központi költségvetésről szóló törvénnyel, valamint összhangban állnak a kiadott, 2021. évi költségvetési keretszámokkal. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító indítvány számos pontosítást, valamint kodifikációs és nyelvhelyességi módosításokat tartalmaz. A módosítások között nagyon fontos és előremutató javaslatként elfogadásra került az a javaslat, ami a médiatörvény módosításával érinti a hallássérült és a látássérült honfitársainkat. Több egyeztetés után került be ez a szabályozás a törvényjavaslatba, ami nagyon fontos előrelépés ahhoz, hogy a hallássérültek és a látássérültek szélesebb körben és akadálymentesen élvezhessék a tévéadásokat magyar nyelvű felirattal vagy jelnyelvi tolmácsolással. Továbbá fontos módosítási javaslat, hogy a magyarországi ital-nagykereskedelem oligopol helyzetét megváltoztassa úgy, hogy a hazai gyártók is hozzáférjenek a piachoz. Sem a sör, sem az üdítő vagy az ásványvíz értékesítésére nem köthetnének kizárólagos szerződést a nagy gyártók és forgalmazók. Ez nemcsak a hazai gyártók érdeke, hanem a magyar fogyasztóké is. A szabályozási cél az, hogy a Magyarországon kialakult monopolisztikus italkereskedelmi helyzetet valamilyen módon kezeljük, úgy, hogy a hazai gyártók egyáltalán hozzájuthassanak bármilyen szinten a magyarországi piachoz. Magyarországon ma az a kereskedelmi gyakorlat, hogy a nagy gyártók kizárólagos szerződéseket kötnek a forgalmazókkal, tehát tulajdonképpen pénzt adnak, adhatnak nekik azért, hogy a konkurencia termékeinek forgalmazását megtiltsák, megakadályozhassák. Ez teljesen nyilvánvalóan a verseny szűkítésére irányuló magatartás. Azt szeretnénk elérni, hogy Magyarországon úgy, ahogy Csehországban, Németországban, Ausztriában vagy Szlovákiában a helyi kis kézműves gyártók, kisüzemi gyártók olyan arányban hozzáférhessenek a hazai piachoz, mint ahogy ez elhangzott a bizottsági ülésen, és ahogy történik egyébként az Egyesült Államokban is, ahol durván 15-20 százalék a piaci részesedésük, miközben Magyarországon nem éri el a 4 százalékot. Ez a módosítási javaslat a fogyasztókról szól alapvetően, illetőleg arról, hogy a piacot valamilyen módon törjük fel, hogy a hazai, illetőleg a kisméretű gyártók a piachoz hozzáférjenek. A törvényjavaslatnak gazdaságélénkítő és munkahelyteremtő hatása is lehet, hiszen a piachoz jutás újabb lehetőségeket rejt a kisebb gyártók számára is. Baranyai képviselőként, elfogultságomat nem titkolva, ha megengedik, akkor elmondanék egy-két példát. Megyeszékhelyünkön működik a Steamcraft Brewery Sörfőzde, vagy az 1848-ban alapított Pécsi Sörfőzde, a mecseknádasdi KARL Mikro-Sörfőzde, a komlói Carbon Beer Sörfőzde vagy a választókerületemben található magyarhertelendi Kapucinus Kézműves Sörfőzde. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy az összegző módosító javaslattal együtt egy olyan törvényjavaslat került a tisztelt Ház asztalára, amely során a megalapozó törvénycsomag biztosítja az összhangot a 2021. évi költségvetéssel és a jövő évi adótörvényekkel. Éppen ezért fontosnak tartom, kérem önöket is, hogy támogassák szavazatukkal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Kósa Lajos tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem most az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Banai Péter Benő: Nem, köszönöm.]] Jelzi, hogy nem. 15 perc áll rendelkezésére a későbbiekben, csak mondom önnek.Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr a következő felszólaló a kijelölt Költségvetési bizottság előadójaként, aki a bizottság kisebbségi véleményét ismerteti, de minthogy nincs a teremben, ezért ezt most megtakarítjuk. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Előre bejelentett felszólalóként a Fidesz képviselője, Kósa Lajos képviselő úr kaphat szót. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahhoz a javaslatrészhez szeretnék hozzászólni, ami a kereskedelmi törvény módosítását jelenti.A kereskedelmi törvény módosítása, ez a megoldás arra irányul, amit már képviselőtársam az előbb viszonylag részletesen elmondott, ezért én kiegészítőként a következőt szeretném hozzátenni. Ma számokban a következőképpen néz ki az ital-nagykereskedelem és -kiskereskedelem például sörben. Az utolsó lezárt adat ’18-as a piacról. 166 milliárd volt a 2018-as teljes sörpiac Magyarországon. Ebből 160 milliárdot három nagy multi forgalmazott, illetőleg gyártott: ez a Heineken, a Coors és az Asahi. Az Asahi a Drehert, a Heineken a Borsodit birtokolja. [[18.30]] Mind a három gyártó jelentős mértékben, ez azt jelenti, hogy 99 százalékban ezt a 160 milliárd forgalmat hazai gyártású termékként forgalmazta, hiszen itthon gyártották ezeket, és mintegy 3 milliárd forintra tehető az az import, amit a három multi külső gyártásból hozott be Magyarországra. Így kiszámolható, hogy a hazai kézműves gyártókra összesen 3 milliárd jutott. Tehát 160 a három nagy, 3 milliárd a három nagy által megvalósított más brand importban, az nem magyar gyártás, nem hazai gyártás, és 3 milliárd az összes többi. Más európai országokban Németország, Csehország, Ausztria, Szlovákia , ahol van a kézműves sörgyártásnak hagyománya, olyan szabályozást valósítottak meg, ami lehetővé teszi, hogy mintegy 20 százalékig ez a jellemző szám, sőt ma már ez a helyzet az Egyesült Államokban is a hazai kis kézműves gyártók fedik le a piacot, és 80 százalékot visznek a nagy multik. Magyarországon is szeretnénk ezt elérni. Ennek az az oka, hogy Magyarországon van hagyománya a kézműves gyártásnak. Ha mesterségesen nem zárjuk el a kézműves gyártókat a piacról, akkor megvalósítható ez a szám. Ez a költségvetésnek adóbevétel-kiesést nem jelent, de foglalkoztatásbővülést jelent az a tipikus szám, hogy a kézműves gyártók ugyanarra a mennyiségre tízszer több alkalmazottat foglalkoztatnak, hiszen kézműves gyártók, tehát nem nagy volumenű automatizált gyártásuk van. Olyan ízeket és olyan pluszzamatot hoznak be a gasztronómiába a sör esetén is, amitől kár elzárni a fogyasztókat, hiszen nem arról van szó, hogy nem keresnék ezeket a termékeket, hanem arról, hogy eluralkodott a piacon az a szokás, hogy a nagy gyártók kizárólagos szerződéseket kötnek a forgalmazókkal. Azt mondják, hogy különböző kedvezményeket adnak nekik, viszont cserébe semmilyen más gyártótól nem tehetnek ki semmilyen italt. Ez igaz a sörre, az ásványvízre és az üdítőitalra egyaránt. Az üdítőital- és az ásványvízpiacot nyilván más nagyok uralják, az üdítőitalt alapvetően a Nestlé, Coca-Cola, Pepsi, és az ásványvízpiacon is hasonló a helyzet. Ha megtiltjuk ezt a nyilvánvalóan versenykorlátozó gyakorlatot, akkor van esélyünk arra, hogy kialakulhat a nemzetközi piacon jellemző 80-20 százalékos arány. A forgalmazók semmi módon nem járnak rosszabbul, mert nem a sörfogyasztás volumene fog csökkenni, hanem egész egyszerűen a szortiment fog egy kicsit megváltozni, és verseny lesz, ami a fogyasztókat mindenképpen támogatja az árban is meg az ízben is. Azt gondolom, ezzel csak azoknak az országoknak a példáját vesszük át, amelyeknél megvalósultak már ezek a piacnyitó kísérletek, vagyis szabályozások vagy hagyományosan, vagy új keletűen. Hagyományosan Németország és Csehország a legjobb példa, új keletűen pedig az Egyesült Államok, és ott is meg tudták ezt csinálni. Ha a parlament ezt a javaslatot elfogadja, akkor azt gondolom, hogy a kialakult versenykorlátozó szokást le tudjuk törni, és mindenki, mind a költségvetés, mind a fogyasztók jól járnak azzal, hogy a gyártók fognak versenyezni a fogyasztók kegyeiért. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a kereskedelmi törvény idevonatkozó módosítását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most normál szót kérő képviselők felszólalásai következnek. A Demokratikus Koalíció képviselője, Arató Gergely képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Hadd kezdjem azzal, hogy örülök, hogy Kósa képviselő úrral abban már egyetértünk, hogy a sör- és üdítőpiac szabályozása nem elsősorban a gonosz külföldiek és a jó hazaiak közti különbségtétellel fogható meg, hanem itt valóban egy piacszabályozási lépésről van szó. Egy olyan típusú kereskedelmi gyakorlatot kíván visszaszorítani a törvényjavaslat legalábbis formálisan, de erről majd később mondok néhány szót , amelyben az történik, hogy a nagy sörgyártók és üdítőital-gyártók kizárólagossági jogért cserébe adnak kedvezményeket a forgalmazóknak, mondjuk, vendéglátóipari helyeknek. Ez a gyakorlat régóta kifogásolt, annyira régóta kifogásolt, hogy a Gazdasági Versenyhivatal is vizsgálta ezt a gyakorlatot. Megállapodást kötött a nagy sörgyártókkal, amelynek a végrehajtását két nagy gyártónál, a Borsodinál és a Drehernél januárban ellenőrizte, és visszaigazolta, hogy vállalásaikat a sörgyárak teljesítették. Ettől még lehet azt mondani, hogy ez a gyakorlat továbbra is versenykorlátozó. Szólnak amellett érvek én ezek egy jó részét hajlamos vagyok osztani , hogy akár foglalkoztatási szempontból, akár a választékbővítés szempontjából van értelme annak, hogy ezt a szabályozást szigorítsuk, hogy egyértelműbb, világosabb szabályokat fogalmazzunk meg, és hogy visszaszorítsuk ezt a kizárólagos gyakorlatot. Őszintén szólva, engem kevésbé a sörgyártói szempontok érdekelnek, fontosabbnak gondolom azt, hogy garantálható legyen egyrészt a verseny tisztasága, ami érdeke a fogyasztóknak, hiszen ebben az esetben van módjuk ár-minőség alapján választani a termékek között, másrészt pedig abban az értelemben is védjük a fogyasztókat, vagy támogassuk őket, hogy legyen egy olyan választék, amiből választhatnak. Ez nyilván személy és ízlés kérdése, de magam kedvelem azokat az országokat, ahol széles sörválasztékból lehet választani. Egy ideig éltem Belgiumban, és ebből a szempontból az is egy nagyon pozitív példa. Ebben a parlamentben mindig sokat beszélünk a bor kulturális szerepéről. De van sörkultúra is, és a sörgyártásnak is van kulturális szerepe, aminek egyébként ugyanúgy részese a Dreher, amely maga is jóval több mint száz éve működik, mint az újonnan alakult és hagyományos technikákat továbbvivő kis sörgyártók vagy kézműves sörgyártók. Ez mind rendben van, erről lehet beszélni. Két aprócska baj van, drága képviselőtársaim, ezzel a javaslattal. Az egyik az, ahogy ez elénk került. Egy költségvetési megalapozó törvényben, de egyrészt a költségvetéssel, őszintén szólva, csak népmesei fordulatokon keresztül lehet kapcsolatot teremteni, magyarán: kiszámítható közvetlen költségvetési kihatása nincs, másrészt pedig még a megalapozó törvénybe is csak képviselői indítványként került be úgy, hogy semmi köze nincs ahhoz, amiről addig az a törvény szólt. Egy képviselőnek természetesen joga van benyújtani módosító indítványt, ezt senki nem vonja kétségbe, de amikor egy komplett piacot kíván az Országgyűlés átrendezni, bármilyen tisztességes szándékból, akkor az elvárható lenne, hogy ezt úgy tegye meg, hogy időt hagy arra az Országgyűlésnek, hogy ezt megvitassa, és előtte lefolytatja azokat az egyeztetéseket az érdekeltekkel nemcsak a kicsik képviselőivel, de a nagyok képviselőivel is, meg a vendéglátósok képviselőivel is , ahol ők elmondhatják az érveiket, és utána az Országgyűlés megfontolt döntést tud hozni. Másrészt pedig azért látjuk azt, hogy ez a rendszer tudják, milyen a szovjet törpe, hát jó nagy a szovjet törpékre van kitalálva, azokra a kis gyártókra van kitalálva, amelyek nem is olyan kicsik. Az egyiket a képviselő úr már említette is, csak azt felejtette el megemlíteni, talán helytelen módon, hogy a sajtóhírek szerint legalábbis a Matolcsy családnak van érdekeltsége ebben a sörgyárban. A másik pedig az általam emlegetett Csíki Sör. Persze tudjuk, hogy a Csíki Sör Románia területén működik, de ettől még nyertese lesz ennek a törvényjavaslatnak, mert úgy van kitalálva a törvényjavaslat, hogy akkor már nem kizárólagosság a kizárólagosság, ha mellette 20 százalékban beenged egy kézműves sört az adott vendéglátóipari egység. És kik lesznek azok, akik meg fognak tudni jelenni? Azok az éppen a kisüzem felső határán mozgó nem kézműves, hanem sörgyárak kisebb sörgyárak, amelyek majd megkötik az alkukat a multikkal, és innentől kezdve nem egy, hanem két forgalmazó söre lesz ezekben a vendéglátóipari egységekben. Magyarul, piacot kapnak ezek a sörgyárak, és véletlenül pont azok, amelyekkel önök rendkívül jó politikai kapcsolatokat ápolnak, és egyáltalán nem biztos, hogy a valódi kézművesek lesznek ennek a nyertesei. Végül a fennmaradó időben hadd beszéljek röviden a kataszabályozásról is! [[18.40]] Bocsánat, még egy mondat a sörügyben. Tehát magyarán, vegyék ki ezt a javaslatot innen, és hozzák be külön törvényként, és tárgyaljuk meg tisztességesen, akkor akár támogatni is hajlandóak vagyunk, mert akkor például tudunk módosító indítványt beadni hozzá, amit most nem lehet. Ami pedig a másik ügy, ez a kataügy. Most már nagyon kevés időm marad, úgyhogy csak nagyon röviden mondanám el, hogy ismerjük ebből a szempontból a Pénzügyminisztérium gondolkodását. Ülnek ott egyébként kiváló szakemberek és nem bántani akarom őket , a mi időnkben is ültek. Ők mindig kiszámolják, hogy az ilyen átalányadók meg kisadók elméletben mennyi pénzt vesznek ki a költségvetés zsebéből, mert ha ugyanennyi bevételt egyébként teljes közteherként megfizetnének, akkor milyen sok pénz folyna be a költségvetésbe. Most is kiszámolták, be is állították a költségvetésbe egyébként ezt a forrást. A baj csak az, hogy ezek az adók ilyenkor sosem folynak be, mindig az a helyzet. Ezt a játékot már eljátszották egyszer az evával, amit gyakorlatilag megszüntettek, ellehetetlenítették az igénybevételt, aztán behozták a katát, mert rájöttek, hogy nem folyik be a bevétel ilyen módon. Ezeknek a kisvállalkozói átalányadózásoknak az az értelme, hogy egyébként azokban a szektorokban is folyjon be adóbevétel, amelyek praktikusan nagyon nehezen megfoghatóak. És megint csak lehet azt mondani, hogy ez nem egy jó szabályozás. Lehetne arról vitatkozni, hogy mi a megfelelő módja a szabályozásnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , de nem úgy, hogy így kerül be módosító indítványként a parlament elé. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr a következő. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden, értetlenül állok a kormányzati törvényjavaslat-farigcsálás előtt. Egész egyszerűen méltatlan az, amit önök csinálnak. Nem először fordul elő, hogy valamilyen lobbiérdek megtalálja önöket, teljesen mindegy, hogy költségvetési tervezési időszakban, a nyári szünet közepén vagy a bajnoki hajrában, és egész egyszerűen beleerőszakolnak, -szuszakolnak egy teljesen másról szóló javaslatba valamit, aztán két tisztelt kormánypárti képviselőtársam feláll, és nagy hévvel indokolja. Nem a javaslatban amúgy alapból szereplő nagyon fontos stratégiai területekkel foglalkoznak, hanem lobbiérdekek képviseletével. A helyzet az, hogy én magam a családi vállalkozások, akár kézműves sörfőzdék vagy akár egy kicsit nagyobb cégek érdekeit mindig nagyon szívesen képviselem, főleg a multikkal szemben; a helyzet az, hogy ez a javaslat sajnos még nem teljesen erről szól. Valóban nagyon szívesen venném azt én is, hogyha módosításokkal, módosító javaslatokkal elláthatnánk, vagy legalább el tudnánk mondani egy normális vitában, normális időkerettel azon módosító javaslatainkat, amelyeket benyújtunk, önök leszavazzák, de lehet, hogy saját maguktól majd benyújtják, és a végén megvalósul, és javul az a javaslat. Egy ilyen vitában partner lennék; abban, ami itt most történik, nem tudok, hiszen számtalan egyéb területtel kellene, lehetne foglalkoznunk a kata területe pont ilyen. És azt kell hogy mondjuk, egy gazdasági válsághelyzet elején, közepén elkövetni azt a merényletet, hogy kisadózókkal szemben szigorít a kormány, egész egyszerűen megmagyarázhatatlan. És elmondom önnek, államtitkár úr, legitim vitaalapnak tartom azt, hogy nagyobb cégek egy része, bizonyos csoportja a katát visszaélésszerűen kényszeríti kicsikre. Létező piaci jelenségről beszélhetünk, nyilván mindenki az üléspontjának megfelelő álláspont mentén tud érvelni ezen ügyben. De higgye el nekem, ha önök elrendelnek egy hiteltörlesztési moratóriumot az év végéig, ezt annak ellenére teszik, hogy számtalan illető vagy piaci szereplő visszaél adott esetben magával a moratóriummal is. Ha elrendelnek egy kilakoltatási moratóriumot, nagyon sok esetben olyanokkal szemben sem érvényesítenek kilakoltatást, ahol lehet, hogy szerettek volna birtokátrendezést véghez vinni; én nem, de a kormányzat hátterében álló erők lehet, hogy igen. A helyzet az, hogy itt is a válsághelyzet megszűntével lehetne hozzányúlni egy rendszerhez, és egyébként szerintem ezt a legitim vitát le is kellene folytatni. Engem például nagyon zavar a kormányzat azon társadalmi felelőtlensége, hogy a kata kapcsán továbbra sem mondja meg, hogy ezen honfitársaink számára a biztosítotti jogviszony részleges hiánya a nyugdíjas éveikben majd milyen kihatásokat okoz. Továbbra sem látom azt, hogy ezt a társadalmi felelősségvállalást ki az, aki magáénak vallja ebben a rendszerben. A kormányon ezt nem látom. Tehát még egyszer mondom, lehetne erről vitatkozni, ez egy legitim szakmai vita, csak nem most, nem a pergőtűz közepén, meg nem a kartács közben, hanem akkor, amikor elül a csatazaj, és le tudunk ülni a tábortűz mellé értékelni azt, hogy vane még seregünk, milyen állapotban van a hadtáp, és egyáltalán hogyan áll a nemzetgazdaság. Ez most nem ez az időszak, államtitkár úr! És azt látom itt is, hogy lobbiérdekek megjelennek a költségvetési tervezésben is és a megalapozásról szóló vitában is, ugyanakkor egyszerű magyar emberek problémái, mint ami a kata kapcsán felmerül, nem kerülnek érdemben terítékre, és itt is az látszik, mint az előző napirendnél, ahol a multicégekkel szemben való behódolással vádoltam ezt a kormányzatot, hogy a kis- vagy közepes gyártókat úgy akarják helyzetbe hozni, hogy azért a multi szegmens érdekei olyan nagyon komolyan nem sérülnek, sőt, feltételezhető módon a háttéralku megköttetett velük, vagy akár ez irányú megbeszélések lefolytak, és azt látjuk, hogy egyáltalán nem ilyen formában, nem így és nem most kellene rendezni ezt a kérdést. Még egyszer mondom, vannak tehát legitim és vitára okot adó pontok az előttünk fekvő csomagban, de az a jogalkotási torzszülött, ami végeredményként előttünk fekszik, egész egyszerűen nem bírhatja tisztességes, jó szándékú ellenzéki képviselő támogatását, hiszen nem arról szól ez a csomag, mint amit önök elmondanak róla. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki felszólalni a fennmaradt időkeretben? [[Jelzésre:]] Kósa Lajos képviselő úr, parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Arató képviselőtársamnak mondom, hogy rémeket lát. Amit mond, az matematikailag sem jön össze. Ha a magyar sörpiac 20 százalékát a Csíki megpróbálná kiszolgálni, az nem menne. Tehát nincs akkora termelése, a Péccsel együtt sincsen. Tehát teljesen nyilvánvaló, hogy az, amit ön mond, az egyszerűen konfabulálás, semmilyen valóságalapja nincsen. Azt szeretném elérni, hogy Fóton fóti sör legyen, Debrecenben lehessen inni Csokonai-vizet, Hajdúszoboszlón a fürdőfesztiválon lehessen inni Pávai-Vajna ásványvizet, a kocsonyafesztiválon Borsodi ásványvizet. Ezek mind kitűnő, speciális termékek, azért nem jutnak oda, mert a Nestlé meg a Coca-Cola lefoglalja a piacot kizárólagos szerződéssel. Tehát az, amit ön mond, az nem igaz. [[Arató Gergely közbeszól.]] Másrészt ezt Z. Kárpát Dánielnek és Arató képviselőtársamnak is mondom tisztában vagyok azzal, hogy ahhoz, hogy az én javaslatom, amit bár formailag a Törvényalkotási bizottság javasolt tehát nem személyesen az enyém, de nem akarom eltagadni, hogy az én inspirációmra került be a Törvényalkotási bizottsághoz , nem működőképes, ha nem nyúlunk hozzá a Versenyhivatal szabályozásához, és ha nem telepítjük ezt a hatáskört, amivel ebben el lehet járni, a Versenyhivatal elnökéhez. Szándékomban áll szeptemberben egy olyan javaslatot benyújtani a Ház elé, ami visszatér erre a vitára. Tehát nagyon egyszerű a dolog: ha mi ezt a hagyományos törvényalkotási menetrendben vizsgáljuk, akkor durván majdnem másfél hónapja van az egész piacnak arra, hogy ha látja, hogy ezt a szabályozást meg akarjuk változtatni, öt évre megkötik azokat a szerződéseket, amivel befagyasztják a piacot. Miután visszamenőleges hatálya nem lehet a szabályozásnak, ezért ha nem vagyunk teljesen ügyetlenek, akkor azt csináljuk, hogy ezt most megállítjuk, ez alatt a négy nap alatt nem lehet befagyasztani a piacot, és egyébként jó néhány kérdésben a kereskedelmi törvényt még meg kell nyitni, és önöknek kitűnő alkalma lesz arra, hogy úgy, ahogy azt önök elmondták, parlamenti vitával, módosító indítványokkal, az érintettek teljes körű egyeztetésével vagy bevonásával, ha úgy tetszik, bár én ezt egyébként magam megtettem, módosítjuk úgy a kereskedelmi törvényt, hogy az adott esetben az ellenzék tetszését is elnyerje, hogyha erre van mód, és egyébként nem teszi lehetővé azt, mert a törvény hatálybalépésével nem lehet már kizárólagossági szerződéseket kötni, hogy a piac azt használja ki, hogy egyébként az alatt a másfél hónap alatt, amíg a parlament vitatkozik, mindenki megköti a nagy gyártókkal öt évre azokat a kizárólagos szerződésekkel, amivel utána a legközelebbi változás valamikor 2025-ben következik be. Tehát nagyon egyszerű a magyarázat arra, amit önök kifogásolnak, de azt gondolom, hogy ezt be lehet terjeszteni, és szeptemberben erre vissza fogunk térni egyébként a versenytörvény szükséges módosításával is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Ismét megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni a fennmaradt időkerete terhére. [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, kíváne most beszélni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy nagyon röviden reagáljak az elhangzottakra, és először is megint a köszönettel kezdjem a hozzászólásomat. Abból, hogy az önök előtt lévő 2021. évi költségvetést megalapozó törvényjavaslat több mint negyven törvényt érintő módosítási szándékából csak egy-kettő kapcsán merült fel vita, én azt a következtetést vonom le, hogy a beterjesztett javaslat túlnyomó többségével a tisztelt Országgyűlés egyetért. [[18.50]] Ami a mai nap elhangzott kritikákat illeti, a kereskedelmi törvény módosítása kapcsán csak annyit hadd jegyezzek meg, hogy a jövő évi költségvetést a gazdaságvédelem költségvetésének hívjuk. Ha a kereskedelmi törvény módosítása azt el tudja érni, hogy az arányaiban nagyobb foglalkoztatással bíró kisebb cégek pozícióhoz jutnak, piachoz jutnak, akkor, azt gondolom, hogy egy lépést teszünk előre annak érdekében, hogy a foglalkoztatási szintet megőrizzük, illetőleg a koronavírus-járvány miatt tönkrement munkahelyeket újra tudjuk teremteni. Ami a kata szabályozását illeti, itt Arató Gergely képviselő úr figyelmét és Z. Kárpát Dániel képviselő úr figyelmét is felhívom arra, hogy a benyújtott indítvány önmagában a kata szerint adózó személyeket nem érinti. A szándékunk az, hogy a katával a visszaéléseket szűkítsük, a visszaéléseket zárjuk ki. Engedjék meg, hogy egy-két adatot ismertessek az önök részére! 2013-ban a katát választók csupán 3 százaléka volt korábban foglalkoztatott, addig 2019 végére az akkori 377 ezer katás közül majdnem 150 ezer volt korábban alkalmazott, legtöbbször munkaviszonyban. Az újonnan katát választó személyeknek, kata szerint adózó személyeknek a túlnyomó többsége alkalmazott volt. Mit látunk? Azt látjuk, hogy számos munkáltató, számos cég a normál munkavállalási jogviszonyban alkalmazott kollégáit elküldi, és katába kényszeríti. Az illető, kata szerint adózó munkavállaló nem egy szabad vállalkozási tevékenységet végez, ahol számos ügyféltől szerzi be a jövedelmét, hanem egy konkrét munkáltató gyakorlatilag foglalkoztatja, mondhatom azt, hogy színlelt szerződés szerint. Ez ellen fel kell lépni. Ez ellen a fellépést megteheti, és meg is kell tennie a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak, de a szabályozás eszközével is el kell érjük azt, hogy mindazok a vállalkozások, foglalkoztatók, akik ezt az említett tevékenységet folytatták, a jövőben ezt ne tegyék meg. Éppen ezért az önök előtt lévő javaslat arról szól, hogy amennyiben egy munkáltató egy kata szerint adózó személynek, vállalkozásnak 3 millió forint fölötti értékben fizet ki, akkor a 3 millió forintot meghaladó értékre 40 százalékos adót fizessen. Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak a figyelmét arra is felhívom, amit képviselő úr az asztalra tett, és abszolút egyetértek önnel, amikor a társadalombiztosítási kapcsolatokra hívja fel a figyelmet. Ugye, azok a magánszemélyek, akik kata szerint fizetnek adót, és havi 50 ezer forintot fizetnek az egymillió forintos bevételük után, értelemszerűen szereznek ugyan jogosultságot későbbi nyugdíjra, de ez a nyugdíjösszeg eléggé csekély lesz. Tehát, ha úgy tetszik, ez az indítvány abba az irányba tereli a munkáltatókat, hogy színlelt szerződésekkel a normál munkavállalókat ne foglalkoztassák katásként. Még egy utolsó dolog ennek kapcsán: ugye, láthatjuk most, hogy a kata szerinti adózási jogviszony, ha valaki egyébként, mint egy normál alkalmazott, normál munkavállaló dolgozik, akkor nem jelent olyan jellegű munkaügyi védettséget, mint egy alkalmazotti jogviszony. Tehát amikor cégek döntenek a tekintetben, hogy kit küldenek el, értelemszerűen sokkal könnyebb egy katás vállalkozót elbocsátani. E tekintetben tehát én azt gondolom, hogy a normál munkavállalók jogviszonyát az említett vállalkozás védi, segíti amellett, hogy a szabad, eredeti szándékok szerinti katás adózás szerinti vállalkozásnak a lehetőségét nem érinti, és értelemszerűen azt meg tudom erősíteni, hogy a kata szerinti adózás azért kedvezőbb, mint az eva szerinti adózás. Utolsó gondolat: lehet, hogy a katát érintő indítvány most került a tisztelt Országgyűlés elé, de hónapok óta a közvélemény előtt erről egy vita volt, a Pénzügyminisztérium számos szervezettel konzultált, és több szervezet, így például a Kereskedelmi és Iparkamara régóta szorgalmazza a módosításokat. A kormányzat és a Törvényalkotási bizottság gyakorlatilag a Kereskedelmi és Iparkamara által már régóta szorgalmazott módosítást fogadott meg, és terjesztette a tisztelt Országgyűlés elé. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a pénteki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője mondja el napirend utáni felszólalását: „Meddig még?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Dühös vagyok, és a dühöm oka az, hogy a parlamenti dicshimnuszok közepette egy társadalmi, szociális katasztrófa van kibontakozóban. Parlamentáris konszenzus volt akörül, hogy hiteltörlesztési moratóriumra van szükség az egész évet illetően, és tartom, hogy talán még egy kicsit tovább is, hiszen az a gazdasági válság, amely még csak most kezd kibontakozni, szerencsétlenül járt honfitársaink tízezreit, rossz esetben akár százezreit hozhatja olyan helyzetbe, hogy nem tudja törleszteni a valós vagy kétes hátterű tartozását. Azt látjuk ugyanakkor, hogy a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló kormánypárti javaslat egyben újra elkezdte ketyegtetni az árverések óráját is, és az árverésekből kifolyólag már ezen a nyáron tömeges kilakoltatások indulhatnak el Magyarországon, mert bár a hitelek törlesztésére vonatkozó moratórium nagyrészt fennmarad, nem vonatkozik mindez év végéig a kilakoltatásokra. Követelem tehát a kilakoltatási moratórium azonnali bevezetését és parlamenten keresztülvezetését, és nem tudom elfogadni azt az arcátlanságot, hogy bár benyújtom az erről szóló indítványt, azt mégis majd ősszel akarja csak a Fidesz-KDNP tárgyalni, akkor, amikor már családok százait, rossz esetben akár ezreit rakhatják utcára. Egészen elképzelhetetlen helyzetek jönnek szembe az emberrel, nem szabad politikai kérdést csinálni mindebből. Ha van nemzeti minimum, akkor Magyarországon annak kéne lennie, hogy az út szélén hagyott honfitársainkat igenis megsegítsük egy szofisztikált, kifinomult eszközökkel dolgozó bankrendszerrel szemben, amely szövetségese ezen kormányzatnak, hiszen még mindig nem bontotta fel azt a szövetségi megállapodást Magyarország Kormánya az érintett bankokkal, amely lehetővé teszi a zavarosban való halászást és a garázdálkodást. A 2015-ös EBRD-paktumra gondolok, ahol lepapírozta Magyarország Kormánya angol nyelven egyébként a kormány honlapján még mindig megtalálható , hogy nem kíván egy forintnyi terhet sem rakni az érintett bankokra, magyar emberek, károsultak helyzetének rendezése érdekében. Eközben a hitelkárosultak, civilek folyamatosan dolgoznak azon, egyrészt a kilakoltatások során jogsegélyt nyújtanak, másrészt pedig azon, hogy jogszabályi változtatásokkal elejét vegyék a tarthatatlan, borzalmas helyzetnek. És hát, nagyon sokszor felmerül köreikben a végrehajtásról szóló szabályok azon irányú módosítása, hogy ha valaki a végrehajtással szemben kifogást emel, ez igenis legyen halasztó hatályú az ügyére nézve. Ha ugyanis nem lesz az, és helyben marad a mostani kormánypárti szabályozás, tömegek járhatnak úgy, mint az a hódmezővásárhelyi család, amely feltételezhető végrehajtói túlkapások, visszaélések mentén úgy vesztette el az otthonát, hogy bár a bíróság igazat adott utólag a családnak, az árverésen mégis elkelt a családi ház, az ingatlan, és mire a család visszakaphatta volna, már értékesítették jóhiszeműen szerző harmadik fél számára azt a családi otthont, amiért ők generációkon keresztül megdolgoztak. És amikor megpróbálják a saját otthonukat, élőhelyüket visszaszerezni, akkor széttárják a kezüket, hiszen a harmadik fél, aki megvásárolta ezt, jóhiszeműen szerezte, nincs mit tenni, jó esetben majd kártérítésre tarthatnak számot. Az én javaslatom, amelyet csak közvetítek, csak artikulálom a civilek kívánságát, egyértelműen arra vonatkozik, hogy ha a végrehajtással szemben értékelhető kifogás érkezik, akkor a bíróság rendelje el, hogy árverésre ne kerülhessen sor mindaddig, amíg ki nem vizsgálják tisztességes körülmények között az érintett család ügyét. Még egyszer mondom: mindebből nem szabad politikai kérdést csinálni. Az utóbbi években több mint tízezer családot tettek ki elhelyezés nélkül a saját otthonából. Bármely, magát nemzetállamnak nevező köztársaság, demokrácia szégyellné magát ilyen mutatószámok mellett. Amire a mi javaslatunk kísérletet tesz, hogy állítsuk meg a további őrületet, a további kataklizmát. Igen, számtalan megoldás adódik előttünk, a hitelek felvételkori árfolyamon történő forintosításával még mindig átdolgozhatóak lennének ezek a szerződések, a tisztesség keretei közé visszavezetve, visszacsatornázva őket. De amíg ez nem történik meg, elhelyezés nélküli tömeges kilakoltatásokra ne kerülhessen sor Magyarországon, különösen ne válságévek, válsághónapok közepette, de ameddig ezen vitatkozunk a parlamentben, legalább azt érjük el, hogy ahol alapos kifogás van a végrehajtással szemben, ott ne járhasson úgy egy család, hogy elárverezik az otthonát, eladják valaki másnak, aztán nem tudják visszaszerezni azt. Ez egy olyan demokratikus nemzeti minimum alappillére lehet, amelyben, úgy érzem, minden jóérzésű képviselőtárs támogatását bírnunk kell. Köszönöm a figyelmet. [[19.00]]
Köszönöm szépen. Fenyvesi Zoltán képviselő úr, a Fidesz képviselője a következő: „Köszönjük az ajkai kórház dolgozóinak a járványhelyzetben tanúsított helytállását” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország jól védekezett a világméretű koronavírus-járvánnyal szemben. Ez köszönhető a kormány gyors és szakszerű intézkedéseinek, a magyar szakemberek felkészültségének és a magyar lakosság fegyelmezettségének. Egy olyan választókerület képviselője vagyok Veszprém megyében, és egy olyan városban lakom, Ajkán, ahol az egyik járványkórház működik, illetve működött, amelyben ellátták nemcsak a térség, hanem az egész országból érkező Covid-betegeket. A járvány első szakasza Magyarországon lecsengőben van, ezért lassan megvonhatjuk a mögöttünk hagyott hónapok mérlegét. Ez azért is fontos, mert a lakosság körében sok tévhit, uszítás, álhír és hazugság terjedt el, ami nemcsak a közösségi médiában, suttogó propaganda keretében terjedt, hanem Ajka város hivatalos lapjában, az Ajkai Szó főszerkesztőjének és a térségben élő baloldali-jobbikos országgyűlési képviselőnek köszönhetően is. Azt hazudták, hogy szándékosan fertőzték meg betegek tízezreit, sportolókat, hogy a vérplazmájukat a legsúlyosabb állapotban lévő betegeknek beadva végezzenek emberkísérleteket; hogy be fogják zárni az ajkai kórházat, hogy a kórház fizetős magánkórház lesz; hogy több tucat lakos fertőződött meg Ajkán és még lehetne sorolni a szisztematikusan gyártott ál- és rémhíreket. Természetesen érdeklődve várjuk a feljelentés utáni ítéleteket is. De nézzük a valóságot és a tényeket! Az ajkai Magyar Imre Kórház elsőként alakult át járványkórházzá. Az ajkai kórház volt az egyetlen, amely multifunkcionális kórházként teljes kapacitással a Covid-ellátásra állt át. A kórházban három és fél hónap alatt 516 Covid-beteget láttak el. Jelenleg egy Covid-beteg ellátása folyik, elkülönítve az infektológián. Büszkék lehetünk, hogy Ajkán egyetlenegy egészségügyi dolgozó sem fertőződött meg, mert fokozatosan oktatták, képezték a dolgozókat, akik betartották a szakmai előírásokat. A járványhelyzet alatt a kórházban egyetlenegy betegelégedetlenséget sem mértek. A járványhelyzet előtt az intézményben egyidejűleg 13 beteget tudtak lélegeztetni, mostanra 140 főre alkalmas kiállás van az intézményben. Június 3-ától tervszerűen megkezdődött a kórház járó- és fekvőbeteg-ellátó tevékenysége. A kórházba történő belépéskor mindenki szűrésen esik át. A járványhelyzet miatt a betegellátás csak fokozatosan, szigorú szabályok mentén állítható vissza. A tervek szerint július közepétől a kórház teljes kapacitással működhet. Július 1-jén minden egészségügyben dolgozó, gazdasági, műszaki, informatikai területen dolgozók is, megkapják az 500 ezer forintos juttatást. Hála és köszönet a szakszerű és lelkiismeretes munkáért az ajkai kórház valamennyi dolgozójának. Ők valóban hősök. Köszönet a veszprémi, pápai, tapolcai kórház és a sümegi járóbeteg-ellátó egészségügyi dolgozóinak, hogy fogadták Ajka, Tapolca, Sümeg és Balatonfelvidék betegeit, ápoltjait. Köszönöm az önkénteseknek a segítő munkát, a vállalatok, magánszemélyek felajánlásait és természetesen az ajkai lakosok türelmét és fegyelmezettségét. Ma már elmondhatjuk, hogy együtt sikerült, Ajka helytállt. A hagyományos kórházi ellátásra pedig az ajkai Magyar Imre Kórház újra készen áll. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Hajdu László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője a következő: „Széchenyi kontra Orbán” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy igazi nemzeti ügynek tekintem a Lánchíd felújítását, és ezért fővárosi lakosként, fővárosi országgyűlési képviselőként kötelességemnek éreztem, hogy szót emeljek a híd felújítása körüli huzavona ügyében. Úgy gondolom, az a felújítás, amely most ilyen politikai vitát vált ki, amely egy sima műszaki kérdés kellene hogy legyen és egy vagyon- és állagmegóvás, ehelyett egy nagy politikai harc zajlott. Kell hogy a városlakók tudjanak arról, és lássák azt, hogy mi is az oka annak, a kormánypárti televízióban rendszeresen látom esténként azt, hogy már tíz éve meg húsz éve tudták, hogy ezt fel kell újítani. Igen, 2002-ben már készültek olyan jegyzőkönyvek arról, hogy a Lánchíd felújítása valóban fontos, de ennél még fontosabb volt, sőt életveszélyes a Margit híd felújítása, amely kapcsolódik a HÉV-hez, kapcsolódik a Margitszigethez, a villamoshoz, és kétszer kétsávos út, tehát az óriási városi forgalom okán elsőként annak a felújítása történt meg, és 2011-re, amikorra befejeződött, lehetett volna elkezdeni ennek a hídnak a felújítását. Hat éve, hogy kész tervei vannak a híd felújításának, mindennek ellenére, hogy a hat év eltelt, csak a választás évében írták ki a közbeszerzési pályázatot a felújításra, még az előző, Fidesz vezette többségű Fővárosi Önkormányzat. Érdekes módon a választás előtt körülbelül két héttel semmisnek minősítették a közbeszerzési eljárást, tehát végül is a jelenlegi fővárosi önkormányzati vezetés megörökölte azt, hogy újra kellett indítani, időközben természetesen elkezdődtek a politikai huzavonák ezzel kapcsolatban. Azt gondolom, hogy ha ez valóban a nemzet ereklyéje, hiszen 171 évvel ezelőtt, amikor ezt a hidat átadták, és Széchenyinek elévülhetetlen érdemei vannak, hogy ez a híd megépült, tény, hogy erre szinte az egészsége is ráment, hiszen a híd építésének bonyolítása, szervezése már akkor nem annyira Széchenyi fizikai erején múlt, mint inkább a Monarchia akkori tőkésein, de nem a magyar úgynevezett nemzeti nemességen, hanem éppen azokon, akik a Monarchia úgynevezett külföldi területeiről voltak, tehát bolgárok, osztrákok, görögök, bajorok, zsidók és svájciak. A svájcit csak annyiból emelem be, hogy név szerint Ganz Ábrahám svájci származású volt, és a vasszerkezeteket ő gyártotta hozzá kedvezménnyel. Úgy hiszem, akkor is egy ilyen vita zajlott le, hogy ezt a hidat meg kelle építeni, és ha kell, akkor ehhez hozzájárule az akkori nemesség, az akkor új kapitalizmust alakító tőkésosztály. Úgy gondolom, most is arról van szó, hogy van nekünk nemzeti oligarchánk, de az a felajánlás nincs meg, ami akkor is hiányzott, 171 évvel ezelőtt illetve húszévi előkészítés után 171 évvel ezelőtt már átadásra került , azzal a problémával állunk most is szemben, hogy nincsenek önként adakozók arra, hogy ezt a hidat felépítsük, ezért a városi polgárok adóforintjaiból kényszerül a városvezetés ezt megtenni. Amíg a különböző ha kicsit demagóg akarnék lenni stadionokra határon kívül és határon belül pénz áll rendelkezésre, vagy irodabútorokra 20 milliárd forint, addig nincs annyi nemzeti értéke ennek a hídnak, hogy közpénzből, állami, kormánytámogatással fel tudjuk újítani ezt a hidat. Azt hiszem, hogy ez a mi szégyenünk, és ez mutatja azt, hogy nem merünk szembenézni igazi nemzeti kérdésekkel, nem merünk, és gyávák vagyunk kimondani, hogy ezt a hidat akkor is felújítjuk állami, kormányzati támogatással, ha többségben éppen az ellenoldal, a baloldal van. Arra szeretném felszólítani Magyarország Kormányát, hogy kezelje nemzeti ügyként a Lánchíd felújítását. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Varga Zoltán képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője következik: „Hol vannak a beígért munkahelyek?” címmel. Parancsoljon! [[19.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Nem tudom, megfigyeltéke, hogy valami nagyon csúnya mentális betegség sújthatja a kormányzat és a kormánypárt képviselőit. A hosszú távú memóriájuk annyira erős, hogy állandóan a tíz éve elmúlt nyolc évről beszélnek, azonban az elmúlt három hónapban történt eseményekről valahogy elfelejtkeznek. Emlékeznek? Azon ritka pillanatok egyike volt, mikor a kormányfő és a körülötte nyüzsgő fideszes képviselők a parlamentben voltak. Ekkor ígérte meg Orbán Viktor két lenéző, kioktató, öntelt és nagyképű viszonválasz közben, hogy annyi munkahelyet fognak teremteni, amennyit a járvány, a vírus tönkretesz. Majd néhány hét eltelik, újabb parlamentlátogatás, ahol újabb orbáni ígéret, mondhatnám azt is, hogy egyfajta nyugtatás hangzik el: nyugi, nyugi, három hónapig minden munkáját elvesztő magyar dolgozó álláskeresési támogatást kap. Csak jelzem különben, nem tudom, hogy észrevettéke, de nem kap. A kényszervállalkozók, a családi megélhetési kis cégek és a katások egy jó része egyszerűen nem kap, nem jár nekik. Akinek pedig járna, annak bejelentkezési lehetősége nincs a rendszerbe, mert a rendszer, az istenadta, hetekig-hónapokig még időpontot sem hajlandó adni, nemhogy álláskeresési támogatást. Majd megtudjuk újabb pár hét után, persze újabb nagyképű és öntelt kormányzati kioktatás keretén belül, hogy a kormány a munkában érdekelt, ők munkaalapú társadalmat építenek, nem pedig a segélyekben, mert a segély valószínűleg valami ellenzéki lózung. Ez eddig jó is, mert a dolgozók is a munkában hinnének, jelezném halkan, azaz csak hinnének, és nem a mesebeli álláskeresési támogatásban. Miért is mondom én, hogy mesebeli? Azért, mert, tudják, a mese is olyan, hogy hol volt, hol nem volt. Sajnos, a magyar rendszerben, Orbán bűzlő rendszerében inkább nem volt, mint volt, mert bár látható módon ez szinte hihetetlen a kormány fejének, de mindenki inkább dolgozna normális bérért, mondom én, mint hogy nyelje a könnyeit a világ legrövidebb álláskeresési támogatását várva, leginkább meg nem kapva azt. Majd eltelik újabb pár hét, a dolgozók százezrei már munka, megélhetés és valós kormányzati és sajnos álláskeresési támogatás nélkül, de mit ad isten, a kormányfő újabb látogatást tesz a parlamentben, újra tele a fideszes patkó, és elhangzik a kissé ködös újabb kormányfői ígéret: de tényleg lesz mindenkinek munkája, oda a rozsdás bökőt, vagy ha mégsem, akkor majd forduljanak nyugodtan a kormányhoz a kárvallottak. Emlékeznek erre? Aztán mi történik? Értik: közvetlenül a kormányfőhöz lehetne fordulni, majd ő ad munkát. De hogy nehogy azt gondolja azonban bárki is, hogy ez a munka a karmelita kolostorban esetleg uborkakovászolás lenne, vagy a felcsúti dácsában a füvet kell nyírni, ezért újra pontosít a kormány feje: a fiatal életerősek mehetnek majd katonának, a maradék pedig menjen közmunkásnak. Katona vagy közmunkás ez az új kormányzati narratíva. Kérem szépen, ez az új orbáni jövő, amit Magyarország számára Orbán biztosítani akar, biztosítani képes, és ami önmagában is hátborzongató, különösen akkor, ha tudjuk, hogy a közmunkások bére 2017 óta nem emelkedett. Így a szakképzettséget vagy középfokú végzettséget nem igénylő teljes munkaidős foglalkoztatás esetén a közfoglalkoztatott havi bruttó bére 81 530 forint, amiből persze adóznak, mert tudjuk nagyon jól, hogy drágák a stadionok, éhes a család, a kedves vő is nagyon szereti a pénzt, a papa is szeretne milliárdos osztalékot kivenni, és Orbán gázszerelőjéről már ne is beszéljünk. Így a végén megkapnak ezek az emberek nettó 54 217 forintot. De ma már tudjuk, hogy a kormányfő meghatározása szerinti fiatal életerősek sem dúskálhatnak a fizetésben, már ha egyáltalán vállalják a speciális önkéntes tartalékos katonai szolgálatot, mivel az ő bérük sem érné el a százezer forintot. Már ha vállalnák, de tudjuk nagyon jól, hogy mindenki üvöltve menekül ez elől a lehetőség elől. Nyilván látjuk azt, hogy ez nem az a jövőkép, amire a magyar emberek várnak, és mondjuk ki nyugodtan, a kormány propagandája élt három hónapot és csúfosan megbukott. Se közmunka, se katonaság, se pénz. A kormány és azon belül Orbán Viktor ismét egy orbitális nagyot hazudott. A kérdés pedig jelenleg is megválaszolatlan: hol vannak a beígért munkahelyek, tisztelt kormányfő úr? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője szólhat most „A vidék helyzetéről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Az Országgyűlés mai ülésén, a vita során Orbán Viktor miniszterelnök a felvetésemre, az azonnali kérdésemre azt válaszolta, hogy nem szükséges megvédeni a vidéket, mert a mai magyar kormány vidékbarát politikát folytat tíz éve. Én pedig azt tudom mondani, látva a vidéken megfigyelhető demográfiai folyamatokat, az elszegényedést, látva a periferikus helyzetű kistelepülések nehéz helyzetét, hogy nem fogjuk tétlenül nézni azt a vidékromboló politikát, amit a magyar kormány folytat.Látjuk ezeket a folyamatokat, és minden kritika, amit a kormány a 2010 előtti időszakkal kapcsolatban megfogalmazott, az helyes és helyénvaló, de sajnos ez a kormány sem változtatott semmilyen módon a periferikus vidéki térségek megítélésén, semmilyen olyan jellegű változást nem látunk, ami reményt adna ezeknek a térségeknek, hogy a leszakadást legalább meg lehessen állítani. Sajnos, ha megnézzük a 2021. évi költségvetés számait, akkor láthatjuk, hogy a jövőben sem számíthatnak a vidéki térségek a Fidesz-kormányra és Orbán Viktor miniszterelnökre. Csak néhány problémát érdemes megemlíteni. A vita során felmerült, hogy a kormány egy úgynevezett járványügyi menetrendnek hazudva 34 vasúti mellékvonalon gyakorlatilag felszámolta a személyi közlekedést. Emögött semmi gazdasági és szakmai racionalitás nincs, ezt teljesen világosan elmondta a MÁV elnök-vezérigazgatója, már több mint 40 önkormányzat tiltakozott a gyalázatos intézkedés ellen. Senki nem gondolhatja komolyan, hogy egy járványügyi helyzetben a pótló autóbusz biztonságosabb lenne az utazó közönség számára, mint a lényegesen nagyobb vasúti kocsi. Ez ugyanannak a balliberális, vasútromboló politikának a folytatása, ami ellen egyébként akkor helyesen a Fidesz ellenzékből felszólalt. Hasonlóképpen láthatjuk, hogy a gépjárműadó elvonása éppen a kistelepüléseket sújtja a legnagyobb mértékben. Ezt nem mi, ellenzéki képviselők fogalmaztuk meg, hanem a kistelepüléseket tömörítő különböző önkormányzati szövetségek. Elmondták, hogy felméréseik szerint a kistelepülések körülbelül kétharmadának konkrét likviditási problémát fog okozni a gépjárműadó elvétele. Ez megint csak az ott élők számára egy konkrét büntetés, hiszen ezek a települések a továbbiakban nem fognak tudni ilyen mértékben sem hozzájárulni a különböző közszolgáltatások fenntartásához, mint ahogy azt eddig tették. Szintén egy nagyon-nagyon komoly rendszerprobléma, és erről már rengeteget vitatkoztunk az Országgyűlés ülésén, a víziközmű-szektornak, mondhatjuk, csődközeli helyzete. Tudjuk azt, hogy 1500 és 3000 milliárd forint közé becsülik a szakmai szervezetek és különböző önkormányzati szövetségek a hiányzó összeget 15 éves távlatban ahhoz az összeghez, ami szükséges a megfelelő karbantartási és pótlási munkák elvégzésére. Azt is tudjuk, hogy a rezsicsökkentés, illetve az ágazati különadó miatt a vízszolgáltató cégek jelentős része gyakorlatilag a csőd szélére került. Ez különösen nagy mértékben sújtja a vidéki térségeket, hiszen tudjuk, hogy itt aránytalan a közműadó kivetése, mert a ritkán lakott vidéki térségekben az adott vezetékhosszra kevesebb lakó, kevesebb fogyasztó jut, így arányaiban lényegesen nagyobb a megterhelés. Azt is láthatjuk, hogy a kormány az elmúlt években, amikor valamiféle minimális mentőövet dobott a szektornak, akkor a nagy öt állami regionális vízszolgáltatót megsegítette, de a jellemzően a vidéki térségekben működő, önkormányzati többségű szolgáltató cégeknek egyáltalán nem segített. Azt is tudjuk, hogy a rendkívül nehéz helyzetű kistelepülések nem tudják megfizetni a szükséges hozzájárulást, hogy ezek a cégek talpon tudjanak maradni. Ki kell mondanunk, hogy középtávon gyakorlatilag veszélybe került az ivóvízellátás nemcsak a vidéki térségekben, hanem az ország teljes területén szembesülhetnek a magyar emberek ezzel a súlyos problémával. Még egy adatra utalnunk kell, az alsóbbrendű utak rendkívül nagy arányú, rossz állapotára. Tudjuk hivatalos statisztikákból, hogy ma Magyarországon 17 ezer kilométernyi alsóbbrendű útvonal van rossz vagy nem megfelelő kategóriában. Lehet gyalázni az előző balliberális kormányt, de látható, hogy ez a probléma nem megoldódik, nem a megoldás irányába megy a kormány, hanem egyre nagyobb lesz a probléma, tehát évről évre egyre több, egyre nagyobb az az útszakasz- vagy az útmennyiség, amely felújításra szorul, és mondhatjuk, hogy egyre nagyobb azoknak az utaknak az aránya, ahol már a felújítás szóba sem jöhet, gyakorlatilag újra kell építeni. Az idei évhez hasonlóan a jövő évi költségvetésben a kormány mindössze 400-500 kilométernyi út felújítására ad forrást. Tehát szintén tétlenül nézi ezt a leromlást, ezt a problémát, és nem megoldja a problémát, hanem növeli annak a mértékét. Az LMP ennek szellemében a vidéki térségek fejlesztése érdekében nyújtott be rengeteg módosító javaslatot, de láthattuk, hogy a kormány felelőtlen módon valamennyit leszavazta. Ugyanakkor ott van az Országgyűlés előtt két indítványunk, az egyik a vasúti mellékvonalak megmentésére és egy olyan egységes közlekedési rendszer kialakítására, amely számol a vasúti mellékvonalakkal, és ezt egy regionális rendszerben, megfelelő menetrendekkel valóban olyanná alakítanánk, hogy az egy érdemi közlekedési lehetőséget biztosítson a magyar emberek, a vidéki emberek számára. Másrészt szintén az Országgyűlés előtt van a javaslatunk a víziközmű-szektor megmentésére. Köszönöm szépen. [[19.20]]
Köszönöm szépen. Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Ezek lehetnének közös ügyeink” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bizony, ezek lehetnének a közös ügyeink a parlamenti patkó mindkét oldalán. És az egyik közös ügy Cegléd ügye lehetne, illetve a Cegléd határában megvalósuló 400 kilovoltos vezeték problémája. Magáról a problémáról és a 400 kilovoltos vezetékről azt kell tudni, hogy a Mavir kezdte el az építkezést, illetve kezdte meg a tervezését ennek a betáplálási módnak egészen pontosan Kecskemét érdekében, valamint valószínűsíthetően a Mercedes-gyár érdekében, pontosan azért, hogy a bővülő kapacitásokat árammal elláthassa. Önmagában az, hogy a gazdaságfejlesztés szempontjából szükség van vezetékekre, az vitán felüli, viszont, hogy ez milyen helyen megy, és milyen módon befolyásolja az ott élők életét, az viszont már vita tárgyát képezi. És itt jön Cegléd esete, amely az Albertirsa és Kecskemét közötti viszonylag nagy és egyébként meglehetősen rondán kinéző vezeték kérdésével találkozott szembe, ugyanis ez a térség talán egyedülálló módon egy nagyon sűrűn lakott tanyás térség, eltérően egyébként otthonomtól, Karcagtól; itt más típusú a tanyasi élet, más típusúan szerveződött, éppen ezért rengetegen élnek a település környéki tanyákon, Csemő környékén, illetve Cegléd környékén, őket kifejezetten érinti annak az új vezetéknek a nyomvonala, amelyet most a fejük fölé terveznek húzni. A lakosság 2017 óta folyamatosan tiltakozik, több tucat megkeresésük volt mind önkormányzatok, mind egyébként az ebben az ügyben akár lobbitevékenységet kifejteni képes képviselők, polgármesterek, sőt a hatóságok felé is. Sőt, peres eljárás is indult. Ebben a peres eljárásban először sikeresek voltak az ottani tulajdonosok, a második esetben már kevésbé jártak sikerrel, de a peres eljárás folyamata is megtörtént. Felmerült tehát, hogy miért is dolgoznak, mit is szeretnének elérni a Cegléd környéki gazdák, mit szeretnének elérni a Cegléd környéki lakosok. Először is, a saját tulajdonuk védelmét szeretnék kérni a magyar államtól, amely, úgy gondolom, teljes egészében érthető, a jogrendünk egyik legbiztosabb pontja a tulajdon szentsége és mindenki magántulajdonának a sérthetetlensége. Illetve azt vetették fel, és teljesen jogosan, hogy egy ilyen vezetéknek az egészségügyi hatásai is számottevően terhelők. Nagyon sok olyan kutatás van, amely kimutatta azt, hogy egy ilyen vezeték közelségében élni milyen egészségügyi kockázatokat rejt. Ők tehát az egészségükhöz fűződő jogukat is szeretnék érvényesíteni. És egy ugyanolyan fontos jogot, mindannyiunk épített környezetének és a természeti környezet értékeinek a megóvását, hiszen képzeljük el, hogy ezek az 50 méteres monstrumok miként mutatnak abban az egyébként hungarikum tanyaképben, ahol építeni tervezik, és miként fog festeni az a nagyon szép alföldi táj, amely Ceglédet övezi, egy ilyen vezetékkel. A lakosok mindenesetre nem azt kérik, hogy egy ilyen beruházás ne jöjjön létre, ők nem azt kérik, hogy egy ilyen vezeték ne épüljön meg, ők azt kérik, hogy amit az ember tervezett, és ami változtatható, márpedig, amit az ember tervez, az változtatható, azt változtassák meg, tehát változzon meg a nyomvonala ennek a vezetéknek, és menjen olyan helyen, ahol a magántulajdont kevésbé károsítja, ahol az egészséget nem károsítja, és nem rontja egyébként a látképet sem. Most lenne igazán szükség arra az összefogásra, amit sokszor itt a parlamentben hiányolnak a kormánypárti képviselők; most kellene az, hogy a kormánypárti képviselő az asztalra csapjon, és azt mondja, hogy az ő választókerületében, az ő táján, az ő otthonánál ne így épüljön, illetve ne ilyen módon, ne ezen a nyomvonalon haladjon az út. Összegezve tehát: a Cegléd környéki lakosok nem kérnek mást, mint ami egyébként másnak is járna, hogy tartsák tiszteletben az ő tulajdonukat, óvják az egészségüket, és védjék a nemzeti és természeti, épített értékeket. Nem is lehet mást kérni, és ezt kérik a ceglédiek, és ebben kérik a kormány támogatását is, mint hogy tervezzenek máshová ilyen vezetéket, módosítsák a nyomvonalat, és hagyják békén az ő területüket. Óvjuk meg együtt Ceglédnek és a környező településeknek az épített és természeti környezetét! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő, rendkívüli ülésére 2020. július 1-jén kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom. Jó estét kívánok mindenkinek!