Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli početi s radom. Prije nego što pređemo na današnji rad samo bih temeljem čl. 247. Poslovnika predložio da provedemo objedinjenu raspravu o 2. i 3. točci dnevnog reda, a to je Prijedlog odluke o razrješenju glavnog ravnatelja HRT-a i Prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a. Jeste li suglasni s ovim prijedlogom? Hvala vam lijepa. Onda ćemo provesti objedinjenu raspravu. Sada ćemo krenuti sa iznošenjem stajališta klubova i nezavisnih zastupnika, a u pola 11 odnosno u 10 i 30 započet ćemo s prvom točkom dnevnog reda Izvješće predsjednika vlade, pa ako završimo ranije imat ćemo kratku stanku, ako ne odmah ćemo nastaviti. Vidim samo jednu ruku u zraku, kolegice Vidović Krišto izvolite.
Gospodine predsjedavajući, molim da vezano uz jučerašnji dan održimo počast, da izrazimo minutu šutnje ili minutu molitve za žrtve genocida u Srebrenici koju su počinile srpske postrojbe. Taj stravični zločin je najstravičniji zločin od Drugoga svjetskog rata, nije adekvatno kažnjen, a taj genocid počinjen od srpskih postrojbi i dan danas mnogi političari negiraju.
Dobro. Bila je komemoracija već u HS koju je organizirala naša zastupnica Lekaj Prljaskaj. Međutim, pozivam vas da odamo minutu šutnje žrtvama genocida u Srebrenici. - Minuta šutnje - Neka im je vječna slava i neka se takav zločin više nikada ne ponovi. Sada će govoriti poštovani kolega Stipo Mlinarić u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, kolegice i kolege. Prvo da se zahvalim časnom generalu Anti Prkačinu koji mi je prepustio slobodni govor jer je htio premijeru Plenkoviću pojasniti malo o Pravoslavnoj crkvi, ali bit će prigode za to. Dragi branitelji, danas želim ukazati na činjenicu koja je za Hrvatsku vrlo opasna i koja omogućuje da se Hrvatska prodaje, ponižava, izdaje, upropaštava. U Hrvatskoj, naime, ne postoji mehanizam zaštite nacionalnih interesa koji bi spriječio predsjednika Vlade, da primjerice, kada mu se za tim ukaže potreba, proda najsvetije nacionalne interese. To znači da je Hrvatska kao oteti brod koja ovisi isključivo o volji, milosti i nemilosti gusara koji su ga zaposjeli. Još odavno, od trenutka kada je HDZ razgranao svoje pipke vlasti u svim institucijama, ispolitizirao ih, taj isti HDZ ima toliku moć na nacionalnoj i lokalnoj razini, da može provesti odluku kakvu god želi. To će dokazati i ovaj zakon o navodnoj zaštiti civilnih žrtava rata. Činjenica da se ovaj Zakon donosi kako bi se povlađivao okupatoru, kako bi se relativizirao Domovinski rat i kako bi se osigurale financijska neovisnost birača četniče stranke Gorana Hadžića SDS-a. Koliko god se narod na tim zgražao, koliko god branitelji negodovali, Zakon će proći. HDZ ima toliku moć da će uvijek naći načina da potroši nekoga heroja i legendu Domovinskog rata, kako bi preko njegove karizme ušutkali branitelje jer branitelji neće dići šator pred HDZ-ovim ministarstvom, premda on nastavlja politiku onog ministra protiv kojeg su prosvjedovali, a i on sam s njima. Ta politička mreža toliko je moćna da sebi smije dopustiti potpuno odvajanje od prvotne ideje i svrhe stvaranja hrvatske države. HDZ je danas toliko premrežio mehanizme kontrole moći da sebi može dopustiti da na njeno čelo sjedaju lideri koji su u toj prvotnoj ideju, posve strani, oni koji ničim nisu dokazani ni u domoljublju ni u stvaranju Hrvatske niti u kršćanskim stajalištima i kojima je ta ideja apsolutna nepoznanica. A kako se to dogodilo? Pa tako što niti unutar te stranke nema demokracije. Oni koji biraju tu stranku uglavnom nikako ne mogu utjecati na kadroviranje u toj stranci niti mogu utjecati na kadroviranje u institucijama vlasti niti na sastav predstavnika u ovom Saboru niti na bilo što drugo. Posljedica nedostatka unutarstranačke demokracije u HDZ-u prelijeva se tako na cijelu državu. Hrvatska zapravo u praksi nije demokratska država. Iako se tako zove, zove se i Demokratska Republika Kina, zove se i Srbija ili Bjelorusija, a u praksi to nisu demokratske države. Hrvatska zapravo živi u jednom bahatom, totalitarnom sustavu koji se odvija u formi demokratskih procesa koji to nisu. Takav totalitarizam kakav evo, imamo, uvijek može biti siguran da će između branitelja izvući jednog Tomu Medveda, kojeg će potrošiti, izigrati, ucijeniti, obmanuti i zavesti i koji će stalno raditi kompromise protiv vlastite savjesti jer će misliti da tako štiti braniteljsku populaciju. Uvijek će naći jednog istaknutog intelektualca bilo koga iz svake sfere društva kako to rade i drugi totalitarni sustavi da im drži svijeću. Uvijek će naći i nekoliko braniteljskih udruga i trgovačko koalicijskog partnera, pokriti se s njime kao smokvinim listom i tako nastaviti uništavanje Hrvatske. Tako eto imamo situaciju da u Hrvatskoj zapravo pravno odgovara samo se za ono što se čini protiv Vlade i vlasti, Za velike kriminale možda se ponekad odgovara, ali za vođenje države nikada nitko nije i neće i ne može odgovarati. U hrvatskoj politici u kojoj se od rata do današnjih dana dogodilo toliko izdaja nacionalnih interesa nitko nikada nije odgovarao za tu izdaju, a neće ni za ovu koja se danas događa. Zašto? Zato što nam ne valjaju izborni zakon, zato što se ne poštiva Ustav i zato što su nam zakazale sve institucije. Hrvatski brod vode gusari, a ne nacionalno svjesni političari. Hvala lijepo.
Da. Slobodan je govor i držat ću se onoga da ga neću komentirati bez obzira što god vi izgovorili. Sada ćemo ići … [[Upadica se ne razumije.]] ma neću, bolje je, vi ćete sigurno uvjerljivo pobijediti na izborima s obzirom kako ste nas opisali. Nastavljamo u 10,30 sati kao što sam i najavio. STANKA U 10:08 SATI 5. rasprava poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. EU ima jednu dosta nezgodnu naviku, barem iz naše perspektive. Ona naime voli prikupljati podatke iz svih mogućih vrsta, voli statistike, voli istraživanja, voli razgovarati s ljudima i analizirati brojke. A najviše od svega voli podatke do kojih je došla upakirati u izvješća, analize, rang liste i ljestvice, pa onda tako po razno raznim temama saznajemo gdje smo u odnosu na druge europske zemlje. I svaki put kad EU objavi neko novo izvješće mi se osjećamo kao roditelji koji doma imaju jednog jako lošeg đaka, vladanje loše, ocijene još gore. I tako nakon svakog roditeljskog, nakon svakih informacija uvijek jedno te isto. Neki dan Europska komisija je objavila ovogodišnje izdanje jednog našeg starog znanca … [[Govornik se ne razumije]] Godišnji pregled indikatora efikasnosti, kvaliteti i nezavisnosti pravosuđa. To je jedan od glavnih izvora informacija za godišnje izvješće o vladavini prava. U objašnjenju samog izvješća piše da su učinkoviti pravosudni sustavi neophodni za primjenu prava EU očuvanje vladavine prava i možda najvažnije očuvanje vrijednosti koje su u temeljima EU. Europski povjerenik za pravosuđe u uvodu ovogodišnjeg izvješća piše da se u velikoj većini država učinkovitost pravosuđa ponovo poboljšala u protekloj godini. Istovremeno, u jednom manjem dijelu članica osiguravanje povjerenja građana u vlastite pravne sustave i dalje je izazov. Možete jednom pogađati u koju skupinu zemalja spada naša država, onaj loš đak s početka. Pa da vidimo, po vremenu potrebnom za rješavanje parnica na prvostupanjskim sudovima Hrvatska je u samom vrhu EU, očekivano vrijeme je oko 500 dana, ispred nas su samo Grčka i Italija. Ništa puno bolji nismo ni po omjeru riješenih slučaja u odnosu na novopristigle predmete. Tu smo nažalost među zadnjima u EU i 2019. iako smo proteklih godina pomalo napredovali, opet nas je dovela u veliki raskorak predmeta koji pristižu na sudove i oni koji se rješavaju. Ovaj prethodni podatak odmah se veže i za još jedno mjesto u samom vrhu EU, ono o neriješenim predmetima na 100 stanovnika. Tu smo opet dogurali do vrlo visokog 2. mjesta u Uniji, iako treba reći da za 4 države nema podataka. Kad je u pitanju novac, tu smo, naravno, među najslabijima. S obzirom na postotak BDP-a koji ulažemo u pravosuđe, tu smo zapravo među vodećim Unije, ali obzirom na to kako nam je BDP slabašan, u pravosuđe ulažemo gotovo najmanje od svih. Iza nas su samo 3 države članice, pa ipak, iako malo ili vrlo malo ulažemo u pravosuđe, imamo drugi najveći broj sudaca na 100 tisuća stanovnika u Uniji. Ispred nas je samo Slovenija. Razlike po ovoj kategoriji su dramatične. Hrvatska je na otprilike 40 sudaca, Njemačka je na ispod 25, Danska je na 6, a Irska recimo, na 3. Zanimljiv je podatak i da, iako imamo najviše sudaca, po broju Odvjetnika smo među zadnjima u Uniji. Po dostupnosti online informacija o pravosudnom sustavu za opću javnost smo zadnji u Uniji. Ni malo se nismo popravili posljednjih godina. Ista je priča s procedurama koji omogućavaju upotrebu digitalnih tehnologija na sudovima, zadnji smo u Uniji. Po svim pokazateljima koji se tiču upotrebne digitalnih tehnologija, mi smo među najgorima. I onda na kraju, Izvješće, onaj vječni totalni poraz Hrvatske, najgori u Uniji po dojmu sudaca i sudova. Pritisak politike se tu navodi kao prvi razlog, takav dojam o pravosuđu imaju i građani tvrtke i onda se čudimo da nema ulaganja i tako mi iz godine u godinu. Uvijek jedno te isto. Tamo gdje bismo trebali biti na vrhu smo na dnu, a tamo gdje bismo trebali biti na dnu, mi smo na vrhu, a stranka na vlasti već 6. godinu u kontinuitetu ne radi ama baš ništa i to se vidi na svakoj ljestvici u koju itko uvrsti našu zemlju. Hvala.
Idemo na drugu raspravu, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Vjerujem da je većina vas je čula za citat oca domovine, Ante Starčevića, tko se kruhom naroda hrani, ima narodu račune polagati. Isto tako, jedan hrvatski velikan, Stjepan Radić je izjavio, nije dosta narodu pristupiti, valja s narodom stupati. Nije dosta među narod stati, valja među narodom i ostati. I Frano Supilo, poznati političar i publicist je izjavio od najvećeg svog sina, narod je još i veći. I u hrvatskom Ustavu, i to prvom članku, jasno i glasno stoji, u RH vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu. Međutim, u posljednje vrijeme narod se u RH sve manje pita. Posebice kada se radi o bitnim krucijalnim temama. O temama koje utječu na sam tijek hrvatske države i na svakodnevni život naših sugrađana. Jedini mehanizam u kojem narod može direktno izraziti svoje stajalište o nekoj temi, o nekom problemu je putem referendumu. Mi smo u modernoj hrvatskoj državi do sada imali 3 provedena referenduma, u svibnju '91. g. referendum o hrvatskoj samostalnosti, u siječnju 2012. referendum o pristupanju RH Europskoj uniji i u prosincu 2013. referendum o ustavnoj definiciji braka. Bilo je još desetak referendumskih inicijativa, ali niti jedna nije urodila referendumom zbog ovog ili onog razloga. U posljednjih nekoliko mjeseci, posebice nekoliko dana, vladajući sve češće spominju ulazak Hrvatske u Eurozonu, ukidanje nacionalne valute kuna i preuzimanje eura kao platežno sredstvo, a da o tome nitko ne pita hrvatski narod što narod misli o tome. Vladajući govore da smo se obvezali već prilikom pristupanja EU i preuzeti euro. Nitko od hrvatskih građana to nije znao. Te ugovorne obveze imaju neke druge članice, koje su prije nas pristupale EU, kao što su Mađarska, kao što su Poljska, kao što su Češka, pa ni dan danas nisu niti pomišljale uvesti euro i te ugovorne obveze ne definiraju koji je krajnji rok uvođenja eura. I neće, kako vladajući kažu, doći do poboljšanja standarda. Neće nam početi padati mana s neba ako uvedemo euro niti će standard hrvatskih građana rasti. Nažalost doći će kratkoročno sigurno do poskupljenja maloprodajnih cijena i doći će do pada standarda svih građana. I uvođenje eura preko koljena i na brzinu je plod osobnih ambicija, a ne pomno osmišljene nacionalne strategije. Dosta je bilo da Hrvatska bude samo redak u nečijem životopisu. Dosta je bilo dodvoravanja briselskim moćnicima. Hrvatska mora imati suverenu politiku, Hrvatska treba imati partnere, ali ne može biti država na daljinski upravljač. O ovako bitnoj temi gdje se gubi dio suvereniteta, u ovom slučaju monetarnog suvereniteta, ne mogu odlučivati pojedinci u svojim uredima nakon dogovora sa briselskim moćnicima. O ovakvoj temi može isključivo odlučiti hrvatski narod putem referendumu. Stoga će Hrvatski suverenisti tijekom listopada pokrenuti inicijativu pod nazivom Zaštitimo hrvatsku kunu kako bi sakupili dovoljan broj potpisa za pokretanje referenduma o zaštiti hrvatske kune. Mi ne želimo ovaj projekt privatizirati i ovim putem pozivam sve istaknute pojedince, sve stranke sličnog svjetonazora da nam se priključe, jer, samo zajedničkim snagama možemo se oduprijeti mišljenju vladajuće većine. Neka narod odluči što je najbolje jer narod najbolje zna što je najbolje za njega i za državu Hrvatsku. Hvala.
Sada ćemo čuti poštovanu kolegicu Vlašić Iljkić koja će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege. Sustav socijalne skrbi godinama vapi za rješenjima problema u kojima se nalazi. Tragični slučajevi koji se događaju vezano za područje skrbi posebno osjetljivih skupina djece i osoba starije životne dobi, usmrćivanje socijalne radnice i pravnika prije dvije godine u Centru za socijalnu skrb Đakovo pokazatelji su ozbiljnosti stanja u kojem se sustav nalazi. Nažalost, niz rasprava u javnosti nisu rezultirale pozitivnim promjenama u sustavu. I dalje imamo zatvoreno Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike na čelu ministrom Aladrovićem i premijera Andreja Plenkovića do kojih ne dopiru prijedlozi onih koji provode taj sustav socijalne skrbi, mišljenje struke putem Hrvatske komore socijalnih radnika, Hrvatske udruge socijalnih radnika i Akademske zajednice putem Studijskog centra socijalnog rada Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu te svih onih koji podržavaju mišljenje struke. U petak je Hrvatska komora socijalnih radnika predala prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti odredbi Obiteljskog zakona prema kojima su stručni radnici centara za socijalnu skrb imenovani skrbnicima osobama lišenim poslovne sposobnosti bez njihovog pristanka. Prijedlog je podnesen na drugu obljetnicu ubijenih stručnih radnika od strane štićenika kome je socijalna radnica po sili zakona imenovana skrbnicom. Naš prijedlog je da poslove skrbnika imenovanih po službenoj dužnosti obavljaju skrbnici zaposleni pri Centru za posebno skrbništvo kojeg je potrebno kadrovski pojačati stručnim osobama koje bi te poslove obavljali. To je dugogodišnji problem sustava, posao je to koji zahtijeva sve veći angažman skrbnika jer su problemi s kojima se štićenici svakodnevno suočavaju sve veći, neimaština, loši obiteljski odnosi, odbačenost, izoliranost i nedostatak podrške u zajednici. Problemi sustava socijalne skrbi su detektirani i točno se znaju smjernice kojim zakonodavnost treba ići. Najavljeni Zakon o socijalnoj skrbi i akcijski plan ne nudi rješenje rastućim problemima i nikako ne možemo način organizacije u HZMO ili HZZO-u preslikati na sustav socijalne skrbi. Svaka lokalna sredina ima svoje probleme i oni nisu isti u Slavoniji, Zagrebu, središnjoj Hrvatskoj ili Dalmaciji i svako područje nema iste resurse da bi se bavili centraliziranjem sustava onako kako to nudi akcijski plan i predloženi Hrvatski zavod za socijalni rad. Sustavu treba pojačani rad na terenu, dostupne radnike koji su motivirani i spremni za sve ono što ih čeka u svakodnevnom poslu, u kućanstvima osoba ili obitelji u potrebi. Nema svaka sredina dovoljan broj smještajnih kapaciteta za djecu ili starije osobe, razvijene usluge za podršku roditeljstvu, za pomoć žrtvama i počiniteljima obiteljskog nasilja ili općenito dostupnih sadržaja za socijalnu uključenost u zajednicu. Naš prijedlog je već puno puta ponovljen u javnosti i u skladu sa preporukama struke, značajno smanjenje javnih ovlasti u pojedinim novčanim davanjima, doplatak za pomoć i njegu, osobna invalidnina, naknada za zaposlenja i jačanje uloge Centra za socijalnu skrb u zajednici tj. jača povezanost sa gradovima i općinama u području skrbi, a posebno sa obrazovnim i zdravstvenim sustavom, civilnim sektorom i pravosuđem, dakle jačanje međusektorske suradnje. Nedopustivo je nadalje osnivanje Povjerenstva za pritužbe građana čiji se stručnjaci sastoje većinom od predstavnika civilnog sektora i čija će zadaća biti kontrolirati rad stručnih radnika. Da li možemo zamisliti osnivanje takvog povjerenstva pri zdravstvenom sustavu gdje bi civilni sektor neposredno kontrolirao rad doktora? Postojeće inspekcije nisu imale dovoljnu ulogu u sustavu socijalne skrbi, a čiji su provoditelji bili stručnjaci, a unatoč tome su se događale tragedije. A što onda očekujemo od ovog povjerenstva? Da podsjetimo, i sada stručni radnici svakodnevno odgovaraju na podneske i pritužbe sukladno Zakonu o općem upravnom postupku. Još nije kasno i apeliramo na zdrav razum kod premijera i ministra, te da se promjene u zakonodavstvu donesu u konsenzusu sa strukom jer prečesto se pozivaju na zajedništvo i konsenzus da bi sada propustili priliku, a ovo je područje u kojem treba pokazati visoku razinu razumijevanja i želju za zajedničkim uspjehom. Zahvaljujem.
Sada će govoriti poštovana kolegica Grozdana Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prema zadnje objavljenim podacima Državnog zavoda za statistiku za prvi kvartal 2021. RH imala je rast BDP-a 5,8% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Jednako tako važno je napomenuti da je Europska komisija poboljšala svoju prognozu za RH u ljetnim projekcijama na 5,4% za ovu tekuću godinu rast hrvatskog BDP-a. Prethodna projekcija je bila svega 5% dok je za narednu ona isto tako korigirana na 5,9 umjesto 6,1. Rezultat je to pozitivnih pokazatelja u pogledu potrošnje, građevinarstva, industrije i turizma. Uz sve to očekuje se nastavak rasta investicija uz potporu sredstava plana za oporavak i otpornost. Optimizam je potkrijepljen i prošlotjednim uručenjem prihvaćenog plana za oporavak i otpornost koji je uručila predsjednica Europske komisije, gđa. von der Leyen. Podsjetimo, Hrvatskoj je na raspolaganju 6,3 milijarde EUR-a bespovratnih sredstava i 3,6 milijardi EUR-a povoljnih zajmova. To predstavlja gotovo 12% našeg BDP-a dok je prosjek EU 3,7%. Uskoro nam stiže i avans od 818 milijuna EUR-a, a ostatak u 10 polugodišnjih obroka. To je velika odgovornost i posao tek predstoji jer je u nacionalnom planu prihvaćeno 76 reformi, 146 investicija razvrstanih u 5 komponenti i jedna inicijativa. Na gospodarstvo u najširem smislu odlazi 53% sredstava NPOO-a, a na obrazovanje npr. čak 16%, za upravu i pravosuđe i državnu imovinu 9%, tržište rada i socijalnu zaštitu 4, na zdravstvo 5, te na obnovu zgrada 12%. Treba još jednom naglasiti da sveukupno iz višegodišnjeg financijskog okvira europskog fonda solidarnosti sredstava iz prethodne financijske perspektive Hrvatska u ovom 10-ljeću ima na raspolaganju 30 milijardi EUR-a. To je ogroman potencijal i poluga za snažan ekonomski rast i razvoj koji moramo svakako iskoristiti. Hvala lijepo.
Pozivam sada prvoga na redu, poštovanog kolegu Zvonimira Troskota u ime Kluba zastupnika MOST-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana. Djeca su investicija, a nikako ne trošak društvu. Što se tiče mjere roditelj odgojitelj MOST jest tijekom kampanje za Grad Zagreb zagovarao za mjeru odnosno političko rješenje roditelj odgojitelj na pola radnoga vremena gdje bi se pola radnoga vremena financiralo onda iz radnog odnosa sa poslodavcem ili samozaposlenja u slučaju poduzetništva i obrtništva, a s druge strane, dakle ostatak bi se financirao dakle iz same mjere roditelj odgojitelj. Kada smo predlagali tu mjeru izračunali bismo da kako bi sa protekom vremenom roditelji, roditelji prelazili na tu predloženu mjeru roditelj odgojitelj MOST bi tada u tom trenutku uštedio 250 milijuna kuna, što bi bilo pod broj jedan dostatno da se pokriju vrtićki dugovi koji su sada u ovom trenutku 100 milijuna kuna, a s druge strane to bi bilo dostatno za otvorit barem dva nova vrtićka kapaciteta koja su Gradu Zagrebu itekako jako potrebni. Pozitivni učinci našeg prijedloga bi bili slijedeći, prije svega punio bi se zagrebački proračun prirezima i porezima iz pola radnoga vremena, smanjili bi se troškovi iz razloga što bi roditelji kao takvi radili pola, pola radnoga vremena, zaštitili bismo naše roditelje u radnom odnosu iz razloga što ne bi mogli tako lako dobit otkaz, a s druge strane bi došli puno spremniji i vještiji ponovno na tržište rada i nastavili dakle svoj profesionalni rast. Potaknuli bismo poduzetništvo, obrtništvo i ostale obiteljske firme iz razloga što sad tek vidimo dakle koliko ovi start upovi doprinose hrvatskom gospodarstvu. Nadalje, ono šta smo vidjeli da je trend u Zagrebu od prije svega, ali vidim to i u Hrvatskoj, su zapravo i igraonice koje su kao takve i alternative današnjim vrtićima iz razloga što nema vrtićkih kapaciteta. I na kraju, rasteretili bismo i naše odgojiteljice i odgajatelje iz razloga što je sad već veliki pritisak na njih s obzirom da postoji preveliki broj djece, a s druge strane premali broj odgajatelja. S treće strane, dakle naši, sve manje i manje ljudi se odlučuje za studij predškolskog odgoja, što u strategiji razmišljanja automatski znači dakle da neće bit dakle ljudi koji će odgajat našu djecu dakle srednjoročno i dugoročno i svi ti ljudi koji se sada već školuju nažalost odlaze na tržišta EU. Ne vidim strategiju sadašnje gradske uprave, ne vidim prije svega niti u upravljanju financijama iz razloga što do sada još nije objavljeno stanje strategija i upravljanje sadašnjim dugom, a dogodila su se određena zaduženja i nitko ne zna kojim to smjerom ide. Dakle, ne vidim ni ozbiljno rješenje po pitanju, dakle upravljanja predškolskim odgojem iz razloga, evo primjerice jedan vrtić „Poletarac“ koji se nalazi u Gornjoj Dubravi, dakle u Ljevakovićevoj 8, djeca se nalaze na svega 1,5 m2, a standard nalaže 5, dakle već sada im krademo njihovo djetinjstvo. Uz taj vrtić nalazi se i kotlovnica koja ako se zapali ili eksplodira nažalost ćemo imat sprovode naše djece, što znači da govorimo o ozbiljnim kapacitetnim problemima naših vrtića, ne samo u Zagrebu nego i u cijeloj Hrvatskoj. Dakle, govorimo sad o Gornjoj Dubravi i namjerno sam je istaknuo iz razloga što je Gornja Dubrava kao takva jedna od 4 gradske četvrti koja ima prirodni rast, dakle uz Sesvete, uz Stenjevec i uz gornji odnosno Novi Zagreb-zapad, dakle to su gradske četvrti koji imaju prirodne priraste i potrebno je i nužno je dakle razmišljat unaprijed i strateški i pripremat polako dakle vrtiće za svu tu djecu koja se tamo više rađaju nego što stariji umiru. E sad jedan Sesvetski Kraljevac 40.g. već čeka na svoj vrtić, nema ga. Dakle, Novi Zagreb-Zapad i Stenjevec dakle sa ovim prirodnim prirastom, da ne govorim. Grad Zagreb, kao takav se zadužuje jer ne može niti isplatiti plaće i to je činjenica, međutim, sa takvom još informacijom nismo izašli van, a u budućnosti ćemo kao takvi imati problem sa manjkom odgajatelja i odgajateljica, nemamo vrtićkih kapaciteta, kamo ćemo s našom djecom, draga gospodo i draga upravo Grada Zagreba? Kamo ćemo s njima? Nažalost ne vidim strategiju niti srednjeročno niti dugoročno u upravljaju tako važnim segmentom kao što je predškolski odgoj, a vidjeli smo da je popraćeno i sa financijama i sad već vidim kako s ovim potezima gradska uprava neće moći odgovoriti na dinamiku i pritiske tog kompleksnog sustava, a djeca čekaju. Hvala lijepa.
Idemo na 3. raspravu, Klub zastupnika IDS-a, govorit će poštovana kolegica Katarina Nemet, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. U jeku smo turističke sezone, koja se obzirom na sve otegotne okolnosti uzrokovane Covid pandemijom odbija relativno uspješno. Turističke brojke ne mogu se, naravno, mjeriti s godinama prije pandemije, no, bolje su od prošlogodišnjih pa se možemo nadati da će se ovaj pozitivan trend unatoč stalnoj prisutnoj neizvjesnosti, održati i u nastavku sezone. Nadaju se tome i svi naši turistički djelatnici, ugostitelji, hotelijeri, privatni iznajmljivači i svi drugi koji čine hrvatski turistički proizvod, a koji svakodnevno ulažu maksimalne napore u ovim specifičnim i nimalo lakim okolnostima. I ove su godine suočeni s nizom specifičnih izazova i problema koje nastoje rješavati u hodu, prilagoditi im se i to im za sada vrlo dobro uspijeva. Na tome im treba čestitati i zahvaliti i poželjeti im što uspješniji i što duži nastavak sezone. No osim što posljednje dvije godine muku muče s pandemijom turistički djelatnici i dalje su suočeni i s nekim drugim problemima prisutnima već godinama koje je ova korona kriza samo dodatno apostrofirala. Prije svega istaknut ću veliko porezno, ali i parafiskalno opterećenje koje hrvatsku turističku branšu već godinama stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurencije iz drugih zemalja. Dodatno smanjenje stope PDV-a na smještaj te smanjenje i ujednačavanje porezne stope na ugostiteljske usluge nešto je o čemu treba ozbiljno razmisliti. Apeliram stoga na Vladu na premijer Plenkovića i resorne ministre da pokažu dobru volju i razumijevanje te da što prije poduzmu korake u praksu fiskalnog i parafiskalnog rasterećenja za kojima naš turizam jednostavno vapi. Drugi problem u sektoru turizma kojeg je ova covid situacija također apostrofirala je neprijavljivanje gostiju. Velik broj naših turista, posebno onih u tzv. nekomercijalnom smještaju dakle stranaca vlasnika kuća i stanova za odmor ne prijavljuje svoj boravak i ne plaća boravišnu pristojbu čime u značajnoj mjeri zakidaju javne proračune lokalne i državni. O kakvim je razmjerima do sad izgubljenih prihoda riječ dala je naslutiti prošlogodišnja situacija kada su neke države, posebice Slovenija strožim graničnim režimom primorala svoje državljane da opravdaju izlazak i ulazak u zemlju te time veliki broj njih posredno prisilile da registriraju svoj boravak u Hrvatskoj i konačno se prijave i plate boravišnu pristojbu. I ta je situacija potvrdila da postojeći zakonski okviri koji reguliraju ovu problematiku nisu adekvatni i učinkoviti te da ih treba mijenjati, kako zbog odgovarajuće kontrole boravka gostiju, posebno važne u ova epidemiološki izazovna vremena tako i zbog značajnih financijskih sredstava koja se gube neučinkovitom zakonskom regulativom. Ono što bi nova zakonska regulativa trebala predvidjeti svakako je mogućnost da se ovlasti i autonomija u nadzoru i sankcioniraju smještaja na crno vrate jedinicama lokalne samouprave i lokalnim turističkim zajednicama kao što je to vrlo dobro funkcioniralo do konca 80-ih godina kada su ove poslove obavljali pomoćni turistički inspektori u ingerenciji tadašnjih općina. Ovo spuštanje ovlasti na lokalnu i regionalnu razinu uz odgovarajući zakonski okvir pomoglo bi da se ova, ali i niz drugih sličnih situacija riješe na višestruku korist. Riječ je dakle o još jednom segmentu toliko potrebne decentralizacije koju mi u IDS-u uvijek zagovaramo. I na samom kraju dodat ću još kako se duboko nadam da nam se ove godine neće ponoviti prošlogodišnja situacija kada je sezona naprasno prekinuta u punom jeku, sredinom kolovoza. Ovisit će to naravno o epidemiološkim mjerama i odlukama zemalja iz kojih nam turisti dolaze, no jasno je da ćemo mi sami dobrim dijelom utjecati na te odluke, baš kao što je to bilo i lani. Želim vjerovati da smo nešto naučili na prošlogodišnjim greškama i da se neće ponovo dozvoliti da pojedinci svojim neodgovornim potezima kompromitiraju povoljnu epidemiološku situaciju i time ugroze turističku sezonu i sve ono dobro što je do tada učinjeno. Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,24 SATI]] Hvala novinarima, hvala kamermanima i snimateljima. Idemo sada prema dnevnom redu kako smo najavili: - Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade RH podnijet će izvješće u skladu s čl. 11. Zakona o suradnji HS i Vlade RH u europskim poslovima. Raspravu je proveo Odbor za europske poslove. Pozdravljam predsjednika vlade i molim ga da da dodatno obrazloženje navedenog izvješća, poštovani predsjednik vlade Andrej Plenković, izvolite.
Dobar dan poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedniče HS. Drago mi je da vas mogu izvijestiti o radu i o sudjelovanju na sastancima Europskoga vijeća na fizičkim sastancima, sastancima u formi videokonferencija, te na neformalnom sastanku i socijalnom samitu koji se održao u Portu, a sve je to bilo u razdoblju od proteklih 6 mjeseci. Danas želim govoriti o tome gdje smo u zajedničkim naporima u borbi protiv pandemije Covida-19, o našim naporima za nastavak gospodarskog rasta, kao i o napretku prema članstvu u šengenskom prostoru i euro području, te naravno ostalim aktivnostima na razini EU. Europsko vijeće je praktički na svakom sastanku imalo posebnu točku dnevnoga reda posvećenu pandemiji, o tome najbolje svjedoči i niz aktivnosti koje smo provodili, od podrške onim znanstvenim institucijama i istraživačima za pronalazak učinkovitog i sigurnog cjepiva. To je praktički bio najbrži i najveći kolektivni istraživački pothvat u povijesti, proces cijepljenja koji ide kroz cijelu Europu, kroz sve članice EU, počeo neposredno nakon Božića naravno i u Hrvatskoj, niz poteškoća sa cjepivom AstraZenece što u samoj proizvodnji i distribuciji, pa kasnije u reputacijskom smislu, riješili smo intenzivnim pregovorima, inicijativama, razgovorima sa čelnim čovjekom Pfizera, izborili dodatne doze cjepiva koje su bile akcelerirane iz trećeg i četvrtog kvartala i u ovom trenutku Hrvatska je do danas ukupno osigurala 3,8 milijuna doza, procijepili smo 46,2% odraslog stanovništva. Nažalost, ispod smo one ambicije koju smo rekli 50% odraslih do 1. srpnja, no vidite i sami da postoje otpori ka cijepljenju u hrvatskom društvu i zato trebamo tražiti zajedničke napore kako da potaknemo i ohrabrimo što veći broj naših sugrađana da se cijepe. Mi smo u tim uvjetima donirali do sada 390.000 doza cjepiva, uglavnom našim susjednim zemljama, najviše BiH, 240.000, Crnoj Gori, Albaniji i Kosovu i Sjevernoj Makedoniji po 30, dodatnih 20.000 doza Kirgistanu na zahtjev i Butanu 10.000 isto na zahtjev. Mi u ovom trenutku imamo milijun i 300 tisuća neutrošenih doza cjepiva spremnih za administriranje. Ono što želimo je da koristeći i europsku digitalnu covid potvrdu omogućimo što jednostavnije kretanje ljudi, što veću sigurnost organizacije različitih događaja, a vodimo računa da bez visoke stope cijepljenih teško ćemo svi zajedno, globalno govoreći, pobijediti virus i zato je svaka cijepljena osoba spriječena zaraza danas, spašen život sutra i jedna mogućnost mutacije manje. Što se tiče samih sastanaka Europskoga vijeća teme koje su dominirale, dobili ste naravno u tiskanom izvješću dakle od covida do funkcioniranja jedinstvenog tržišta, digitalne zelene tranzicije, sigurnosne politike unije, migracija, niza tema poput odnosa s Ujedinjenom Kraljevinom, od ključnih vanjsko političkih tema naravno odnosi sa Rusijom, sa Bjelarusom, Istočno Sredozemlje, posebno odnosi sa Turskom, južno susjedstvo, Bliski Istok, Afrika. Izdvojit ću samo one koji su najinteresantnije, a to je prije svega Turska, dakle niz kompliciranih i otvorenih pitanja između Turske sa Ciprom, sa Grčkom, koji se polako u ovih zadnjih nekoliko mjeseci možemo reći dolazi do de eskalacije dakle smanjenja napetosti, obnovljen je dijalog, smatramo da je to dobar korak naprijed s obzirom na značaj Turske na tzv. istočno-mediteranskoj i zapadno-balkanskoj migrantskoj ruti. Mi smatramo da je dijalog s Turskom izrazito važan. Na to tragu sam vodio i razgovore s turskim predsjednikom Erdoganom u Antaliyi prije nekoliko dana. Što se tiče Rusije, kao što znate u Rusiji slijede izbori, izbori su tjedan dana prije izbora u Njemačkoj, dakle to je čini mi se drugi ili treći vikend u rujnu. U svakom slučaju nakon ovih poznatih zbivanja u Bjelarusu tema Rusije je došla na dnevni red kao jedna od najvažnijih. Politika unija se temelji na 5 načela. Jedna je provedba Sporazuma iz Minska koji se naravno odnosi na Ukrajinu i njene okupirane teritorije, privremeno jačanje odnosa sa državama istočnog partnerstva, jačanje otpornosti u različitim sektorima, od energetske sigurnosti, hibridnih prijetnji i komunikacija, te kalibriranje selektivni angažman na temama vanjske politike gdje možemo tražiti dodirne točke i kontakti i suradnja sa civilnim društvom, to je 5., 5 ključnih načela na kojima se baziraju odnosi. Ono što je važno, dakle, čitav instrumentarij režima gospodarskih sankcija se obnavlja svakih 6 mjeseci i ostaju važan instrument na dnevnom redu. Što se tiče socijalnoga sastanka na vrhu u Portu, vrlo važan sastanak za vrijeme portugalskoga predsjedanja. Tu je uz mene sudjelovao i ministar Aladrović, prvi takav sastanak, fizički, dakle nije bilo odlaska niti dolaska nažalost u Hrvatsku, EU vijeća zbog Covida niti je u Njemačkoj održan takav sastanak, prvi nakon praktički skoro 2 godine jer Finci prije nas nisu bili organizirali nikakav sastanak na vrhu, neformalni. To govorim stoga što smo rezimirali da je u vremenu pandemije uloga države uz asistenciju sredstava iz EU pomogla u procesu očuvanju radnih mjesta bez presedana. Dakle, možemo biti zadovoljni da smo u vremenu Covida-19 spriječili socijalnu frakturu, spriječili smo eksploziju nezaposlenosti, spriječili smo val stečajeva, spriječili smo egzistencijalne probleme obiteljima, radnicima, omogućili poslodavcima da premoste tu krizu, izvijestio sam tamo kolege o svemu onome što smo mi kao Vlada učinili, a to je vama dobro poznato. Od činjenice da smo izdvojili 11,7 milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta, ukupno, uz ovo oproštene poreze i doprinose, 17 milijardi kuna, izdvojili sredstva i za skraćeno radno vrijeme, fiksne troškove, za likvidnost, spriječili sve moguće probleme, bilo horizontalne, bilo sektorskim mjerama u nizu grana i možemo reći da smo premostili tu krizu na najbolji mogući način. Sada se okrećemo kroz dijalog sa socijalnim partnerima, novoj fazi, a ta faza se zove stvaranje radnih mjesta, prije svega, koristeći instrument EU iduće generacije. Jedna od važnijih tema u ovih 6 mjeseci bio je, bilo je i funkcioniranje europodručja, summit je održan u lipnju. To je bila prigoda da još jednom, vrlo temeljito iznesem napore Hrvatske u provođenju Strategije za uvođenje eura. Vama je poznato da je ta Strategija usvojena 2018., da imamo Vijeće za euro, da cijeli proces vodimo vrlo konzistentno, sustavno, najprije Europskih tečajni mehanizam II, prije godinu dana smo ušli, provodimo niz politika u provedbi akcijskoga plana, preuzetih obaveza, naš krajnji rok za ispunjavanje svih kriterija bit će ožujak iduće godine, Vlada će naravno to sve skupa ispuniti i očekujem da bi kroz dvogodišnji staž u ERM II mi bili spremni. Naravno i za ono što je najvažnije, ispunjavanje svih kriterija i članstvo 2023. Ponavljam, to je važno za javnost, da smo našim pristupnim ugovorom, to je bio čl. 5 Ugovora o pristupanju koji je potvrđen na referendumu, ratificiran ovdje u HS-u praktički konsenzusom svih zastupnika tadašnjega saziva. Da je Hrvatska prihvatila da će članstvom u Uniji, kad dođe vrijeme, ispuniti kriterije i za članstvo u europodručju, što evo, polako dolazi na dnevni red i naš je cilj da to bude točno u godini 10-godišnjice članstva u EU, što ima puno smisla i logike. Podsjećam da je naše gospodarstvo snažno, integrirano u europske trgovinske i financijske tokove, jasno vidimo prednosti ulaska u članstvo, malo smo, otvoreno, visokoeuroizirano gospodarstvo. Očekivani troškovi su mali, preko 60% štednje u Hrvatskoj u eurima, preko 60% kredita u Hrvatskoj u eurima ili su vezani za euro. 66% inozemne potrošnje odnosi se na turiste koji dolaze iz Eurozone. 56% našeg izvoza se odnosi na države članice Eurozone i postoji ujedno i kontinuirano povjerenje građana u euro, što je također, važno, evo, prema zadnjem Eurobarometru vidjeli ste da je povjerenje u proces uvođenja eura u Hrvatskoj skočila sa 61 na 67%. Mi ispunjavamo sve kriterije konvergencije od 2016. i naravno da želimo da se taj proces nastavi na jedan učinkoviti i konsolidiran način, kao što smo to radili i do sada. Podsjetit ću da su nam ukupni troškovi pandemije bili u visini od 20% državnog proračuna, dakle 4,5 milijarde eura. 2 potresa, povrh toga 16,9 milijardi, dakle skoro smo u varijanti puta 4, to je ono što mi imamo, a drugi nemaju u ovoj postpandemijskoj ili još uvijek, u izlaznoj fazi pandemije. Podsjetit ću da nas u cijelom procesu očuvanja financijske stabilnosti drži prije svega izvrsna reputacija, reputacija odgovornog upravljanja javnim financijama. 2016-2019., znate i sami, imali smo proračunske viškove, izlazili iz procedura prekomjernog proračunskog manjka, prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, smanjivali rapidno javni dug, smanjili ga za 10%, bili među najbržima u Europi, nisku inflaciju, a sada, Vlada je ovu godinu u krize, iskoristila da usvoji svoje strateške dokumente, od Nacionalne razvojne strategije, Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, pripreme ključnih dokumenata za Višegodišnji financijski okvir i unatoč prošlogodišnjem padu BDP-a od 8%, vidjeli ste, nakon rasprave ovdje u Saboru, o rebalansu proračuna, očekujemo rast od 5,2%. Postoje i određeni ohrabrujući signali, i procjene određenih institucija poput HNB-a, o zaista izrazito visokom rastu u drugom kvartalu. Vjerujemo da će se tako nastaviti tijekom ljetnih mjeseci pa i zadnji kvartal, i ako to bude tako, nama će biti drago da možda i stopa rasta bude veća od one koju smo procjenjivali trenutno. Što se tiče deficita, nastojat ćemo ići sa smanjivanjem, taj trend, držati ga na 2,6% '22., '23. na 1,9% i ujedno vratiti se na ovu putanju rapidnog smanjivanja javnoga duga, o čemu smo već više puta govorili. Također vidjeli ste da smo u suradnji Vlade i HNB-a krenuli i sa javnim savjetovanjem kako će izgledati hrvatske kovanice eura, pozivam i koristim ovu priliku da sve one koji žele daju svoj doprinos u ovoj raspravi. Najviše za sada kada je riječ o Komisiji za novac su imali pobornika hrvatska šahovnica, karta Hrvatske i naravno kuna, ali s obzirom da je proces javnog savjetovanja otvoren, sve su to teme o kojima ćemo još zajednički odlučivati. Što se tiče Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, o tome je bilo puno riječi na Europskom vijeću, taj prošlogodišnji dogovor koji je uslijedio odmah nakon izbora za HS, a sjećate se konačni dogovor na Europskom vijeću je postignut praktički dan, dva prije konstituiranja ovog saziva HS-a za nas je izrazito dobar. Mi imamo tu ovih potvrđenih i pozitivno ocijenjenih 6,3 milijarde eura, za prvi dio dakle dio bespovratnih sredstava cijeloga NPO-a trebali smo dobiti avans od 818 milijuna eura na jesen. Ta sredstva iznos 12% našega BDP-a, prosjek u EU je 3,7% dakle dobili smo kada je riječ o usporedbi s drugima izborili najviše sredstava što smo u ovim okolnostima mogli. Vjerujem da će i o tome danas biti riječi, znate onih pet područja gospodarstvo, javna uprava, pravosuđe, državna imovina, obrazovanje, znanost i istraživanje, tržište rada i socijalna zaštita, zdravstvo te u konačnici obnova zgrada. Želimo dio ovih sredstava iskoristiti kako bismo financirali obnovu. A teme koje su horizontalne to su zelena tranzicija 40% sredstava za zelenu tranziciju, 20% za digitalnu tranziciju niz vrlo važnih vrijednih projekata koji su na dnevnom redu, a o tome ćemo govoriti više vjerujem u raspravi. Što se tiče Schengena, drugi važan element znate da je Komisija izišla sa novom strategijom za Schengen početkom lipnja Hrvatska je ispunila sve kriterije, to je potvrdila i ova Komisija Ursule von der Leyen. Mi smatramo da smo u tehničkom pogledu u potpunosti spremni, doprinosimo sigurnosti i otpornosti Schengenskoga prostora, učinkovitom zaštitom granice, provjerama unutar Schengenskoga informacijskog sustava, upravljanjem migracijskim pritiscima, sprečavanjem ilegalnih prelazaka granice. Želimo da naša granica postane vanjska granica EU, uložili som 200 milijuna eura za tehničku opremu za nadzor granice, jačanje kapaciteta granične policije 6,5 tisuća ljudi odlično opremljenih i uvježbanih čuva hrvatsku granicu. Želimo bolje upravljanje migracijama i sigurnost cijelog schengenskog prostora. Ispunili smo 281 preporuku u osam područja sa svim mogućim tehničkim detaljima koje to podrazumijeva. Ono što je posebno važno u komunikaciji s našim partnerima vidite i sami vrlo artikuliranu, jasnu, čvrstu, nedvojbenu podršku Slovenije što je vrlo važno, dakle to je jedan novum i općenito odnosi sa Slovenijom su na puno većem stupnju i povjerenja i kvaliteta odnosa nego što je to bilo ranije te ćemo se nastojati potruditi da tijekom njihovoga predsjedanja Vijećem na čemu im čestitamo, to je drugi put da ono imaju predsjedništvo napravimo progres i u pogledu priprema za članstvo u Schengenskom prostoru. Mi smo u tom kontekstu oformili i jedan nacionalni neovisni nadzorni mehanizam praćenja djelovanja na granici, dakle policijskog djelovanja spram migranata, neovisan, transparentan, učinkovit i sve to u dogovoru sa Europskom komisijom, sa povjerenicom Johansson koja je bila u Hrvatskoj i s kojom vodimo vrlo detaljne razgovore. Također važno je možda za ovu raspravu da malo shvatimo širi kontekst danas na Europskom kontinentu, ovo je jedan vrlo zanimljiv politički period koji slijedi u sljedećih 12 mjeseci, prvo zbog činjenice da će se održati izbori parlamentarni u Njemačkoj 26. rujna. Znate i sami da kancelarka Merkel više nije niti čelnica stranke niti je kandidatkinja za kancelarku, dakle nakon 16 godina dolazi do ogromne političke promjene, ne samo u Njemačkoj nego i u Europi, a možemo reći i na razini globalnoga upravljanja, tako da će ta činjenica utjecati naravno i na zbivanja na razini EU. vidjet ćemo kako će u političkom smislu ti izbori završiti, ali o tome moramo voditi računa. Isto tako u svibnju iduće godine bira se francuski predsjednik, dakle u samo osam, devet mjeseci dvije najvažnije države imaju svoje najvažnije izbore tako da će i ta činjenica utjecati na funkcioniranje cijeloga procesa, razgovora i tema na europskoj razini. Izbori su i u Mađarskoj iduće proljeće, izbori su bili jučer u Bugarskoj, u Švedskoj ste vidjeli situaciju gdje je vlada pala pa se onda vratila prije nekoliko dana, u Nizozemskoj još nije formirana nova vlada nekoliko mjeseci nakon izbora, u Poljskoj se vraća Donald Tusk na čelnu poziciju vođe oporbe, dakle Građanske platforme. Vrlo zanimljivi politički procesi o kojima moramo voditi računa osobito u svjetlu rasprave o budućnosti Europe i uopće funkcioniranju EU. U svemu tome, važno je da imamo na umu nekoliko bitnih točaka koje će se dogoditi po mom dubokom uvjerenju u našem angažmanu predanosti koju imamo za ove glavne teme u sljedeće tri godine, a sve imaju svoju međunarodnu dimenziju. Prvo ćemo za otprilike dva tjedna fizički spojiti Hrvatsku, dakle bit će spojeni svi elementi Pelješkoga mosta i nema boljeg ogledala za moderni suverenizam nego spajanja našega teritorija. Drugo, očekujemo da ćemo tijekom jeseni prestati imati kao uvjet vize za SAD, priključiti se većini članica Unije i dati još jednu slobodu kretanja našim građanima. Treće, da ćemo ući u Schengenski prostor 2022. Četvrto, da ćemo biti u europodručju 2023. i u konačnici da ćemo imati nove višenamjenske borbene avione u sastavu Hrvatskog ratnog zrakoplovstva u 2024.. Riješili smo time unutarnju sigurnost, monetarnu stabilnost, vanjsku sigurnost i obranu i ono što je najvažnije povezali teritorij. To će biti ostavština naše druge vlade zauvijek. Fala.
Fala lijepa. Imamo dosta replika, 27 koliko vidim. Prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, zanima me vaš stav vezano uz Rezoluciju o seksualnim i reproduktivnim pravima i zdravlju žena u EU, u kontekstu zdravlja žena tzv. Rezolucija Predraga Matića. Koliko ja znam vaši europarlamentarci, europarlamentarci HDZ-a su bili unisono protiv ove rezolucije. Hrvatski suverenisti su predali u proceduru HS rezoluciju po uzoru na Slovačku rezoluciju u kojoj se pozivamo na supsidijarnost i tražimo da HS našom rezolucijom odbaci utjecaj Matićeve rezolucije na hrvatsko zakonodavstvo, pa me zanima, a s obzirom da su vaši europarlamentarci dali jasan stav, zanima me vaš stav i hoćete li, evo ga, politički podržati ovu rezoluciju koju su Hrvatski suverenisti predložili u proceduru HS?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, primili smo na znanje rezoluciju koju je usvojio Europski parlament da malo demistificiramo tu temu, nije to nikakav noum, takve rezolucije se ciklički usvajaju u Europskom parlamentu, ranije takvo izvješće koje je dobilo možda malo manje pozornosti ovdje jer nije bio izvjestitelj hrvatski zastupnik kao što je to sada bio g. Matić. Bila je Rezolucija tzv. estrela. Mi smo primili na znanje kao vlada tu rezoluciju. Ona nema nikakav obvezujući karakter za bilo koju aktivnost koja se odvija što u Hrvatskoj, što u bilo kojoj drugoj članici kada je riječ o poduzimanju nekih aktivnosti. Zastupnici HDZ-a su vrlo jasno govorili o svom stavu. Ono što je najbitnije bilo je element koji se odnosi na priziv savjesti. S te strane ja nisam upoznat sa rezolucijom o kojoj vi govorite ovdje u HS. Ako ikada ta tema dođe na dnevni red onda će HDZ zauzeti svoj stav. Hvala.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani premijeru, evo u vašem izvješću nisam nigdje pročitao da se sredstva koja osigurava Europska komisija za oporavak i otpornost uvjetuju procijepljenošću ili sličnim uvjetima, pa me zanima smatrate li da su uvjeti vaše vlade vezano za potpore poduzetnicima protivno politici EU?
Nisam vas ovo zadnje razumio, oprostite, molim vas ponovite, nisam vas čuo dobro što ste rekli ovo zadnje, ispričavam se.
Možete ponoviti, imate još vremena.
Može.
Ne, ne, ima još i vremena, može slobodno, slobodno.
Imate još 30 sekundi.
Evo, u vašem izvješću nisam pročitao nigdje da se sredstva koja osigurava Europska komisija za oporavak i otpornost uvjetuje procijepljenošću unutar RH, pa me zanima nisu li odluke vaše vlade suprotne politici EU ukoliko želite vezati potpore poduzetnicima sa procijepljenošću samih djelatnika?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Ma ne, dakle ja mislim da vi jako dobro znate, a to znaju uvjeren sam i naši poduzetnici i radnici, 700.000 radnika, 120.000 poslodavaca premostilo je ovu krizu Covida-19 jedino i isključivo zbog odluka vlade koje su bile brze, koje su bile izdašne, koje su bile učinkovite, koje su jako dobro administrirane i provedene od strane HZZ-a. Ono što je tema u ovom trenutku je tema dinamike cijepljenja i to je objektivno, dakle svi su u ovom trenutku na razini EU malo zastali jer su došli do različitih plafona, neki su malo uspješniji. Odite na Maltu, pa ćete vidjet kako mala zemlja koja u cijelosti ovisi o turizmu ne oklijeva niti trenutka nego se cijepi maksimalno brzo kako bi poslala poruku sigurnoga dolaska i boravka u jednoj turističkoj zemlji. Ja sam očekivao kod nas bolju dinamiku, mislio sam da ćemo imat problema za svako cijepljenje, ali nakon 50%, nisam očekivao da ćemo u ovakvoj, u ovakvoj mega krizi koju smo očito tolko dobro iskrenuli da gro ljudi ni ne vidi kako je velika bila, došli u situaciju da smo se usporili na 43-'4%. Nema nikakvih kontradikcija između nas i europske politike.
Kolega Daus, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani g. premijeru, ponukani prošlogodišnjim neugodnim iskustvom različitih pristupa odgovornosti ili ne odgovornosti u različitim krajevima RH zbog čega se preko noći tamo sredinom kolovoza Hrvatska zatvorila iako se zbog dobrog vremena i dobre epidemiološke situacije npr. u Istri moglo još mjesec dana održati turistička sezona, da li se uzeo u obzir prijedlog da se covid karta Europe u ISDS sustav utemeljio na epidemiološkom stanju svake županije zasebno, a ne po NUTS-2 regijama ili, ili države u cjelini, ako je do kuda se s time došlo? I još kad imam 20-tak sekundi kratko, Istra je od '94. u skupštini europskih regija, RH od 2013. punopravna članica, a već više od 5.g. sjever Istre izgleda kao logor opasan žilet žicom na granici sa ostatkom EU, prostor koji je uvijek 10-ljećima primjer suživota uz granicu tolerancije kontaminiran je tom žicom, pa pitam do kada? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Što se tiče ove karte, više puta smo ukazali na to, nije incidencija jedini kriterij po kojima se među državama članicama donose procijene o tome da li je neko u zelenom svijetlu, crvenom svjetlu ili nekoj drugoj nijansi boje. Ja sam to rekao vrlo otvoreno i na vladama više puta, baš niti trenutka, niti sekunde bilo koja druga zemlja, njena vlada, njihovi instituti neće oklijevati da onaj dio hrvatske obale, hrvatske županije koja će imat žarište, koja će imat visoku incidenciju ne stavi u crveno svjetlo. Crveno svjetlo je signal a) onima koji tek trebaju doći, ne idite tamo, b) vi koji ste tamo vratite se odmah, c) ako ostanete tamo dulje ići ćete u karantenu kad se vratite nazad. To smo doživjeli lani, stoga ne mogu više puta ponovit koliko je cijepljenje jedini način da osiguramo turističku sezonu. Sada je dobra, vidjet ćemo koliko ćemo izdržat.
Hvala.
A ovo drugo ja sam protiv žice bilo koje, bilo gdje. Žica, da sam protiv žice bilo koje bilo gdje.
Kolegice Nemet, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani premijeru iz izvješća proizlazi kada govorimo o temi migracije da je Europsko vijeće raspravljalo o stanju u vezi s migracijama na različitim rutama, kako se kretanje na nekim rutama izaziva ozbiljnu zabrinutost te zahtijeva stalan oprez i hitno djelovanje. To je zaključak, jedan od zaključaka, činjenica je da na području PP Buje i Buzet nalazi se cjelokupna kopnena granica Istarske županije prema susjednoj Sloveniji te sigurno te PP nose najveći teret emigrantskog vala koji prolazi tim područjem. Poštovani premijeru, ovim putem apeliram na vas da ne dozvolite najavljeno ukidanje policijskih postaja radi racionalizacije načina rada policije. Hvala.
Dobro.
Izvolite odgovor.
…/Govornici govore u isto vrijeme./…
Kolegice Vidović Krišto, izvolite.
Vladavina prava, pluralizam, sloboda političkog djelovanja i sloboda medija temeljne su vrijednosti EU koje vi sustavno kršite. Zna li Europsko vijeće da ste namjestili natječaj za ravnatelja HRT-a Bačića koji u slobodno vrijeme kurirski prenosio mito Bandiću vašem bivšem dragom koalicijskom partneru? Bačić je po vašem nalogu cenzurirao istinu na HRT-u kako bi štitio korupciju vaše Vlade jer kada ne biste kontrolirali medije onda bi hrvatski građani znali da je samo na vjetroparku Krš-Pađene, Uljaniku, Borgu, privatizaciji Croatia osiguranja i Brodotrogiru hrvatskim građanima otuđeno 13 milijardi kuna. Europska komisija je objavila da je Hrvatska na posljednjem mjestu po neovisnosti pravosuđa zbog nedopuštenog utjecaja politike na pravosuđe, to kaže Europska komisija, a ne ja. Tko vam daje pravo da utječete na medije i na pravosuđe, a što su glavni uzročnici nepravde i siromaštva u Hrvatskoj?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupnice Vidović Krišto još jedna patetična tirada bez ikakvih argumenata, g. Bačića je izabrao HS, nije ga birala hrvatska Vlada. Hrvatska Vlada u tom procesu nije imala baš nikakvu ulogu, a ako baš želite konkretno ne prejudicirajući bilo čiju odgovornost ja g. Bačića dok nije bio izabran od strane HS-a nisam nikada u životu niti vidio niti poznavao, tako da sve ovo što insinuirate krivo, lažno, netočno i nastoji dati informaciju hrvatskoj javnosti kako je dovela u zabludu i manipulirala. Što se tiče, šta ste rekli da kontroliramo hrvatske medije? Ako mi kontroliramo hrvatske medije onda to činimo nekako mazohistički otprilike. Ali dobro, budući da vi mislite da je to tako ja ću primiti na znanje ovo što govorite. Ovo je Scoreboard Justice čitajte malo preciznije, tražite razliku između neovisnosti i učinkovitosti, ja sam za veću učinkovitost hrvatskog pravosuđa, a neovisni jesu.
Hvala. Hvala lijepa. Povreda poslovnika kolegice Vidović Krišto, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, povrijeđeni su članci 7., 14. i naravno 238., molim vas da vodite računa o tome da predsjednik poštuje ono za što je tu i po čemu trebamo ovdje raditi, a to je poštivanje hrvatskog Ustava i Poslovnika da ne postupa kao da se nalazi ne znam u Skupštini Jugoslavije i nekakvim nepristojnim doskočicama izbjegava odgovor, on je dužan po Ustavu i Poslovniku odgovarat. Ja vas molim možda najbolje da ga pošaljete van iz sabornice da se možda malo upristoji pa da se onda vrati i shvati koja mu je dužnost.
Izvolite sjesti kolegice Krišto, ja ne znam kakvoj Skupštini Jugoslavije, možda vi znate, možda vi imate kakvih iskustava, ja nemam. A što se tiče odgovora predsjednika Vlade on je bio u skladu s onim što Poslovnik predviđa. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolegice Vidović Krišto vaš rječnik je takav da kada bih sada upozorio predsjednika Vlada onda vi vjerojatno više uopće ne biste mogli govoriti jer ste puno žešći, puno tvrđi izričaj koristite nego što ga je koristio predsjednik Vlade. Dakle, nemojte tražiti da opominjem bilo koga jer vi ste ona koja koristi vrlo grube riječi i vrlo grub rječnik. Dakle, molim vas da ne tražite za sebe ono što drugima ne dajete. Još jedna povreda Poslovnika, izvolite.
Da, sada vas g. predsjedavajući upozoravam da sada vi kršite čl. 4. i 7., vi ste ovdje da vodite reda u ovoj sabornici da se poštuje Ustav i Poslovnik, da pozivate na red one koji krše taj isti red i da štitite dignitet HS-a. Umjesto sa upozoravate g. premijera koji je dužan odgovarati HS-u vi dijelite meni nekakve packe. Mislim da je to krajnje neprimjereno i nepristojno.
Izvolite si sjesti, nisam vam dijelio packe nakon vašeg pitanja nego sam kazao kada ste tražili povredu Poslovnika da ne dajem povrede Poslovnika zbog onoga što je učinio predsjednik Vlade jer to ne odskače od onoga što čine svi koji sjede ovdje u HS-u. Kolega Vrkljan, izvolite i vi tražite povredu Poslovnika.
Hvala g. predsjedniče. Pa gledajte, Karolina Krišto je upravo izgovorila nešto gdje je pozvala premijera da ne dezavuira ovaj Dom, a vi ste tu predsjednik i trebate čuvati dignitet Sabora. Premijer Plenković je rekao da Vlada RH ovome Domu ništa ne nameće. Ja ću ga podsjetit samo da nema dva tjedna da je Vlada RH kod imenovanja Upravnoga vijeća HERA-e nametnula ovome Saboru proceduru [[Upadica predsjednik: zahvaljujem kolega Vrkljan.]] člana upravnog vijeća …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Kolega Vrkljan hvala vam lijepa, vi dobivate opomenu. Ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Možemo sada nastaviti dalje. Sada je na redu poštovana kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Vlade. Ja ne bih o vašim mazohističkim nego radije sadističkim tendencijama. Budući da već mjesec dana barem mentalno zlostavljate hrvatske građane različitim najavama represivnih mjera, a toliko ste dobro ishendlali ovu krizu da se tek 30% djelatnika Ministarstva zdravstva koji su na izvoru informacija i odluka želi cijepiti što je manje od prosjeka, ja ću vas pitati nešto vrlo konkretno o cijepljenju i cjepivima. U ovom izvješću kaže se Ursula von der Leyen navodi da je UK u postupku odobrenja cjepiva bila brža jer je njihova vlada na sebe preuzela odgovornost od proizvođača dok je kod odobrenja cjepiva za EU ova odgovornost ostala na proizvođačima. Što to točno znači? Koji dio odgovornosti je ostao na proizvođačima tko odgovara za otmicu cjepiva i tko će odgovarati ako cjepiva ne budu dovoljno učinkovita?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Da, zanimljivo da smo ušli u sado-mazo raspravu, to nije bila namjera, ali budući da je komentar vaše kolegice zastupnice bio toliko kriv, netočan i krajnje zbunjujući za one koji slušaju, ova vaša teza o sadističkim naporima je u jednakom tonu promašena, netočna, kriva i ne znam kako ste uopće, kojim logičkim premisama mogli doći do takvoga zaključka, ali recimo da je to eter pa će eter sve to prepustiti kroz sebe. Vrlo jednostavna je logika, Europska agencija za lijekove odobrava cjepiva, štiti sve državljane i sve članice EU, to znači da za bilo kakve nuspojave odgovaraju proizvođači, a ne država. Ako želite hrliti negdje i preuzeti odgovornost na sebe i imati problem s nečim što stručnjaci nisu odobrili, onda niste baš pretjerano iskusni u odobravanju lijekova ili cjepiva. Mi se držimo sigurnosti zdravstvene naših građana.
Hvala vam lijepa. Imamo povredu Poslovnika, kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238, nismo mi ušli u sado-mazo raspravu, što je vrlo neukusna primjedba, nego ste vi spomenuli da HDZ ima mazohističke tendencije, a vjerujem da i to znate obrazložiti. Nadalje, ako vas zanima konkretna argumentacija, pa pitajte malo hrvatske građane koliko ih se želi cijepiti nakon što ste odgovornost koju ste vi kao Vlada trebali imati za taj proces, prebacili na poduzetnike koji bi trebali ucjenjivati svoje radnike.
Kolegice Selak Raspudić, dobivate opomenu, jako dobro znadete da ovo nije povreda Poslovnika nego replika. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade. Hrvatska je jedna mala zemlja. Jedna od naših šansi je da aktivno i trajno zagovaramo europsko jedinstvo, liberalnu demokraciju, poštivanje ljudskih, građanskih prava i sloboda. Na stranici 17. vašeg Izvješća, spomenuli ste problem Mađarske, odnosno premijera Orbana prema liberalnoj demokraciji i ljudskim pravima. Na toj večeri koju spominjete, još nešto se dogodilo. 16 premijera je potpisalo otvoreno pismo, 17. premijer Kurz se je nešto kasnije priključio s tom pismo. Između ostalog, od tih 17 je trećina iz vaše Pučke stranke. Vi ste odlučili ne podržati tu inicijativu, odnosno to pismo niste potpisali. Mene zanima zašto.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. To pismo nema nikakve veze koje je održano na večeri. Pismo je bio politički signal nekih zemalja iz nekih njihovih razloga. Mi smo jasno kazali politički stav da smo bilo, protiv bilo kakve diskriminacije, protiv bilo koje manjine, čuli ste, ja vjerujem, jako dobro moj stav o tome na prošloj sjednici Vlade, pretpostavljam da se to pratili jer je bila javna pa vam je stvar jasna. Ne moramo se mi priključivati nečijim pismima, prije svega politički motiviranima, da bismo jasno rekli svoj stav. To možemo govoriti artikulirano, javno u ime Hrvatske, vodeći računa o pravima i ljudskim pravima i pravima manjina i našim odnosima sa susjednim zemljama. Bilo je tu dosta zemalja koje se nisu tome htjele priključiti, svaka iz svojih razloga, a siguran sam da su svi protiv diskriminacije, ako pažljivo to pratite, vidjeli bi.
Kolegice Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Vlade RH, zna se da ste se upravo vi državnički izborili za hrvatske nacionalne interese, ali i interese ostalih država članica EU, koje su početkom 2020. g. imali problem sa nedostatkom cjepiva. Nakon upravo vaše intervencije na Vijeću Europe u 2020. g. dogovoreni su kriteriji raspodjele tadašnjih 10 milijuna doza Pfizera i to prema načelu 30% za one države članice koje imaju manjak cjepiva, a 70% razmjerno prema broju stanovnika određene države članice. U svakom slučaju, vi ste se izborili za solidaran pristup i upravo zbog toga, tada je u Hrvatsku stiglo 747 tisuća kuna, 747 tisuća doza cjepiva, a kao što ste i rekli [[Upadica:]] u Izvješću, do sada skoro 4 milijuna.
Hvala vam lijepa. Hvala lijepa. Prije odgovora, imamo povredu Poslovnika, kolega Raspudić, izvolite.
Ovo sam već jednom učinio i mislio sam da to više neću morati raditi. Povrijeđen je čl. 238, vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika. Ovo pitanje je toliko očigledno naručeno i toliko ulizničko da vrijeđa moj intelektualni ljudski dignitet i dignitet i mene kao zastupnika i ovoga Doma, mi smo ovdje da raspravljamo o ozbiljnim stvarima, a ne da izgovaramo hvalospjeve velikom vođi bez ikakvog konkretnog sadržaja i argumenta i molim da zastupnici izrečete opomenu.
Ne, izreći ću opomenu vama zato što ovo nije povreda Poslovnika i nećete vi procjenjivati ton i sadržaj nečijeg pitanja. Dakle ovo nije bilo niti uvredljivo, zastupnica ima pravo postaviti pitanje koje hvali Vladu, kao što i vi postavljate pitanja i kudite Vladu, dakle ovdje nema nikakve razlike u ovome što se čini i sve je u skladu s Poslovnikom, tako da vam moram dati opomenu. Kolegice Selak Raspudić, izvolite. Niste, niste prije nego je kolegica Selak Raspudić. Odustali ste? ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha, vi ste na mene onda, dobro. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Riskirat ću opomenu, čl. 238, edukativno. U odgovoru gđi. Karolini Vidović Krišto rekli ste ili nekome od zastupnika, rekli ste da ne znate kako je bilo u Skupštini Jugoslavije, ovako je bilo u Skupštini Jugoslavije.
Pa vi se vjerojatno toga dobro sjećate jer ste slijednici partije koja je tamo odlazila i branila onaj sustav koji je tada postojao. Kolegice Selak Raspudić, izvolite. Samo ste nas podsjetili na vaše prethodnike, izvolite.
Čl. 238. zbog činjenice da kolega Bauk nije dobio opomenu nas bi moglo zabrinuti da opet imamo jedinstvenu partiju u saboru kao što je bilo u Jugoslaviji, a ne pravu oporbu. No dobro, nisam se htjela osvrnuti na to, htjela sam se osvrnuti na činjenicu da se obmanjuje hrvatska javnost jer kao što se vidi u ovom izvješću, predsjednik vlade je u ovom vijeću prvenstveno u ulozi čestitara, pa tako recimo čestita glavnom tajniku UN-a na postizanju ravnoteže spolova unutar svog tima itd., to su njegovi doprinosi.
Hvala vam lijepo. Kolegice Selak Raspudić, sad vam moram dati i drugu opomenu jer ste ovo napravili svjesno. Ja vas molim da to ne radimo. Vidim kolega Kapulica se javio, sad ću njemu dati riječ, ali sada smo ušli opet u fazu da zloupotrebljavamo povredu Poslovnika kako bismo replicirali. Ja vas pozivam da se vratimo u raspravu i da idemo u meritum. Izvolite kolega Kapulica.
Uvaženi g. predsjedniče, dakle ono što je kolega Raspudić primijetio da je povreda Poslovnika, nije bila povreda Poslovnika, ali je ono što je on u sklopu povrede Poslovnika naznačio. Dakle, karakter pitanja koji se postavlja ovdje predsjedniku hrvatske vlade, pa i ovo posljednje pitanje odudara doduše od onoga kad vi postavljate pitanje kolegici Selak Raspudić i replicirate joj tijekom, tijekom rasprave, al nimalo ne odudara od Poslovnika i pravila Poslovnika.
Hvala vam. Kolega Kapulica i vi dobivate opomenu, ovo je isto bila neka vrsta replike. Sad kolega Raspudić ponovo. Ovaj, dovodite me sad u situaciju da dijelim opomene, a to ne bih želio jer se pretvara u potpuno bespotrebnu i besmislenu raspravu koja uopće nema veze s temom. Izvolite.
Nemojte prejudicirati predsjedniče sabora, ne znate što ću reći, 238. omalovažavanje zastupnika. Kolega Kapulica, vi ste se iskazali kao aplauzometar u HDZ-u jer ste isticali koliko je sekundi, točno minuta i sekundi trajao pljesak g. Plenkoviću odnosno na pljesak g. Stieru, tako da ste sigurno kompetentni za procijeniti razinu ulizivanja koju je kolegica pokazala ovom pitanju, a tolku količinu ljubavi ja nikada nisam pokazao u replici zastupnici Selak Raspudić koliko je zastupnica sada pokazala prema predsjedniku vlade.
Što bi rekli malo zabave nikad nije na odmet, ajmo sad stati. Ovaj, sad ne znam da li da vam dam opomenu da budete 2:2 sa zastupnicom Selak Raspudić ili da ostane 2:1, pa ajde ostat će 2:1, evo ga. Idemo dalje, kolega Pavić, izvolite. A ne, pardon, točno, ostao nam je, ostao nam je premijer kao odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Vjerujem da se replike zastupnice Burić sjećaju samo g. Bauk i bračni par Raspudić, pa ću onda radi njih prije svega zahvaliti g. Bauku na njegovim kontaktima sa … [[Govornik se ne razumije]] Pfizera g. Burlom, zahvalit ću gđi. i g. Raspudiću koji su intenzivno pregovarali sa ostalim šefovima država i vlada i omogućili Hrvatskoj akceleriranih 700.000 doza i zahvaljujući bračnom paru Raspudić, zahvaljujući g. Bauku Hrvatska ima danas 3 milijuna i 800 tisuća doza, zahvaljujući tome osigurali smo sve preduvjete za turističku sezonu, posebno im zahvaljujem na potporama koje se dali hrvatskim radnicima i omogućili hrvatskim poslodavcima da bez sadomazohizma premoste ovu veliku krizu i zahvaljujući njima mi danas nemamo ni socijalnu frakturu, niti nezaposlenost.
Fala lijepa predsjedniče vlade. Sad ponovo imamo povrede Poslovnika, nekoliko njih, prvo sam vidio kolegicu Selak Raspudić ponovo, izvolite. Vi ste se javili kolegice Selak Raspudić za povredu Poslovnika, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne nije se bio javio prvi kolega Grmoja, ja sam gledao, možda je kolega kasnije upisan. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Onda izvolite kolega Grmoja.
Povreda čl. 238. Poštovani premijeru, nikom vi ništa dali svoje niste. Dakle, potpore kojima se hvalite to je novac hrvatskih poduzetnika i obrtnika, ništa svoje ne dijelite, ništa, svoje ništa ne dijelite, naučite to već jednom.
Kolega Grmoja, dobivate opomenu, ovo je replika. To nema, to nema… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] molim vas, molim vas predsjedniče vlade. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] molim vas, molim vas predsjedniče vlade. Idemo, idemo, idemo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] molim vas predsjedniče vlade, vama ne mogu dati opomenu, nemojmo narušavati raspravu. Kolega Grmoja dobili ste opomenu, sada se javila kolegica Selak Raspudić, izvolite. Samo upozoravam, imate već dvije opomene, ova treća vas može dovesti do toga da ostanete bez riječi do kraja rasprave. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dobro, onda povlačimo, imamo li još koju povredu Poslovnika, možda nisam vidio? Ne, okej. Kolega Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče vlade, poštovani predsjedniče sabora. Pa čini se da oporba u ovoj krizi sve smatra da je normalno, da se desilo samo da doprinosa vlade uopće nije bilo, a vratio bi se na izvješće i malo i na nešto što možda nije tolko detaljno opisano u izvješću, a to je Porto samit. Upravo u Porto samitu vi ste dali uspjehe i vaše vlade gdje ste jasno rekli da smo 11,7 milijardi kuna uložili u spas 700.000 radnih mjesta. Kolko je to veliko to dovoljno govori da je u prvom mandatu vaše vlade za zapošljavanje dano 8 milijardi kuna, dakle ovo je više nego cijeli prvi mandat, a to je dvostruko više nego vlada Milanovića. Isto tako u Porto samitu bilo je, isto, stavilo se naglasak na europski stup socijalnih prava i predstavljeno je izvješće za jamstvo za djecu, pa da možda isto tako nešto kažete, al ne bi bilo svega ovoga da nije bilo vlade.
Fala lijepo. Izvolite, povreda Poslovnika kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Ma ja bih samo ovaj upozorio da dvoje zastupnika izgleda vode mrtvu trku ko će više komplementirati premijeru i da se zapravo prisjete da su zastupnici koji bi trebali ovdje artikulirati probleme građana, ne podilaziti i uvlačiti se premijeru, znači kolega Pavić misli na vas i kolegicu Burić.
Kolega Grmoja, dobivate drugu opomenu i ja vas molim, kolege iz oporbe, posebno sada vas, kolegice i kolege iz Mosta, pravo je zastupnika, posebno onih koji čine vladajuću većinu da u svojim pitanjima i pohvale Vladu, ja ne znam zašto je to problem jer oni su dobili izbore, oni su većina i većina građana podržava upravo ono što oni govore. Dakle, ako se to vama ne sviđa, ako to vama ide na živce, ako vi to nazivate ovim nazivima kako to činite, to je vaš problem. To nije korektno i nije u duhu parlamentarizma jer, od vas ne očekujem da hvalite Vladu, kao što od njih ne očekujem da kritiziraju Vladu i molim vas da se tome prilagodite. Idemo dalje, kolega Pavić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238, pa kolega Grmoja [[Upadica: Dao sam opomenu.]] ako o nečemu mogu govoriti, mogu govoriti slobodno u ovom Visokom domu. Ako nismo imali policijski sat, ako smo spasili 700 tisuća radnih mjesta, ako je danas nezaposlenost 125 tisuća, 16 tisuća slobodnih radnih mjesta, ako sezona ide dobro, ukoliko osiguravamo sve ove kriterije, onda je da, red je i zahvaliti i pohvaliti nekoga tko je na tome radio.
Dakle, kolega Pavić, kao i kolegi Grmoji i vama opomena jer ste replicirali, a ne dali povredu Poslovnika. Idemo dalje, sada je na redu kolega Raspudić. Opet niste, aha, odgovor, ispričavam se, odgovor kolegi Paviću.
Ove međurazmjene gube fokus od replika. Pa ništa, evo, zastupniče Pavić, ja ću još jednom zahvaliti zastupnicima Mosta i iz SDP-a koji su u zadnjih godinu i po' dana učinili sve da očuvamo radna mjesta, koji su donosili sve one brze, izdašne odluke, spašavali poslodavce, spašavali po sektorima, plaćali fiksne troškove, davali plaće radnicima, izbjegli eksploziju nezaposlenosti, tu je bilo govora o nekih 400 tisuća nezaposlenih. Iz SDP-ovih redova prije godinu i nešto dana i ta sinergija Mosta i SDP-a, dakle Most se sada sve više uz ovu ekstremnu tolerantnost prema manjinama koju naročito demonstrira zastupnik Grmoja, približava ljevici, važno je da to hrvatski birači znaju jer takva ljubav ne mora se ni izgovoriti, ona se vidi, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Grmoja, izvolite. Što? Stanku? Dobro.
Dakle tražim stanku i Klubu Mosta, kako bi se konzultirali o licemjernim stavovima premijera Plenkovića koji moje zalaganje za to da roditelji odgajaju djecu u skladu sa svojim uvjerenjima naziva huškačkim stavovima prema manjinama, dok istovremeno ne smije i ponaša se kao mali miš prema Viktoru Orbanu, čiji je puno strože zakone u odnosu na, u odnosu prema LGBT zajednici, ne smije nazvati ovakvim i ne smije ih ovako okarakterizirati kao moje stavove da roditelji odgajaju svoju djecu u skladu sa vlastitim uvjerenjima. Time pokazuje da zapravo ovdje u Hrvatskoj glumi velikog baju, a da je u Bruxellesu mali miš, ali to svi jako dobro znamo. G. Plenkoviću, ja osobno ću štiti pravo roditelja da djecu odgajaju u skladu sa svojim uvjerenjima. Niti jednu huškačku izjavu ja u svome djelovanju prema manjinama nikad nisam dao niti ću, a jedini koji je huškao ste vi koji ste prijetnje upućene mojoj obitelji relativizirali i tako poslali poruku onima koji prijete mojoj obitelji da to i dalje nastave činiti, što i oni čine. Bez obzira na to, ja se neću pokolebati niti ustrašiti, ostajem čvrsto pri onim uvjerenjima koje sam uvijek zastupao, a nikad neću huškati na bilo koga. To ću ostaviti vama. Hvala.
Dobro. Odobravam stanku, ali sukladno 293.b nećemo ići na stanku nego ćemo nastaviti odmah s radom i molim vas kolega Grmoja, kad govorite da ipak važete riječi, iznijeli ste nekoliko vrlo uvredljivih formulacija prema predsjedniku Vlade. Neću vam davati opomenu jer biste izgubili sad pravo govora dalje pa biste onda rekli da gušim slobodu govora, ali vas molim ipak da birate riječi kada govorite. Idemo dalje, sada je na redu kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, za razliku od ministra zdravstva Beroša koji je ovdje podnio bio Izvješće prije par dana o zadnjih pola godine rada Stožera kojim predsjeda ne stručnjak za epidemiologiju nego za ono i ... [[Govornik se ne razumije.]] Europi, ministar Beroš uopće nije odgovarao na naša pitanja, nije koristio poslovničku mogućnost dakle da odgovori, bilo na govore u ime klubova koji su bili, bilo na pojedinačne rasprave, ja se nadam da ćete danas vi ostati ovdje do kraja rasprave jer su ovo važne stvari u kojima ste sudjelovali i da ćete čuti što imamo za reći. Opsežniju diskurzivnu i sadržajnu analizu ću dati u ime kluba i u pojedinačnom govoru, no ono što vas sada želim pitati, tiče se nekih eufemizama koji se koriste na europskoj razini. Naime, činjenicu da je 77 milijuna cjepiva ovog proljeća proizvedeno u EU otišlo izvan EU istovremeno, dok su zadržavale za sebe zemlje izvan EU koje proizvode cjepiva, koja su morali isporučiti, Ursula von der Leyen naziva otvorenošću EU za razliku od drugih, a činjenicu da će biti 100 milijuna, barem, cjepiva viška, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] pokazuje kao altruizam prema drugim zemljama. Kako ćemo mi zbrinuti višak cjepiva [[Upadica: Hvala lijepa.]] , koliki su naši kapaciteti i hoćemo li imati kome donirati i tko će odgovarati [[Upadica: Hvala lijepa kolega Raspudić, molim vas.]] za pogrešnu .../nerazumljivo/...
Idemo, odgovor, predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala lijepa, vidim predsjedniče HS-a da ste tolerantni po minutaži, a vidim i po kvalifikacijama ovima iz Mosta, ali to je dobro, neka ljudi čuju tko su i što su. Što se tiče narudžbi i donacija cjepiva, EU, zemlje koje imaju takvu farmaceutsku industriju u koje proizvode cjepiva, točno je, proizvode cjepiva zahvaljujući čemu ih i mi dobivamo, a isto tako ih izvoze. Odluka o izvozu je bila svjesna i namjerna. Pandemija se zove pandemija zato što je globalna i da bi ju zaustavili, moramo pomoći onim dijelovima svijeta koji nemaju niti takvu farma industriju, niti proizvodnju, niti mogućnost da dobiju cjepivo i stoga ćemo to činiti. Što se tiče donacija, ja sam rekao u uvodnom govoru možda vam je promaklo, mi smo već do sada donirali 390.000 doza i donirat ćemo još, prije svega ćemo donirat BiH jer želimo da se naši i sunarodnjaci Hrvati, a i svi drugi cijepe i to ćemo donositi svjesno i namjerno.
Hvala vam lijepa. Kolegice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani premijeru. Hrvatska Vlada je dala potpore kao što ste i sami kazali za 700.000 radnika i 120.000 poslodavaca, dakle pomogla je gospodarstvu u iznosu od evo već sada kao što ste rekli 12,7 milijardi kuna. Na koji način možete li nas danas upoznat pristupaju tom problemu i ostale članice u EU, dali oni imaju slične potpore za gospodarstvo za svoje građane? I svakako kada ste govorili o prednostima članstva u EU valja ovdje još jedanput pozdraviti sjajan uspjeh vaše Vlade i neusporedivo najveći uspjeh i vaših pregovora kada se sjetimo srpnja 2020. za Višegodišnji financijski okvir da će Hrvatska država sveukupno u 10 godina dobiti 230 milijardi kuna. Znači li to da možemo izgraditi 57 Peljeških mostova?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Baričević. Ja sam očekivao barem nekoliko ovih povreda Poslovnika, ali valjda su se umorili ovi borci za istinu ili ste po ovoj bračkoj liniji dobili popust od ovoga iz Narodne skupštine u Beogradu g. Bauka. Što se tiče sredstava, dakle mi smo napravili iskorak koji je bez presedana, dali smo novac za plaće našim radnicima i poslodavcima jer smo smatrali da nisu krivi za pandemiju i da država mora ispuniti onu ulogu koju ona ima, samo država ima ovakvu snagu. I druge su zemlje to činile, ali iz kontakata sa kolegama kada komparativno gledam, malo je tko učinio to na ovako učinkovit način kao što smo mi i s te strane možemo biti zadovoljni. Što se tiče sredstava za gospodarski oporavak i otpornost, sve su pretpostavke tu da ovo desetljeće bude desetljeće razvoja i [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] rasta bez presedana u Hrvatskoj.
Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani predsjedniče Vlade RH. Vladavina prava se od 2017.g. na razini EU počela koristiti kao instrument za zastrašivanje država članica i njihovog legitimno izabranog vodstva. Najnovija mrmljanja oko Slovenije po istom pitanju samo nastavak politike EU prema svojim državama članicama. Kako u izvješću nigdje niste naveli odnosno naveli ste pardon u primjeru Turske i … odnosno Malija zanima me kakav je vaš stav prema nama prijateljskim državama i narodima Mađarske i Poljske, a sad vidimo i pritiske prema Sloveniji oko vladavine prava i kakav je stav Vlade RH?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Milanović Litre. Nije koncept vladavine prava uveden da bi se zastrašivale države članice, dakle to je prvo. I Slovenija i Mađarska i Poljska su podržale koncept vladavine prava, to je jedna inicijativa koja je krenula 2014., pitajte malo bivšu zastupnicu Ružu Tomašić ona će se sjetiti izvješća Louis Michela sjetit će se tadašnje povjerenice Vivian Reding i aktivnosti još ondašnje komisije i ondašnjeg saziva Europskog parlamenta koji su tu temu pokrenuli. Ona je evoluirala u niz aspekata, a danas je jedan od elemenata vezivanje sredstava iz eu instrumenta iduće generacije s poštivanjem temeljnih načela vladavine prava. Ako negdje postoje neke prepreke, postoje načini kako se to rješava, Europska komisija je čuvar ugovora i ima zadaću gledati da li se u pojedinoj zemlji poštuju vrijednosti kojima smo se svi suglasili. S te strane Hrvatska sudjeluje na svim raspravama na vijeću [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] koje su do sada bile u dvije zemlje u Sloveniji još nije bilo govora nigdje, a Slovenija je nama više nego prijateljska zemlja.
Hvala vam lijepa. Kolega BArtulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani g. predsjedniče Vlade. Osvrnut ću se na stanje sa pandemijom, mislim da je hrvatski znanstvenik Gordan Lauc u pravu kad kaže da sve to više postaje političko pitanje, a sve manje zdravstveno. Smatram da ovo povezivanje potpore poduzetnicima sa cijepljenjem stvara umjetne podjele, nadam se da me možete pratiti dok ste na mobitelu, da stvara umjetne podjele u društvu. Nismo vidjeli da zaposleni u javnom sektoru su nešto u značajnijem broju cijepljeni, međutim moram postaviti i u ime mnogih zabrinutih roditelja pitanje. Je li možete danas jamčiti da djeca koja nisu cijepljenja će moći u učeničke klupe na jesen? Ova najava masovno cijepljenje djece nije dobro odjeknula kod mnogih, pa me zanima da li možete danas to jamčiti? Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Što se tiče cijepljenja i odgovornosti, odgovornost za cijepljenje je na svakom hrvatskom građaninu, na Vladi je na stožeru na Ministarstvu zdravstva, na zavodima za javno zdravstvo, na obiteljskoj medicini i po meni ova rasprava u kojoj imamo pandemiju koja je odnijela 4 milijuna života diljem svijeta, dakle cijela jedna Hrvatska je nestala, u situaciji gdje je u Hrvatskoj umrlo više od 8.200 ljudi i gdje smo imali troškove od 34 milijarde kuna do sada, gdje imamo cjepiva u izobilju, gdje se svako može cijepiti je gotovo pa nadrealna. I zato bi bilo dobro da zemlje koje očekuju velike prihode od turizma žele snažnu ekonomiju, žele zaposlenost, svi žele plaće, mirovine, žele da sve funkcionira da daju mali doprinosit. Danas ne može nitko baš reći da ne zna da postoji covid-19 i što je sve napravljeno. Ako ima ljudi koji u to ne vjeruju to je jedno, a što se tiče djece odluke će donositi struka kao što je sve odluke do sada o ovome donosila struka uz naravno političko vodstvo [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] i preuzimanje odgovornosti ali ne možemo [[Upadica: Fala vam]] [[Govornik se ne razumije]] to moraju ljudi malo i sami pomoć.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora, g. predsjedniče vlade. Ja bi se vratio ovom izvješću, konkretno dijalogu s Turskom jer je to važno geopolitičko pitanje, kao što ste rekli i zbog migracija, naravno zbog sigurnosti na Mediteranu, možda europska javnost se bavi još i ulogom Turske u Libiji i Bliskom Istoku, to je pogotovo važno Italiji i Francuskoj, a za nas pogotovo je važna uloga Turske i u BiH, utjecaj koji ima na Bošnjake. Naravno, Europa treba suradnju s Turskom zbog svih ovih pitanja, a s druge strane i Turska treba suradnju Europe, pa u tom kontekstu naravno i Hrvatske. Vidjeli smo da je i Europsko vijeće krenulo u modernizaciju carinske unije s Turskom. U tom kontekstu kako gledate na buduću dinamiku odnosa s Turskom?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Turska je ogromna zemlja, utjecajna zemlja, naša saveznica u NATO-u, zemlja s kojom Hrvatska gaji posebno prisne odnose, oni su vezani za političke odnose tijekom '90.-tih godina, osobito zajedničke napore za mir prije svega i stabilnost u BiH i mi to stalno ističemo. To je dobro poznato svim našim partnerima unutar EU i imamo izvrstan dijalog sa turskim predsjednikom, sa turskim vlastima. Turska je donirala izdašna sredstva nakon potresa u Hrvatskoj, osobito na Banovini i njihov ministar Cavusoglu je bio ovdje. Što se tiče uloge Turske mi nju gledamo osim gospodarskih i političkih odnosa i na način da nam je jako važno da se poštuju dogovori između EU i Turske kada je riječ o migrantima, kad je riječ o izbjeglicama, ne želimo nove migrantske valove, želimo da EU pomogne Turskoj u procesu u kojem je ona domaćin za skoro 5 milijuna ljudi koji su van svojih država, van svojih kuća i da na temelju toga gradimo odnose većeg povjerenja nego što je to u proteklih nekoliko godina, mislim na EU.
Fala lijepa. Povreda Poslovnika? Kolega Vrkljan, izvolite.
Gospodine premijeru, ja razumijem da vas stožer brifira, međutim već smo dugo zaključili da je stožer političko tijelo koje nema puno veze sa strukom, a temeljem toga … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] nemojte mi dobacivat sa strane. Gospodine predsjedniče sabora, izvolite, zamolite g. Pavića, saborskog zastupnika da dok ja govorim da mi ne dobacuje nego da me pusti da postavim pitanje do kraja.
Kolega Vrkljan, kolega Vrkljan, vi ste tražili povredu Poslovnika?
Povredu Poslovnika, 238.
Onda obrazložite povredu Poslovnika. Do sada niste ništa od toga uspjeli objasniti, izvolite.
Vi kao predsjednik sabora trebate pustit meni da završim, pa onda ukoliko…
Ma ajde molim vas završite, nemojte mi vi govoriti što ja moram, a što ne moram jer vi vidljivo kršite Poslovnik, izvolite završite, imate još 10 sekundi.
Znači, znači vi kao predsjednik sabora morate meni dozvolit da ja kažem gdje je povreda Poslovnika…
Izvolite, kažite to.
…ako nisam, ako nisam to napravio onda me trebate opomenut i dat mi opomenu, ne dok ja govorim i ne me prekidat u mom govoru.
Izvolite recite gdje je povreda Poslovnika?
Gospodine predsjedniče sabora, spustite ton i razgovarajte sa mnom kao sa predsjednikom … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Vrkljan, imate sad još 10 sekundi, izvolite reći gdje je povreda Poslovnika?
Molim premijera da informacije koje dobije od stožera koji kaže da ima u Hrvatskoj 8.000 umrlih od covida ne odgovaraju istini jer je Hrvatska imala 2.000 umrlih više od prošle godine u odnosu na godinu covida.
Izvolite sada sjesti i dobivate opomenu. Ovo je klasična … [[Govornik se ne razumije]] Izvolite sjesti zastupniče Vrkljan. Izvolite sjesti.
Vaša komunikacija …/Govornik isključen/…
Izvolite sjesti. Ovo nije nikakva povreda Poslovnika, ovo je najobičnija replika. To smo vidjeli od samoga početka i nemojte zloupotrebljavati Poslovnik i sve ove ljude koji ovdje sjede praviti budalama jer postoje pravila po kojima svi moramo igrati. Dobivate opomenu, a dobit ćete i treću sada i nećete više imati pravo govora. Izvolite.
Gospodine predsjedniče sabora, točka 238., povreda Poslovnika u kome ste vi dužni čuvati dignitet sabora i nas saborskih zastupnika i odnos između Vlade RH i sabora. Vi ne možete govoriti da ja govorim ovdje gluposti i da saborske zastupnike iz vaše vladajuće garniture bilo čime vrijeđam sa svojim izjavama. Prema tome, birajte riječi kad se sa mnom razgovarate.
Izvolite sjesti, sada ste dobili i treću opomenu i više nemate pravo govoriti po ovoj temi, a mi nastavljamo dalje, sada je na redu kolega Glavašević, izvolite.
Fala g. predsjedniče. … [[Govornik se ne razumije]] 24. i 25. lipnja na sastanku održana je ona neformalna radna večera koju je spomenula i kolegica Mrak-Taritaš. Gospodine predsjedniče vlade, zanima me, dakle na toj večeri je Charles Michel inicirao raspravu o homofobnim zakonima u Mađarskoj. Mene zanima da li ste sudjelovali u toj raspravi i ako jeste koje ste stavove tamo komunicirali? Hvala.
Prije odgovora imamo povredu Poslovnika. Ispričavam se, zastupnica Vidović Krišto, izvolite.
Da, prethodno ovaj spomenuti čl. 47. i 238., ali u svezi sada izricanja opomene kolegi Vrkljanu, molim vas da to povučete s obzirom na to da je on prekinut u svom izlaganju obrazloženja povrede Poslovnika, a imali ste i prethodno nekoliko slučajeva povrede Poslovnika gdje niste izrekli opomenu, a ovdje uistinu bilo bi pošteno od vas da zbog tog upadanja u riječ gdje on nije mogao izgovoriti do kraja, povučete tu odluku. Mislim da će se složit većina u saboru.
Ne, neću povući povredu Poslovnika zato što je bila evidentna i namjerna, dakle ovdje se nije radilo ni o bilo čemu što je bilo granično. Ovdje je kolega Vrkljan replicirao, svi ste čuli da je replicirao, ja sam ga upozorio da to ne radi, on nije odustao, učinio je to ponovno, tako da je sam odgovoran za to što je dobio nemogućnost govora po ovoj točci. A kao pravni lijek vam je to da se obrati Odboru za ustav, Poslovnik i politički sustav koji će onda procijeniti jesam li ja bio u pravu ili kolega Vrkljan ili vi sada sa vašim osvrtom. Idemo dalje, kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo.
Imamo, ponovo imamo odgovor predsjednika vlade, izvolite.
Hvala lijepa. Velika je distrakcija ova povreda Poslovnika kao institut. To je jedina njena poruka naročito danas s obzirom na sadržaj tih povreda. Poštovani zastupniče Glavašević, ja sam svoj stav rekao javno, rekao sam ga u Brislu, rekao sam ga na vladi, namjerno nisam govorio na toj večeri, govorilo je svega nekoliko kolega. Glavni je temu pokrenuo ne Charles Michel nego Gzavije Betel, luksemburški, luksemburški premijer. On je predložio predsjedavajućem Europskoga vijeća da se o tome govori. Orban je govorio o tome o kakvim zakonima je riječ, zaključak je jasan, zadaća Europske komisije je da pregleda to zakonodavstvo, vidi što vrijedi, što ne vrijedi, ako nešto ne vrijedi da poduzme odgovarajuće korake i točka. Sve ostalo je više bio medijski odjek nego stvarna, stvarni odjek onoga što je tamo bilo kazano. Hvala.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade. Pa mnogi kolege kao da omalovažavaju sve one probleme i izazove koje vi kao vlada i svi skupa proživljavamo kroz pandemiju, kroz gospodarsku krizu, kroz demografske izazove, kroz sve ono što se događa sa migracijama i zaista mi nije jasno kako ne vide koliki napori upravo u odnosu na proračun koji je bio u prethodnom razdoblju stabiliziran, koji je zapravo stvorio preduvjete upravo da država može izdržati sve ovo dok ne dođu druga sredstva i drugi izvori i zaista mi nije jasno kako onda ne vide da je, evo danas je objavljeno da je 6.000 kuna dnevno trošak jednog pacijenta koji se liječi u bolnici od covida, e pa onda ne znam što još očekivati od tih i takvih osoba.
Izvolite odgovor.
Dobro. Hvala lijepa poštovana zastupnice Perić. Pa ja mislim da je to zato što mi trebamo zahvaliti SDP-u i MOST-u prije svega na iskoracima prema očuvanju radnih mjesta, prema financijskoj stabilnosti, reputaciji na financijskim tržištima, zadržavanju investicijskog kreditnog rejtinga, dizanju prosječne plaće iznad 7.000 kuna i nadasve na 25 milijardi EUR-a koje su na raspolaganju za idućih 10.g.. Budući da je njihova uloga osim nabavljanja dovoljnih količina cjepiva bila epohalna u svim tim procesima, to se osjeća i u ispitivanjima javnoga mijenja, pa su onda ankete u 5-oj godini mandata naše vlade takve da mi imamo oko 30%, a oni imaju onoliko koliko ljudi cijene njihov doprinos u financijskoj stabilnosti, ekonomskom oporavku, očuvanju radnih mjesta, gospodarskom rastu, dizanju prosječnih plaća i osiguravanja sredstava za budući razvoj hrvatskoga gospodarstva.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani premijeru, u Europskom vijeću se razgovara i o proširenju u EU. Recite mi molim vas za Republiku Srbiju koja svim silama želi uć, što je legitimno, što ste poduzeli po pitanju logoraša koji su bili na području Republike Srbije, a u Poglavlju 23. njihovome o pravosuđu je ubačeno da moraju platiti za 20.000 ljudi koji su proveli na njihovom teritoriju bespravno ovaj protupravno u stvari, recite mi što ste vi kao premijer hrvatske države poduzeli, a i sad ide ovaj Zakon o civilnim žrtvama rata po koji ja mislim da bi taj račun trebalo ispostavit Republici Srbiji za ratnu odštetu, za civilne žrtve rata i za svu ostalu ratnu štetu koja je nastala u RH. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Što se tiče Srbije i bilo koje druge zemlje koja je na putu prema EU i ima tu ambiciju, naš je načelni stav da podržavamo sve te napore naravno uz uvjet ispunjavanja kriterija. Što se tiče Poglavlja 23. koje se odnosi na pravosuđe i na temeljna prava, a u okviru kojeg su sva ona možemo reć rezidualna pitanja iz vremena agresije velikosrpskog Miloševićevog režima na Hrvatsku koji uključuje i pitanje logoraša, naša vlada razgovara, i ministar hrvatskih branitelja i ministar unutarnjih poslova i ministar pravosuđa sa udrugama logoraša. Ja nekako pretpostavljam da imate te informacije i da znate koliko je konkretnih aktivnosti poduzeto i u pogledu pravne pomoći i u pogledu ostvarivanja njihovih prava. Mi ćemo sve te teme držati visoko na dnevnom redu, dizati ih, a kada su te teme na, jedna od rasprava u odnosu na Poglavlje 23. predstavnici Hrvatske u različitim tijelima EU će vrlo jasno artikulirati.
Povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, 238. Moram samo odgovoriti zbog svekolike hrvatske javnosti, da to što radi Ministarstvo branitelja da tjeraju logoraše da privatnim tužbama tuže Republiku Srbiju, to je sramota ove države. Dali su 5 milijuna kuna udrugama da ljudi sami tuže Republiku Srbiju. Ja vas pitam što vi kao vlada ste napravili, što vi kao premijer koji imate tamo veze i ne može vam to niko osporiti, što ste vi učinili za te ljude?
Kolega Mlinarić, vi znadete jako dobro da ovo što ste učinili nema veze s povredom Poslovnika, da je to replika i ponovo namjerno se krši Poslovnik i zato dobivate opomenu. Idemo sada dalje, kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS, poštovani predsjedniče hrvatske vlade. Činjenica je da je poslije Domovinskog rata ovo najteži period za našu domovinu, potres i covid i za vas kao predsjednika hrvatske vlade ovo nije baš najsretnije vrijeme, ali isto tako vas se može voljeti ili ne voljeti, ali vam se ne može osporiti da ste poteze koje ste vukli da ste radili odličnu stvar, a to je da ste zapravo onemogućili socijalne nemire odnosno napravili ste lepezu poteza koji su omogućili da naši hrvatski građani žive dobro unatoč ovoj pandemiji i krizi. Činjenica je da smo uložili 45 milijardi kuna i ovako sada ako ja to govorim sa ovoga mjesta to se ne čini ništa, ali što je kolegica maloprije kazala mogli smo sve otoke na hrvatskom Jadranu spojiti, a da to ljudi ne vide.
Hvala vam lijepa.
Molim.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Šimičević, ne radi se o tome da li vas neko voli ili ne voli, radi se o tome da radimo posao za koji smo izabrani, za koji smo dobili povjerenje, najbolje što umijemo, najbolje što znamo, ako se osvrnemo sada na zadnjih godinu i pol dana, zasigurno, bilo je i nekih pogrešaka i možda pogrešnih procjena, osobito u obavljanju sa situacijom za koju nitko od nas nije imao takve tehnike za krizno upravljanje kao što je pandemija ovih razmjera, no, kada gledam ekonomiju i kad gledam zaposlenost, kad gledam rast, kad gledam pretpostavke za razvoj, mislim da smo učinili sve što smo mogli i da smo u godini najveće krize osigurali najviše novaca za hrvatski ekonomski razvoj u budućnosti i za činjenica je najbolja, a pritom zacrtali i ostvarenje strukturnih ciljeva o kojima sam govorio vezano za ovo Izvješće, a to su i Schengen i europodručje i višenamjenski borbeni avioni i moderni suverenizam u spajanju Hrvatske Pelješkim mostom. Tako da, nastavit ćemo u tom smjeru, tko nas voli, voli [[Upadica: Hvala vam.]] tko ne voli, neće nas zavolit.
Kolegice Raukar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Sabora, poštovani premijeru. Vaša, tj. politika HDZ-a u samo zadnjih mjesec dana je doživjela, rekla bih, 3 poraza na europskoj pozornici. Mislim dakle, iako ste u većini u EU parlamentu, vaši zastupnici su bili preglasani, u tzv. slučaju Matićevog izvješća, zatim, odbijeni su vam amandmani kojima ste, tvrdeći da brinete o Hrvatima u BiH, pokušali zapravo unazaditi Rezoluciju EU parlamenta o BiH, te konačno, bez obzira na večeru, ne bih sad o večeri, ali prepustili ste jasno i glasno osuditi novi pokušaj Orbanov destabilizacije EU preko iživljavanja nad LGBT zajednicom, iako ste kod kuće, ovdje vrlo jasno osudili neke pokušaje kopiranja Orbanove homofobije. Dakle, iako ste dio većine u EU, [[Upadica: Hvala vam.]] ostajete u manjini pa bih vas molila objašnjenje [[Upadica: Hvala lijepa.]] tih potpuno krivih odluka. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Raukar-Gamulin, ja nisam znao da ste vi ekspert za međunarodnu politiku, ali vidim da ćete morati još jako, jako puno napredovati u toj domeni da biste uopće razabrali što se zbiva, a kamoli izgovarati ovakve nebuloze o porazima politike Vlade ili politike HDZ-a. Dakle prvo, javnost treba znati da su „zeleni“ u EU parlamentu, a vi se ovdje deklarirate „zelenima“, bili protiv spominjanja Hrvata kao konstitutivnog naroda, jednako kao, osim našeg zastupnika SDP-a i socijalisti u EU parlamentu i liberali i to da čuju Hrvati u BiH, zeleni liberali i socijalisti ne žele spominjanje Hrvata kao konstitutivnog i ravnopravnog naroda. To vam je jedina istina, a ne naš poraz. Što se tiče odnosa prema manjinama, ja bih volio da neki drugi artikuliraju tako jasno i čvrsto stavove u manjinama, pa i seksualnim, kao što to radim ja kao premijer, što se tiče priziva savjesti, o tome su govorili naši zastupnici, to nije nikakav poraz nego različito svjetonazorsko gledanje [[Upadica: Hvala vam.]] na osjetljiva pitanja.
Kolegice Nađ, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade RH, rekli ste da se Vlada nakon očuvanja radnih mjesta sada okreće stvaranju radnih mjesta pa me zanima koji je vaš, kao Vlade prvi će biti potez da se stvore radna mjesta na području Sisačko-moslavačke županije koji je zahvaćen tih razornim potresom jer vidimo da obnova u, na području Siska, Petrinje, Gline ide puževim korakom, ali ako ne stvorimo radna mjesta, to područje će ostati bez radno sposobnog stanovništva koje će iseliti. Dakle koji je vaš prvi potez? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Nađ. Što se tiče obnove, i tu ću ponoviti, dakle izbore koje smo osigurali, bilo da je riječ o Europskom fondu solidarnosti, ukupno je to milijarda eura za Zagreb i za Banovinu, zajmovi Svjetske banke, sredstva Europske investicijske banke, sredstva Europske banke za obnovu i razvoj, sredstva Razvojne banke Vijeća EU, mehanizmi u koji će biti uključeni komercijalne banke u Hrvatskoj, stvorit će financijsku konstrukciju gdje ćemo financirati sve ono što je predviđeno Zakonom o obnovi koji je donio ovaj Sabor praktički konsenzusom i omogućili program obnove. Što se tiče Banovine, mi smo kao što znate, oformili radnu skupinu čiji su supredsjedatelji ministrica Tramišak, ministar Ćorić, oni su angažirali različite eksperte iz akademske zajednice i stručnjake i za regionalni razvoj i potpomognuta područja, i za Banovinu i idućega tjedna očekujemo izvješće o kojem ćemo raspravljati kako revitalizirati i gospodarstvo i pokrenuti demografske trendove na Banovini.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, uvaženi predsjedniče Vlade. Moje pitanje je u vašem Izvješću vezano za europodručje. Ja to snažno podržavam, mislim da je sada svima jasno da Hrvatska je ovu krizu prebrodila isključivo jer je imala mogućnost korištenja svih EU instrumenata i to je nešto što je veliki doprinos za stabilnost Hrvatske. Ono što je sad pred nama su dodatni izazovi, ulazak za europodručje 2023. g. Ono što više apeliram odnosno što vas molim da zapravo napravimo jedno izvješće o stanju hrvatskog gospodarstva i hrvatskih građana jer sigurno da su snažne ovaj, pogođeni, uza sve mjere koje svakako podržavam. Zašto? Da ne bi tako ranjeni u tim područjima, da vidimo koje još mjere moramo učiniti i da ulazak u euro, da se ta skepsa ulaska u euro smanji. Mislim da je u tom sigurno u narednih godinu dana da se vide svi određeni rizici i na koji način što bezbolnije i sa što većom podrškom ulazak u euro jer smatram da je to nešto što je sigurno doprinosi boljitku hrvatske države, zato u tom dijeli i apeliram na nekakav .../nerazumljivo/...
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Lalovac. Drago mi je da podržavate članstvo Hrvatske u europodručji, ja ću još jednom naglasiti, ambicija je Vlade, sukladno strategiji koja je usvojena u svibnju 2018. da ispunimo sve kriterije u vrlo zahtjevnom, sofisticiranom financijsko-ekonomsko-reformskom-političkom-diplomatskom procesu i da Hrvatska uvede euro 1. siječnja 2023. Dakle, to je jako brzo, to je za godinu i političkim dana, mi smo točno na 8. obljetnicu članstva, 1. srpnja ove godine održali 9. sjednicu Vijeća za euro, konsenzus koji postoji među akterima koji su uključeni je visokog stupnja. Slažem se s vama da moramo dodatno senzibilizirati naše građane o prednostima, dio visokih argumenata o visokom stupnju euriziranosti, štednje, kredita, trgovinske razmjene, turista, sve su to stvari koje su poznate jednom broju ljudi, trebamo ih upoznati dodatno, a mi ćemo organizirati i raspravu u HS o toj temi kako bi i ona potakla svijest među našim sugrađanima o koraku koji je praktički vrlo blizu. Hvala.
Kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske vlade. Moram pitat Bauka i Raspudića da li smijem pohvaliti Plenkovića? To bi evo bio rezime ove rasprave koju smo do sada slušali. No ja ću se usuditi, ja ću se usuditi i reći slijedeće. Kada smo početkom ove godine imali problema sa isporukom cjepiva, a imala ga je cijela EU, onda su se ovdje pojedinci zalagali za to da moramo sa Rusijom sklopiti pakt da moramo nabaviti rusko cjepivo, da se moramo cijepiti. Sada kada imamo 1,3 milijuna doza cjepiva sada ti isti kažu da se ljudi neće cijepiti zato što ne vjeruju vladi. S obzirom na ovo što se događa u Španjolskoj, Portugalu, Cipru, smatrate li da je cijepljenje jedino rješenje odnosno konačno rješenje u borbi protiv covida?
Hvala. Izvolite odgovor. Kolega Bauk, molim vas, ajde pustimo da svako pita na način kako želi. Niste vi ti koji ćete odlučivati što je dobro ili nije, a da jeste onda bi vjerojatno vi pobjeđivali na izborima, a ne ovi s ove strane. Izvolite predsjedniče vlade odgovor.
Fala lijepa. Kolegica Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, predsjedniče hrvatske vlade. Puno je tema o kojima bismo danas mogli ovdje na vašem izvješću, od šengena, od EUR-a, od proširenja, od covida, niz je niz je stvari na koje bismo mogli postavljati pitanje i dobivati odgovore. Ono što mene zanima je vaš pogled na Porto, na situaciju koja se dogodila u Portu i na izjavu u Portu. Naime, za kolege koji možda ne znaju, u izjavi o Portu postoji jedna ključna rečenica koja kaže, citirat ću, da je Europski stup socijalnih prava temeljni element oporavka EU. Po mom mišljenju to je izuzetno značajna rečenica koja obvezuje bez obzira što je riječ ovdje o preporukama. Primjerice u garanciji za djecu, preporuke kažu trebamo smanjiti dječje siromaštvo. Mi smo u Hrvatskoj puno više izloženi dječjem siromaštvu nego su to članice EU. Imate 9 mjeseci za odrediti koordinatora i mjere. Smatrate li da i danas kao i prije godinu dana kada ste mi potvrdili previše djece institucionalno organizirano na tablici hrvatskoj?
Fala lijepa. Izvolite odgovor.
Na ovo zadnje da, da institucionalizacija apsolutno. Što se tiče samita u Portu, on je zaista bio ogroman iskorak, bio je iskorak svih dionika zajedno, vlada, sindikata, poslodavaca i pitanje smanjenja siromaštva je ključno pogotovo za zemlje koje još možemo reći love korak sa prosjekom razvijenosti onih starih zapadnih članica EU. I moram priznati da smo mi Porto doživjeli vrlo ozbiljno, angažirali ste europski sustav odnosno stup socijalnih prava iz Goteborga od prije nekoliko godina je referentan za sve ono što radimo, dio je tema o kojima razgovaramo sa sindikatima i poslodavcima u Hrvatskoj. Organizirali smo poseban sastanak GSV-a na tu temu, formirali jednu skupinu koju vodi ministar Aladrović o provedbi zaključaka i sporta i učinit ćemo sve da naučene lekcije ove krize uvijek imaju svoju socijalnu dimenziju. Mislim da je to poruka oko koje stojimo, nekakav brutalni kapitalizam više nije na dnevnom redu nigdje, element socijalan je prisutan stalno, a nama kao socijalno tržište ekonomije je. Hvala.
Fala lijepa. Idemo sada na kolegicu Juričev-Martinčev, izvolite.
Fala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, kao što ste rekli i kao što se u izvješću može pročitati Europsko vijeće pozdravlja dobar napredak postignut u području cijepljenja i sveukupno poboljšanje epidemiološke situacije, ali naglašava potrebu da se nastavi s naporima u pogledu cijepljenja. U tijeku smo turističke sezone, sa ponosom čitamo prošli tjedan da imamo već 640.000 gostiju, što je 50% više nego 2020., uspoređujemo je sa rekordnom 2019.g.. Međutim, s druge strane jednako tako čitamo gdje je najmanja procijepljenost u RH. Među 5 najlošijih županija sa najlošijom procijepljenošću su upravo 3 dalmatinske koje žive od turizma. Čini mi se kao da smo zaboravili što nam se dogodilo sredinom kolovoza prošle godine, što se događa Portugalu, Španjolskoj i slično, da Malta ima 80% procijepljenosti, što reći i kako pozvati naše građane, a i ovu priliku koristim da upozorim.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Pa jednostavno, pogotovo u dalmatinskim županijama nema turista, nema novaca, samo tako jer ovo drugo ja ne znam što još mi možemo učinit a da netko postaje svjesniji svih mogućih negativnih okolnosti koje je ova pandemija donijela, boljeg rješenja od cjepiva nema, sve vrste epidemioloških mjera su sigurno neugodnije za svakog pojedinca, za društvo, za gospodarstvo, za posao, za promet, za školu, za događanja, za kulturu, za sport, za što god želimo. Mislim da smo toliko lekcija naučili ja imam dojam da ljudi vape da se vrate u normalan ritam života najjednostavniji, najbrži, najučinkovitiji način je cijepit se, cjepiva su besplatna država ih je osigurala. Svako ko želi neka se cijepi i ja molim samo ljude da se informiraju na kredibilnim izvorima informacija, a ne na lažnim, netočnim ili manipulativnim.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Već ste nam objasnili s ovim pismom 17 država članica protiv mađarskog zakona, međutim meni jedno vaše objašnjenje ipak uzelo pažnju. Citirat ću „Nismo mi tu jedini, nijedna slavenska zemlja nije se pridružila tom pismu, ogromna je razlika između zemalja Srednjeistočne Europe s jedne strane i Zapadne Europe s druge strane“, to ste vi rekli. Dakle, 32 godina nakon pada Berlinskog zida dignut je tzv. Orbanov zid u srcu Europe, a 30 godina nakon raspada Jugoslavije dobili smo novu slavensku asocijaciju u EU u tzv. euroslaviju i dok je Slavena u EU očito Orabn uzalud prijeti i ponor pakla i vatra groma zbog ovoga. Ono što ste dalje rekli ove teme su ideološki obojene, posljednjih godina munjevito dovode do raskola, do politizacije i svatko tu nastoji dodvoriti se svome biračkom tijelu. Čijem se vi biračkom tijelu pokušavate dodvorit zbog ovih proorbanovskih stajališta, biračkom tijelu Domovinskog pokreta, Mosta ili suverenista?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Vidite za razliku poštovani zastupniče Bauk, od svih ovih koje ste nas spomenuli, a sad ste i vi tu u skupini ovih isključivih apsolutno niti jedno, niti MOstovom, niti od Domovinskog pokreta, a niti vaše i razlika položaja upravo ovakvoga HDZ-a na desnom centru stranke koja baštini upravo one vrijednosti iza kojih se okuplja veliki broj članica i članova i koji dobiva kontinuirano najveću podršku hrvatskoga naroda na izborima i zato imamo Vladu i stabilnu većinu koju će imati još tri godine, a vi ćete s time znat živjeti u oporbi pa ćete nastojati kao u konačnici oni koji pokreću ove teme, pokušavati staviti u fokus svjetonazorske ideološke teme koje po mom dubokom uvjerenju samo dijele. Mi nikakve koristi od ove rasprave nemamo, volio bih ja čut nekoga od vaših lidera da je izgovorio ono što sam ja izgovorio na Vladi kada je riječ o pravima manjina pa i seksualnih manjina. mi sebi što zamjerit nemamo, dodvoravat se nećemo nikada nikome, nit ćemo se dati ucjenjivati bilo [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] kome, to je vrlo važno da imate to na umu kao i …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepa. Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Predsjedniče Vlade. Uvažavajući ovo što smo imali prilike pročitati i saslušati u vašem izvješću ostaje i dalje pitanje jedne iznimne podjele u hrvatskom društvu koja je zasjenila sve one naše tradicionalne podjele na ustaše i partizane na svibanjsko komunističke, antikomunističke itd., to sad je tema cijepljenje, ne cijepljenje u kojima necijepljeni zauzimaju više od 56% trenutno. Uvažavajući Europsku rezoluciju ovu krajem siječnja koja govori o neobaveznosti cijepljenja i zabrani zapravo na neki način određenih političkih pritisaka svih ostalih na one koji iz različitih razloga se ne žele podvrgnut tom cjepivu, jel komunicirate sa našim stožerom koja je njihova odgovornost, zašto su ljudi u Hrvatskoj toliko nepovjerljivi i kako to prevladati? Što učiniti da se osigura sloboda sviju koji [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] to trebaju ovdje konzumirati.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče SAčić. Svi su u Hrvatskoj slobodni, zato što jesu slobodni i što nema nikakvih obaveza zato i jesmo na samo 46%. Da neko nekog prisiljava onda bi se kao nakon, zna Bauk variole vere, već davno bili svi procijepili i zaboravili bi na problem jel, ali nismo u tom sistemu. Nijedna država članica EU nije se opredijelila za obvezno cijepljenje nećemo ni mi, vidim da se i o tome raspravlja, ali nećemo sigurno. Ono što hoćemo ohrabrivat ćemo ljude da donesu tu odluku. Zašto je to tako? To je tako, živimo u komunikacijsko-internetsko-društvenom-mrežnom vremenu u vremenu gdje sad već postoje genercije ljudi koji ne gledaju televiziju, ne čitaj novine, informiraju se isključivo u vlastitim silosima, ekosustavima koji su nerijetko podložni krivim, lažnim i netočnim informacijama i to je tako i to je problem. Nije samo to kod nas to je globalni problem. Ja uvijek vjerujem u razumi i [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] zdrav razum većine hrvatskih građana da zaštite sebi i druge.
Hvala predsjedniku Vlade, više nemamo replika tako da možete se vratiti na mjesto. A ja ću pozvati izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Mosta i poštovana zastupnica Selak RAspudić i onda kolega Raspudić. Izvolite.
Dakle, premijer je ovdje otvorio pitanje što je nama ova Vlada dala i onda u ovoj krizi nabrojao sve njezine uspjehe, pa ću ja sada odgovoriti time što nam je ova Vlada u ovoj krizi doista dala. 2.000 mrtvih na milijun stanovnika u ovoj krizi među smo najgorima na svijetu, kada je ta informacija konačno izašla u javnost onda se čulo da ljudi umiru s covidom, a ne od covida. Kada je interes za cjepivo bio velik i kada smo njime mogli spasiti živote, prvenstveno ugroženog starijeg stanovništva bili smo među onima koji su osigurali najmanje količine. To nam je ova Vlada dala. Toliko smo uspjeli u kampanji cijepljenja i toliko je veliko povjerenje u rad stožera da nam je procijepljenost sada ispod prosječna, a u Ministarstvu zdravstva koje na izvorištu svih informacija fi odluka tek se 30% radnika ako i toliko i to nam je ova Vlada dala. Dobili smo doista veliki novac, no dobili ga zato što po svim gospodarskim parametrima stojimo daleko najgore u EU, znači zato što nas je ova vlada dovela u ovakvu situaciju, mi joj trebamo biti zahvalni što nam je netko odlučio pomoći. To je kao da vas netko udari nasred čela, a onda se zahvali kako je zaslužan što imate tako lijep šav po cijelom licu. I na kraju, što nam je ova vlada dala? U pogledu ove pandemije prvenstveno su laži i obmane. Recimo, sada je premijer direktno lagao kada je rekao da doniramo zato što smo tako darežljivi, brinemo se za pandemiju, a istodobno je na sjednici vlade 1. srpnja rekao da smo odlučili donirati jer imamo limite skladištenja doza cjepiva. Dakle, to je sve što nam je ova vlada dala u ovoj pandemiji.
Nastavit će poštovani zastupnik Raspudić u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Pozivam sve naše građane da odu na stranice sabora sabor.hr i pročitaju ovo izvješće o sastancima Europskog vijeća. Bit da bi bila mora se manifestirati kaže Hegel, a ovdje se doista pokazuje bit problema koji danas muče EU koja sve više postaje jedna isprazna otuđena birokratska struktura, čiji čelnici ne samo da ne misle već ni ne govore kao ljudi već kao strojevi. Pomiješani su osjećaji pri čitanju ovog uratka, ovog izvješća. S jedne strane je komično kao da čitate humoristične prikaze o partijskim sastancima u Sovjetskom Savezu ili Mrduši Donjoj, a na drugi pogled javlja se zebnja tko upravlja našim životima. Birokratski novo govori frazetine, kažem kao da automati raspravljaju, a usput malo i silovanja hrvatskog jezika. Primjer, citiram, ograničenja na unutarnjim granicama EU-a i njihov utjecaj na funkcioniranje jedinstvenog tržišta izazvalo je najviše pažnje u raspravi jer je izazovnim ocijenjeno postizanje ravnoteže između opreza i ograničenja zbog brzog širenja novih varijanti virusa itd., itd., izazovnim. Izazovnim se nekada u hrvatskom jeziku nazivao recimo dekolte, a danas je eurobirokratima sve izazov, problemi i teškoće više ne postoje već su prekršteni u izazove. Pa evo kao veliki izazov vidim činjenicu da ti mozgovi ne pretjerano rafinirano oblikovani na hrvatskom primaju sadržaje na spljoštenom birokratskom engleskom i kako primitivne kalkove prebacuju u taj drveni jezik eurobirokrata u ovakvim izvješćima. Nadalje citiram, oko digitalnih potvrda predsjednica Europske komisije je izjavila kako EK radi na razvoju Gejtvej rješenja koje bi omogućilo itd.. Nisu se potvrdili Gejtvej prevesti na hrvatski, onda je suvislija da su cijeli tekst ostavili na briselskom engleskom, nije to engleski ni Šekspira niti S. Eliota nego da stvaraju ovakve jezične monstrume na hrvatskom kao što su Gejtvej rješenja, o instruktivnim tehnologijama koje se također spominju da i ne govorim. Ili evo još jedan citat, važno je redovno adresirati sve zabrinutosti i to činiti na ispravan način, kaže izvješće, pa evo i ja adresiram svoju zabrinutost oko jezične, ali i umne kompetencije ljudi koji prevode i pripremaju za saborsku raspravu ova izvješća. Potom citiram, istaknuto je da je potrebno raditi na jačanju otpornosti i kapaciteta EU-a. Evo još malo novog govora. Sa svih strana pljušte izazovi, pa je jedino što nam preostaje jačati otpornosti. Dakle, ako se netko sprema za briselsku karijeru, sve je izazov ovo što je loše, a otpornost jačaj, to je, to je dobro. Zadnjih 10-tak dana imam jako puno izazova u životu, a slabo su mi se jačale otpornosti, pa oprostite ako nisam do kraja jasan u ovoj kritici briselskog ispraznog novog govora. Ajmo malo na sadržajne ispraznosti. Citiram, vezano za južno susjedstvo visoki predstavnik Borrelli je govorio o dramatičnoj situaciji u zemljama tog područja, referirao se na gospodarske izazove i utjecaj klimatskih promjena upozorivši kako svi oni imaju potencijalne učinke i na EU. Završen citat. Evo opet i Borela su spopali izazovi, a klimatske promjene su postale neka vrsta diskurzivne vegete koju briselske čate malo udrobe u svaku temu o kojoj nemaju što reći, pa ispada da su eto rekli nešto važno. Kako su klimatske promjene utjecale na izazove u južnom susjedstvu i kako to sve skupa može imati, pazite, ne učinke već potencijalne učinke na EU, apsolutno je nejasno. Ajmo malo o logici. Oko pitanja mehanizma za odobrenje odnosno transparentnost izvoza cjepiva iz EU-a von der Leyen je rekla kako je iz EU-a izvezeno, ovo je proljetos, dakle kad je jagma bila za cjepivom, 77 milijuna cjepiva prema 33 različite treće zemlje, što potvrđuje otvorenost EU-a prema svijetu. Ova transparentnost ujedno je poziv drugim državama koje proizvode cjepivo da bude otvorene kao EU. Ne potvrđuje ovo otvorenost EU prema svijetu nego idiotizam i nesposobnost europskih struktura da zaštite svoje građane jer su u prvoj jagmi za cjepivima svi su ih uspjeli preveslati. Pored teme pandemije bolesti Covid-19 spomenuta je i situacija u Bjelarusa. Kako iz nekog razloga u ovim izvješćima govore umjesto uobičajenog naziva Bjelorusija u Hrvatskoj, ne znam otkud taj Bjelarus se pojavio, evo i Plenković ga spominje. Na kraju partijskih sastanaka u neka stara vremena kad se sve točke završe sad ide tema razno odnosi sa Sovjetskim savezom. Sada se na kraju ostavlja tema Rusije koja je kratko oslovljena kaže pri čemu je Charles Michel samo izvijestio čelnike o sadržaju telefonskog razgovora s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom, pa je dogovoreno da će se strateška rasprava u Rusiji održati na nekom od slijedećih sastanaka. Proizvodile su se i druge ispraznosti i tautološki iskazi. Primjer, citiram, socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera oduvijek su bili u središtu visokog konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva, te je potvrđena predanost jedinstvu i solidarnosti, kao i osiguravanje jednakih mogućnosti za sve. Što je ovdje rečeno? Možemo npr. socijalna zamijeniti s vodena recimo, ajmo stavit „vodena“ umjesto socijalna, pa ćemo imat ovako, vodena dimenzija, vodeni dijalog i aktivna uključenost vodenih partnera oduvijek su bili u središtu visokog konkurentnog vodenog gospodarstva ili ajmo stavit „zečji“, zečja dimenzija, zečji dijalog i aktivna uključenost zečjih partnera oduvijek su bili u središtu visokokonkurentnog zečjeg gospodarstva ili pankerski ili kako već hoćete. Pa je li vidite vi o čemu mi govorimo? O ničemu. Ima tu rečenica na razini onih koji se izgovaraju za miss svijeta, mir u svijetu i sl. Tipa, čelnici su potvrdili predanost smanjenju nejednakosti, borbi protiv socijalne isključenosti i suzbijanju siromaštva te usmjerenosti na borbu protiv siromaštva djece. Znači i suzbijanje siromaštva, onda je posebno valjda još siromaštvo djece u istoj rečenici. Što se tiče vanjske politike, 24. i 25. svibnja u Bruxellesu je održan važan sastanak. Citiram, prije formalnog početka sastanka, članovima EU vijeća se kao što je to uobičajeno, obratio predsjednik EU parlamenta Sassoli te izrazio zadovoljstvo zbog napretka u gospodarskom oporavku. Međutim, Europa izložena novim prijetnjama i mora govoriti jednim snažnim glasom. Kao primjer najnovijeg izazova naveo je događaje u Bjelarus i prisilno slijetanje civilnog zrakoplova jedne od država članica EU-a, istaknuo je kako odgovor EU-a mora biti snažan, jedinstven i brz, a odgovorni za taj incident, prozvani i kažnjeni bez oklijevanja. EU mora pokazati da nije tigar od papira, već da djeluje čvrsto i odlučno u zaštiti svojih interesa, reče Sassoli. I što bi, Sassoli? Jeste li kao pravi tigar riknuli pa je Lukašenko podvio rep? Ili je ostalo na dva dana mijaukanja u svibnju i nikom ništa. Zašto se brukate? Federica Mogherini bi bar suzu pustila na tiskovnoj konferenciji. Vi ni to. Onda Sassoli malo burgija o klimatskim promjenama pa onda kaže ovako, predsjednik EU parlamenta Sassoli je također, oslovio situaciju s ilegalnim migracijama na Sredozemlju, na zapadnobalkanskoj rute te u talijanskim i francuskim Alpama. Glede toga, naglasio je da je prva i najvažnija dužnost spašavanja života, slažem se. Smatra da treba uspostaviti humanitarne koridore u suradnji s visokim predstavnikom UN-a za izbjeglice te uspostaviti europski sustav za preseljenje i premještanje. Vidi ovo, naglasio je kako se radi o ljudima koji svojim znanjima i vještinama mogu značajno doprinijeti obnovi naših društava pogođenih pandemijom i demografskim padom. Krasne primjere tog doprinosa smo vidjeli u Njemačkoj i Austriji zadnji dana [[Upadica: Hvala.]] Nastavak u slobodnom govoru.
Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, premijer Plenković je uputio nama, saborskim zastupnicima 17 stranica Izvješća o sastancima EU vijeća, tu je se s nama podružio, rekao šta kome misli od saborskih zastupnika, od pojedinih klubova, od pojedinaca, od stranaka i eto, ode on, a mi ćemo raspravljati o tom Izvješću. Državna tajnica, pretpostavljam da će nešto malo notirati, nešto prenijeti ili će reći pa nema veze, sve smo odradili, formu smo zadovoljili, a sadržaj je negdje drugdje. Na 26 mjesta ili 26 puta se spominje riječ Covid u ovom Izvješću, iz toga se vidi ono što svi znamo iz svakodnevnog života, a to je da je pandemija Covida potpuno preuzela naše živote, naše institucije i teme kojima se bavimo na bilo kojoj razini. S Covidom počinje i završava svaki sastanak. Problem je što sada to već stvarno predugo traje. Godinu i pol potpuno nenormalnog života predugo je za svakog od nas pojedinačno, za naše tvrtke i za cijelu Hrvatsku. Isto vrijedi i za EU, države članice i sve ljude koji je u njima žive. S druge strane, Covid kriza još jednom nas je podsjetila koliko je bila ispravna odluka i politički konsenzus koji je tada postignut oko ulaska Hrvatske u EU. Uvjerena sam da bi nam život inače, ali u ovakvim situacijama posebno, bio znatno teži da nismo ostvarili taj cilj i postali članica EU. Kao čovjek, čak samo letimično, pogled ovo Izvješće, odmah se vidi utjecaj Covida na rad EU vijeća i to je nešto što nas ne veseli. Kako vrijeme prolazi, moram priznati da moramo biti sve više zabrinuti. Svaki sastanak je Covid, Covid, Covid, pa onda daleko ništa i onda kratka rasprava ili spominjanje uz večeru svih ostalih tema, ali tu ima i vrlo važnih tema. Sigurnost i obrana, južno susjedstvo, jedinstveno tržište, industrijska politika, digitalna tehnologija i gospodarstvo, istočno Sredozemlje, Rusija [[Upadica: Kolege, možemo…]] socijalna pitanja [[Upadica: Možemo, ako treba, voditi razgovore, voditi izvan sabornice da može poštovana zastupnica Mrak-Taritaš govoriti normalno? Molim vas.]] [[Upadica se ne čuje.]] /Upadica: Molim vas./ [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica se ne čuje.]] Mogu ja? [[Upadica: Samo izvolite.]] Hvala lijepo. Stala sam kod digitalnih tehnologija i gospodarstvo. istočno Sredozemlje, Rusija, socijalna pitanja, klimatske promjene, UK, Turska, Bliski Istok, Afrika, kibernetička sigurnost, sve su to neke od tema iz ovog Izvješća koji su izuzetno važno, a pali su u drugi plan iza Covida. Jedna od tema koja se samo u prolazu spominje je proširenje. Mi smo u Klubu Centra i GLAS-a trajno privrženi ideji proširenje EU, posebno na zemlje u našem neposrednom susjedstvu. Jedan od razloga je stabilnost i prosperitet same RH koja će sigurno imati bolje uvjete i sigurniji život, ako je okružena europskih državama, relativno razvijenih institucija koje su se uspjele integrirati u Uniju, ali i zbog same Unije smatramo da je politika proširenja izuzetno važna. Ona je dugo vremena predstavljala jedan od najuspješnijih dijelova EU politike, onaj njezin dio gdje se u praksi šire i jačaju temeljne EU vrijednosti mira, blagostanja i funkcionalnih institucija. Zbog toga moram priznati da nas žalosti da nije za vrijeme Portugalskog predsjedanja nisu otvoreni pristupni pregovori s Albanijom i Sjevernom Makedonijom, posebno nas to brine jer se čini da europskim prijestolnicama uopće nema jasne strategije kako dalje s proširenjem, kako deblokirati pregovore sa Sjevernom Makedonijom, kakav pristup imati prema ostalim državama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama. Istovremeno, neki drugi akteri na Balkanu jačaju i pokušavaju jačati svoj utjecaj. Jedan od takvih projekata je i Vučićev tzv. mini Schengen. Htjela bih reći poštovani predsjedniče Vlade, ali to činim obraćam mu se na daljinu, ono što očekujem od Hrvatske da bude trajni i proaktivni igrač kad je u pitanju proširenje. Hrvatsko znanje i iskustvo, poznavanje teškog procesa pristupanja s jedne strane i razumijevanje i bliskost zemljama u našem susjedstvu s druge strane, dobri su preduvjeti da odigramo značajnu ulogu u tom važnom procesu za koji se čini da je pomalo izgubljen kompas. Mi očekujemo i da naš premijer zaista u tom smislu nešto krene i na tim sastancima. Jedna od važnih tema su u ovom izvješću su i naši odnosi sa SAD-om, bez namjere da zvučim politički navijački ali promjena u Washingtonu iz naše perspektive bila je događaj s potencijalno blagotvornim učinkom i na odnose EU i SAD-a i na globalnu politiku uopće. Predsjednik Biden je racionalni politički akter s ogromnim iskustvom, uključujući i u našoj regiji. Nadamo se da smo ušli u vrijeme ponovnog procvata strateškog partnerstva i prijateljstva SAD-a i Europe. Posebno veseli kada je riječ o klimatskim promjenama povratak Amerike Pariškom sporazumu i želju da tu bude lider. Naravno da ambiciozni ciljevi o klimatskoj neutralnosti do 2050. lako ih je postaviti, ali je pitanje da li će ih biti moguće i ostvariti. Jednostavno je važno da europski učinci usprkos usmjerenosti na covid da se bave temama kao što su i socijalna pitanja. Ako nešto što je jedinstveno i vjerojatno ključni doprinos Europe svjetskoj političkoj i općoj kulturi onda je to socijalna država u kombinaciji s liberalnom demokracijom. Upravo takova država omogućila je stotinama milijuna ljudi da žive u uvjetima slobode i blagostanja koji su bez presedana u ljudskoj povijesti. Zato je izuzetno važno da o tim temama brijemo i dalje, smanjenje nejednakosti, borba protiv socijalne isključenosti, suzbijanje siromaštva, borba protiv diskriminacije, uklanjanje rodnih razlika u zapošljavanju, plaćama i mirovinama, promicanje ravnopravnosti i pravednosti za svakog pojedinca u društvu, to su vrijednosti, a citirala sam upravo to iz premijerovog izvješća i to je nešto na čemu moramo svakodnevno raditi bez obzira na trenutne, a nadam se i prolazne probleme s kojima se suočavamo. Ono što čini EU i Europu to je to u političkom, a onda i društvenom i gospodarskom smislu. Zato zabrinjava podatak koji je pomalo skliznuo s radara da je nezaposlenost mladih u Eurozoni još uvijek jako visokih 17%. To nije dobro, nije dobar pokazatelj i ugrožava temeljne europske ideje jer ljudi koji nemaju riješenu egzistenciju nisu u punom smislu slobodni građani mogu biti isključeni iz društvenih tokova, nezadovoljni i nezainteresirani, a u mnogo slučajeva postaju lake mete za ekstremne političke i društvene koncepte kakvi nagrizaju samu bit liberalne demokracije i europske integracije. I na kraju bih kao što sam već postavila i u replici predsjedniku Vlade to je jedna kratka crtica s radne večere na 17. stranici izvješća, spominje se problem Mađarske odnosno premijer Orbana prema liberalnoj demokraciji i ljudskim pravima. A osim ovog krajnje formalnog i diplomatski neutralnog sročenog očekivanja od Europske komisije koje je napisano u izvješću premijera Vlade taj dan se je još nešto dogodilo. 16 premijera članica EU, 17. je naknadno potpisao g. Kurtz, potpisao je otvoreno pismo koje iako vrlo uvijeno i ne spominjući nikog izravno bavilo tim problemom. Od ovih 17 potpisnika trećina su iz redova Europske pučke stranke, uključujući i gospođu Angelu Merkel koju je naš premijer spomenuo. Hrvatska je odlučila ne podržati tu inicijativu i ja sam apsolutno sigurna da je šteta time napravljena. Za malu zemlju kao što je Hrvatska jedina je šansa da trajno i aktivno zagovara europsko jedinstvo, liberalnu demokraciju i poštivanje ljudskih i građanskih prava i sloboda. A g. Viktor Orban svakako nije netko s kim bi se ova zemlja niti itko tko ju vodi trebalo povezivati. Hvala lijepo.
Sljedeći će biti klub Hrvatskih suverenista, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Milanović Litre i Zekanović, najprije poštovani zastupnik Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Iskoristit ću ovu priliku i čestitati odnosno zaželjeti Janezu Janši uspješno predsjedanje Vijećem EU sljedećih šest mjeseci. izvješće predsjednika Vlade RH g. Plenkovića koji danas nije s nama više ovdje očito ima pametnijeg posla, je očekivano nezanimljivo i nedefinirano u maniri velike većine izvješća profesionalnih diplomata, što je i razumljivo. Nemojte to shvatiti kao kritiku iako bi moglo biti tako i protumačeno. Vladavina prava u izvješću predsjednika Vlade RH spominje se samo jednom i to u vezi Turske koja je od 2004.g. u čekaonici za ulazak u EU, što je čudno obzirom na hajku i pritisak ucjene koje države članice redovito trpe zbog famoznih članaka 2. i 7. Ugovora o EU u kojima je slabo definiran pojam vladavine prava i mehanizmi koji su na raspolaganju Vijeću tj. Komisiji za kažnjavanje tzv. ili onih koji bi trebali biti ravnopravne države članice. Trebamo se pitati što znači vladavina prava na razini EU, tj. može li vladavina prava sadržavati jednoznačne elemente ako uzmemo u obzir da je svaka država članica kulturno, povijesno, svjetonazorski i ekonomski jedinstveno odnosno različito? Odgovor je sasvim sigurno ne. Vladavina prava nije jasno definirala uvjete po kojima je nešto u skladu odnosno u sukobu s vladavinom prava te je još uvijek predmet rasprava u akademskim krugovima te međunarodnim i nacionalnim tijelima država članica. Vladavina prava polako, ali sigurno prerasta u pomodnu izreku i političko oružje koje se koristi u potrebnom trenutku kako bi se kritizirale legitimno izabrani predstavnici naroda zbog njihovih politika koje nisu usklađene sa agendom federalizacije EU. Europsko Vijeće, Parlament i Komisija moraju poštivati nacionalne identitete država članica koji su neodvojivo povezani s njihovim temeljnim političkim i ustavnim strukturama. Europska komisija od 2017.g Poljskoj želi uskratiti pravo glasa od 2018. isto želi susjednoj Mađarskoj, a zadnjih mjeseci možemo čuti i mrmljanja u vezi Slovenije. U rujnu 2020.g. Europska komisija predstavila je prva godišnja izvješća o vladavini prava u državama članicama u kojima se analizira medijski pluralizam i sloboda, stanje pravosuđa, borbe protiv korupcije te institucionalna pitanja. Poljskoj, Mađarskoj i Sloveniji se između ostaloga prebacuje manjak slobode tiska. Zanimljivo je da po indeksu slobode tiska od strane Reporters without borders u 2021.g. Slovenija najbolje stoji s 31,1 bodom, Hrvatska je iza nje s 27,95, Poljska 28,8, Mađarska 31,76 no raspravu oko slobode medija možemo nastaviti u sljedeće dvije točke današnjeg dnevnog reda. Nadalje, prebacuje im se manjak neovisnosti pravosuđa. Na našu žalost pravosuđe je u Hrvatskoj sve samo ne neovisno, zapravo je upravo suprotno što Hrvatice i Hrvati itekako znaju. Nedavna istraživanja Eurobarometra pokazuju da je Hrvatska na zadnjem mjestu po percepciji neovisnosti pravosuđa unutar EU. Borba protiv korupcije sljedeći segment koji se ističe u izvješćima o vladavini prava, ni u ovom segmentu nismo briljirali, također smo na začelju EU. I o ovome bi također mogli raspravljati u sljedeće dvije točke današnjeg dnevnog reda. Zanimljivo je da po svim ovim kriterijima nismo ništa bolji, štoviše može se reći da smo puno gori od Poljske i od Mađarske i od Slovenije. Moramo se zapitati kako je onda moguće da ne čujemo kritiziranje Vlade Andreja Plenkovića od strane vodstava E? Odgovor je jednostavan, HDZ, EPP, Zeleni, socijalisti i Vlada RH po naukama uškopljenih diplomatskih škola idu niz dlaku europskog vodstva i ne protive se sve većoj federalizaciji EU, a za sve one koji žele EU kao zajednicu ravnopravnih država članica, vladavina prava postaje glavni mehanizam i oružje za ucjene i diskreditaciju provođenja politika za koje su legitimno izabrani od svoga naroda. EU pretvara se u centralističku birokratsku nadnacionalnu federaciju, a predsjednik Vlade ima priliku biti na strani svoga naroda i očuvati sve slobode i prava koja su teško stečena tijekom Domovinskog rata.
Sljedeći klub zastupnika odnosno zapravo isti klub zastupnika samo će nastaviti poštovani zastupnik Zekanović. Izvolite.
Danas smo od poštovanog predsjednika Vlade RH čuli da nije poželjno ulaziti u svjetonazorske teme, a ja ću reći da baš je i da se čovjek razlikuje od svih ostalih živih bića upravo zbog toga što ima još nešto što životinje i biljke nemaju, a to je svjetonazor, imamo dušu, ima nekakve stavove prema nekim stvarima oko sebe jer život nije samo u se, na se i poda se što bi se reklo nego postoji još ona emocija, postoji neko vjerovanje, postoji neki svjetonazor ili ideologija ako hoćete i to je ono što je zapravo kod svakog čovjeka najbitnije. Danas smo čuli ovdje od kolega sa ljevice da se govori o nekakvim temeljenim europskim vrijednostima, pa se ja pitam koje su temeljne europske vrijednosti, što je to, na čemu je sazdana Europa i koji je uopće bio smisao stvaranja EU ili tko je stvarao EU? Kolega Glavaševiću ako niste znali EU su stvarala tri čovjeka Alcide De Gasperi, Adenauer i Schuman i sva trojica, ja bi tu možda izdvojio Alcida De Gasperia, ali sva trojica su bili kršćanski katolički čak i aktivisti i stvarali su ideja stvaranja EU je bila stvaranje jedne kršćanske Europe na stabilnim kršćanskim temeljima i vrijednostima. I siguran sam da su u tragovima znali kako će tu EU preuzeti jedna moderna „progresivna“ naravno LGBTQIA+ agenda da bi možda odustali od stvaranja tog europskog projekta. Danas se predsjedniku Vlade omaklo, ja se nadam da mu se omaklo, rekao je europski državljani, Bogu hvala bar što se nas Hrvatskih suverenista tiče ne postoji još kategorija europskih državljana jel Europa nije država. Postoje državljani članica EU, dakle europski državljani ne postoje. Nedavno smo prije par dana najavili mi Hrvatski suverenisti kako ćemo vjerojatno u listopadu početi s prikupljanjem potpisa za referendum da se zadrži i sačuva naša hrvatska kuna. Nemamo baš nekakvu podršku medija, ali nećemo odustati. Štaviše, napravit ćemo sve da se hrvatski građani očituju po tom pitanju. Predsjednik vlade je maloprije rekao kako je u čl. 5. Ugovora o pristupanju EU jasno navedeno da Hrvatska mora preuzeti EUR-o. Međutim, mene zanima koliko je hrvatskih državljana znalo kad su glasovali za EU, onih 60 i nekoliko posto, a izlaznost je bila ispod 50%, koliko je znalo da će Hrvatska biti obvezna uvesti EUR-o i koje rizike s tim Hrvatska preuzima? Ja ću odgovorno reći gotovo nitko jer to nije bila tema u kampanji za ulazak u EU. Govorilo se isključivo o tome da ćemo moći slobodno putovati, al na koncu ne možemo slobodno putovati. Prijetilo nam se da će umirovljenici izgubiti mirovine. Dakle, to su ključne stvari i na ta pitanja mora hrvatski narod dati odgovor, a dat će ga i mora ga dati na referendumu. Meni je drago da su hrvatski zastupnici odnosno pardon zastupnici u Europskom parlamentu HDZ-a stali protiv onog famoznog Matićevog izvješća o seksualnim i reproduktivnim pravima i zdravlju žena. I s ovog mjesta ću još jednom pozvati predsjednika Vlade RH, ali i sve HDZ-ovce. Dakle, Hrvatski suverenisti su u proceduru stavili rezoluciju koja je identična rezoluciji koju je donio slovački parlament, identična, kojom se naglašava da prema načelu supsidijarnosti pitanja zdravstva i obrazovanja spadaju isključivo pod ingerenciju zakonodavstava svake države. Za mjesec i po dana imat ćete se priliku kolege HDZ-ovci, a i ostali kolege naravno potpisati na taj dokument da donesemo rezoluciju kakvu je donio slovački parlament. Evo ja vas tu pozivam i izazivam. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći će bit Klub zastupnika HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani predsjedniče vlade. Pa evo u ime Kluba HDZ-a želimo upravo raspraviti i dati potporu ovom izvješću koji pokriva 4 sjednice europskog vijeća, 2 neformalna sastanka na vrhu država EU područja i gdje vidimo da je upravo tema covida glavna tema koja je dominirala svim sastancima. Kolka je vrijednost bivanja članicom EU dovoljno govori da evo kada usporedimo krizu 2008. i ovu krizu, iz 2008. smo se preko 10.g. oporavljali, a iz ove krize dakle već sada imamo rast BDP-a od 5,2%, a ovih 47,5 milijardi kuna koju je predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen donijela neki dan u Zagreb bit će dodatnih 1,4 postotna poena na rast BDP-a. Kada govorimo o covidu tu su dvije komponente, jedan je zdravstveno sigurnosni aspekt i drugi je naravno ekonomski gospodarski. I vidimo da je čak u početku krize bilo i određenog nesnalaženja zemalja EU, posebice u pregovorima komisije oko cjepiva, bilo je određeno isto tako pitanje, što je premijer Plenković u izvješću nazvao otmice cjepiva, ali danas Hrvatska ima 3,8 milijuna doza na raspolaganju, 2,5 milijuna doza smo iskoristili i 46,2% stanovništva procijepljeno, 1,3 milijuna doza je raspoloživo i ja još jedanput pozivam u ime Kluba HDZ-a i osobno ime građane da se cijepe. To je odgovornost, odgovornost jedne male države, turističke države gdje je vlada osigurala dovoljnu količinu cjepiva i gdje je to jedini način da ovu krizu prevaziđemo. Druga komponenta zdravstvene krize je covid potvrda. Bilo je i kolega Zekanović je sad govorio da se ne može putovat, upravo suprotno. Hrvatska je prva u EU uvela covid potvrdu. Regulativa je usvojena na vrijeme, prva smo država i stvorili smo i premijer Plenković je stvorio određeni savez među zemljama koje su nama turistički bliske da krenu i ranije sa 1.6., tako da iako je regulativa predviđala da covid potvrde kreću 1.7. sa implementacijom od 8 tjedana, mislim 15 tjedana, daje mogućnost da većina država odnosno nama bliskih i emitivnih tržišta za turizam krenuli su sa 1.6.. Prema tome, ono što već sada vidimo, a vidimo i uspješne turističke vikende da i cijepljenje i covid potvrde su stvorile mogućnost da sezona bude uspješna. Ali isto tako vidimo i na primjeru Portugala, Španjolske, Cipra, kolko malo treba da se ta sezona ugrozi. I stvarno još jedanput pozivam sve naše građanstvo da se cijepi, cjepiva ima više nego dovoljno. Druga komponenta covid krize naravno je gospodarstvo. Bilo je potrebno usuglasiti određeni balans između potreba zdravstva i potreba gospodarstva. Mislim da smo tu bili jako uspješni. Hrvatska nije imala policijski sat, Hrvatska nije imala zatvaranje na način koje su to većine država članica imale. Hrvatska je balansiranja između potrebe zdravstva, al štiteći naše građane i štiteći radna mjesta. 700.000 radnih mjesta i 11,7 milijardi kuna uloženih u njih je bez presedana. Samo za usporedbu, dakle u prvom mandatu vlade premijera Plenkovića uloženo je 8 milijardi kuna u zapošljavanje. Time smo riješili i pitanje zapošljavanja mladih, sveli smo stopu nezaposlenosti na povijesno niske razine, danas je 125.000 nezaposlenih. U mandatu vlade prije je dvostruko manje bilo, dakle oko 4 milijarde kuna uloženo u 4.g., sada u godinu i pol 11,7 milijardi kuna raspoloživo za spas radnih mjesta. Svega toga ne bi bilo da nije bilo EU i svega toga ne bi bilo da i hrvatska vlada se nije znala izborit za sredstva. Kada govorimo o gospodarstvu ne bi bilo ni ovih 47,5 milijardi kuna koje je Ursula donijela da nije bilo ove krize. Ali još više ne bi bilo tolko sredstava ni da se vlada nije uspješno borila u Briselu za ta sredstva. 6,3 milijardi EUR-a tih 47,5 milijuni kuna bespovratno nas svrstava u sam vrh EU 12% BDP-a, ostali su u prosjeku dobili 3,7%, dakle tri i po puta smo dobili više od ostalih. Kada na to dodamo još 14 milijardi EUR-a višegodišnjeg financijskog okvira koji smo raspravili nedavno ovdje po odborima na danima europskih fondova u saboru i hvala vladi na kvalitetnim materijalima i prezentacijama i da smo imali, iako to nije bila obveza vlade, da smo imali priliku u saboru o tome raspravit prije nego što su dokumenti otišli u Brisel, dakle kad zbrojimo nacionalni program oporavka, kad zbrojimo 14 milijardi EUR-a višegodišnjeg financijskog okvira, kad zbrojimo da iz ove omotnice još imamo 5 milijardi EUR-a za potrošit, to je ono iznos koji je i zastupnica Grozdana Perić rekla, dakle imamo preko 30 milijardi EUR-a na raspolaganju slijedećih 10.g.. To su sredstva bez presedana koja treba iskoristit za razvoj ove države. Pokazali smo i u ovom financijskom razdoblju da to znamo, da to možemo i da ćemo na tome kvalitetno radit. Projekti iz nacionalnog programa za oporavak i otpornost trećina ide na direktne potpore našim poduzetnicima, dobar dio ide za reformu školstva, zdravstva, preći ćemo na cjelodnevnu nastavu, izgrađivat ćemo škole, bolnice, vrtiće, a i 12% ide na obnovu od potresa. Još jedanput, šteta što je, od covida došla je 4,5 milijarde EUR-a, ali preko 16 milijardi EUR-a štete koje su došle od potresa. I upravo i kroz fond solidarnosti i kroz sve mehanizme EU pokazali smo da znamo iskoristiti ta sredstva, ali pokazali smo vrijednost članstva EU. Pored navedenih tema kao što sam rekao covid kriza sa dva aspekta, raspravljalo se i o naravno EUR-u gdje smo kao Hrvatska 1.7. prošle godine ušli u EREM 2 mehanizam, ali i prije toga dobili smo povjerenje od Europske centralne banke da u najvećoj krizi kad nam je trebalo sredstava 2 milijarde EUR-a je došlo, mi smo deponirali 15 milijardi kuna kod njih, oni nama 2 milijarde EUR-a. Prema tome, povjerenje financijskih institucija u Hrvatski monetarni i financijski sustav je veliko, kreditne institucije dižu kreditni rejting usred ove krize. Prema tome, očito nešto vlada i dobro radi i bez obzira kolko oporbi smeta da mi to za ovom govornicom kažemo. Europska vijeća nudila su i povratak multilaterizmu. Sastanci sa predsjednikom SAD-a Bidenom, glavnim tajnikom UN-a, premijerom Indije, pokazali su upravo povratak važnosti multilatelarizma, povratak važnosti, isto tako i jačanja države i uloge države, što se i pokazalo u ovoj covid krizi. I svakako je pozdravljeno vraćanje SAD-a za stol Pariškog sporazuma, kao najave Kine da će do 2060. biti klimatski neutralna. Možda još nešto što nije tolko u izvješću istaknuto, a to je Porto … [[Govornik se ne razumije]] samit. Nakon Gotenburga gdje je prezentiran europski stup socijalnih prava 20 načela koja će biti ključ solidarnosti EU, nismo na to zaboravili, i u izjavi iz Porto samita premijeri su dali podršku europskom stupu socijalnih prava, prezentirano je isto tako i … [[Govornik se ne razumije]] odnosno jamstvo za svaku djecu, koje svakom djetetu garantira i topli obrok i pristup obrazovanju, zdravstvu, školstvu u EU, te su predstavljeni uspjesi mjera za zapošljavanje. Sukladno kao što je premjer rekao prioriteti vlade za slijedeće godine viza za SAD odnosno da ih više nema, Pelješki most koji vidimo svakim danom da se sve brže spaja, Šengen 2022., EUR-o 2023. i dolazak aviona 2024. i kada zbrojimo dva mandata ove vlade mislim da ćemo osigurati i financijsku i monetarnu i zdravstvenu i svu sigurnost za naše građane da ostanu i rade u RH. Hvala.
Hvala i vama. Idemo sad na raspravu Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče HS, uvaženi g. predsjedniče Vlade RH, uvažene kolegice i kolege. Predsjednik Vlade RH je u svojem govoru jutros uvodno o ovoj točki govorio o mnogo toga, ali o malo toga konkretnoga. Svaka čast povezivanju RH i mislim da smo svi zbog toga sretni, ali to baš nije bila tema Europskog vijeća, kao ni neke druge stvari o kojima ste govorili. A jedna stvar koja je upitno hoće li biti tema Europskog vijeća, a što je za Hrvatsku, zbog njene turističke orijentacije i količine novca koja dolaze iz te gospodarske grane izuzetno bitno je pitanje Šengena. Poštovani g. predsjedniče vlade dosta ste govorili o Šengenu, govorili ste o željama, govorili ste o ciljevima, ali niste govorili o realnosti. Niste nas danas obavijestili i molim vas da iskoristite pravo koje vam daje Poslovnik da se nakon ove moje rasprave javite i kažete nam kakva su stajališta i stavovi drugih država članica EU koje odlučuju o Šengenu. Hoće li biti proširenja Šengena i kada, kakav je stav drugih država članica? A to govorim zbog slijedeće izjave koju je nedavno dao slovenski ministar unutarnjih poslova g. Aleš Hojs koja je posebno bitna u svijetlu slovenskog predsjedanja. Konkretno, ministar Hojs kaže, čini mi se da Hrvatska ne želi uvrštavanje pitanja Šengena u dnevni red ako ne bude suglasja. Ako nešto uvrstiš u dnevni red, a nakon toga nema potpore, to je još veća blamaža nego da to ne staviš u dnevni red. Što nam govori ova izjava? Da postoji dvojba hoće li u ovih 6 mjeseci koji su pred nama uopće biti uvrštavanja pitanja ulaska Hrvatske u Šengen odnosno proširenja Šengena u dnevni red. Poštovane kolegice i kolege, ovo nije tehničko pitanje više. Komisija je već prije 2.g. ako se ne varam, 2019. zauzela stav da su tehničke pretpostavke ulaska RH u Šengen ispunjene. Ono što je godinama predstavljalo tehničko pitanje, ono na čemu niz vlada RH već dugi niz godina radi je danas postalo političko pitanje, političko pitanje za koje je potrebna suglasnost na razini čitave EU. I zbog toga što je ovo političko pitanje nama je ovdje potreban politički odgovor. Da li je postignuta suglasnost oko ulaska RH u Šengen, a kao ta suglasnost nije postignuta koje države i zbog čega koče ulazak RH u Šengen i što mi kao država činimo da te prepreke otklonimo? Ovo je ono o čemu sam se nadao jutros u vašem uvodnom izlaganju i ovo je ono čega nije bilo. Tko stoji između RH i ulaska u Šengen i što mi kao država činimo da te prepreke otklonimo? Mislim da bi ovo bilo najvažnije što ste danas rekli, ali taj odgovor nažalost nam je uskraćen. Slijedeća stvar oko koje se isto niste pretjerano očitovali, a po medijskim napisima, ne samo hrvatskih nego i europskih medija bila je možda i najvažnija točka na samitu prije 10-tak dana je pitanje mađarskog zakona o tzv. LGBT propagandi. Namjerno govorim tzv. LGBT propagandi jer niti Orban, niti naši Orbanisti u HS nikada nisu uspjeli objasniti što je ta LGBT propaganda od koje bi se mi svi trebali bojati i strepiti i koja će nas vjerojatno obuzeti, preuzeti i pretvoriti u ne znam kakva čudovišta. Ne, to je zakon koji je u stvari jedno očitovanje mržnje, mržnje prema drugima i traženje u stvari nekakve isprike da se i u Mađarskoj u kojoj postoje ozbiljni ekonomski problemi ne govori o nečemu što bi za to društvo bilo bitno već da se tom društvu da neka kost oko koje će se ono glodati umjesto da ide naprijed. Hrvatska je nažalost među rijetkim članicama koja nije javno osudila taj zakon. Istovremeno ako ne griješim, a molim vas da me ispravite, stranka uvaženog predsjednika Vlade RH je bila suzdržana u Europskom parlamentu kada se glasalo o rezoluciji koja je trebala osuditi ovaj neljudski zakon. To je važno pitanje za Europu zato što je to pitanje na kojem se definira kakva će i što će Europa biti. Da li će Europa biti društvo u kojem se poštuju prava svih građanki i građana te Europe da budu ono što jesu i da budu slobodni, da budu slobodni u Hrvatskoj, u Mađarskoj, u Luksemburgu, Francuskoj ili bilo gdje drugdje? Ako ovaj zakon i ovakvi zakoni postanu praksa onda građani EU neće moći biti slobodni na cijelom njenom teritoriju i zato očekujem od onih koji predstavljaju ovu državu, državu koja se teškom mukom izborila za svoju slobodu i koja bi zbog toga trebala biti posebno osjetljiva na slobodu drugih da kada se ovakvi napadi na Europu kao zajednicu slobodnih ljudi događaju da RH bude među prvima koja će ustati protiv njih. Nažalost, to se nije dogodilo. I slijedeća stvar o kojoj želim govoriti, a koja je važna i za Europu o kojoj se govorilo na sjednicama Europskih vijeća, a koja je važna i za Hrvatsku je pitanje cijepljenja. Da i to treba opetovano reći. Europa je kod cijepljenja napravila ozbiljan cirkus. Tijela EU nisu dobro reagirala na početku nabavke cjepiva i došlo je do jedne situacije koja je, pa reći ću to, djelomično i odgovorna za to što se kod ljudi stvorio otpor prema cijepljenju. Kada se sjetimo onog cirkusa iz 12. mjeseca, iz siječnja, jasno je zašto kod nekih te nemile slike, te nemušte izjave i to opravdavanje za vlastite greške može stvoriti otpor. Međutim, ono što su bili problemi prije 6. ili 7. mjeseci danas su otklonjeni i činjenica je da cjepiva na razini EU ima dovoljno, ali tu dolazimo do dva problema. Prvi je kako nagovoriti naše građane da se cijepe. To je definitivno veliki problem s kojim se ne suočava samo Hrvatska. Neke ga države rješavaju bolje, druge ga rješavaju lošije. Nažalost, mi spadamo u one koji nisu uspjeli sa kampanjom i uvjeravanjem građana u sve koristi cijepljenja, al nije to ni čudo jer ako 3 puta proglasiš pobjedu nad pandemijom onda se postavlja pitanje zbog čega bi se ljudi cijepili kada smo pandemiju i bez cijepljenja pobijedili. Ironičan sam naravno, ali treba raditi na tome da se ljudi osvijeste, treba uključiti puno veći broj sudionika u kampanje za promoviranje cijepljenja i ne može se to kolegice i kolege svesti na bedževe u programu HRT-a. To je nešto o čemu treba govoriti i povezati sa slijedećim, a to je pitanje potpora. EU i o tome je danas bilo dosta govora financira očuvanje gospodarske aktivnosti, a time i radnih mjesta. Al je pitanje je li to ispravno povezivati sa cijepljenjem? Mi smo nedavno čuli podatke o procijepljenosti u Ministarstvu zdravstva. Poduzetnike kod kojih je stupanj procijepljenosti viši nego u Ministarstvu zdravstva ćemo sankcionirati, a ministra nećemo zbog onoga što se događa u njegovom resoru. To poštovane kolegice i kolege nije u redu, al nije u redu još iz jednog drugog razloga, da mi moramo povećati procijepljenost i moramo raditi na tome, ali mi istovremeno moramo i spašavati radna mjesta. I ako postoje dvije stvari koje nije trebalo povezati onda je to pitanje nedostatka odnosno manjka volje za cijepljenjem i potpora za očuvanje radnih mjesta. Moramo voditi kampanju, svi u to moramo uložiti trud jer kao što je više puta bilo rečeno i danas ovdje i u javnosti od strane liječnika, od onih koji doista razumiju posljedice ove pandemije, cijepljenje je izlazak i spas, ali isto tako ne može se povezivati ne cijepljenje sa očuvanjem radnih mjesta. To je krivo. Ako ga s nečim nije trebalo povezati onda je to to. Zahvaljujem se i hvala predsjedniku vlade što se javio, nadam se da će dati konkretan odgovor da vidimo gdje postoji problem oko ulaska Hrvatske u Šengen i otkud ova izjava slovenskog ministra unutarnjih poslova g. Hojsa. Hvala.
Hvala vam lijepa. Dakle, javio se u ime predlagatelja poštovani predsjednik vlade Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. Tri točke jedan što se tiče Hojsove izjave, ta je izjava možemo slobodno reći generičkog karaktera. Niti jedna zemlja koja predsjeda vijećem temu koja je osjetljiva poput proširenja na bilo koji segment dublje integracije EU, pa bio to Šengenski prostor neće staviti ako o tome ne postoji konsenzus. Ja sam više puta javno rekao da mi očekujemo da to bude tijekom 2022.. Za one koji pozornije čitaju europske dokumente, a ne znam dal ste vi imali vremena čitati novu strategiju koju je komisija objavila početkom lipnja o Šengenu gdje se vrlo jasno kaže stav Europske komisije, a to dijeli i predsjednica i povjerenica nadležna za Šengen Ylva Johansson s kojom smo na odličnim relacijama da treba dovršiti šengenski prostor, a to podrazumijeva i Hrvatsku i Bugarsku i Rumunjsku, dakle sve 3 zemlje. Za razliku od Bugarske i Rumunjske koje su u procesu otprilike tehnički ste spremni, ali čekamo da sazriju uvjeti, a to kod njih traje točno 10.g., od 2011.g. i nema rasprave na Europskom vijeću gdje njihovi šefovi države ili vlade ne spominju tu temu i to na jedan dosta možemo reći ne bih rekao čak ni nestrpljiv nego ponekad iz političkog kuta gledano i malo frustriran način da to traje toliko dugo. Što to govori? To govori da je proširenje šengenskog prostora osjetljivo političko pitanje, krajnje osjetljivo jer nije vezano samo za Šengen vezano je za cijeli koncept proširenja, vezano je za migracijsku krizu, vezano je za covid krizu, vezano je za terorizam i Šengen onakav kakvom mi želimo pristupiti danas nije više onaj Šengen koji je trenutno na sceni. Trenutno Šengen nije onakav kakav je zamišljen prije 36.g.. On je zamišljen da se krećemo slobodno bez bilo kakvih ograničenja, danas se to ne zbiva. Zbiva se to da imate kontrole među članicama unije zbog različita 3 segmenta, ta 3 su podsjećam, migracije jedan, terorizam dva, covid tri. Mi ćemo to donijeti na vijeće kad budu svi elementi zreli i donijet ćemo ga u partnerstvu sa predsjedavajućim. Ono što je posebno važno i zašto sam spomenuo Sloveniju. Ako ste vi dobro pratili izjave slovenskih predsjednika vlada ili ministara zadnjih godina onda vidite ogroman pomak. Kad ste uspjeli čut do ove vlade slovenske premijera jasno, pa i predsjednika sada, a i ministra vanjskih poslova, a i vanjskih da je Slovenija 100% za članstvo Hrvatske u Šengen. To vam je ključ i to je ono što je bitno. Ja neću ovdje u ovakvom forumu javno sada prebrojavati s kim i kako mi govorimo jer to niko na mom mjestu mudar ne bi napravio, pa neću ni ja. Što se tiče, ako vas zanima možemo jednom kada odlučite da poziv u vladu nije poziv u neku bužu ili u neki klub možete doć, pa ću vam ja reć stanje stvari da se možete i vi angažirat putem vaših političkih obitelji na europskoj razini. Što se tiče potpora i cijepljenja, država ima pravo uvjetovati potpore na bilo koji način i pravno je to moguće, u ustavnom kontekstu je moguće, dakle ustavno pravno nije problem, radno pravno nije problem, upravno pravno nije problem, to se sve može napraviti. Mi radimo poteze gdje želimo potaknuti ljude da se cijepe jer svako da, treba dat doprinos, kome, poreznom obvezniku. Imate porezni obveznik koji se cijepi i onaj koji se nije cijepio i porezni obveznik koji se cijepio plaća potpore onome koji se nije cijepio. To je sasvim jasno, o tome se ovdje radi, ne radi se o tome da mi prebacujemo odgovornost. Mi smo im prebacili nikome odgovornost, niti je po nekakvom aleatornom sustavu 700 tisuća ljudi primilo plaću. Primilo je plaću zato što smo mi odlučili da sada odmah stat ćemo iza radnika i poslodavca. Nije tu odluku donio nitko drugi osim ove Vlade i s te strane je naša pozicija u potpunosti jasna. I zato vjerujem da i vi kada raspravljate o toj temi nemojte politizirati i ići na ove jeftine varijante tko je pobijedio, tko nije pobijedio koronu i citirati pola rečenice, a ne onaj drugi dio rečenice. Mi smo odradili što smo trebali u svim fazama maksimalno dobro i održali život normalnim, puno normalnijim nego mnoge druge članice Europske unije i to se sve sada nastoji zaboraviti. Nije bilo tu ni policijskog sata, ni kompletnog lockdowna, niti će ga biti ja se bar nadam.
Vrijeme. Hvala. Ostanite predsjedniče Vlade jer imamo replike. Prvi je na redu kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi gospodine predsjedniče Vlade pa upravo kada ste spomenuli slučaj Bugarske i Rumunjske vratili ste se na ono što sam govorio. U ovom trenutku stav komisije neću reći da je prestao biti bitan, ali je pao u drugi plan. Sada smo iz faze tehnike prešli u fazu politike i doista ulazak u schengen je osjetljivo političko pitanje i mi danas moramo tu odgovoriti i bilo bi legitimno da čujemo da li među državama članicama osim Slovenije i kod drugih postoje političke zapreke za to da se Hrvatska primi u schengen. Mislim da bi bilo u redu da to zastupnici u Hrvatskom saboru znaju. A što se tiče povezivanja cijepljenja i otpora, možemo se složiti da se može za to naći pravno obrazloženje. Ali pravo i pravda ne moraju uvijek biti isti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Što se tiče ovog prvog to sam već sve objasnio. Neću vam to tumačiti dva puta jer ne treba dva puta o istom. Što se tiče potpora, mnogi su primili potpore. Primili su ih praktički samo uz ispunjavanje onih minimalnih kriterija koje je Vlada putem Hrvatskog zavoda za zapošljavanje propisala. Ono što mi želimo, želimo da ljudi koji dolaze u posao u koji god to kontekst tog društva bilo, da dolaze sigurni, da su ovi pored njih isto tako sigurni a to je jedino ako je što veći broj ljudi cijepljen. Dakle, tu uopće nemamo dileme. Imamo ljude koji vjeruju kredibilnim izvorima i ljude koji poklanjaju povjerenje nekredibilnim izvorima angažiranim, vrlo agresivnim kao što je svaka glasna manjina u našem društvu u proteklo vrijeme ekstremno glasna, pa se onda misli da je strašno i važno i da puno ljudi to podržava. To se u konačnici vidi i ovdje u Saboru, a realnosti su sasvim drukčije i zato ćemo mi kalibrirati tu temu na način kako i kada nama bude odgovaralo na način da potaknemo cijepljenje da nekog penaliziramo, nego da odgovornost shvatimo svim imamo zajedničku.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade dakle kada pričate o tome da je Vlada dala potpore što ste drugo mogli i koja Vlada to nije napravila? Dakle, ništa posebno niste napravili. Učinili ste ono što ste morali, inače bi ljudi ostali bez radnih mjesta, proračun se ne bi punio i vi sami ne biste uopće mogli funkcionirati kao Vlada. Dakle, ništa drugo niste mogli napraviti, tako da niste ništa posebno napravili. A što se tiče vezanja potpora uz cijepljenje ja smatram da je to apsolutno nedopustivo. Prvo zato što ćete vi poreze i namete uzimati i od onih necijepljenih, a kada se radi o potporama i to od ljudi koji pune taj proračun iz kojeg vi kao dajete nešto što je vaše a zapravo je njihovo, tada im te potpore nećete dati. I zanima me dakle ovo oko obveznog cijepljenja. Jučer smo imali pozive novinara da bi se možda moglo u Saboru to pokrenuti da se traži potpora oporbe, zanima me oko toga ima li kakvih razmišljanja po tom pitanju.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Evo vi ste gigant i gorostas vanjskopolitičkih pitanja, ekspert za Europsku uniju, imate silan utjecaj, dio ste brojnih europskih političkih obitelji i ne znamo kud bismo bez vas u ovoj komparativnoj analizi europskih zbivanja pa uključivši i potpore. Dakle, što se tiče potpora. Vlada je reagirala zato što je odgovorna. Vlada dijeli potpore tako da organizira distribuciju proračunskog novca, ali preuzima odgovornost. Ne ide za 400 tisuća nezaposlenih kako je lani govorio SDP-e uoči izbora. Ne proglašava pobjedu protiv korone, nego kaže pobijedili smo u prvom poluvremenu u vremenu kada 3 tjedna imamo 0 ili 1 zaraženih. To je dobro da znate i vi i da znaju ovi vaši s ljevice. I zato imamo potporu građana, a vi je nemate. Vi ste čak pali ispod 5% da imamo danas izbore, pa ste se zato uzjugunili ovako danas ne bi li u kojoj replici premijeru dobili medijski … [[ne razumije se]]
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika kolega Grmoja izvolite.
Nigdje mi nismo pali osim u vašim plaćenim anketama Begića i ostalih, a to samo pokazuje da smo na dobrom putu jer vaša nervoza a moja smirenost pokazuje da je to tako.
E sada ćete zbog svoje smirenosti, a čak ste zaboravili se pozvati na članak kada je povreda Poslovnika, dobiti treću opomenu koju sam vam zadnji puta izbjegao dati. A sada moram dati jer je takav Poslovnik tako da više ne možete po ovoj točci dnevnoga reda govoriti. Idemo sada dalje. Kolega Stier izvolite.
Hvala predsjedniče. Predsjedniče Vlade doista odgovorna politika je ta koja unutar Vijeća želi stvoriti uvjete, konsenzus da se Hrvatska primi u schengensku zonu, a ne govoriti o tome da li jedna zemlja više ili manje podržava. Da smo na taj način vodili npr. pristupne pregovore ne bi nikada njih uspjeli završiti. Zato mislim da je jedino odgovorno na taj način voditi politiku da je to zapravo i uspjeh Hrvatske države da je i stvorila konsenzus za ulazak u Europsku unije, nije to bilo baš tako jednostavno. tako jednostavno. I mislim da je isto tako doista hvale vrijedno ova nova, istaknuti ovu novu dinamiku sa Slovenijom jer će nam to biti bitno ne samo tijekom slovenskog predsjedanja nego općenito u našim bilateralnim odnosima i općenito za situaciju na jugoistoku Europe.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Stier točno je to. Dakle, onaj tko ima malo iskustva, malo znanja, malo sjećanja u konačnici kako smo neke procese vodili na stvari gleda sasvim drugim očima od ovih koji se familiziraju sa ovim temama u posljednje vrijem ili pretendiraju javnosti dati dojam da nešto o tome stvarno znaju. Oni koji su bili angažirani na procesu pristupanja Hrvatske EU znaju koliko je to bilo kompleksno, koliko su koje države učinile u tom trenutku. Evo zgodno je sad sjetit se prošao je lipanj prije 10 godina, možda će se netko sjetiti, vi sigurno hoćete koja je zemlja tad predsjedala i tko je u njoj bio premijer. Znate tko je? Mađarska. Znate tko je bio premijer? Orban. Znate tko je bio nakon njih predsjedavajući? Poljska. Znate tko je bio premijer? Tusk. Koliko su Poljska i Mađarska prije 10 godina učinile da Hrvatska završi pristupne pregovore zahvaljujući čemu smo danas 8 godina tu i danas imamo 25 milijardi eura za iduće desetljeće nije nešto što neki od nas će lako zaboraviti i prepustiti se spontanim dnevno-političkim reakcijama.
Hvala vam. Kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan! Predsjedniče Vlade sudjelovali ste na panelu zapošljavanja i radna mjesta. Održana je rasprava o europskom socijalnom modelu i provedbi europskog stupa socijalnih prava. Moram priznati da sam u ovom izvješću po prvi puta vidjela neke natruhe autonomne politike kada ste se suprotstavili pitanju vezanom uz cjepivo. Voljela bih da i ovdje imamo nekakve takve politike, no na žalost kada smo dobivali znači na Odboru za rad izvješća i odgovore i mišljenja Vlade na direktive, europske direktive koje se tiču rada. Recimo minimalne plaće stvarno sam se ne malo iznenadila kad smo dobili odgovor u kojem stoji da je sindikalno organiziranje mora biti stvar slobodnog izbora, da je viši stupanj kolektivnih ugovora nešto što je previsoki ideal kome Hrvatska ne može težiti itd. i tako bliže. Pa onda i ne iznenađuje odgovor vašeg člana stranke da bismo trebali više raditi. Zanima me znate li vi konkretno, znači i koje su autonomne politike rada i koliko Hrvati u odnosu na druge u prosjeku rade.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Mislite dulje? Govorite o duljini trajanja radnoga vijeka? Pa mi smo imali jednu rekli bi Francuzi … [[Govornik se ne razumije.]] halucinantnu raspravu kojoj su se kolege iz SDP-a priključili u jednoj inicijativi usred europske kampanje sa kampanjom 67 je previše, a isti taj SDP kad je bio na vlasti je donio taj zakon da se radi do 67. Jedina promjena u tadašnjoj mirovinskoj reformi da nešto što je trebalo stupiti na snagu 2036. stupi 31. pa smo onda imali ljude koji kao da su pali sa Marsa, idu okolo i agitiraju sa punim uvjerenjem da je 67 previše u vremenu kad se dulje živi, kad je zdravstvo bolje i kad Hrvatska treba radnu snagu. Dakle, to je bila jedna rasprava krajnje ispolitizirana i timingom organizirana samo da se utječe na rezultate europskih izbora, da se i to ne bi slučajno smetnulo s uma. Mi smo jako dobri u dijalogu sa našim socijalnim partnerima o svim pitanjima porta, a i o onome što je najvažnije borbi protiv siromaštva.
Hvala. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani premijeru, u vašem današnjem izlaganju dolazim do zaključka da je trenutno najveći problem Hrvatske slaba procijepljenost hrvatskih građana i da vezivanje potpora uz procijepljenost ne krše nikakav zakon. Međutim, upravo kroz ovakvu odluku stvarate kontra efekat na terenu, stvarate odbojnost velikog dijela naših sugrađana prema cijepljenju. Pa vaš ministar Ćorić je prije nekoliko dana sve one koji se nisu cijepili nazvao lažnim guruima. 54% hrvatskih sugrađana on naziva lažnim guruima. Kakva je to izjava? I što misle ljudi kad jedan ministar to izjavi. Naravno da imaju odbojnost i ne vjeruju tim pričama. Što je sljedeće? Hoće li oni koji se nisu cijepili dobiti trake na ramenima kao neki u Drugom svjetskom ratu, da se zna tko je cijepljen, tko nije cijepljen. Mislim da je cijela kampanja što se cjepiva tiče otišla u totalno krivom smjeru. Umjesto te pozitivne kampanje vi, odnosno vaši najbliži suradnici idu u jednom negativnom smislu i na taj način vam je procijepljenost upravo izuzetno niska i mislim da je tu suodgovornost upravo dobrim dijelom i Vlade RH.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Zastupniče Pavliček ne znam kako ste uopće došli do ovakvih formulacija o trakama, kako ste došli o zaključcima da su gurui baš svih 54 cijelih i nešto posto ljudi koji se nisu cijepili. Niti je to ministar mislio, niti je on to rekao na taj način kao ni ovo o pobjedama protiv corone parcijalno, tendenciozno izvlačite zaključke kojih nema. Nije dobro radi vas te radi vašeg kredibiliteta. Pomozite umjesto ovoga, pomozite malo, nagovorite ljude, ohrabrite ih, rastumačite im da nije 4 milijuna ljudi diljem svijeta umrlo od covida ili s covidom, da ovi liječnici iz Vinogradske budu precizni u analizi slučajno umrlo je zbog te bolesti ili s njom, slično je i kod nas. Vidjet ćemo koliko je to zbog komorbiliteta, koliko zbog samog covida u nekoj kasnijoj fazi analize. Ali bilo bi dobro da se što više ljudi cijepi bez prisila, bez straha.
Imamo povredu Poslovnika kolega Pavliček. Izvolite.
Povreda Poslovnika članak 238. Pa evo ja bih htio da više uvažavate i zastupnike iz redova opozicije i naše mišljenje. Ja sam prošli tjedan ministru Berošu otvoreno rekao da bi bilo dobro da se Stožer depolitizira, da se više pusti struku da priča o cijepljenju i o coroni i tada će vam i broj cijepljenih ljudi u Hrvatskoj biti puno veći. Evo vam naš prijedlog, a vi ga uvažite.
Kolega Pavliček znadete da ste zaslužili opomenu, svjesno ste to napravili tako da dajem opomenu. Kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, evo malo na iznenađenje lijeve strane sabornice ću vas pohvaliti. Malo prije su me novinari pitali, pa dobro ima li nešto dobro što je premijer Plenković uradio zadnjih par godina. Rekao sam da postoji jedna dobra stvar, a to je što Hrvatska nije išla sa prestrogim mjerama i za dugotrajnim zatvaranjima kao što je bio slučaj u Njemačkoj i Sloveniji pokazalo se da je taj pristup bio ispravan. Zato je šteta što se danas prijeti narodu nekim represivnim mjerama poznajući malo i mentalitet naših ljudi i to može izazvati samo kontra učinak. Kada analiziram od kuda nepovjerenje tolikog dijela stanovništva prema onome što mu se govori iz stožera i poručuje, mislim da je temeljni problem to što u Hrvatskoj imamo taj unikum da je na čelu stožera ne ministar zdravstva, nego ministar policije dakle stručnjak za ONO i DSZ i da je u tom smjeru bila nejasna komunikacija. Više se govorilo o represiji i prijetnjama, nego o boljoj budućnosti do koje bi došlo kad bi se pandemija prevladala. A također iz znanstvenog savjeta su u javnost dolazile i kontradiktorne informacije.
Hvala vam lijepa kolega Raspudić. … /Upadica Raspudić: Čak … [[ne razumije se]] članova Savjeta./… Hvala vam lijepo. Uporno isto namjerno idete izvan granice. Ja vas molim da se držite minute. Izvolite.
Hvala lijepa. Nisam čuo da ste nas vi pohvalili. Hvala vam lijepa na vašim pohvalama. Imate vi, čiji ste vi apologeti koga vi hvalite godinama to i bilo tko tko prati političku igru zna za koga navijate i gdje odnosite Most. Možda Grmoja, i Petrov i Bulj još nisu svjesni, ali ovi malo bolji analitičari znaju u kojem smjeru vjetar puše. To je što se tiče vaših pohvala i apologije. Čuvajte to za neka druga brda, a ne za Banske dvore. Što se tiče cijepljenja, dakle nikome mi ne prijetimo. Naprotiv. Dapače od kada sam kazao to na Vladi vidimo skok u tjednom i dnevnom cijepljenju prvom dozom što je jako dobro. Znači da smo generirali raspravu i da se cijepljenje dinamiziralo. Činit ćemo to i dalje. Vjerujemo u znanost, vjerujemo u medicinu, ja vjerujem u hrvatski narod da je pametan, informiran i da će se informirati na temelju onih informacija koje su točne, a ne one koje nisu jer „u tom grmu leži zec“.
Hvala vam lijepa. Nema više replika, pa vas molim da se vratite na mjesto. Mi ćemo nastaviti sada s raspravom. Na redu je kolega Bartulica u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo žao mi je da je morao premijer napustiti sabornicu. Malo ranije sam postavio mu jedno važno pitanje u ime zabrinutih roditelja oko školske godine na jesen. Nije me baš uvjerio sa odgovorom. Zapravo je izbjegao odgovoriti i još jednom pozvao se na struku, a ta struka u zadnje vrijeme ne ulijeva povjerenje. Dakle, čuli smo nedavno da niti jedna osoba u Hrvatskoj nije umrla koja je cijepljena nije umrla od Covid-a i isti dan je bolnica u Dubravi tu tvrdnju demantirala. Dakle, struka ima visoku odgovornost u ovome svemu i u zadnje vrijeme nesumnjivo je da ljudi gube povjerenje u stožer, pa i zbog određenih izjava. I još jednom ću ponoviti nije dobro da se na ovaj način zapravo i moralno ucjenjuje ljude, slobodne ljude. Svi se slažu da djeca nisu rizična skupina. Prema tome, mislim da je vrlo legitimno to pitanje i roditelji su zabrinuti to ta najava masovnog cijepljenja djece nije dobro odjeknula. Međutim, ja ću isto nešto reći na početku u vezi pandemije pohvalno. Mislim da je dobro da su kod nas bile ipak blaže mjere umjesto tvrdog lockdowna i slično kao u drugim europskim zemljama. Ali ono što nije dobro i što izaziva zabrinutost je pored blažih mjera naše gospodarstvo je svejedno palo preko 8%. Izgubili smo preko 8% BDP-a. Možemo samo zamisliti što bi bilo da smo imali tvrde mjere i da se taj smjer slijedio. Prema tome, stanje nije dobro i naše gospodarstvo je ranjivije nego što bi trebalo biti, jer najavljene reforme, famozne reforme se ne provode. Međutim ovo povezivanje potpora sa cijepljenjem mislim da je ipak problematično iako premijer stvara dojam da tu nije ništa sporno i da pravno sve je čisto. Ipak se stvara nova umjetna podjela u društvu, a vidimo primjerice u resoru ministra Beroša da mali broj oko 30% je cijepljeno. Prema tome, javni sektor ne pokazuje neku veću odgovornost ako je to tako postavljeno u odnosu na druge. A podsjetit ću, poduzetnici nisu sami sebe doveli u ovu situaciju. To je zbog nametnutih mjera u pandemiji. Nisu mogli raditi. Nisu smjeli raditi. Prema tome, sada ovo ispadne kao nekako djelo milosrđe prema ljudima koji ionako nisu smjeli raditi i sa pravom su digli glas protiv toga. Europska unija rekao bih iz naše perspektive Domovinskog pokreta ne nalazi se u najboljem stanju. Treba ovdje reći da već jedno vrijeme udjel EU-a u svjetskom gospodarstvu je u padu. Dakle, to nije zbog toga što europske ekonomije ne rastu, nego rastu presporo u odnosu na ostatak svijeta i tu imamo veliki problem i to je jedan trend koji je nastao prije Brexita. Dakle, odlaskom jedne velike članice samo je to ubrzalo. Ali to je jedan negativni trend koji je prethodio Brexitu. Međutim zašto spominjem Brexit? Čini mi se da u zadnje vrijeme, pogotovo od ovih izjava nakon prošlog Summita nastaje dojam da europski čelnici ništa nisu naučili nakon Brexita. Nisu izvukli pouku. I dalje pojedini čelnici dociraju jednoj članici. Nizozemski premijer Rutte je izjavio da će prisiliti Mađarsku na koljena zbog ovog Zakona o zaštiti djece od indoktrinacije u školama. Dakle, premijer jedne druge članice prijeti zapravo Mađarskoj i to ne ulijeva povjerenje. I mislim da nije slučajno da postoji jedna ozbiljna polemika na razini EU o budućnosti. I ta polemika neće nestati. Pa i postavlja se pitanje od kuda nekima uopće moralni autoritet da na taj način razgovaraju sa jednom članicom? Ja ne priznajem … [[Govornik se ne razumije.]] niti drugima neki viši moralni autoritet, niti se slažem s tim da bi Hrvatska samo iz zahvalnosti za podršku od Poljske i Mađarske trebala biti u nekim pitanjima danas suzdržana. Ne, ne treba samo iz zahvalnosti zbog prošlosti, nego načelno moramo biti u stanju braniti neke stvari. Postavlja se na kraju krajeva pitanje što je zapravo više mainstream i prihvatljivo danas u Hrvatskoj, dakle kršćanska načela, moralna načela ili agendu LGBT, rodne ideologije i slično. Što je više mainstream? Ispadne da je problematično uopće braniti neka načela koja mi baštinimo. Mislim nije Hrvatska nastala jučer. Prema tome, to sve skupa vodi do zaključka da će se te rasprave još intenzivirati. Mislim da mađarski narod neće pasti na koljena zbog izjave određenih drugih. Na kraju krajeva Nizozemska nema ni funkcionalnu Vladu sada, traju i dalje pregovori. Prema tome od kud pravo uopće da postavlja stvari na taj način. Rekao bih da iz naše perspektive Domovinskog pokreta nije dobro ovaj pokušaj stvaranje vele države na razini Bruxellesa. Dakle, vidimo razne tendencije. Mislim da pojedine članice moraju zadržati suverena prava odlučivanja, a ne samo postati na neki način u tom procesu odlučivanje onih koji će potvrditi što su drugi odlučili. Ne, moramo se boriti za suverena prava nacionalnih država, da sami odrede ključne stvari u svojim zemljama, pa tako i Hrvatska. Čini mi se da i dalje smo preskloni slijediti velike. Gospodin Plenković je spomenuo izbore u Njemačkoj. Sigurno nije svejedno tko će biti izabran nakon Angele Merkel. Međutim, moramo imati vlastitu viziju kako bi ta EU mogla i trebala izgledati, a ne previše se osloniti na velike. Ionako oni isključivo vode računa o sebi. To se vidjelo i u ovoj pandemiji. Podsjetit ću na početku da se gospođa von der Leyen čak osjećala tako da se ispričala Italiji što nije EU pokazala veću razinu solidarnosti sa tom zemljom. To je stanje. Dakle, puno čujemo o solidarnosti i slično, a realnost je drugačija i tu moramo kako bih rekao se bolje postaviti. Međutim, ono što vidimo je jedna vrsta moralističkog aktivizma od strane nekih članica i jedna od mogućih posljedica je da se nametne jedan ideološki monopol, jedan politički korektan način razmišljanja. To prvo nije u skladu ni sa slobodom, a nećemo bježati od raznih kontraverzi kada je riječ o ljudskim pravima. Dakle, ne slažemo se svi oko toga i mislim da treba i dalje u miru racionalno, argumentirano voditi te rasprave ne etiketirati i nametati pa i zastrašivati određene članice koji nisu u skladu sa kako recimo tako čopor razmišlja. Ja ću reći još nešto vezano za temeljne vrijednosti EU. Dakle, često na obljetnicama se raspravlja o tome što EU predstavlja, kako je ona nastala, ulogu Schumana de Gasperia, Adenauera i sličnih. Međutim, tvrdim da oni danas teško bi mogli prepoznati tu istu EU i kako ona funkcionira danas i kako se odnosi prema novim članicama koji su puno trpjeli u nedavnoj prošlosti. Neću ponavljati sve što se događalo tijekom 20 stoljeća, ali mislim da određeni čelnici nisu oni koji su pozvani da dijele lekcije ni Orbanu ni Vladi u Poljskoj, pa na kraju krajeva nama sutra, danas, sutra mi moramo imati vlastito mišljenje i znati to obraniti, pa kad je neugodno i na najvišim mjestima. Hvala.
Sada ćemo poslušati poštovanog kolegu Glavaševića u ime Kluba zastupnika Zeleno lijevog bloka. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. HDZ-ova politika doživjela je samo u zadnjih mjesec dana tri ogromna poraza na europskoj pozornici. Iako su u Europskom parlamentu dio većine njihovi zastupnici bili su preglasani u slučaju tzv. Matićevog izvještaja. Odbijeni su im amandmani kojima su htjeli pod krinkom brige za Hrvate unazaditi Rezoluciju Europskog parlamenta o BiH. Konačno nisu jasno i glasno osudili novu Orbanovu destabilizaciju EU preko iživljavanja nad LGBT osobama. S tim na ramenima premijer danas dolazi u Sabor, no idemo in medias res. U izvješću piše da je na sastanku održanom 25. i 26. veljače predsjednik Vlade intervenirao komentarom kako sporost u isporuci cjepiva kreira nepovjerenje među građanima. To sasvim sigurno doprinosi nepovjerenju, ali zanima me vidi li premijer možda i još neke elemente koji tome doprinose. Nepovjerenje građana je svakako ogroman problem, ali uzroke u tome ne treba tražiti isključivo u nekim vanjskim pod navodnicima stvarima poput sporosti u isporuci cjepiva. Mnogo veći doprinos nepovjerenju građana dalo je vrludanje Vlade i Stožera, nejasna komunikacija oko problema, očigledna politiziranost navodno stručnog stožera kao i potpuno nejasan pristup pri određivanju mjera zaštite. Bilo bi fer da je kolegicama i kolegama na Europskom vijeću rekao nešto i o tome, pa onda idući put kada bude govorio o tome nadam se da će se sjetiti podatka da je recimo u Ministarstvu zdravstva prije samo nekoliko dana bilo manje od 35% cijepljenih. Kada je premijer sudjelovao na ovom sastanku, taj broj je vjerojatno bio još i manji. Mislim da je to puno veći problem za povjerenje građana nego sporost u isporuci cjepiva. A da ne govorimo o tome koliki doprinos nepovjerenju Vlada daje kada očito zloupotrebljava pandemiju za dodvoravanje crkvi idejama o zabrani rada nedjeljom. Ekonomist Vuk Vuković nedavno je rekao da zabrana rada nedjeljom ima isti učinak na ekonomiju kao mjesec dana lockdowna. Premijer može već sada razmisliti kako će to objasniti svojim kolegicama i kolegama na Europskom vijeću na nekom od budućih sastanaka. A još je važnije od toga što će reći njima i ono što će reći nama i građankama i građanima Republike Hrvatske. U replici sam pitao premijera o radnoj večeri prilikom sastanka održanog 24. i 25. lipnja kada je, jer to piše u izvještaju, predsjednik Europskog vijeća Charles Michel inicirao je raspravu o homofobnim zakonima donesenima u Mađarskoj. U odgovoru premijera saznali smo kako on u toj raspravi nije sudjelovao i to namjerno, nego je javno komunicirao svoje po običaju jasne i precizne stavove. E, ali lako je biti junak poslije bitke. Zašto premijer na licu mjesta nije Viktoru Orbanu rekao svoje jasne i precizne stavove? Tamo pred svojim kolegicama i kolegama gdje nije bilo kamera, gdje se govori otvorenije, gdje nema diplomatskog umotavanja u celofan e, tamo je naš premijer Plenković odabra namjerno se ne uključiti ni u raspravu, ni u vrlo jasno i precizno artikulirano pismo kritike koje su Orbanu zajednički uputili 16 premijerki i premijera zemalja članica. Premijer je odgovarajući na pitanje kolegice Mrak Taritaš rekao da se nema namjeru uključivati u neke politički motivirane to je citat, rasprave i pisma. Oprostite, ali kako bi točno ovakve stvari trebale biti motivirane? Mi smo političarke i političari. Premijer je političar. Sastanak Europskog vijeća je sastanak politički izabranih liderica i lidera zemalja članica. Europska unija je politička unija i politički projekt temeljen na vrijednostima koje su politički odabrane. Europski parlament izabran na izborima, Europska komisija politički nominirana i sastavljena. Europsko vijeće, šefice i šefovi država i vlada, birane i birani na izborima. O čemu točno predsjednik Vlade priča? Kakva bi trebala biti motivacija bilo kakve participacije u političkim tijelima političke unije, nego politička. Teološka, moralna filozofska. U ovom su Saboru izgovorene mnoge gluposti i populističke besmislice, ali ovo što je rekao premijer kolegici Mrak Taritaš jedna je od većih. Zbog premijera Plenkovića i ministra Grlića Radmana Hrvatska po zna koji put vodi mađaronsku politiku. Ursula von der Leyen zakon je nazvala sramotnim. On to i jest i protivan je ne samo vrijednostima Europske unije, nego i vrijednostima demokracije. Oni možda misle da Hrvatsku to ne košta ništa, ali ako su pratili izjave nekih političara u Saboru proteklih dana a i jesu. Ako su vidjeli napade na povorku ponosa prvi put nakon 10 godina u Zagrebu trebalo bi im biti jasno da se igraju s ljudskim zdravljem i životima. Konktatorstvo i mađaronstvo moglo bi vas ugristi za stražnjicu gospodine predsjedniče Vlade i nadam se da će vam netko koga želite slušati to reći u lice. Oko ljudskih prava i vladavine prava ne smije biti kompromisa, proračunatosti ni oklijevanja. Morate biti kako vi to volite reći, nema ga doduše, precizni i jasni. Tragično je kako se premijerova jasnoća i preciznost istope pod najmanjim pritiskom jednog običnog autokrata iz susjedstva uz miris nafte i plina, koji pritom svakom malo s nostalgijom objavljuje fotografije karte Mađarske sa ambicioznijim granicama od trenutnih. Ne povijesnih da ne bude zabune, nego ambicioznije i od povijesnih i on i njegovi ministri šute o tome. Takav suverenizam i takvo domoljublje mogu kako bismo mi u Srijemu rekli „mačku o rep okačiti“. Na sastanku održanom 24. i 25. lipnja bilo je riječi i o kibernetičkoj sigurnosti. Politike NATO-a i Europske unije sve se više okreću tom aspektu ljudske sigurnosti. A što Hrvatska radi po tom pitanju? Premijer je govoreći o sigurnosti na sastanku onom održanom u veljači istaknuo kako će Hrvatska nabaviti višenamjenske borbene zrakoplove i na taj način doprinijeti kolektivnoj sigurnosti. Ok. Kinetičko ratovanje sasvim sigurno još nije otišlo u povijest, ali kibernetička sigurnost je danas sasvim sigurno rame uz rame sigurnosti od kinetičkih ugroza. Štoviše vjerojatnost kibernetičkih napada danas je mnogo izglednija nego vjerojatnost kinetičkih napada. Živimo u vremenu u kojemu recimo 14-godišnjak nekakav iz Kine prije doručka je u stanju hakirati mnogo kompleksnije i mnogo bolje zaštićene sustave od primjerice naših vojnih zračnih luka. Želim reći, đaba nam avioni ako ih ne možemo koristiti. Zato je potrebno itekako investirati u kibernetičku sigurnost. IT u Hrvatskoj ima veliki potencijal i to je nešto što bismo mogli ponuditi Europskoj uniji kao naš doprinos sigurnosti cijele unije, a istovremeno oporavljati našu ekonomiju i privući nove investicije. To na žalost nije bio slučaj jer Vlada ne prepoznaje prednosti koje imamo, nego se drži nekih hladnoratovskih koncepata obrambene politike i sigurnosti i dozvoljava si da jedan Aleksandar Vučić uvuče u utrku naoružanjem. Harasho. A za to vrijeme neke druge zemlje investiraju u svoje IT sektor i gledaju kako da svoj suverenitet zaštite u digitalnom ekosustavu vremena u kojemu živimo i vremenu u kojem će živjeti naša djeca. Zaključno. Iz čitanja ovog izvješća i slušajući premijera jasno je da ni on ni ova Vlada nemaju europsku politiku niti jasan smjer u kojem vode našu zemlju unutar EU. Premijeru se dogodila jedna Freudovska omaška u odgovoru kolegici Mrak Taritaš, pa je to zapravo i priznao. Neću sudjelovati u nekim politički motiviranim pismima. Tko prizna pola mu se prašta! Ne, ne ovaj put jer ovo nije dječja igra. Ovo su životi i sudbine naših ljudi. Ako premijer i Vlada ne znaju, ne razumiju i ne žele voditi europsku politiku, pa neka podnesu ostavke. Ima onih koji znaju, razumiju i žele, a građani to jako dobro vide i honoriraju rastućim povjerenjem i podrškom. Samo pogledajte ankete. Hvala.
Idemo sada na zadnju raspravu klubova, to je Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte, poštovana kolegica Katarina Peović. Nakon njenog izlaganja napravit ćemo stanku od 10 minuta i onda nastaviti sa pojedinačnim raspravama. Ima ih 8 i za sad imamo dvije prijavljene završne rasprave. Izvolite.
Dobar dan svima! Znači riječ je o Izvješću predsjednika Vlade o održanim sastancima Europskog vijeća. Prije da kažem da samo malo evo i pohvalila našeg premijera, ali moram dati jednu kritiku. Ovo je izvješće mjestimično stvarno toliko zaumno da nailazite na rečenice pa citirat ću: „Treba ostati usidren u zajedničkim sposobnostima.“ Stvarno bih voljela da mi netko objasni što to znači biti usidren u zajedničkim sposobnostima. To je nova formulacija, iako se onako recikliraju te formulacije. No, stvarno sam i pohvalila našeg predsjednika Vlade jer sam čitala izvješće kao triler i vidjela na njemu da je na nekom od tih sastanaka i intervenirao glasno i upozorio na pitanje pravedne raspodjele cjepiva među državama članicama te rekao i ovo se nadovezuje na ovu raspravu koju je Bojan vodio prije da to nije tehničko pitanje nego je to političko pitanje. To svakako pozdravljam, jer se konačno ta stigma na politici miče i suočavamo se da je svako pitanje političko pitanje. Ali tu je stvarno premijer bio i nešto konkretniji, tražio da se čelnici u svojoj izjavi, znači nakon sastanka daju konkretne političke smjernice u vezi načela za razdiobu cjepiva na čijem se daljnjim državama članicama u kojima dostava cjepiva ozbiljno kasni treba raditi itd. I stvarno nakon intervencije i dugotrajne rasprave u konačnici je dogovoreno da se pitanje uputi na rješavanje gdje je kasnije postignut i dogovor 30% za države koje imaju manjak cjepiva. Hajmo reći da je to jedna od stvarno rijetkih situacija u kojima ja nalazim u izvješću neko autonomno istupanje našeg premijera i glasno govorenje u korist svoje zemlje. Voljela bih da se tako glasno govorenje pojavljuje i u drugim pitanjima. Na žalost to nije slučaj, dapače nešto je bilo rečeno o nekim svjetonazorskim pitanjima. Ja ću nešto reći o ekonomskim pitanjima, gdje smatram da nije bilo autonomnog djelovanja i izostalo je u ključnim pitanjima kao recimo naš je premijer sudjelovao na panelu zapošljavanje i radna mjesta na kojem se, jel' naglašavao utjecaj pandemije, bolesti covid 19 na EU i njezino stanovništvo, društvo i gospodarstvo. Održana je rasprava o Europskom socijalnom modelu i provedbi europskog stupa socijalnih prava, to je ono 20 stupova socijalnih prava i neformalni sastanak čelnika EU o socijalnim pitanjima u Portu 8. svibnja 2021. Nisam našla, dakle u tim temama i našem istupanju nekakvu autonomnu politiku niti smjer koji smatram da treba promijeniti, a to je smjer o mišljenju o radu i pravima radnika. Dapače, dobivali smo nekoliko direktiva koje sam i spomenula u svojoj replici, stajališta RH na prijedloge direktiva Europskog parlamenta pogotovo recimo takvo jedno stajalište o minimalnoj plaći u najmanju ruku je odgovor naše Vlade na te direktive koje idu, dakle prema tim stupovima socijalne pravednosti, povećanju premreženosti kolektivnim ugovorima, povećanju minimalne plaće sa naglaskom da se treba računati koji su minimalni troškovi života da bi se došlo do minimalne plaće, a ne da se minimalna plaća vezuje uz nekakav postotak recimo prosječne plaće što u svakoj zemlji iznosi sasvim drugi iznos. I u našem slučaju taj iznos uistinu nije vezan uz stvarne troškove života. I zato je Radnička fronta i uputila u saborsku proceduru zaključak u kojem se traži da Vlada zadužuje Državni zavod za statistiku, da izračuna kvartalno troškove života što bi nam omogućilo neće nam omogućiti naravno da dostojanstvenu plaću uvedemo preko noći, ali će nam omogućiti da vidimo koji je raskorak između dostojanstvene plaće kako naglašavaju sindikati i one minimalne, zakonom propisane plaće koja kod nas po nekim procjenama ne zadovoljava niti 25% ukupnih troškova života i stvarno ne predstavlja dostojanstvenu plaću. Neprihvatljivo je stvarno stajalište RH prema tom prijedlogu, predmetnom prijedlogu direktive a koje je ona formulirala sukladno zaključku koordinacije za unutarnju i vanjsku politiku Vlade RH gdje ciljevi predložene direktive se ocjenjuju, dakle nerealnima. Ciljevi direktive ovi konkretni su poboljšanje radnih uvjeta i osiguravanje da svi radnici u Uniji imaju pristup odgovarajućoj zaštiti minimalne plaće bilo u obliku zakonom propisane minimalne plaće ili plaće utvrđene kolektivnim ugovorima što bi im trebalo omogućiti da pristojno žive gdje god radili. I ta nastojanja, dakle koja vidimo iz ovog izvješća su u potpunosti ne popraćena nekim autonomnim stavom Vlade. Vlada je znači trebala jasno formulirati pozitivan stav prema navedenom cilju iako on jest deklarativno pozitivan. On ima n iz problematičnih sastavnica, a to je da države članice su zakonski propisanim minimalnim plaćama postavile neuobičajeno visoki standard, da je to standard koji se ne može doseći, da je stopa pokrivenosti kolektivnim pregovorima koje ovdje savjetodavna, a ne imperativna bude na razini od najmanje 70% to Vlada Republike Hrvatske smatra previsokom idealu ničime opravdanu. Iako je recimo u Austriji ona više od 90%, u Nizozemskoj preko 70%. Također treba uzeti u obzir da se stopa pokrivenosti kolektivnim ugovorima kod nas rapidno smanjila. Izuzetno je niska. Znači 40%, a 45% da se smanjila u prethodna dva desetljeća za 19%. Dakle, svakako je upravo kod nas potrebno podići stopu kolektivnih pregovora i podići razumijevanje i shvaćanje minimalne plaće i postići mogućnosti, osigurati mogućnosti da se minimalna plaća poveća. Znači osim takvih zabrinjavajućih stavova vezanih uz direktive ovo nije jedina, uzela sam je kao prijedlog. Ne iznenađuje onda ovaj i usmeni stav nekih članova Vlade prema prijedlogu da se recimo praznici dakle koji padaju na vikend što je uputila također Radnička fronta u proceduru prebacuje neradni dan na idući radni dan. Možemo o tome razgovarati da li je to realni prijedlog, da li postoje nekakve prepreke oko tog prijedloga. Ali ono što ne bismo trebali govoriti i stvarno me iznenađuje i takva drskost onih vladajućih da mi moramo više raditi. Znači to je potpuno neprihvatljivo. Znači mi u prosjeku i nije premijer shvatio što sam ga pitala, mi u prosjeku imamo više radnih sati od drugih zemalja u Europi. Mi radimo više od drugih u Europi za bitno niže plaće i ne može se govoriti da je ideal da ljudi još više rade, jer mi konkurentnost nećemo postići nižom cijenom radne snage za više radnih sati, većim izrabljivanjem radnika i radne snage, nego sasvim nekim drugim mehanizmima koje ne nalazimo, a to je privredni rast i prekid sa ovom okoštalom strukturom privrede koja se temelji na turizmu i uslužnim djelatnostima. Tako da moram reći da čak i nevjerojatna bahatost znači u tom odgovoru vašeg kolege Reinera da se tu vraćamo u 41. u prošlost nije stvarno korektan, jer da ne ulazim u to koliko ljudi koji se smatraju vitezovima žive u sadašnjosti. Ali u svakom slučaju govorimo dakle o tome da je to zakonska regulativa koja postoji u više od 80 zemalja na svijetu. Znači ne govorim o nečem izuzetnom, a naša statistika pokazuje da itekako imamo razloga da smanjujemo broj radnih sati. Ne da ih povećavamo i sva regulativa koja se ovdje pojavljuje i od vraćanja umirovljenika na tržište rada umjesto dizanja mirovina ide za tim da zapravo još veće probleme stvorimo, a to je još veći uvjeti za snižavanje cijene radne snage. Namjerno govorim cijene radne snage iako ministar me upozorio da to nije cijena radne snage. Voljela bih jednom s njime i o tome malo razgovarati. Nije ovdje mjesto. Ali dakle ono što mi radimo je uistinu postavljanje svih uvjeta da se cijena radne snage snizi, da se tržište rada zapravo opskrbi onima koji mogu raditi i žele raditi za niže i koji su prisiljeni raditi za niže, a sve pod agendom znači da imamo manjak radne snage što naprosto nije točno. Jer imamo ogromno iseljavanje. 14% radno sposobnog stanovništva je iselilo. Znači, ne možemo imati manjak radne snage. Imamo plaće koje ne dozvoljavaju ljudima da od njih žive. Eto na Islandu smanjuju radni tjedan sa 40 na 35 sati, a mi razgovaramo o svim mogućim modelima koji će samo dovesti nas u još jednu fazu opet dakle snižavanja cijene radne snage. I pri tome svakako treba spomenuti i ono što se ovdje stalno navodi kao spasonosno rješenje EU fondove. Evo dat ću vam samo podatak da sredstva koja su nam bila na raspolaganju u prethodnih 7 godina su bila manja od ulaganja u samo jednoj predkriznoj godini. Sada su sredstva malo veća, ali samo zato što smo mi još niže na ljestvici europskoj ljestvici i svjetskoj ljestvici ekonomskoj.
Kao što sam najavio sada ćemo napraviti stanku. Nastavit ćemo u 14 sati i 10 minuta. STANKA U 13.56 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,10 SATI]] Nastavljamo sa radom. Prvi na redu je poštovani kolega Raspudić, izvolite.
Zahvaljujem.
Samo malo, oprostite. Ja bih vas molio ipak da stavite maske s obzirom da moramo se još uvijek. A ja mislim da ćemo valjda na jesen bez maske, ali još uvijek ne možemo. Izvolite.
Zahvaljujem. Žao mi je što tu nije predsjednik Vlade, bio se ukazao kratko. Dao sam repliku gdje sam mu iznio pohvalu jer su me pitali novinari jer ga samo kritiziram, jel' imam reći šta pozitivno. Ja kažem što je bilo pozitivno, on me optuži da vučem most u smjeru Zorana Milanovića, a 10 minuta prije toga optužuje Grmoju da je ekstremna desnica. E sad mi nije jasno dokle se ta naša opcija prostrla, dakle od ekstremno desne pozicije do lijevog predsjednika. Ili smo otišli toliko ekstremno desno da smo izbili s lijeve strane. To bih ga volio pitati, ali evo nema ga, pa ćemo morati dalje. Dakle, nakon ovoga što sam rekao u govoru u ime kluba jedna brza diskurzivna analiza ispraznog birokratskog drvenog novog govora briselske birokracije i ukazivanja na nekoliko sadržajnih besmislenosti prelazimo sada na doprinos našeg predsjednika Vlade, barem ono što nam je dano u ovom izvješću. Citiram izvješće: „Predsjednik Vlade Plenković je u raspravi izložio geostrateško viđenje položaja i ponašanja Rusije i ruskih vlasti. Smatra da je u interesu EU-a da Rusiji pristupi na sveobuhvatan, ali snažan način vodeći računa o ruskoj ulozi u europskom susjedstvu.“ Molio bih pošto predsjednika nema, možda netko od vas njemu bližih ljudi mi pojasni kako to gospodin Plenković pristupa na sveobuhvatan, ali snažan način i čemu suprotni veznik. Znači li to da je sveobuhvatan pristup inače slab, a da je ovaj Plenkovićev poseban, jer spaja sveobuhvatnost i snagu. Dakle, pristupa Rusiji sveobuhvatno ali snažno, no citiram: „vodeći računa o ruskoj ulozi u europskom susjedstvu.“ Kolega Arsen Bauk je nedavno citirao Majdakov roman „Pazi tako da ostanem nevina“ pa ću se okoristiti istim predloškom i reći, dakle pristupi sveobuhvatno ali snažno ali tako da ostanem nevina, tj. vodeći računa o ruskoj ulozi u europskom susjedstvu. Izvješće o redovnom sastanku Europskog vijeća od 24. i 25. lipnja u Bruxellesu počinje slijedećom očito važnom informacijom. Citiram: „Neposredno prije početka formalnog sastanka Europskog vijeća održan je radni ručak sa glavnim tajnikom Ujedinjenih naroda Antoniom Guterresom. Čelnici su mu čestitali na reizboru, na još jedan petogodišnji mandat koji će započeti 1. siječnja 2022. Razmijenjena su mišljenja o globalnim temama i izazovima poput klimatskih promjena, pandemije bolesti covid 19 i održivog razvoja kao i geopolitičkim temama“. Završen citat. Iz ove informacije, početne informacije o tom sastanku razvidno je da se sastanak održao na pun želudac. Michell De Monte kaže prije i poslije obroka nisam ista osoba. I da su razmijenili mišljenja, čitaj papagajske fraze o globalnim temama i izazovima kao što su klimatske promjene itd. Vidim Bauk se smijulji i samo se ti smijulji. Očekujem sljedeći put kad sjednemo u saborskom baru da malo razmijenimo mišljenja o globalnim temama i izazovima poput klimatskih promjena. Vrhunac licemjera je pak sljedeća tvrdnja iz izvješća. Citiram: „Globalna uloga EU-a dolazi do izražaja primjerice u distribuciji cjepiva protiv bolesti covid 19 u onim dijelovima svijeta koji zbog financijskih i drugih razloga ne mogu doći do potrebnih količina. Do kraja godine EU će donirati više od 100 milijuna doza cjepiva. To je jedan u nizu primjera kako globalni problemi nalažu globalna rješenja. Dakle, lošu procjenu koliko će se ljudi htjeti cijepiti i lukavu uštedu za zbrinjavanje medicinskog otpada sada prodaju kao veliki altruizam prema siromašnim zemljama. Pa zašto niste odmah kad ste naručivali cjepiva sto milijuna doza kupujemo za zemlje trećeg svijeta i paralelno se dijeli kao u EU, nego im sada dajete da se ne baci. Na ovom sastanku Plenković je govorio i o važenju multilateralizma, založio se za širenje suradnje sa SAD-om itd. i čestitao je glavnom tajniku UN-a na postizanju ravnoteže spolova unutar svog tima. Žao mi je što nije tu da ga mogu zamoliti, pa evo predsjedniče Vlade ako ovo gledate molim da prenesete i čestitke u naše ime svih radnih ljudi i građana RH glavnom tajniku UN-a jer je u svom timu postigao ravnotežu spolova. Evo to je očito važno jer se navodi u ovom izvješću o tim bitnim sastancima. Ja ne znam, žao mi je što tu nije Vili Matula pa da ga pitam je li na sastancima centralnog komiteta saveza komunista Hrvatske čiji je bio član se govorilo smislenije i sadržajnije. I na koncu predsjednik EP-a Sassoli u svom je uobičajenom izlaganju stavio naglasak na borbu protiv pandemije bolesti covid 19 izrazivši zadovoljstvo itd. itd. Znači, e sad će Sassoli malo sa svoje uobičajeno [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Mi ovakvo izvješće ne možemo podržati.
Idemo dalje. Sada je na redu kolega Marko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Pa evo u pojedinačnoj raspravi iskoristio bih priliku pa se osvrnuo na nekoliko aspekata izvješća koje nisam stigao spomenuti u izlaganju kluba. Prvenstveno tu bih se htio osvrnuti na Porto Social Summit, dakle na socijalni summit u Portu ali i na najave odnosno na predsjedanje susjedne nam i prijateljske Republike Slovenije koja u svojem predsjedanju i na Vijeću je navijestila povratak proširenju, odnosno povratak Zapadnom Balkanu. Kada govorimo o Porto socijalnom summitu treba se sjetiti summita prvog takvoga 2017. U Göteborgu gdje sam i osobno bio sa premijerom, gdje je usvojen europski stup socijalnih prava definira 3 kategorije načela i 20 načela koje želimo da europske odnosno države članice primjenjuju. A te 3 kategorije su jednaka mogućnost i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključivost. I upravo je vrijednost ovoga Porto socijalnog samita da u izjavi premijeri je dana ponovna europskom stupu socijalnih prava gdje od principa solidarnosti ne odustajemo i u najvećoj krizi i da dobar dio upravo sredstava koje smo mogli čuti na danima EU fondova u Saboru tu nedavno će ići upravo za pitanje socijalnih prava, za zaštitu od socijalne uključenosti i za jednake mogućnosti pristupu tržišta rada. Na socijalnom samitu premijer je istaknuo i naše mjere. Možda istaknuti isto tako da dobar dio zemalja članica Europske unije više nema mjera. Naprosto smatraju da je taj period završio. Mi još i dalje imamo. Do sada smo isplatili 11,7 milijardi kuna i spasili 700 tisuća radnih mjesta. Projekti koji podupiru europski stup socijalnih prava osobno sam možda najponosniji na program „Zaželi“ koji sada ide prema već 2 milijardi kuna i prema zapošljavanu 10-tak tisuća žena u ruralnim područjima Republika Hrvatske. Ali ono što me još veseli da je na Porto samitu donesena Strategija EU-a o pravima djeteta i da je usvojeno europsko jamstvo za djecu. Znamo svi da postoji young guarantee dakle da postoji jamstvo za mlade kojim mladima jamčimo sredstva da nakon dakle nakon školovanja da ćemo im osigurati na račun države odnosno kroz EU fondove bilo pravo na obrazovanje, trening ili usavršavanje. Isto tako jamstvo za djecu osigurava besplatan pristup ranom predškolskom odgoju, obrazovanju školskim aktivnostima, najmanje jednom zdravom i kuhanom obroku dnevno, te zdravstvenoj zaštiti. Uz … Porto samit htio bih svakako istaknuti i slovensko predsjedanje. Ja čestitam kolegama u Sloveniji. Neki dan je bio i slovenski veleposlanik koji je ovdje dao prioritete predsjedanja. Njihovi prioriteti imaju 4 stupa od samoga borbe sa Covid-om. Ali ono što jako veseli je da postoji zaseban stup koji se tiče proširenja i posebice naglaska na zapadnom Balkanu. Nakon Zagreb samita koji je bio veliki uspjeh predsjedanja i premijera Plenkovića da smo uspjeli vratiti zemlje zapadnog Balkana natrag na europski kolosjek, da smo uspjeli otvoriti pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Sada će se to nastaviti na uspjesima Zagreb samita. U 10. mjesecu bit će isto tako … novi samit koji će dalje jačati i davati europsku budućnost našim susjedima, a to je posebice bitno za budućnost naše susjedne Bosne i Hercegovine, ali i svih ostalih članica. Zaključno, htio bih istaknuti upravo da … Europsko vijeće i ovo je jedan od rijetkih premijera koji je bio i uveo ovu priliku da predstavlja prioritete dodatno daju dimenziju zemlje članice i ovom visokom domu, da jasno dobivamo poruke što se donosi na Europskom vijeću i da iz tih izvješća se jasno pokazuje da se Hrvatska zna, može izboriti za svoja prava u Bruxellesu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Idemo sa replikama. Prvi je kolega Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Pavić mogli smo čuti danas da jedan od ključnih i strateških interesa Republike Hrvatske je i ulazak Hrvatske u euro područje, odnosno ulazak u euro zonu. Ako se sjetimo da je Republika Hrvatska tim putem započela još od svibnja 2018. godine strategijom ulaska. Ali da smo ključan politički korak napravili upravo protekle godine 10. srpnja kada smo ušli u europski tečajni mehanizam dva, vidimo da je realno da će Republika Hrvatska početkom 2023. postati članica euro zone. Ono što me zanima, koje su sve mogućnosti odnosno pogodnosti i za građane i za gospodarstvo Republike Hrvatske što će konkretno uvođenje eura donijeti? Da li je to ne samo povećanje izvoza i smanjenje valutnog rizika ili još nešto što će građani osjetiti?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Mažar pa dobro ste primijetili. Mislim Hrvatska je već sada profitirala iz procesa uvođenja eura. Kao što sam spomenuo u govoru ispred Kluba mi smo i prije ulaska u europski tečajni mehanizam dva dakle prije 10. 07. dobili … od Europske centralne banke 2 milijarde eura gdje smo mi deponirali 15 milijardi kuna što samo govori koliko imamo povjerenje Europske centralne banke. Nakon što uđemo u euro zonu praktički svo ovo zaduživanje bit će bespredmetno odnosno nećemo, puno jeftinije ćemo se zaduživati kao država. Mogućnost zaduživanja praktički bit će neograničeno i stajat će Europska centralna banka. Što za građane znači? Znači jeftinije kamate, jeftiniji pristup novcu, jednaka prava kao i ostale zemlje članice, a Hrvatskoj to pruža priliku da nije ona sporija komponenta od dvotrećne Europske unije.
Hvala vam. Kolegica Burić izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani i uvaženi zastupniče Paviću imali smo danas prilike čuti od jednog zastupnika Mosta kako Vlada Republike Hrvatske i nije imala nikakvu drugu mogućnost doli isplaćivati mjeru za očuvanje radnih mjesta. Ja bih samo podsjetila da je na žalost postojalo vrijeme kada je zaista bilo drugačije. To je vrijeme gospodarske krize. To je vrijeme od 2011. do 2015. godine kada je na vlasti bio SDP-e sa koalicijom i kada je mjera za očuvanje radnih mjesta bila aktivirana i konzumirana svega aktivirana i konzumirana svega četiri tisuće puta u cijelom mandatu i kada je na burzi završilo skoro 400 000 radnika, točnije 384 000 u veljači 2014. godine. Pa evo da nam prokomentirate u stvari 2 potpuno različita pristupa upravljanja krizom. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa mislim da ste apsolutno u pravu. Jako se relativizira uspjeh Vlade i relativiziraju se mjere. Smatraju se da one eto tako samo zato što je sve uspješno prošlo da je to bilo po inerciji da bi svi tako. Nebi svi tako. Već sam spomenuo da nemaju sve Vlade mjere u ovom trenutku EU. Sjećam se tog doba, sjećam se kad je nezaposlenost mladih bila 50%, kad je bilo samo stručno osposobljavanje koje je možda nekad kad je uvedena bila i dobra mjera, ali politika nije znala prepoznati SDP-a kada je treba mijenjati i ukinuti. Pa se sjećam nakon što smo mi došli da smo mladima omogućili utrostručenje potpora za samozapošljavanje, gdje broj mladih koji otvara vlastite tvrtke u Hrvatskoj se udvostručio. Prema tome, znanje koje imamo integriranost u Bruxellesu i utjecaj Vlade u Bruxellesu itekako su doprinijeli ovom uspjehu.
Kolega Ačkar izvolite.
Poštovani kolega Paviću, spomenuli ste da je na Porto Social Summitu dana ponovno potpora europskoga stupa socijalnih prava, te mi se nameće logično pitanje uslijed toga koliko smo potpora europskoga stupa do sada implementirali, te naravno koje su glavne mjere svega toga. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Ačkar. Pa upravo ste dobro primijetili. Dakle, Europski stup socijalnih prava 2017. donesen donosi 20 načela. Nisu sva načela još prevedena u direktive i uredbe EU neke poput usklađivanja poslovnog i privatnog života tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] direktiva je usvojena. Ono što se u Hrvatskoj snažno primjenjuje su upravo aktivna potpora zapošljavanju, obrazovanje cjeloživotno učenje, pravedni radni uvjeti, a mislim da smo tu veliki iskorak napravili u socijalnoj zaštiti, socijalnoj uključenosti. Naprosto bez europskih sredstava koja su značajna, koja su sada 24 i pol milijarde ne bi mogli osigurati i asistente u nastavi i Zaželi i pučke kuhinje opskrbljivati i sve ostale mjere koje itekako doprinose socijalnom uključivanju naših svih dobnih skupina u hrvatsko društvo.
Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega zastupniče, ja ću se referirati na onaj dio vašeg izlaganja u kojem ste naglasak stavili upravo na Porto Social Summit na kome je između ostaloga u fokusu bio europski stup socijalnih prava, a između ostalih jedno od bitnih načela europskog stupa socijalnih prava je svakako socijalna zaštita i socijalna uključivost pri čemu je razvidno da Hrvatska ne odustaje i da snažno zagovara princip solidarnosti što je vidljivo i kroz usmjeravanje sredstava za očuvanje radnih mjesta u covid krizi i kroz zapošljavanje preko 10 000 žena u ruralnim prostorima kroz program Zaželi. A ono što ja iz perspektive onoga čime se ja u životu bavim i moje profesionalne evo orijentacije to je garancija za djecu i mlade kroz koju i je i biti će osigurana, dakle velik dio sredstava iz europskih fondova kroz višegodišnji financijski okvir. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolegice Bedeković. Pa dobar dio mjera ste i vi implementirali. Sjećam se isto tako produljenog rada vrtića, osiguravanja sada tko je bio možda i pilot program za cjelodnevnu nastavu kojoj će se kroz Nacionalni program oporavka i otpornosti implementirati. Upravo ta solidarnost je u europskom stupu socijalnih prava u izjavama premijera na Porto Summitu dala fokus i dala smjer u kojem dalje želimo ići, a to je socijalna i uključivija Europa. I upravo u tom segmentu želimo osigurati potpore za sve moguće, za civilno društvo, za branitelje. Dakle, za sve skupine koje su u bilo kojem segmentu isključive i to se prije da budemo iskreni prije ulaska u EU nismo mogli priuštiti. Vi dobro znate koliko su proračuni ministarstva socijale i koliko su europski fondovi dali dodatnu vrijednost.
Hvala. I zadnja replika kolegica Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Paviću pratim vaše rasprave na ovu temu i uistinu ste dosljedni u tome da branite stavove oko Porta. Nije prošao niti jedan naš zajednički odbor na kojem se vi niste osvrnuli na tu temu i drago mi je da ste takav zagovaratelj socijalnih prava ali i dječjih prava. Naime, ono što mene najviše brine je pitanje kada govorimo o oporavku kroz upravo socijalni stup, mene zanima kada realiziramo sva sredstva iz EU a kojima sada gradimo niz programa kao što je i program Zaželi primjerice koji se u Hrvatskoj provodi u velikoj mjeri da li ćemo mi dovoljno osnažiti našu ekonomiju i naše društvo da takve programe možemo i zadržati u trenutku kada prestanu doticati sredstva iz EU koja nas trebaju izjednačiti sa ostalim zemljama. Vjerujem da ste razumjeli moje pitanje. Imamo li dovoljno snage osnažiti naše gospodarstvo?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa i hvala da pratite moje rasprave pogotovo na ovu temu. Mislim da je bitno čak imati i konsenzus na neke od ovih tema. Što se tiče razvoja putem EU fondova mi tek sad krećemo u korištenje druge omotnice. Pravi razmjer iskorištavanja europskih fondova možete vidjeti nakon druge omotnice, dakle jedno 2030. jedan plus tri pravilo. Zajedno s tim kako će nam rasti BDP, kako će nam rasti zaposlenost i ostali faktori tako ćemo iz EU fondova u budućim omotnicama dobivati sve manje. Postoje formule. Čak smo unutar ove omotnice trebali dobiti 2 milijarde eura manje, jer smo prešli za malo prag 60% razvijenosti BDP-a EU. Prema tome, to će se lagano nivelirati, a na nama je, a ja vjerujem da imamo kapaciteta da osiguramo punu održivost svih tih programa.
Hvala vam. Idemo dalje s raspravom. Sada je na redu poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege ono što mi je drago je da sve češće teme na ovoj točki dnevnog reda Izvješće sa sastanaka Europskog vijeća budu i teme iz naše unutarnje politike odnosno one teme oko kojih postoji rasprava na unutarnjem planu. To je dobro jer mislim da time sve više se i politički na neki način integriramo u europska pitanja ono što ipak prvih godina članstva još nismo toliko osvijestili sami sebe. I drugo jasno je da i mi postajemo sve veći čimbenik bilo dobar, bilo loš nebitno u onim pitanjima koja se na Europskom vijeću raspravljaju. Tu dosta dolaze do izražaja sličnosti i razlike političkih stranaka u Hrvatskoj s obzirom na ključne teme koje su teme u Europskoj uniji, a onda dolazi i do povezivanja pojedinih političkih čimbenika u Hrvatskoj sa sličnim čimbenicima u Europi. Ono što znamo dakle za dvije najveće stranke članovi su Europske pučke stranke odnosno partije europskih socijalista koje u pravilu osim pojedinih tema homogeno glasaju ili u Europskom parlamentu, u Europskom vijeću možda čak malo su ti stavovi više diverzificirani. Zato mislim da je i pitanje oko toga kako vidimo Europu ujedno i vrlo usko povezano s time kako vidimo Hrvatsku. Ili obrnuto kako vidimo Hrvatsku vrlo je usko pitanje povezano s time kako vidimo Europu. Ono što smo u ovih 6 godina, pardon 8 godina članstva u Europskoj uniji naučili ili barem ja da u mnogim stvarima mi smo i bolji od ovih iz Europe, ali smo i u mnogim stvarima i lošiji i treba nam još malo da dostignemo to. Vrlo često se pojavljuju razna istraživanja, tablice u kojima Hrvatska je na žalost sada u negativnom smislu prestigla i Rumunjsku i ustvari još jedino Bugarska po nekim kriterijima je lošija od nas. U tom smislu da se malo našalim, pitanje proširenja će nam to dosta popraviti situaciju jer ćemo biti 3., 4. ili 5. od dna kada se Europska unija proširi. Najviše pozornosti izazvale su ustvari dvije teme koje su po meni povezane. To su ovaj mađarski zakon i stavovi oko njega i tu mislim da je prvenstveno stav političkih stranaka koje se onda kroz njihove predstavnike u Europskom parlamentu ili u drugim tijelima gdje djeluju prenosi. Ili stav oko rezolucije Europskog parlamenta koju je predložio kolega Fred Matić. Tu se recimo HDZ-e našao u dijelu Europske pučke stranke koji nije podržao bilo rezoluciju, bilo stavove oko mađarskog zakona, dok smo se na pitanju Bosne i Hercegovine mi našli u manjinskom dijelu odnosno bili smo jedini iz grupe socijalista koji nisu podržali tu rezoluciju. Tu se dakle svaka stranka, svaki politički čimbenik mora ja bih to tako rekao balansirati između stavova države i naravno stavova dijela svoje političke obitelji unutar Europskog parlamenta. I tu mislim da i nove stranke neće biti cijepljene od toga jer će se i one vjerojatno naći u situaciji dakle da budu dio neke političke obitelji koja onda ima različite stavove. Pitanje mađarskog zakona je još jedno pitanje. Ne samo ovih vrijednosnih stavova, nego i pitanja koliko Europska unija ima pravo zadirati u zakonodavstvo u unutarnje stvari pojedinih država. Mi koji smo jedno dulje vrijeme ustvari jako dugo povijesno razdoblje živjeli bilo kao ravnopravni čimbenici ili kao čimbenici drugog reda u višenacionalnim državama, dakle bilo da se radilo o austrougarskom carstvu, bilo o Jugoslaviji vrlo smo osjetljivi na to kada se preko mjere sa zajedničke tzv. savezne razine zadire u nešto što smatramo da je isključivo naše pitanje i budućnost Europske unije će odnosno Europska unija će padati i na tim pitanjima koliko će dugo zadržati svoju homogenost ili koliko će ova heterogenost značiti nefunkcionalnost. Hvala.
Hvala vam. Imamo tri replike. Prva je kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bauk zapravo intenzivno razmišljam na koji dio vašeg izlaganja da dam repliku. Na onaj dio vezano uz našeg dragog prijatelja Orbana, ili na onaj prvi dio gdje ste počeli svoje izlaganje na način da bi trebali raspravljati o proširenju, jer kada bude proširenje pa dođu lošiji od nas pa da nismo na dnu. Ja nekako referirat ću se ipak na ovaj prvi dio. Ja nekako naše članstvo u Europskoj uniji i apsolutno mislim da je to dobro da je dobro da idete u društvu boljih, uspješnijih jer bi vas to jednako tako trebalo poticati da mi budemo i bolji i uspješniji i da se tu prepoznamo. No to kada napravite malo analizu nije baš kod nas bio slučaj. I mi bi se trebali nakon što smo prošli put taj zalagati da se proširi to članstvo, ali ne zato da bi došli neki pa da mi nismo na dnu ljestvice, nego ipak da vodimo računa i da taj neki put koji smo prošli mi ne prolaze drugi.
Hvala. Izvolite odgovor.
Situacija s proširenjem barem zemalja Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije i Makedonije je u ovome trenutku čak ja bih rekao ne u stagnaciji, nego u nazadovanju i to u sve četiri zemlje pri čemu je Makedonija najmanje recimo to tako ne radi se o subjektivnim slabostima, nego se radi o ovome što je najprije radila Grčka, a sada radi radi Bugarska. Dakle, o tome sam već tu za govornicom raspravljao, nema potrebe ponavljati. Činjenica je da su dvije najrazvijenije republike iz Jugoslavije danas članice Europske unije ja bih rekao možemo se složiti i da su najrazvijenije i da su članice Europske unije pokazuje dakle da je to bolje društvo kako god to sada netko shvatio. I to što i druge zemlje teže da budu članice Europske unije pokazuje da je to bolje društvo. Ali nije smisao da u tom boljem društvu budemo pri kraju. Dakle ako mogu se nogometnim rječnikom izraziti najrađe bi da budemo kao Slaven Belupo negdje u sredini ali nikada da ispadnemo.
Hvala vam lijepa. Kolega Šimičević izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega da vi ste u vašem izlaganju se dosta toga dotakli i mislim da ste vi od početka bili uključeni u put Hrvatske prema Europskoj uniji. Ja mislim da je dobro što smo mi dio uljuđene Europe i da nam je tamo i mjesto, i da uvijek moramo težiti da nam bude bolje. Ali čini li se vama da bi mi bili u boljoj situaciji da smo sami odnosno ima li alternative ova Europska unija? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Najprije, ja sam jučer navijao za Italiju zato što je ona u Europskoj uniji, a Engleska nije. Vidite koliko sam ja privržen i lojalan Europskoj uniji. Dapače što uopće oni rade na Euru kada su izašli? Neka igraju prvenstvo Sjeverne Amerike. No dobro. Dakle smatram da je jedan od većih postignuća hrvatske politike ulazak u Europsku uniju. Nakon toga NATO. Nakon toga će biti schengen i nakon toga euro. To su četiri temeljna stupa. I nije slučajno da je 2003. godine ili 2. ne znam sada točno potpisan Sporazum o pristupanju odnosno da smo postali kandidat. 2004. godine Ivica Račan sam dakle ponudio Ivi Sanaderu savez za Europu i od onda u najvećoj mjeri postoji konsenzus dvije najveće stranke oko europskih pitanja i neka tako i ostane.
I zadnja replika kolega Raspudić. Izvolite.
Poštovani kolega Bauk ove dvije teme nema ni govora u ovom Izvješću, tj. jedna je ovlaš dotaknuta ova priča o mađarskom zakonu čini mi se Charles Michel spominje se u jednoj rečenici u nekom neformalnom razgovoru, kasnije da je spomenuo i da su rekli da će o tome raspravljati kasnije. A pogotovo o rezoluciji Predraga Matića nema rasprave. Ono što je problem i zašto nekako tumačim da ste izašli iz okvira i govorili općenitim europskim problemima što je potpuno nesadržajno ovo Izvješće. Tu je održano 6 sastanaka. Neki sastanci su trajali 2 dana. To su sastanci čelnika europskih zemalja i da se nema što reći, nego na nekih suma sumarum 20 kartica teksta vrlo šturo i nesadržajno evo ovo je pola godine što su radili europski lideri je prilično obeshrabrujuće. Ono što je meni problem u ovom Izvješću dakle je osim te nesadržajnosti je jasno da nije to samo do forme priopćavanja izvješća, nego do onoga što se doista događalo nisu dotaknuti niti europski problemi. A i oni problemi koji su spomenuti nazivani su krivim imenom.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Prvo ja moram reći da sam se u prošlom sazivu čudio premijeru što je svaki malo dolazio u Sabor po ovoj temi jer je on uveo ovu praksu dakle premijer Plenković, a onda sam nakon toga to počeo doživljavati kao jednu vrstu europskog aktualnog sata ili europskog aktualnog prijepodneva ili europskog aktualnog i poslijepodneva. I mislim da je to u osnovi dobro dakle da se jedan dan u svakih nekoliko mjeseci posveti europskim temama neovisno o tome jesu li oni navedeni u izvješću ili nisu navedeni u izvješću jer je sve to više-manje prožeto. Europska politika između ostalog je politika i dogovora, a vrlo često dogovori budu da popustite na jednom da bi dobili na drugom. To se inače kolokvijalno zove politička trgovina u negativnom smislu, ali ne mora uvijek biti negativno. Prema tome, u nekim temama ćemo mi popustiti, u nekim temama će morati drugi popustiti nama, a četiri temeljna stupa iznio sam već gospodinu Šimičeviću u odgovoru na repliku kako se ono kaže Europa …
Hvala. Idemo dalje s raspravom. Sada je na redu poštovana zastupnica Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo utemeljitelj Europske unije Adenauer, De Gaspero i Schuman su s pravom govorili o uniji istih vrijednosti. A koje su to vrijednosti? Prvenstveno vladavina prava. A temelj vladavine prava jest jednakost pred zakonom, jest neovisno pravosuđe, jest sloboda medija, jest pravo na političko djelovanje, jest transparentno djelovanje svih triju grana vlasti. Gospodine Plenkoviću znaju li članovi Europskog vijeća da sve ove vrijednosti koje sam navela vi i vaši članovi Vlade kršite? Vi ste istina transparentni, ali samo u sljedeća tri pogleda. Kao prvo vaša Vlada transparentno krši zakone i štiti korupciju. Drugo, vi transparentno protuzakonito i nedopustivo utječete na pravosuđe i treće vi transparentno kontrolirate i cenzurirate medije. Primjer da ste dio korupcionaškog sustava jest Martina Dalić koja je glavni redatelj korupcionaškog mega slučaja Borg, a vi ste je imenovali za direktoricu Podravke, te njezinog supruga za člana uprave INA-e. To svi znamo, to je dokumentirano i transparentno i vi to ne možete demantirati. Ali ono što možete i što protupravno činite putem vašeg pravosuđa sprječavate da pravosuđe procesuira taj kriminal. Jer da je pravosuđe neovisno i da ne utječete na pravosuđe vi ne biste bili premijer, jer ste osobno sudjelovali u tom kriminalu. A Dalić ona ne bi bila na čelu Podravke. Transparentnost u blokadi pravosuđa koju sam navela potvrđuje Europska komisija u svom godišnjem izvješću o stanju pravosuđa u Europskoj uniji. Prema tome, izvješću Hrvatska je na zadnjem mjestu u cijeloj uniji po neovisnosti sudova i sudaca. To izvješće je dokaz o vašoj štetnoj politici za koju svi u Hrvatskoj znaju, ali sada imamo i međunarodnu potvrdu. To izvješće Europska komisija dostavlja svim relevantnim institucijama od Europske središnje banke do Europskog parlamenta. To izvješće čitaju sve značajnije tvrtke, investicijski fondovi ne samo u uniji već u cijelome svijetu i ta izvješća koja dokumentiraju kako vi i vaša Vlada kršite načelo vladavine prava i utječete na rad pravosuđa jesu razlog zašto Hrvatsku zaobilaze veliki investitori, a to je razlog nezaposlenosti, pada standarda i siromaštva. Da budemo jasni. Vi utječete na pravosuđe na identičan način kako su to radile prethodne vlade Milanovića, Sanadera i Račana, a taj utjecaj vršite kako biste zaštitili korupciju i vladajuću strukturu i njihovo protupravno abnormalno bogatstvo koje je uzročnik nesreće hrvatskih građana. I sad će dežurne galamdžije valjda vikati kako imamo neovisno pravosuđe i da su u DSV-u samo dva političara. Ali to je laž, jer u državi u kojoj su mediji kontrolirani, a sudovi ne funkcioniraju u njoj vladaju neformalne skupine putem ucjena i kriminalne uvezanosti. Evo vam primjera. Čelni čovjek u APIS-u onaj koji nam broji glasove bez ičije kontrole izvjesni Rendulić koji je inače bio bliski suradnik Miroslava Šeparovića dok je isti bio odvjetnik njegova je supruga v.d. predsjednica Općinskog suda u Zagrebu. To naravno nije slučajno. Šeparovića pak protuzakonito štitite. Na moje zastupničko pitanje o visini prihoda koji je Šeparovićev odvjetnički ured uprihodio od državnih tvrtki vi mi odbijate odgovoriti. To sam pitanje postavila na temelju dojava ljudi iz tih tvrtki koji su mi tvrdili kako se Šeparović obogatio ne svojim znanjem već političkom podobnošću. Tvrdnja je čak da je ispostavljao račune za usluge koje uopće nije obavio jer su te radnje obavile tvrtke same. Za napomenuti je da je Šeparović svoj odvjetnički ured otvorio tek 2000. godine i da mu je na otvorenju bio počasni gost Josip Perković od Münchenskog suda pravomoćno osuđen nalogodavatelj udbaških ubojstava. Takav čovjek treba imati vjerodostojnost, apsurd. Vi Šeparovića štitite. On nije neovisan, te ne donosi presude na temelju Ustava, već presude koje vama odgovaraju. Ili primjer iz moje izborne jedinice, iz grada Zadra. Jedna od čelnica Županijskog suda je Dijana Grancarić. Njezin suprug se obogatio na poslovima koje mu omogućava vama poznati Božidar Kalmeta. Znači, Kalmeta se sudova u Zadru ne mora bojati. Upravo ovi primjeri su dokaz protuzakonite umreženosti vladajuće kaste. Vi to ne skrivate, to je transparentno, a upravo to jest glavni problem Hrvatske države. Za ovo stanje odgovornost snosi Vlada kojoj ste vi na čelu i koja ima stvarnu vlast u Hrvatskoj. Jer u Hrvatskoj ne vlada japanski car već hrvatska Vlada koja ima parlamentarnu većinu. Na koji način ste došli do te većine to je druga stvar, ali je činjenica da imate stvarnu vlast. Sjetite se riječi Vilija Branda: „Pravo i pravda se mogu gušiti, ali se ne daju ugušiti. I svakoj nepravdi dođe kraj.“ Sjetite se i svoga prethodnika idola vašeg kolege Jandrokovića Ive Sanadera „svemu dođe kraj“. Tako će doći kraj i ovoj nepravdi koju vi provodite, a hrvatski će se građani izboriti za pravednu Hrvatsku jednakih mogućnosti i funkcionalne vladavine prava.
Imamo jednu povredu Poslovnika. To je kolega Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 238. Kolegica vrijeđa i omalovažava građane ove države, pa između ostalog i Božidara Kalmetu koji je bio u sudskom procesu, oslobođen je svih optužbi, a sad opet kaže kolegica da za njega sudovi ne važe. Dakle, molim kolegicu da ne iznosi neistine, a isto tako dobila je mandat u 9. izbornoj jedinici u koju nikad nije ni došla nakon izbora. Hvala.
Kolega Šimičević, vi ste zaslužili opomenu. Ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Izvolite kolegice Vidović Krišto, isto tako povreda Poslovnika.
Članak 238. po istoj osnovi kao i kolega. Dakle, ovo ne govorim radi vas kolega Šimičeviću, jer ne trudim se više doprijeti do vas. Očito niste slušali raspravu, ali je važno zbog hrvatskih građana. Dakle, apsurdno je da se vi u svojoj povredi Poslovnika pozivate na pravosuđe koje je oslobodilo Božidara Kalmetu kad je upravo sukus moje rasprave bilo to vaše pravosuđe koje kontrolirate vi na čelu sa vašim predsjednikom Vlade. Hrvatska je u ovom stanju upravo radi te politike i vi ste jedan od aktera iste.
Dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Isto tako bila je replika. Idemo dalje. Sada je na redu kolegica Baričević, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Osim dominantne teme covid 19 na održanim sastancima Europskog vijeća bilo je govora o sigurnosti i obrani. Velika se pozornost posvećivala i našim vlastitim sposobnostima i kapacitetima za strateško autonomno djelovanje. Važno nam je osigurati proizvodnju općenito, ali posebno strateških proizvoda na razini EU i država članica i tu vidimo veliku šansu RH jer možemo ponuditi povoljnije uvjete za takvu proizvodnju kako bi jedan dio takve proizvodnje i došao i uspostavio se u RH. Jedna od tema bilo je i jedinstveno tržište kako ojačati otpornost, kako digitalizirati EU, kako ostvariti naše ciljeve do 2030. i kroz tu digitalizaciju i transformaciju postati lider na ovom području, a to je ujedno i velika isto šansa za hrvatsku Vladu, recept za uspjeh i konkurentnost, za napredak, a upravo RH čini puno kako bi uhvatila se u korak s time i kako bi bili napredni u digitalizaciji. Tema koja je bila isto vrlo važna je bila i digitalne potvrde. Valja ovdje istaknuti još jedanput da je Hrvatska bila sa nekolicinom zemalja prva, odnosno čak mjesec dana prije nego što je službeno se stupilo na snagu što je službeno se stupio na snagu ured o digitalnim potvrdama, a stupio je službeno 1.7. a Hrvatska je već 1.6. u potpunosti primjenjivala digitalnu potvrdu, sama je izdavala i bila u mogućnosti kontrolirati na graničnim prijelazima drugih država članica koje su isto do tada bile već uspostavile svoj sustav tako da je bila svima dostupna sloboda kretanja i valja pohvaliti taj potez hrvatske Vlade. Revidirale su se i preporuke Vijeća iz potrebe znači odluka stožera koja je na snazi od 1. 7. slijedila je preporuke i Europskog vijeća. Načelno želimo biti sigurni, osigurati zaštitu kretanja slobode ljudi. Nama kao turističkoj zemlji je to jako važno da nam tijek turističke sezone bude uspješan i biti će uspješan ako dostignemo i veći postotak cijepljenja ako budemo odgovorni, jer bez turizma koji su pozitivni prinosi za Republiku Hrvatsku, za moje otočane, za moje Dalmatince u Republici Hrvatskoj neće biti novaca. I zato evo još jedanput pozivam sa ove govornice da se svi cijepimo odnosno da se cijepe oni koji do sada nisu i da shvate ozbiljnost situacije. Dakle potez Vlade u naknadama za očuvanje radnih mjesta je bez presedana kao što smo čuli danas i od premijera i čuli smo odgovor na moje pitanje u kojem je on kazao da u Europskoj uniji nitko drugi to tako nije učinio vezano za potpore. Hrvatska Vlada reagirala je pravodobno, odgovorno, osiguralo se 12,7 milijardi kuna za 700 tisuća radnika, za 120 tisuća poslodavaca i na taj način je omogućeno da se kriza premosti, a ukupan broj osiguranika koje danas imamo u Hrvatskoj bude veći nego što je bio 2020. a čak i veći nego što je bio 2019. Referirat ću se još na izjavu iz sporta. Na neformalnom sastanku šefova država i Vlada održani 7. i 8. svibnja gdje se potvrdilo još jedanput duh zajedništva i solidarnosti gdje se nadahnuo i povijesni sporazum iz srpnja 2020. gdje je zaista trebalo puno pregovora da se donese višegodišnji financijski okvir, a tu ulogu veliku je imao i premijer gdje je apelirao u Europskom vijeću da se prestane produljivati [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hvala vama.
Idemo sa replikama. Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice pa spomenuli ste u vašem izlaganju upravo turizam i vaše otoke koje jednu od glavnih tema odnosno isto tako gospodarske revitalizacije usred ove Covid krize. Hrvatska je prva u Europskoj uniji krenula sa Covid potvrdama. Mi smo ih 1. 6. već imali. Prvi smo implementirali IT rješenje, a isto tako kao država znali smo napraviti koaliciju zajedno sa ostalim državama članicama koje ovise o turizmu da primjenjuju Covid potvrdu već ranije. Na primjeru Njemačke i Portugala i ostalih vidimo koliko je koliko brzo može dovesti do stavljanja pojedine županije na crvenu listu. Pa s obzirom na to kako vi vidite razvoj buduće sezone i posebice kako su … [[ne razumije se]] zdravstvenom ali i turističkom smislu?
Izvolite odgovor.
Pa evo hvala uvaženi zastupničke na vašem pitanju. Dakle vidljivo je i kroz ovo vrijeme početkom turističke sezone da je za cijepljenje bio izuzetno zainteresiran turistički sektor i da su turistički djelatnici svjesni i shvatili koliko je cijepljenje važno da bi osigurali još bolju turističku sezonu. Dakle ja se nadam da uz ovo jenjavanje na jedan način epidemije i dogovor upravo o tim digitalnim zelenim potvrdama da ćemo ići prema dobroj uspješnoj sezoni, a time i novom gospodarskom zamahu. Vjerujem da će ljudi prepoznati i biti odgovorni i cijepiti se što više.
Kolegica Juričev Martinčev izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolegice Baričević govorili ste o turizmu, pa valja još jedanput istaknuti da je upravo za turizam do 2026. u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti osigurano 2,2 milijarde kuna i to da će potpore biti i u 100%-tnom iznosu, da 60% alociranih sredstava će biti namijenjeno poduzetnicima što znači privatnom sektoru. Jer naši hotelijeri sa nestrpljenjem očekuju natječaje. Npr. za energetsku obnovu svega smo imali jedan natječaj i to još 2018. godine. A znamo da ulaganja u turizam povlače i ulaganje u neke druge industrije. Jer znamo da treba kupovati opremu, alat, uređaje, modernizirati tehnologiju, angažiraju se konzultanti. Znači ulaganja u turizam osim što će time i produljiti turističku sezonu donijet će i cjelokupnom gospodarskom oporavku.
Hvala lijepa na vašem pitanju. Svakako to su benefiti koje nam je donijelo i članstvo u Europskoj uniji, a upravo je za turizam do 2026. godine kao što ste i kazali u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti osigurano je 2,2 milijarde kuna. Dakle, financiranje u turističkom sektoru bit će dostupno svima mikro, malim, srednjim i velikim poduzetnicima, pa i na temelju javnih poziva Ministarstva turizma i sporta ulagat će se u javnu turističku infrastrukturu, ali ga mogu koristiti i privatni poduzetnici u okviru javnog i privatnog partnerstva. Dakle, svi ti projekti bit će povezani i sa reformom turističkog sektora i doprinijeti će upravo zelenoj digitalnoj tranziciji i povećat će otpornost i održivost na ovu krizu.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice kao što ste vi u vašoj pojedinačnoj raspravi naglasili hrvatska Vlada je u Covid pandemiji upravo da bi očuvala radna mjesta i osnažila poslodavce osigurala potpore za 700 tisuća radnika i 120 tisuća poslodavaca za što je izdvojeno negdje otprilike 12,7 milijardi kuna što je doista kao što je i premijer jutros u svojoj raspravi uvodno i rekao presedan u EU. Međutim, vi osobno živite na otoku i otočanka ste i mi kontinentalci znademo i svjesni smo činjenice da je život na otoku specifičan i inače sam po sebi bez obzira na evo još dodatnu covid krizu, pa bih htjela da evo kažete upravo iz perspektive otočana i pokušate objasniti što su i koliko su potpore Vlade RH poslodavcima i radnicima u vrijeme covid pandemije značile upravo u ovakvoj jednoj specifičnoj otočnoj lokalnoj sredini.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice na pitanju. Dakle, svi otočani sa kojima se ja susrećem i ovih dana i u proteklih ovih mjeseci, 15 mjeseci od kad je hrvatsko društvo i čitav svijet snažno obilježila upravo ova kriza oni kažu ovdje se uloga države je bila nezamjenjiva. Dakle, osobito u očuvanju radnih mjesta nekih evo na otoku Braču ima 800 poslodavaca, na Hvaru 900, gospodarstvenika na otoku Visu 200. Dakle, samo u mojoj županiji su zadovoljni sa ulogom države i u očuvanju mjesta, jer na otoku je posebice specifičnost rada i radi se u drugačijim uvjetima negoli na kopnu.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ačkara.
Poštovana kolegice Baričević, spomenuli ste Nacionalni plan oporavka vrijedan 47,5 milijardi bespovratnih sredstava, plan koji zapravo pokriva sva važna područja a s obzirom da znamo da je gospodarstvo taj pokretač sve snage u svakoj državi i koliko je bitan zanima me da li znate koliko je sredstava iz Nacionalnog plana oporavka predviđeno za gospodarstvo? Hvala.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa na pitanju uvaženi zastupniče. Evo pored koristi koje ste sad spomenuli i koje sam spomenula ja od 47,5 milijardi bespovratnih sredstava imat ćemo i na raspolaganju puno povoljnije zajmove sa najboljim bonitetom u EU čime smo smješteni, znači s obzirom da će taj navedeni iznos činiti 12% BDP-a zajedno sa Grčkom u samom vrhu. A za područje gospodarstva u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti predviđen je najveći iznos alokacije planiranih sredstava i to u iznosu od 55% čime će se jačati konkurentnost zelena tranzicija, te razvoj održivog inovativnog i otpornog turizma.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolegice i kolege, jedna od tema koja leži u podlozi skoro svih naših rasprava o europskim poslovima, a takav je slučaj i u drugim parlamentima zemalja članica Unije tema je toga što EU jest što nije i što bi trebala biti. To je ono što bi neki nazvali ideološkom temom kao da recimo ekonomija, obrazovanje ili obrambena politika nisu ideološke teme paar excellance. Pa naravno da jesu. To ih ne čini ni manje vrijednima, ni manje važnima. Premijer je danas u svojoj Freudovskoj omašci koju sam spomenuo u raspravi u ime kluba kada je kao političar s prijezirom odbacio političku motivaciju kao legitimnu motivaciju u političkom djelovanju zapravo opet nehotično doduše dao jako dobar primjer nečega što se događa u EU. Naime, demonstrirao je jedan trend koji već neko vrijeme postoji u europskoj politici, a to je trend bijega od politike i okretanje birokraciji ili u ovom kontekstu eurokraciji. Ako želimo društvo funkcionalnih, učinkovitih institucija potreban je zdrav odnos moći između politički biranih predstavnika građanki i građana i službenika u institucijama, onih ljudi koji se ne mijenjaju svakih četiri ili pet godina. To su dvije sile sa suprotnim djelovanjem. Politika želi promjene, jer njezina je zadaća da osigura da društvo ide u korak sa vremenom i svim izazovima sa kojima je suočena. Ali prečesta promjena znači da nema stalnosti, nema kontinuiteta, nema sigurnosti i zato je tu birokracija. Birokracija je tu da osigurava prijenos vlasti, kontinuitet institucija, sprječava kaos. Ako je balans između politike i birokracije dobar društvo se mijenja zdravim, prirodnim tempom koji članovi i članice društva mogu pratiti. Ako je narušen, a moja je teza da je trenutno narušen u korist europske birokracije društvo stagnira. Mislim da je vrlo problematično kad politički predstavnici bježe od politike kao da je politika nešto čega se treba sramiti. Problem birokratizacije u EU prije svega vidim u Europskoj komisiji. Ova konkretna Komisija taj problem ima jer je sastavljena od ljudi čiji je jedini mogući zajednički nazivnik birokracija što je jedan Franz Zimmermanns i Oliver Verhelyi mogu imati zajedničko osim službenika koji ih podržavaju u političkom radu. Pa ne baš puno. U ovoj Komisiji nedostaje snage još više nego nekim prethodnim komisijama i doista nisam optimističan oko njezina naslijeđa. Mislim to je komisija u kojoj za konferenciju o budućnosti Europe zadužena Dubravka Šuica, sic transit gloria mundi kolegice i kolege. No, da ovu raspravu ne dovršim u nekom pesimističnom tonu želim reći da mislim da ne treba bježati od problema, treba se suočiti sa njime. U Europskom parlamentu postoji politika, ponekad postoji i u Europskom vijeću doduše ne zaslugom premijera Plenkovića, ali bit će već neka premijerka ili premijer iz Hrvatske koja ili koji u strahu od politike neće bježati u sigurni zagrljaj birokracije. Hvala.
Repliku ima poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Glavaševiću vi ste postavili, zapravo ste izrekli jednu vrlo zanimljivu rečenicu, da uvijek nastaje problem kada političari bježe od politike. Otprilike ja ću to tako prevesti, jer mislim da je to i bio smisao vaše pojedinačne rasprave. Dakle, društvo se mora mijenjati i mi se moramo mijenjati. I ja uvijek mislim da je dobro da imamo različite opcije i da građani imaju prilike koju opciju se ima. Ali mislim da postoje neke teme na kojima bi bilo pristojno da je recimo premijer tu. Dakle, on se odlučio ovom Saboru podnijeti izvješće o tome što, o sastancima koje je imao. Ali nije smisao tog izvješća da on tu stane, da kaže svakom od nas što misli, da nas izvrijeđa i da ode dalje. Nekako je smisao da barem ostane pristojno jedno prijepodne sa nama, da ima neki završni ekspoze. Ali naš premijer nije takav premijer.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče i hvala kolegice Mrak-Taritaš na komentaru. Mogu se samo složiti sa vama. U ovim raspravama obično to izgleda tako da premijer bude na početku, kaže šta ima, odgovori na koju repliku, onda mu se smuči od kritike, onda zbriše. Onda se vjerojatno vrati na nekakvo završno obraćanje u ime predlagatelja, nadam se da ćemo ga vidjeti. Ali da, taj trend bijega od kritike je nešto relativno novijeg datuma kod njega. Ja se sjećam u prethodnom sazivu Sabora zajedno smo bili u njemu, premijer je znao ostati ovdje cijeli dan, sudjelovao je u ovim raspravama pogotovo ova točka izvješće Europskog vijeća bila su ona točka u kojoj je on najradije sudjelovao i raspravljao. Ali politika zna biti jako stresna. Sad vjerojatno ovo kao i neka druga politička pitanja smatra tehničkim pitanjem, a onda je to nešto nevrijedno. Hvala.
Poštovani zastupnik Stier.
Kolega Glavašević, danas smo puno puta čuli da očevi EU su bili demokršćani. Meni je to drago čuti. Istini za volju to je jedna struja Degasperis, Adenauer a ima još dvije. Tu je ona socijalistička, naravno Spinelli a ima i ona funkcionalistička Mone koji je na neki način i otac ove europske birokracije. I donekle je to bilo u nekom balansu i tako je izgrađena Unija, međutim u zadnje vrijeme je došlo do disbalansa. Došlo je do disbalansa i u smislu vrijednosti, došlo je do disbalansa možda i u ovom smislu koje ste vi rekli gdje ponekada ovo tehničko prevladava ono političko. Dakle, možda nećemo se složiti kakav treba biti taj balans. Oko disbalansa možemo se složiti samo trebamo opet stvoriti neku EU gdje se svi mogu naći pa i u ovom vrijednosnom smislu da su uključeni.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Evo vidite kolega Stier, čini se da imamo više zajedničkog nego Zimmermanns i Varhey. Neočekivano ali ugodno iznenađenje. Pa da, mislim da na kraju dana rasprava o tome kakve vrijednosti želimo, na kakvim vrijednostima želimo temeljiti EU u budućnosti je isto nešto o čemu možemo i trebamo raspravljati. Ona je osnovana na jednim vrijednostima, ali vremena se mijenjaju. Možda trebamo razmisliti o kakvim vrijednostima razgovaramo. Možda trebamo neke nove temelje udariti za budućnost. Mislim da je taj disbalans problematičan i nekako mi daje nade da ako ćemo se složiti o tome da disbalans postoji i imamo otvorenu raspravu o tome kako da popravimo taj problem, kako da vratimo neku vrstu ravnoteže mislim da smo na dobrom putu. Mislim da je politički legitimitet vrlo važna stvar i volio bih više rasprave o tome čuti u budućnosti.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marijana Pavličeka. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo u današnjem izvješću premijera Plenkovića mogli smo uočiti da je glavna tema svih sastanaka na europskoj razini covid 19 što nije ni čudo s obzirom da se godinu i pol nalazimo u jeku ove pandemije. Međutim, isto tako možemo zaključiti i to se da vidno iščitati iz samog izvješća da je EU jedna vrlo troma tvorevina koja izuzetno sporo reagira na neke brze i hitne promjene, pa tako prije šest, sedam mjeseci građanima EU cjepivo nije bilo dostupno dok su građani u Velikoj Britaniji, Izraelu, SAD-u se već na veliko cijepili. Danas pak nekoliko mjeseci kasnije u Hrvatskoj je višak cjepiva. Razlog tome je kako i premijer kaže slaba procijepljenost. Međutim, tko snosi sve odgovornost i tko je sve suodgovoran za ovu slabu procijepljenost. Mišljenja sam da je dijelom suodgovorna i Vlada RH i Stožer Civilne zaštite. Naime, zbog brojnih poteza došlo je do negodovanja više od polovice građana vezano za cijepljenje. Pa sjetimo se samo izjava ministra Ćorića koji je sve one koji se nisu cijepili prozvao lažnim guruima, a takvih je više od 50%. Sjetimo se i da je premijer Plenković odlučio vezati potpore i mjere poduzetnicima uz procijepljenost, a istovremeno Europska komisija nije uvjetovala Hrvatsku procijepljenošću što se tiče sredstava osiguranim sukladno Nacionalnom planu oporavka. Sjetimo se i najava čelnih ljudi Stožera Civilne zaštite da će na jesen u shoping centre moći oni samo koji su se cijepili. I naravno da sve te izjave stvaraju odbojnost kod određenog dijela naših sugrađana. I sve te izjave dodatno unose podjelu u ovako već podijeljeno hrvatsko društvo. A pitam se što je slijedeće? Hoćemo li onima koji se nisu cijepili staviti oznaku na rukav kao što se stavljalo u Drugom svjetskom ratu Židovima? Hoćemo li imat prvu i drugi klasu stanovnika, cijepljenih i necijepljenih? Mislim da je sam pristup u promoviranju cjepiva otišao u totalno krivom smjeru. I bojim se kroz takozvani jedan humani pristup se provlači jednoumlje. Smjenjuju se preko noći doktori znanosti koji imaju drugačije mišljenje, uvodi se upravo ono protiv čega su se naši branitelji prije 30 godina borili, protiv jednoumlja. Smatram da jedini način da se vrati povjerenje prvenstveno u institucije da o cjepivu što manje pričaju političari, a što više pričaju znanstvenici i stručnjaci i na taj način sam uvjeren da će i postotak cijepljenih sugrađana biti sve veći i veći. Hvala vam lijepa.
Repliku ima poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani kolega Pavliček ja sam već govorio u sabornici o cijepljenju i o kampanji i smatram da nije dobro kad se s ove govornice kritizira cijepljenje i nastojanje Vlade da se što više ljudi cijepi. Da li je dobro da se to nečime uvjetuje ili ne u to stvarno ne bi ulazio, ali obolio sam od korone, preležao jedan dio u bolnici i vjerujte mi to nije dobro. To je strašna bolest. I cjepivo sigurno pomaže da bude smrtnost manja i da posljedice budu puno lakše. Zato bi trebala biti poruka s ove govornice, ljudi ako možete cijepite se. Neka to bude odluka na građanima, neka to bude bez prisile, ali da se ljudi cijepe. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani zastupniče evo ja sam isto prebolio koronu. Imao sam slabije simptome, ali sam i dalje stava da treba ako se već ide u ovu kampanju mora ići u pozitivnom smjeru, a ne davati izjave kao što su pojedini ministri davali izjave onda stvaraju kontra efekt. Dodatno dijele hrvatsko društvo. Znači imate ljudi koji su skeptični, ali ne treba ih netko nazivati u medijskom prostoru zatucanim ravnozemljašima i slično. I onda stvarate jednostavno kod tih osoba dodatnu dozu skepse i na taj način dobijamo ovo što trenutno imamo.
Repliku ima i poštovana zastupnica Peović.
Pa evo kolega bez namjere da branim naravno neke izjave HDZ-ovih dužnosnika, ali smatrate li da je veći problem ako netko da nekakvu izjavu s kojom se ne slažemo ili je veći problem ako imamo manju procijepljenost? Naime, kako biste vi riješili procijepljenost ako smatrate da su samo neke nezgodne izjave problem u javnom prostoru? I zanima me jeste li se vi cijepili i da li preporučujute ljudima da se cijepe?
Poštovani zastupnik Pavliček.
Evo ovako, mislim da svako treba biti odgovoran za svoje izjave pogotovo ako se radi o dužnosnicima na visokoj razini. Smatram da se taj problem može puno učinkovitije riješiti na način da o tome pričaju stručnjaci. Znači o tom problemu prvenstveno trebaju pričati stručnjaci. Što više o tome budu govorili stručnjaci, a što manje političari broj cijepljenih će biti veći. Ne, nisam se još cijepio, ali se ne smatram niti zatucanim, niti ravnozemljašem.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U svom uvodnom izlaganju predsjednik Vlade govoreći o budućnosti Europe što je bila jedna od tema ovih europskih vijeća govorio je i o izbornom kalendaru. Dakle o rujanskim parlamentarnim izborima u Njemačkoj, iduće godine u Francuskoj predsjednički izbori, koliko je naravno važnost za novu konfiguraciju političke scene u Europi. Tome bih mogli dodati i situaciju u Italiji, ona ima redovne izbore '23., ali nikada se ne zna možda što je i uobičajeno u Italiji ponekada da budu i prijevremeni. I taj trokut je, još jednom ću ovdje ponoviti izuzetno bitan za vidjeti u kojem smjeru će ići europska politika pogotovo oko jedne ključne rasprave za budućnost EU. A to su fiskalna pravila odnosno kakva će biti ta pravila nakon pandemije. Mi znamo da su sada ta pravila suspendirana. Međutim, tu postoji jedan možda ne svjetonazorski ali sasvim sigurno idejni ovaj rascjep razlika između onoga što bi mogli reći sjever i jug ili ako hoćete germanski i latinski dio EU i ostaje na neki način otvoreno koji je stav Srednje Europe ili ovog slavenskoga da simplificiramo. I stoga trebamo čini mi se u tom kontekstu čuti i proučiti ono što je predsjednik Bundestaga rekao Wolfgang Shauble koji je bio i prije ministar financije jedan od doajena njemačke politike i europske politike. On je poslao u zadnjih par tjedana dvije bitne poruke. Jedna treba ovaj zapadni dio malo smanjiti svjetonazorske tenzije sa Srednjom Europom, dakle ne ponašati se na neki način mi ćemo sada objasniti što su ljudska prava, nego otvorit možda neki dijalog. S druge strane je otvorio pitanje fiskalne discipline u jednom članku koji je objavio u Financial Times tražeći odmah da se što prije vrate stroga fiskalna pravila. Na kraju jasno očito će se u Europi morati tražiti neki dogovor, neki kompromis, ali evo zanimljivo je kako Shauble to postavio te dvije, te dvije točke. Kako se Hrvatska u tome postavila? Čini mi se da je pozicija RH odgovorna i pokušava maksimalno ovu situaciju iskoristiti za vlastite interese. S jedne strane naravno maksimalno iskoristiti Fond buduće generacije kroz svoj Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji je odobren. On je odraz ove linije koju su i Francuzi i Talijani zagovarali, zagovarat će i dalje da bude što više zajedničkog npr. izlaska na tržišta, oni bi željeli i zajedničke obveznice europske. Na neki način da bogatiji sjever financira deficite i gospodarski oporavak jug. S druge strane vodi se računa o fiskalnoj odgovornosti da ne eksplodira deficit. Naravno to je i zbog priprema za euro, ali i zbog vlastitih potreba i time se šalje opet jedan signal fiskalne odgovornosti. I u tom kontekstu ono što se želi je iskoristiti ovo desetljeće koje je pred nama, bolje rečeno ova financijska perspektiva od 7 godina za rast našeg BDP-a, za završetak one bitne infrastrukturi povezivanje našeg teritorija i u tome je doista Pelješki most jedan amblem za financijsku sigurnost RH, za fizičku sigurnost što će se dodatno učvrstiti naravno i ulaskom u Schengen i za geopolitičku sigurnost i tu u tom kontekstu stavljam i politiku, državnu politiku dakle i Vlade RH i šefa države prema BiH odnosno reforme koje su tamo potrebne uključujući reformu izbornoga zakona kako bi se i stabilizirala BiH, kako bi bili tu ravnopravni svi konstitutivni narodi, a time naravno ojačala i nacionalna sigurnost RH. Evo, u tom kontekstu čini mi se iako sam otvorio pitanje budućnosti EU ili nekih kretanja i kako se tu postavlja RH čini mi se da ovo izvješće, ne samo ono pisano nego i ono što je premijer predočio ovome domu je nešto što bi trebali podržati. Hvala vam.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi gospodine Stier kao čovjek koji dobro poznaje europsku scenu, funkcioniranje EU često se može čuti u hrvatskoj javnosti u biti da je Hrvatska na repu kada je u pitanju sudjelovanje u bilo kakvom odlučivanju u Bruxellesu unutar EU što naravno ja ne smatram da je točno. Jedan od najvećih dosega hrvatske politike naravno ulazak u EU. I evo što vi kao čovjek koji je tome posvetio puno svoje karijere možete reći na takve objede koji u biti ne pridonose dobro artikulaciji hrvatskih stavova unutar EU?
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam kolega na tom pitanju. To me podsjeća i na one kritike da smo ušli i nespremni, da smo trebali još više vremena možda, da smo i danas bili ili bi trebali biti u čekaonici sa drugim zemljama tzv. Zapadnoga Balkana kako se to definira u Europskoj komisiji. Međutim, činjenica jest da nismo 2011. godine završili pregovore, da nismo 2013. postali punopravna članica danas bi sasvim sigurno bili u puno lošijoj situaciji. Ne bi bili na raspolaganju RH ova sredstva koja su danas na raspolaganju. Ne bi imali mogućnosti jedinstvenog europskog tržišta kao što danas imamo, ne bi geopolitički ako hoćete kojoj danas jesmo nego bi bili puno više izloženi na svim nestabilnostima koje su nažalost i dalje izloženi mnogi naši susjedi.
Poštovana zastupnica Burić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier vi ste u svakom slučaju dobar poznavatelj međunarodnih odnosa i vanjskopolitičkih tema. Međutim ja bi s vama voljela iskomentirati pitanje financiranja mjera zapošljavanja o kojem smo danas jako, jako puno razgovarali. Naime, u javnom prostoru često nailazimo na netočnu tezu da su sve mjere zapošljavanja, a posebice ove uslijed korona krize financirane iz državnoga proračuna, što naime nije istina. To je samo djelomično točno jer je 60-tak posto financija koje smo osigurali za očuvanje radnih mjesta i ostale mjere osigurano iz državnog proračuna, međutim 40% upravo iz europskih sredstava. Tu je financiranje i SCHUR-a itd., mislim da je jako bitno da javnost zna da se mjere zapošljavanja financiraju i iz europskog i iz državnog proračuna.
Poštovani zastupnik Stier.
Da kolegice u pravu ste, dakle financira se i iz europskih i to dobar dio iz europskih sredstava, ovaj dio, naravno kritičari će reći i ta europska sredstva na neki način nisu do kraja besplatna, dijelom su i zbog toga što je i Europska komisija u ime cijele EU izašla na europska tržišta pa se zadužila. Međutim, kada bude i otplata toga nećemo jednostavno na isti način sudjelovati i oni koji možda imaju manji BDP od onih koji imaju jači. Zato npr. u Njemačkoj kao motor i možda jedna od najrazvijenijih ili najrazvijenija zemlja u EU mnogi su se protivili takvom pa je bilo i ustavnih tužbi jer nisu htjeli plaćati više od onoga što su smatrali da bi trebalo biti pravedno po njihovoj koncepciji pravednosti. Međutim, to Hrvatskoj ne samo Hrvatskoj ali pogotovo nama itekako dobro dođe jer nama omogućava brži oporavak.
Poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, to ste se dali analize izbora u pojedinim zemljama. Hrvatska ima 3 godine sada bez izbora pa malo da isto još produbite i date osvrt, a na geopolitičku situaciju u Europi, a posebice ovo što imamo nazovimo sukob jugoistočna Europa zapadna je često gledamo više razlike nego ono što nas spaja. A ono što nas spaja puno je veće i snažnije, ali očito medijski manje prijemčivo. Druga komponenta koju bi molio odgovor je isto pitanje zaduživanja. Znamo da Nacionalni program oporavka i otpornosti HS donio je odluku o vlastitim sredstvima, prvi smo u Europi to ratificirali da će se Europska komisija zadužiti u ime svih nas. To je isto jedan korak naprijed u jačanju europskih silnica na ovom prostoru, ali to isto tako osigurava i stabilnost i mir i prosperitet.
Poštovani zastupnik Stier.
Da, poštovani kolega upravo ovo zadnje što ste rekli, upućuje na to da su, po mojoj procijeni, krivi oni stavovi ili netočni oni stavovi koji smatraju da u Srednjoj Europi taj tzv. politika suverenizma bi išla u nekom smjeru odlaska iz EU. Kada pogledate nijedna zemlja Srednje Europe ne želi izaći iz EU, one iz jugoistoka Europe žele ući u EU dijelom i prihvaćajući upravo ovo što ste rekli, a to je da politika koja sada je prevladala ovom krizom je politika koja je rekla idemo dati nove ovlasti Europskoj komisiji da može izaći na svjetska tržišta u ime cijele EU. Ako hoćete tehnički time se smanjuje formalna nacionalna suverenost, pa se nešto prebacuje EU, ali de facto u onom sadržaju jača se zapravo državni kapacitet.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, mislim da ćemo se složiti da su bila dva cilja što se tiče fiskalne politike na nivuo EU. To je da fiskalna politika bude održiva, a drugo da fiskalna politika među članicama EU bude slična odnosno da konvergira. Paktom o sigurnosti je bilo definirano da deficit proračuna odnosno da zaduženost ne smije biti veća od 60% i da deficit proračuna ne smije biti veći od 3%. E sad, gdje smo mi tu? Mi imamo zaduženost oko 90%. Da li imamo deficit trenutno, dal ćemo ga imati ove godine ili nećemo to je veliko pitanje? Da li mi možemo odgovoriti na ove izazove ili ne možemo odgovoriti? Tako da izvješće, ono što piše u njemu to je u redu samo pitanje je da li mi na to možemo odgovoriti na pravi način.
Poštovani zastupnik Stier.
Da, ja mislim da mi možemo s optimizmom gledati na te izazove u smislu odgovora, u razumijevanju da u ovom trenutku kao što znate su suspendirane te upravo zbog krize izazvana pandemija su suspendirani ti kriteriji. Postoji upravo rasprava, o tome smo više puta u ovom saboru raspravljali i vidjet ćemo što će na kraju biti konačan dogovor, da li će se možda ta suspenzija prolongirati ili će se modificirati taj pakt. Naravno, s druge strane Hrvatska mora voditi i dalje jednu odgovornu fiskalnu politiku, ne samo zbog neke ideje ulaska u ili neke politike ulaska u Euro, što, što i ovaj sabor podržava. Međutim, to i za hrvatsku ekonomiju bi bilo dobro ne ulaziti u neke ogromne deficite jer nekada ćete te dugove morati vratit. Međutim, time što sam i to rekao naravno da određena fleksibilnost u ovom trenutku je potrebna i poželjna za naš razvoj.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobar dan. Postavit ću ono svoje klasično pitanje, a na koje ste već i dali, naznačili neke odgovore, ali dakle stalno se vraćamo na to. Dakle, ta fiskalna disciplina je sada suspendirana, ona će se vratit na staro, znači šta činiti onda kada imamo situaciju ponovo kakvu smo imali u prethodnom razdoblju, a kada je smjer i način našeg privrednog pod navodnike razvoja bio zapravo negativan. Prva stvar kad govorimo o visini EU sredstava uvijek moramo naglašavat da to uopće nisu dostatna sredstva za ozbiljan razvoj, da je primjerice dakle SAD imao budžet u jednoj godini koji je 4 puta veći od budžeta EU u 7.g., čisto da, dakle uzmimo mi kad govorimo o tim milijardama onda uvijek ono to svima zvuči kao spasonosno rješenje. I druga stvar, EU fondovi se ne mogu koristiti kako želimo. U nekim slučajevima je direktivom, znači točno određeno da se ne mogu koristiti za industrijske politike koje bi upravo nama bile potrebne da razvijemo zemlju u onim privrednim subjektima koji imaju mogućnost više dodane vrijednosti.
Poštovani zastupnik Stier. Hvala vam lijepa, hvala.
Ali se mogu poštovana kolegice koristiti i koriste se, pa i u našem Nacionalnom planu za oporavak za razvoj novih tehnologija, što naravno pospješuje odnosno unapređuje proizvodnju. I to je upravo ono što se želi postići, a to jest da imamo produktivniju ekonomiju i da možemo upravo sa novim tehnologijama uhvatiti taj val četvrte revolucije u smislu da se možemo tu što bolje koristeći i te europske fondove pripremiti i na taj način izaći iz ove pandemije čvršći i na jedan način da možemo razvijati našu ekonomiju time što će se i u Hrvatsku, a ako hoćete općenito i u Europu vratiti proizvodnja koja jest za vrijeme, pogotovo '90.-tih se preselila u dobrom dijelu prema istoku.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Stier, da vam malo vratim vaše pitanje odnosno vašu repliku meni. Volio bih čuti zapravo kolko god je moguće u vremenu koje vam je na raspolaganju, recimo kakva bi bila nekakva vaša vizija budućnosti Europe, dakle vaša osobna, ovo je pojedinačna rasprava. Recimo što biste promijenili da možete, da li bi to bilo nešto, da li biste, kako biste taj balans o kojemu smo razgovarali, kako biste vi postavili taj omjer, da li biste recimo mijenjali institucije, da li bi recimo za vas bila jedna ideja koja mi je uvijek bila interesantna bikameralnog europskog parlamenta, da li bi na neki način to možda bilo. Evo, čisto kao okvir nekakav onoga što bih volio od vas čuti, pa hvala.
Poštovani zastupnik Stier.
Evo hvala na tom pitanju. Doista teško u jednoj minuti, ali ako hoćete imate jedan jako dobar papir koji je demokršćanski think tank Martens Centar pripremio i gdje od mogu vam kasnije bilateralno ako hoćete dati, ali u principu da u onim velikim stvarima gdje imamo zajedničke interese nastupati zajednički, npr. na području obrane možda intenzivirati čak i integraciju, ne u smislu da bude u opoziciji s NATO-m nego zajedno s NATO-m, ali razvijajući jednu stratešku autonomiju koju će EU imati kažem ne distancirajući se nego radeći zajedno sa NATO-m i sa SAD-om, dakle u tim velikim stvarima biti zajedno, a u ostalome dosljedno primjenjivati princip supsidijarnosti.
I poštovani zastupnik Ačkar.
Poštovani kolega Stier. Kao što su već prethodnici najavili ispred mene i govorili da ste dobar poznavatelj europskih poslova te da ste nam u svojoj raspravi dosta približili jednu europsku sliku svojim minucioznim pristupom, ali zanima me naravno uvijek vaše mišljenje što kažete u ovim teškim vremenima izazovnima u kakvoj je ovdje poziciji Hrvatska u odnosu na europska pitanja? Hvala.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam kolega Ačkar. Pa Hrvatska mislim da koristi svoje članstvo u EU, naravno uvijek će neko moći reći i moglo se bolje ili mora se bolje, ali koristi kao što sam rekao ovu poziciju i ovu situaciju da razvije sve svoje nacionalne kapacitete. Mislim da je nama ovaj poseban Fond buduće generacije i ova filozofija koja stoji iza takvog fonda odgovara time da naravno ne želimo niti ići na jednu krajnost misleći da evo možemo samo nabijati dugove i ići u beskrajnost i s deficitom. Naravno da tu treba postojati određena granica, ali u takvom jednom balansu može se razviti, završiti infrastrukturu povezati zemlju zato je bitan ovaj projekt Pelješkoga mosta koji će se realizirati, financijska sigurnost, fizička sigurnost, ući u Schengen i to mislim da Hrvatska može učiniti već za mandat ove Vlade.
Sada idemo na završna izlaganja. Hvala lijepa. Prvi će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Današnja rasprava je u konačnici prilično slična našim ostalim raspravama o europskim temama. Premijer svašta kaže i ostane živ, ne vidi greške, sve je super, bedem ljubavi ga brani, opozicija ga napada. Iskreno, od Andreja Plenkovića imao sam mnogo veća očekivanja. Očekivao sam pravu dosljednost u vrijednostima koje je proklamirao u kampanji koja ga je prvi put dovela do ureda u Banskim dvorima, to su bile vrijednosti suvremenog umjerenog konzervativca koji je odan vladavini prava i dosljedan u politici umjerenosti. Umjesto toga, dobili smo korupcijske afere, konkatorstvo i mađaronstvo, nedostatak ikakvog smjera u europskoj i vanjskoj politici i odrađivanje push backova migranata na našim granicama. Uz sve to grčevita borba za Eurozonu i Schengen, pandemija, potresi, nije premijeru lako to treba reći, ali pred problemima i izazovima premijer bježi od onoga što mu je poziv, a to je politika. Andrej Plenković iz Europskog je parlamenta prije nekoliko godina došao sa aureolom umjerenog europskom konzervativca, navodno dobro umrežen sa europskim političarkama i političarima koji će danas sutra odlučivati o budućnosti Unije. Od tada do danas stvari su se promijenile, izvršna vlast nije baš dobre stvari izvukla iz Andreja Plenkovića, od toleriranja i nereagiranja na progon novinara i tužbe, uskoro i formalno bivšeg glavnog ravnatelje HRT-a zbog čega je Hrvatska dobila loš ugled u EU, preko uhljebljivanja svojih stranačkih drugova i drugarica po raznim europskim institucijama, navodno na korist Hrvatske i ad maiorem dei gloriam samo da poslije od tih ljudi ne bismo dobili ni pisma ni razglednice. Andrej Plenković navodno majstor vanjske i europske politike, za ministra vanjskih poslova postavio je čovjeka koji vrlo očito jako loše poznaje materiju za koju je zadužen čije su rasprave spomenik logoreji kao pojavi kao fenomenu čija je najveća vrlina u kontekstu politike, da ne bi bilo zabune ne govorim osobno, činjenica da je bezrezervno odan premijeru Plenkoviću. Zašto je Andreju Plenkoviću bolji ovaj ministar od recimo kolege Stiera koji koliko god imali različite poglede na čitav niz pitanja nikad kao ministar nije izrekao neargumentiranu rečenicu, a kamoli potpunu baljezgariju poput da damo jedan primjer navedem, ove nedavne izjave Gordana Grlića Radmana o deklaraciji kojom se osuđuje homofobni zakon Viktora Orbana. „Sve one deklaracije“ citiram „koje ne pridonose jedinstvu čini mi se da možda unose više nemira među članice“, ok. Izvješće o kojemu smo danas raspravljali vrlo jasno ocrtava sve neuspjehe i nedostatke djelovanja našeg premijera i njegova ministra u europskoj i vanjskoj politici. U samo mjesec dana tri ogromna neuspjeha, iako su dio većine HDZ-ovih zastupnici preglasani su oko Matićevog izvještaja, odbijeni su im amandmani kojima su htjeli unazaditi Rezoluciju EU Parlamenta o BiH i nisu osudili Orbanovu destabilizaciju EU preko leđa LGBT osoba. Eto, to je anatomija neuspjeha našeg premijera u EU.
U ime Kluba zastupnika Mosta sada će završno govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege. Vratit ću se na meritum ono o čemu raspravljamo u ovoj točki, a to je Izvješće o sastancima Europskog Vijeća o važnim sastancima čelnika država i o puno sastanaka. To su sastanci održani 25. i 26. veljače, te 25. i 26. ožujka videokonferencijama, potom neformalni sastanak u Portu 8. svibnja i onda sastanci Europskog vijeća održani u Briselu 24. i 25. svibnja, te 24. i 25. lipnja plus još sastanak na vrhu država Europodručja 25. lipnja. Dakle, to je nekih 6-7 sastanaka europskih čelnika i kao rezultat dobijemo izvješće u kojem suma sumarum rekao sam nema 20 kartica teksta koji se svodi na neke isprazne frazetine europskog novog govora. To su izazovi, rekli smo da ponovimo gradivo, dakle izazovi i izazovi i jačanje otpornosti kao kontrapunkt izazovima. Primjećujemo u ovom izvješću izbjegavanje stvarnih problema EU. Slična stvar bila je lani. Podsjetit ću, u prošlom izvješću o tim sastancima oni ni jednom jedinom riječju se nisu izvještavaju o brexitu koji je konačno realiziran, al se nisu pitali ni analizirali zašto je došlo do brexita. Koji su to problemi unutar EU koji su potakli većinu građana Ujedinjene Kraljevine da glasuju za izlazak iz EU? I ima li zajednica koja nema minimum samorefleksije, da ne kažem samokritike ikakvu mogućnost za, za opstanak? Ako se i dotaknu realni problemi EU oni ih nazivaju lažne. Imamo debakl u početnoj nabavi cjepiva na razini EU. Pokazalo se još jednom da našim sudbinama i životima upravljaju nesposobni birokrati, kao što Federica Mogherini nakon terorističkog napada plače na tiskovnoj konferenciji i govori o svojim vlastitim osjećajima kako je njoj teško, osoba koja bi nas trebala zaštiti. Tako oni koji su trebali nabavljati cjepiva na početku nisu ih uspjeli nabaviti, dok je to išlo bez problema i Velikoj Britaniji i Izraelu i SAD-u i Srbiji primjerice. Pa tako čitamo da 77 u ožujku milijuna doza cjepiva koje su proizvedene na tlu EU je otišlo izvan EU, a proizvođači koji su proizvodili ta cjepiva u drugim zemljama koji su ih morali već isporučiti, tih nisu isporučivali na ovu stranu. I to Ursula von der Leyer naziva otvorenošću EU za razliku od drugih poziva i drugih da budu otvoreni. Nije to otvorenost nego to je nesposobnost i diletantizam za izboriti vlastite, vlastite interese. Isto tako kao altruizam se pokazuje činjenica da će EU imati barem 100 milijuna doza koje joj neće trebati do konca godine, koje će onda donirati ako bude ikoga ko će htjeti primiti tu donaciju kako se to ne bi moralo zbrinjavati kao medicinski otpad. Isti problem imamo u Hrvatskoj. Postavio sam premijeru pitanje danas oko toga, nije naravno ništa odgovorio, odvukao je odgovor na neke druge sasvim sporedne, sporedne teme. Što se tiče vanjske politike, ona ne postoji. Nešto se govori o Turskoj, al nikakvog jasnog stajališta, pa se malo priprijetio sa soli. Govorio sam o tome danas, Bjelorusiji nakon onog skretanja aviona, kaže pokazat ćemo da nismo tigar od papira, to kaže u svibnju i danas što, pokazalo se da jeste tigar od papira, nije se napravilo ništa. Što se tiče Šengena koji se nama predstavlja kao neupitan dobar veliki cilj hrvatskoj javnosti treba reći da Šengen u bitnome ne postoji. Što to znači da Šengen ne postoji? Pa čim nastane neka kriza on se raspada. Dva ću primjera dati, migrantska velika kriza 2015.g. odjednom nema više Šengena nego svaka država diže svoje nacionalne granice, neko vojsku, neko žicu. Ista stvar se dogodila kad je krenula korona pandemija odjednom evo nacionalnih granica. Dakle, Šengen je priča za malu djecu. To funkcionira kad stvari idu dobro. U prvoj kriznoj situaciji Šengena, Šengena nema. Govorimo sada o uvođenju EUR-a. Zovu me novinari prije sat vremena, pitaju za moje mišljenje o motivima na kovanicama EUR-a. Al ja kažem stanite malo, pitanje hoće li se Eurozona do tada raspasti? Hoćemo li ispuniti uvjete za ulazak u Eurozonu? Hoće li možda u Hrvatskoj biti referendum kao što je bio u nekim zemljama gdje ćemo odbiti EUR-o? Prvo skoči, pa reci hop. To je kao da ja, da me pitaju o boji moje kuće na Braču, a ja još nisam ni našao zemlju na Braču, a kamoli kupio zemlju il nabavio materijal, projekt ni počeo graditi. Mi smo eurorealisti. Mi smatramo da Europsku zajednicu treba vratiti na put s kojeg je krenula u stranputicu, a to je prebrz i prenasilan i nepromišljen prijelaz sa ekonomske zajednice na naddržavu i političku uniju koja vidimo na nizu primjera i kriza ne funkcionira. I borit ćemo se za to u hrvatskoj javnosti, a danas smo u situaciji da bi očevi utemeljitelji EU Europski parlament rezolucijama osuđivao kao fašiste i netolerantne radi njihovih stajališta.
Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govorit poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče vlade, sabora, poštovana državna tajnice. Pa evo da sumiramo i u ime kluba šta smo danas čuli. Pa očekivao sam puno više, očekivao sam puno više sadržaja, puno više argumenata, a dobili smo ideologiju, nerazumijevanje europskih procesa, neznanje. Ovo je dobro i premijer je bio tu dobar dio rasprave da svakih nekoliko mjeseci raspravljamo o europskim temama. Al žao mi je da se onda sve to svede na marginalne teme koje su bile na marginama Europskih vijeća o kojim se izvještava, da je ključna rezolucija g. Freda Matića koje se takve na dnevnoj bazi u Europskom parlamentu generiraju, ovaj put je samo dobila prostora jel je jedan od hrvatskih zastupnika, ali one neobvezujuće. Isto tako da se o EU stalno gledan na koji način da se dodatno razdvajamo, da jedni druge napadamo, a da ne gledamo što nas sve spaja, pa je onda isto tako na marginama jedna veća rasprava o Mađarskoj ključna tema. Premijer je vrlo jasno na sjednici vlade osudio svako nasilje i nisam čuo da je, rijetko kojeg premijera tolko jasno osudio i nasilje prema seksualnim manjinama. A i najedanput sva ta ideologija je puno bitnija i kao da se i Nacionalni program oporavka kao da se i višegodišnji financijski okvir, kao da se i 747.000 doza koje smo dobili kao da su se sami desili, kao da se sve te mjere desile po inerciji. Nisu i to vidimo kod ostalih država članica, mnoge države članice više nemaju mjere, nisu imali toliko izdašne mjere za potporu našim poduzetnicima. Kada gledamo koliko imamo u sljedećih deset godina imamo 24,5 milijarde eura sadašnjeg tj. budućeg novca i još 5 milijardi eura iz ovoga, dakle 30 milijardi eura na raspolaganju, kada samo gledamo Nacionalni programa oporavka i otpornosti 47,5 milijardi kuna 12% BDP-a bespovratno. Tu smo u vrhu EU 3,7% je prosjek. To je uspjeh Vlade i uspjeh ugleda premijera u Bruxellesu zato mi je čudno da i oporba i lijeva i desna to ne percipira i tome se smije, ali treba to reć upravo da se Hrvatska znala izborit za europske fondove, da je znala reagirati u ovoj krizi, da je osigurala dovoljno cjepiva i da još jedanput pozivamo građane da se cijepe, da je osigurala da nemao policijske satove, da se možemo otvoriti 11,7 milijardi kuna za mjere kao i mnoge druge teme koje su bile od većeg fokusa na sastancima Europskog vijeća. Jedan je euro odnosno sastanci na razini premijera država Eurozone gdje Hrvatska sudjeluje kao članica koja je ušla u europski tečajni mehanizam. Da nismo ušli u europski tečajni mehanizam ne bi se mogli tako povoljno zadužiti. To je bio jedan od glavnih argumenata kreditnih agencija da dignu kreditni rejting u RH i od onih najava oporbe da će biti 400.000 nezaposlenih danas opet ponovno glavni problem hrvatskih poduzetnika je uvoz radne snage 125.000 nezaposlenih danas i 16.000 na današnji dan otvorenih radnih mjesta. Ono što vidimo i ovo praksu koju je uveo premijer Plenković da dolazi u Sabor mislim da je dobra, vjerujem da ćemo je jednako je i dalje gledati, ali pozivam i oporbu da percipiraju da smo postali punopravna članica, da se znamo nositi i sa europskom birokracijom i sa ostalim zemljama, da možemo biti dobar susjed, ali isto tako da znamo naše vrijednosti koje premijer je vrlo jasno artikulirao i rekao, posebice i po zaštiti ljudskih prava i po socijalnoj uključenosti i svim ostalim temama. Sukladno navedenom klub HDZ-a će poduprijeti ovo izvješće. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Kao što smo jučer odlučili sada prelazimo na objedinjenu raspravu sljedeće dvije točke, a to je: - Prijedlog odluke o razrješenju glavnog ravnatelja HRT-a, te - Prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju čl. 19. i 20. Zakona o HRT-u. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Predstavnik pardon, poštovani Željko Pavić potpredsjednik odbora, mislio sam da će predsjednica ali potpredsjednik će nam dati dodatno obrazloženje. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na svojoj 13. sjednici je imao raspravu o razrješenju glavnog ravnatelja HRT-a i donio je dvije odluke. Prva odluka je o razrješenju glavnog ravnatelja, a druga je o imenovanju vršioca dužnosti ravnatelja HRT-a. prva odluka donesena je na temelju čl. 81. Ustava RH i čl. 20. st. 6. podstavka 7. Zakona o HRT-u i predlaže HS-u da na sjednici koja slijedi donese odluku o razrješenju glavnog ravnatelja HRT-a. Prvo, razrješuje se dužnosti glavni ravnatelj HRT-a Kazimir Bačić i drugo, ova odluka objavit će se u Narodnim novinama, a stupa na snagu danom donošenja. Obrazloženje uz točku jedan, odredbom čl. 20. st. 6. podstavka 7. Zakona o HRT-u NN br. 137/2010, 76/2012, 708/2016, 46/2012, 708/2016, 46/2017, 73/2017 i 94/2018 propisano je da će tijelo nadležno za izbor razriješiti dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a u drugim slučajevima predviđenim zakonom i Statutom HRT-a. S obzirom da je u nedavnoj akciji policije i USKOK-a uhićen glavni ravnatelj HRT-a Kazimir Bačić te mu se stavlja na teret kaznena djela trgovanja utjecajem iz čl. 295. Kaznenog zakona NN br. 125/2011, 144/2012, 56/2015, 61/2015, 101/2017, 118/2018 i 126/2019 Nadzorni odbor HRT-a odlučio je pokrenuti postupak njegova razrješenja zbog narušavanja ugleda HRT-a. Uvažavajući presumpciju nevinosti nadzorni odbor ipak smatra da u novonastalim okolnostima kada se protiv njega provodi istraga zbog osnovane sumnje u počinjenje teškog kaznenog djela Kazimir Bačić ne može više vjerodostojno obavljati dužnost glavnog ravnatelja HRT-a odnosno predstavljati i zastupati jednu izuzetno važnu ustanovu kao što je HRT, jedini javni medijski servis u RH. Odredbom čl. 20. st. 7. Zakona o HRT-u propisano je da postupak za razrješenje glavnog ravnatelja HRT-a pokreće Nadzorni odbor HRT-a a prijedlog za razrješenje glavnog ravnatelja HRT-a podnosi Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Nadzorni odbor HRT-a je na svojoj 48. sjednici održanoj 2. srpnja 2021. godine donio odluku o pokretanju postupka za razrješenje glavnog ravnatelja HRT-a zbog čega Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabor na svojoj 13. sjednici održanoj 7. srpnja 2021. godine nakon provedene rasprave, jednoglasno sa 12 „za“ utvrdio ovaj prijedlog odluke sa obrazloženjem koji ponosi Hrvatskom saboru. I uz točku 2, obrazloženje, određuje se objava i stupanje na snagu ove odluke. Druga odluka koja je donesena na istoj sjednici pod 2. točkom, isto tako nakon nešto burnije rasprave i od strane oporbe i od strane vladajućih, bilo je vezano za prijedlog odluke koja je da se imenuje v.d. ravnatelja HRT-a kao zamjena za gospodina Bačića, oporbeni su smatrali da tu ima nekih problema, vladajući su smatrali da tih problema nema i nakon glasanja donesen je Prijedlog odluke o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a. Na temelju čl. 81. Ustava RH i čl. 19 a) stavka 4. Zakona o HRT-u, Narodne novine br. 137/2010, 76/12, 78/16, 46/17, 73/17 i 94/18, Hrvatski sabor na sjednici koja slijedi donio je odluku o imenovanju vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a. Za vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a imenuje se Renato Kunić i drugo, ova odluka objavit će se u Narodnim novinama a stupa na snagu danom donošenja. Znači ja ću pročitati ponovo obrazloženje s obzirom da znamo da je obrazloženje vezano za smjenu ravnatelja, što smo rekli u prvoj točci i što je na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije usvojeno jednoglasno, ova odluka druga nije usvojena jednoglasno, usvojena je sa 7 glasova „za“ i glasa „protiv“. I to je što se tiče izvještaja sa Odbora za informatizaciju, informiranje i medije pa nadam se da ćemo raspraviti još pogotovo ovu točku detaljnije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege, u ovoj mučnoj situaciji, sramotnoj situaciji gdje je glavni ravnatelj javnog RTV servisa uhićen kao zadnji tat i optužen da je za neke mafijaške poslove nosio, služio kao kurir s torbom, da je za te svoje usluge dobio stan u Radićevoj ulici u središtu Zagreba, a podsjetit ću da je većini stanovništva Hrvatske, i sam sam takav, kupovina stana i rješavanja stambenog pitanja životni financijski projekt a ovdje po ovim optužbama se to dobiva kao pinkica za posredovanje i nošenje torbe. Dakle, u situaciji koja je duboko sramotna za javni RTV servis, a i za nas, za Sabor koji imenuje glavnog ravnatelja HRT-a, imamo jednu lošu i jednu dobru vijest. Loša vijest je da po Zakonu o HRT-u kojeg je donijela svojedobno SDP-ova vlast, vratit ćemo se na to, nemamo pravnog uporišta za smjenu glavnog ravnatelja ili još uvijek nemamo a dobra je vijest da smo mi zakonodavac i da ovdje danas ne dajemo pravno tumačenje jer ga i ne možemo dati nego donosimo jednu političku prosudbu i donijet ćemo političku odluku jer mi ga imenujemo, mi ga možemo i razriješiti i zato smo danas i sazvali ovu točku. Uvažavamo presumpciju nevinosti međutim slučaj je složeniji. Jamo pretpostaviti da je gospodin Kazimir Bačić jedan pošteni, savršeno moralan i čist čovjek. I da se dogodio neki tragičan splet okolnosti i nesporazuma u istrazi i da su nešto pogrešno povezali i stavili ga u zatvor i istražuju ga sad. Kako bi čestita osoba postupila u toj situaciji? Sama bi dala ostavku dok ne opere tu ljagu sa svog imena i obraza i onda kad se dokaže da je čist i nevin čovjek bi tražio da ga se vrati na tu funkciju. A što radi gospodin Kazimir Bačić? Aktivira godišnji odmor. Mi smo na odbor dobili zahtjev nadzornog odbora za smjenu gospodina Kazimira Bačića sa pogrešnim obrazloženjem. Obrazloženje je bilo da ga treba smijeniti zato što ne može obavljati svoju dužnost. I što čovjek napravi? Upiše godišnji odmor i onda može reći pa gledajte, ja sam na godišnjem odmoru, i lani sam bio na godišnjem odmoru 20 ili mjesec dan i preklani, pa kako sam obavljao svoju dužnost? Izbija nam taj argument iz ruke, ali ponovit ću, mi smo zakonodavac. Ne donosimo sada pravno tumačenje nego političku prosudbu i političku odluku kojom branimo ionako srozan ugled javnog RTV servisa ali i nas tijela koje je imenovalo glavnog ravnatelja HRT-a. Ovo je prilika da se progovori o stanju na HRT-u, ponovit ću neke stvari koje sam rekao kad smo ovdje raspravljali o programskom vijeću i nadzornom odboru. Taj Zakon o HRT-u iz 2012., ponovit ću, donijela je SDP-ova vlast, tj. tadašnja Kukuriku koalicija i to nasuprot preporukama Europske komisije koja se inače tih godina u svemu bespogovorno slušala. Imali su tada komotnu većinu i donijeli su zakon kojim su silno povećane ovlasti glavnog ravnatelja i način njegovog izbora, običnom većinom u Saboru. Po zakonu ranijem iz 2010. nismo imali glavnog ravnatelja već upravu HRT-a koja se sastojala od predsjednika i dva člana. Po starom Zakonu, predsjednika uprave je na zajedničkoj sjednici dvotrećinskom većinom imenovalo Programsko vijeće i nadzorni odbor HRT-a a na temelju javnog natječaja. Programsko vijeće i Nadzorni odbor također su odlučivali o razrješenju uprave na prijedlog većine ukupnog broja članova Nadzornog odbora ali i Programskog vijeća. Izmjenama tog zakona do kojih je došlo 2012., ulogu uprave zamijenio je glavni ravnatelj s povećanim ovlastima koji je uključio u imenovanje urednika pojedinih programa. HRT je tako stavljen pod direktnu političku kontrolu. Žalosno je da se to tada dogodilo uz podršku udruga civilnog društva, uključujući i Hrvatsko novinarsko društvo koje se onda u Bačićevo vrijeme prije pola godine ili godinu kad smo o tome raspravljali se bore protiv čudovišnog okvira kojeg su i sami stvarali i podržavali jer nisu razmišljali tada, bila je lijeva vlast s njima bliskija da batina ima dva kraja i da neće zauvijek držak biti u njihovoj ruci, tj. njima bliže političke opcije. I zato danas apeliram, nije važno što je bilo, koji su naši, koji su vaši, mi moramo razmisliti da napravimo kvalitetan novi Zakon o HRT-u i da priča ne ovisi o tome tko ima trenutku većinu u Saboru nego da damo dostojanstvo tom javnome TV servisu. Ustoličen je tada Goran Radman izvučen iz komunističkog naftalina, tip kojeg bi minimalan Zakon o lustraciji onemogućio jer je bio na čelu TV Zagreb od '87. kad se još uvijek ubijalo političke migrante i slalo ljude u zatvor radi verbalnog delikta i taj je trebao vratiti na neke profesionalne standarde televiziju, ali dobro, što je bilo, bilo je, pala je tadašnja vlast, pao je i on. E sad unatoč najavama da će mijenjati zakon tada HDZ, vidjevši oni po Plenkovićem i Obuljen Koržinek, to je dobro, da bi njima to koristilo tu batinu uzeti u svoju ruku i tako su je i uzeli, samo umjesto Radmana, došao je Kazimir Bačić i ne samo Kazimir Bačić nego i krug njegovih suradnika među kojima je Renato Kunić, do kojeg ćemo doći u točki 2. Programsko vijeće postaje potpuno nepotrebno, izlišno, oni se ne mogu očitovati o programu prije nego što je emitiran, o emitiranom programu mogu samo izraziti mišljenje zbog kojeg se nitko ne mora formalno ni … [[Govornik se ne razumije.]] Tako je bilo po lex Radman kojeg zadnjih godina su mogli zvat i lex Bačić, svejedno. Mi smo ovdje raspravljali o tome, poduzeli veliki zahvat prelaska na neprofitno knjigovodstvo, mimo znanja i odobrenja nadzornog odbora pa onda nakon afere seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja koje je tjednima zabavljala javnost, srozavala ionako nizak ugled javnog RTV servisa, Nadzorni odbor je od ravnatelja Bačića tražio osnivanje neovisnog istražnog tijela, on to odbija. Tad sam pitao zašto, zašto to odbija, jel nešto krivo, nešto zataškava, što bi imao protiv neovisne istrage. Ministarstvo financija na upit glavnog ravnatelja o prelasku na neprofitno knjigovodstvo dalo je negativno mišljenje, da će to zakomplicirati stvar no onda se nešto dogodilo pa su uz obrazloženje da im je glavni ravnatelj zatražio sastanak i usmeno objasnio, eto ipak pristaje. Vrlo čudne stvari su se dakle događale, sad možda vidimo zašto. Tko je urgirao i zašto su promijenili mišljenje? Zašto su se prikrivali mutni poslovi, zašto su se prikrivale optužbe za seksualno uznemiravanje i zlostavljanje? Rekao sam to u toj raspravi, ponovit ću sad ponovo, čini mi se da je deal bio slijedeći. Vi radite klika Bačić i ostali iz HRT-om što hoćete a upravljaju s 1,3 milijarde kuna, preregistrirajte, furajte nepotrebne vanjske produkcije, radite ne samo mimo Nadzornog odbora već i protiv onoga što vam Nadzorni odbor nalaže, kad se djelatnica seksualno zlostavljanje, organizira se sastanak na koji se pozove i optuženi i zlostavljač, sve je to bilo ok. Sve ćemo vam mi to vladajući, ne ja, tolerirati i pokrivati, čak i u resornom odboru na svoju štetu a zašto, pa zato što ćete staviti informativni program u našu službu. Da je u HRT u službi vladajućih i to na sramotnoj karikaturalnoj razini, već smo govorili. Primjer sam dao, postala je zabava u narodu pogađati na koju temu će biti Otvoreno u danima kad se otkrivaju teške afere vladajućih. Pa dan kad su otkriveni milijuni keša u gepeku, tema u Otvorenom je nacionalni nogometni stadion a najčešća joker tema u Otvorenom je bila o tome kakva će biti turistička sezona. Može gorjeti Hrvatska tog dana, ajmo mi malo o turizmu, eto na šta su sveli HRT. Narod se ismijava i onda se čudimo zašto komercijalne televizije u stranom vlasništvu po gledanosti informativnog programa, tuku HRT. Dakle, nemamo pravno uporište u zakonu nego donosimo političku kao zakonodavac prosudbu i odluku da ćemo smijeniti Kazimira Bačića zato jer je ovo jedna sramotna situacija koja ruši ugled javnog RTV servisa. Prva točka zaključena. Druga točka, mi smo na odbor dobili točku 2 i gotov prijedlog i biografiju v.d.-a Renata Kunića. Renato Kunić je bliski suradnik Kazimira Bačića. Što to značI? Znači li to kontinuitet te ekipe? Kakvu poruku time šaljemo javnosti? Jel to u izravnoj koliziji sa ovim objašnjenjem kojeg sam dao za točku 1. Uz to, Renato Kunić je i kum resorne ministrice Obuljen Koržinek pa mogu na koncu reći samo to ako već v.d., a to se može produžavati na godinu dana, vjerojatno će to i biti, dok se stvari ne zataškaju, ako v.d. već mora biti kum ministrice Obuljen Koržinek, ima li ona bar nekog kuma koji nije bio uski dio Bačićeve klike? Tu završavam i iz toga ćemo podržati prvu točku smjenu Bačića, ali nećemo podržati izbor v.d.-a Renata Kunića jer smatramo da to mora bito osoba izvan tih krugova. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista a govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor pa će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, mislim da apsolutno nikoga neću iznenaditi kada kažem da je stanje na HRT-u loše, ne loše nego katastrofalno. I to nije od jučer, stanje je takvo dugi niz godina. I ironija sudbine je da će u konačnici glavni ravnatelj Hrvatske radio televizije biti razriješen ne zato što je svoj posao ravnatelja obnašao loše nego zbog nečega što možemo nazvati izvan nastavnim aktivnostima. On će na kraju biti razriješen zbog onoga što je radio u fušu. A u fušu je služio kao teklić pokojnom gradonačelniku Grada Zagreba Milanu Bandiću i za to sasvim dobro, sasvim dobro zaradio. No, vratimo se na njegov core business, vratimo se na onaj posao koji je radio i zbog kojeg bi ustvari trebao biti razriješen. Činjenica je da je imenovanje gospodina Bačića bio politički dogovor HDZ-a i MOST-a prije 4 godine. Da, to je bio politički dogovor, mi praktički do samog, do same rasprave nismo znali je li on postignut, tko će na kraju završiti kao ravnatelj HRT-a. I kao ravnatelj je završio čovjek čija glavna karakteristika i glavni motiv da bude izabran nije bila kvaliteta njegovog rada, nego kvaliteta njegovih poznanstava i njegovih osobnih veza i odnosa. I to je to. On je bio čovjek koji je bio spreman odraditi posao. A taj posao je od prvog dana krenuo loše. HRT se pretvorio u glasnogovornika vlasti, kvaliteta programa se srozala, a naravno kako to obično biva sa kvalitetom programa pala je i gledanost. HRT se pretvorio u kuću koja tuži vlastite novinare i Hrvatska zbog toga pred međunarodnim udruženjima novinara kontinuirano završava na stupu srama. Kontinuirano završava na stupu srama jer se pokazuje kako jedna javna institucija blokira ljude da rade svoj posao, važan posao za demokratsko društvo. A to je pravovremeno, pravovaljano i istinito obavještavanje o onome što se događa u državi. Istovremeno dok se neki novinari tuže drugi dobijaju otkaze ili istovremeno dobiju i tužbu i otkaz. To je poseban specijalitet HRT- u doba gospodina Bačića. Novinari dobiju otkaz, onda se vodi sudski spor, novinari sudski spor dobiju, vrate se na HRT, moraju im se platiti zaostaci sa kamatama naravno, a onda dobiju otkaz ponovo, sve kako bi se ovaj krug ponovio. A tko to plaća? Pretplatnici, građani ove zemlje. I nikom ništa. Mi u SDP-u naravno da podržavamo razrješenje gospodina Bačića, naravno, ali ne samo iz razloga koji su navedeni u prijedlogu nadležnog odbora. Razlozi su puno širi. Dio njih sam naveo do sada, a sa razlozima zbog kojih podržavamo ovu odluku o razrješenju moram završiti sa onim što je davno trebao biti konkretan razlog da gospodin Bačić dobije nogu. Ako činjenica da je HRT od javnog servisa pretvorio u instituciju glasnogovornika HDZ-a, HDZ-u ne može predstavljati razlog za razrješenje iz vrlo objektivnih razloga, onda činjenica da je gospodin Bačić skrivao zlostavljanje i uznemiravanje na HRT-u bi svakom poštenom i dobronamjernom u ovoj zemlji trebao biti razlog da se tog čovjeka makne sa pozicije. Ako borba protiv zlostavljanja nije samo mrtvo slovo na papiru onda se ona mora pretočiti u konkretne mjere i poduzimanje radnji protiv onih koji to zlostavljanje štite, koji to zlostavljanje skrivaju, a koji zlostavljačima dopuštaju da se smiju u lice svojim žrtvama. Gospodin Bačić je bio takva osoba. I u konačnici zbog toga mora otići. Na kraju svest ćemo se na to da će čovjek dobiti razrješenje zato što se nije mogao pojaviti na poslu. I to je određena poetska pravda jer kakav mu je bio cijeli mandat, takvo mu je i razrješenje. Mi u SDP-u stoga itekako pozdravljamo ovu odluku i za nju ćemo glasati. Ali isto kao što ćemo glasati za razrješenje gospodina Bačića tako ne možemo podržati imenovanje gospodina Kunića. Naime, pogledajmo koji je posao koji je on do danas obavljao. Ravnatelj programa HRT-a, ravnatelj programa HRT-a, kuće koja već 2 godine nema program rada. Ne može donijeti program rada. HRT nije u stanju donijeti program rada jer postoji ozbiljan šum u komunikaciji između nadzornog odbora, programskog vijeća, glavnog ravnatelja. A mi čovjeka koji bi trebao biti zadužen za program HRT-a koji se ponovit ću još jednom već 2 godine ne može donijeti sada trebamo unaprijediti. Potpuno neprihvatljivo. Već sam rekao kvalitete programa HRT-a se srozala na najniže grane, na razinu onoga što je bio u '90.-tim godinama pod Obradom Kosovcem i sličnim. Kvaliteta program pada, gledanost pada, a mi ćemo onda osobu koja je zadužena za taj program nagraditi tako što ćemo ga unaprijediti. Poštovane kolegice i kolege imenovanje Renata Kunića biti će samo nastavak propadanja HRT-a. I kao što svatko tko imalo drži do toga što bi HRT trebao biti, ne onoga što je, nego onoga što bi trebao biti mora podržati odluku o razrješenju gospodina Bačića, tako na potpuno isti način ne bi smio podržati odluku o imenovanju gospodina Kunića. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Vilim Matula i Bojan Glavašević. Najprije poštovani zastupnik Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, kolegice i kolege. Premijer Plenković danas ovdje za ovom govornicom tvrdi da svojevremeni izbor glavnog ravnatelja HRT-a Kazimira Bačića nema nikakve veze s njim, niti njegovom Vladom jer glavnog ravnatelja bira Sabor. Dakako da po Zakonu o HRT-u zakonski da, formalno mislim jednako tako može reći isto da isti ovaj Sabor potvrđuje Vladu, potvrđuje izvršnu vlast, potvrđuje gospodina Plenkovića kao premijera pa i njegovu najbližu ministricu, ministricu od velikog povjerenja premijerovog ministricu Obuljen Koržinek. Premijer danas maloprije de facto u okviru prošle točke dnevnog reda govori kako potpore poslodavcima za očuvanje radnih mjesta nisu aleatorne, da ne bi mislili da je to nešto slučajno nego da se točno zna tko je to donio i kako je većina mudrom odlukom premijera to sve donijela. Međutim, nikakve veze nema sa postavljanjem niti Kazimira Bačića, niti njegovog zamjenika kuma od njegove ministrice od najvećeg povjerenja Obuljen Koržinek. Međutim, ujutro prije ovog Odbora koji je donio odluku to jutro mediji su to primijetili, naravno da smo i mi na Odboru primijetili, morali smo to primijetiti. Neposredno prije Odbora govore i premijer i ministrica o tome kako su uvjereni da će Odbor donijeti odluku kako je i donio, a to znači sa omjerom 7:4. Valjda su oni to saznali da je takva atmosfera, ali Odbor se sastao, dugo razmišljao. Nisu htjeli Plenkovića kamoli ministricu opterećivati tim svojim problemima. Jer oni znaju da to ne smiju niti reći premijeru da, on ne smije razmišljati o tome, a kamoli gospođa ministrica kuma od gospodina Kunića što su sve već kolege izgovorili. I tako je onda znači Odbor to donio. Nama na Odboru su kasnije nas iznenadili jer oni su došli i sa biografijom i sa svima i nama su tamo rekli da smo i mi mogli se raspitati, što smo se i raspitali. Dakako da postoje kandidati na HRT-u, ali da nije nam to padalo na pamet normalno. I tako Renato Kunić je taj zamjenik dosadašnjeg glavnog ravnatelja. Mislim o gospodinu Bačiću možda ću još neku riječ reći, ali je stvarno sve rečeno. Ali to da je Renato Kunić zamjenik dosadašnjeg glavnog ravnatelja programski ravnatelj o tome je kolega Grbin rekao kakav je njegov program i da dvije godine nije odobren. Ali zajedno sa glavnim urednikom tog programa Brunom Kovačevićem i sa poslovnim ravnateljem Mislavom Stipićem koji je odgovoran za zlostavljanja, za seksualna uznemiravanja. Oni koji su bili prisutni i čuli kako se Bačić ponašao i kako je nezamislivo arogantno nastupao na sjednici triju odbora, saborskih odbora upravo povodom seksualnog zlostavljanja HRT-ove novinarke i voditeljice Dnevnika. On je tamo se dapače se hvalio o tome kako je osobno proveo tu istragu i na kraju suočio sa gospodinom Stipićem. Serijski tužitelj, 36 optužbi je protiv novinara da bi onda tvrdila ministrica da su ga zaustavili. Da, nakon što je po cijelom gradu su prošli svi novinari i nakon što su bili prosvjedi i sve onda mu je rečeno stop nakon 36. Ali da dakako da je nastavio i protiv Hrvoja Zovka i dalje. O Bačićevom nastupu na Odboru za medije kada je branio godišnji izvještaj ne treba ništa reći jer taj izvještaj nikada nije došao na plenarnu sjednicu. To je toliko bilo sramotno uključujući tamo i gospodina Renata Kunića kako je nastupao. I sada na kraju želim reći da ministrica je na toj sjednici tri odbora relativizirala, banalizirala optužbe na račun toga što se događa na HRT-u po pitanju seksualnog zlostavljanja, mobinga prije sve jednako kao što ministrica odgovarajući na izravno pitanje voditelja Stankoviću u Nedjeljom u 2 relativizira, banalizira kaznenu prijavu za mobing protiv intendantice HNK-a Dubravke Vrgoč, koju je policija nakon što je provela istragu protiv intendantice policija je podnijela prijavu DORH-u. Eto to je ono što je zajedničko u politici ministrice. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. S ove govornice sam Kazimiru Bačiću još prije godinu i pol, još u prošlom sazivu Sabora najavio što će mu se dogoditi ako se ne dovede u red. Rekao sam da će ga u red dovoditi institucije pravosuđa i na žalost bio sam u pravu. Opozicija je na Odboru za medije predložila smjenu Bačića, a vladajući su to prihvatili. Realno što vam je preostalo kolegice i kolege? Kazimira Bačića je USKOK uhvatio in flagrante delicto ili s prstima u pekmezu narodski rečeno. Kazimir Bačić u političkom i u profesionalnom smislu dijeli sudbinu i status onog pokojnog papagaja iz poznatog skeča Letećeg cirkusa Montya Pythona. Zato danas ne želim govoriti o njemu. Želim govoriti o onome što slijedi i što je većina predložila. Predlažete da se za vršitelja dužnosti imenuje Renato Kunić trenutni ravnatelj programa Hrvatske radiotelevizije i vršitelj dužnosti kojega je predložio i Kazimir Bačić. kojega je predložio i Kazimir Bačić. Drugim riječima vi predlažete da čovjek kojemu je vjerovao Kazimir Bačić, trenutno je adresa Remetinec, nastavi bez ograničenja upravljati HRT-om do izbora novog glavnog ravnatelja. To je u najmanju problematično, a politički i glupo. To nije jedini problem sa Renatom Kunićem, drugi problem leži u činjenici da je Kunić vjenčani kum supruga ministrice kulture i medija Nine Obuljan Koržinek što ih u slučaju Kunićeva imenovanja dovodi u sukob interesa, opet problematično, apolitički i glupo. Najveći problem s prijedlogom da Renato Kunić upravlja HRT-om narednih par mjeseci leži u činjenici da HRT već 2 godine emitira program za koji su i programsko vijeće i nadzorni odbori dali negativno mišljenje. Dakle, 2 tijela u kojima većinu čine HDZ-ovi ljudi nisu mogla ni po partijskoj liniji dati pozitivno mišljenje na program za koji je zadužen upravo Renato Kunić. Dakle, da sumiramo, predlažete čovjeka koji je bio Bačićev čovjek od najvećeg povjerenja, koji bi izborom za v.d. došao u sukob interesa, koji već godinama ne uspijeva dobiti pozitivno mišljenje programskog vijeća i nadzornog odbora za ono što je zadužen. Takvom čovjeku predlažete da damo u ruke milijardu i pol kuna građanki i građana Hrvatske. Pa da vas pitam kolegice i kolege, jeste vi pokrovitelji nesposobnih, korumpiranih i pokvarenih ili ste naprosto mazohisti i politički analfabeti kojima je baš super da ih građani i mediji razvlače zbog kadrovskih rješenja? Zar vam je doista toliko malo stalo što će ljudi reći na ovaj katastrofalan prijedlog? Kolegice i kolege, u bilo kojoj drugoj zemlji da je glavni ravnatelj ulovljen kako nosi mito nekom političaru u torbi, ne bi samo on letio isti dan, nego bi cijela uprava letjela van. U nekoj drugoj zemlji, uprava bi podnijela ostavku jer je to minimum čuvanja obraza u situaciji kad ti je neposredno nadređeni koji te odabrao i postavio na tu, na dužnost pao zbog korupcije, ali ne i ova uprava. Ova uprava obraza nema jer da ima dali bi ostavke nakon izvještaja nadzornog odbora koji ste u prošlom sazivu sabora smijenili jer su upozorili na kriminalne radnje ove uprave na HRT-u. Prijedlog da Renato Kunić bude v.d., prijedlog je da se nastavi kontinuitet uprave Kazimira Bačića. I da traje jedan jedini dan, predugo je, predugo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, uvijek me zaprepasti onaj dio obrnute pameti koja se često koristi ovdje u Hrvatskom saboru. Sad su ponovo najglasniji oni koji su promijenili nešto što je bilo dobro i što se sad svi kunu da bi trebalo ponovo vratiti. Do 2012. smo imali zakon koji je jasno govorio jedno. Sabor bira programsko vijeće, sabor bira nadzorni odbor, a nadzorni odbor i programsko vijeće biraju predsjednika uprave i članove uprave. Onda smo rekli ne. Onda ćemo mi birati glavnog ravnatelja HRT-a, a onda i programsko vijeće više neće imati te ovlasti koje je imalo do tada pa se sad u raspravi često koristi da programsko vijeće nije prihvatilo program koji je Kazimir Bačić predložio. I ja sam se na kraju krajeva i kao član Odbora za informiranje, informatizaciju i medije složio. Ja smatram da HRT i ono što se događalo nije dobro, nije to odraz javnog servisa, najvećeg javnog servisa na prostoru RH, na kraju krajeva i jedinog javnog servisa. Kazimir Bačić je odveden, zbog čega još se uvijek ne zna niti to nas u ovom trenutku treba zanimati. Vjerojatno je činio ono što ne bi smio činiti pa su neki ljudi koji se bave istragama došli po njega i nadzorni odbor je mogao donijeti jedinu suvislu odluku, a to je da predloži da se Kazimira Bačića smijeni sa mjesta ravnatelja HRT-a. Što je tu sporno, apsolutno ne vidim. Ne znam zbog čega, ali ga smjenjujemo i to je u redu. Ono što je meritum cijele ove priče i što mora biti meritum cijele ove priče je taj da kad u četvrtak izglasamo razrješenje Kazimira Bačića za vršitelja odnosno glavnog ravnatelja HRT-a i imenujemo vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja HRT-a sutradan nadzorni odbor odmah raspiše javni poziv za izbor novog ravnatelja ili ravnateljice HRT-a. To je jedino ispravo i jedino bitno što se treba dogoditi kada je u pitanju ova procedura oko razrješenja glavnog ravnatelja HRT-a. I ja pozdravljam i članovi odbora svi do jednog su pozdravili upravo tu odluku. Razilaženja je bilo oko toga, mi smo kao većina predložili da vršitelj dužnosti do izbora novog ravnatelja ili ravnateljice HRT bude gospodin Kunić. To je bilo jedino što je bilo razmimoilaženje ali to je tako. Naš je prijedlog da gospodin Kunić bude vršitelj dužnosti i da to odradi samo u interesu izbora novog ravnatelja ili nove ravnateljice HRT-a. Ja ću reći i ono što mislim da je vrlo bitno, a ovdje se često zna izokrenuti, a to je da bi bilo dobro da se ponovo možda vratimo na onaj ustroj odnosno na onaj zakon koji je bio do te 2012. Mislim da je to puno bolje, da onda i programsko vijeće i nadzorni odbor u tom smislu imaju puno veće ovlasti, da oni mogu kontrolirati, bilo reći da će se to zvati glavni ravnatelj će se zvati uprava i predsjednik uprave mogu kontrolirati takvog čovjeka. I složit ću se naravno sa onima i oni koji su slušali moju raspravu kada smo raspravljali o Izvješću Hrvatske radiotelevizije za 2018. godinu što i samo po sebi eto već jednim dijelom je smiješno da u 21. raspravljamo o 18. sam upravo to rekao, Hrvatska radiotelevizija je dovedena do toga da i Hrvatsku volimo licenciranu. Jel' i taj program smo kupili licencu jel' ne znamo napraviti vlastiti program. To nije istina. Na Hrvatskoj radioteleviziji pogotovo na Hrvatskom radiju koji je sigurno najbolji segment ove cijele priče rade odlični profesionalci, rade ljudi koji znaju svoj posao samo na žalost ne mogu doći do izražaja zbog toga što je sve lakše nabaviti, kupiti, platiti a budimo iskreni Hrvatska radiotelevizija troši milijardu i 400 milijuna kuna koje uglavnom plate građani Republike Hrvatske kroz RTV-e pretplatu, a onaj manji ostatak je iz onog ekonomskog odnosno propagandnog dijela. Stoga svakako evo u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice odlučno odbijam sve ove objede koje se pokušavaju imputirati HDZ-u za bilo što da podržavamo naravno smjenu Kazimira Bačića s mjesta glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Predlažemo gospodina Kunića za vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije i tražimo od Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije da već u četvrtak poslije glasovanja raspiše javni poziv za izbor novog ravnatelja, a mi kao Odbor bez obzira što će biti ustavna pauza do 15. rujna stojimo na raspolaganju Nadzornom odboru. Kada stignu životopisi, kada stigne ono sve što treba smo spremni obaviti razgovore sa potencijalnim kandidatima i već u ovoj prvoj sjednici jesenskog zasjedanja evo donijeti odluku tko će biti novi glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije. Hvala lijepa.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj SDSS-a, a govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ne kanim govoriti o gospodinu Bačiću jer mi se čini da je on prošlost, niti kanim govoriti o gospodinu Kuniću jer ne mislim da je on budućnost. Ali kanim govoriti o tome kako da se Hrvatska radiotelevizija izvuče iz stanja ni prošlosti, ni budućnosti, jer mi se čini da Hrvatska radiotelevizija već dugo zapravo se nalazi u tom stanju, možda nešto više bliže prošlosti nego li budućnosti. Svatko onaj tko je u zgradu Hrvatske radiotelevizije, svatko onaj tko je ušao u neki studio ili neku redakciju, svatko onaj tko zna kako je Hrvatska radiotelevizija izgledala tokom ranijih godina zapravo vidi propadanje. Ne vidimo modernizaciju, ne vidimo osuvremenjivanje. Vidimo samo bitku oko plijena. Bitku vodi crkva. Bitku vode tajne službe. Bitku vode političke stranke i bitku vode sitni mešetari kao što su ovi zbog kojih smo se danas trebali okupiti, jedan od njih, a to nije javni servis. To je naprosto plijen za različite interese. Kako transformirati Hrvatsku radioteleviziju da svi ti interesi imaju neko svoje mjesto, a da dobiju u pravom smislu oblik javnoga servisa to je za nas zapravo ozbiljno pitanje. Kako osuvremeniti tehnološki, programski, obrazovni Hrvatsku radioteleviziju, kako osuvremeniti obrazovanje novinara i učiniti novinarsku profesiju na Hrvatskoj radioteleviziji profesijom koja drži do sebe, koja ima iza sebe znanje, vještine, koja ne prolazi kojekakve šnelkurse, kurseve nego završe nešto što je ozbiljno i traje dok traje poziv, dok traje posao toga nema na žalost. Čast iznimkama pojedinim programima, pojedinim emisijama. Ali to ne čini Hrvatsku radioteleviziju u punom i pravom smislu te riječi. Ja sam ovdje često govorio i često smo i na odborima govorili o tome kakvo je stanje kada su posrijedi financije. Mi znamo da stanje nije dobro ne samo zato što stalno nedostaje novca, nego zato što i ne znamo kako se troši taj novac. Ne samo zato što ima viška ljudi, nego zapravo zato što ne znamo što ti ljudi rade. Ne samo zato što ne znamo kako i na koji način modernizirati Hrvatsku radioteleviziju, nego zbog toga što vodimo bitke oko toga koji će ravnatelj biti, tko će biti član ovoga ili onoga programskog vijeća. To je otprilike slika našega ukupnoga odnosa prema izboru onih koji će obnašati javne funkcije. Nije Kazimir Bačić kriv što se našao na toj poziciji. Krivi su oni koji tamo rade i krivi smo mi koji smo ga birali. Da, to vrijedi i za mene i zato ni ja a ni moj Klub sljedeći koji bude biran neće dobiti podršku ako ne budemo imali jasan program, i jasan profil čovjeka i jasnu strukturu novog rukovodstva Hrvatske radiotelevizije. Ne radi se samo o jednom čovjeku koji je u ovom slučaju posrnuo, radi se naprosto o cijeloj nomenklaturi koja nije nefunkcionalna i neproduktivna. Ja za razliku od nekih kolega nemam ništa protiv socijalizma, ali HRT izgleda kao upropašteno socijalističko poduzeće. 30 godina upropaštavano. Koje nije transformirano ni u šta bolje nego se stalno urušava u nešto gore. I to treba promijeniti. Žao mi je što u ovom slučaju ljudi koji drže do svoga posla, bilo na radiju, bilo na televiziji. Žao mi je zbog toga što postoje ljudima kojima ovo sigurno ne ide ali dobar dio onih kojih utječu na to kako će funkcionirati, kako će izgledati, kako će se razvijati, upravo jesu to. Oni su zapravo veći problem za HRT nego čovjek koji je sada prošlost jer zahvaljujući njihovim međusobnim unutrašnjim pogađanjima i nagađanjima, takav čovjek je mogao doći na mjesto ravnatelja, koji ni o financijama, ni o programu, ni o bilo čemu očito nije imao dovoljno znanja. A nije imao ni moralne unutrašnje odgovornosti. Prema tome, ako hoćemo HRT sačuvati kao javni servis, onda se moramo posvetiti ne samo raspisivanju natječaja, što se slažem sa kolegom Jovanovićem da je potrebno brzo i neophodno, potrebno je zapravo napraviti izmjenu većega broja ljudi koji sudjeluju u oblikovanju što jeste HRT, u poslovnom smislu, programskom smislu, u tehnološkom smislu, u smislu modernizacije i u smislu obrazovanja novinara i razvoja javnoga servisa. Većina javnih servisa bez obzira pod čijom šapom mogli biti, u zemljama naše regije izgledaju bolje nego što izgleda naša televizija nažalost. O drugima javnim servisima u europskim zemljama, neću trošiti riječi, unatoč konkurenciji, oni se održavaju. Mi to ne uspijevamo. I ovaj Sabor bi zapravo naprosto trebao postaviti pitanje imamo li mi snage da svojim političkim odlukama transformiramo HRT i javni servis ili da kažemo ne, mi te snage nemamo, vratimo ga Vladi koja osigurava svojim odlukama sredstva, vratimo ga onome tko to može napraviti a ovu agoniju kroz koju taj medij prolazi, ja mislim da nitko od nas ne bi trebao podržavati. Govorim agoniju zbog toga što sam prije ne znam koju godinu rekao da više neću govoriti o HRT-u zato što znam niz premijera koji su je htjeli uništiti, uključujući i ovoga koji danas govori o Yutel-u pogodujući privatnim interesima. Drugim riječima, Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovo što je Odbor za informiranje i medije kao zaključke ali o svemu drugome će veoma, veoma skrupulozno sudjelovati u raspravi i višestruko razmisliti o tome što će podržati jer još jednu odluku koja će voditi u pravcu urušavanja javnoga servisa, sasvim sigurno mi nećemo podržati. To naravno neće vrijediti samo za HRT, vrijedit će za svaku slijedeću odluku koja se tiče javnog interesa i javnih sredstvima i javnih politika. Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS i Radničke fronte a govorit će poštovani zastupnik Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dopustite mi nekoliko rečenica u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Radničke fronte. HRT uz mnogo hrvatskih sramota, dakle doista mnogo hrvatskih sramota se pretvorila u jednu od najvećih hrvatskih sramota koje uopće postoje. Pretvorila kažem zbog toga jer je riječ o instituciji koja je nekad bila predvodnik ne samo Hrvatske, ne samo bivše države Jugoslavije nego usudio bi se reći cijele istočne Europe. Tamo još od vremena gospodina Martyja, dakle predvodnik, inovator u svemu. Sjećam se 1990. kad sam bio u vojsci u istočnom djelu tadašnje države, d asu svi tadašnji Tv Zagreb gledali kao nešto najpozitivnije što postoji u cijeloj istočnoj i jugoistočnoj Europi. Što se dogodilo? Dogodilo se to da su uzor umjesto zapadnih televizija, državnih televizija kao što je ARD ili URF ili itd., da su im uzor HRT-u postali ne istočne europske televizije nego usudio bi se reći daleko istočno azijske televizije, tamo neka Sjeverna Koreja i slično. To što izvodi HRT iz godine u godinu, sve lošije i lošije je katastrofa i sramota, sramota nad sramotama, dakle to ne samo da nije javni servis, to je 1/1 servis na jedan vrlo bezobrazan primitivan neskriveni način servis vladajućih, isključivo vladajućih. Ja bi mogao govoriti o svojim osobnim iskustvima, ali neću, govorit ću o iskustvima nekih drugim opozicijskih političara koji ne mogu niti primirisati na HRT, ne mogu dobiti apsolutno niti minutu prostora na tzv. javnom servisu. Mene su zvali puno puta. Lagao bih kada bih rekao da nisam često bio gost kao opozicijski političar, ali čast izuzecima koji su me zvali kako bi doista razgovarali samnom o bilo kojoj temi. Uglavnom je to bila provokacija. Znajući tko uređuje program nije niti čudo. To su ljudi koji su se vozili sa bivšim predsjednicima HDZ-a u autobusima, grlili, ljubili ne skriveno. Dakle, apsolutno neskriveno. Stvari koje su se tamo događale, a vezane su uz politiku tipa određeni ugovori, tantijemi znat će gospodin Škoro bolje o čemu ja govorim sa nekakvim sa ljudima bliskim vladajućoj stranci, doživotni, pa na obitelji i tako su apsolutna sramota sramote koja se zove Hrvatska televizija ili kao što to kaže predsjednik Milanović „jutel“ ako ja mislim da je tu previše blag. Prije će biti ona Centralna televizija Saveza socijalističkih Sovjetskih Republika SSR-a. Tako se zvala jel' centralna televizija? Televizija Moskva i Lenjingrad ako se sjećam zajedno. Da ne duljim previše. Naš Klub saborskih zastupnika, sada ćete se iznenaditi, neće podržati smjenu gospodina Bačića ne zbog toga jer mislimo da je on dobar, ne zbog toga jel' mislimo da nije zaslužio da mu je sada adresa u Remetincu kao što je rekao gospodin Glavašević, nego zbog toga jer se neće ništa promijeniti. Apsolutno se neće ništa promijeniti sa dolaskom nekog drugog koji će imati isti politički background, isti ljudi će ga birati. Ne ja gospodine Pupovac. Vi ste rekli da ste ga vi birali. Ja nisam kao što su birali gospodina Bačića. To je jedan razlog zbog kojega nećemo podržati, a nećemo naravno podržati niti onaj drugi dio, a to je imenovanje gospodina Kunića. A drugi razlog je što ja osobno smatram da je gospodin Kazimir Bačić pravo ogledalo vladajućih i takav čovjek treba ostati na čelu javnog tzv. javnog pod navodnicima servisa kao ogledalo vladajućih. I još jedna stvar. Tu sramotu plaćaju hrvatski građani milijardu i 200 tisuća, 200 milijuna kuna godišnje hrvatski građani. Više? 300, 400. Ja sam došao do informacije milijardu i 200 milijuna kuna s time da je oko 800 milijuna kuna građani i jedno 400 milijuna kuna gospodarstvo. Dakle, tu sramotu bi vladajući trebali imati za sebe. Tu se tako i tako neće ništa promijeniti. Čak ni pod uvjetom da netko drugi dođe na vlast teško će se taj mastodont ukinuti i maknuti. Dakle, treba ga maknuti s grbače hrvatskih poreznih obveznika to je moje stajalište. Za to ćemo se boriti da se pretplata ukine, pa onda neka ostane Bačić, Kunić tko god hoće neka provode svoju vladajuću ulizivačku politiku ali ne na račun hrvatskih poreznih obveznika odnosno ljudi koje proganjaju da plate tih 80-tak ili koliko već sada kuna obavezne pretplate. U Hrvatskoj državi ta pretplata ne bi trebala postojati i treba se zalagati za to da se pretplata ukine, pa neka onda Hrvatska radiotelevizija ili kako se već zove radi što god hoće i neka je vodi tko god hoće. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog visokog doma Miroslav Škoro. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u ime Kluba Domovinskog pokreta ja najrađe ne bi sudjelovao u ovoj raspravi. Mislim da to na neki način odražava i onaj stav koji ćemo zauzeti. Još ćemo razmisliti, ali generalno mislim da ćemo biti suzdržani. Ja ne znam je li nekada netko od vas dao nekome otkaz. Naime, mi danas upravo to radimo. Hrvatski sabor je poslodavac i gospodinu Bačiću. Razrješava ga dakle daje mu na neki način otkaz. Međutim, postoje prava radnika. Ja ne znam jeste li se upitali, a na koje to radno mjesto ide gospodin Bačić nakon ovog postupka? Znate li vi uopće gdje je gospodin Bačić trenutno Kazimir ne ovaj drugi? On je trenutno na godišnjem odmoru i budite sigurni da će u vrlo skoro vrijeme, a doći će to vrlo brzo pokrenuti postupak kojim će tražiti određene naknade štete i dobit će taj proces. Zato ćemo biti suzdržani, jer ovo sve skupa kao što nije bilo dobro pripremljeno u trenutku kada je imenovan gospodin Bačić jer on je bio do tada ako se ne varam šef tehnike. Možda se on sada vraća na mjesto šefa tehnike na Hrvatskoj radioteleviziji? Ne znam. Vidjet ćemo. Tako nije ni sada. Ne želim nikoga niti braniti, niti optuživati. Međutim, ja smatram da je Hrvatska radiotelevizija pitanje nacionalne sigurnosti. To je javni servis koji tu sam si neke stvari zapisao, ima dužnost biti Televizija ili Radio za sve odnosno za svakog građanina zemlje u kojoj djeluje, a svojim programom da se obraća svim građanima bez obzira na godine, obrazovanje ili kupovnu moć, da bude javni radiotelevizijski servis namijenjen svekolikoj javnosti koja ga i financira i kontrolira i da ne mora voditi brigu o interesu dioničara već pružiti uslugu svima u društvu. Dakle, Hrvatska radiotelevizija je naša, barem bi trebala tako biti. To piše na stranicama Hrvatske radiotelevizije, a generirano je iz Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. I takva televizija koja je bitna, koja je bitna svako malo bude od strane vladajućih zahvaljujući sada manje važno s lijeva ili desna nekim zakonima prepuštena pojedincima koji je vode vrlo, vrlo neodgovorno. I onda nitko ništa ne zna kao i svaki puta naš predsjednik Vlade ne zna. To se njega ne tiče. On nije u tome sudjelovao. On ništa ne zna što bi moglo ugroziti njegovu poziciju koju si stvara za odlazak nazad u strukture Europske unije. Međutim, predsjednik Vlade, kao i Predsjednik države, kao i vladajuća stranka ima mehanizme da ipak nešto zna. Ima DORH. DORH ima USKOK, ima policiju, ima ravnateljsko policije, on imaju PNUSKOK, ima SOA-u, ima SOA-u, ima u najmanju ruku Zakon o sigurnosno obavještajnom sustavu RH koji jasno kaže za poslove ostvarivanja suradnje između predsjednika RH i Vlade RH u usmjeravanju rada sigurnosno obavještajnih agencija nadležno je to vijeće za nacionalnu sigurnost, a za operativno usklađivanje rada, usklađivanje rada sigurnosno obavještajnih agencija savjet za koordinaciju sigurnosno obavještajnih agencija, to govori u Članku 1. stavku 2. I zašto to govorim? Zato što je nemoguće ako je netko predsjednik Vlade ili predsjednik države da nešto ne zna. Nemoguće je iz jednostavnog razloga što na tim svim koordinacijama netko mora doći i upozoriti predsjednika Vlade bez ulaženja u poslove istražitelja i postotke i izvide koji se provode da postoji problem. Da postoji problem kao što je bio problem kod imenovanja direktora JANAF-a, kod koje kakvih, usvajanja koje kakvih izvješća, pa uostalom i imenovanju i poslovanju HRT-a jer on je taj, ravnatelj je taj koji sastavlja godišnje financijska izvješća i onda ta financijska izvješća prolaze opet kroz sabor i koliko vidim i ove godine su određeni postoci toga tipa dobili suglasnost Hrvatskog sabora koji je poslodavac čovjeku kojeg mi danas, o čijem razrješavanju mi dakle raspravljamo. Nemoguće je i to je jedna činjenica da nitko ništa nije znao jer gospodin Kazimir Bačić je posljedično uhićen. On je dio jednog većeg procesa u kojemu je bio da podsjetim pokojni gradonačelnik Milan Bandić, koji je čovjek kojem je pozlilo u ponoć 27. veljače ove godine, a onda je preminuo 28. veljače. On je prisluškivan za života, nije on prisluškivan posthumno. On je prisluškivan to znamo 2019. godine u aferi Agram i imamo čak procurili su i fonogrami. On je prisluškivan 2020. ovaj u svom automobilu i u jednom restoranu u zagrebačkim Gračanima. I dakle kako je moguće da nitko, a spomenuo sam sve one koji bi to mogli nije došao i rekao nekakvom čovjeku, ne mora direktno predsjedniku Vlade, pripazite događaju se određeni procesi, događaju se određene radnje koje ukazuju na to da postoje kompromitirani ljudi koje vi i dalje uporno držite na funkcijama ili ih ponovo imenujete na te funkcije. Mislim da je najbolje što je rečeno u ovoj cijeloj priči ono što je prezimenjak Branko Bačić rekao kad je govorio o Kazimiru Bačiću, on je rekao ovako citirat ću. Na upit je li što će se dogoditi hoće li biti razriješen itd., on je rekao već je o temi raspravljao i nadzorni odbor HRT-a, a sutra je predviđena sjednica saborskog Odbora za medije, dakle predviđena je sjednica gdje bi ljudi trebali argumentirano razgovarati pa ćemo doći do nekog zaključka. Dakle, donesena je ta odluka i predviđena je sjednica gdje će biti donesena odluka o razrješenju aktualnog ravnatelja Kazimira Bačića i imenovanju vršitelja dužnosti. Dakle, unaprijed čovjek zna. To je genijalno, to je naša demokracija. Predsjednik najvećeg kluba unaprijed zna da će biti sjednica na kojoj će već netko biti razriješen. Ne možemo mi u Domovinskom pokretu prihvatiti takav način rada. Mi se trudimo u nekakvom pluralizmu mišljenja jel nismo svi isti, ne razmišljamo svi isto, doći do minimuma konsenzusa. Ovakav način kako vi to radite, prema čemu to vodi, prema jednoumlju koje će rezultirati time da će gospodin Kazimir Bačić dobiti odštetu od HRT-a u to možete biti uvjereni. Stoga, evo poruka cjelokupnoj javnosti Klub Domovinskog pokreta će biti suzdržan kad je u pitanju razrješenje gospodina Bačića jer nismo ni sudjelovali u njegovom imenovanju. I isto tako će biti suzdržan prema imenovanju čovjeka koji bi trebao biti njegov nasljednik jer mislim da su moje kolege i govornici prije mene najbolje iskazali o čemu se tu radi pa da se ne ponavljam. Ono što bi ja samo kao dodatak rekao jel sam tako naučen da valja na kraju reći nešto što je koliko toliko zanimljivo i ostaviš uvijek najbolju pjesmu na kraj, činjenica je da smjenjujemo zeta Ksenije Urličić, a pokušavamo instalirati kuma vjenčanoga naše ministrice gospođe Obuljen. Toliko od nas, hvala vam lijepa.
Sada će govoriti u ime Kluba Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dakle nije trebalo čekati uhićenje već je gospodin Kazimir Bačić trebao biti odavno smijenjen radi stanja na HRT-u. Dakle, zbog devastacije javnog ili nazovimo ga ovdje pravim imenom stranačkog, medijskog servisa i dakle ne samo on već s njime i svi njegovi suradnici koji su jednako odgovorni za ono što se na HRT-u danas događa. Dakle, više puta sam u ovoj sabornici i sa ovog mjesta tijekom evo ove godine dana prvog mandata mog evo u saboru i ovdje u ime kluba i kroz slobodni govor upozoravala na stanje na HRT-u. Program HRT kontaminiran je revizionističkim ispadima, informativni program HTV-a kojeg sami zaposlenici podrugljivo nazivaju, vladin bilten, netransparentno upravlja se javnim novcem, afera seksualnog uznemiravanja čiji epilog još nije poznat, sramotan je nastup i ravnatelja na sjednici 2 odbora kad se o tome pričalo. Dakle, na konkretna pitanja što je učinio glede tog, tih skandala jednostavno je čovjek zamuckivao, na niti jedno pitanje nije davao nikakav konkretni odgovor, sramotne tužbe protiv novinara i nakladnika zbog kojih je Hrvatska česta tema europskih i međunarodnih organizacija koje prate stanje slobode medija, veliki novinarski prosvjed iz 2019. na kojem je zatražena smjena vodstva na čelu s Bačićem, dakle sve to nije bilo dovoljno da vladajući kao ni resorna ministrica, učine ono što su davno trebali učiniti, dakle smijeniti ravnatelja Kazimira Bačića i njegove jatake kako je čini mi se nedavno ovdje rečeno sa govornice. Tako smo evo dočekali da ga smjenjujemo u ovoj sabornici jer je kako tvrde istražitelji, kao kurir nosio mito Milanu Bandiću. Ovo kao da smo Monty Python država. Ravnatelj javne televizije nosi mito gradonačelniku najvećeg grada Hrvatske. Ovo da je ono „A je to“, onaj crtani film, ne bi smislio bolji scenarij. Dakle, na to se sveo glavni ravnatelj HRT-a, poznat po tome što je nemilice tužio one koji su se usudili kritički pisati o radu i poslovanju servisa kojeg svi plaćamo. Kaže, štetili su ugledu i časti. Hoće li sad oni koji i dalje ostaju na čelnim pozicijama, v.d. ravnatelja Renato Kunić, Mislav Stipić, hoće li oni tužiti Kazimira Bačića zbog štete ugledu i časti nakon ove afere kakva se ne pamti? Kazimir Bačić otići će u povijest, govorila sam evo, kažem i ranije, nekoliko i drugih afera njegovom preplaćivanju nekih usluga, ugovora itd., dakle ovdje dići ćemo smjenu, evo koliko čujem, većinom ćemo podržati njegovu smjenu međutim HRT i dalje ostaje u rukama onih čiji način upravljanja sa milijardu i 300 milijuna pretplatničkog novca, izaziva brojne prijepore, dakle ostaju oni koji su ovaj javni servis pretvorili u servis vladajućih, ostaju oni koji su na čelu sa Kazimirom Bačićem kreirali takav javni servis. Iako je kritiziran i Zakon o HRT-u donesen za SDP-ove koalicijske vlasti upravo glavnom ravnatelju donio velike ovlasti na koje se sad i pozivaju odvjetnici Kazimira Bačića, činjenica je kako je ova vlast tj. HDZ s partnerima imala godine i godine da ga izmjeni i nije ga mijenjala, to nije napravljeno, dakle nije učinjeno ništa, sve do trenutka dok se Kazimir Bačić zapravo svojim aktivnostima sam sebe smijenio. Kažem, govorila sam ovdje sa sabornice više puta o stanju i predlagala neka rješenja pa tako evo i prije 6 mjeseci kad smo razgovarali o Programskom vijeću, spomenula sam nekoliko stvari i predložila sam da ukinemo Programsko vijeće jer ako gledate izvještaj sa sjednica tog Programskog vijeća, čitajući izvještaje je li, sa rasprava Odbora za informiranje, dođete do zaključka da to Programsko vijeće nit ima ikakve ovlasti niti se itko posebno uzbuđuje ako to vijeće i donese nekakvu ocjenu, jel, ako da negativno mišljenje o radu i o programu HRT-a, evo čuli smo ovdje nekoliko godina, nema pozitivnog mišljenja o radu i programu jel se nešto dogodilo, je li nekome otišla glava, nije. Ode glava, samo ako nosim mito gradonačelniku najvećeg grada u državi. Isto tako, predložila sam i da ukinemo i pretplatu HRT-u ne zato što mislim da treba ukinuti javni servis i da ne treba javni servis, već pretplatu kao namet građanima treba ukinuti a HRT duboko reorganizirati, racionalizirati i onda takav javni servis financirati iz postojeći poreza i prohoda države. Dakle, naši građani su već dovoljno opterećeni, dovoljno poreza i prireza plaćaju i naši poduzetnici i građani u cjelini, dakle da se iz tih prihoda može se financirati ovaj javni servis. Bruno Kovačević je dakle, građani plaćaju pretplatu 80 kn a Bruno Kovačević je izjavio jednom citiram, kaže: „Mi bismo s mjesečnom pristojbom od 96 kuna napravili čuda.“ Dakle, malo im je milijardu i 300 milijuna kuna za raditi čuda pa im treba još. Dakle, podržat ćemo smjenu Kazimira Bačića međutim ono što nećemo podržati, to je imenovanje za vršitelja dužnosti Renata Kunića, jednostavno zato evo kao što su rekli i prethodnici, jer je to nastavak ili kontinuitet iste politike koja i upropastila HRT. Dakle, možemo reći, to je ono „Sjaši Kurta da uzjaši Murta“, dakle trebamo se radovati možda zato što je obećao da se neće kandidirati za ravnatelja međutim evo, ne nadam se previše ni izboru za novog ravnatelja obzirom na to kako će se taj izbor vršiti iako na HRT-u ima dovoljno kvalitetnih ljudi koji bi mogli kvalitetno raditi taj posao međutim nisu po volji vlasti. HRT-u dakle treba hitna, dubinska, snažna reforma, izbor kompletno novog rukovodstva, izmjena Zakona o HRT-u i to su ključni koraci na putu da konačno imamo zaista javan servis kakvog ga svi zaslužujemo. Hvala.
Hvala lijepo. Prošlo nam je više od 3 sata pa ćemo sada radi provjetravanja opet napraviti jednu stanku i vidimo se u 17 sati i 15 minuta. STANKA U 17,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,17 SATI]] Kolegice i kolege evo stanka nam je istekla, pa ćemo sada nastaviti sa pojedinačnom raspravom. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, preliminarno bi želio nešto reći što mi se vrzma trenutno po glavi, a tiče se pomalo svih nas a to je da između političke i društvene teorije i onoga što sami možemo prikupiti iskustvom postoji još jedna … [[ne razumije se]] instanca, a to su poslovice i izreke koje su nastale kao rezultat sublimiranja stoljetnog iskustva ljudi. Dugo vremena nit vodilja u nekim situacijama gdje mi potezi aktera nisu bili najjasniji bila mi je nit vodilja latinska cui bono kome to koristi. I često bi se sljedeći tu nit cui bono i našao odgovor. U ovoj raspravi i ovdje danas do sada što smo mogli čuti, a ovo što se govori u javnosti u zadnjih nekoliko dana po ovoj točki po glavi mi se mota jedna narodna izreka koju nalazimo u svim hrvatskim krajevima, a ja ću je navesti u južnjačkoj varijanti, a to je „ne laje čuko radi sela“, „ne laje čuko radi sela“, pa evo neka ostane malo preliminarno visjeti u zraku. Čuo sam važnu stvar od kolege Ivanovića u njegovom govoru kojeg sam pozorno slušao u ime Kluba HDZ-a i držat ću ga za riječ. Kolega Ivanović je rekao da su oni spremni promijeniti zakon na način da se on vrati na ono kako je bio prije ovih loših izmjena zakona koje je provela kukuriku koalicija, to je da promijenimo zakon na takav način da glavni ravnatelj više nema ove faraonske ovlasti i nikakvu odgovornost prema Nadzornom odboru i Programskom vijeću, nego da se vrati uloga i Programskog vijeća dakle i Nadzornog odbora. Apeliram na sve nas da nam ovo bude iskustvo i nakon dvomjesečne stanke kada se nađemo u rujnu da doista pristupimo promjeni Zakona o HRT-u kako bismo očuvali ubuduće smisao i ugled te važne javne institucije koji je trenutno silno narušen. Jer kao što znamo i prilika čini lopova. Ono što se može zamjeriti HDZ-u je što nije već tada promijenio kada je došao na vlast dobio većinu u Saboru taj loš SDP-ov zakon, nego iskoristio medijsku batinu koju je SDP-e sklopio za sebe i svog Radmana za Bačića. Oni koji su glasovali tada za Kazimira Bačića kaa se već nije mijenjao zakon, koga su imali pred sobom? Osobu koja je bila u tehničkim službama HRT-a. Dakle, jednog inženjera elektrotehnike koji se nije tada spominjao u nekakvim mešetarenjima oko tih produkcija programa i ostalo. Dakle, ne zamjeram nikome tko je tada glasao za njega, pa ni gospodinu Pupovcu koji evo ima potrebu istaknuti da je glasovao na takav način. Ali prilika ponavljam ta je situacija gdje su oni bez ikakve odgovornosti a upravljaju sa milijardu i 300 milijuna kuna može dovesti do nekih posljedica koje se možda na kraju pokažu u nastavku istrage i pravnog epiloga ako do njega dođe uvažavajući presumpciju nevinosti. Kolega Pupovac evo sada ga nema kaže da on neće razgovarati o gospodinu Bačiću i gospodinu Kuniću. Pa o čemu će onda razgovarati ako je točka a) Kazimir Bačić razrješenje, točka b) Kunić imenovanje? Spojili smo točke a i b u zajedničku točku ab, a on ne bi govorio ni o a ni o b. Pa o čemu bi onda govorio? I na kraju čujemo kao član vladajuće većine da će oni ipak glasovati za v.d. Kunića. Ponavljam kuma ministrice Obuljen Koržinek, ali da će nastaviti skurpulozno pratiti stanje na HTV-u. Dakle, progutat ćemo opet ovo s Kunićem koji je dio ekipe Kazimira Bačića kojeg ponavljam ne smjenjujemo jer imamo pravnu osnovu u postojećem zakonu, nego jer donosimo političku prosudbu i političku odluku kao netko tko imenuje ravnatelja, razrješuje ga i tko bdije nad javnim RTV-e servisom, a ostavljamo čovjeka iz njegovog uskog kruga k tome još kuma resorne ministrice što smatram da je jako loše. Zaključno još jednom ću ponoviti ono što sam rekao govoreći u ime Kluba. Mi ćemo glasovati za razrješenje Kazimira Bačića uvažavajući presumpciju nevinosti, ali ćemo glasovati protiv v.d. Renata Kunića kuma i čovjeka iz iste ekipe poštujući presumpciju nevinosti apsolutno. Ali smatramo da to nije dobra poruka javnosti i da v.d. mora biti netko tko je potpuno izvan tog kruga. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, pa će poštovanom zastupniku Raspudiću replicirati poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi zastupniče Raspudić i nije kolega Pupovac jedini. Čuli smo ovdje više njih koji su se odjednom sjetili da postoje i radnička prava, da se o ovome treba podrobnije razmisliti i izmislili različite druge isprike koje idu u prilog tome da vodstvo ostane manje-više takvo kakvo je sada odnosno da se zadrži status que. A zašto da se zadrži status que? A zašto je problem gospodin Bačić i sve ono što se događa na HRT-u? Primjerice pokazuje jedno od najvećih istraživanja gledanosti koje ističe da je na 7. mjestu kabelski informativni kanal N1 koji je više no dvostruko gledaniji od svima dostupnog zemaljskog informativnog kanala javne televizije HRT-e 4 koji je tek 11. Mi stalno govorimo o Dnevniku i fokusiramo se na Dnevnik, a nije neobično da ne samo mi nego i cijela hrvatska javnost potpuno zaboravlja da postoji još nešto važnije. Čitav informativni program koji ne služi ničem zato ga se ni nesjetimo.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Raspudić.
Rukovodeći se ove dvije izreka cui bono i ne radi čuko radi sela puno stvari postaje jasnije. Dakle, mi smo ovdje u raspravi iznosili taj problem da Ministarstvo financija daje negativno mišljenje o odluci vodstva HRT-a da prijeđe na neprofitno knjiženje, kaže bit će kompliciranije i ne daje pristanak, a onda misteriozno nakon osobnog sastanka uživo kojeg je zatražio Kazimir Bačić su promijenili mišljenje i dali zeleno svijetlo, kako to ili zašto je na svoju štetu i na štetu ugleda HRT-a glavni ravnatelj priječio neovisnu istragu slučajeva seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja na HRT-u. Gledano sad iz ove perspektive nakon ovoga što se dogodilo s uhićenjem tu neke stvari i tragovi postaju jasniji. Ja se nadam da će nadležna tijela to istražiti. A taj deal koji je očito postojao s vladajućim na kraju je doveo do srozavanja ugleda informativnog programa i do pada gledanosti i utjecaja [[Upadica: Hvala.]] jednog RTV servisa … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Replika poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Poštovani kolega Raspudiću rekli ste da ne zamjerate onima koji su glasali za Kazimira Bačića. Ja sebi zamjeram što sam bio jedan od onih koji su glasali za njega i sjećam se tog glasovanja ovdje u saboru. Mi u Klubu MOST-a i dobro je to rekao kolega Grbin do zadnjeg trenutka nismo znali što ćemo i kako ćemo, ali onda smo dobili garancije da će se ići u smanjenje rtv pretplate. Naravno nakon našeg izlaska iz Vlade ništa od toga se nije dogodilo, a vidimo na koji način se za vanjsku produkciju troši novac na HRT-u da se uopće u nikakve racionalizacije ne ide. A ono što je još sramotnije da ključni ljudi HRT-a sudjeluju u ovakvim aferama. Neshvatljivo mi je da neki opozicijski klubovi, mogao sam čuti predstavnika i predsjednika Domovinskog pokreta kažu da neće glasovati za smjenu Kazimira Bačića. To mi je neshvatljivo nakon ovih afera i nakon toga što smo vidjeli na koji način [[Upadica: Hvala.]] funkcionira HRT.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovani kolega Grmoja ja sam malo indulgentniji prema vama nego što ste vi i sami. Dakle, ja mogu razumjeti pogrešno je bilo što nije promijenjen taj zakon sa novom saborskom većinom za koju evo čujemo sada HDZ je spreman mijenjati zakon na jesen i mi ćemo doista to podržati da se ponovo vrate veće ovlasti nadzornom odboru i programskom vijeću. Dakle, ponovit ću radilo se, barem ovo što se moglo doznati o osobi koja je bila dio tehničke službe HRT-a, koji je bio tamo desetljećima, tko nije bio netko kao, prepoznat kao angažiran partikularno politički akter, eventualno spominjala se zetovska jedna relacija. Dakle, tu u tom trenutku ne vidim problem. A o tome zašto neki su sada odjednom i očekivano suzdržani u situaciji gdje je ozbiljno narušen ugled HRT-a, dakle gdje su optužbe o tome da se novac za mito gradonačelniku, glavni ravnatelj HRT-a nosio u torbama gdje neće čovjek na ulici nego će ga samo razriješiti sa mjesta ravnatelja HRT-a dok se stvar ne raščisti [[Upadica: Hvala.]] ja ne mogu drugačije nego opet prizvati ovu narodnu izreku.
Hvala. Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite. Kolega Grmoja, oćete doći?
Poštovane kolegice i kolege, dobro se sjećam te 2016. godine dakle tu je kolega Branko Bačić pitao nas u Klubu MOST-a kako ćemo glasovati u Kazimiru Bačiću, ja sam rekao da dok ne dobijemo garancije da se sigurno ide u smanjenje rtv pretplate da nećemo glasovati. I bila je opće panika i imam sačuvane u svom mobitelu poruke gospodina Kazimira Bačića koji obećava znači dok mi nije u trećoj poruci je tek obećao da će se ići u smanjenje rtv pretplate, znači mi do tada nismo odlučili na koji način će se glasovati po tom pitanju. Tada je to podržala većina, većina zastupnika kasnije se pokazalo da se nikakve racionalizacije na HRT-u nisu dogodile, da je informativno medijski servis nažalost postao propagandni servis vladajuće stranke, a sjećam se jednog sastanka svoga sa ministricom Obuljen Koržinek koja mi je rekla da ona dijeli istu viziju javne televizije, a to je da ona ne smije biti servis vladajućih nego dakle da mora biti u službi svih građana, da treba objektivno informirati o svemu onom što se događa u zemlji. Vrlo brzo se pokazalo da to nije tako. Ono što posebno brine je sudjelovanje dakle glavnog ravnatelja u ovoj aferi za koju još ne znamo koji je njen konačni epilog, tko će biti sve zahvaćen tom aferom i hoće li ostati samo na ovome. Dakle, u tom smislu jako je važno da se ide u smjenu glavnog ravnatelja i evo kolega Raspudić je u ime Kluba MOST-a najavio naše glasovanje i kako ćemo se postaviti po ovom pitanju. Mislim da je logično da svi saborski klubovi budu za tu smjenu, a što se tiče imenovanja dakle gospodina kojeg se sada predlaže kao v.d. mi to ne možemo podržati. To je jedan kontinuitet koji zapravo ne nudi nikakve promjene na HRT-u, a one su to vidimo nužno, nužno potrebne. U tom smislu dakle glasat ćemo protiv toga i ono što je po meni jako važno, a to su danas priznali i vladajući i oporba da je potrebno mijenjati Zakon o HRT-u i način imenovanja glavnog ravnatelja. Dakle, trebamo se odmaknuti od toga da HRT bude servis koji zapravo služi za propagandu premijeru Plenkoviću. Sjetimo se da su oni koji su imali emisije na HRT-u, a koji su dovodili goste koji su kritizirali premijera da su bez tih emisija ostali. Da je emisiju dobio Romano Bolković, da u toj emisiji često gostuju ministri, da često tamo dođe premijer, da zapravo cjelokupan taj informativan medijski servis služi kao propaganda vladajuće stranke. Isto tako da je Otvoreno kao emisija dosta razvodnjena, imamo jednog kvalitetnog novinara, a to je Mislav Togonal koji ovaj još drži nekako kvalitet te emisije, a ovo ostalo sve znamo na koji način se to vodi i kako se, kako se organiziraju te emisije. Dakle, isto tako budući da je premijer danas spomenuo ja želim istaknuti ovdje odnosno naglasiti svoj prosvjed anketama koje je HRT naručivala od Promocije plus znači u zadnjem tjednu prije izbora i na temelju tih anketa su se organizirala i sučeljavanja na televiziji. Znate što se pokazalo? Da za 50% su promašili, ne za ono koliko oni kažu ne znam do 3% da je greška, za 50% barem u slučaju MOST-a, ne znam ovaj što je bilo s ostalim političkim opcijama. Dakle, kad vas netko 3 dana ili 4 prije izbora ruši za 50%, a vi na izborima dobijete 50% bolji rezultat to sve pokazuje kakva je vjerodostojnost tih anketa. I ja očekujem da javni tv servis kojeg financiraju svi građani da prekine suradnju s Promocijom plus s kojom surađuje i RTL televizija. Dakle, takve ankete su nedostojne javnog servisa. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Da je sada raspetljati taj čvor veze između Milana Bandića i HRT-a koji se ne tiče samo mogućeg nošenja nekih torbi nego i u bitnome sadržaja koji se plasirao na javnoj televiziji i načina na kako se plasirao mogu podsjetiti samo na jednu stvar koja se relativno nedavno spominjala, a odnosi se na način kako je HRT plasirao informacije javnosti kada je bila u pitanju afera s otkrivanjem korupcije prilikom dodjele štandova na zagrebačkom Adventu. U Temi dana kratkoj emisiji koja je išla neposredno iza dnevnika urednica je pozvala Martinu Bienenfeld iz Stranke Milan Bandić 365 samo da bi joj praktički omogućila besplatnu reklamu Adventa. Dakle, nije samo ovo i nije samo jedno nego je cijeli način kontroliranja informacija koji je išao i sada retroaktivno, a i tada pametnima razotkrivao vezu između Bandića, HRT-a i HDZ-a. Kako to komentirate.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Dakle, to je na tragu ovog što sam rekao nadam se da Mislav Togonal neće imati problema zbog ove moje pohvale ovdje u Hrvatskom saboru, ali evo dat ću vam jedan primjer. HRT4 ovaj studio tu ima negdje 4 sata programa, 5 dnevno, znači gdje se zovu razno razni gosti i ja bih volio da se zbroji koliko je opozicija tu dobila minuta, a onda od opozicije koliko smo mi kao 4 snaga ovdje u Hrvatskom saboru nakon SDP-a i Domovinskog pokreta dobili minuta i koliko smo puta pozvani uopće da gostujemo. To vam sve govori o javnom servisu, a ona naravno da su se zvali razno razni da peru svoj obraz, da prodaju svoje priče i da su se kao što je kolega Raspudić rekao organizirale emisije o temama koje su potpuno nebitne u trenucima kad su se događale krupne afere u Hrvatskoj.
A sada poštovani zastupnik Raspudić ima repliku.
Poštovani kolega Grmoja, postoje redakcije na HTV-u koje dobro rade svoj posao. Dobre stvari su viđene iz kulture i na 3 programu HRT-a i filma i dječjeg programa itd. Međutim, problem je naravno informativni program. Ponovit ću još jednom da držim za riječ gospodina Ivanovića koji je govorio u ime Kluba HDZ-a, dakle imamo je neke ovlasti s tom najavom da su spremni promijeniti Zakon o izboru ravnatelja HRT-a da se ojača uloga nadzornog odbora i programskog vijeća. Ono što smatram da je važno 4 program, 4 kanal HRT-a mora prenositi saborske sjednice uživo cijeli dan dokle god traju. Jednostavno je nedopustivo da to ide ujutro sat, dva, a da popodne ima bilo kakav drugi sadržaj na 4 programu HRT-a koji je važniji od ovoga što se događa i raspravlja u saboru. To je nešto na čemu treba inzistirati u buduće kako bi javni rtv servis i opravdao svoju funkciju.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Ma jasno dakle, ali i općenito dakle način praćenja rada političkih stranaka dakle treba vidjeti koliko u dnevniku jednom dobiju, dobiju vladajući prostora, a koliko opozicija. Dakle, to je, to je takav nesrazmjer da se uopće ne može opisati i evo dovoljno je pogledati jedan središnji dnevnik, a da ne govorimo o ovom 4 programu HRT-a. A što se tiče gospodina Ivanovića ne znam baš da je on toliko ovaj utjecajan u HDZ-u da bismo se mogli pozivati na njegove, na njegove najave. Ja se nadam će biti to tako, ali evo vidjet ćemo.
Sada će govorit poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo zašto je sloboda medija uopće bitna i zašto je ona jedno od temeljnih postulata demokratskog svijeta pa tako i EU kojoj Hrvatska pripada? Zato što sloboda medija jamči pravo građana na informaciju. Povijest je pokazala da nedostatak objektivnih medija uvijek dovodi do velike nepravde i općeg društvenog zla. Ali je povijest isto tako pokazala da svatko tko želi provoditi nešto što nije časno, moralno i dobro uvijek pokušava staviti medije u svoju službu. Zato slobodni mediji jesu preduvjet elementarne društvene pravde. Raspravljati o razrješenju Kazimira Bačića, a ne analizirati kako je Bačić uopće postao ravnatelj HRT-a je besmisleno. Kao što svi vrapci na granama znaju Bačić nije jedini problem jer je imao ograničene ovlasti na HRT-u. Stvarni vladari na HRT-u su Mislav Stipić i Renato Kunić. Kada netko postavlja takvu strukturu na HRT-u, a to su Plenković, Obuljen i ova parlamentarna većina onda za to imaju i motiv. Taj motiv se zove kontrola i sprječavanje da istina dođe do građana. Današnje neistinite tvrdnje premijera Plenkovića da je Bačića imenovao sabor, a ne Vlada spadaju u veće besmislice koje su izgovorene u ovome saboru. Pa Plenković kao predsjednik HDZ-a donosi odluke, a u saboru većinu ima HDZ. Znači ovako nešto tvrditi jest uvreda inteligencije hrvatskih građana i to će se onome koji vrijeđa svoje ljude kad-tad osvetiti. Plenković je postavio Bačića, a rezultati su slijedeći. Postavio je čovjeka nedoraslog toj poziciji koji se u potpunosti kompromitirao. Prokazan je kao sitni dostavljač, tako da stanje na HRT-u ne čudi s obzirom na to od koga je vodio. HRT ima pad gledanosti i većina hrvatskih građana je nezadovoljna programom jer HRT odavno nije servis građana. Vladajuće strukture koriste HRT kao instrument zaštite svoje korumpirane, protupravne i protueuropske politike. To što se HRT raspada to Plenkovićevsko Pupovćevsku strukturu ne zanima. Ne smije se znati razmjer korupcije, bogaćenja, nepotizma i skandala u pravosuđu zato HRT o tome mora šutjeti jer potrebno je suspendirati demokratske i profesionalne standarde kako bi se ostvarili nemoralni, protudemokratski i nelegalni interesi korupcionaških struktura u Hrvatskoj. Vicevi i ismijavanje s programom HRT postali su uobičajeni, a pojedine emisije su zbog neprofesionalnosti i negledljivosti postale antologijske. Jedna od njih je razgovor Romana Bolkovića s ministrom Božinovićem, već se i srednjoškolski podsmjehuju govoreći elokventan si kao Božinović. A razgovori s Plenkovićem u sadržajnom smislu izgledaju kao referati na centralnim komitetima u bivšoj komunističkoj državi kako po monotonosti, tako naravno i po sadržaju. Slušajući Plenkovića na HRT prosječan Hrvat počinje misliti da živi u Švedskoj. Kao što postoji Muzej iluzija u Zagrebu tako informativni program HRT-a možemo nazvati programom iluzija. Za HRT ne postoje događaji koji bi se objavili, a da nisu od koristi vladajućim strukturama po načelu ono što se nije smjelo dogoditi nije se ni dogodilo. Zar ne bi HRT trebao informirati hrvatsku javnost primjerice o aferi Krš-Pađene, da poštuje standarde javnog servisa morao bi ne samo informirati već sustavno izvještavati o aferi koja hrvatskim građanima uzima 2 milijarde kuna dok se slučaj ne rasvijetli, odgovorni kazne, a otuđeno vrati. Ali kada bi HRT radio po zakonu i demokratskim standardima onda bi se razotkrila korupcija vladajuće kaste te bi svaki građanin znao razlog zašto mu je standard života loš i zašto trpi nepravdu. Upravo iz tog protupravnog motiva se sada postavlja Renata Kunića, kuma ministrice Obuljen za v.d. ravnatelja. Cilj HDZ-ovsko SDP-ovske jezde i SDSS-ovske je jasan. Spriječiti da istina i činjenice dođu do javnosti. Dame i gospodo, svaki od zastupnika koji će podržati ove prijedloge treba biti svjestan da time podupire nepravdu, korupciju i siromaštvo hrvatskih građana. Budite svjesni odgovornosti prema svojim sugrađanima. Budite isto tako svjesni da uvijek dođe vrijeme polaganja računa. Hrvatskoj je potrebna objektivna televizija koja ne služi nikome doli istini i javnosti. Izabrati kuma ministrice za v.d. ravnatelja je uvreda hrvatskoj javnosti. Pa taj čovjek je dio problema, on je u vodstvu HRT-a, a taj HRT se raspada. Pozivam sve zastupnike da odbace stranačku stegu i glasuju za razrješenje Bačića i protiv imenovanja Renata Kunića jer njegovo imenovanje znači nastavak agonije i nepravde u Hrvatskoj.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vrkljana.
Hvala predsjedavajući. Gospođo zastupnice vi ste poznati kao jedna osoba u ovome saboru koja zadnjih godinu dana iznosite cijeli niz situacija pa rekao bih i afera koje su obilježile hrvatsko društvo u zadnjih godinu dana. Zanima me da li ste vi s obzirom da ste saborski zastupnik i često ste o tome govorili bili ikada u prilici da javna televizija koja bi trebala preslikavati cijelu sliku hrvatskog društva političku, kulturnu, sportsku i svaku drugu bili ikada pozvani na televiziju da govorite o bilo kome problemu koji ste otvarali ovdje u ovome saboru.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Hvala lijepo. Ne, HRT u ovih godinu dana mog mandata nije zatražila ni jednu izjavu od mene, nisam bila niti jednom pozvana u ni jednu od emisija. Ali to je logično, da je drugačije HRT ne bi bio HRT koji je danas. Ono što je važno reći, ponavljam i stalno upozoravam na stanje, na primjere u hrvatskom društvu koji su uzročnici ove depresije, društvene agonije i nepravde koju trpe hrvatski građani. To je prvi korak našeg političkog djelovanja. Mi najprije postavljamo dijagnozu jer adekvatnu terapiju se ne može postaviti ukoliko ne znate dijagnozu. A dijagnozu mora čuti većina hrvatskih građana, na HRT-u ih neće čuti. Zato imamo ovdje priliku na sabor, u saboru, za ovom sabornicom govoriti o tim problemima. HRT kao javni servis prema novinarskoj etici i struci je dužan sve afere, ne samo pojedinačne do te mjere pratiti, iscrpljivati te teme dok se one rasvijetle, dok se ne kazne počinitelji i dok se ne vrati otuđeno, a to upravo ne radi. Pa šta mislite kako je došlo do afere i raspleta Watergate? Da je bilo HRT-a [[Upadica: Hvala lijepa.]] i dan danas bi bio predsjednik.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. HRT propada već godinama. Sad se odjednom čini da i oko toga postoji konsenzus s obje strane sabornice, ali još vrlo nedavno u prošlom sazivu sabora pa i još nedavnije kolegice i kolege iz HDZ-a žučno su branili i Kazimira Bačića i Renata Kumića, pardon Kunića i ostatak Bačićeve klike. Danas to isto radite samo malo nesigurnije. Premijer me danas odgovarajući na jednu repliku čini mi se kolegice Vidović Krišto i ograđujući se od Bačića podsjetio na pjesmu Radeta Šerbedžije, prijatelj ga kaže više ne poznaje. Neću vam je recitirati jer imam malo vremena jer Šerbedžija u njoj dosta psuje, ali toplo vam je preporučam. Zanimljivo je vidjeti kako se od Bačića danas svi ograđuju, a davnih dana je bilo jasno da je čovjek mutan kao Dunav na loš dan. Kazimir Bačić pod mjerama je bio čini se godinu i pol dana i za divno čudo mjere nisu probijene, barem tako izgleda. Tko zna kolegice i kolege što je sve još upalo u mrežu istražiteljica i istražitelja dok su slušali i pratili Kazimira Bačića? Tko zna što je sve upalo u mrežu prilikom pretresa ureda, množina, na Prisavlju? Ja sam potpuno siguran da u upravi HRT-a trenutno sjede ljudi koji o tome grozničavo razmišljaju i da ih u snovima progone zvukovi kucanja ljudi iz USKOK-a i policije na njihovim kućnim vratima. Neugodno je za vas kolegice i kolege iz HDZ-a što ste smijenili nadzorni odbor koji vas je dobronamjerno u želi da zaštite interese građana upozoravao što se događa na HRT-u. Je li itko od vas imao obraza ovih dana nazvati Anju Šovagović da joj se ispriča što ste i nju i ostale članove i članice tog nadzornog odbora smijenili kao da su oni napravili nešto nemoralno, nečasno i kriminalno, a ne upozoravali na nemoralne, nečasne i kriminalne radnje upravo ove uprave koja sad grize nokte u strahu od bliskog susreta treće vrste s organima hrvatskog pravosuđa. Tada ste napravili ogromnu grešku, a radite je i sada. Zar nije bilo ni jedne, baš ni jedne osobe zaposlene na HRT-u koju ste mogli predložiti da vodi HRT u ovom interregnumu. Napravili ste prvorazrednu svinjariju kolegice i kolege, opet. A ako se dogodi još koje uhićenje na HRT-u, ako se ispostavi da je nadzorni odbor na čijem je čelu bila Anja Šovagović bio u pravu oko svega što su pisali i što su prijavili državnom odvjetništvu što ćemo onda? Kako ćete onda pogledati u lice građanke i građane RH? Nećete nikome moći reći da niste znali i da niste bili upozoreni. Ne možete to ni sada, pazite šta sam vam rekao. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Glavašević rekli ste jednu važnu stvar odnosno postavili ste pitanje tko zna tko je sve upao u mrežu prisluškivanja, mjera itd., koja je evo obuhvatila i Bačića pa je sad odjednom on isplivao i imamo cijelu ovu aferu na HRT-u. Dobro znamo poučeni ranijim iskustvima da se to moglo i ne dogoditi. On je mogao biti jedan od onih koji će ostati prešućeni u slučaju da je mogao biti kasnije iskorišten za neke druge igre. U tom smislu moje pitanje, mislite li da će doista izaći još neka imena koja su uključena u ovu mrežu ili će se i njih, a i već sada vidimo neka neobična ponašanja možda bolje iskoristiti za neke nove igre i za neke daljnje nečasne radnje.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Pa hvala na replici kolegice Selak Raspudić. Ne donosi mi nimalo užitka ni zadovoljštine činjenica da je, da moram na vaše pitanje odgovoriti sa da. Da, nažalost mislim da će isplivati još imena. To ne govorim napamet, to ne govorim zato što mi se ti ljudi tamo ne sviđaju. Ja doista za razliku od onih koji danas govore da Kazimira Bačića valjda ni na vijestima nisu vidjeli, ja doista ne znam mnoge od, skoro nikoga od tih ljudi. Međutim, mislim čitajući izvještaj tog smijenjenog nadzornog odbora i imajući na umu da su te mjere trajale čini se neprobijene godinu i pol dana ja uopće ne bih bio iznenađen ako bi se tu pojavila ne samo neka imena s HRT-a nego možda i neka imena koja ne bismo očekivali koja nisu sa HRT-a.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Glavašević me podsjetio jednog vica sa početka '72., nakon utišavanja brutalnog Hrvatskog proljeća, kaže zašto u Zagrebu ponestaje dasaka zato jer se svi ograđuju. Mislim da sa strane ove HDZ-ove zaista je dosta veliki nedostatak dasaka. O bivšem ravnatelju HRT-a ja zaista više nakon svega izrečenog ne bi trošila riječi da je izabran na prijedlog tadašnjeg potpredsjednika Stranke rada i solidarnosti Bandić Milan 365 i sve je završilo s devizom pokojnog predsjednika te iste stranke, nema đabe ni u stare babe. Poražavajuće i sramotno da je tu devizu preuzeo ravnatelj javne televizije, ali jest. On je sad u pritvoru i čeka ga proces. I što sad nakon svega toga radi HDZ? Postavlja za v.d. čovjeka kojeg je ravnatelj na privremenom odmoru u Remetincu i postavio, koji je dio te i takve ekipe, nema đabe ni u stare babe. Je li gospodin Kunić znao ili nije, je li on sudjelovao u svemu tome ili nije to će utvrditi netko drugi ili neće. No, pretpostavimo da on ništa nije znao, no ipak bez obzira što možda ništa nije znao on je dio te ekipe i u očima javnosti on je automatski diskvalificiran za bilo kakvu funkciju ili vodeću poziciju na HRT-u pa makar bilo i v.d. No, nije nema đabe ni u stare babe jedini krimen, prisjetimo se ponovno koliko god puta već bilo za ovom govornicom izgovoreno, ali nije dovoljno rekla bih masovnih tužbi novinara zbog kritike to je Renato Kunić znao i u tome je sudjelovao. Ministrica kulture ih sad naziva nerazumnima i neutemeljenima, no prije hapšenja nije baš puno poduzela da se zaustavi ta sramotna praksa. Prisjetimo se ponovno i opet skandala sa seksualnim uznemiravanjem, za to je gospodin Renato Kunić znao, nije učinio ništa. Dapače, svojim nečinjenjem učinio je jako puno, izvrgnuo je molestiranju i prepustio ih zlostavljaču te žrtve, a to su činjenice. Renato Kunić je bio da citiram novinarku Sanju Mikleušević Pavić, pažljivo građene piramide straha, cenzure, tužbi, ucjena, premreženih interesa, nesolidarnosti i odmazde koje već godinama vladaju devastiranim HRT-om. Renato Kunić kao što znamo igra tj. karta belu sa ministričinim mužem za kojega veže kumstvo. Sama ministrica u Nedjeljom u 2 nedavno, prije 10-tak dana izjavljuje: „Dok sam ja ministrica iako ne utječem na bilo koji način na izbor bilo bi loše da se kandidira.“ Ako ministrica misli da bi bilo loše da se on kandidira onda je lako zaključiti da bi bilo loše i da bude v.d. I jest loše. Ja se izrazito slažem sa gospođom ministricom. Loše je i za HRT-e i za Hrvatsku, a bome je loše poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a i za vas i nikako da se odmaknete i osudite evidentno loše upravljanje HRT-om kojem je i Renato Kunić jedan od zaštitnih znakova. Imenovati Renata Kunića za v.d. HRT-a znači podržavati kontinuitet loše i kriminalne uprave opterećene aferama, lošim programom, progonima novinara, cenzurom i odmazdom. Gospodo iz HDZ-a i gospođe, ja vas pitam pred hrvatskom javnošću jeste li vi doista spremni podržati takav kontinuitet? Hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Puljak.
Poštovana kolegice evo ja ću vas pitati za još jedno ime odnosno je li poznajete nekakav javni servis u Europi na kojem dakle čelnica informativno-medijskog servisa Katarina Periša Čakarun njen muž je visoko pozicionirani čelnik SOA-e? Ima li ikakav javni servis u Europi kojemu to ne bi bilo neetično i sukob interesa? Hvala.
Poštovana zastupnika Rakar Gamulin.
Hvala vam kolegice. Da, to je ja se mogu samo s vama složiti to je jedno od ne znam 10-taka, 100-tina, tisuća stvari koja na HRT-u smrde do neba i ne samo smrde, nego su i evidentne. Znači to nisu sumnje, to nisu pretpostavke. Ne radi se o nečemu o čemu se potajno priča po kuloarima. To su činjenice koje su javnosti poznate i ja jedino mogu ponovno pitati gospodu iz HDZ-a zar vi zaista stojite iza takve uprave HRT-a?
Hvala lijepo. Sada će govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice i kolege zamislimo da vi sa HDZ-ove strane sa većine u ovom Saboru imate snage predložiti nekog drugog. Na onoj sjednici Odbora kolega Ivanović to zna, bio je tamo, da mi smo ono dobili od kolega sa Televizije od novinara dobili smo ime čovjeka kojeg oni predlažu. Međutim, ne samo njega, ne samo Darija Šprelića, ima još dosta ljudi u svakom slučaju na Televiziji koji bi mogli raditi ovaj posao, a u najmanju ruku bolje, odgovornije, sa manje brige za sve nas od gospodina Renata Kunića i onaj kontinuitet koji vi ovdje zagovarate. Zbog čega takav kontinuitet? Zamislimo, zamislimo da vi još uvijek donesete i do tog četvrtka do glasanja ipak kažete evo ipak imamo mi ljude. Nije istina da svi kvalitetni ljudi kojih itekako ima. Prvo ću reći recimo na informativnom programu to je zanimljivo, ali vi pratite i onda sigurno znate da na Radiju ima bitno kvalitetnijih ljudi, samostalnijih, sigurnijih, neovisnijih na Radiju, nego na Televiziji. U mreži 1. to čak ima i snimke sudjelujete, gostujete tamo i znate da je to bitno kvalitetniji program koji se ne smije ponoviti jer gospođa Periša Čakarun i njezin muž koji znaju više interese, dublje interese, ne znam ja kakve, duboke države koju samo vi poznajete ne smije se to desiti u Otvorenom. U vrijeme Hloverke smo to zvali Zatvoreno sjećate se? Ali to se nije otvorilo. Vi to nikada niste otvorili. To je i dalje zatvoreno, hermetično zatvoreno. A ovog trenutka se ta stvar može otvoriti, ovoga trenutka i vi to znate. I da Periša Čakarun kaže pa da stvarno ovo nek me voda nosi ionako će me valjda smijeniti, ali vi niste sigurni i zato Kunić ovdje će možda i godinu dana nas još mrcvariti sa svojom ekipom Brunom Kovačevićem i sa ostalima, sa Stipićem da ne govorim koji upravo novinarke maltretira na sve načine. Ali mi možemo zamisliti viziju. Mi imamo tu mogućnost. Nije nam teško zamisliti to da kao što je kolega predložio da ovo uvijek bude na jednom od programa prenošeno. A isto tako paralelno zbog čega studenti novinarstva, politologije, sociologije sa Filozofskog fakulteta, sa Pravnog studenti njihovi, profesori zbog čega ne bi mogli imati program koji je stalno u živo komentira ovo i oni da imaju rasprave isto tako da se ideološki podijele i da to izbalansiraju i da imaju kvalitetnu raspravu, paralelno s time studenti da se pripreme za buduće političare, za buduće novinar? To je sve moguće napraviti. Ovog trenutku je to moguće napraviti i vi to znate i da to stvarno u tom smjeru može ići da ne govorim sada o igranom programu koji ne mislim da hrvatski audiovizualni centar treba sada prestati raditi koprodukcije sa HTV-om i da neke stvari stvarno trebaju biti vani i da treba biti to zajednički. Ali umjesto toga famoznog autsorsinga koji ste isto tako proveli na Televiziji mogući je insorsing u takav program. Zamislite vi da imate odjel za istraživačko novinarstvo gdje svi ti istraživački novinari koje Bačić zajedno sa Renatom Kunićem tužio za naš novac, toliki novac potrošio. Zamislite da mu HRT-e informativni program bude upravo zaštitno mjesto da tu bude institut da studenti sa žurnalistike to slušaju iz dana u dan i da se tu vježbaju i da požele biti i da se bore da postoji uvažena nagrada za istraživačko novinarstvo koja postoji, ali ju naravno HRT-e ne podržava jer vi ne podržavate. I danas se odjednom premijer ovdje snebiva sa programom HRT-a. On se čudi i veli da to nije lako braniti jer to je naravno nemoguće braniti. I sada vide da je šteta. A ministrica njegova najbliža ministrica od povjerenja.
Hvala lijepa [[Upadica Matula: … Ima ogromnu krivnju za sve ovo.]] Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Puljak.
Evo poštovani kolega kao što ste rekli dakle na HRT-u zaista nema, ne postoji emisija koja kritički progovara o aktualnoj političkoj situaciji. A porazno je to da po istraživanju Agencije za elektroničke medije gledanost HTV4 je manja od RTL kockice. Dakle, kanal koji je osmišljen kao njuz kanal, dakle informativni kanal neambiciozan, nerelevantan, negledan. Dakle, u takvom stanju dakle predlagati onda nekoga za v.d. ravnatelja koji je na neki način dio te ekipe koja je osmislila cijelu tu stvar je zapravo opet neambiciozno i proizvest će na kraju zapravo kao što ste rekli i kontinuitet. Ali ovo kada, zadnjih 5 sekundi ću kazati i iskoristiti priliku da pozovemo sve one koje ste rekli kvalitetne ljude da se prijave na natječaj za ravnatelja.
Hvala. Zastupnik Matula.
Hvala vam zastupnice Puljak. Potpuno se slažem. Da, treba pozvati sve kvalitetne ljude i na HRT-u i one koji više nisu da se prijave jer želimo vjerovati ako ne sada, ali vjerujemo nakon sljedećih parlamentarnih izbora da će biti mogućnost da ćemo moći napokon postaviti ljude koji će stvarno moći voditi taj program na pravi način. I slažem se, da sigurno treba mijenjati i zakon i to ministrica bi mogla sada ovoga trenutka to kada bi htjela pokrenuti stvarno taj promjenu zakona. To je sve sigurno, sigurno moguće napraviti, a uvjeravam vas kao što je tamo kritizirala Tihomira Ladišića i tvrdila da je on torbar a ne Bačić što je nedopustivo. Brojni novinari će se vratiti na HRT-e samo ako se urede odnosi, kvalitetni novinari. Imat ćemo jako … [[ne razumije se]]
Poštovana zastupnica Peović ima repliku.
Pa evo na tragu onoga što ste govorili znači ja sam se čula sa nekim radnicima na HRT-u koji nas upozoravaju da možda ne bismo trebali propustiti ovu priliku da oporba nema svojeg predstavnika odnosno svoj prijedlog. Najlogičnije možda prijedlog je onog člana Nadzornog odbora kojeg su imenovali radnici. Možda nekim amandmanom ili na drugi način bez obzira što vladajući neće podržati taj prijedlog da se ipak ne čeka tek dakle sam natječaj, nego da se u ovom prijelaznom razdoblju pokuša doći do imena koje bi imalo nekakvo povjerenje radnika i koje nije kompromitirano. Nema smisla da znači se opet jedno prijelazno razdoblje uvodi u kojem ćemo imati isti mislim sastav, drugo ime, ali zapravo ista politika koja se ni po čemu ne mijenja. Da li postoji nekakav formalni ne mora to biti niti kako smo gledali znači zakon ne mora biti prijedlog Odbora za medije? Znači u zakonu stoji samo Sabor da treba … [[ne razumije se]]
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem zastupnice Peović. Da, ja vas tu razumijem i slažem se i u tom trenutku na Odboru kako sam bio u kontaktu i sa novinarima i novinarkama između ostalog je spomenuto je ime gospodina Darija Špelića. Međutim, u toj pauzi kada mi je dato da s njim mogu razgovarati oni stvarno razmišljaju o tome da njega kandidiraju za mjesto glavnog ravnatelja koliko sam razumio. Evo toliko sada, možda sam sada isto previše to izgovorio, ali jesam to i tamo rekao na Odboru odmah. U razgovoru sa gospodin Špelićem on mi je rekao da bi se on čak i za taj položaj v.d. eventualno javio da je imao bilo kakav ravnopravni odnos, da mi nismo bili zatečeni time da nam je na odjednom na Odboru rečeno pa dajte svoj prijedlog. Razumijete?
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovana zastupnika Gorana Ivanovića. Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo dozvolite da još u pojedinačnoj raspravi možda nekoliko stvari koje su se kroz ovu raspravu povele ovdje i ja kao član Odbora za medije kažem i naravno evo kao čovjek koji je govorio ispred Kluba Hrvatske demokratske zajednice. Krenut ću sa nekoliko teza koje su ovdje iznešene, a mislim da možda ne ocrtavaju na najbolji mogući način ono što se dešavalo na samom Odboru. Poziv za sjednicu Odbora smo dobili sa jasno naznačenim točkama dnevnoga reda. Prva je bila razrješenje gospodina Kazimira Bačića. Druga je bila prijedlog v.d. glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije što će reći da je svatko mogao dati prijedlog koga želi vidjeti kao v.d. glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije i mislim da to nije uopće sporno. Kolega Vilim je tražio pauzu da se konzultira sa nekim ljudima. Gospodin Raspudić je predlagao da odgodimo tu odluku za dan poslije. No ja mislim da je bilo sve sukladno i Poslovniku o radu Odbora za medije i svemu onome što se od nas očekivalo. Želim reći da Kazimir Bačić nije dobio otkaz. Netko je ovdje spomenu u raspravi da smo mi Kazimiru Bačiću dali otkaz. On je samo smijenjen sa funkcije glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Gdje će Kazimir Bačić raditi nakon toga kada odradi ovaj dio na radu gdje se sada trenutno nalazi, to mi ne znamo niti prejudiciramo u tom smislu. Sve ove ljude koje se spominjalo ovdje, pa neka se slobodno jave što je rekla gospođa Puljak neka se slobodno jave na javni poziv koji će Nadzorni odbor uskoro objaviti. Neka se jave i onaj najbolji među njima neka bude novi glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije. Ja ne poznajem gospodina Kazimira Bačića. Ja sam njega prvi puta vidio u svom životu kada sam došao na 1. sjednicu Odbora za medije i onda sam mu otvoreno rekao što ja mislim o Hrvatskoj radioteleviziji i način na koji se vodi Hrvatska radiotelevizija. Prema tome, nisam imao problem s tim. A gospodina Kunića njega uopće ne poznajem. Čak nisam imao nikada priliku s tim čovjekom progovoriti ni riječi. Ponovit ću ono što sam rekao u raspravi ispred Kluba. Očekujemo da će Nadzorni odbor odmah nakon glasovanja u četvrtak raspisati javni poziv za izbor novog glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije i da ćemo mi kao Odbor razmotriti sve one pravovaljane zahtjeve odnosno životopise koji budu stigli. Čak i ako to bude u vremenu ustavne pauze i da evo dočekamo jesensko zasjedanje sa novim ravnateljem Hrvatske radiotelevizije. A mislim da je meritum odnosno cijela ova rasprava bi se mogla svesti pod jedno to je gospodin Raspudić ovdje naglasio i ja se s tim slažem. Mislim da ravnatelja, predsjednika uprave treba birati Programsko vijeće i Nadzorni odbor i mislim da je to jedino ispravno i da je to jedino bilo dobro, a onda smo to ipak iz nekih drugih razloga naravno političkih promijenili. Ako to uspijemo napraviti i ako taj nazovimo ga „vrući krumpir“ vratimo tam gdje on treba pripadati jer ljudi koji sjede u Programskom vijeću i Nadzornom odboru moraju imati ipak određene reference da bi bili članovi tih tijela. Najsuvislije mogu izabrati čovjeka koji može upravljati sa sustavom koji nije nimalo jednostavan, koji ima 3 tisuće zaposlenih djelatnika i koji mora biti javni servis svih građana Republike Hrvatske. Prema tome to je ono što bi trebalo biti zalaganje svakog saborskog zastupnika. Ja sigurno ne spadam u onu kategoriju ljudi koji evo na bilo koji način želi biti odvjetnik ovdje bilo kome. Naša odluka je bila da to bude gospodin Kunić kao dosadašnji zamjenik glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. On nije ravnatelj Hrvatske televizije. Njegov posao je da skupa sa Nadzornim odborom odradi dio oko samog javnog poziva, a nakon toga kao što ste mogli vidjeti i čuti iz medija on je rekao da se neće ni javiti na javni poziv za glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Hvala lijepo.
Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Raspudića. Pardon. Prva je poštovana zastupnica Peović.
Dobro. Čini mi se da nema nikakve prepreke da se ne imenuje još jedno ime. Znači ako je ovdje vidite da i od oporbe dolazi jedna negativna ocjena zadržavanja kontinuiteta. Riječ je o čovjeku koji je bio ravnatelj jedne ustrojbene tzv. ili poslovne jedinice od 4 ustrojbene poslovne jedinice na sadašnjem HRT-u Kunić. Zašto ne bismo onda predložili i tog predstavnika radnika? Stvarno evo trebalo bi prestati sa tom praksom da vladajući predlažu i da se samo usvaja ono što vladajući predlažu. Ovdje vidite da postoji nekakva skepsa oko tog kontinuiteta. Ne postoji znači nikakva prepreka niti u samom Poslovniku ili u Zakonu o HRT-u da nema dva prijedloga. Niti stoji da to mora biti recimo prijedlog Odbora za medije. Znači možemo kao Sabor dati drugi prijedlog i taj prijedlog kada vi kažete to je samo v.d. Ali taj v.d. može biti godinu dana tamo.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Nije bilo nikakvih prepreka da članovi Odbora koji nisu dio vladajuće koalicije daju neki drugi prijedlog. Odbor bi o tome glasovao. Onaj prijedlog koji bi dobio najviše glasova bi bio imenovan. Bio je pokušaj. Nije se uspjelo doći do čovjeka u tom trenutku. No mislim da to i nije u ovom dijelu sada možda toliko bitno. Ja dalje ću inzistirati na tome da je najbitniji dio priče da Nadzorni odbor u što kraćem roku raspiše javni poziv da se ljudi koji imaju kompetencije da se jave na javni poziv i da najbolji između njih postane novi glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovani kolega Ivanović drago mi je da ono što sam ulovio u vašem govoru u ime Kluba ste sada ponovili i da je to doista vaš kategoričan stav da treba promijeniti zakon u smislu da se poveća uloga Nadzornog odbora i Programskog vijeća kako je to bilo prije ovih nesretnih izmjena. I nadam se da ćemo na jesen svi skupa postići konsenzus. Ovo što se dogodilo sa gospodinom Bačićem nije došlo tek tako na hladu u smislu da sve dobro funkcionira na HRT-u je skladno i sada se evo dogodilo da je on upao u neku istragu je li kriv, nije kriv, nego smo imali dugogodišnji problem ravnateljstva HRT-a koji radi i radio je izravno protiv onoga što mu je govorio Nadzorni odbor. To im je zakonom omogućavano. U tom smislu nije dobra poruka kontinuiteta. Ja apeliram na vas još jednom da za v.d. ne predlažete bliskog suradnika gospodina Bačića jer to šalje lošu poruku javnosti. Koliko god vi tvrdite da je to samo v.d. koji će kratkoročno tu [[Upadica: Poštovani zastupnik Ivanović.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Ja bih samo, hvala vam na pitanju, naravno, rekao da, g. Kunić nije obuhvaćen ovim postupanjem prema g. Bačiću i ne bi bio taj neki zloguki prorok koji bi rekao da će i on, danas možda danas-sutra biti odveden i priveden, ja se nadam da ćemo ovaj posao odraditi što prije, a propo onoga prvoga što ste rekli, s tim se slažem, pa nije dobro da Programsko vijeće koje smo mi imenovalo, ne potvrdi program glavnom ravnatelju, a da to nema nikakve posljedice prema nikom. To sigurno nije dobro, kad pročitate zapisnike sa sjednica Nadzornog odbora, Programskog vijeća, onda ćete vidjeti da tu uopće nije postojala nikakva komunikacija i da je to su u biti najviše platili vjerojatno građani koji su gledali program HRT-a od kojeg su očekivali za milijardu i 400 milijuna vjerojatno puno, puno, puno više.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala potpredsjedniče. U raspravu se iskristaliziralo da postoji širi konsenzus za promjenom ovog zakona. To mi je drago, svojedobno sam glasovao protiv ovog Zakona. Tražio sam da zadržimo onaj konsenzus koji je bio stvoren 2010. tijekom pregovora. Ono što mi nedostaje u ovoj raspravi, možda ćemo imati na jesen, ali svakako bih želio čuti, a to je kompromis da ćemo se držati tog konsenzusa i da ćemo to kroz vrijeme da se ne dogodi kao i prošli put, donijeli smo konsenzusom jedan zakon, onda se promijeni vlast i onda se kaže, mi sada preuzimamo novu odgovornost i sada mijenjamo sve da možemo mi imenovati naše ljude. Dakle konsenzusa se trebamo držati i tijekom različitih perioda i promjena vlasti, mislim da je to jedini način da imamo doista javni servis.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Mislim da je to prva crta obrane kad je u pitanju izbor čovjeka koji će upravljati sa sustavom HRT-a bez obzira da li on bio predsjednik Uprave ili bio glavni ravnatelj i jednostavno, trebali bi postojati neki zakoni koji se ne bi trebali mijenjati kako netko dođe ili netko ode, to sigurno nije dobro. To se u ovom konkretnom slučaju apsolutno pokazalo, ja bi volio da ponovo taj konsenzus bude, da donesemo zakon gdje neće HS ulaziti u dio koji je isključivo vezan za struku nego će to raditi osobe koje po hrvatskoj televiziju ili bilo kojem poimanju televizije, radija i općenito medija, možda imaju puno više znanja nego što to imamo mi ovdje.
Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala lijepa uvaženi kolega. Vi ste u svojoj pojedinačnoj raspravi zapravo na neki način rezimirali dosadašnji tijek rasprava i zapravo vratili stvari na njihov meritum, a taj je dakle, slijed od razrješenja dosadašnjeg ravnatelja HRT-a što je učinjeno na Odboru preko imenovanja vršitelja dužnosti, što je također, učinjeno i drugi članovi Odbora mogli su predložiti svog kandidata. Nakon toga slijed u što skorijem roku, javni poziv za imenovanje novog ravnatelja i na kraju izbor novog ravnatelja HRT-a, prema tome, dakle doista, Kazimir Bačić je prošlost HRT-a, a g. Kunić nikako nije budućnost HRT-a, budućnost HRT-a je novi ravnatelj i to onaj koji bude izabran u slijedu koji nam dolazi, na novom javnom pozivu sa, prije svega programom, sa novim timom koji će zapravo HRT izvući iz stanja [[Upadica: Hvala.]] stagnacije u kome sad je [[Upadica: Poštovani zastupnik Ivanović.]] i naravno, izmjena zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Pa evo, mislim da ste sve bitno u biti i rekli i apsolutno se slažem, a koliko sam iz ovih ostalih rasprava mogao shvatiti, u biti mi svi stremimo ka tome. Ovdje je bio jedini prijepor upravo taj, da li to treba biti g. Kunić ili ne treba biti g. Kunić, to je možda nešto što je dio cijele priče, ali mislim da nije presudan dio ove priče koja se zove bolji HRT.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo, poštovani kolega, drago mi je da su vam, sad se nekako svi slažemo da Zakon o HRT-u treba mijenjati, nadamo se tom konsenzusu. Eto, šteta što ga i ranije niste promijenili, drago mi je evo i ovdje čuti, kažete, Kunić nije budućnost, a kažem, evo, bilo je vjerojatno i puno boljih osoba da i u ovom prijelaznom razdoblju do te budućnost netko vrši tu njegovu ulogu, a kad se govori, kad bude na red došla izmjena Zakona o HRT-u, evo, ja se nadam da ćete uključiti i širu javnost i strukovne udruge i da nećete evo, javna savjetovanja o tim zakonima kratiti sa obaveznih, zakonskih obaveznih 30 dana na 5 dana kao što ste to učinili, evo, nedavno sa izmjenama Zakona o gospodarskoj komori. Evo, hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Pa nemam što dodati na ovo što ste rekli, naravno da javnost ima pravo raspravljati o nečemu za što plaća svaki mjesec, je li tako? Pa ćemo RTV pristojbu pa, ja mislim da i ljudi koji ne moraju biti explicite stručnjaci u području medija, mogu reći svoje mišljenje o programu HRT-a, čak štoviše, to bi za urednike trebao i biti nekakav lakmus iz kojeg bi saznali što ljudi gledaju, što žele gledati i kakva bi ta televizija trebala izgledati, prema tome, suglasan sam apsolutno s tim. Ono što meni možda smeta, taj dio, da se HRT želi prikazati režimskom televizijom HDZ-a, ne znam ili sam ja loš HDZ-ovac ali ja u ovih 3 godine nisam bio nikada na HRT-u i nije me nitko favorizirao u bilo kojem pogledu, tako da mislim da to nije nešto što drži vodu, to je dosta ovako, jedna fraza koje se želi i voli izgovarati, ali mislim da to ne stoji.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče. Rekli ste da ste u nekom momentu rekli sve mislite o HRT-u. Sada smo svjesni i vi i mi svi ovdje da to nije dovoljno. Nije dovoljno reći samo svoje mišljenje, nego treba povući poteze. I da ste ih povukli ranije, vjerojatno bi danas imali drugačiju situaciju na HRT-u. To je prva stvar. Druga stvar, vjerujem da ste svjesni da smo već ranije trebali pokrenuti smjenu ravnatelja i to zbog više podataka koje smo dobili iz raznoraznih izvještaja odnosno raznoraznih dopisa koji su došli iz HRT-a do nas o kojima smo bili raspravljali i od sindikata i od tijela koji upravljaju HRT-om. Isto tako podsjećam da smo imali i tematsku sjednicu o događajima na HRT-u odnosno o nepodopštinama gospodina Bačića. I treća točka odnosno stvar na koju želim podsjetiti. Vjerujem da ste svjesni da prijedlog oporbe ionako ne bi prošao na Odboru tak da … [[ne razumije se]]
Zastupnik Ivanović.
Da, pa evo ponovno se vraćamo na početak. Da imamo Nadzorni odbor i Programsko vijeće koji imenuju i da li predsjednika uprave i članove uprave koji mogu svojim odlukama smjenjivati urednike kao što se i desilo te 2012. godine 40 urednika je bilo smijenjeno u jednom danu. Ne želim govoriti o tom lošem kontekstu, ali onda ne bi mi kao Odbor za medije morali raspravljati o ovakvim stvarima. Naravno da ih treba javnost znati, ali onda bi ova tijela sigurno bolje funkcionirala i mogla bi donositi odluke praktički ad hock i odmah, a ovako sve završi možda na nekakvoj raspravi, našim pojedinačnim mišljenjima, a to tim ljudima koji su nastradali u tim odnosima na HRT-u neće sigurno koristiti niti pomoći.
Poštovana zastupnica Borić.
Poštovani kolega ipak me, još jedno bih vas molila da kažete koja je točno bila motivacija da se izabere za v.d. ravnatelja čovjek koji je bio izabran za ravnatelja? Dakle, koja je bila motivacija? Vi ste imali priliku na Odboru budući da ste vi predložili i to ispred HDZ-a vi ste imali vremena promisliti za razliku od drugih na tom Odboru koji nisu niti znali da mogu predlagati. Dakle, koja je vaša motivacija i da javnost može misliti da možda ovakvim v.d. želite i neke stvari prikriti? Vi ste doista imali priliku pitati Nadzorni odbor npr. da vam nekoga predloži. Zašto ste birali desnu ruku čovjeka koga je instalirao čovjek koji je sada na godišnjem odmoru u Remetincu?
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Gospodin Kunić je bio zamjenik glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Gospodina Bačića nisu odveli u Remetinac zato što je napravio nekakvo nedjelo na Hrvatskoj radioteleviziji. Samo polako. Nego je čovjek odveden iz razloga koje će USKOK i ljudi koji se bave s tim dokazati. Prema tome, zamjenik glavnog ravnatelja gospodin Kunić koji poznaje ustroj Hrvatske radiotelevizije ako ne ulazim u neke druge kompetencije treba odraditi samo ovaj posao do imenovanja novog glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. To je jedino posao koji on ima. Čuli ste iz njegovih izjava da se on ne želi kandidirati i biti ravnatelj Hrvatske radiotelevizije. Prema tome, evo vjerujući u to nadam se da ćemo ovaj posao odraditi na dobrobit svih građana Republike Hrvatske.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović evo i vi i ja pratimo dnevno direktno obnašanje vlasti putem medija znači i u Gradu Zagrebu, i u Splitu, i u Sinju. To su politike Mosta, Centra, Možemo, ne možemo. Vidimo kako oni kadroviraju, na koji način oni donose odluke i objašnjavaju iste. Struka. Nema veze da li su frendovi, da li reklamiraju ordinacije, da li su se ikad upoznali ili vidjeli to su sve stručni ljudi i nema uopće rasprave o tome da li bi trebali biti oni ili netko drugi. I to opravdavaju i nama drže lekcije ovdje kao mi nešto radimo. Ne znam što radimo? Stavljamo zamjenika da bude v.d. Koliko ? Jedan ili dva mjeseca. On je za mene v.d. Rekao je čovjek da neće biti kandidat. Ne vidim tu neki problem. Ali oni to problematiziraju. Zašto? Jer su samokritični vrlo malo prema sebi. Uglavnom vide u drugim redovima sve. Ne vide ništa kod sebe iako im cijeli dan traje emisija na nekim drugim televizijama gdje prokazuju način na koji oni to kadroviraju. Mi to radimo ovdje u predstavničkom tijelu hrvatskih građana.
Hvala lijepa [[Upadica Borić: Oni to rade u izvršnim tijelima.]] Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo na pitanju. Gospodin Raspudić je upotrijebio jednu narodnu „da ne laje čuko radi sela“, a ja ću upotrijebiti ovu drugu „pa uvijek je bolje kada mečka igra u tuđem dvorištu“ tako isto mi se čini i kod ovoga. Uvijek se HDZ-u želi prebaciti ta loptica da eto HDZ-e upravlja sa svim sustavima, pa i sa ovim sustavom koji se zove Hrvatska radiotelevizija da kadrovira, da samo članska iskaznica vrijedi, ništa drugo, a onda vidimo da kada se preuzme odgovornost da to nije baš tako da postoje i te neke druge stvari o kojima ste govorili. No uvijek na kraju će biti birači i narod taj sudac koji će presuditi i reći vi ste bolji, vi ste lošiji, jedini odlaze i drugi dolaze. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Prkačin.
Kolega Ivanoviću skoro ste me obradovali odgovorom kolegicom Borić iz koga sam shvatio da gospodin bivši donedavni ravnatelj Hrvatske televizije nije u Remetincu zbog kriminala, nego da nije možda zbog uređivačke politike. Ja sam stojeći tu gdje ste vi do sada bar jednom tri, četiri puta rekao da su Hrvatska televizija, Filozofski fakultet i još neke institucije u rukama neprijatelja Hrvatske države. Jel' prozborio netko o uređivačkoj politici Hrvatske televizije? Vi osobno i vaša stranka slažete li se sa takvom uređivačkom politikom? U Hrvatskoj se još uvijek vodi politička borba od prije koja je započeta prije 30 godina, jel vi vidite da jedna ekipa, jedna ideologija, jedna politika, jedno tumačenje povijesti ima prostora koliko god hoće, a druga nema pravo primaknuti se hrvatskoj televiziji. To jasno u završnom govoru stoji, dakle ovo…
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Pa evo što mogu reći kolega Prkačin nego zaželjeti i stvarno vjerovati u to da će novi ravnatelj ili nova ravnateljica, glavna ravnateljica HRT-a prekinuti ovu praksu o kojoj vi govorite i da će uređivačku politiku stvarno voditi kompetentni ljudi koji su i načitani, a nisu pročitani kao, kao neki. Prema tome, ja vjerujem u to i spadam u onu skupinu ljudi koji vjeruju u tu bolju, bolju Hrvatsku, a tu bolju Hrvatsku možemo stvoriti jedino mi evo koji sjedimo ovdje. Hvala lijepo.
Sad će govoriti poštovana zastupnica Rada Borić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Tek je istražni zatvor za ravnatelja HRT-a tj. pardon, godišnji odmor tj. odlazak na godišnji odmor uzrokovao prijedlog za njegovom smjenom, a bilo je glasnih i argumentiranih upozorenja da stvari na HRT-u ne stoje dobro. Ovdje je bilo i govora o tome, o tužbama protiv novinara, optužbama oko seksualnog nasilja, no ne bih o tome. Ovaj postupak smjene i izbor v.d. ravnatelja neće značiti ništa ukoliko se stanje na HRT-u dubinski ne analizira, evaluira i ocijeni da li je cijela uprava, da li cijela uprava zaslužuje ili ne zaslužuje smjenu. A prema onome što je danas poznato i ona zaslužuje, pa ja neću politički, ja ću malo o činjenicama i programu. Konstantno opadaju planirani godišnji iznosi za proizvodnju programa HRT-a. Zašto je proračun programa HRT-a sve manji? Može li iko objasniti zašto se svake godine izdvaja sve manje sredstava za proizvodnju vlastitog programa? Nekada je ta brojka bila viša od 500 milijuna, danas je pala na skoro manje od 300 milijuna kuna i ne postoji opravdanje za to. Posljedica je toga da je program HRT-a kvalitetom sve siromašniji i sve lošiji. Gledamo stalno reprize i reprizine repriza reprize i reprize igranih filmova i dokumentarnih i strane i domaće produkcije. Kod reprize igranih filmova istina uvijek se ponešto nađe novaca za reprizu ponekog filma Antuna Vrdoljaka, da li je to uz Dan antifašističke borbe ili Dan domovinske zahvalnosti, svejedno je. Upravo se najavljuje opet serija „General“ koji je televizija sufinancirala, a znamo što je o tome rekla i publika i kritika i stručnjaci. Sve manji iznosi izdvajaju se za proizvodnju programa onih sadržaja koji stvarno čine kralježnicu, kičmu ili stup javnoga servisa. Kakav je to javni servis koji je za mandata g. Bačića i ravnatelja programa g. Kunića iz godine u godinu se stalno smanjuje umjesto da povećava iznose za normalan rad informativno medijskog servisa, znači informativni program, dokumentarnog programa, kulture, obrazovanja, a stalno se povećavaju iznosi za proizvodnju skupog sportskog programa ili preskupih emisija zabavnoga programa. Ako HRT umjesto javnog servisa želi postati sportska televizija neka se potrude u saboru opravdati takve zakonske prijedloge. I dok se primjerice iz godine u godinu smanjuju sredstva za proizvodnju domaćih dokumentarnih filmova u produkciji HRT-a, pa se budžet za proizvodnju dokumentarnog filma s 3 milijuna kuna od prije nekoliko godina, u posljednjoj recimo 4, približio se opasno na milijun kuna u ovoj godini, a za prijenose sportskih prvenstava uvijek se nađe i dodatnih sredstava, a o onoj ideji posebne televizije sportske drugi puta. Ili su se pojedinim autorima ili voditeljima zabavnih emisija honorari za vođenje jedne emisije su se približili tim iznosima dokumentarnih emisija, dakle za dokumentarne sve filmove milijun i 300 kuna, a za jednoga voditelja 9 stotina tisuća kuna. Situacija se mijenja i u pogledu sufinanciranja neovisne televizijske i filmske produkcije i dok se u prošlih nekoliko godina stalno pokušavalo izdvojiti i više od 15% ukupno programskih sredstava i tako pogodovati dogovorima unutarnjih snaga sa pojedinim producentskim kućama, znate da prema zakonskoj godišnjoj obvezi smijemo 15, po Zakonu o HRT-u 15% imati vanjske produkcije, ove godine su čak i neke dobre neovisne produkcijske kuće i njihovi već pripremljeni programi bili odbijeni zato što se to tako dogovorilo. Ono što stvarno zabrinjava zabrinjava da, danas smo govorili o političkim odlukama oko izbora, zabrinjava kakvu televiziju imamo, je li ona javni servis, ovdje se govorilo da sve druge televizije imaju veću gledanost onoga što se zovu informativne emisije, da smo zapustili kompletnu proizvodnju, da se iznajmljuje i tehnika po skupim, po skupim novcima i da ovakvo stanje je neodrživo.
Hvala. Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Borić, dvije kratke opaske. Drago mi je da ste istaknuli u svojoj raspravi ovaj nesrazmjer investicija u produkciju s jedne strane i s druge strane u sportski program, zabavni program itd.. Mislim da to dosta govori o dinamici moći u strukturama koje odlučuju na HRT-u … [[Govornik se ne razumije]] I druga stvar, zabavan je bio komentar koji je vama zapravo uputio kolega Ivanović o mečki koja pleše u tuđem dvorištu, zapravo nekako i očekujem da će replika kolege Borića ići u tom smjeru pa bih volio čuti vaš komentar na famoznu mečku u tuđem dvorištu. Hvala.
Poštovana zastupnica Borić.
Pa mislim da netko bi trebao malo pričekati da govori gdje, tko i kako pleše pa ne bih to komentirala. Radije bih komentirala da stvarno zabrinjava i svi ovdje od vas možda ćete se prisjetiti odličnog programa koji je naša televizija proizvodila pa bi npr. odustala. Da li se to radilo o „Vrtlarici“ pa onda to više ne radi HTV pa onda kada to radi vanjska produkcija onda mi to kupimo po duploj cijeni. Smanjeni budžeti tradicionalno odličnih emisija od „Plodova zemlje“ do „Mora“ smanjeni su uduplo da bismo kupovali iz vanjske proizvodnje Bog zna što. Ja nisam protiv zabavnoga programa, dapače, „A Stranu“ sam rado gledala, ali nije na javnome servisu da ulaže toliko u zabavni program ako postoje druge televizije koje imaju takvu vrstu programa. Zna se što je prvo i ne može se dogoditi takav nesrazmjer između sredstava koja ulažemo u ono što bi bio javni servis, što bi bilo obrazovanje [[Upadica Reiner: Hvala.]] što bi bio dokumentarni film i sl.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Borić.
Uvažena kolegice zastupnice. Za mene je gledanje televizije ili percepcija programa subjektivna stvar i nekome se nešto sviđa, nekome se nešto ne sviđa. Ali ajmo na informativni program i središnje emisije koje idu više-manje u sličnom razmaku od sat vremena. 90% svih vijesti su jednaki na svakoj od tih informativnih emisija, hoćete li na komercijalnima ili na državnima. E sad ako je ovo režimska televizija kakve su onda ove komercijalne ako i one vrte iste vijesti malo drugačije to objasne jer ja to ne mogu razumjeti onda, a svi vrte isto kao da se iz istog centra uređuje, nema razlike u 10%. Ajde pogledajmo sve tri i večeras i vidjet ćemo da onda to s obzirom da je komercijalno nije režimsko. Svatko ima vrijednosti koje želi pogledati, nekome sport, nekome ne. Sport na HRT-u osim velikih događanja, Olimpijske igre, svjetska prvenstva, vi nemate uopće sporta. Ja ne znam kako onda oni troše tamo najviše novaca, vi nemate događaja. Kad to ide na komercijalnoj televiziji onda se isto da ocjenjivati na što to onda izgleda kad one [[Upadica Reiner: Hvala.]] preuzmu neku …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Poštovana zastupnica Borić. Hvala.
A vaš osjećaj vas možda može varati, to bi rekli psiholozi, psihijatri da je to subjektivni dojam. Ali vi pogledajte statistike o gledanosti istih tih dnevnika, pa je nemoguće da javni servis ima lošiju gledanost od drugih komercijalnih televizija da ih ovdje ne spominjem. Prema tome, ne možete govoriti ulaganje u sport i da li će to sada biti Olimpijske igre pa će se sada sa komercijalnim televizijama netko tući da to dobije javna televizija na štetu svih onih programa koji bi ponajprije trebala imati javna televizija. Dakle, nisam ja protiv drugih programa, ali ne na štetu onoga što bi javni servis trebao biti. I nije točno, jednom ću vam donijeti malu analizu kako izgleda dnevnik jedne televizije i kako izgleda Dnevnih HTV-a i koji su sadržaji i koje su minutaže. Pa pogledajte samo minutažu gdje god je premijer je li to prva vijest ili sedma i na kojoj televiziji.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Milan Vrkljan. Izvolite.
Poštovani g. predsjedajući. Kolegice i kolege. I ova prisutnost nas ovako malo u Saboru govori o tome koliko je politika zainteresirana za ovu situaciju, prije svega mislim ovu ekscesnu situaciju na HRT-u, a isto tako da njihove strane koliko su oni zainteresirani za nas jer oni nas ne prenose, pa sad pitanje u konačnici ko će imati veću štetu ili korist kad se podvuče crta za neko vrijeme. Neosporno je da moja povijest nekakvog javnog odnosa sa Kazimirom Bačićem kreće od 23.4. ove godine kada je novinar HRT-a Aleksandar Stanković na svom Facebooku objavi izvrijeđao saborsku zastupnicu Karolinu Vidović Krišto, a ja vas podsjećam da je Sabor taj koji je nadzorno tijelo za kontrolu rada HRT-a i on je u toj svojoj objavi napisao jedno vulgarno, primitivno, seksističko pismo na koje sam ja tražio očitanje ravnatelja HRT-a što sam nakon mjesec, dva dana dobio odgovor koji je bio neprimjeren, koji nije ničim pokazivao da je čovjek razumio o čemu sam mu ja pisao. I moram čak reći da i određene udruge i lijeve opcije koje se bore za ljudska prava i za prava žena, za prava manjina su ostale nijeme, čak mislim da su svjesno to ignorirali. A taj Aleksandar Stanković je napisao u svom priopćenu doslovno da mu se Karolina da se on Karolini Vidović Krišto ukazuje u toku noći i pozivao se na spolni organ. Pa bi ja sada svima vama koji su u ovom Saboru pitao što bi vama vaša supruga ili vaš suprug ili vaš partner životni, vaše dijete mislilo o tome da jedan novinar sa HRT na takav se način obraća vama javno preko Facebooka i poziva se na svoj spolni organ? Nažalost, ono što sam dobio od ravnatelja Bačića bilo je ispod svakog nivoa javne civilizacije. Mene zanima zašto je to tako i kako je moguće da HRT na svom čelu ima takvog čovjeka? Pa moguće je zato što i u ovom Saboru postoji ova desna opcija, desna strana koja je sve ove godine štitila Bačića iako je evidentno iz njegovog okruženja bilo jasno signalizirano da se radi o nesposobnom čovjeku i čovjeku vrlo upitnog moralnog karaktera, ali isto tako i ova lijeva naša strana štitila je 20.g. Stankovića i mnoge njegove ispada nikada nije sankcionirala. A ja bi rekao da u ovom saboru ne postoji i u cijeloj hrvatskoj državi ne postoje lijevi i desni. Postoje u Hrvatskoj samo oni koji su korumpirana kriminalno prožeta manjina i sav ostali hrvatski narod koji želi uređenu državu, europski orijentiranu, zemlju reda, discipline, pravnog sustava, međutim ti su šutljiva manjina i ne mogu doć u priliku da o tome govorimo. I to je razlog zašto jedan Stanković 20.g. može prolazit sa takvim novinarstvom, ali isto tako zašto jedan Bačić može sjediti na jednoj takvoj važnoj instituciji ili ministrica Obuljan koja ga štiti. I radi svega toga kad je objavljeno da je Kazimir Bačić nosio torbe novaca od vrata do vrata bilo je evidentno da je HRT korumpirana i kriminalna nepotizmom i korupcijom prožeta ustanova u kojoj treba doći do intervencije institucija sustava. Ja bi rekao da takva jedna korumpirana institucija nije se ni moglo očekivati da će otvarati afere tipa Croatia osiguranje, Krš-Pađene, HZZO i osiguravajuća društva, afera Uljanik, HERA, zdravstveni sustav koji je 15 milijardi kuna dužan zbog odnosa privatnog i javnog i na kraju sami novinar Stanković. Radi toga hrvatsko društvo je prožeto korupcijom i kriminalom koji zadnjih 20.g. nažalost štiti HDZ, a SDP mu drži ljestve.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Vidović Krišto, izvolite. Ostanite, ostanite kolega Vrkljan. Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Kolega zastupniče, pojedinci u javnom prostoru govoreći o HRT-u, pa tako i zadnjih tjedana, često govore o tome da se na HRT-u vrši revizija povijesti. Pa me evo zanima je li revizija povijesti kada HRT plaća dokumentarni film „Dnevnik Diane Budisavljević“ u kojem se iznose dokumentirani falsifikati? Film je HRT emitirao sinkronizirano sa srpskom radio televizijom. U tom filmu se iznose klevete i već čuvene laži na račun Blaženoga Alojza Stepinca, pa me zanima je li to revizija povijesti ili je to kontinuitet nečega što se zove falsificiranje povijesti po uzoru na neke režime koji bi trebali biti iza nas? A drugo pitanje je kada spominjete kolegu odnosno ne kolegu, g. Stankovića sa HRT-a možete li reći nešto više o onom drugom dijelu vezano uz evidencije radnih sati?
Poštovani zastupnik Vrkljan.
Da, teško je u dva pitanja odgovorit ukratko, bit ću, pokušat ću bit kratak. Gledajte, što se tiče Blaženog Alojzija Stepinca najbolji odnos HRT-a prema njemu vidi se u jednoj emisiji „Dogodilo se na današnji dan“ kad novinar na kraju, dan kad je umro Stepinac, na kraju zadnji prilog njegov glasi za jednog, za jednu osobu iz Drugog svjetskog rata kaže ali za njega se nije imao ko zauzeti misleći na Stepinca. To je toliko licemjerno i podvala hrvatskoj javnosti da to naprosto ne vjerujem da netko tako nešto uopće može smisliti. A s druge strane do mene su došle informacije, ja sam imao i osobne kontakte sa novinarima i urednicima i ljudima koji na HTV-u reguliraju neke stvari gdje mi je sugerirano da postoji evidentno neslaganje između satnice koju Aleksandar Stanković prikazuje HRT-u i onoga što on naplaćuje.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, slušajući vaše izlaganje došli smo do zaključka vjerojatno svi da je zapravo jako loše da smjena ravnatelja ide zbog toga što je napravio nešto van kuće, a nije se poduzelo ništa zbog toga što je radio u kući. Ono što ste naveli kao odgovor koji je vama dao nakon uvrede gđe. Krišto to je stvarno strašno. Međutim, imamo jedan problem, problem je vezan za nadzorni odbor. Zapravo nadzorni odbor je trebao pokrenuti smjenu tog ravnatelja. Opet s druge strane s obzirom da znamo tko je izabrao ljude u nadzorni odbor opet možemo prozivati nažalost većinu koja je te ljude tamo prozvala i postavila, a ti ljudi ne poduzimaju ništa i našli su se u jednom začaranom krugu. Ravnatelja jednostavno ne možemo smijeniti dokle god ne nepravi nekakvu veliku grešku.
Poštovani zastupnik Vrkljan.
Potpuno se slažem s vama i potpuno ste u pravu. Ja sam pisao osobno predsjedniku nadzornog odbora HRT-a tražeći da mi da obrazloženje. Ja još nisam dobio to obrazloženje, ali je simptomatično kad jedna opcija dolazi na vlast da onda dva brata dobivaju dvije najvažnije funkcije u državi.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, čuli smo već da je sad novi v.d. ravnatelja obiteljski prijatelj i kum povezan jel sa ministricom kulture. S druge strane čuli smo ono što ste vi iznijeli i što čitamo u medijima koji su grijesi i Kazimira Bačića i Stankovića, a vjerojatno i nekih drugih ljudi. Moje kratko pitanje je, što vi mislite, ima li nade za HRT? Naime, tamo vjerojatno ima i ponešto i poštenih novinara i kvalitetnih ljudi, sad je pitanje da li im treba ipak nekakvo kvalitetnije vodstvo i može li se HRT konsolidirati i postati zaista prava javna televizija, a ne leglo kao što ste rekli korupcije i nepotizma? Hvala.
Poštovani zastupnik Vrkljan.
Hvala na pitanju. Ja ću reć možda danas nije novinarstvo moj prvi izbor, ali mislim da dobro promišljam, pa ću to reći naglas. Mislim da bi vladajuća većina u promjenu novog Zakona o HRT-u trebala predložit da prvi program HRT-a pripada vlasti, poziciji, da oni imenuju svoga ravnatelja i da određeni broj novinara se pridruži njima, a da drugi program HRT-a pripadne oporbi koja će imenovati svoga ravnatelja, naravno, financijski organizacijski i svim drugim, to bi bila jedna televizija, al bi na taj način i oporba i vlast bili u poziciji da su ravnopravni. Ono što su govorili Karolina Vidović Krišto, Nino Raspudić, Ante Prkačin i još netki, da na HRT možete doći jedino ukoliko vas vladajuće strukture poguraju, a ne po interesu novinara i Uredništva HRT-a.
Sad će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Puno je toga već rečeno, poštovani kolegice i kolege, pa ću pokušavati ne ponavljati, eventualno sažeti ono ključno da Programsko vijeće treba ili ukinuti ili mu dati ovlasti i da, kada govorimo o rukovodstvu HRT-a ponovo i stalno treba ponavljati pitanje toga zašto nismo imali neovisnu istragu slučajeva spolnog uznemiravanja gdje je cijela stvar na kraju kulminirala time da nitko s HRT-a otišao nije, osim osobe koja je to isto spolno uznemiravanje prijavila. Eto, toliko o zaštiti dostojanstva radnika u kojoj su se kunuli na HRT-u. Ja ću pokušati u ovoj raspravi ponuditi nešto drugo. U svome radu trudim se, naglasak je na trudim se jer smo mi svi ljudi i kao takvi bića ograničene spoznaje, voditi činjenicama, a ovdje ću pokušati ponuditi neke činjenice koje idu izvan onog dojma za kojeg nas se može optužiti kada kritiziramo informativni sadržaj HRT-a koji je najvažniji jer kreira političko mišljenje hrvatskih građana, a samim time i neposredno utječe na ishode izbora. Prva stvar koju sam istaknula je da nije slučajno da vrlo rijetko govorimo o programu 4 HRT-a koji je, pazite, informativni program, dakle cijeli jedan program je posvećen informativi, a većina ljudi gotovo i ne zna da postoji. Razlog tome je njegov sadržaj, nemojmo se lagati. Statistika, činjenice dakle, na koje sam rekla da ću se pozivati, pokazuju da je on tek na 11. mj., a plaćamo ga svi mi za razliku jednog N1 koji je na 7. mjestu gledanosti. Pa tko će odgovarati za to? Da postoji cijeli jedan informativni program koji duplo zaostaje za komercijalnim informativnim programom, dakle govorimo o programu istoga sadržaja, ne natječe se zabavno s informativnim nego informativno s informativnim. Onaj kojeg mi plaćamo je duplo gori od onoga koji sam sebe plaća. Druga stvar koju želim istaknuti tiče se sadržaja središnjeg dnevnika, onoga što je ovdje spomenuto mnogo puta, ali najviše na razini dojma. Pokušala sam istražiti i neke činjenice o tom istom sadržaju. Možda ne znate, ali postoji jedan diplomski rad koji se bavio upravo analizom sadržaja središnjih informativnih emisija na nacionalnim televizijama, a taj diplomski rad koji je radio analizu na uzorku od 21 emisije u trajanju od tjedan dana, od 27.8.2018. do 2.9.2018. je opovrgnuo početnu tezu kako sve središnje informativne emisije imaju identičan sadržaj. Sadržaj nije identičan premda je sličan, a u čemu se razlikuje? Dnevnik i RTL Danas, dakle Nova TV i RTL, redovito prikazuju teme vezane za kriminal, dok je u eteru Dnevnika 2 to iznimka. Dnevnik 2, dakle središnja informativna emisija HRT-a jedina informativna emisija koja emitira pretežito pozitivne priloge, dok su Dnevnik i RTL Danas više orijentirani na priloge koji bude negativne emocije. Razlog tome je i vlasnička struktura. U Dnevniku 2 prilozi vezani uz politiku i gospodarstvo najčešće prikazuju pozitivnu stranu, što možemo tumačiti time što je HRT u vlasništvu države 51% te se plasira pozitivniji dojam o radu Vlade RH. RTL Danas i Dnevnik, Dnevnik Nove TV puno kritičnije i objektivnije prenose informacije vezano uz politiku i gospodarstvo u RH. Propituju uzroke i posljedice izjava članova Vlade te traže objašnjenja, dok se u eteru Dnevnika 2 izjave samo prenose. Dakle, najopširniji sadržaj ima središnja informativna emisija RTL Danas, slijedi Dnevnik dok se na začelju nalazi Dnevnik 2. I mladi student koji je radio ovu empirijsku analizu zaključuje. Na temelju svega navedenog, zaključujemo da središnja informativna emisija na nacionalnim televizijama nemaju jednaki sadržaj. Najkvalitetniji sadržaj prema ovom istraživanju ima RTL Danas, slijedi Dnevnik Nove TV, dok Dnevnik 2 HRT kvalitetom svog sadržaja zaostaje za navedenim informativnim emisijama. Ja sam ovdje sažela cijeli jedan diplomski rad, ali mogli ste čuti, za razliku od onoga za što bismo se optužili kao da je naš dojam, jer mi kao opozicija nikad nismo sretni koliko smo zastupljeni u medijima, mogli ste čuti jedno empirijsko istraživanje jednog mladog studenta koji je ukazao argumentima na razliku u kvaliteti središnjih informativnih emisija. A podsjetit ću zaključno na samo jedno, ovaj središnji Dnevnik koji zaostaje za komercijalnim televizijama plaćamo mi, hrvatski građani.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice Selak Raspudić. Baš mi je drago da ste ukazali i na ovaj diplomski rad koji je, vjerujem, vrlo zanimljiv, možda bi bilo interesantno dostaviti ga saborskoj knjižnici, ako imaju interesa za to, a ne vidim zašto ne bi. Ja za razliku od nekih kolegica i kolega ovdje samo bio prisutan kada je Kazimir Bačić izabran, to je bilo u prethodnom sazivu Sabora i tada smo razgovarali, moje pitanje je upućeno njemu na tom razgovoru i bilo je vezano za gledanost jer ja sam mu rekao ovo što ste vi istaknuli. Naravno da se javna televizija ne mora natjecati sa komercijalnim televizijama jer ona ima neku drugu ulogu, između ostaloga, ali da to ne znači da gledanost nije važna i da gledanost može postati bitan indikator kako građani promatraju i ocjenjuju kvalitetu programa koji se emitira. Odgovor naravno je bio nekakav s visoka, kao nemamo mi pojma, a ja sam kontinuirano ukazivao na probleme sa gledanošću, prestali su objavljivati podatke. Toliko.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Evo, što se tiče analize gledanosti i televizijsko prime timea, znači usklađenog razdoblja 19-23 sata prema oba istraživanja u ta 4 sata najgledanija je Nova TV, zatim slijede RTL, HRT 1 i 2, Doma TV i RTL 2 i RTL Kockica. Dakle, treći su po redu. Ono što sam pokušala ovdje prezentirati, da raspravu usmjerim i u jednom novom smjeru, dakle je, hajmo se mi maknuti od naših dojmova, nečega što se misli da je paušalna oporbena kritika, premda nije, nego pokušati vidjeti što nam govore neke činjenice. Netko je radio neke analize, nema ih previše, ali neke ipak postoje, da vidimo jesmo li opterećeni predrasudama i vlastitim egom ili doista jedan dojam koji većina građana ima, a dijele ga i novinari HRT-a da se tamo ne nastupa kritički prema vlasti, ima svoje utemeljenje u stvarnosti odnosno u činjenicama. Ovo što sam navela pokazuje da je riječ o istini, a ne o nekoj našoj imaginaciji i projekcijama naše svijetle budućnosti u ... [[Govornik se ne čuje.]]
Poštovani zastupnik Raspudić.
Razmišljajući na tragu ranije navedenog cui bono i ne laje ćuko radi sela, pitam se zašto vladajući toliko inzistiraju da v.d. ravnatelja bude upravo Renato Kunić. Ako je to nevažan posao koji je čisto formalan i ako ćemo jako brzo dobiti izbor za novog glavnog ravnatelja, a stvar se neće otezati na čak godinu dana, zašto inzistiraju na Kuniću budući da on za sobom nosi tu nepotističku sjenu jer je kum ministrice resorne, Obuljen Koržinek, što će, priznat ćete, nije baš zgodno ni uobičajeno i što je bliski suradnik Kazimira Bačića kojeg smjenjujemo političkom prosudbom zbog lošeg utjecaja cijele ove priče na javnost. Ja ću podsjetiti da je naš Odbor za informiranje kojeg sam član, zasjedao u srijedu prošlu prije 5 dana u 12 sati, a da je već 3 sata ranije u jednoj ranojutarnjem intervjuu premijer Plenković rekao da će Renato Kunić bit v.d. Dakle to je odlučeno negdje drugo, a onda je samo provučeno kroz saborski Odbor i vjerojatno ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Upadica: Poštovana zastupnica Selak Raspudić.]] Što mislite zašto inzistiraju na Kuniću unatoč svim nezgodama koje se vuku [[Upadica: Možemo se držati vremena, molim vas?]] [[Govornik se ne čuje.]]
Jasan je odgovor na ovo pitanje, inzistiraju zato da zadrže programsku kontrolu jer to je bit cijele ove rasprave i to je fokus s kojeg se ne smijemo maknuti, zato sam i nudila ovu analizu. Ono što nas zanima, što je glavna uloga HRT-a je javni servis, onaj koji će jedini ili sigurno pružiti vjerodostojne informacije hrvatskih građana, a najvažnije su one političke jer one konkretno utječu na njihov život za razliku od nekih drugih sadržaja koje možda i mogu birati. Ako se mene pita, osnovni problem HRT-a je getoizacija važnih sadržaja kao što je i getoizacija kulture. Činjenica da je kultura dobila zaseban program i informativa dobila zaseban program, nije ojačalo ta dva sadržaja nego je omogućilo micanje bitnih tema iz ključnih gledanih programa kao što je HRT 1, a zatim HRT 2. Dakle postoji jedan cijeli sustavni propust koji možda nije slučajan, ali odgovor na ovo pitanje je samo jedan. To je da se zadrži programska kontrola sadržaja.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Selak, kad ste naveli studenta, bilo bi dobro reći tko mu je bio mentor na tom diplomskom radu, [[Upadica: Što?]] Tko mu je bio mentor [[Upadica: Aha.]] tom studentu, za taj diplomski rad, gledanost. A što se tiče opet tih subjektivnih pogleda na to što nam nudi televizija, kažem, subjektivno je i nekome se nešto sviđa više ili manje. Ako nećeš gledati taj, prebaciš na sljedeći i to je tvoj izbor, barem ja to tako gledam. A sad, ovo ne valja zato jer govori pozitivno o mjerama Vlade ili nekim potezima, a ovo je super jer govori samo o kriminalu, itd. isto je tema o kojoj bi se dalo široko raspravljati. Ali kad pogledamo istraživanja zadnje iz siječnja ove godine koje sam mogao naći, HRT 1 je najgledaniji kanal tokom čitavog dana, znači HRT 1. Što se tiče Dnevnika i informativnih emisija, to su razlike vrlo male, vrlo male, zato jer svi uređuju isti program na isti način, apsolutno i taj student kaže da su vijesti više-manje iste pa je ovo režimski, a ovo drugo nije onda režimski, a govore o istim vijestima. I treće. Najgledaniji komercijalni program, crtići. Možete mi to objasniti?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, kolega Borić, činjenica da vi branite sadržaj informativni javne televizije, govori mislim najviše o tom samom sadržaju. Dakle, nemate jedan kritički odmak, niste ni pokušali nego ste stali u njegovu obranu, mislim da tu nemam ni što dalje komentirati, a to što mislite da je na rad jednog studenta nužno utjecalo to tko mu je bio mentor, vjerojatno govori o vašem modus operandi više nego o tom samom studentu, možda ste i navikli da studenti ne razmišljaju samostalno ili da je uvijek nešto u pozadini bilo čega, pa tako i ovdje znanstvenog istraživanja. Ja to ne mogu dokazati, ali ako vi ne pružite suprotno, znanstveno istraživanje, onda mislim da nemamo o čemu razgovarati, a to što je crtić najgledaniji, pa vjerojatno zato što se u ovoj državi uništilo sve ostalo, pa je ljudima jedino preostao takav tip zabave da se odmore od sumorne stvarnosti koju ste im priuštili.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Cijeneći raspravu kolegice Selak Raspudić koja je jako dobro iskoristila zaista empirijsko istraživanje studenta i to je hvale vrijedno i jako dobro i istinite zaključke, da nema drugačijeg znanstvenog istraživanja, barem ne onog koji je nama ovdje trenutno sad poznat, da bi opovrgnulo zaključke, pa se nemojmo pozivati na mentore. Međutim, unatoč tome, mislim da je potrebno da vratimo priču na onaj kolosijek na kojeg ga treba vratiti. Zašto? Jer mi danas razgovaramo o opravdanosti razrješenja Kazimira Bačića i opravdanosti postavljanja na mjesto v.d. ravnatelja Renata Kunića, a opravdanosti za prvo imamo, a za drugo nemamo jer, podsjećam, Kazimir Bačić, odnosno Kazimira Bačića formalno je predložio Kažimir Varda. Bio je predsjednik Kluba zastupnika Milan Bandić 365, a Renata Kunića imenovao je 30.3.2017., tko? Upravo Kazimir Bačić. Upravo Kazimir Bačić. Dakle, mi postavljamo v.d. ravnatelja onome ravnatelju koji je možebitni kriminalac, čovjeka kojeg je taj možebitni kriminalac i postavio i na mjesto svog zamjenika. Mislim da je gađanima i čitavoj javnosti posve jasno treba li učiniti to ili ne, posve jasno. I što mijenjamo mi sa takvim imenovanjem, s takvim imenovanjem gdje ćemo imenovati Renata Kunića za v.d. ravnatelja? Među 2.700 radnika na HRT-u mi nemamo boljeg nego Renata Kunića kojeg je postavio možebitni kriminalac pazi molim te. I nije problem samo ono što je Bačić radio u fušu kako je to rekao čini mi se predsjednik Kluba zastupnika SDP-a Peđa Grbin nego upravo ono što je radio dok je radio u službeno, u službeno vrijeme ili nije pak radio. Ono što je radio bavio se tužbama vlastitih novinara i to naravno sredstvima građana RH jer su se i te tužbe odvijale odnosno plaćale iz džepova građana RH koji plaćaju 85% proračuna HRT-a. A zašto ih je tužio? Pazite molim vas apsurda jer štete ugledu HRT-a. Kazimir Bačić tuži novinare koji progovaraju o istini jer štete ugledu HRT-a. Ma kakav crtić, pa to je bolje od crtića. A što nije radio, nije baš ama ništa napravio po prijavama svojih zaposlenica za seksualno napastovanje od strane njemu odanih predatora na HRT-u, ama baš ništa. Al nije baš previše odnosno ništa nije napravila niti ministrica Obuljen Koržinek, e to je pravo pitanje zašto. Ako se uzme u obzir da se kriminalom Bačić bavio u svoje slobodno vrijeme tko može vjerovati da je u ono službeno vrijeme bio besprijekorni legalist, tko vas ovdje, pazi molim te vrlo je legalist, vrlo je legalno nastrojen, poštuje zakone RH u službeno vrijeme, a kad izađe ih HRT-a onda nosi torbe mita. Interesantno. Tko ovdje misli da se kum ministra Obuljen Koržinek odnosno njegov zamjenik nije slagao sa ovakvim djelovanjem i u službeno i u slobodno vrijeme Kazimira Bačića. Pa ne da se taj kum diskvalificirao svojim kumstvom sa nadređenim, nadređenom ministricom nego i zbog toga što je u svim ovim nedjelima podržavao ta ista nedjela možebitnog kriminalca, torbara Kazimira Bačića. I nije Kazimir Bačin posrnuo kako je to rekao kolega Pupovac jer ljudi s 50.000 EUR-a mita u torbi ne posrću. Ljudi sa milijunskim stanovima za uzvrat tog mita ne posrću, nego je očito čapnuo ili jamio. Odaberite sami termin ali nije posrnuo. Nemojmo mu davati komplimente, to je kompliment. HRT je propagandni servis vladajuće stranke, služi za stvaranje kulta ličnosti Andreja Plenkovića, točka, točka, to je istina i to netko mora izgovoriti. Nepojmljivo je da se HDZ pere od odgovornosti kada je upravo Bačić bio izbor i HDZ-a. I bit će i Kunić. Nemojmo govoriti tko je koga mogao predložiti na odboru, nije oporba nikoga ni trebala predložiti jer ne bi bio usvojen. Pa nećemo od sebe raditi budale, zna se kako funkcioniraju odbori. To je ponovno podcjenjivanje hrvatske javnosti u tom kontekstu podsjeća na obrušavanje premijera na novinare, ali i reprizu novogodišnjeg intervjua Andreja Plenkovića repriziranog u srpnju. Toga kolegice i kolege nema niti u Bjelorusiji.
Poštovani zastupnik Pavić.
Nije problem samo to što su oni nešto radili i Bačić i njegov zamjenik, problem je i u tome što oni nisu radili i ono što nisu napravili. Prvo i osnovno nisu poštivali Zakon o HRT-u. Na to nitko nije obratio pažnju i na to nitko nije reagirao. To je prvi problem. Drugi problem, ljudi koji su imenovani u nadzorni odbor koji bi trebao reagirati, tko ih je imenovao, znači opet vladajuća većina, onaj koji bi mogli donijeti nekakvu odluku. I sad kad smo dobili na Odboru za informiranje, medije i informatizaciju informaciju da smo i mogli dati prijedlog, rekao sam gospodinu Ivanoviću i on se sa mnom složio taj prijedlog ionako ne bi bio usvojen.
Poštovana zastupnica.
Hvala lijepa. Pa mislim da je potpuno deplasirano ovdje govoriti o kvaliteti programa HRT-a. Programa verificiranog nije bilo. Dakle, ravnatelj programa nema program, ali taj ravnatelj programa koji nema program dakle nije sposoban sačiniti program koji će biti verificiran jeste sposoban biti v.d. ravnatelja. I sad se kaže zbog toga da će on samo formalno provesti proceduru imenovanja ravnatelja. Pa onda imate 2.700 zaposlenika HRT-a, što među 2.700 zaposlenika HRT-a nema ni jednog drugog koji može tu eto vrlo jednostavno i kratku i brzu proceduru provesti nego to baš mora biti onaj kojeg je postavio možebitni kriminalac Kazimir Bačić. Ma svaka čast.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnice možebitni kriminalac Bačić je u transkriptima koji su izašli iz prisluškivanog razgovara između ostaloga se predstavljao kao ravnatelj HRT-a pred tim ljudima dok je nosio torbu sa novcem jer bilo mu je krivo da ga ljudi ne prepoznaju, da oni ne znaju koliko je on važan. On je te sporne poslove nošenja tih torbi, torbarenja radio u radno vrijeme. I kao treća stvar ne znam koliko ste to upamtili iz medija on je između ostalog kontaktirao komercijalne banke sa kojima HRT ima kontakte stalno i on je tu koristio svoje moći. Ja bih vas molio da mi između ostalog to prokomentirate u svijetlu toga što su ljudi iz HDZ-a ovdje danas govorili da što je on to radio negativno, kao da je kriminal njegov hobi, a pon je inače na poslu svom bio uzoran.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Pa maloprije sam u svojoj raspravi i rekla. Tko ovdje prisutan ili od ljudi koji nas gledaju vjeruje da je Kazimir Bačić bio kriminalac koji je nosio torbu mita 50 000 eura, primao milijunske vrijednosti u stanovima za svoje usluge. U službeno vrijeme bio bez prijekorni legalist. Tko ovdje, ali čak i da je bio besprijekorni legalist sami ste rekli što je činio sa komercijalnim bankama. Tko zna od kud je taj novac koji je nosio kao mito potekao i što je za njega zapravo dobio i koliko puta je takav mito i odnio. Ali ostavimo to pravosudnim tijelima neka institucije rade svoj posao. Ono što je nečuveno je da se njegovog v.d. ravnatelja, odnosno da za njegovu zamjenu sada biramo čovjeka kojeg je upravo on postavio, a koji nije bio sposoban ostvariti niti onaj svoj izvorni posao ravnatelja programa.
Poštovana zastupnica Borić.
Kolegica Ahmetović, to sam i ja pitala gospodina Ivanovića da me zanima motivacija, koja je to motivacija da biramo v.d.-a osobu koja sa jedne strane nije radila ono što bi trebala raditi, a predložio je kao svoju desnu ruku i zamjenika, dakle netko tko je li kako piše nije rušio ugled svojoj kući. Sve ovo što ste vi govorili što to znači nije rušio ugled? Ovo što je zabrinjavajuće je u stvari, ja mislim da nisam sigurna da kolegama je svejedno slušajući ovdje, a za javno sam sigurna da nije svejedno. Ali nema kolege Raspudića, mi smo i na odboru rekli pitanje da smo u jutro znali ne samo da će gospodin Bačić biti razriješen, znali smo i tko će biti v.d. I sada se ovdje brani odluka premijera i ministrice kulture.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Nije ovdje pitanje samo rušenja ugleda HRT-a od strane Kazimira Bačića. Pa svatko i malo racionalan može zaključiti da je i rušenje HRT-a ako HRT-u pada gledanost, a pada gledanost zbog nekvalitete programa, ne zbog toga što ljudi spavaju duže nego što su inače spavali. Tko je odgovoran za pad gledanosti? Pa valjda onaj tko sačinjava program, onaj tko je odgovoran za program? Pa nije li rušenje ugleda HRT-a kada si ravnatelj programa, a programa nemaš? To nije rušenje ugleda HRT-a? Dakle, mi imamo ovdje situaciju da ugled HRT-a treba postaviti na noge čovjek koji ga ruši, koji ga je rušio cijelo vrijeme držeći ljestve Kazimiru Bačiću, izabran od Kazimira Bačića. Apsurd ne može biti veći.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, na tragu ovoga nije to stvar samo rušenja ugleda. Gledajte vi ste sad ako je netko ravnatelj programa na HRT-u i taj program ne dobije prve godine pozitivno mišljenje ni Programskog vijeća, ni Nadzornog odbora, pa valjda ideš na neki razgovor kod svog šefa, pa moraš nešto objasniti. Čuj Kazo ovako ili onako, popravit ćemo, ne znam. I onda druge godine isto dobiješ negativno mišljenje i Nadzornog odbora i Programskog vijeća. U takvoj situaciji minimum je da se kaže e Kazo oprosti, ovo očito ne ide. Dvaput je dvaput. Evo ti moja ostavka je na stolu, pa da se možeš ako ništa drugo ti kao moj šef opravdati kad dođeš tamo u Sabor a znaš da oni iz opozicije uvijek nešto tamo prave problem, bar da njima možeš reći evo Kunić je dao meni ostavku na raspolaganje pa ja nisam htio. Ali to se zove obraz za kojeg mi se čini da ga baš i nema.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Pa ne samo da ti dva puta ne verificiraju program koji predlažeš pa bi trebao dati ostavku sam iz vlastitog moralnog integriteta, nego te treći put nakon toga unaprijede, postave te za v.d. ravnatelja. Zamijeniš svog šefa, onog koji ti je trebao dati otkaz ili te smijeniti sa radnog mjesta, jer ti dvaput za redom nisu verificirali osnovni dokument tvoga rada. Ne, nego te najviše predstavničko tijelo u RH sutra odabere za šefa, za šefa. O čemu pričamo?
Zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovana kolegice. Ma ja nemam repliku imam samo jednu vrlo dobronamjernu sugestiju. Dakle, kad ste u početku govorili o HRT-u i dakle čini mi se gledanosti ili ne znam o čemu je, nisam sve uspjela dobro dočuti. Dakle, usporedili ste i rekli ste da s obzirom da nema ostalih znanstvenih istraživanja, da se možemo pozvati na rezultate ovog diplomskog rada studenata, pa mi je to malo zazvučalo u uhu. Evo doista dobronamjerna sugestija diplomski radovi studenata ne spadaju u kategoriju znanstvenih radova. Morate znati da su znanstveni radovi samo oni radovi koji se temelje na znanstvenom istraživanju uz primjenu znanstvene metode. Jedini studentski radovi koji spadaju u kategoriju znanstvenih radova su magistarske i doktorske disertacije. Dakle, samo dobronamjerna evo jedna konstruktivna pripomena, napomena pa evo bilo bi dobro da malo evo proučite to i pročitate.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa kolegice. Međutim ne bih se složila baš u potpunosti sa vama. Ja nisam govorila o znanstvenom radu diplomskom radu, nego o znanstvenim metodama koje su korištene u tom diplomskom radu. A vi ste isto tako kao i ja svjesna da se znanstvene metode mogu koristiti ne samo o magistarskim i doktorskim radovima, nego i pri pisanju znanstvenih članaka itd. itd. a tako i u diplomskim radovima ne biste vjerovali koliko su danas naši studenti i kad imaju jako dobre mentore sposobni odraditi i koristiti znanstvene metode.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege evo da bih objasnio zašto smo trebali čak ne mi, nego čak i prošli saziv Sabora smijeniti gospodina Kunića, pročitat ću neke članke Zakona o HRT-u, npr. Članak 13. stavak 3. kaže da HRT mora izraditi prijedlog programskih obveza HRT-a iz Članka 9., 10., 11. i 12. ovog zakona te o njemu provesti javnu raspravu u trajanju od 45 dana kako bi se javnost očitovala o tome ispunjavaju li predložene programske obveze ovim zakonom propisane kriterije. Javna rasprava održava se interaktivnim komuniciranjem putem internetske strance HRT-a, programa HRT-a, okruglih stolova i drugo. Način utvrđivanja sadržaja i teksta programskih obveza HRT-a i održavanje javne rasprave HRT pobliže određuje općim aktom programsko vijeće HRT-a na prijedlog glavnog ravnatelja HRT-a. Znači programsko vijeće na prijedlog glavnog ravnatelja HRT-a uz odobrenje vijeća za elektroničke medije. Povredu javne rasprave prati povjerenstvo u koje 2 člana imenuje glavni ravnatelj HRT-a, a 2 člana Vlada RH itd., itd. E sad idemo na stavak 6. istog ovog zakona koji kaže da je HRT obvezan na temelju ugovora iz stavka 1. ovog članka izraditi i donijeti svake godine za slijedeću godinu program rada i financijski plan u kojem će se utvrditi aktivnosti i programske obveze te potrebna financijska sredstva i to najkasnije do kraja prosinca tekuće godine za slijedeću godinu. I kad prijeđemo na Članak 19. koji kaže da HRT-om upravlja glavni ravnatelj HRT-a sukladno ovom zakonu i statutu HRT-a i Članak 19a. koji kaže između ostaloga da glavni ravnatelj HRT-a predstavlja i zastupa HRT i odgovoran je za zakonitost poslovanja HRT-a, za uspješno ostvarivanje djelatnosti HRT-a, za financijsko poslovanje HRT-a i ostvarivanje programskih načela HRT-a iz Članka 5. do 8. ovog zakona, glavni ravnatelj je odgovoran i za rad i poslovanje HRT-a itd., itd. i kad dođemo do Članka 21. gdje piše da glavni ravnatelj predlaže nadzornom odboru HRT-a program rada HRT-a. E sad ja vas pitam zašto nadzorni odbor nije podnio ili dao prijedlog prošle godine za smjenu ravnatelja budući da program ne postoji. Ako odete na web stranice HRT-a vidjet ćete da zadnji program rada postoji za godinu 2019., za 2020. nema, za 2021. nema. Prema tome znalo se krajem 2019. godine da program rada za 2020. ne postoji. Propisano je zakonom. S obzirom da zakon kaže da je ravnatelj HRT-a dužan poštivati odredbe ovog zakona, a nije ih poštivao trebao je biti ranije smijenjen. Međutim iz nadzornog odbora nema vijesti, nema glasa. I što se desilo? Ako pogledate izvješće koje smo dobili za 2019. godinu i u tom izvješću zapisnik sa ne znam koje sjednice nadzornog odbora koja je održana negdje u lipnju ili srpnju 2020. godine nema podatka o tome da ravnatelj nije predložio program rada nadzornom odboru. Znači niti nadzorni odbor nije izvršavao svoju funkciju koju treba izvršiti. I sad se vraćam gospodine Ivanoviću što ste rekli da bi nadzorni odbor trebao birati ravnatelja. Pa kako da takav nadzorni odbor bira ravnatelja kad nije u stanju podnijeti saboru izvješće u kojem piše ravnatelj nam nije dao program rada za određenu godinu i treba ga smijeniti. Osim toga smatram da nije bitno da li ćemo glasati mi u saboru za ravnatelja ili će glasati nadzorni odbor, bitno je koje se kriteriji i kvalitete uzimaju u obzir prilikom glasanja. Ukoliko su to stvarno prave kvalitete, ukoliko su pravi kriteriji onda može glasati za njih i sabor, može glasati i nadzorni odbor i programsko vijeće i bilo tko drugi. Ali mislim da je ipak odgovornost na nama jer je to nacionalna televizija koja nas predstavlja pred svima. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Matule.
Poštovani kolega Paviću, vi ste potpredsjednik Odbora za medije ovdje nas ima dovoljno koji smo bili prisutni na sjednici medija. Ja vam sada želim pročitati ono što novinarka HRT-a zgranuta izvještajem sa sjednice Odbora za medije u Dnevniku 2, u drugom dnevniku kaže, ovo svakako nije ono što sam ja slušala, ovo je cenzura i falsifikat bez jedne jedine riječi o kritikama oporbe. Gdje je tu vjerodostojno objektivno informiranje, gdje je tu profesionalnost? Novinarka HRT-a toliko ovo što kaže zastupnik Borić koji veli da je to sve jednako. Ostali mediju su svi prenijeli, pazite što je ona prenijela, kaže nakon višesatne rasprave to je jedno točno da je bilo višesatno, sa 7 glasova za i 4 protiv odbor je podržao imenovanje Renata Kunića za vršitelje dužnosti HRT-a. To je sve.
Poštovani zastupnik Pavić. Hvala lijepa kolega Matula. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala kolega, vi ste imali prijedlog odnosno protuprijedlog koji siguran sam ne bi prošao. Međutim, ono što je tu veliki problem je to što mi kao odbor nismo imali prave informacije i nismo se zapravo na pravi način pripremili za tu sjednicu za točku 2. I ja tu vidim veliki problem, piše, pisalo je, rekli su da smo imali priliku, znamo da nismo imali priliku, znamo da nismo imali šanse, trebali smo ipak čovjeka intervjuirati da li je netko željan, voljan sjesti na to mjesto da ga možemo predložiti. S druge strane informacije koje su izašle sa tog ovog odbora vidite i sami da nisu točne. Nisu točne na HRT-u, ostali mediji su to prenijeli točno. Znači i tu postoji cenzura i tu problemi.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega iznijeli ste niz činjenica iz Zakona o HRT-u. Ispada da je zaista bilo već i ranije razloga ne samo sad već i prethodnih mjeseci i prošle godine da se smjeni Kazimira Bačića. Da li je bilo kakvih inicijativa u tom smislu na odboru vi ste potpredsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije? Dakle kakvih inicijativa ili ne?
Poštovani zastupnik Pavić.
Znači inicijative za smjenom nije bilo zato što kao prvo i osnovno inicijativu treba dati Nadzorni odbor. Nadzorni odbor nam tu inicijativu nije dao, evo tu su kolege koje su isto u tom odboru. Mi takvu inicijativu nismo dobili, nismo dobili prijedlog za smjenu Kazimira Bačića. Međutim, sad vidimo da je to trebao napraviti još i godinu ranije prije našeg mandata. Znači u mandatu 2019. godine, odnosno početkom 2020. trebalo je zapravo pokrenuti smjenu Kazimira Bačića jer nije poštivao odredbe Zakona o HRT-u. Evo sad sam to jasno tu iščitao, pročitao i objasnio zbog čega ga je trebalo ranije smijeniti. Čovjek jednostavno ne poštuje zakon, ne poštuje zakon po kojem treba raditi, po kojem radi na kraju krajeva i HRT. Pazite, mi smo već dvije godine bez programa. Znači program nije donesen niti za 2020., niti 2021. i svima je svejedno, a Nadzorni odbor nas o tome ne izvještava, a mi to ne znamo zato što kasnimo sa izvještajima dvije godine.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa evo ono što je ovdje nekoliko zastupnika reklo a čini mi se da je krenulo od mene, a možda i nije, ispravite me, da znači može se pogotovo zato što ste vi potpredsjednik tog Odbora za medije, može se mimo odbora dati prijedlog da se predloži i drugi kandidat. Mislim nije samo stvar toga i ne bih se tu složila s tim. Mislim bit će preglasan. Onda puno je inicijativa ovdje u Saboru zapravo ne bi se ni pokrenule, a važno je da kao oporba stanemo, možda iza nekog drugog imena. Ono što je bio prijedlog, evo radnika koji su se meni javili sa HRT-a da je ono predstavnik radnika možda najbolji izbor, predstavnik radnika u Nadzornom odboru. Ali može se možda i bilo kojeg drugog novinara koji je spreman to preuzeti. A ono što je važno da to nije samo tehnička birokratska administrativna faza od godine dana koja može biti godinu dana, nego stvarno prijelazno razdoblje koje je potrebno da bude drugačije od onog prije.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Prvo da objasnim, znači smatram s obzirom na ono što smo vidjeli sad iz zakona da je Kazimir Bačić trebao biti smijenjen još prije dvije godine. Međutim i ta osoba koja sad dolazi na njegovo mjesto bi trebala biti maknuta, jer ni ona nije odradila svoj dio posla. Znači prema Zakonu o HRT-u nije donesen program rada, a znamo tko je za to odgovoran. Prema tome, obje osobe su trebale biti smijenjene a ne sad nagrađene da bude još v.d. ravnatelj. To je prva stvar. Drugo, pitali ste me za što? Ispričavam se. A da, gledajte znači nama je objašnjeno na odboru da možemo dati novi prijedlog i na plenarnoj sjednici kao amandman. Znači, oporba ima šansu na kraju krajeva i opozicija ima šansu da da novi prijedlog, ali da li će taj prijedlog proći s obzirom da je već u klubu HDZ-a dogovoreno tko će biti ravnatelj već i ranije prije nego što je bila ta sjednica. To je već objavio i predsjednik Vlade u jutro i ministrica.
Hvala. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, kolegica Selak-Raspudić ovdje je iznijela rezultate empirijskog istraživanja, dakle korištenjem empirijske metode koja jeste znanstvena metoda i temelji se na empirijskoj logici. O tome kako je Kunićev ad hoc program nekvalitetan. Molim vas recite mi kakvu mi poruku šaljemo građanima RH kada za v.d. ravnatelja postavljamo Renata Kunića koji nije bio sposoban ne samo ispuniti zakonski okvir i dobiti verificiran program, nego ni taj ad hoc program koji je imao nije mogao izvesti kvalitetno jer je bio nesposoban i za to niže radno mjesto. Kakva je poruka građanima koji plaćaju i Kunića i do jučer Kazimira Bačića, kada kažemo da nije bitno kakav si i koliko si neuspješan i ne poštuješ zakone RH mi ćemo te unaprijediti. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pavić.
Pa mislim da si možete odgovoriti sami kad kupujete neki proizvod koji ne valja. Mi smo prisiljeni plaćati jedan proizvod svaki mjesec 80 kuna, a nakon toga sadržaj je kakav je. Ni u kom slučaju se ne možemo složiti, odnosno možemo se složiti da je taj sadržaj loš, da ga trebamo mijenjati, da ga trebamo unaprjeđivati, da trebamo slijediti komercijalne televizije. Na kraju krajeva tu je bilo izneseno neko mišljenje, odnosno stav na temelju istraživanja da su programi informativnog sadržaja na drugim televizijama bolje praćeni nego na HRT-u, mislim da je to kolegica Puljak pričala o tome. Znači ako nismo u stanju niti informativne programe napraviti kvalitetno i dobro kud smo došli? Da ne govorimo o zabavnim programima, da ne govorimo o filmovima i svemu ostalome. Znači, mislim da možemo biti kvalitetniji u informiranju na kraju krajeva sadržaj ima najviše, imaju najbolju opremu, najkvalitetniju opremu, dobre ljude, kompletne ljude. Međutim, ti ljudi nemaju pristupa realizaciji. I tu su naši problemi.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika Zeleno lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Na kraju ove rasprave želim vašu pažnju skrenuti na klupu iza mog desnog ramena. Vidjet ćete da je prazna. U toj klupi je danas trebala sjediti ministrica kulture i medija Nina Obuljen Koržinek, jer naime dogodilo se nešto što je u njenom resoru i što je potres u svakom smislu. Uhićen je glavni ravnatelj HRT-a. U ovakvoj krizi, a ovo jest kriza ministrica je trebala doći u Sabor i osobno reći nešto o tome kako se planira nositi sa ovime, što Vlada planira učiniti, ministrice nema. Umjesto ministrice danas govore malobrojne kolegice i kolege iz Kluba HDZ-a, prije svega kolega Ivanović. Ista je situacija bila i na Odboru za medije. Ministrice niti ikoga iz ministarstva nije bilo ni od korova. E pa kolegice i kolege to je čisti kukavičluk. To je zatvaranje očiju pred problemom u nadi da će problem ako ga ministrica ne gleda nekim čudom nestati. Neće nestati. Ministrica je u prošlosti znala biti jako vokalna kada je trebalo upozoravati i kritizirati probleme koje su stvorile Vlade u kojima ona nije bila dužnosnica, ali evo sad kad je njoj nešto prošlo ispod radara, kad se njezin odabir pokazao kao trula jabuka od ministrice ni traga ni glasa. Nema ni velike većine kolegica i kolega iz Kluba HDZ-a, az buki vede, to je to. Znate kad se to događa? Kad nije oportuno pojaviti se jer znaš da trebaš braniti nešto što se braniti ne može. Imenovanje Renata Kumića, pardon Kunića stalno mi se događa ta greška danas, ne može se braniti. Odabir Kazimira Bačića ne može se braniti. Smjena nadzornog odbora na čelu sa Anjom Šovagović ne može se braniti. Toleriranje i zataškavanje seksualnog nasilja na HRT-u što je ova uprava činila ne može se braniti. Progon novinara od strane ove uprave ne može se braniti. Muljanje s produkcijom ne može se braniti. Korištenje HRT-a za propagandu vladajućih ne može se braniti. Nepotizam i odlazak dobrih i kvalitetnih novinarki i novinara s HRT-a zbog maltretiranja, cenzure i uskraćivanja prava na rad ne može se braniti. Propadanje HRT-a za vrijeme vlada u kojima su sjedili ovaj premijer i ova ministrica ne može se braniti. Za sve to danas optuženi ne u kaznenom nego u političkom i moralnom smislu stoje ministrica Obuljen i premijer Plenković i za to su odgovorni ma koliko se danas pravili da Kazimira Bačića ni na vijestima nisu vidjeli i ma koliko bježali od suočavanja s ovim optužbama tu u Hrvatskom saboru. I na samome kraju želim s vama podijeliti jedno sasvim privatno promišljanje. Nakon što je uhićen pogledao sam imovinsku karticu Kazimira Bačića. Kao glavni ravnatelj HRT-a primao je neto plaću u iznosu od, da zaokružim 24.850 kuna. Osim toga od imovine i imovinskih prava svaki mjesec on i supruga uprihode dodatnih 32.200 kuna. Znači više nego što zaradi na HRT-u kao glavi ravnatelj. Posjeduje brojne vrijedne nekretnine, novi auto, lijepu jedrilicu. Posjeduje dionice i ima 85.000 kuna ušteđevine. Ima i 3 malena kredita koji mu mjesečno kad zbrojimo iznos rata iz džepa izbiju oko 8,5 tisuća kuna, ali s njegovim prihodima on to ni ne osjeti. Drugim riječima to je čovjek kojemu u životu nedostaje baš ništa i koji živi daleko, daleko iznad prosjeka 99,99% građanki i građana RH. U danu možeš pojesti samo jedan ručak, možeš spavati samo u jednom krevetu. U istim sam vijestima gledao uhićenje Kazimira Bačića i ljude koji se na ovom vremenu bore s vrućinom na Baniji ili Banovina, bez krova nad glavom i sjećam se da sam pomislio kako je čovjek koji si je mogao priuštiti svu slobodu ovoga svijeta bio toliko pohlepan da je na kraju ostao i bez najosnovnije slobode. Eno ga na godišnjem u Remetincu.
Slijedeće će završno u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo prije svega pozdrav kolegi Reineru da vidite da radimo sve više i više, ne stajemo. Neću duljiti, željela bi reći završnu rečenicu vezanu uz HRT koju godinama s ovog mjesta želim izgovoriti, a rekao ju je legendarni Mišo Kovač, nemate emisiju u intervjuu koji je bio dakle s njim održan na hrvatskoj televiziji sam je procijenio da HRT nema emisiju već je rečeno zašto je to tako u prethodnog govornika. Teško je braniti neobranjivo. No, ja ću ipak još samo jednom probati reći ono što mi se čini da je konačni cilj, nekakav afirmativni prijedlog koliko god već bili na neki način i sami zgađeni afirmativnim prijedlozima i odustajali od njih. No, ipak čini mi se da postoji nekakav zakonski i zakonodavni okvir da možda oporba ipak promisli o alternativnom prijedlogu bez obzira što će on biti odbačen jer postoji zakonski okvir koji nam dozvoljava da ipak predložimo drugo ime pa makar ono bilo odbijeno. A bit će još teže odbijeno odnosno to odbijanje će biti još očitije nelogično upravo zbog argumenta koje smo ovdje čuli, a to je to je samo formalna funkcija koja najdulje može trajati godinu dana, a već je i najavljeno da se navedeni kandidat neće javiti. Prema tome možemo biti sigurni da će to biti formalna funkcija. Pa ako je tako onda stvarno nema razloga da ne predložimo. Ono što su meni predložili neki radnici s HRT-a, čovjeka ne poznajem nemam stvarno veze s njim, ali da to bude predstavnik radnika u nadzornom odboru. Možda je to dobro rješenje. U svakom slučaju stotine novinara mogu isto tako stajati iza tog imena, ali je važno da dakle bude predstavnik radnika. I da to ne bude netko tko je evidentno imao problema odnosno da je bio izabran od one klike koja je sada kako su mnogi rekli na odmoru u Remetincu. To je dakle nekakav moj poziv ako se to može do glasanja nekako dogovoriti oporba bez obzira na rezultat. Ono što je kolega Matula predložio osim toga na samom odboru da se oko toga složi oporba i da pokušao dati neki alternativni prijedlog. U tom prijelaznom razdoblju stvarno je loše da imamo kontinuitet koliko god to bilo prijelazno razdoblje i tek formalno razdoblje. Ono što bi se još ovdje moglo reći da je oporba isto tako tu, moram to reći da i to dobra stvar, unisona oko toga da Renata Kunića ne bi trebalo imenovati za v.d. ravnatelja. Ono što je eto i Klub HSS i RF-a čak rekao je krajnje ne afirmativna gesta niti glasanja znači za opoziv sadašnjeg ravnatelja, a više stvarno geste pobune jer to sve skupa zapravo nema smisla. Znači imamo taj kontinuitet. Kolegica Vesna Bedeković je rekla da su svi mogli predložiti svoje ime. No, ipak moram reći da svoditi odluku na jedno vijeće odbora za medije i trenutak u kojem se netko mora čuti s nekim telefonski da bi došlo do takve odluke ne može se baš reći da je demokratski okvir u kojem se moglo donijeti neki alternativni prijedlog. U svakom slučaju nije previše ozbiljno pa pogotovo ako se kaže s vaše strane da je Bačić prošlost, a da Kunić nije budućnost onda stvarno nema nikakvog razloga da se Kunića imenuje za v.d. ravnatelja. Prelazno razdoblje kažemo može trajati i godinu dana, suglasje očito ne postoji odnosno postoji suglasje da to nije dobro rješenje čak i sa strane HDZ-a. A moramo samo naglasiti znači ono što je prije rečeno, to je jedan od 4 ravnatelja te ustrojbene jedinice kojeg je imenovao sada smijenjeni odnosno bit će smijenjeni ravnatelj. U svakom slučaju evo pozivam da možda oporba još jednom to promisli. Jedna od najboljih, još jedan satirični opis za kraj, najboljih satiričnih opisa problema s HDZ-ovom politikom je rekla bih uz Miša Kovača je i onaj cenzurirani tekst Viktora Ivančića o Plenkoviću koji se svakog dana iznova rađa jer takav zaborav može se proizvesti samo ovakvim gestama.
Slijedeći Klub zastupnika Centra i GLAS-a, završno će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa potaknuo me kolega Glavašević da izađem za govornicu i kažem nešto završno. Dakle, on je nabrajao je prihode dotičnog ravnatelja i nabrajao je može se dnevno pojesti samo jedan ručak i što sve gospodin ima. Dakle, nije problem što sve on to ima neka ima i 13 stanova i 36 i koliko god hoće i 13 jedrilica pitanje je kako je to stekao. Ako je stekao poštenim i vrijednim radom, u redu. Ako je stekao nekim onim torbama sa mitom gore dole e onda je to problem. A rečenicu evo kolegica Peović je rekla nemate emisiju, a ja kažem uostalom smatram da HRT, sad neću nastaviti HRT pretplatu treba ukinuti jer će se dignuti na noge opet ja protiv javnog servisa. Nije uopće protiv javnog servisa nego ću završiti uostalom smatram da HRT treba reformirati. Znači svi smo ovdje rekli da je problem što jednu politiku ovdje sa v.d. zapravo ne mijenjamo nego nastavljamo u istom stilu dalje. Dakle, v.d. ravnatelja neće osigurati nikakvu promjenu u upravljanju HRT-om, u poboljšanju njegovog programa itd. Ne može nas utješiti to što se neće prijaviti za ravnatelja, utješit će nas samo ako na izboru za ravnatelja zaista izaberemo neku osobu koja će donijeti promjenu cijelom ovom HRT-u. A za kraj dakle HRT ima 2800 zaposlenih, proračun od milijardu i 300 miliona kuna, imajmo to uvijek na umu jedan mastodont koji evo u zadnje vrijeme služi kao glasilo onih na vlasti. Ja bi čak rekla bez obzira koja je vlast bila do sada. I još jedan možda za kraj, razmislimo o tome što naša djeca gledaju. Dakle, kad razmišljamo o tome kako HRT treba reformirati današnja djeca nemaju živaca gledati televiziju, sjest za televiziju i emisiju neku gledati 45 minuta. To su, oni su djeca dakle digitalnog doba gledaju streaminge, tik tokove, instagram, storye itd. Dakle, razmišljajmo o tome kako HRT reformirati u tom smjeru digitalnog doba da naša djeca dakle mogu to uopće imaju interesa tako, tako nešto gledati. Dakle, HRT da bi preživio je li svo i preživio u ovom dobu danas opet ću završiti s time treba ga reformirati i glomazni aparat racionalizirati i reorganizirati tek tada bi to sve skupa imalo svrhu i imalo smisla kao javni servis. Evo, hvala.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege evo samo još nekoliko riječi za kraj. Ja bi se vratio malo na diskusiju koju smo imali na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije gdje sam skrenuo pozornost da v.d. ravnatelja zapravo može ostati na toj poziciji godinu dana. Znači prema Zakonu o HRT-u on tamo može biti godinu dana. Kad ga mi imenujemo, nadzorni odbor ima mjesec dana vremena da raspiše natječaj za novog ravnatelja, međutim postojeći v.d. ravnatelja može biti godinu dana. Bilo mi je rečeno da se to neće desiti jer će se odmah u 9. mjesecu ići na izbor novog ravnatelja. Vidjet ćemo, živi bili pa vidjeli. Bio sam protiv toga jer malo prije sam imao u svom izlaganju jasno rečeno i definirano zašto su trebali smijeniti i ravnatelja i zamjenika ravnatelja. I nije u redu da sad tog zamjenika ravnatelja kojeg smo trebali maknuti da ga sad postavljamo na mjesta ravnatelja. To stvarno nije u redu. Moramo se zapitati između ostaloga i što plaćamo svaki mjesec 80 kuna bez pogovora. Između ostaloga plaćamo i te ljude koji ne odrađuju svoj posao. Meni je bilo nezamislivo da ne odradim posao ili da svom nadređenom ne napišem obrazloženje zbog čega neki posao kasni ili nije ga bilo moguće izvršiti. Nezamislivo je to bilo. Ovdje se ne dešava ništa. Nisu dali izvješće Nadzornom odboru, Nadzorni odbor nije dao izvješće Saboru i nikom ništa. To si više ne smijemo dopuštati. S obzirom na sve ono što smo govorili na Odboru za informatizaciju, informiranje i medije i ono što je tu danas izneseno na ovoj sjednici pogotovo od strane oporbe mislim da je svima jasno kub SDP-a će glasati za smjenu Kazimira Bačića, ali neće glasati za imenovanje gospodina Kunića za v.d. ravnatelja. Hvala.
Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Završit ćemo i sa današnjim radom. Nastavit ćemo sutra u utorak 13. srpnja u 9,30. Prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o gospodarenju otpadom, drugo čitanje, P.Z.E. br. 132. Želim vam ugodan ostatak večeri. SJEDNICA JE PREKINUTA U 19,46 SATI I sad idemo na sljedeću točku, a to je: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetno povjerenstva g. Roberta Jankovicsa da podnese Izvješće. Izvolite.