Poštovane dame i gospodo zastupnici. Otvaram 11. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske doktora Ivu Sanadera, potpredsjednice, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Molim vas da vidimo kvorum. 91. Hvala lijepa. Zapisnik 9. i 10. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 9. i 10. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam deset novih točaka pod rednim brojem 5., 6., 7., 13., 20., 22., 24., 26., 27. i 28. koji su podebljani u Konačnom prijedlogu dnevnog reda koji ste primili danas. To su: Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, drugo čitanje, P.Z. 276, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 331, Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o nadležnosti mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji u odnosu na roditeljsku odgovornost i o mjerama za zaštitu djece, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 335, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti potrošača, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 336, Prijedlog zakona o probaciji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 332, Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o izvođenju dokaza u inozemstvu, građanskim ili trgovačkim stvarima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 334, Prijedlog zakona o zračnom prometu, s konačnim prijedlogom, zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 330, Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o kazetnom streljivu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 333, Prijedlozi odluka o razrješenju dijela dosadašnjih i o imenovanju dijela novih članova Vijeća za elektroničke medije, Prijedlog odluka o razrješenju dosadašnjih predsjednika, potpredsjednika i članova i o imenovanju novog predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. To su akti navedeni u konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama od 6. do 15., od 17. do 19., od 22. do 24, točka 26. i 40. Naveo sam već sve te točke. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 333 točka 6. i Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o nadležnosti mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji odnosno roditeljsku odgovornost i o mjerama za zaštitu djece, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 335 točka 7., i da ne čitam cijeli tekst također P.Z.E. br. 322 točka 8., P.Z.E. br. 323 točka 9., P.Z.E. br. 326 točka 10., P.Z.E. br. 321 točka 12 i P.Z.E. br. 336 točka 13, P.Z.E. br. 334 točka 22 i P.Z.E. br. 330 točka 24. usklađuju sa propisima Europske unije i to sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Dakle, ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na hitnost postupka kod donošenja ovih zakona? Možemo li se uključiti? Imamo li ključiće? Dakle, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima, P.Z. br. 328 točka 11.? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je da se ovaj zakon 328 točka 11. uvrsti po hitnom postupku u dnevni red? Molim, uključimo se i glasujmo. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zakon uvršten je u dnevni red po hitnom postupku sa 80 glasova za i 4 suzdržana glasa, ništa protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu, Eulex Kosovo, P.Z. br. 319, točka 14.? Nema. Molim onda glasovanje. Tko je da se ovaj zakon uvrsti po hitnom postupku? Uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog da se uvrsti po hitnom postupku ovaj zakon je uvršten sa 77 glasova za i ništa suzdržani, ništa protiv pa molim da se uključe… … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažem glasovanje rukom. Ima nas puno više od ovih 77 koliko ima ključića, očito nemaju svi ključiće.
Da, ima, ali nemamo baš puno ovdje još da..ali evo. Možemo i dizanjem ruku. Hvala lijepa. Dakle, ovo je prihvaćeno sa 77 za. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o predaji i prihvatu osoba kojih je boravak nezakonit. P.Z. br. 320, točka 15.? Nema. Onda ćemo glasovati. Tko je da se primjeni hitni postupak kod donošenja ovog zakona, molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Jednoglasno, sa 109 glasova, hvala lijepa. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, P.Z. br. 317, točka 17.? Ne vidim da se itko javlja. Molim onda glasujmo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Primjena hitnosti kod ovog zakona je potvrđena sa 110 glasova za, ništa protiv. 5, ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, P.Z. br. 318, točka 18.? Nema. Molim da se izjasnimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. hvala. Protiv? Jednoglasno, sa 110 glasova. 6, ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o stavljanju izvan snage Zakona o preuzimanju Zakona o rješavanju sukoba zakona i sukoba nadležnosti u izvršavanju kaznenih sankcija, P.Z. br. 324, točka 19.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. 111 za, ništa protiv, znači prihvaćeno. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, P.Z. br. 327, točka 23.? Nema. Molim da glasujemo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona nek' digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Jednoglasno, sa 111 glasova prihvaćen prijedlog. 8, ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije o kazetnom streljivu, P.Z. br.333, točka 26.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Jednoglasno, sa 111 glasova je prihvaćen prijedlog. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o posebnom porezu na kamate, P.Z. br. 315, točka 40., predlagatelj Klub zastupnika SDP-a? Ima. Gospodin Andrija Hebrang u ime kluba HDZ-a.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice protivimo se hitnom postupku. Radi se o problematici koja duboko zadire u prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna, ali i cjelokupno gospodarstvo i tražimo redovni postupak.
Hvala. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za hitnost postupka nije prihvaćen jer je za 41, a protiv 71 glas. Ide u redovitu proceduru. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red, sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika, smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. U aktima navedenim pod točkom 6., 7., 13., 22., 24., 26. izjasnili smo se prigodom odlučivanja o hitnosti i oni su uvršteni u dnevni red. Ima li tko od zastupnika prigovor na točke 5., 20., 27. i 28. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili u spoju za ovu sjednicu? Nema prigovora. Znači prihvaćeno. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika. Ja bih sada objaviti utvrđeni dnevni red, ali sam ga čitao, pa molim da i ovaj put preskočimo to čitanje i da objavim da je utvrđeni dnevni red prihvaćen onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. .
Sada bih predložio dopunu dnevnog reda 11. sjednice. Molim da utvrdimo kvorum. 82 zastupnika i zastupnice su u dvorani, dakle imamo kvorum. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se točke od 1 do 16 predložene dopune dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije, pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. To su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, Prijedlog zakona o rudarstvu, Prijedlog zakona o potrošačkom kreditiranju, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lovstvu, Prijedlog zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akreditaciji, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenoj statistici s konačnim prijedlogom zakona, Prijedlog zakona o izvršavanju rada za opće dobro na slobodi i uvjetne osude sa zaštitnim nadzorom u prekršajnom postupku, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oznakama izvornosti, oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o predmetima opće uporabe, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odvjetništvu, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o javnom bilježništvu, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom osiguranju u prometu. Dakle, to su sve P.Z.E. zakoni pa sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnosti postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo, kao i u pogledu dva zakona, e-zakona koji su u drugom čitanju. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o institucijama za elektronički novac? Nema. Idemo na glasovanje. Želimo li glasovati ručno ili… Da, dobro, ručno. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod Zakona o izmjeni Zakona o institucijama za elektronički novac? Hvala. Protiv? Jednoglasno, sa 86 glasova utvrđena je primjena, pušten ovaj zakon u dnevni red po hitnom postupku. I još jedan Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kreditnim institucijama. Ima li tko primjedbu na prijedlog ovog zakona po hitnom postupku? Nema. Molim glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog da ide po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Jednoglasno, sa 86 glasova, ide i ovaj prijedlog zakona po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 11. sjednice? To su točke od 19 do 29 predložene dopune dnevnog reda: Konačni prijedlog Zakona o vodama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 214, Konačni prijedlog Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, drugo čitanje, P.Z.E. br. 204, Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2007. godine, Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2009. godine, Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2008. godinu, Prijedlog odluke o prihvaćanju stajališta Republike Hrvatske o sudjelovanju Hrvatske kao promatrača u radu i drugim aktivnostima Agencije Europske unije za temeljna prava, Izvješće o radu Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi nabave 39 vojnih kamiona od strane Ministarstva obrane Republike Hrvatske u prosincu 2004. godine, Prijedlog odluke o razrješenju Miroslava Šeparovića, člana Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija iz reda diplomiranih pravnika, Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Godišnji financijski izvještaj HBOR-a za 2008. godinu i Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2008. godinu. Ima li primjedbi na uvrštenje ovih točaka u dnevni red? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dobro jutro svima dame i gospodo zastupnici i zastupnice. Nastavljamo sjednicu koju smo prekinuli prije nekoliko dana i na samom početku htio bi neka objašnjenja i najave. Naime, do sada je u dnevnom redu 44 točke dnevnog reda. Primili ste prijedlog za dopunu 24 točke dnevnog reda, što znači 68 točaka. Najavljeno je da bi mogli ovih dana dobiti još 20-ak. To bi bilo blizu 90 točaka dnevnog reda. Mi smo zakazali sjednicu Sabora preskačući one tjedne gdje postoje praznici. Tako da sljedeći tjedan su praznici 22. u ponedjeljak i 25. u četvrtak. Mi ćemo morati najvjerojatnije raditi u utorak i srijedu to znači 23. i 24. i eventualno 26. premda nema neke velike racionalnosti da se dođe za jedan dan u Sabor. Ali ako nam to, ako bude takvo odvijanje rasprava da se to sve skupa možda malo uspori, onda ćemo morati i tu mogućnost uzeti u obzir. Nadalje, zakazali smo Sabor do 10. 07. to je petak. Međutim, ostaje mogućnost ponedjeljak 13., utorak 14. i srijeda 15. što je u okviru redovnog zasjedanja. To ostaje kao rezerva. Zato molim klubove i zastupnike da ovo sve što sam rekao o tome se malo promisli i da se zapravo očekujemo da će ove dane biti zakazane sjednice. Isto tako nerado činimo to da produžavamo vrijeme u kasnim večernjim satima za raspravu. Ako budemo morali i to učiniti onda molim za razumijevanje da barem jedno 12 do 15 točaka dnevnog reda u prosjeku dnevno apsolviramo kako bi sve ovo mogli stići. Znači morat ćemo možda i dulje raditi u toku dana nego što smo do sada završavali oko 6,5 najdalje do 7 sati. Ovo je sve normalno zahtjeva razumijevanje nas sviju oko toga. Ovo je kraj proljetnog zasjedanja, treba imati i strpljenja da završimo ovo što smo započeli i najavili do 15. 07. Za sada toliko. Ono što je sasvim izvjesno da će se u utorak i srijedu 23. i 24. da će biti sjednica, što nije bilo u pozivu. A ovo dalje ćemo vidjeti kako se bude odvijalo pa ćemo u skladu s time i postupati. Evo.
Prijedlog dopune dnevnog reda 11. sjednice nalazi se kod svih zastupnica i zastupnika. Sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 24 nove točke. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da su točke od 1 do 9 predložene dopune dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije, pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. A to su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirenju s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog Zakona o medicinskoj oplodnji. Prijedlog Zakona o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Prijedlog Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog Zakona o trošarinama s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranja s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga s Konačnim prijedlogom Zakona. I Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici s Konačnim prijedlogom Zakona. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Pa ćemo ići redom. Klub HDZ-a. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, predlažemo da se glasuje dizanjem ruku.
Hvala. Molim da utvrdimo kvorum. 91. Klub SDP-a, gospođa zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine potpredsjedniče. Ja bih vas samo molila minutu. Ja sam svjesna toga da po Poslovniku ne glasamo o hitnosti postupka o ovim zakonima. Ali bih vas htjela zamoliti i iskoristiti da pozovem hrvatsku Vladu da povuče Zakon o medicinskoj oplodnji. I ujedno pozvati kolege iz kluba HDZ-a da zajednički sjednemo na ovu temu i da pokušamo napraviti zakon koji bi išao u prilog hrvatskim pacijenticama, koji svojim restriktivnim odredbama kao što je ovaj sada ne bi doveo do smanjenja poroda i do smanjenja broja djece koja možemo na ovaj način dobiti. Dakle evo, vas kolege iz HDZ-a pozivam da zajedno sjednemo za stol i pokušamo napraviti zakon koji će ići u prilog našim pacijenticama. Ako donesemo ovakav zakon kakav je sada, on je za pacijente štetan, on će smanjiti broj poroda, otvoriti će mogućnost da se klinike otvaraju u nama susjednim zemljama. Dakle u svakom slučaju neće nam donijeti ništa dobro, pa nam je u ovom trenutku ovako kako je zakon napisan, bolji i onaj zakon koji je pitan prije 30 i nešto godina, nego ovaj sada. Još jedanput moj apel u ime kluba SDP-a 'ajmo zajedno sjesti, jer nam je jako važno da se ovaj zakon donese sa što je moguće većim konsenzusom u ovom Domu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice trebali smo, ovo nije sada. Vi znate koji je Poslovnički. Sada nemojmo otvarati raspravu o tome. Vi ste stavili svoj prijedlog i inicijativu, Vlada je čula. Svi klubovi i zastupnici su čuli pa će se prema tome i ravnati i po svojoj savjesti i procjeni uvažiti vašu inicijativu i vaš prijedlog ili ne. Molim idemo glasovati o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Prvo, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku? Nema. Molim glasovati. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Sa 85 za i 8 protiv ovaj zakon ide po hitnom postupku. Drugo, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o žičarama za prijevoz osoba? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 94 glasa za ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Treće, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 95 glasova za i ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Četvrto, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 96 glasova za ide i ovaj zakon po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt skladištenja plina Plinacro? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 97 glasova za i ovaj zakon ide u raspravu po hitnom postupku. Šesto, ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt obnove riječkog prometnog pravca? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje ovog zakona? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 97 glasova za utvrđena je primjena hitnog postupka za ovaj zakon. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a? Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik predsjednik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Mi bi željeli ovaj zakon vidjeti u normalnoj proceduri, mi se protivimo hitnom postupku. Smatram da nije problematika takva koju bi trebalo rješavati po hitnom postupku.
Hvala. Zastupnik Gvozden Flego.
Kolegice i kolege, gospodine predsjedniče. S obzirom na inertnost Vlade nakon osam tjedana nakon što su studenti imali sasvim egzaktna traženja, nakon što smo ustanovili da je visoko obrazovanje visoki prioritet Republike Hrvatske i nakon spoznaje da se neumitno približava nova akademska godina mislili smo da je hitni postupak jedino rješenje za to da se donesu promjene koje su potrebne da bi se osigurala potpuna subvencija visokog obrazovanja i da se to počne primjenjivati od slijedeće akademske godine. Zato apeliram na sve zastupnice i zastupnike da usvoje naš prijedlog i da to riješimo tokom ovog zasjedanja.
Tko je za primjenu hitnog postupka kod ovog zakona? Hvala. Protiv? Za 32, protiv 35. Ide u redovni postupak. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 11. sjednice? To su točke 10. i 11. te 19. i 24. predloženog dnevnog reda i to su Prijedlog zakona o izvršavanju sankcija izrečenih maloljetnicima za kaznena djela i prekršaje, prvo čitanje, Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti, prvo čitanje, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom nabavi, prvo čitanje, predlagatelj Klub zastupnika HNS-a, Izvješće o radu za 2008. godinu Nacionalnog vijeća za znanost Republike Hrvatske, Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije, predlagatelj: Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2008., podnositelj: Hrvatski olimpijski odbor, Godišnje izvješće za 2008. godinu Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, podnositelj: Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, i Prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, predlagatelj: Predsjednik Republike Hrvatske? Nema primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Gospodin Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče vrlo kratko. Mislim da bi bilo dobro kada bi pozvali u sabornicu gospodina Damira Polančeca, potpredsjednika Vlade zaduženog za gospodarstvo kako bi nam objasnio jučerašnje njegove razgovore i pregovore u Bruxellesu glede privatizacije hrvatske brodogradnje. Ide privatizacija onoga jedinog što nam je još ostalo, 4 brodogradilišta za jednu kunu ili 4 brodogradilišta za 4 kune. Sutra bi na tim objektima mogli niknuti…
Ne treba objašnjavati, nego samo prijedlog. Jer ako otvorimo raspravu onda ćemo govoriti o tome. Jel'?
Ja bih možda samo objasnio zahtjev tako da mogu i ostali zastupnici razumjeti zbog čega bi bilo dobro da nam se gospodin Polančec obrati, da se pojavi pred Hrvatskim saborom i da između ostalog ono što mene najviše brine jasno privatizacija Uljanika doduše po nekom posebnom modelu. Sve bi to trebalo biti privatizirano već početkom 7. mjeseca. Danas smo ako se ne varam 18.6. Znači za 12, 13, 14 dana trebaju biti upućeni javni natječaji. Bojim se da se želi i ovom prilikom izbjeći odlučivanje Sabora …
Nemojmo raspravljati o tome. Pa nije na dnevnom redu. Prijedlog je da dođe ovdje Polančec objasniti. Prenijet ću i gotovo. Nećemo otvarati raspravu sad ovdje.
Ne samo objasniti, nego naložiti …
Ma ne treba objasniti. Predlažete da dođe potpredsjednik Vlade ovdje objasniti. Prenijet ću Vladi ovaj vaš prijedlog Jedna obavijest. Predsjednik Odbora za gospodarstvo, gospodin Dragan Kovačević zakazao je sjednicu odbora za danas u 11 sati u dvorani Janka Draškovića 202. Prije prelaska na 2. točku dnevnog reda, želio bih se obratiti zastupnicama i zastupnicima. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora dozvolite mi da se danas na 60. godišnjicu smrti Vladimira Nazora sa nekoliko riječi prisjetimo toga velikog čovjeka, hrvatskog antifašističkog borca, velikoga hrvatskoga književnika i prvog predsjednika Hrvatskoga sabora. Hrvatski sabor je ove godine u povodu 60. godišnjice smrti Vladimira Nazora bio pokrovitelj 14., te prosvjetno kulturne manifestacije "Nazorovi dani" koja se održava od 1996. godine u Postirama na Otoku Braču, mjestu pjesnikova rođenja. A pokrovitelj svih dosadašnjih manifestacija bio je Saborski odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Vladimir Nazor koji je svojim stihovima i proznim djelima snažno obogatio hrvatsku književnost i kojeg je Antun Gustav Matoš nazvao najhrvatskijim pjesnikom. Bio je pjesnik nacionalnog optimizma i snage, vjere u moć i snagu čovjeka. U svom alegorijskom epu "Medvjed Brundo" ilustrirao je hrvatsku neslogu koja je često u prošlim vremenima bila kobna za hrvatski narod. U više od pola stoljeća književnog stvaranja očitovao se kao pjesnik, pripovjedač, esejist, romanopisac, putopisac, pisac za djecu, prevoditelj, te autor znanstvenih studija i članaka, kao stvaralac bogata tematski raznovrsna i istaknuta opusa. Za vrijeme II. Svjetskog rata opredjeljuje se za antifašizam a na prvom zasjedanju ZAVNOH-a u lipnju '43. godine postaje predsjednik izvršnog odbora ZAVNOH-a a od kolovoza 1945. godine postaje prvi predsjednik prezidija Hrvatskog sabora i na toj dužnosti ostaje do smrti 19. lipnja 1949. godine. U svojim predsjedničkim istupima nadzor se isticao domoljubljem, u sve sudbonosne historijske dane, rekao je on na 3. zasjedanju ZAVNOH-a kada sami sebi kujemo zajedničku budućnost dignimo se visoko iznad svih ličnih težnji, iznad svih ličnih sklonosti i odvratnosti, simpatija i antipatija, iznad svake plašljive susretstezljivosti ili nametljive ambicije i dajmo svu tjelesnu i umnu snagu za svoj narod napose a za čitavo čovječanstvo uopće. Dižimo uvijek više ugled toga našega Hrvatskoga sabora. Ove misli Vladimira Nazora izrečene prije 65 godina značajne su i danas i trebali bi ih uvijek imati na umu te ih primjenjivati u obnašanju naše zastupničke dužnosti u današnjem Hrvatskom saboru kao predstavničkom tijelu građana i nositelju zakonodavne vlasti u Republici Hrvatskoj. Svake godine u lipnju Republika Hrvatska dodjeljuje nagradu "Vladimir Nazor" za najbolja umjetnička ostvarenja na području književnosti, glazbe, filma, likovnih i primjenjenih umjetnosti, kazalište umjetnosti, te arhitekture i urbanizma u Republici Hrvatskoj, tako se prisjećamo njegovim književnih ostvarenja ali i njegovog političkog djelovanja. Hvala.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici sada bi načas prekinuli raspravu o ovoj točci dnevnoga reda i pokušali dopuniti dnevni red sjednice. Molim da se utvrdi kvorum. … [[Upadica se ne čuje.]] Ručno, ručno! 85, imamo kvorum. Dakle, sukladno članku 204. stavak 2. predložiti ću dopunu Dnevnog reda 11. sjednice sa 24. nove točke. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da su točke 1. i 2. predložene dopune Dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije pa o primjeni hitnog postupaka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo a to su: Prijedlog zakona o Državnom odvjetništvu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 389 i Prijedlog zakona o Potvrđivanju Protokola o strateškoj procjeni okoliša uz Konvenciju o procjeni utjecaja okoliša preko državnih granica sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 384.. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupaka o ostalim zakonima. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina? Nema. Dajem na glasovanje, tko je za primjenu hitnog postupaka za ovaj zakon? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 88 glasova za ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod ovoga zakona? Hvala. Protiv? Sa 81 za, 7 protiv je ovaj zakon uvršten u Dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu? Dajem na glasovanje primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Za? … [[Govornik se ne razumije.]] Protiv? Jednoglasno sa 88 glasova ide ovaj zakon po hitnom postupku. 4. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenje Zakona o uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta? Zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, da, doista mislim da bi ovaj zakonski prijedlog trebao ići u redovnu proceduru. Daleko od toga da mi problema nemamo sa korupcijom i organiziranim kriminalom, ali imamo neki ured i potrebe su sigurno na tom legislativnom području velike za izmjenu pojedinih normi, ali to zadiranje i u neka ljudska prava, ljudske slobode, nove norme, nove mogućnosti vjerojatno tužitelja. Prema tome, mislim da bi bilo dobro da se ovaj zakonski prijedlog razmotri u dva čitanja.
Jedna napomena u vezi toga. 1. srpnja bi trebale stupiti na snagu Izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku gdje djela iz djelokruga organiziranog kriminala, dakle USKOK-a, istragu će voditi državno odvjetništvo. Zato je potrebno i u skladu s time i ovaj zakon također razriješiti. Dobro. Molim? Tko je za primjenu dakle hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona o uredu za suzbijanju korupcije i organiziranog kriminala? Hvala. Protiv? Sa 77 za, 12 protiv ide po hitnom postupku. 5, ima li tko primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište? Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno, sa 89 glasova za ide hitni postupak. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica u vezi sa nacionalnim programom za Hrvatsku, u okviru programa IPA komponenta pomoć u tranziciji i jačanju institucija za 2008.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? hvala. Protiv? Suzdržan? Nema suzdržanih. Jednoglasno, sa 89 glasova za. Ima li tko primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća, Državnog proračuna i drugih državnih institucija, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a? Predsjednik kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Mi se protivimo hitnom postupku. Radi se o problematici koja svakako zahtijeva dva čitanja, vrlo je složena i zadire u brojne zakone.
Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Protiv? 24 za, 65 protiv. Ide u redovnu proceduru. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 11. sjednice? To su točke od 3. do 6., od 13. do 19., od 21. do 24. predložene dopune dnevnog reda. I to su Konačni prijedlog Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 329., Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 328, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z.E. br. 383, Prijedlog zakona o upravnim sporovima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 378, Konačni prijedlog zakona o carinskoj službi, drugo čitanje, Prijedlog zakona o zaštiti od nasilja u obitelji, prvo čitanje, Prijedlog Strategije energetskog razvoja Republike Hrvatske, Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008., Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2008., Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjeg i o imenovanju novog člana Upravnog vijeće Hrvatske energetske regulatorne agencije, Prijedlog odluke o izboru dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vladi Republike Hrvatske, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar, Izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima HR-a, HTV-a, HRT-a u razdoblju 2008. i 2009. godine. Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dame i gospodo zastupnici i zastupnice. Nastavljamo s radom. Sukladno sa člankom 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda za 11. sjednicu sa slijedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o djelatnostima u zdravstvu, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 390, hitni postupak, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, prvo čitanje, P.Z. br. 392, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 391, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskim i povremenom obalnom pomorskom prometu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 393 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o pravnom položaju međunarodnih vojnih zapovjedništava uspostavljenih na temelju Sjevernoatlanskog ugovora, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 395, 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između stranaka Sjevernoatlanskog ugovora o pravnom položaju njihovih snaga, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 394, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 398, 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Vladi Republike Hrvatske, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 397, 1. Ostavka doktora Ive Sanadera na dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske, 1. Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2008. godinu, 1. Izvješće Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2008. godinu, 1. Prijedlog rezolucije o zloćudnim tumorima, 1. Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e od 1. svibnja 2008. do 30. travnja 2009. godine, 1. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008., 1. Prijedlog kandidata za izbor članova Državnog sudbenog vijeća. Člankom 205. Poslovnika određuje se da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se točka 1. predložene dopune dnevnog reda usklađuje s propisima Europske unije pa o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona ne glasujemo. To je Prijedlog zakona o djelatnostima u zdravstvu, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 390. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, P.Z. br. 391, to je pod točkom 3? Nema. Molim, idemo na glasovanje. Uključimo se i glasujmo o prijedlogu ove točke dnevnog reda da se raspravi po hitnom postupku. Molim, uključimo se i glasujmo [[/Upadica: Kvorum!)]] Da vidimo kvorum. Uključimo se pa će se vidjeti kvorum i ovdje. 125 zastupnika. Imamo kvorum. Molim uključimo se u pogledu ove točke dnevnog reda koja je predložena pod točkom 3. za hitnost postupka. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je prihvaćen ovaj prijedlog za hitnost postupka sa 98 glasova za, 4 suzdržana i 5 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskim i povremenom obalnom pomorskom prometu, P.Z. br. 393, točka 4.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu da se ova točka po hitnom postupku. Rezultat? Ovaj prijedlog prihvaćen je sa 105 glasova za, 4 suzdržana i 4 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Protokola o pravnom položaju međunarodnih vojnih zapovjedništava uspostavljenih na temelju Sjevernoatlanskog ugovora, P.Z. br. 395, točka 5.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. Rezultat? Ovaj prijedlog za točku P.Z. br. 395 je prihvaćen većinom glasova sa 108 glasova za, 1 suzdržan i 5 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između stranaka Sjevernoatlanskog ugovora o pravnom položaju njihovih snaga, P.Z. br. 394. pod točkom 6.? Ima. Gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pitate nas da li smo za ili protiv hitnog postupka. Da bi vam odgovorili na to pitanje bilo bi dobro da smo dobili prijedloge zakona koje uvrštavate u dnevni red da bi mogli odgovarati na ta pitanja. Prema tome, niti prijedlog dopuna niti prijedlozi zakona.
U pretincima tajnik kaže od jutros.
Kao i prijedlog dopuna dnevnog reda, je li? Dobro.
Materijali su u pretincima a ovo možda niste dobili ovako sistematizirano po točkama. Dakle, nema primjedbi na ovaj, molim, prema tome, uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovaj zakon. Rezultat? Ova točka je prihvaćena većinom glasova 98 glasova za, 4 suzdržana i 2 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave, to je točka 7., P.Z. 398.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovu točku. Rezultat? Prihvaćen s hitnost sa 93 glasa za, ništa protiv, ništa suzdržanih, 15 protiv. Hvala. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o Vladi Republike Hrvatske, P.Z. br. 397. točka 8.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovu točku dnevnog reda. Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova 92 glasa za, 4 suzdržana i 12 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 11. sjednice, to su: Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona zlouporabe opojnih droga, Ostavka dr. Ive Sanadera na dužnost predstavnika Vlade Republike Hrvatske, Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2008. godinu, Izvješće povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2008. godinu, Prijedlog rezolucije o zloćudni tumorima, Godišnje izvješće o radu upravnog vijeća HINA-e do 1. svibnja do 30. travnja 2009., izvješće o radu i poslovanju Hrvatskoga zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008. godinu i prijedlog kandidata za izbor članova Državnog sudbenog vijeća, to su te točke. Ima li tko primjedbe? Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Molim da ne čitam jer sam ih pročitao ranije. Prelazimo na prijedlog strategije energetskog razvoja Republike Hrvatske. Naime, prije nego pređemo na ovu točku dnevnog reda molim zastupnike i zastupnice dvije točke, odnosno tri točke dnevnog reda čim budu podobne za raspravu nakon što radna tijela o tome zauzmu stajalište biti će raspravljena na današnjoj sjednici. Naime, ovaj prijedlog zakona, ovako, evo čujem prijedlog, budući da odbori ne trebaju raspravljati o ostavci predsjednika Vlade Republike Hrvatske možemo sada raspraviti o ostavci a potom ćemo ova dva zakona u Vladi i tijelima državne uprave, pa predlažem da pređemo na. Dakle,prelazimo na točku dopunjenog dnevnog reda koja je ovdje pročitana. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa sjednicom. Pa dobro ljudi moji, što je uvijek? Na početku svake sjednice, tko će, Damir Kajin. Hajde izvolite. Jučer je bio govor predsjednički, ne mora se sad.
Neće biti. Nego, ja bih samo volio znati kada ćemo raspravljati o povjerenju novoj mandatarki. Ja bih volio da se tijekom današnjeg dana dogodi neki "blitzkrieg" pa da nas iznenadite tajmingom.
Evo, odmah ću odgovoriti ovako. Predsjedniku Republike je dostavljeno sve što smo mi jučer zaključili i ono što nismo zaključili, a to je lista zastupnika koji su potpisali prijedlog za novog mandatara. Na Predsjedniku Republike je ostalo. Zamolio sam da to bude što prije kako bi skratili rok za imenovanje nove Vlade jer je svima nama potrebno da Vlada postoji i da Vlada funkcionira kao državi, bez obzira, je li, na sve druge okolnosti. Prema tome, ono što je bilo na nama, to smo mi učinili i očekujemo reakciju Predsjednika Republike u skladu sa njegovim ustavnim ovlastima koje ima. Ako dođe u tijeku dana, onda ćemo raspraviti, ako ne dođe, onda ćemo odgoditi. To treba pitati sadašnjeg predsjednika ili možda budući zna.
Budući bi mu mogao savjetovati da se malo strpi jer ako ste čekali da ga informirate 3 dana od nedjelje do srijede, onda bi i on mogao pričekati barem do ponedjeljka.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice s 10 novih točaka. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Molim da utvrdimo kvorum. 85. Ali uključimo se i da to još jedanput kontroliramo. Uključimo se, molim vas. Nije nas se dovoljno uključilo, a obaviješteni smo da nas ima 85. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Neposrednim brojenjem je utvrđeno 85, pa sad. Ovdje je 77, dakle i tako imamo kvorum pa možemo. A sad je 86, dobro. Možemo početi. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odluči o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se točke 1. do 3. predložene dopune dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije pa o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo, prema članku 161. Poslovnika. To su Prijedlog zakona o poštanskim uslugama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 399, Prijedlog zakona o igrama na sreću, s konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. br. 400, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezima na dodanu vrijednost, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. br. 401. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Prvo, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o suradnji na suzbijanju organiziranog i teškog kriminala, P.Z.E. br. 402, uključen pod točkom 5. dopune dnevnog reda? Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitnost postupka? Molim vas onda uključimo se pa glasujmo o tome. Dakle uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat. Prijedlog o hitnosti postupka kod donošenja ovoga zakona je prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 2 suzdržana i 1 protiv. Drugo, ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, P.Z. br. 404, pod točkom 9.? Da. Gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika HDZ-a mi bi predložili da se točka 9. donosi u redovnom postupku umjesto ubrzanom i da skupe financijski pokazatelji, kao što smo to već prije govorili, jer ti pokazatelji će utjecat na raspravu.
Gospođe i gospodo zastupnici, sad bi u 12 sati trebali prijeći na glasovanje, a prije toga bih predložio dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa jednom točkom, a to je Prijedlog odluke o proglašenju 11. srpnja Danom sjećanja na genocid u Srebrenici. Predlagatelj je gospodin zastupnik Šemso Tanković. Naime Europski Parlament je Rezolucijom od 18.1.2009. godine pozvao sve parlamente, sve sabore, sve skupštine zemalja Europe da donesu odgovarajuću rezoluciju, odgovarajuću odluku kojom će se 11. srpnja proglasiti Danom sjećanja na genocid u Srebrenici. I mnoge europske zemlje su donijele takve odluke. Hrvatski sabor je također dao izjavu o Srebrenici, osuđujući taj zločin, pa bih predložio da dopunimo dnevni red i sa tom točkom. Molim da se uključimo da utvrdimo kvorum. Molim uključite se. Uključite se da utvrdimo kvorum. Kolegice i kolege, molim uključujte se. Oni koji jesu jesu, oni koji nisu nisu. Suzana. Molim rezultat? 78 je uključenih. A što je sa ekranima opet? Dakle, predlažem da se u dnevni red uvrsti Prijedlog Odluke o proglašenju 11. srpnja Danom sjećanja na genocid u Srebrenici. Tko je za da se to uvrsti u dnevni red? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 85 glasova za i jednim suzdržanim je uvrštena ova točka u dnevni red.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici! Sve vas srdačno pozdravljam, kao i predstavnicu Vlade i potpredsjednike i ministre nazočne na ovoj sjednici. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa osam novih točaka. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Najprije utvrdimo kvorum. Molim vas uključimo se i utvrdimo kvorum. Molim vas! Uključimo se, ključiće! Uključimo se da utvrdimo kvorum. Hvala, evo 92. Možemo dalje nastaviti s radom. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. To su točke od 1. do 3. predložene dopune dnevnog reda. To su 1. Prijedlog zakona o smanjenju mirovina određenih prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 406; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, s konačnim prijedlogu zakona, hitni postupak, P.Z. br. 407. i 3. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 408. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o smanjenju mirovina određenih prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, P.Z. br. 406., točka je prva? Nema. Sad ćemo glasovati o hitnosti postupka za ovu točku dnevnog reda. Imamo li ključiće ili ćemo morati dizanjem ruku? Ako imamo ključiće bolje uključimo se, ako nemamo onda nažalost ćemo vas pozvat da ih donesete u pauzi, a sad imamo ili nemamo? … [[Upadica se ne čuje.]] Uključimo se i glasujmo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Hitnost je usvojena većinom glasova, 77 glasova za, 6 suzdržanih i 1 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, P.Z. br. 407, točka druga? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 67 glasova za, 2 suzdržana i 23 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, P.Z. br. 408, točka 3.? Ima. Gospođa Marija Lugarić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a protivi se donošenju ovog zakona po hitnom postupku, obzirom da je ovaj Sabor 15.12. donio jedan zakon, tjedan dana pred lokalne izbore ministar govori posve drugo, sada imamo treće rješenje, a to će dovesti do toga da će na jesen roditelji uza sve brige još moriti redovi za školske knjige i mi se protivimo donošenju ovog zakona po hitnom postupku.
Ovo je jedan primjer kad nužda zakon mijenja pa evo imamo primjedbu Kluba zastupnika SDP-a. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu… … [[Upadica se ne čuje.]] Kajin, izvolite. Izvolite! Ne. Onda molim uključimo se i glasujmo.
Ma ne, imao sam jednu primjedbu. Protiv smo i mi ovo da ide po hitnom postupku. To je 1500 kuna udara po … /Govornik isključen./…
Ma molim vas uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovaj treći predloženi zakon. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog za hitnost postupka je prihvaćen većinom glasova, 65 glasova za, 1 suzdržan i 26 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 11. sjednice? To su točke od 4. do 8., da ih ne čitam, imate ih tu u ovoj dopuni dnevnog reda. Ima li? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam lijepa. Dame i gospodo zastupnici, ovdje je prijedlog izmjene i dopune državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Klubovi HDZ, SDP, HNS, HSS, Klub nacionalnih manjina, HSLS, HSU, HDSSB, Klub IDS-a, Klub SDSS-a, nezavisni zastupnik Dragutin Lesar, nezavisni zastupnik Zlatko Horvat i Danijel Srb, Hrvatska stranka prava su potpisali sljedeće. Ne bih ja interpretirao pa ću pročitati. "Sukladno članku 129. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora svi klubovi zastupnika Hrvatskog sabora, nezavisni zastupnik Dragutin Lesar, Zlatko Horvat i zastupnik Hrvatske stranke prave gospodin Daniel Srb predlažu usvajanje zaključka o usvajanju Prijedloga rebalansa državnog proračuna prije proteka roka iz članka 170. stavka 3. Poslovnika.“ Naime, predlažemo da se zbog uštede troškova i sredstava koje bi izazvale sazivanje izvanredne sjednice Hrvatskog sabora glasovanje o Prijedlogu rebalansa državnog proračuna Vlade Republike Hrvatske provede prije proteka roka iz članka 175. stavka 3. Poslovnika, a sukladno postignutom dogovoru svih klubova zastupnika Hrvatskog sabora i nezavisnih zastupnika, odnosno gospodina Daniela Srba. Dakle, radi se da bude potpuno jasno o tome da nije, pogotovo ako ne bude amandmana, ako bude amandmana mi onda moramo ići na izvanredno zasjedanje četvrtak i petak. Ali kao što sam obaviješten da ih neće navodno biti mi bi mogli u srijedu usvojiti ovaj rebalans proračuna, s time da postoji velika vjerovatnoća da čak do kraja ovog mjeseca bude drugi rebalans. Pa da ne bi imali dvije izvanredne sjednice… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa nije svake sjednice. Ja sam rekao do kraja mjeseca, a 52 sedmice ima u tijeku godine, tako da to nije svake sedmice. Dakle, to možemo očekivati. I ako je u tom pogledu nam je svima jasno sve ovo i dobili smo i pismeno od strane klubova, onda evo danas ćemo raspraviti o rebalansu. U srijedu bi bilo glasovanje o rebalansu. Ne bi imali znači četvrtak i petak izvanrednu sjednicu, ali očekujmo sjednicu kasnije još jednu za još jedan rebalans. Ali ovo sad o tome sada ne govorimo, nego govorimo sada o ovom rebalansu. Jel' tako? Dakle, ne bi imali dvije izvanredne sjednice nego najvjerojatnije jednu izvanrednu sjednicu. Evo, dobro hvala vam lijepo. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika članak 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu postavlja pitanje je gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, ja bih bio slobodan uputiti jedno pitanje premijeru koji se odnosi na formalno-pravni i zakonodavni okvir zaštite nacionalnih interesa u pitanju korištenja geotermalnih izvora energije. Naime, radi se o tome, da je INA kao najveća hrvatska naftna kompanija u principu i najčešće vlasnik, odnosno raspolaže koncesijom za korištenje geotermalnih izvora. No međutim, to nije bio problem u trenucima dok je INA bila potpuno u hrvatskom vlasništvu i dok je na taj način stekla u bivšem sustavu pravo raspolaganja geotermalnim izvorima. No međutim, danas kada INA više nije u hrvatskom vlasništvu s jedne strane, s druge strane nije ni do sad imala pretjerani gospodarski interes u korištenju geotermalnih izvora jer je veća zarada na uvozu plina od ovog trenutka praktično mi ne kontroliramo geotermalne izvore u mjeri u kojoj bi to bio hrvatski nacionalni interes. Stoga je moje pitanje možete li zadužiti tijela Vlade i resorna ministarstva kako bi pripremila zakonodavni i formalno-pravni okvir kojim bi se zaštitili naši nacionalni interesi u ovom segmentu. Hvala lijepa.
Hvala. Premijer, gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Mi smo zaštitili već to, nema potrebe za zakonom jer INA, a bez obzira u čijem vlasništvu ili pretežitom vlasništvu bila ima samo koncesiju na izvore. Ona nema vlasništvo nad izvorima i država može u svakom trenutku ukoliko se ne poštuju kriteriji koncesije tu koncesiju oduzeti i dati nekom drugom. Znači INA, ponavljam bez obzira tko je većinski, manjinski vlasnik nije vlasnik tih izvora. Ona jest vlasnik tih postrojenja na samim izvorištima, ali nije vlasnik izvora. Ima samo koncesiju. Prema tome, država se tu zaštitila. Mi to i sada možda je ovo pitanje i dobar povod, dobra prigoda da se kaže da mi nećemo prodavati ni u kojem slučaju ni jedno, ni termalne, geotermalne, nikakve, dakle uopće zemlju u tom smislu nećemo prodavati. To smo donijeli odluku, ali ćemo davati i dalje u koncesiju jer je dobro da se to koristi. Međutim, vaše pitanje je išlo kako zaštititi taj problem. Taj problem je riješen Zakonom o koncesijama. Dakle, država može uvijek tu koncesiju oduzeti koncesionaru u ovom slučaju INI, dati nekom drugom ukoliko se ne poštuju kriteriji koncesije. Ali u svakom slučaju dakle to je zaštićeno već.
Hvala. Gospodin Daniel Srb. Izvolite. Izvolite imate pravo komentirati ili se ne slažete ili slažete.
Ja se najljepše zahvaljujem na odgovoru. Ja vjerujem da će se uskoro pojaviti i interesi zainteresiranih ulagača gdje postoji gospodarska opravdanost za korištenje geotermalnih izvora i gdje će se očito morati i ocjenjivati isplativost zadržavanja postojećeg koncesionara, odnosno ustupanja koncesije nekom drugom tko je spreman koristiti te geotermalne izvore. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prije drugog pitanja drugog Daniela samo ću vam pročitati 3 obavijesti. Članovima Odbora za informiranje, informatizaciju i medije predsjednik Odbora Nenad Stazić obavještava da će se sjednica 20. svibnja, dakle danas u 14,30 sati održati u dvorani Josipa Šokčevića Mala vijećnica umjesto u dvorani Josipa Jelačića. Nadalje, predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Ranko Ostojić obavještava da će se održati sjednica Odbora danas 20. svibnja u 13,30 sati također u dvorani Josipa Šokčevića umjesto u dvorani Josipa Jelačića kako je navedeno u pozivu. I predsjednik Odbora gospodin potpredsjednik Neven Mimica obavještava da će se sjednica Odbora za europske integracije sazvana danas 20. svibnja u 15,00 sati održati u dvorani također Josipa Šokčevića umjesto prema prethodno predloženom dnevnom redu, dakle u Maloj vijećnici. Hvala lijepa. Na redu je zastupnik. I još jedna sjednica Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj održat će se danas u 13,30 sati u dvorani Janka Draškovića broj 202. Na redu je gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolegice zastupnici, poštovani predstavnici Vlade. Svoje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade. Gospodine premijeru znate li koliko studenata u Republici Hrvatskoj mora plaćati školarinu i koliko iznose njihove školarine? Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, puno važnije od tog pitanja je da hrvatska Vlada već šestu godinu uzastopno čini sve pretpostavke da napravimo društvo znanja. Prema tome, u ovom trenutku studira puno više studenata. Točne brojke zna ministar Primorac, puno više studenata nego onda kada smo preuzimali odgovornost za Hrvatsku, a to je bilo koncem 2003. U to vrijeme je bilo puno manje sveučilišta u Hrvatskoj. Statistiku zna ministar Primorac nego što ih ima danas. U to vrijeme je bilo puno manje, bilo je možda jedno veleučilište, a danas ih je puno više. Statistiku zna ministar Primorac i resorno ministarstvo. Prema tome, ponosni smo na naše studente, ponosni smo naša sveučilišta, ponosni smo na naše profesore, ponosni smo na sve sveučilišne nastavnike i znanstvenike i zato smo s njima i sklopili ugovor u kojemu ćemo sukladno napretku i izlasku iz krize ostvarivati i bolje plaće jer oni to zaslužuju. Hvala. /Pljesak.
Hvala. Gospodin Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovani premijeru, vi niste uopće odgovorili na moje pitanje, odnosno ne znate odgovor na moje pitanje, a da vam sad kažem, žalosno je da u državi u kojoj studenti prosvjeduju već 30 dana vi ne znate razlog zbog kojeg oni prosvjeduju. Izgleda da vas boli briga za hrvatske studente i hrvatsko obrazovanje. Ali dobro ste pokrenuli jedno … /Govornik je isključen pa ponovno uključen./ … u 6 godina … /Govornik je isključen pa ponovno uključen./ … školarine su rasle 10% svake godine, a broj studenata u ovoj državi koji plaća istu školarinu je duplo veći nego prije 5 godina. Više od polovice hrvatskih studenata plaća školarinu. Inače, koja je u srednjem iznosu gotovo 8 tisuća kuna, čini nas najskupljom zemljom, jednom od najskupljih u Europi. Vaša politika društva znanja dovela je da imamo skupo, neefikasno i nefleksibilno i nekvalitetno obrazovanje. A da ste htjeli nešto riješiti, mogli ste riješiti prije godinu dana i prije dvije godine. Ovo je samo demagogija što vi govorite. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Petar Mlinarić! Petar Mlinarić! Tri puta.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor, potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Pitanje glasi, neidentificirane žrtve, u javnosti se često govori o velikom broju neidentificiranih žrtava iz masovnih i pojedinačnih grobnica. Koliki je broj neidentificiranih i posmrtnih ostataka iz '91. i '92. godine i što Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti poduzima da se ove žrtve identificiraju? Hvala.
Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zastupniče. Da, naravno ja razumijem da upravo vi postavljate pitanje vezano za problem nestalih osoba u Republici Hrvatskoj, pa onda u tom kontekstu i neidentificiranih, odnosno identificiranih žrtava jer dolazite iz kraja, iz Vukovara, iz Vukovarsko-srijemske županije gdje još uvijek tražimo najveći broj onih koji su na popisu nestalih iz '91., odnosno '92. godine. Dakle, do sada je iz 143 masovne grobnice i više od 1400 pojedinačnih ekshumirano 3720 posmrtnih ostataka. Od toga je veći broj identificiran, dakle gotovo više od 84%, 16% nije identificirano i to je … [[Govornica se ne razumije.]] posmrtnih ostataka. Oni su dakako dostojno pohranjeni u Zagrebu i Osijeku. Dakle, vjerujem da su mnogi od vas saborskih zastupnika u različitim prigodama bili na kenotafu uz krematorij na zagrebačkom Mirogoju. One koji nisu bili, pozivam da to učine. Ne mora biti nikakva prigoda, dovoljno je doći tamo ako ima potreba, ako ima možda zanimanja među saborskim zastupnicima, mi možemo kenizirati da se taj prostor i otvori, da vidite kako su i na koji način pohranjeni posmrtni ostaci i činimo sve da se oni identificiraju. Dakle, paralelno idemo sa svim aktivnostima u pronalasku onih koji su još uvijek na popisu, znači 1051 osoba, govorimo o popisu sada iz '91., odnosno '92. godine. Naravno da mi na jednaki način tražimo i one koji su na popisu iz '95., dakle 823 osobe. Ali danas govorimo o žrtvama agresije na Hrvatsku. Dakle, mi smo učinili sve, među ostalim i aktivnosti novih u protekloj godini, odnosno prije 2 godine vađenja uzoraka krvi obitelji koje još uvijek traže svoje najmilije i čini se da je možda i to jedan od razloga neidentifikacije ovih 16% koji su do sada pronađeni. Dakle, činimo sve. Znanost na svu sreću napreduje, međutim moram reći sa žaljenjem, da jedan dio, nadam se da će to biti uistinu mali, neće moći biti identificiran naprosto zbog toga što je protekom vremena umanjena mogućnost jer neki od tih ostataka su uništeni vodom ili su uništeni u požarima, odnosno zbog toga što su gorjeli, tako da vjerojatno taj dio nećemo moći do kraja identificirati. Ali ono što želim zaključno reći jest da potraga za osobama koje su na popisu natočenih i nestalih i dalje traje. Ona neće zastati dok i posljednji ne bude pronađen. To je za nas naravno i humanitarno, ali prvorazredno političko pitanje i moram reći da je, evo u svim susretima i predsjednika Vlade, doktora Sanadera to postavljano kao nulto pitanje, dakle u razgovorima sa susjedima. Ja sam kao potpredsjednica Vlade pozvala i potpredsjednike vlada Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore na zajednički sastanak kako bismo sve argumente stavili na stoj i pomogli da se to pitanje riješi i da jednom konačno možemo reći svim obiteljima koje traže kakva je sudbina njihovih najmilijih. Dakle, zaključno, bez obzira na sve, potraga se nastavlja. Za to bez obzira na proračun, kakav on bio u Republici Hrvatskoj, s kakvom se krizom susretali neće manjkati niti novca niti volje. Prema tome, ako bi bilo potrebno i u ovogodišnjem proračunu dodati još neka nova sredstva koja se naravno nisu u rebalansu smanjivala, mi ćemo to učiniti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Mlinarić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice i ministrice. Ja se samo mogu zahvaliti u ime udruga naših, naročito vukovarskih majki da cijelo ovo vrijeme upravo i pratim i zajedno smo radili mnoge te akcije, ali ovo što ste vi do sad napravili u ovom najosjetljivijem resoru vašem, da je do sad, da smo zadovoljni, ali želimo i do kraja ono što smo započeli da do kraja završite zajedno s nama i evo, želim čestitke i pozdrave iz Vukovara. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi doktoru Darku Milinoviću. Zdravstvena reforma gospodine ministre pokazuje iznimne rezultate. Hitna medicinska pomoć unutar samog zdravstvenog sustava je nepotrebno govoriti koliko je značajna i tu nam tek slijedi veliki posao. Naravno da hitna medicinska pomoć i sad dobro funkcionira ali posebnim naporima je izložena u turističkoj sezoni. Pa molim vas gospodine ministre, recite kakva je pripremljenost za turističku sezonu, organiziranje timova i slično? Hvala lijepa.
Hvala. Ministar Darko Milinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kao što ste i rekli možda nije to toliko prisutno u hrvatskoj javnosti ali mi idemo sa reformom hitne medicinske pomoći, projekt koji je hrvatska Vlada s kreditom sa Svjetskom bankom osigurala negdje oko 90 milijuna eura i to je projekt koji će se provoditi idućih četiri do pet godina. Naravno, turistička sezona je na pragu, zapravo već je i započela i prve naznake koje govore da će ponovo veliki broj domaćih i stranih turista pohoditi Hrvatsku to daje i posebnu odgovornost Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi kako bi medicinska pomoć bila osigurana na vrijeme, osigurana onima koji će 7. i 8. mjesec u jeku turističke sezone biti ovdje u Republici Hrvatskoj. Mislim da nije bitno posebno naglašavati što znači pravovremena hitna medicinska pomoć ili pravovremeni dolazak pacijenta na mjesto potpune zdravstvene skrbi. I ove godine kao i proteklih godina Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi je osiguralo dodatna sredstva, ove godine u razini negdje oko 8 milijuna kuna i osiguralo 18 novih punktova tijekom turističke sezone kako bi domaći i strani turisti dobili zadovoljavajuću i na vrijeme zdravstvenu uslugu. Pa s obzirom na to na auto-cesti A1 Zagreb-Split osigurani su dodatni punktovi u Karlovcu, Ogulinu, Perušiću, Svetom Roku, Brinju, Benkovcu, Šibeniku, Dugopolju, na auto-cesti A2 Zagreb-Macelj punkt Krapina, na auto-cesti A3 Bregana, Jankomir, Kutina, Okučani itd. Dakle, 18 dodatnih punktova kako bi zdravstveni sustav Republike Hrvatske stranim i domaćim turistima još jednom pokazao da je vrlo dobro organiziran kao i nebrojeno puta do sada. I kažem uz dodatna sredstva od 8 milijuna kuna Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi je sudjelovalo kao resorno ministarstvo i u pripremi ove turističke sezone u ovom zdravstvenom smislu.
Gospodin Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru Biškupiću ministru kulture a vezano je svakako uz određena manjinska pitanja. Hrvatski sabor donosi zakone da bi Hrvatska bila uređena pravna država ali prije svega da bi se zakoni provodili. Hrvatski sabor je donio Zakon o HRT-u, Zakon o elektroničkim medijima gdje se manjinama garantiraju određene emisije na manjinskim jezicima. Sabor je ratificirao i Povelju o regionalnim jezicima. Nažalost, manjine u Hrvatskoj nemaju na Hrvatskoj televiziji emisije na jezicima manjina. Stoga vas pitam kada će imati emisije na manjinskim jezicima odnosno kada ćemo i saznati da fond za razvoj pluralizma i različitosti izdvaja sredstva za upravo manjinske emisije. Naime, iako je zakonom osnovan fond, iako se izdvajaju sredstva iz pretplate upravo i za te namjene mi do danas takvih emisija nemamo, do danas ne znamo na temelju nekoliko upita koliko se sredstava za te emisije odnosno i za koje emisije izdvaja. Stoga vas molim što će poduzeti vaše ministarstvo da konačno i manjine u Hrvatskoj dobiju emisije na manjinskim jezicima ali i da se zna kako, tko ih financira odnosno zašto se ne financiraju?
Hvala. Gospodin ministar Biškupić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, Zakonom o elektroničkim medijima osnovan je Fond za poticanje pluralizma i elektroničkih medija u okviru Agencije za elektroničke medije s namjerom da svojim sredstvima potiče objavljivanje programskih sadržaja na regionalnoj i lokalnoj razini. Prema a posebno naravno one programe koji su od posebnog interesa za Hrvatsku, to su naravno programi nacionalnih manjina, programi kulture, programi obrazovanja i znanosti, poticanje posebnih programa na područjima od posebne državne skrbi. Činjenica je da Fond za poticanje pluralizma ima, na čelu fonda se nalazi vijeće koje je neovisno regulatorno tijelo i ono podnosi izvješće jedino Hrvatskom saboru. Prema podacima iz 2007. koje je podnijelo to vijeće 2008. godine oni su financirali 32 radijska i 5 televizijskih programa namijenjenih nacionalnim manjinama. Oni ne podnose ta izvješća Ministarstvu kulture već direktno Hrvatskom saboru i odgovorni su Hrvatskom saboru. Izgleda ovako kao što ste vi sad kazali, izgleda da su oni na neki način demokraciju, činjenicu da su neovisno regulatorno tijelo predoslovno shvatili i da vam ne podnose redovna izvješća. Inače, mislim da bi ili Odbor za medije ili Odbor za ljudska prava i nacionalne manjine trebao pozvati vijeće da podnese detaljno izvješće kuda su i koliko novaca a ne samo u koje programe nego koliko novaca je u to utrošeno. Hvala.
Hvala. Gospođa Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, ne mogu biti zadovoljna jer i na temelju Zakona o Hrvatskoj radio-televiziji i hrvatska Vlada je odgovorna da manjine na javnoj televiziji, Hrvatskoj televiziji imaju određene emisije. Kada je u pitanju Vijeće za razvoj pluralizma ono nama daje izvješće koliko daje ukupno sredstava pojedinim medijima. Na nekoliko upita i na otvorene kritike ovdje u parlamentu da nikako ne možemo saznati koje su to manjinske emisije ali naglašavam prije svega manjinske emisije na jezicima manjina mi niti na zastupničko pitanje do sada nismo dobili odgovora. Ne može „Bakinja škrinjica“ biti nazvana manjinskom emisijom, ili „Plodovi zemlje“ ili „x“ takvih emisija koje su navedene kao manjinske emisije. Stoga ponovo tražim da zaista se poduzme nešto da manjine dobiju emisije na manjinskim jezicima jer jedino to mogu biti prave manjinske emisije. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Sanaderu. Gospodine Sanader, ako niste zauzeti nekim drugim poslovima ja bih vas molila da saslušate moje pitanje. Dakle, gospodine predsjedniče znate li koliko je država rebalansom proračuna u 2009. godini ukrala novaca osobama s invaliditetom i koliko iznosi najviša osobna invalidnina? Hvala lijepa.
Hvala.
Vidim da ste se u SDP-u pripremili na kviz pitanja. Reći ću vam ponovno, kao i što sam vašem mladom kolegi odgovorio, gospođo Škulić, puno više nego vaša bivša Vlada i puno više nego što vi znate. A vi nastavite s takvim pitanjima pa će HDZ opet pobjeđivati sa partnerima HSS-om i HSLS-om.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine Sanaderu, ovakav način odgovora to ne znači da vi znate nego čak suprotno, vidim da uopće nemate pojma što se događa u području osoba s invaliditetom. Odlukom vaše Vlade, gospodine Sanaderu, rebalansom Državnog proračuna za 2009. godinu osobe s invaliditetom oštetili ste za više od 80 milijuna kuna. Stvorili ste popriličnu konfuziju među udrugama osoba s invaliditetom i doveli u pitanje ostvarivanje njihovih prava. Mnoge udruge nisu dobile novac predviđen za rad, a projekti su im obustavljeni. Nacionalna strategija se ne provodi. Zakon o zapošljavanju i profesionalnoj rehabilitaciji se također na provodi. Novac iz fonda se troši netransparentno i nenamjenski. Pedagoški standardi su zastali … /Govornica se isključila./… zaustavljena je prilagodba pristupačnosti zdravstvenim ustanovama itd. Niste donijeli Zakon o dodatku na najtežu invalidnost niti Zakon o osobnom asistentu, iako ste obećali, te osobe s invaliditetom ponižavati i držati ispod granice siromaštva. Na kraju, za vašu informaciju… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Mene su prekidali, ja vas molim kolege.
Hvala, hvala lijepa [[Upadica: Ne, ne, samo reci.]]
Najviša invalidnina iznosi 1250 kuna i od toga mnogi od njih moraju proživjeti cijeli mjesec, gospodine Sanaderu. Da li je to za vas i još jedno manje važno pitanje? Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvitka, gospodinu Pankretiću. Gospodine ministre, razvitak ruralnog prostora je temelj gospodarskog i društvenoga života svake zemlje. S obzirom da je iz vašeg ministarstva u taj prostor utrošeno prošle godine nešto manje od 170 milijuna kuna, no međutim to nije naravno dovoljno. Svjesni smo i činjenice da se obiteljska poljoprivredna gospodarstva moraju udruživati kako bi mogli uspješno prodavati svoje poljoprivredne proizvode koji imaju kvalitetu. Kao najuspješniji vid udruživanja su zadruge. Zanima me što vaše ministarstvo čini po tom pitanju? Zahvaljujem se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Gospodin ministar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče. Dakako u pravu ste, mi smo posebnu brigu posvetili u prošloj godini ruralnom seoskom razvoju i investirano je preko 169 milijuna kuna u taj prostor da se sačuva seoski prostor, da se sačuva tradiciju, da se maksimalno pomogne tom prostoru i da se zadrži dio, ja bih rekao, stanovništva u njemu s obzirom na tendencije koje imamo. Ali ovo pitanje koje ste postavili, a odnosi se na zadrugarstvo, mislim da je ono izuzetno bitno, naročito ovoga trenutka kada govorimo o tome da ipak imamo jedan dio malih poljoprivrednih proizvođača koji nažalost sami ne mogu djelovati na tržištu i nažalost sami kao pojedinci, ostali bi van toga tržišta i nažalost propali. Iz tih razloga evo mi već treću godinu zaredom imamo natječaje, tzv. mjera 3 u dijelu ruralnog razvoja koja maksimalno potiče udruživanje naših malih poljoprivrednika. U okviru te mjere mi smo upravo prošli tjedan potpisali ugovore sa 35 poljoprivrednih zadruga, od njih 533 koje egzistiraju u Hrvatskoj i vjerujem da ćemo na taj način, sufinanciranjem stopostotnog iznosa osobnog dohotka tih poljoprivrednim proizvođačima, ali i njihovom voditelju zadruge na rok od 3 godine, pri pomoći da čim veći broj malih poljoprivrednih proizvođača se udruži. Ovo je jedna prilika da u javnosti još jedanput pozovemo sve njih da onaj dio poljoprivrednih proizvođača koji su svjesni da ne mogu sami egzistirati, da ne … /Govornik isključen./… na tržištu, da ne mogu sa svojim proizvodima konkurirati, da se udružuju u zadruge jer takve slučajeve imamo širom Europske unije, posebice u sjevernoj Italiji i takvi primjeri su izuzetno dobri. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se ministru na odgovoru i slažem sa da je naše poljoprivrednike potrebno pripremiti prije ulaska u Europsku uniju. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani, svoje zastupničko pitanje postavljam ministru zdravstva, gospodinu Darku Milinoviću. Od 1. siječnja ove godine na snazi je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima kojim je hrvatskim umirovljenicima, čija mirovina prelazi iznos 5108 kuna, uvedeno plaćanje doprinosa za zdravstveno osiguranje u iznosu od 3% kao dvostruko oporezivanje. Napominjem da je Hrvatska stranka umirovljenika u Hrvatskom saboru glasala protiv tog zakonskog prijedloga i uvođenja takvog nameta, posebice s obzirom na činjenicu da su hrvatski umirovljenici tijekom svog radnog vijeka plaćali zdravstveni doprinos te da se ovakvim porezom negira sustav socijalne pravde te krše stečena prava, odnosno kažnjavaju se oni koji su tijekom rada najviše plaćali. U Hrvatskoj je u ovom trenutku više od 20 tisuća umirovljenika kojima se od mirovine izravno oduzima 3% i umanjuju im se mirovinska prava. Nadalje, država je odustala od uvođenja zdravstvenog doprinosa za hrvatske branitelje, ali naknadno, nakon što im je od mirovine isplaćene u veljači, već bio skinut taj iznos i vraćen u ožujku. Vi ste tada rekli da se radilo o pogrešci Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor, tada se podvela na Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Proučavanjem cijele situacije i svih zakona došli smo do zaključka da ni jedno ni drugo nije točno. Drugim riječima, vjerujemo da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje nije pogriješio u proceduri, nego se radilo o naknadnoj pameti. Hrvatska stranka umirovljenika zdravstveni doprinos smatra neprihvatljivim i za branitelje, ali i za umirovljenike i tražimo da se njihova prava izjednače. Molim vas da mi precizno odgovorite na temelju čega, kojeg zakona i kojeg zakonskog članka, je došlo do različitog tumačenja zakona za dvije društvene skupine i postoji li u Vladi Republike Hrvatske volja da se ispravi ovakva nelogičnost odnosno nepravda?
Hvala. Odgovor, gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ako je u ovo u cilju drugog kruga izbora na lokalnoj razini, onda u redu. A ako nije nas dva smo puno vremena proveli u razgovoru oko reformskih zakona i ne dajem vam za pravo da govorite da reformski zakoni dovode do socijalne nepravde. Pa ako spominjemo umirovljenike milijun i sto tisuća umirovljenika od njih samo 10% ima preko 40 godina radnog staža i samo njih 10% preko 40 godina radnog staža uplaćivalo čitav svoj radni vijek za doprinose za zdravstveni sustav. Ako bi vidjeli zemlje u okruženju Slovenija 5,6% svi umirovljenici plaćaju doprinos. Makedonija 14%, Srbija 11%, Austrija 7%, Crna Gora 19%. A koliko je reformski zakon, a plus toga ovo je Zakon o doprinosima i to ne bi trebalo biti upućeno pitanje ministru zdravstva, jer ja ne donosim i ne predlažem Zakon o doprinosu, nego Ministarstvo financija. A koliko je on socijalno osjetljiv. Dakle, od milijun i sto tisuća umirovljenika državni proračun plaća doprinose za milijun i 80000, a ovih 3% se odnosi samo na 20000 umirovljenika i to onih umirovljenika koji imaju mirovinu iznad prosječne plaće u Republici Hrvatskoj 5104 kune. Zakon o pravima hrvatskih branitelja nije bio reformski zakon. Taj zakon definira prava hrvatskih branitelja i zato hrvatski branitelji nisu uključeni u plaćanje doprinosa od 3%. I nitko umirovljenicima ne oduzima kako vi to kažete 3%. Koliko je reformski zakon ili reforma zdravstva socijalno osjetljiva govori i podatak da kao nigdje u Europi za 350000 umirovljenika dopunsko zdravstveno osiguranje plaća Hrvatska država. Koliko je socijalno osjetljiva reforma zdravstvenog sustava govori i podatak da je polica dopunskog osiguranja za umirovljenike, a zato smo i ostavili dopunsko u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje 50 kuna, a da vam spomenem Sloveniju gdje je najmanja polica dopunskog osiguranja 230 kuna, a nama je najveća polica dopunskog osiguranja 130 kuna. A još jednom napominjem 320 000 umirovljenika to ne plaća. Za njih to plaća državni proračun, a najmanja polica zdravstvenog osiguranja je 50 kuna i to je socijalna osjetljivost reforme zdravstvenog sustava. I još jednom napominjem od milijun i sto tisuća umirovljenika 3% doprinosa odnosi se samo na njih oko dvadesetak tisuća, a za milijun i 80 000 te troškove snosi Hrvatska država.
Hvala. Gospodin Hrelja.
Gospodine ministre nisam zadovoljan sa vašim odgovorom iz razloga što nisam tražio da mi navedete pozitivne efekte zdravstvene reforme koji smo i mi ovdje podržali i za koje smo glasali. Prema tome, to je jasno i što se tiče socijalne osjetljivosti zdravstvene reforme. Mi smo se oko toga pozitivno očitovali. Ja sam koncentrirao svoje pitanje na sljedeću činjenicu. U Hrvatskoj u ovom trenutku ima 67000 umirovljenika koji primaju mirovinu preko 5108 kn. Od njih 20 i nešto tisuća plaća posebni zdravstveni doprinos, a 40 000 ne plaća. Molim vas da mi pismeno odgovorite na moje postavljeno pitanje zašto je došlo do proizvoljnog, odnosno različitog tumačenja zakonskih odredbi?
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, za koliko ste novca smanjili prosvjetarske plaće? Zahvaljujem.
Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader.
Dobro gospođo zastupnice. Ja vam najprije čestitam na sjajno lošim rezultatima na ovim lokalnim izborima. [[Pljesak.]] I vama savjet kao i vašim kolegama nastavite tako, a mi ćemo redati pobjede.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Gospodine premijeru, u školi bi za ovaj odgovor dobili sjedni jedan jer uopće niste odgovorili na pitanje. Šest postotno smanjenje plaća u prosvjeti iznosi ukupno 329 milijuna kuna što je 130 milijuna kuna manje od populističkog i predizbornog projekta podjele besplatnih udžbenika svoj djeci protiv kojeg ste ako se ne varam i vi sami. Lako meni što vama ministar Primorac radi iza leđa. Meni je puno veći problem što je njegova najava podjele besplatnih udžbenika svoj djeci suprotno zakonu kojeg je sam ministar predložio ovom Saboru prije pet mjeseci. Ja vas molim dopunski pisani odgovor jer uopće ne odgovarate na pitanje jer ne znate odgovore kako ćete kazniti ministra Primorca zbog ponašanja suprotnog zakonu, ponašanja suprotnog politici Vlade i ponašanja suprotnog onom koje je utvrdio Hrvatski sabor.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, moje je pitanje upućeno ministru Kalmeti. Svjedoci smo velikih građevinskih poduhvata na području Dubrovačko-neretvanske županije od Pelješkog mosta do gradnje auto-ceste prema Pločama, a prije nekoliko tjedana smo također svjedočili o otvaranju početka radova i potpisivanju ugovora na dionici ceste od Dubrovnika prema Dolima, odnosno prema Pločama. Radi se o dionici od 30 km. Međutim, ovih dana u dubrovačkoj oporbi se sumnja u postojanje građevinske dozvole, dokumentacije svih potrebitih preduvjeta, pa bih vas molila gospodine ministre da dubrovačkoj i hrvatskoj javnosti putem ovog odgovora kroz zastupničko pitanje odgovorite koje su stvarne činjenice o početku radova, o ulaganjima, o vremenu trajanja izgradnje te dionice i da onda ipak konkretno odgovorite kad ćemo mi iz dubrovačkog područja moći prema Zagrebu bez putovnice.
Odgovor gospodin ministar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Dakle, mi smo u prošlom mandatu Vlade doktora Ive Sanadera i u ovom mandatu sada od godinu i pol dana izgradili, otvorili 510 km auto-ceste i niti jedan metar auto-ceste nismo započeli graditi bez građevinske dozvole i niti jedan metar auto-ceste nismo pustili u promet bez svih potrebnih papira, odnosno uporabne dozvole. Prema tome, govoriti da smo počeli radove na auto-cesti od čvora Osojnik do Dolija u dužini 30 km bez građevinske dozvole to je smiješeno. Dakle, radovi su počeli na čvoru Osojnik i imamo građevinsku dozvolu za čvor Osojnik. Lokacijskom dozvolom utvrđeno je da se ta dionica gradi po etapama što je po zakonu i za sve ostale etape kako bude sve pripremljeno i kako se budu dobivale građevinske dozvole tako će se i uvodit u posao. Dakle, odgovor na prvo pitanje je imamo građevinsku dozvolu za izgradnju auto-ceste od Osojnika do Dolja, odnosno za čvor Osojne na kojemu se vrše radovi. Rok za izgradnju te auto-ceste, i to ste pitali, je 30 mjeseci. Ako to preračunamo, Dubrovčani će se onda voziti, i svi ostali, negdje 2012. godine od Dubrovnika prema Zagrebu auto-cestom. I već kad ste me to pitali, želim pripomenuti još jednu vrlo važnu stvar, kad je u pitanju dubrovačko područje, a to je jedna dionica auto-ceste od 3,5 kilometra koja Dubrovnik spaja sa zaleđem i sa dubrovačkim primorjem, čime se omogućava širenje grada na zapad, što je preduvjet za daljnji razvoj Dubrovnika. Želim kazati još jednu stvar ovdje, da ćemo mi i početkom 6. mjeseca, valjda već u prvom tjednu pustiti i sve četiri tunelske cijevi u promet i evo, kao što vidite, to će biti nakon izbora jer i ovo o čemu ste vi sad govorili, još su izbori, još se ide u drugi krug pa se svašta izmišlja, da ne kažem i da ne upotrijebim koju drugu težu riječ. Sve ide svojim tijekom. Auto-cesta se gradi sa svim dozvolama i nastavljamo ono što je gotovo otvarati i nakon izbora. Evo, zato najavljujem već prvi tjedan u 6. mjesecu puštanje u promet punog profila, odnosno sva četiri tunela, kad govorim mislim na Malu Kapelu i na Sveti Rok.
Hvala. Gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Pa zadovoljna sam naravno odgovorom, ali željela bih još samo naglasiti ovdje da je vrlo važna odluka vaša i predsjednika Vlade i naravno struke da se ova dionica počne graditi od Dubrovnika prema Pločama kako bi se što prije spojili i ujedinili sa ostatkom Hrvatske i kako bi se županija koja je prekinuta spojila. I hvala vam lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Pitanje želim postaviti ili premijeru ili ministru zdravstva i socijalne skrbi. 1996. godine gospodin Joso Škara, HDZ-ov ministar socijalne skrbi promijenio je očigledno zbog ideoloških razloga naziv dječjem domu u Puli kojeg je do tada krasilo ime "Ruža Petrović". Tko je bila Ruža Petrović? Ruža Petrović bila je istrijanska heroina. Ona je, na žalost, svojim osobnim primjerom, svojom osobnom tragedijom vjerojatno ispisala jednu od najdirljivijih istarskih, ma i hrvatskih priča koje vezujemo uz NOB. Njoj su fašisti '44. godine, kako da se izrazim, na živo, ne dobacujte, iskopali oči. Od '45. do '96. dječji dom u Puli nosio je ime po toj hrabroj ženi. Puležani taj dom i danas tako nazivaju. Međutim, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi nedavno, kad je to bilo nedavno, prošli tjedan, odbilo je vratiti taj naziv dječjem domu u Puli iako su svi uvjeti bili ispunjeni. Stručno upravo vijeće znači doma pozitivno se izjasnilo u vraćanju imena, Županija istarska bi to isfinancirala, ali ministarstvo jer eto, kao vlasnik ne da promjenu naziva, odbija promjenu, kada, prošli tjedan. Sramota. Gospodin premijer koji je izjavio nedavno u Puli da ne dopušta da netko više voli Istru od njega, ja mu vjerujem. Zašto? Jer iz Istre u državni proračun ide 12 milijardi kuna, rebalansom proračuna je Istra bila zastupljena sa samo 67,3 milijuna kuna. Ne derite se! Pa onda bi čovjek si postavio pitanje koliko voli Zadar, Dubrovnik i nešto drugo. Ali pustimo sada to. Znači u vrijeme kada se na jednom Bleiburgu ponovno otvoreno provocira ustaškim nazivljem, veliki broj građana Pule, pogotovo onih 60% koji su … /Govornik je isključen, pa ponovno uključen./ … Ne isključujte! Želi da se ispravi povijesna nepravda iz … /Govornik je isključen, pa ponovno uključen./ … kada se zbog ideoloških razloga promijenilo ime Ruže Petrović. Kada ćete gospodine premijeru ili ministre, svejedno tko će mi odgovoriti, donijeti nalog da se to i učini? A predlažem odmah danas.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Ja ću odgovoriti ministre jer je ipak političko pitanje više nego resorno. Dakle ovako, odgovoriti ću izravno. Ja sam za to da se to ime vrati jer je riječ zaista, da ja ne ponavljam vaše riječi, o jednoj ženi koja to zaslužuje. Isto tako predlažem da tako vehementni budete u vraćanju imena Kina Zagreb jer Istra nema, niti Pula, nikakvog razloga da mijenja ime Kina Zagreb u ime neke glumice za koju kažu da je bila Mussolinijeva ljubavnica. I ako se tako vehementno zauzimate da se na Bleiburgu ne pojavljuju ustaško znakovlje, što je predsjedništvo HDZ-a osudilo u ponedjeljak, onda tražim da se isto tako vehementno zauzimate za punu istinu o toj dami. Ja vam neću reći ime, vi i ja znamo dobro kako se zove, kojoj ste stavili ime na dosadašnje Kino Zagreb i siguran sam da Istrijani nisu za to da se vodi takva politika i da se kaže u Puli ne želimo imati Kino Zagreb, ali želimo imati ime jedne glumice za koju kažu da je bila Mussolinijeva ljubavnica. Neka se to istraži. Ako je istina, istog časa treba skinuti to ime i vratiti ime Kino Zagreb. A kad je riječ o Istri, zašto sam u Puli na skupu rekao, koji je inače bio sjajno posjećen, ali vi ste naravno tamo pobijedili, ja vam na tome čestitam, zašto sam rekao da nitko ne može voljeti Istru više od mene? Ja sam to dokazao i djelima, ja i moja Vlada. Ni jedna Vlada do sad nije toliko uložila u Istru kao ova Vlada u ovaj mandat i pol. Gospodine Kajin, to je istina i to je jedina istina. To govore naša djela, a vi možete govoriti što god hoćete i pozivati sad ponovno na skup kao što ste učinili to neki dan.
Gospodin Kajin. Izvolite.
Damir Kajin je bio protiv promjene imena Kina Zagreb. Ali ta dama nije bila ljubavnica Mussolinija, nego upravo proganjana od njegovih tih trupa ili što ja znam kako ću kazati … [[Govornik se ne razumije.]] Slažemo se znači da nas je NOB odredio i opredijelio. Pa bez NOB-a, bez Josipa Broza Tita, partizanskog pokreta Istra, Zadar, Rijeka nikad ne bi bili u Hrvatskoj. I utoliko, ja vas molim, naložite ministru da hitno danas vrati naziv tom domu, tom dječjem domu. … [[Upadica se ne čuje.]] Što se mene tiče, može se odmah vratiti i ujedno prestanimo slaviti ove komemoracije gore na Bleiburgu jer to nije ništa drugo nego … /Govornik je isključen, pa ponovno uključen./ … A što da vam kažem, jednoj vojsci koja nije htjela položiti oružje, koju je predvodio nitko drugi nego Maks Luburić.
Na redu je gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, znate li kojom se djelatnošću bave Hrvatske pošte i jesu li poslovale s gubitkom ili dobitkom?
Gospođo Holy, vama će odgovor na pitanje poslati glasnogovornik za takva pitanja Milorad Bibić Mosor.
Gospođa Holy. Izvolite.
Čemu takva nervoza premijeru s obzirom da ste na prošlim sjednicama bili jako revoltirani zbog toga što vam ne postavljamo pitanja. Evo, izašli smo vam u susret pa vam postavljamo pitanje. A ja ću vas podsjetiti da se između ostalog Hrvatske pošte trebaju baviti dostavom klasičnih pisama, poštanskih pošiljki lakših od 100 grama a po zakonu hitno to drugi ne smije raditi a sukladno i direktivama Europske unije osim Hrvatskih pošta. Trebam li vam reći da se u Hrvatskoj jedna firma, privatna firma bavi tom djelatnošću i da sada Hrvatske pošte planiraju kupiti tu firmu … [[Govornica je isključena, ne čuje se.]] Koja je logika te transakcije? Ja ću vam reći koja je logika, HDZ-ova logika, logika toga da se novac poreznih obveznika strpa u privatne džepove.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade. Svoje pitanje ću postaviti potpredsjednici Vlade Jadranki Kosor i ministrici hrvatskih branitelja. Gospođo ministrice, znamo da vaše ministarstvo čini sve i velike napore da stambeno zbrine naše hrvatske branitelje. No, da li naše ministarstvo branitelja planira graditi na prostorima gdje su zapuštene vojarne a jedna je takva i u gradu Novoj Gradiški. Znači, imamo prostora gdje bi se moglo za naše branitelje graditi stanovi odnosno kuće. Hvala.
Gospođa Kosor, potpredsjednica. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, hvala lijepa što postavljate pitanja pa mi pružite mogućnost da evo i prije svega informiram hrvatske branitelje, znači hrvatske ratne vojne invalide i obitelji poginulih, zatočenih i nestalih koji prema zakonu imaju pravo na stambeno zbrinjavanje. Dobro ste podsjetili da je evo prema odluci Vlade iz 2006. odlučeno da Ministarstvo obrane naravno u suradnji sa našim ministarstvom, znači Ministarstvom obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti pripremi područja odnosno zemljišta na području bivših vojarni za izgradnju stanova za hrvatske branitelje. Znači, ponovit ću za invalide odnosno obitelji poginulih, zatočenih i nestalih jer je to tzv. ciljana skupina za koju gradimo stanove odnosno koji dobivaju kredite. I evo, želim vas izvijestiti da upravo traje jedna velika aktivnost za lokaciju vojnog skladišta Crvene kuće naselje Sokin brig u Zadru. Znači, tamo se priprema izgradnja 65 stanova. Međutim, isto tako na lokaciji naselja Kupari kod Dubrovnika, bivše vojarne Jamnak u Šibeniku, bivše vojarne u Puli ali isto tako moguća izgradnja na lokaciji jedne bivše vojarne u Splitu. Mi očekujemo za evo ovu prvu lokaciju da će u slijedećoj godini i u godini 2011. biti moguće riješiti na ovaj način, samo na ovaj način otprilike tisuću 500 do 2 tisuće stanova za potrebe onih koji su najviše stradali. Gospodine zastupnike, evo ovo je prilika i da kažem da je naša Vlada znači u proteklom mandatu i do danas stambeno riješila 5 tisuća 176 ratna vojna invalida odnosno obitelji. Dakle, 5 tisuća 176 osoba ali možemo naravno govoriti prije svega obitelji je stambeno riješeno. Za to smo uložili više od milijardu i pol kuna. Ono što uvijek s ponosom i sa zadovoljstvom ističem da smo stambeno riješili sve sto postotne invalide prve skupine, znači 492 izgradnjom kuća ili posebno prilagođenih stanova kojima smo nabavili i automobile. Pa ću podsjetiti, ovo nije loše uvijek podsjetiti jer to nije predaleka prošlost da Vlada prije nas znači do 2003. odnosno 2004. nije kupila nijedan jedini automobil. Oni su odbijali tu svoju zakonsku obvezu koja je postojala i prema zakonu iz 2001. godine ali isto tako da je ta izgradnja stanova bitno zastala. Prema tome, mi evo očekujemo uskoro dodjelu stanova na nekoliko lokacija, bit će ih ukupno 156. Najveću podjelu očekujemo u Trogiru 60 stanova. I ono što mogu reći da se priprema izgradnja na 644 lokacije u Republici Hrvatske. Dakako, tu uključujem i ove lokacije na područjima bivših vojarni koje ćemo mi iskoristiti da bismo okrenuli novu stranicu u životu hrvatskih branitelja, omogućili im dostojan život izgradnjom stanova odnosno dodjelom kredita. Dakle, s tim poslom ne zastajemo unatoč teškim vremenima u kojima se živi ali hrvatski branitelji tu imaju prioritet jer mislim da na svaki način moramo iskazati zahvalnost tim ljudima i zbog činjenice, i sad završavam, da smo evo nedavno postali članica NATO saveza. Za to su uz zasluge mnogih najzaslužniji hrvatski branitelji i prvi hrvatski branitelji ali i Vlada, Sabor itd. ali njih na poseban način treba uvijek isticati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Mato Bilonjić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, s odgovorom sam zadovoljan. I evo još jedan put zahvaljujem u ime svih onih branitelja u Slavoniji koji su stambeno riješeni i podsjećam da u Novoj Gradiški ima jedna lokacija, zapuštena lokacija od bivše vojarne gdje bi se moglo graditi za one branitelje koji još nisu stambeno riješeni. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem gospodinu premijeru. Gospodine predsjedniče Vlade, molim vas recite građanima Hrvatske koje ste antirecesijske mjere ostvarili.
Izvolite.
Ja ne samo da zahvaljujem građanima nego zahvaljujem i ostalima, dakle građanima koji su birali Hrvatsku demokratsku zajednicu, Hrvatsku seljačku stranku, Hrvatsku socijalno-liberalnu stranku, SDSS, HSU naše partnere jer su upravo izborom u nedjelju potvrdili da smo donijeli dobre antirecesijske mjere i ja ih pozivam da nam svoj glas daju i u drugom izbornom krugu, to je najbolja investicija da će recesija otići iz Hrvatske.
Hvala. Gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine premijeru, opet niste točno odgovorili ovoga puta na moje pitanje. Pitanje je bilo jednostavno a odgovor je još jednostavniji. Jedina mjera koju je ova Vlada ostvarila iz onog famoznog paketa, 10 antirecesijskih mjera, jeste rebalans proračuna. I to još rebalans proračuna … /Govornica isključena./ [[Upadica: Pa držite red predsjedniče.]] Rebalans proračuna koji je ustvari baziran na greški zato što ste uporno tvrdili da će bruto društveni proizvod biti u padu za 2%, a danas priznajete da će biti 3 ili 4%, najavljujete novi rebalans i tko zna iza toga koliko još rebalansa. Rekli ste negdje na početku nama da smo se pripremili za kviz. Jesmo, gospodine premijeru, pripremili smo se za kviz i to kviz u kojem ste upravo vi premijeru, pokazuje se najslabija karika, a najslabija karika ne igra dalje. Nažalost, kad vam postavljamo konkretna pitanja onda se vidi da tu ne pomaže demagogija, ne pomažu priče. To je kviz koji ne priznaje grešku, ili znaš ili ne znaš. Ako ne znaš, ispadaš, gospodine premijeru.
Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade. Kolegice i kolege. Pitanje upućujem potpredsjednici hrvatske Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Uvažena gospođo potpredsjednice Vlade, 15. svibnja ove godine školske klupe napustilo je 45 tisuća maturanata, polaznika trogodišnjih i četverogodišnjih srednjoškolskih programa. Samo u mojoj Brodsko-posavskoj županiji srednju školu akademske 2008./2009. završilo je 1448 učenika. Kako se velika većina završenih srednjoškolaca, nakon polaganja završnog ispita, kani upisati na fakultete i visoke škole, moje pitanje gospođo potpredsjednice glasi: Hoće li se financirati troškovi pripremnih tečajeva za upis na visoka učilišta u akademskoj 2009./2010. godini? Hvala.
Hvala. Gospođa Kosor, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospođo zastupnice, zahvaljujem na pitanju jer ono dolazi svakako u pravo vrijeme budući da započinju pripreme dakako za upise na fakultete odnosno u srednje škole. Ja ću reći da mi i ove godine nastavljamo sa tim poslom koji smo započeli. Upravo traje i natječaj, znači sva sredstva za potporu učenicima odnosno studentima koji se dodatno trebaju pripremiti mi dodjeljujemo isključivo putem natječaja. Natječaj je raspisan 4. svibnja i mi ćemo ponovno ove godine znači dodijeliti do visine od 2000 kuna potporu za pripreme učenicima i studentima. To je još, budući da natječaj traje, evo želim pozvati sve one kojima se to čini nužnim, da nam se jave. Mi smo i u prošloj godini učinili to isto i evo, u prethodne dvije godine na taj način je poduprto gotovo 400 djece, dakle studenata ili učenika. To su djeca hrvatskih branitelja. Dakako da prednost imaju djeca poginulih hrvatskih branitelja, nestalih, ali isto tako djeca najtežih invalida, dragovoljaca itd. Prema tome, to je jedan od načina na koji želimo i evo sa zadovoljstvom mogu reći, uspijevamo kompenzirati činjenicu da je na temelju ustavne tužbe evo prije nekoliko godina, nažalost ustavna tužba je došla od ljudi koji se bave znanošću pa je bilo teško očekivati, ali eto na temelju te ustavne tužbe ukinut je jedan dio zakona kojim su se djeca hrvatskih branitelja upisivala. To nije bio naravno izravan upis, kako bi se reklo sa ceste nego su oni, jasno, morali isto tako ispuniti uvjete. To su sve bili odlični učenici odnosno studenti. Međutim, mi smo to onda kompenzirali jednim dogovorom i tu želim zahvaliti sveučilištima sa rektorskim zborom, ali isto tako ovim pripremnim radnjama, dakle da se što bolje pripreme za upise na fakultete, djeca hrvatskih branitelja da se upiše, da završe i da dakako sutra budu ti koji će biti na čelu velikih tvrtki, koji će biti uspješni gospodarstvenici, znanstvenici i vjerujem političari koji će sutra vjerujem preuzeti kao članovi Sabora, Vlade, kormilo Hrvatske države. Evo, gospođo zastupnice, vjerujem da ste zadovoljni. A na kraju još jedanput pozivam sve one koje to zanima da se jave na natječaj Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.
Gospođa Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala. Gospođo potpredsjednice Vlade, zadovoljna sam u cijelosti ovim vašim odgovorom, kao što će vjerujem zadovoljni biti i oni korisnici koji dobiju ovu stipendiju, dakle to su sadašnji srednjoškolci ali nadam se budući studenti. I pohvale i zahvala za sve ono što činite za obitelji odnosno za djecu hrvatskih branitelja, i vi i Vlada doktora Ive Sanadera. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani gospodine Sanader, predsjedniče Vlade. 12., 13. i 14. ovog mjeseca ste u nekoliko navrata na predizbornim skupovima HDZ-a u Kninu, Šibeniku, Zadru i Splitu rekli i ponovili da je SDP u Hrvatski sabor u proceduru uputio zakon kojim se predlaže oporezivanje kamata na štednju građana i da je mišljenje o tom zakonu došlo u Vladu. Ja vas molim da nam kažete nešto o tom zakonu i da nam kažete kada je SDP uputio takav zakon kojim se u vremenima krize, kao što kažete, predviđaju novi tereti za hrvatske građane, jer o tome znamo malo. Možda vi znate više.
Premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče Milanović, vašim kolegama sam odgovarao možda malo u kraćoj verziji nego što su oni očekivali jer su već bili pripremili unaprijed pisani komentar na ono što ću ja odgovorit, znači oni su znali što ću ja odgovorit pa su čitali po cijelu stranicu. A u saborskom Poslovniku stoji da treba reći jesi li zadovoljan ili nisi zadovoljan odgovor i to kratko komentirati. No, ostavimo to postrani. Njima sam odgovorio tako jer sam znao što su pripremili, a vama ću odgovoriti sa današnjom Slobodnom Dalmacijom. "Potop ljevice u Dalmaciji. HDZ je 158 tisuća glasova, SDP 84 tisuće glasova." Nek idemo tako dalje. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani kolega, zadovoljan sam vašim odgovorom jer je upravo onakav kakvog sam očekivao. [[Pljesak.]] To je jedan sjajan odgovor, dakle ili ne znate šta je u saborskoj proceduri ili ne znate što se događa u državi koju vodite. Ja ću vam doduše reći koji je to zakon SDP predložio i zašto nema šanse da ga HDZ prihvati. To je Zakon o porezu na profit banaka, na povišivanje kamata. Dakle, rekli ste nešto i to ponovili više puta što nema apsolutne veze sa istinom. Čestitam vam na rezultatima u Splitu, u Zagrebu, u Rijeci, u Dubrovniku. Tako su dobri i bit će još bolji i sada ću vam reći u ovih 10 dana kampanje da govorite malo više istine, da ne izmišljate da SDP namjerava ukinuti vjeronauk jer to nije istina, da ne izmišljate zakonske prijedloge koji ne postoje. I molim vas da svoje suradnike ne šaljete u Bleiburg gdje sam bio osobno kao i u Teznom odati pijetet žrtvama i da ne drže govore koji dijele ovaj narod, nemojte manipulirati ljudima … [[Govornik isključen ne čuje se.]] neistine. To nije dobro. Tako se ne vodi zemlja. Hvala vam gospodine … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Lijepo je čuti uzajamne čestitke. Vidite kako mi to fino znamo to je li. Lijepo je to čuti. I podsjetit ću vas da i dalje čestitate uzajamno ovako na uspjesima. Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje predsjedniku Vlade. Koliko je do danas novaca hrvatskim pacijentima naplaćeno od participacija u zdravstvu?
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče, svi hrvatski ljudi moraju znati što se dogodilo na Bleiburgu i zato je dobro da je, i zato je dobro da je vaš predsjednik bio na Bleiburgu i zato je dobro da Hrvatski sabor ostane i dalje pokrovitelj te komemoracije. I nije dobro da se zbog nekoliko moram odvojiti, iskoristiti vaše pitanje, nemojte se ljutiti jer ovo. Jer Poslovnik, ne ne može mi nitko govorit što ću ja odgovoriti zastupniku. Oprostite, inače bi to bilo ponovno diktat socijal-demokracije, diktatura proletarijata. Dobro, u svakom slučaju moj odgovor vama je ovaj. Na Bleiburgu se dogodila strašna tragedija, jedna od najvećih tragedija hrvatskog naroda. I svi koji idu tamo dužni su to poštovati. Mi osuđujemo ustaško znakovlje, ali ne možete gospodine Milanoviću osuđivati govor predsjednika Kluba zastupnika HDZ-a koji je održao dobar govor i koji je osudio Jasenovac, koji je osudio sve ono što je ustaški režim kao zločinački režim učinio. Ali isto tako ću iskoristiti ovu prigodu i reći ću sljedeće. Ako se već stalno vraćate u prošlost, onda treba reći da treba suditi onima, vi, da treba suditi onima koji su učinili zločine i bacili ljagu na antifašistički pokret po kojemu smo mi pobjednicu u Drugom svjetskom ratu i … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] i isto tako poraće u kojemu su počinjeni strašni zloćini komunističkog režima. Sve to treba procesuirati kao što se procesuiraju i oni ako je netko učinio u Domovinskom ratu. Jedino kriteriji moraju vrijediti jednako za sve.
Gospodin Jovanović. Izvolite gospodine Jovanoviću. Molim vas! Gospodine Jovanoviću izvolite.
Ovakvu uvredu saborskog zastupnika ovaj Sabor još nije doživio. Dakle, ni jednom riječju nisam dobio odgovor na svoje pitanje, a premijer je pokazao uz dužan pijetet prema svim žrtvama da mu je Bleiburg važniji od hrvatskih bolesnih ljudi. Zahvaljujući, molim vas da mi moje vrijeme koje mi oduzimaju nitko na kraju ne spriječi da do kraja dam svoj komentar na ovaj odgovor kojim je predsjednik Vlade uvrijedio saborskog zastupnika i ovaj Sabor. Uostalom zbog ovakvog premijera Hrvatska je danas mala, skupa, neefikasna, korumpirana … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Radnici gube svaki dan radno mjesto, … [[Govornik se ne razumije.]] ne dobivaju plaću, umirovljenici imaju 20 kn dnevno da bi preživjeli. Gdje je tu onda participacija nego harač na bolesne i siromašne. Hrvatsko zdravstvo je reformom zdravstva gospodina Milinovića postalo jedinstveno u svijetu – ne služi liječenju pacijenata, nego krpanju proračunskih rupa. Zaista premijeru idete dalje, ničega … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] A ja vam donosim crvene pozdrave iz Rijeke gdje je 60% građana u prvom krugu izabralo SDP-ovog gradonačelnika Vojka Oberstnela. [[Pljesak.]]
Ako se mogu skromno pridružiti čestitam gospodinu Oberstnelu pogotovo na odazivu birača. Hvala lijepa. Idemo dalje. Osamnaesta je po redu gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, predstavnici Vlade, kolege i kolegice. Svoje pitanje bih uputila ministru Kalmeti, a odnosi se na pomorsku povezanost otoka, elafitskog područja, plovnog područja dubrovačkog kao i otoka Prvića i Zlarina na šibenskom području. Gospodine ministre, kroz zadnje vrijeme u novinama možemo čitati kako probleme imaju u prometnoj povezanosti upravo ovi ljudi koji žive na ovom području, na ovim otocima, pa bih vam bila zahvalna da nas informirate što Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture čini kako bi riješili ove teškoće naših građana. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, gospođe i gospodo zastupnici. Nisam čuo sve, ali ono što sam čuo ću odgovoriti, pa dakle što se tiče Elafita i povezanosti Elafita oni su već danas dobro povezani sa četiri linije dnevno. Međutim, u cilju poboljšanja te veze mi smo raspisali još jedan natječaj za, čime ćemo uvesti još jednu liniju od 1. lipnja do 30. rujna uglavnom za terete kako bi još više rasteretili ove 4 linije koje povezuju te otoke sa kopnom kad su u pitanju putnici. U svezi Prvića i taj otok je relativno dobro povezan sa Vodicama i sa Šibenikom, ali mi smo neovisno o tome raspisali još jedan natječaj za uvođenje još jedne dodatne linije koja će spajati Prvić sa Vodicama i čime će i ta linija će krenuti negdje na jesen. Dakle, prije nego što počne školska godina. E sad, čini se da ste još nešto pitali ali nisam čuo. …/Upadica Klarić: Otok Zlarin?
Gospođa Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine ministre. Evo, to je veliko veselje i za otočane koji žive zapravo na području, na otočju Elafita, ali jednako tako posebno vam zahvaljujem i za otočane sa otoka Prvića, poglavito za Zlarinjane. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani članovi Vlade, poštovani predsjedniče Vlade. Moje pitanje je za gospodina premijera. Znate li koliko je pad prometa u trgovini na malo u prvom tromjesečju ove godine? Niste čuli, ne radi mene, nego radi ovih koji inače upadaju zastupnicima u riječ sa vaše strane lijeve. Znači, ponoviti ću pitanje. Koliki je pad prometa u trgovini na malo za prvo tromjesečje ove godine?
Hvala. Izvolite gospodine premijer Sanader.
Možda će netko sad reć da po nekoj lokal-patriotskoj osnovi odgovaram zastupniku Ostojiću, konkretno pao je negdje oko 15 do 16%, to je točno. Ali koristim prigodu s obzirom da je sve ovo u predizbornoj kampanji da vam čestitam na dobrim rezultatima u prvom krugu, međutim nisam siguran da ćete pobijediti u drugom krugu.
Hvala. Izvolite gospodine Ostojiću.
Ja sam djelomično zadovoljan odgovorom premijera. Posebno u onom dijelu čestitki pošto on ovo shvaća još uvijek kao predizborni dio. Ja sam uvjeren da vaš kandidat neće proći u drugom krugu u Splitu, a ono što je puno važnije, gospodine premijeru, ja mislim da bi trebali biti vrlo zabrinuti radi toga što takav pad od 17% u trgovinu na malo pokazuje dvije stvari. Pad standarda građana, to je jedna stvar. I drugu situaciju, a to je nesnalaženje u ovoj situaciji krize. To znači, to je problem. Iz tog razloga mislim da je važno. Gospodine predsjedniče Sabora, ako mi možete dopustiti da odgovaram. Znači ono što je vrlo bitno, treba štititi naše radnike, treba štititi naše trgovine, a ne protežirati benzinske pumpe koje su, normalno, u rukama stranaca. Po meni je puno važnije ovo što su ljudi siromašni pa je to znak pada standarda. To je ono što čini osiromašenje naših obitelji. Znači, ja ću vas moliti ipak da vi meni pisano to uredno odgovorite, a za onaj drugi dio mi ne trebati davati nikakav pisani odgovor. Vidjeti ćemo ga 31.5. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je gospodin zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, poštovani premijeru i članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem poštovanom gospodinu ministru obrane, gospodinu Vukeliću. Ministre, pitanje je što Ministarstvo obrane radi po pitanju većeg uključenja domaće industrije u opremanje hrvatskih Oružanih snaga?
Hvala. Gospodin ministar Vukelić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ovo pitanje vjerojatno nije slučajno došlo danas jer u nekoliko prošlih mjeseci su se dogodili izuzetno dobri trenuci kada je riječ o hrvatskom gospodarstvu i opremanju hrvatskih Oružanih snaga. Temelji programa u hrvatskoj Vladi, one prošle i ove sadašnje jeste poticaju, podrška hrvatskom gospodarstvu, prije svega usmjereno na industriju i industrijsku proizvodnju. Najčešće kada o toj industriji govorimo, vežemo se na jedan projekat koji je već u tijeku i koji je izuzetno velik i važan, a to je proizvodnja borbenih oklopnih vozila, njih 126 komada u Đuri Đakoviću, čime je osiguran i posao u vrijednosti negdje oko milijardu i 400 milijuna kuna za tu tvrtku, jasno i partnera finskog, ali isto tako osigurana su radna mjesta. Istovremenu, u Đuri Đakoviću se provodi već nekoliko godina modernizacija tenka M84 koja bi naredne godine trebala i definirati potrebe naših oružanih snaga za tim … [[Govornik se ne razumije.]] i time isto osigurati radna mjesta. Ali ono što se dobroga desilo u proteklih nekoliko mjeseci jesu ugovori koji su potpisani sa hrvatskim tvrtkama kada je riječ o opremanju hrvatskih vojnika, dakle hrvatskih Oružanih snaga. Prije svega, to je jedan veliki uspjeh okupljanja hrvatskog konzorcija, hrvatskih kompanija, njih 14 iz područja tekstila koji su ponudili i ugovorili sa MORH-om opremanje Hrvatske vojske sa hrvatskim odorama. Zašto govorim hrvatskim? Zato što je to dakle komplet proizvod u Hrvatskoj i ono što je posebno važno, vrlo konkurentan i jeftiniji i manji trošak za Oružane snage, a kvalitetniji proizvod ćemo dobiti proizveden u Hrvatskoj. Pred nekoliko dana smo potpisali ugovor sa tvrtkom HS produkt iz Karlovca za proizvodnju hrvatskih jurišnih pušaka. To je vrlo zahtjevan tehnološki posao koji je uspjela napraviti upravo hrvatska kompanija, hrvatska tvrtka. Taj posao koji je za 1000 jurišnih pušaka vrijedan negdje malo manje od 11 milijuna kuna je veliki posao koji će se sljedećih godina odvijati u opremanju Oružanih snaga Hrvatske. Isto tako, pred nama je veliki posao ugovaranja obalnih ophodnih brodova. Natječaj se priprema, uskoro će ići van. Jasno je, očekujemo i uvjereni smo da će hrvatsko brodogradilište, jedno ili više njih taj posao dobiti, da će se proizvodnja obalnih ophodnih brodova za potrebe Obalne straže upravo dešavati, rješavati dakle u Hrvatskoj sa hrvatskim proizvodom. Dakle, šansa upravo za hrvatsko gospodarstvo i industriju i industrijsku proizvodnju jesu ovi projekti opremanja i modernizacije Oružanih snaga. Preduvjeti za to su stvoreni. To je politika hrvatske Vlade koja se okreće prema hrvatskoj industriji i proizvodnji. I drugo, da imamo kvalitetne hrvatske proizvođače. Mi u njih vjerujemo. Mi njih imamo. Posjetiti ću, Šestan-Busch koji je sa kacigom, ne samo oprema Hrvatsku vojsku, nego je izvozni proizvod diljem svijeta, jurišna puška vjerujemo da će biti itekako izvozni potencijal. Isto tako i vjerujemo za druge proizvode kao što je odora već i plasirana i na druga tržišta hrvatski proizvod. Prema tome, to su proizvodi koji ne samo da su hrvatski, oni su izuzetno kvalitetni, oni su konkurentni, oni su u vrhu kvalitete svjetskih proizvoda koji postoje na tržištu. Prema tome, to je put kojim hrvatska ide i koji je zacrtala hrvatska Vlada i provodi upravo kroz ove projekte opremanja Oružanih snaga. Hvala.
Hvala. Gospodin Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre na ovako iscrpnom odgovoru.
Hvala. Gospodin zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje upravljam ministru zdravstva i socijalne skrbi, doktoru Milinoviću. Naime, osnovna je činjenica da porezne obveznike godišnje oko 3 milijarde kuna koštaju bolovanja. Gospodine ministre, ja sam imao sreću nakon 32 godine staža da nisam bio nijedan dan na bolovanju ali to se valjda radi o sreći. Ali sada ostavimo sreću na miru. Ja vas pitam pored kvalitetnih pokazatelja u ovoj zdravstvenoj reformi koju ste vi započeli i koju je pohvalio moj kolega Milinović kakva je strategija odnosno kakav je pristup racionalizaciji smanjenja troškova koje ste također najavili što se tiče tog bolovanja? Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Milinović.
Hvala. Gospodine predsjedniče. Pa prije godinu danas topa bolovanja u Republici Hrvatskoj bila je 4,2%, to je na godišnjoj razini ako bi govorili o financijama negdje oko 3 milijarde kuna. To je bila jedna signalna lampica da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i Ministarstvo zdravstva malo poradi na kontroli tih bolovanja i u godinu dana smanjili smo stopu bolovanja sa 4,2 na 3,8. Ako spomenemo da smo prošle godine izgubili 20 milijuna radnih dana i da je od ovih 3 milijarde kuna troškova negdje pola pola na doprinosima, pola na poduzetnicima stanje je bilo neizdrživo. Išli smo u pojačanu kontrolu, smanjili stopu bolovanja i uštedjeli negdje oko 500 milijuna kuna državnog proračuna. Nastavili smo i dalje i ove godine i smanjili smo sa 3,9 stopu bolovanja na 3,7, dakle za dodatnih 300 zapravo 83 milijuna kuna ali sve u cilju zaštite stvarno bolesnih a na neki način zaštite od državnog proračuna od ovih povećanih troškova neopravdanih bolovanja. Dakle, idemo i dalje sa kontrolama neopravdanih bolovanja, a još jednom kažem u cilju zaštite stvarnih bolovanja. Što se tiče reforme zdravstvenog sustava gospodin Željko Jovanović je nešto o tome govorio, bio je u Rijeci kada sam ja govorio o reformi zdravstvenog sustava prije deset dana o rezultatima. Jedno 300-400 ljudi u crvenoj Rijeci kako on kaže, ja čestitam na izbornim rezultatima, je pljeskalo i podržalo prve rezultate reforme zdravstvenog sustava. Pa kad prenosi pozdrave premijeru iz crvene Rijeke ja želim prenijeti pozdrav iz Gospića 83% ali to nije veliki grad za SDP kao što nije ni Varaždin, ni Zelina, ni Zaprešić, ni Knin, ni Županja, ni Vinkovci, ni Gospić, ni Zadar, ni Virovitica, ni Bjelovar, ni Karlovac, ni Krapina, ni Otočac, ni Senj, ni Novalja. Tamo valjda žive građani drugog reda, ovo su samo dio gradova koje je dobila Hrvatska demokratska zajednica, zajednica s ovim koalicijskim partnerima i valjda to ne važi za SDP jer smo mi neka druga Hrvatska. Mi smo svi jedna Hrvatska i evo gospodine premijeru prenosim vam pozdrave iz ovih gradova gdje smo osvojili sa koalicijskim partnerima. [[Pljesak!]]
Rijetko se čuje i jedinstveni aplauz. Hvala i na tome. Idemo dalje. Gospodin Stjepan Kundić.
Gospodine ministre, ja sam jako zadovoljan vašim odgovorom i vašom silnom energijom koju ste iskazali u ovoj zdravstvenoj reformi a izborima također. Ali ono što ste vi provlačili kroz ovu reformu meni nije promaknulo. Uvijek ste naglašavali da u ovoj reformi postoji odgovornost pojedinca prema svom zdravlju da i on mora biti izuzetno odgovoran odnosno i prema zdravstvu i prema zdravlju. Mislim da tu malo smo tanki. Prema tome, eto još jedanput ponavljam i zahvaljujem se na ustrajnosti kojom vi radite vaš posao.
Hvala. Na redu je gospodin Davorko Vidović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, ja se unaprijed ispričavam ako ću vas nasekirati i uznemiriti jednim jednostavnim pitanjem. Naime, da li je vama poznato koliko je novca potrebno za jednu umirovljeničku potrošačku košaricu i koliko se dana može od te košarice u Hrvatskoj živjeti?
Zahvaljujem. Gospodin premijer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Meni je iznimno drago da ste mi postavili to pitanje i da se apostrofirali umirovljeničku grupaciju hrvatskih građana prije svega zbog toga što je ova Vlada i to ćete priznati vratila dug umirovljenicima koji ste vi dok ste bili ministar negirali da uopće postoji. Prema tome, to hrvatski građani i u Sisku moraju znati i zato u drugom krugu izbora dati svoj glas Pintariću onoj stranci koja je vratila umirovljenicima dug.
Hvala. Gospodin Davorko Vidović. Izvolite.
Pa ja nisam toliko nezadovoljan odgovorom koliko sam malo tužan, ali što možemo, to je. Ono gospodine predsjedniče Vlade što vi ne znate ja znam a može i svatko pogledati. Naime, ta umirovljenička košarica iznosi 3 tisuće 574 kuna a sindikalna košarica za obitelj 6 tisuća 600. U odnosu na prosječnu plaću to iznosi negdje oko 56% prosječne plaće. Dvoje umirovljenika iz Siska kojega vi spominjete gospodine predsjedniče Vlade mi je dalo kalendar da vam pokažem, to nije ni julijanski ni gregorijanski, to je tzv. Sanaderov kalendar. Po tom kalendaru za penzionere danas sa prosječnom mirovinom završio mjesec svibanj a sve ove dane koji su prekriženi, u tim danima umirovljenici zube o klin. Evo, to je po prilici odgovor na pitanje zorno da možete proučiti kao predsjednik Vlade što vam je činiti.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem potpredsjednici hrvatske Vlade gospođi Adlešić. Poštovana gospođo potpredsjednice, punopravno članstvo Republike Hrvatske u NATO savezu pruža nove poslovne prilike hrvatskom gospodarstvu. To je posebno značajno danas u uvjetima globalne svjetske gospodarske i financijske krize, uvjetima recesije, otvaranja novih tržišnih niša u obrambeno-sigurnosnom sektoru koje nudi članstvo u NATO savezu prilika je za hrvatske tvrtke, za nove poslove, za rast našeg izvoza kao i uravnoteženje naše trgovinske platne bilance. Hrvatski izvoznici dakle dobivaju novu veliku značajnu priliku. Možete li reći poštovana gospođo potpredsjednice što Vlada Republike Hrvatske konkretno poduzima kako bi se te prilike kao perspektive snažnijeg gospodarskog rasta koje donosi punopravno članstvo u NATO-u u punoj mjeri iskoristile. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Drago mi je da ste postavili to pitanje jer je činjenica da se u Hrvatskoj članstvo u NATO-u još uvijek gleda više manje sa sigurnog aspekta, a zanemaruje se onaj koji do sada doduše i nismo mogli značajno koristiti, to je ovaj gospodarski, sve gospodarske prilike koje sada otvaraju u Hrvatsku, prije svega na tržištima zemalja NATO saveza, ali isto tako i zemalja u kojima su nam misije. Prema procjenama stručnih službi NATO saveza pretpostavlja se da bi Hrvatska mogla povući oko 40 milijuna eura na različitim poslovima i to doista nije nerealno, jer naš cilj je dostići Mađarsku koja je realizirala oko 140 milijuna eura. Vlada nije čekala nepripremljena i organizirali smo radnu skupinu u kojoj su predstavnici osim ministarstva i Hrvatske gospodarske komore. Prvi natječaji su već otvoreni, stigli su u Ministarstvo obrane i ja vjerujem da će biti do kraja godine već oni prvi realizirani. To je naravno u ovo doba recesije kad je najviše pogođena upravo građevina, infrastruktura, jako važna i sjajna prilika. Hvala još jednom.
Hvala vam lijepo na odgovoru. Rekao bih sljedeće. Sigurno je da ova tema zaslužuje posebnu pažnju iz niza razloga, gospodarskih, sigurnosnih, vanjskopolitičkih. I siguran sam da ćemo zajedničkim naporima u ovom važnom segmentu učiniti ono što je u interesu Republike Hrvatske i hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Hvala, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, gospodinu Pankretiću. U posljednja dva tjedna putem medija upoznati smo s činjenicom da je došlo do privremene zabrane otkupa mlijeka za oko 1100 kooperanata. Znamo da u ovaj sektor poljoprivrede Vlada Republike Hrvatske sustavno, kroz operativne programe, da je uložila znatna financijska sredstva, a rezultati tih ulaganja su i respektabilne količine, ali i kvaliteta mlijeka. Možete li nam, gospodine ministre, reći zašto je došlo do zabrane otkupa mlijeka i što je ministarstvo poduzelo po tom pitanju, ali i kakva je situacija danas u ovom sektoru poljoprivrede? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice, moram naglasiti da zabrane više nema na snazi jer smo prošli tjedan u razgovoru sa našim mljekarama došli do rješenja problema. Rekao bih da smo i mi bili iznenađeni kada su nas poljoprivrednici obavijestili oko zabrane koja se dogodila i nepreuzimanja mlijeka, ali moram reći da smo prvo bili iznenađeni zbog toga što postoji u ministarstvu Savjet u kojem su uključeni i mljekare i proizvođači, dakako mi iz ministarstva i nema nikakve potrebe, barem ne za sada i uvijek smo sve probleme rješavali na Savjetu. Ovaj puta nažalost to se nije dogodilo pa smo morali intervenirati na drugi način, pozvati sve mljekare i moram konstatirat, došli do zajedničkog dogovora vezano uz otkup mlijeka. Mogu ponoviti ono što sam već i naglasio do sada, otkupljivat će se sve količine mlijeka. A ponovo naglašavam, izuzetno nam je bitno da nam sektor mljekarstva bude konkurentan jer znamo da je sektor mljekarstva i ukupno govedarska proizvodnja jedan od stupova ukupne poljoprivredne proizvodnje. Dogovor smo postigli na način da idemo intervenirati u dijelu mljekarske proizvodnje na način da sa mljekarima smo dogovorili da sve one mljekare koje imaju, a moramo realno priznat, dosta velike zalihe s obzirom na hiperprodukciju u našem okruženju, da ćemo taj višak mlijeka pretvoriti u mlijeko u prahu i u maslac što će Vlada Republike Hrvatske preko Ministarstva poljoprivrede sufinancirati sa 40 milijuna kuna, uz dogovor da se sve ponuđene količine mlijeka otkupe, prema tome da i dalje nastojimo povećat proizvodnju. A mogu samo reći da je za mjesec travanj otkup povećan za 6% u odnosu na prošlu godinu. Trend nam je dobar i moramo zaštitit našu proizvodnju, ali i pripomoć u ovom teškom trenutku mljekarskoj industriji. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Nevenka Marinović. Izvolite.
Evo, zadovoljna sam sa odgovorom gospodine ministre. Međutim, ovdje evo rekli ste već, dobro je pratiti u svakom momentu ovaj segment jer on zaslužuje veliku pažnju i ne samo iz razloga što sam navela da su uložena velika financijska sredstva i znamo što hoćemo u tom segmentu, već iz toga što je o ovom sektoru ovisno preko 50 tisuća ljudi što znači proizvođača i njihovih obitelji, što kooperanata, dobavljača, ali i ostalih. Evo, hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Gospodine predsjedniče. Dopustite mi, za razliku od brojnih upita mojih kolega iz SDP-a koji su doista svrhu sebi i u svrhu najjeftinije promidžbe, postavio bih jedno pitanje, usuđujem se kazati od prvorazrednog nacionalnog interesa. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, vi ste jedan od onih koji su se na poziv prvog hrvatskog predsjednika vratili prije rata u Hrvatsku i postali ste, bogu hvala, najuspješniji premijer u hrvatskoj povijesti Hrvatske države. Postavio bih vam, dopustite mi da vam postavim jedno pitanje koje se odnosi na odnos Hrvatske i Hrvata u svijetu, temeljem na ustavnoj obvezi Republike Hrvatske, ali i u smislu novih okolnosti u kojima se Hrvatska republika nalazi u posljednje vrijeme, imajući u vidu da je Hrvatska članica NATO-a, da je Hrvatska sutra članica Europske unije i imajući u vidu globalizaciju i sve one procese koji idu i kada zapravo razdaljine postaju relativne i kada zapravo komunikacija između ljudi i krajeva u svijetu postaje doista relativna. Gospodine predsjedniče, Hrvatska ima najljepše more, čiste vode, nezagađeno tlo. Hrvatska ima najvrjednije bogatstvo u svojim ljudima, ovima u Hrvatskoj, a i onima koji žive u svijetu. Hrvati u svijetu su prvorazredni interes Republike Hrvatske, bez obzira na njihovu generacijsku pripadnost i vrijeme iseljavanja, oblik, pojavnosti, dakle bez obzira da li se radi o Hrvatima u Bosni i Hercegovini koji su poseban entitet ili hrvatskoj nacionalnoj manjini, ili onoj dalekoj dijaspori, bez obzira na njihovu gospodarsku moć, bez obzira jesu li ili nisu hrvatski državljani. Važno je da imaju osjećaj pripadnosti hrvatskom narodu. Hoće li Vlada Republike Hrvatske, gospodine predsjedniče, donijeti najavljenu strategiju i zakon kojim će se sustavno regulirati i unaprijediti međuodnos Hrvatske i Hrvata u svijetu, rekao bih u svijetlu novih okolnosti, dakle međuodnos kad je u pitanju i informiranost i gospodarska suradnja, kulturna, očuvanje nacionalnog identiteta itd.
Hvala. Predsjednik Vlade, gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala, gospodine zastupniče na ovom pitanju. Prije svega treba reći da je uspostava suverene Republike Hrvatske nakon prvih višestranačkih izbora u travnju devedesete bila izraz prirodne volje hrvatskog naroda da ima svoju državu koja će biti jednakopravna, međunarodno priznata sa svim ostalim državama u svijetu. Ono što mi počesto zaboravljamo, a to je da su i pri stvaranju samostalne Hrvatske države odlukom slobodne volje hrvatskih, pripadnika hrvatskog naroda i drugih građana pa onda i u obrani Hrvatske da nisu sudjelovali samo Hrvati i hrvatski građani koji žive u Hrvatskoj, nego da su i u stvaranju Hrvatske i u njezinoj obrani sudjelovali mnogi Hrvati izvan Hrvatske. Ja ću reći i u ovoj prigodi da mi imamo tri skupine Hrvata izvan Hrvatske. Imamo tzv. kolokvijalno zovemo hrvatsku dijasporu, koja dakle, iseljene Hrvate privremeno ili trajno koji žive u europskim i prekomorskim zemljama. Imamo autohtone hrvatske manjine koji žive od Srbije, Mađarske, Rumunjske, Slovačke, Češke itd. I imamo konstitutivni suvereni jednakopravni narod Hrvata u Bosni i Hercegovini čija je to domovina. Prema tome, te tri skupine hrvatskog naroda sve tri su sudjelovale u stvaranju Hrvatske države. I najmanje što mi možemo učiniti jest da napravimo jednu strategiju i ja je najavljujem danas na ovom aktualnom prijepodnevu, da napravimo jednu strategiju još učinkovitije pomoći i interakcije između Hrvatske, između Republike Hrvatske i hrvatskog naroda koji živi izvan Hrvatske. Mi smo jedan narod, mi smo nedjeljiv narod koji živi u mnogim državama, ali smo jedan narod. I zato naša politika i ja se nadam da ćemo tu imati i potporu naših kolega sa ljevice. Ja se nadam i želim u to čvrsto vjerovati da će politika svake hrvatske državne vlasti o tome voditi računa da li su svi ti Hrvati nedjeljiv dio i sastavnica hrvatskog naroda bez obzira u kojim državama živjeli, da su svi pomogli u uspostavi suverene i samostalne Republike Hrvatske, da su svi pomogli u obrani Hrvatske i da neće više nikoga biti tko će sutra tražiti da oni izgube pravo glasa, da oni zbog toga što ne plaćaju porez ne mogu glasovati u Hrvatskoj itd. To su možda i neki nesporazumi. Možda ljudi ne razumiju dovoljno razloge, ali ovo je istina. Istina je da je ovo, ova Republika Hrvatska bila i jest rezultat zajedničkog napora, zajedničkog truda Hrvata u Hrvatskoj i Hrvata izvan Hrvatske. I zato im hrvatska državna vlast i mi ćemo to učiniti u ovom mandatu, donijet ćemo strategiju koja će se temeljiti na hrvatskom Ustavu, koja će se temeljiti na pozitivnim dokumentima međunarodnih institucija prije svega Ujedinjenih naroda, ali i Vijeća Europe i Europske unije. To je najmanje što možemo učiniti za Hrvate izvan Hrvatske. [[Pljesak.]]
Hvala. 25 je zastupnika postavilo pitanje. Molim? Ah, da izvolite izvolite gospodine Bagariću.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kao predsjednik Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske ovdje želim iskazati svoje zadovoljstvo vašim odgovorom. Vjerujem da to zadovoljstvo dijelim i sa svim svojim kolegama i kolegicama bez obzira na stranačku pripadnost u ovoj saborskoj dvorani i dakako da dijelim mišljenje s vama da je Hrvatska doista kruna nastojanja svih Hrvata bez obzira gdje su živjeli. Mi smo svjesni da ne možemo razmaknuti sva mora i oceane kako bi sve drago kamenje pokupili po svijetu i vratili kruni kojoj pripada. Ali vjerujemo da će ta strategija i vjerujem zakon koji će uslijediti zapravo doprinijeti da hrvatske institucije na jedan još učinkovitiji način uspostave međuodnos između Hrvatske i Hrvata u svijetu. Hvala vam lijepa još jedanput.
Hvala lijepa. Evo prešli smo 25, još nam ostaje 15 pitanja. Sada bi mogli napraviti stanku do 12,00 sati. Nastavljamo sa postavljanjem pitanja. Prvi je gospodin zastupnik Miljenko Dorić, potom Tonino Picula, gospođa potpredsjednica Antunović i tako redom. Do dvanaest sati dakle. Gospodo zastupnici, evo još jedna obavijest prije nastavka. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, gospodin Petar Selem je zakazao sjednicu u dvorani Stjepana Radića 133 na prvom katu u 14 sati danas. Idemo sa postavljanjem zastupničkih pitanja. Na redu je gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru pravosuđa Republike Hrvatske, doktoru Šimonoviću pa predlažem da pričekamo koju minutu dok se ministar vrati u dvoranu. Gospodine ministre, Republika Hrvatska raspisala je međunarodne tjeralice za velikim brojem osoba koje su osumnjičene za ratne zločine. U preko 60 slučajeva, Interpol je locirao osumnjičene. Ja raspolažem informacijama da ih se 16 nalazi u državama članicama Europske unije, 19 u drugim europskim državama i 33 na drugim kontinentima. U 12 slučajeva odbijeno je izručenje zbog toga jer te osobe imaju državljanstvo država u kojima su locirani. U 3 slučaja odbijeno je izvršenje iz drugih razloga. U 15 slučajeva Ministarstvo pravosuđa je još uputilo zamolbe za izručenje i pravni postupak je u tijeku. Nažalost, gospodine ministre, ono zbog čega sam se javio je činjenica da u 40% slučajeva kada su osumnjičeni locirani od strane Interpola, naše Ministarstvo pravosuđa uopće nije reagiralo, iako je obaviješteno o tom uhićenju, o uhićenju ili lociranju. Čak ponavljam, i onda kad su bile crvene tjeralice u pitanju, kada su se ti ljudi nalazili u … [[Govornik se ne razumije.]] pritvoru, Ministarstvo pravosuđa nije reagiralo. Ima i drugih slučajeva, obrnutih, kada druge europske države raspisuju međunarodne tjeralice za našim državljanima. Takvih je slučajeva preko 180 i neki od tih osoba počinili su vrlo teška kaznena djela. Jasno mi je da Republika Hrvatska ne može izručiti, ali nažalost ne činimo ništa da odgovaraju za počinjena kaznena djela po načelu ili izruči ili sudi. Gospodine ministre, kakva smo mi to pravna država?
Hvala lijepa. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, mi smo takva pravna država u kojoj vi iznosite ovakve neprovjerene tvrdnje i ne obratite se Ministarstvu pravosuđa, očito ne htijući previše da se nešto riješi, nego s potrebom da od neprovjerenih podataka radite senzacije. Srdačno vas pozdravljam da usporedimo podatke. Po svemu što sam dobio, vaši podaci su vrlo netočni. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Miljenko Dorić. Izvolite.
U pripremi jednog izvješća, gospodine ministre za Vijeće Europe, ja sam se obratio vašem ministarstvu i dobio sam ništa. Da oni ne znaju koliko ima osumnjičenih u drugim državama, gdje su locirani, ništa ne znaju. Podaci su vrlo provjereni gospodine ministre i vrlo rado ću popit s vama kavu i pokazati vam sve podatke.
Hvala. Gospodin zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Svoje bih pitanje uputio predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu. Vjerujem da ćemo se složiti, gospodine predsjedniče Vlade da je za zdravlje nacionalne ekonomije jednako teška sve od tri pošasti. Nezaposlenost, rad na crno i rad koji se ne plaća. Ne zna se koja je gora pošast za zdravlje nacionalne ekonomije. Recite da li vam je ovog trenutka poznato u našoj zemlji koliko radnika odlazi na posao, a da za to ne dobiva plaću? Hvala lijepo.
Hvala. Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče, iznimno mi je drago, vaša briga za radnike i … [[Govornik se ne razumije.]] će hrvatska Vlada učiniti sve u vremenima krize. Ne samo u javnim i državnim službama tamo gdje mi možemo nešto reći, nego i tamo gdje su poduzetnici. Znači, kada je riječ o Hrvatskoj udruzi poslodavaca i onima koji nisu u toj udruzi pa se možda koriste krizom koja je tu, koja trese svijet, koja trese Europu da bi možda povukli neke poteze koje će onda opravdati krizom. I u tom smislu, znači otpuštati neke ljude koje su oni možda mislili otpustiti i da nije bilo krize. I u tom smislu ćemo poduzeti sve. Što možemo poduzeti? Možemo poduzeti to da razgovaramo sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, da razgovaramo s drugim poduzetnicima, da ih pozivamo da u ovim trenucima zajedno s nama se bore za svako radno mjesto. Prema tome, to je jedan ozbiljan problem koji Vlada ne može nekakvom regulativom, jer izvršna vlast se ne može, to bi bio izravni državni intervencionizam. Mi se ne možemo miješati u slobodno poduzetništvo, ali možemo apelirati, možemo kroz socijalni dijalog, kroz tripartizam u Hrvatskoj možemo senzibilizirati poslodavce da ne koriste krizu da bi otpuštali radnike, nego da koriste neke druge mjere, a mi na tim mjerama zajedno s njima radimo. Znači, može se smanjiti radni tjedan, mogu se naći neke druge mjere. I u tom smislu, Vlada poduzima sve i poduzimat će i dalje da se u ovoj situaciji bori prije svega za svako radno mjesto i to ostaje naš ključni prioritet.
Hvala. Gospodin Picula. Izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru gospodine predsjedniče Vlade. Krenimo od činjenica. Više od 50 tisuća ljudi danas odlazi na posao, a da ne dobiva naravno za svoj rad nikakvu naknadu. Treba to multiplicirati sa naravno brojem ljudi koji čine i obitelji tih ljudi koji ne primaju nikakvu naknadu. Međutim, nelikvidnost koja uzrokuje ovakvu situaciju krije se i u neplaćanju državi. I u tome, po informacijama koje ja imam, prednjače prije svega državne tvrtke, javna poduzeća, od Hrvatskih auto-cesta, INA-e, Hrvatskih željeznica i drugih. I one generiraju ono što možemo nazvati i dopunsko stimuliranje neplaćanja radnika za obavljeni posao, jer ukoliko država ne plaća usluge privatnim tvrtkama koje zapošljavaju, oni će naravno na rep staviti ljude koji rade, a ne primaju plaću. Možda je izlaz jednim dijelom u prihvaćanju SDP-ovog prijedloga koji je pred nekoliko mjeseci upućen i Hrvatskom saboru, a izjednačilo bi se neplaćanje, plaća sa kaznenim djelom. Molio bih da razmislite o tome.
Hvala. Gospođa zastupnica i potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepa. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade i molila bih kratak i točan odgovor. Znate li gospodine predsjedniče koliko građana dnevno u Hrvatskoj ostaje bez posla?
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Sanader.
Znam gospođo Antunović, puno manje nego što je gospodin vaš kolega zastupnik Picula malo prije rekao jer te brojke koje je iznio naprosto nisu točne, a mi dobivamo precizne informacije i one su javne. Znači, ukoliko vi ne čitate medije ili ne gledate što priopćuje Hrvatski zavod za zapošljavanje mi ćemo vam onda uputiti vrlo rado pisani odgovor. To su dnevne informacije. Mi se borimo u ovoj situaciji puno više zemalja koje su puno jače, imaju puno jaču ekonomiju imaju puno veće i ozbiljnije probleme kada je riječ o sačuvanju radnih mjesta i kad je riječ uopće kako se nose sa ovom krizom. No, kad ste postavili to pitanje i tražili kratki odgovor dopustite da vas ne poslušam, dat ću jedan malo duži odgovor. Međunarodni monetarni fond je bio ovdje u misiji dva tjedna, izanalizirao sve državne institucije, bio u svim ministarstvima, razgovarao sa svim relevantnim čimbenicima, sa socijalnim partnerima i većina je ljudi očekivala da će dati kritiku Vladi, to je ono što vi pokušavate jutros kroz vaša pitanja i voditi izbornu kampanju. Ja to i razumijem i očekujem da ćete se i dogovoriti da se možda idućeg tjedna ne vodi izborna kampanja u Saboru nego po gradovima tamo gdje je u drugom krugu i u županijama gdje je drugi krug. Što je rekao Međunarodni monetarni fond na kraju svoje dvotjedne misije? Rekao je da hrvatska Vlada, citiram, dobro brodi kroz ovu krizu i da dobro vodi i kormilari hrvatskim brodom, Hrvatskom državom kroz ovu krizu. To je moj odgovor. Dakle, nisam citirao nikoga iz Vlade, citirao sam jednu nezavisnu međunarodnu instituciju koja je nakon dvotjedne vrlo dubinske analize reklo bi se ekonomskim rječnikom „due diligencea“ trenutne hrvatske gospodarske situacije dala pozitivnu ocjenu Vladi. A kad to kaže netko na koga se često pozivamo, pa neka dođe MMF ovdje, neka nam MMF vodi ekonomsku politiku evo što je rekao MMF. I kad su ministar Šuker i guverner Hrvatske narodne banke bili u Washingtonu na Godišnjoj skupštini MMF-a čuli su iste te riječi. Ja sam tim riječima zadovoljan. Nisam zadovoljan situacijom jer moramo izaći iz ove krize i moramo sačuvati što više radnih mjesta i to će biti naša ključna zadaća kao što sam rekao kolegi Piculi malo prije u idućem vremenu.
Gospođa Antunović. Izvolite.
Nažalost, niste mi odgovorili na pitanje već ste me uputili na statistiku koja očito vama nije jača strana. Pa, statistika kaže slijedeće. Dnevno u Hrvatskoj ostaje bez posla 426 radnika što je mjesečno 12 tisuća 809 radnika. Malo apstraktan podatak možda za vas koji baš i ne znate jer niste jaki u statistici pa da bude jasnije. To je otprilike veličina jednog grada Trogira koji ima 12 tisuća 622 stanovnika ili nešto više od grada Garešnice koji ima 11 tisuća 552 stanovnika. Možda će vas ove brojke suočiti sa potrebom da nešto učiniti jer za ove nezaposlene niste ništa učinili. Bilo je puno pozdrava danas sa lijeve i desne strane plavih i crvenih a ja ću se drznuti pa vam prenijeti pozdrave od 265 tisuća nezaposlenih i jedno 800 tisuća članova njihovih obitelji koji najvjerojatnije nisu izašli na izbore jer se nažalost bore i muku muče s tim kako će preživjeti.
Trebalo bi imati neko ovlaštenje za prenošenje takvih poruka, da bude utemeljeno na nekim pravnim formulacijama jer inače tako i drugi mogu prenositi. Na redu je gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Ja bih svoje pitanje uputila ministru vanjskih poslova i europskih integracija gospodinu Jandrokoviću, a prije toga bih iskoristila priliku čestitati predsjedniku Vlade i hrvatskoj Vladi na ispunjenju jednog od vrlo važnih ciljeva vanjske politike u Republici Hrvatskoj obzirom da je ovo prva sjednica Sabora u plenumu, dakle na članstvu u NATO-u. Moje pitanje se tiče drugog vanjsko-političkog cilja a to je članstvo Hrvatske u Europskoj uniji. Naime, svi oni koji se bave ovim poslom znaju da je to veliki i sveobuhvatni posao a nekako se u javnosti sve svelo na jedno pitanje a to je pitanje slovenske blokade. Obzirom da je važno na ovom poslu raditi kontinuirano mene bi zanimalo i željela bih odgovor od ministra što se zapravo radi na ovom poslu trenutno u Vladi, kako idu pripreme za članstvo u Europskoj uniji odnosno pripreme za zadnju fazu pregovora obzirom da međuvladine konferencije dolaze na kraju kad je posao odrađen. Sigurna sam da hrvatsku javnost iznimno zanima što se trenutno radi na svim ovim poglavljima koja su otvorena, koja se trebaju otvoriti ili koja su privremeno zatvorena ako u njima ima još posla.
Hvala. Gospodin ministar Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo zastupnice. Istina je nakon ulaska Republike Hrvatske u NATO savez mi se okrećemo ostvarivanju našeg drugog vanjsko-političkog prioriteta a to je ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju. I zaista, pristupni pregovori s Europskom unijom ušli su u završnu fazu i mi vjerujemo da ćemo do kraja 2009. godine uspjeti završiti pregovore i doći pred sama vrata punopravnog članstva Hrvatske u Europskoj uniji. To nisu samo naše procjene, o tome je govorio nedavno i povjerenik Rehn, o tome govore i brojni kolege ministri iz zemalja članica Europske unije da smatraju da je Hrvatska učinila dovoljno i da će učiniti ono što je potrebno kako bi do kraja ove godine završila pregovore i u skladu sa predstavljenom mapom puta koja je predstavljena od strane Europske komisije pregovore završila do kraja 2009. godine. Do sada je otvoreno ukupno 22 poglavlja a zatvoreno je 7 poglavlja. Međutim, Republika Hrvatska je spremna za otvaranje još dodatnih 9 poglavlja i za zatvaranje dodatna 3 odnosno sa poglavljem – Statistika koje je isto tako već pred samim krajem spremnosti za zatvaranje, 4 što bi značilo da nema slovenske blokade Hrvatska bi danas od 33 otvorena imala otvoreno 31 poglavlje i zatvoreno 10 odnosno 11 poglavlja. Međutim, ovakva statistika nije razlog našeg nedjelovanja, hrvatskih slabosti. Ovakva statistika koju danas imamo uzrokovana je jedino isključivo slovenskom blokadom za koju kao što sam rekao vjerujem da ćemo ipak uspjeti u skoroj budućnosti je riješiti i otvoriti si vrata da bismo završili pregovore do kraja ove godine. Podsjetio bih isto tako da su tijekom češkog predsjedanja odgođene dvije međuvladine konferencije. Iduća je najavljena za lipanj, kraj lipnja ove godine. Procjena je da bi do tada bilo riješeno i pitanje slovenske blokade i onda bi Hrvatska ubrzanim tempom, tijekom dakle završetka češkog predsjedanja i kroz cijelo švedsko predsjedanje, uspješno realizirala sve ono što je zacrtano. Hrvatska će isto tako vrlo skoro imati mogućnost, vjerujemo to, otvoriti i dva preostala poglavlja. To su poglavlje 23.-Pravosuđe i temeljna ljudska prava te tržišno natjecanje gdje je u završnoj fazi rješavanje pitanja brodogradnje, privatizacije naših brodogradilišta. Mi očekujemo odgovor Europske komisije na naš zadnji prijedlog, kada je u pitanju dakle poglavlje 8. Kada je u pitanju poglavlje 23., mi smo ispunili sva mjerila za otvaranje poglavlja, međutim zbog određenih pitanja vezanih uz dostavljanje dokumentacije Haškom sudu, tu još postoje određene rezerve nekih zemalja članica, no vjerujemo da će nakon izvješća glavnog tužitelja Bramertza ipak doći do pomaka i da će Hrvatska onda otvoriti i to poglavlje. Što se tiče zatvaranja, želim vas izvijestiti da je osim ovih poglavlja koja su zatvorena ili u kojima je Hrvatska sa svoje strane učinila sve što je potrebno za zatvaranje, do kraja češkog predsjedanja očekujemo da ćemo imati pripremljenu dokumentaciju za zatvaranje još šest poglavlja, što znači da bismo imali ili zatvoreno ili u potpunosti s hrvatske strane spremno za zatvaranje do kraja češkog predsjedanja ukupno 17 poglavlja. Dakle, učinili smo ogroman posao. Nastavljamo dalje s reformama i sasvim je sigurno da nas blokada od strane Republike Slovenije neće zaustaviti niti ćemo biti manje motivirani za provedbu reformi koje su potrebne na unutarnjem planu. Ukratko, što se tiče slovenske blokade, mislim da uglavnom svi o tome znamo već dovoljno podataka. Pregovori su trajali više mjeseci. Došli smo nakon tih iscrpljujućih pregovora do ovog zadnjeg konačnog kompromisnog prijedloga povjerenika Rehna, Hrvatska je, iako kažem taj prijedlog je kompromis ali smo se odlučili s obzirom da je bio ponuđen po načelu uzmi ili ostavi…
Hvala. Završite, ministre!
Prihvatiti taj prijedlog. Očekujemo isto tako da će i slovenska strana to prihvatiti, bez obzira na ove ponuđene amandmane. Očekujem isto tako razgovor koji će biti idući tjedan. Sa hrvatske strane želim reći prihvatili smo taj prijedlog, ne pristajemo na nikakve izmjene tog prijedloga. Ako slovenska strana smatra da on ne zadovoljava njihove interese, smatramo da trebaju žurno deblokirati pregovore i pustiti Hrvatsku da završi pregovore u skladu s predviđenim planom. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Marija Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa ovo je vrlo ohrabrujuće što ste rekli. Iskreno rečeno, ja sam se i nadala, znajući naš pregovarački tim i ljude koji rade u Vladi, da će to tako ići. Mislim da je to važno zbog supstance posla, da je to važno zbog nas samih, ali je važno i zbog poruke prema državama članicama budući da i švedsko predsjedanje najavljuje veliku potporu nama, da povjerenik Rehn isto tako ima puno povjerenje u naše pregovaračke sposobnosti i reformske sposobnost. Ja bih samo mogla reći da sam zadovoljna ovim odgovorom i da nastavi se tako raditi. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Moje pitanje će ići ministru gospodinu Pankretiću. Na Forbesovom popisu ekološki najčišćih zemalja svijeta Hrvatska se nalazi na 20. mjestu. To je vrlo visoko mjesto i sasvim sigurno otvara nove prostore za određenu proizvodnju koja u svijetu zauzima sve više mjesta i postaje sve atraktivnija. U ovako teškoj gospodarskoj krizi koja je zahvatila cijeli svijet, sve više proizvođača i u Hrvatskoj se okreće toj proizvodnji. Gospodine ministre, da li i vi vidite šansu u ovoj proizvodnji i da li se može određena i kvalitetna i bolja i veća proizvodnja po tom pitanju u Hrvatskoj isto tako i pokrenuti?
Hvala. Gospodin ministar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa, predsjedniče. Zahvaljujem se, gospodine zastupniče. Mislim da je ovo prilika da se hrvatskoj javnosti uputi nekoliko rečenica vezanih uz ekološku proizvodnju i potpuno se slažem sa vama da je ekološka proizvodnja u poljoprivredi dakako šansa za Hrvatsku. I mislim da svi mi, pa posebice evo u ovom aktualnom satu, trebamo iskoristit priliku da na neki način afirmiramo ekološku proizvodnju jer moramo znati da je evo pred samo pet, šest godina ta ekološka poljoprivredna proizvodnja zauzimala 50 hektara poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj, a da danas možemo reći da je to preko 10 tisuća hektara koje zauzima ekološka proizvodnja. Također ću naglasit, prije pet, šest godina smo imali nekih stotinjak ekoloških proizvođača a danas se možemo pohvalit brojkom od 632 ekološka proizvođača. Prvi put su i bili ove godine na Biofachu, znači na jednoj međunarodnoj izložbi ekoloških proizvoda, polučili dobre rezultate. Mi smo ih tu podržali. Kao što vam je zasigurno poznato, za ekološku proizvodnju u ministarstvu se daje 30% više nego za konvencionalnu proizvodnju. To je ono što dajemo najdirektnije i tako ću naglasit da smo u prošloj godini dali u ratarskoj eko-proizvodnji preko 12 milijuna kuna, u stočarskoj proizvodnji gotovo 6 milijuna kuna…
Zaključite, ministre! Zaključite. Odgovor zaključite jer je prošlo vrijeme.
Evo ga. I moram reći da ćemo u tom dijelu, prebrzo je malo prošlo vrijeme ali ću ga brzo zaključit, i dalje podržavati tu ekološku proizvodnju i mislim da su ove mjere nešto što daje i šansu našoj ekološkoj proizvodnji, naročito ono što ste i sami rekli, oko naših potencijala koje imamo. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Zdravko Kelić. Izvolite.
Meni je drago, gospodine ministre, da ste prepoznali ovu proizvodnju i da ste osjetili trenutak kad treba više ulagati u nju jer to je šansa za sve one koji danas teško mogu naći tržište za svoje proizvode. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje je pitanje upućeno potpredsjedniku Vlade, gospodinu Polančecu. Naime, općepoznata je stvar da je zadatak Vlade stvoriti kvalitetne uvjete za razvoj gospodarstva. Potpredsjednik Vlade, kao čovjek od brojki, kao dokazani stručnjak u mnogim projektima, pa gospodine potpredsjedniče, imate li stratešku procjenu do kada ćete potpuno umrtviti hrvatsko gospodarstvo, da ne kažem uništiti?
Hvala. Gospodin Polančec, potpredsjednik Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, najkonkretniji, najkorektniji odgovor na ovako postavljeno pitanje bi bio nemam i nakon toga bih trebao sjesti. Ali neću to učiniti, nego ću vam reći da ova Vlada svjesna situacije u kojoj se hrvatsko nacionalno gospodarstvo nalazi, a prije svega zbog posljedica koje se na to naše nacionalno gospodarstvo reflektiraju, posljedica dakle svjetske ekonomske, gospodarske krize ova hrvatska Vlada svjesna tih situacija, tih okolnosti itekako poduzima mjere za stvaranje uvjeta u kojima u hrvatsko nacionalno gospodarstvo može funkcionirati i može se razvijati. Podsjetit ću vas samo na neke od mjera koje smo do sada poduzeli. Jedna od najznačajnijih mjera je svakako rebalans državnog proračuna kojim smo sa preko 5 i pol milijuna kuna kresali dakle rashodovnu stranu proračuna s ciljem da isfinanciramo svoje obveze što je moguće lakše i jednostavnije kako bismo utjecali na likvidnost. Moram reći da je za razvoj posebice malih i srednjih poduzeća u Hrvatskoj obrtnika od velike važnosti likvidnost HBOR-a, pa shodno tome napominjem da smo do sada uspjeli najvećim dijelom zatvoriti dakle izvore financiranja za HBOR. Sa velikim zadovoljstvom vas isto tako moram izvijestiti da upis euro obveznica koje izdaje Ministarstvo financija, odnosno Vlada Republike Hrvatske u ovome trenutku diljem Europe ide dobro, ide dobro i da ćemo biti jedna od rijetkih Vlada, jedna od rijetkih zemalja danas u Europi koja će uspješno završiti izdanje euro obveznica s ciljem osiguranja dakle sredstava za normalno funkcioniranje države. U svakom javnom poduzeću, tzv. javnom poduzeću na tjednoj osnovi, dakle moji suradnici i ja sjedimo sa vodstvom tih poduzeća, sa upravama tih poduzeća i nastojimo dakle dovesti se u situaciju s jedne strane kresanjem troškova s druge strane pribavljanjem novih kredita dovesti se u situaciju da ispunimo i onu antirecesijsku mjeru da ćemo do konca godine izvršavati obveze u javnim poduzećima u roku od 60 dana. Donijet je novi Zakon o izdavanju svih potrebitih dozvola za investitore i to ne one velike samo, nego i one sa investicijama ispod 10 milijuna eura i sve dozvole dobivaju i dobivat će zapravo po novom zakonu u roku od 45 dana. Poštovani gospodine zastupniče na tjednoj osnovi moja Uprava za međunarodne gospodarske odnose izvješćuje me o tome što poduzimaju druge vlade drugih zemalja, što poduzimaju ministri gospodarstva u drugim zemljama i vjerujte kad to kompariram sa onime što smo mi do sada poduzeli i rezultatima koji su time polučeni ne možemo biti nezadovoljni kao što naravno ne možemo biti nezadovoljni činjenicom da zbog globalne ekonomske krize prije svega gospodarske krize raste na žalost i nezaposlenost u Hrvatskoj. Ali kad smo već kod nezaposlenosti, sedam, osam godina unazad nezaposlenost u Hrvatskoj je bila 400000 nezaposlenih osoba. Danas smo čuli 265, nije nego 263000. I ja vjerujem da će se do konca mandata ove Vlade ispuniti cilj da će anketna stopa nezaposlenosti biti 7% prosječno na razini godine. I uvjeren sam da je to moguće ostvariti kao što i vidim prve naznake izlaska iz krize na osnovu informacija koje dobivam prije svega od proizvođača čelika, aluminija i sličnih materijala potrebnih prije svega građevnoj industriji i industriji izrade strojeva. Dakle, gospodine zastupniče mislim da sve ono što smo do sada poduzeli vodi tome da osiguramo adekvatne uvjete za razvoj poslovanja i gospodarstva u Hrvatskoj, a nikako onome čemu ste vi sugerirali. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Koračević, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja uopće ne sumnjam u vaše namjere. Sve ove mjere su još uvijek na žalost na nivou pisma namjere. Međutim, činjenica i statistika govori da u pet godina po rastu društvenog proizvoda smo druga najgora zemlja od 28 tranzicijskih zemalja. Činjenica je da naše gospodarstvo napredovalo više nego dvostruko sporije od prosjeka tranzicijskih zemalja, a i činjenica je da u vrijeme ove financijske krize sve ostale zemlje zapadnog Balkana imaju više nego dvostruki veći rast bruto društvenog proizvoda nego ima Hrvatska. A s obzirom na vrlo uspješni razvoj i rast kojega zajedno sa koalicijskim partnerom radite u Podravki u Koprivnici jednostavno mi se nameće logično pitanje da li je to model i za čitavu državu. Hvala lijepo.
Hvala. Još jedna obavijest u međuvremenu. Predsjednik Odbora za lokalnu i područnu samoupravu Zvonimir Mršić sazvao je sjednicu danas u 14,15 sati u dvorani Janka Draškovića. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Ja svoje pitanje postavit ću predsjedniku hrvatske Vlade. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, znate li za koliko je povećan vanjski dug Republike Hrvatske od kad ste vi predsjednik hrvatske Vlade i koliko on trenutno iznosi?
Gospodine zastupniče Habek vi se stalno trudite iz kluba SDP-a postaviti neka pitanja koja bi trebala sugerirati hrvatskoj javnosti da ova Vlada loše radi. Međutim, niste vi kriterij kako radi ova Vlada. Kriterij su hrvatski građani, a oni su u nedjelju rekli Vlada dobro radi. Koalicija HDZ, HSS, HSLS, HSU, SDSS dobro radi i predstavnici nacionalnih manjina, jer su nam dali ponovno povjerenje diljem Hrvatske. Kome su dali? Pa HDZ-u i HSS-u i našim koalicijskim. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Evo, ako je, evo rado ću odgovoriti ako je Zadar sokak onda zbilja svaka čast. Dali su vam u Zadru gospođo Antičević. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne. Pitali ste me u kojem sokaku? Ja kažem u Zadru. Prema tome, Zadrani moraju znati da ste ih proglasili sokakom. [[Pljesak.]] Kaže u kojem sokaku? Ako je Zadar sokak onda svaka čast. To je kandidatkinja za gradonačelnicu. E sad što se tiče pitanja gospodina zastupnika Habeka. Dakle, gospodine zastupniče kad smo preuzeli odgovornost za vođenje države a na to vrijeme se odnosi vaše pitanje onda je udio Hrvatske države u vanjskom dugu bio 33%. Danas je udio Hrvatske države u vanjskom dugu 19%. To je smanjeno za 50% i to je veliki uspjeh ove koalicije. /Pljesak.
Hvala. Gospodin Habek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, vi ili ne znate odgovor ili ne želite odgovoriti na ovo pitanje. Ali ja ću vam odgovoriti. Vanjski dug Republike Hrvatske trenutno iznosi preko 40 milijardi eura. 2004. godine kada ste preuzeli vlast iznosio je 20 milijardi eura. Vi ste u 5 godina, vaša vlas je udvostručila ovaj dug, a stanje u gospodarstvu je nikad gore. Gdje je završilo dodatnih 20 milijardi eura, neka građani ove zemlje prosude sami. Znači, građani će prosuditi sami gdje je nestalo tih 20 milijardi eura, ali nemojte misliti da će pritom zaboraviti na vaše skupe satove, na vaše stanove i na autiće koje ste kupovali za 4,5 milijuna kuna. I na kraju, šaljem vam pozdrave od župana u Varaždinskoj i Krapinsko-zagorskoj županiji.
Danas smo se naslušali dosta pozdrava, ali ne vidim legitimiteta za upućivanje, tko je ovlastio vas za upućivanje tih pozdrava, ali općenito govorim. Pozdravi su dobri i budući da su pozdravi pozitivna stvar, onda pređimo preko ovoga. Nećemo tražiti potvrdu da su vas oni ovlastili da šaljete pozdrave. Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Ovo moje pitanje koje ću postaviti, gospodine premijeru vama, postavio bi vam svaki građanin Republike Hrvatske, dakle i ona manjina koja je glasala, ali i ona većina koja nije izašla na izbore. Evo, da li znate cijenu kubičnog metra plina hrvatskog kućanstva?
Molim vas.
Gospođo zastupnice, pa valjda gradovi odlučuju sami o cijeni plina. Vi znate da to nema, komunalna poduzeća, molim vas. Ali ono što ste rekli da i građani koji nisu izašli na izbore nisu glasovali. Jesu, jesu, i oni su glasovali jer je i to njihov odabir i njihov izbor. Mi bismo voljeli da su više izašli jer bismo dobili više glasova. Ali i od ovih koji su izašli dobili smo puno veću većinu. Prema tome, nemojte se truditi promijeniti dojam ovih izbora. Rezultat je vrlo jasan. On se statistički, ono što me gospođa Antunović, koja vrlo loše zna statistiku, nešto crta, ali to nema veze sa stvarnošću, upozorila Državno izborno povjerenstvo koje je donio rezultate je proglasilo u županijama, gradovima i općinama gdje je završena u prvom izbornom krugu izborna utrka, proglasilo je rezultate. Ti rezultati govore da je HDZ, HSS, HSLS i naši drugi partneri da smo pobjednici. Možete se vi truditi koliko god hoćete promijeniti taj rezultat, ali to je jedina istina. To vam je pozdrav birača.
Gospođa Nadica Jelaš. Izvolite.
Budući da pozdravljate, to je iz cijele Hrvatske pozdrav.
Vidite premijeru, ja sam vam postavila vrlo jasno pitanje na koje niste i ponovno po ne znam koji puta danas dali odgovor. Evo, ja ću vas podsjetiti. Cijena kubičnog metra plina kućanstva u Hrvatskoj danas iznosi 2 kune i 43 lipe. Od 1. siječnja 2009. do … /Govornica je isključena pa ponovno uključena./ … nemojte me isključivati, iznosila je 2 kune. Međutim, vi ste u ovo recesijsko vrijeme nevjerojatnom lakoćom digli cijenu plina … /Govornica je isključena pa ponovno uključena./ … Gospodine predsjedniče, molim vas da mi osigurate uvjete na moj komentar odgovora gospodina premijera.
Jako vas dobro čujemo. Kad vas ja čujem, čuju i oni onda.
Htjela sam reći da je puno lakše dizati cijene u ovo recesijsko vrijeme, nego osmisliti antirecesijski program kojim bi se zaštitio standard hrvatskih građana. U ovoj recesiji koja dnevno uzima danak. Dakle, ljudi dnevno ostaju bez posla, ostaju bez sredstava za život i to je vrlo loše. Dakle, pravo je pitanje obzirom na činjenicu da ste i smanjili plaće, odnosno uspjeli ste postići to da eventualno povećanje ste prolongirali za listopad 2010. Dakle, pravo je pitanje kako će hrvatski građani sa ovakvim plaćama uz ovakve cijene plina preživjeti. Ali to očito vas ne zanima. To vas ne zanima. Vi ste ostavili da se ljudi brinu sami o sebi pa tko u Hrvatskoj preživi, preživio je. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednice, potpredsjedniče, cijenjeni ministri i ministrice. Pa moje pitanje je namijenjeno gospođi potpredsjednici hrvatske Vlade, gospođi Jadranki Kosor, našoj ministrici branitelja i međugeneracijske solidarnosti. S obzirom da je u saborsku proceduru po hitnom postupku upućen Zakon o izmjenama Zakona o pravima hrvatskih branitelja pod oznakom P.Z.E., ja vas lijepo molim da nam objasnite o kakvim se izmjenama radi i što izmjene zakona predlažu i kakve će izmjene biti?
Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Naravno da gospodin zastupnik, zastupniče Kajin, ima pravo pitati što god mu padne na pamet, kao što smo vidjeli, danas svi pitaju, ali mislim da je ovo iznimno važno pitanje zato što se radi o izmjenama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Naime, dobro ste rekli, također EU zakon. Dakle, mi sa ovim izmjenama usklađujemo Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji sa smjernicama, odnosno sa propisima i pravnom stečevinom Europske unije. Odnosi se na onaj dio koji je najvećim djelom vezan uz povlastice vezane za uvoz automobila ali i drugih stvari prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja. Najjednostavnije rečeno, mislim da je to i najvažnije što treba reći da će se i dalje uvoziti automobili za sto postotne invalide, dakle najteže invalide iz Domovinskoga rata ali ortopedska pomagala i sve ostalo što im treba prema jednakim uvjetima kao i do sada. I to je i najvažnija poruka ako se može govoriti o nekoj poruci koju šalje neki zakon. Zakon je u hitnoj proceduri, o njemu ćete ovih dana sasvim sigurno raspravljati, vjerujem i poduprijeti a ostatak koji se odnosi na neke dijelove vezane za poreze normalno je da ćemo o tome raspravljati i da će se u konačnici zakon dopuniti kad bude otvoreno i to poglavlje kod ulaska Hrvatske u Europsku uniju. I ono što je najvažnije reći ništa se u zakonu neće mijenjati što bi bilo na štetu hrvatskih branitelja, to je najjednostavnije. Međutim, mi smo ovu prigodu iskoristili i za još neke izmjene budući da se pokazalo da se neke povlastice za uvoz primjerice automobila koje imaju hrvatski branitelji zloupotrebljavaju i mi smo sada ovim izmjenama, dakle to nema veze sa prilagodbama za ulazak u Europsku uniju ali sa poboljšavanjem zakona da bi se štitilo dostojanstvo hrvatskih branitelja i u konačnici i samoga zakona. Dakle, da ne bi bila i postojala mogućnost zloupotrebe mi produžujemo rok u kojem se primjerice taj automobil može koji je uvezen na povlasticu može prodati sa 2 na 4 godine ali i u zakonu određujemo da će Vlada odrediti posebnom uredbom i konačni iznos i visinu automobila koji se na takav način može kupiti odnosno uvesti. Što zapravo želimo reći? Vrlo jasno, primjerice da se sa braniteljskom povlasticom ne može kupovati ferrari. To svakako niti ne može nitko od hrvatskih branitelja bez obzira jesu li to invalidi pa imaju mirovine ili su to obitelji poginulih hrvatskih branitelja. Svakako, hrvatski branitelj koji danas radi, koji želi svojim radom doprinijeti sebi i svojoj obitelji ne može kupiti ferrarija i mislim da javnost dobro zna o čemu se radi. Prema tome, mi smo sada ovim izmjenama koje ćete vjerujem vi u Saboru poduprijeti ograničili iznos i vjerujem da će to biti ponovo na korist prije svega hrvatskim braniteljima. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Đakić. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjenici Vlade … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Hvala. Gospodin zastupnik Franjo Lucić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministri. Moje pitanje postavljam gospodinu potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru gospodarstva. Poštovani gospodine predsjedniče, Vlada Republike Hrvatske ovih je dana uputila prema Saboru Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača. Vodila se velika medijska rasprava oko tog zakona pa čak i bojkot Vlade od tri mjeseca od strane nevladinih udruga za zaštitu potrošača. Bilo je velike skepse pa čak i priželjkivanja neuspjeha vezano za zadržavanje odredbe o zemlji podrijetla koja je obvezna za sve proizvode u Hrvatskoj. Što možemo očekivati na svojim klupama od navedenog zakona? Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče. Vladinu proceduru prošao je novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača i moram reći da je to treća intervencija u ovo područje u posljednjih nekoliko godina. 2003. godine smo dobili prvi Zakon o zaštiti potrošača, 2007. prve izmjene i dopune a ove izmjene i dopune predstavljaju u potpunosti usklađenje tog područja sa pravnom stečevinom Europske unije. Moram reći da će se time ispuniti sva mjerila za zatvaranje pregovora i pregovaračkom poglavlju 28 – Zaštita potrošača. Ono što je najvažnije reći nikakvog bojkota na kraju bilo nije, nego upravo suprotno došlo je do vrlo intenzivnog dijaloga, došlo je do vrlo konstruktivne suradnje između resornog ministarstva Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i udruga za zaštitu potrošača i ta suradnja i dijalog je naravno rezonirao i rezultirao jednim kvalitetnim rješenjem kojeg ću posebno pojasniti. Prvo bih želio reći da ove izmjene i dopune uvode novinu u tzv. institut kolektivne zaštite potrošača i dozvolite mi da u kratkim crtama prezentiram što to zapravo znači. To zapravo znači da kada netko od nas na primjer potpisuje nekakav ugovor u kojem sitnim malim slovima piše nešto što nismo eventualno dovoljno dobro pročitali, nakon toga se uvjerimo da to ima negativne posljedice za sve nas ili za mene osobno koji sam potpisao takav ugovor tužim onoga tko mi je potpisnik ugovora s druge strane, a znate i sami da se vrlo često događalo takvih slučajeva u ugovornom odnosu sa financijskim institucijama i ja taj spor dobijem. Moja presuda obvezuje pružaoca takve usluge da takve odredbe mora izmijeniti u svim drugim sličnim ugovorima a najčešće se radi o ugovorima o kreditiranje. Dakle, to je aktivacija sustava kolektivne zaštite. Drugo što želim posebice naglasiti odnosi se na isticanje cijena proizvoda. Vrlo često u nekim trgovinama nemate adekvatno istaknutu cijenu proizvoda ili cijenu po jedinici mjere. Ovim zakonom ostvaruju se preduvjeti da se točno navede, da se posebnim pravilnikom točno navedu proizvodi za koje se cijena mora istaknuti na samom proizvodu i točno navedu proizvodi za koje se mora navesti jedinična cijena kako bi potrošač imao prilike usporediti tu cijenu sa cijenom sličnog proizvoda u istoj trgovini ili u konkurentskoj trgovini i na taj način donijeti adekvatniju odluku. I ono što je najvažnije i što je najveći kvalitet i iskorak ovog zakona mi i dalje zadržavamo zakonsko rješenje po kojem svaki proizvod mora biti deklariran, na njemu mora biti deklariranja zemlja podrijetla. Mnoge zemlje članice Europske unije, kad su bile kandidati za pristup Europskoj uniji, već su prešle na odredbu da se dakle može proizvod iz Europske unije deklarirati kao proizvedeno u EU, dakle u Hrvatskoj što je izuzetno važno i dalje ostaje na snazi odredba po kojoj na svakom proizvodu mora biti jasno naznačena zemlja porijekla. S obzirom na sve to, mislim da je ovo još jedan kvalitativni iskorak u sustavu zaštite potrošača, u pružanju prilike svakom potrošaču da donese odluku na osnovu relevantnih informacija prije nego se odluči na kupnju nekog proizvoda. I kao što sam rekao, on predstavlja ispunjenje naših obveza u poglavlju 28.-Zaštita potrošača. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Franjo Lucić. Izvolite.
Drago mi je da ovaj zakon usmjeren isključivo prema potrošačima i također mi je drago da su ipak bile samo glasine o bojkotu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospodinu premijeru. Gospodine predsjedniče Vlade, moje pitanje je kratko i jasno. Znate li koliko danas košta jedan kilovatsat električne energije?
Gospodin predsjednik Vlade. Izvolite.
Gospođo zastupnice, ja ću vama postaviti u ovom mom odgovoru također jedno pitanje. Znate li vi da smo mi dobili izbore u nedjelju, znate li vi da smo mi dobili izbore prije godinu i pol dana, a vi od tada do danas spavate. Vi još uvijek niste svjesni da ste dva puta zaredom izgubili izbore. I ja vas pozivam i usrdno molim, nastavite ovakvom retorikom, šupljom retorikom i politikantstvom i mi smo sigurni na sljedećim izborima. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Gospođa zastupnica Brankica Crljenko.
Gospodine premijeru, vrijeme je da naučite da vi niste ovdje da postavljate pitanja već da na njih odgovarate. Nisam iznenađena što ne znate odgovor na moje pitanje zato što cijena struje u Hrvatskoj stalno raste, kao što raste i broj nezaposlenih osoba. Šibensko-kninska županija i Grad Šibenik prvi su u Hrvatskoj po broju primatelja stalne socijalne pomoći. I zato će građani Šibenika i Šibenske županije u drugom krugu birati SDP-ove kandidate i za gradonačelnika i za župana. Zahvaljujem. [[Pljesak.]]
Gospođa Ivanka Roksandić.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima. Svoje pitanje uputit ću ministru Draganu Primorcu, ali ne bojte se gospodine ministre, neću vam nikakvo kviz pitanje uputiti jer ja znam da vi niste ravnatelj Državnog zavoda za statistiku nego ste ministar znanosti pa ću vam pitanje uputiti upravo iz vašeg resora, jer nam vi možete to odgovoriti. Kraj je i još jedne školske godine i pravo je vrijeme kad trebamo postaviti ovo pitanje. Naši osnovnoškolci i srednjoškolci završavaju jedan dio svog obrazovanja. 21. lipnja bit će točno dvije godine kako smo usvojili u ovom Visokom domu Nacionalni program mjera za uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja. U ove dvije godine moramo reći da je upravo ministarstvo učinilo već velike poticajne mjere i to donošenjem besplatnih udžbenika, osiguravanjem besplatnog prijevoza i smještaja u učeničke dome. Svjesni toga da bi se sve moglo provesti moraju doći neke ustavne promjene. Ja vas lijepo molim, možete li nas obavijestiti o tome u kojoj je fazi projekt uvođenja obveznog srednjoškolskog obrazovanja jer u ovo vrijeme to je zaista važno za sve naše građane.
Hvala. Gospodin ministar Dragan Primorac. Izvolite.
Hvala vam lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana zastupnice. Ja mislim da ovaj saziv Hrvatskoga sabora ima puno razloga za biti uistinu ponosan jer se radi o prekretnicama ne samo razvoja hrvatskog obrazovnog sustava, nego razvoja hrvačkog društva. Ako pogledate "Kleine Zeitung", "The Press", "Science", "Embo reports", sve vodeće magazine europske i svjetske, onda ono po čemu je Hrvatska u nekoliko zadnjih godina prepoznatljiva, to je po uvođenju obveznog srednjoškolskog obrazovanja, gdje Hrvatsku stavlja u poziciju ispred jedne Nizozemske i ostalih koji su imali do 13 godina obvezno obrazovanje. I želim zahvaliti vama jer ste izglasali prijedlog Nacionalni program mjera za uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja. Ali isto tako imat ćete puno razloga za biti ponosni kao hrvatski građani kad vam dadnem nekoliko podataka. A ti podaci kažu da se godišnje gotovo 9 tisuća srednjoškolaca da su napuštali srednje škole, što znači da otprilike na najlošiju aproksimaciju 80 tisuća mladih bi napustilo klupe, nikada ne bi završilo srednju školu narednih 10 godina. Rezultati koje mi imamo u zadnje dvije godine kažu da 17 tisuća srednjoškolaca je zahvaljujući ovim mjerama zadržano i završilo srednje škole. U posljednje dvije godine. sa ovom trećom godinom mi prolazimo broj od 25 tisuća srednjoškolaca koji bi danas bili na ulici. Ako pogledate podatke da je zahvaljujući odluci i zaključcima Hrvatskog sabora samo u zadnje tri godine za prijevoz osigurano dodatnih 320 milijuna kuna, za smještaj 50 milijuna kuna, za udžbenike više od milijardu kuna, da je zaposleno negdje oko 800 nastavnika, izgrađeno ili dograđeno 300 školskih ili školskih športskih objekata, onda je Hrvatska napravila iskorak koji nas danas stavlja u poziciju da možemo sa pravom govoriti da smo i najveći i najpropulzivniji obrazovni sustav u ovom dijelu Europe. Ali to ne govorim ja, govori i povjerenik Europske unije Figel. A to je rezultiralo da je broj studenata u Hrvatskoj zadnje četiri godine povećan za 41 tisuću, ali to rezultira da prema procjeni ili projekciji kao što ste vi rekli, Državnog zavoda za statistiku, danas Hrvatska u dobi između 25 i 65 godina ima 18,5% ljudi koji su završili stručni studij ili su sveučilišni studij, što nas stavlja u poziciju ispred jedne Mađarske, Austrije i svih država u ovoj regiji, naravno i Italije. Stoga, odgovornost Hrvatskog sabora je i ovo ljeto kad prijedlog o promjenama Ustava kreće gdje bi u konačnici, nakon tri godine i nakon Nacionalnog programa mjera, mogli izglasati promjenu Ustava gdje će obvezno srednjoškolsko obrazovanje do prve kvalifikacije postati hrvatska realnost. Ovaj cilj je, ne samo zato što ga donosi ova Vlada, on je daleko iznad interesa političkih ili partikularnih, on je interes hrvatskog naroda, ponos hrvatskog naroda i ako Hrvatski sabor izglasa promjene Ustava u ovom smjeru, onda će Hrvatska biti apsolutni lider u obrazovanju u Europskoj uniji. Jer niti jedna država nema 12 godina obvezno srednjoškolsko obrazovanje. U ovom trenutku mi idemo na 14 godina, što znači da Hrvatska osigurava praktički svakom djetetu od vrtića upis na sveučilište isključivo po njegovim zaslugama. I ja mislim da je to ponos Hrvatske države i želim zahvaliti svima vama koji ste vrlo mudro prije dvije godine izglasali ovaj prijedlog mjera, a očekujem ovo ljeto, ako bog da, i promjenu hrvatskog Ustava. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre što ste evo i nas i javnost upoznali sa ovim projektom i gdje on stoji. Jer onoliko koliko je važno u ovom trenutku, u ozbiljnim vremenima i područje gospodarstva i zapošljavanja vrlo važno nećete vjerovati kad razgovarate sa ljudima u našim lokalnim zajednicama je pitanje obrazovanja. I zato je ovo što ste rekli zaista jamstvo našeg uspjeha i uspjeha ove Vlade i vašeg ministarstva. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Huška, izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Damiru Polančecu. Poznato je da Vlada Republike Hrvatske kroz programe Ministarstva gospodarstva potakla i potiče razvoj malog i srednjeg poduzetništva sa izuzetno visokim sredstvima, te da su ta sredstva višestruko veća nego ona u razdobljima prije 2004. godine. Stotine milijuna, pa i milijarde kuna uložene su u poticanje izvoza, promidžbu poduzetništva, poduzetništvu žena i druge programe, a naravno radi se u najvećem dijelu o bespovratnim sredstvima za poduzetnike jedinice lokalne samouprave. Nas u jedinicama lokalne samouprave uz novo zapošljavanje naravno posebno ohrabruju sredstva koja se ulažu u gospodarske zone i u njihovo infrastrukturno opremanje. Da nema tih sredstava ne bi bilo ni velikog broja gospodarskih zona posebice u manjim jedinicama lokalne samouprave, područjima posebne državne skrbi, tj. ratom stradalim područjima naše zemlje. Lako je organizirati i otvarati gospodarske zone u Zagrebu, u Rijeci, Varaždinu ali bez pomoći Ministarstva gospodarstva to je gotovo nemoguće u Pakracu, Lipiku i sličnim sredinama. Slično je i sa poduzetničkim centrima i inkubatorima koji su osnovne potporne institucije poduzetnicima na terenu kao produžena ruka Ministarstvu gospodarstva. I sada su u tijeku natječaji za poticanje malog i srednjeg poduzetništva. Moje pitanje glasi, koliko ste ove godine u Ministarstvu gospodarstva izdvojili za poticaje i možete li nam konkretnije reći o kojim se sve projektima radi? Hvala.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine saborski zastupniče. Zahvaljujem vam na ovome pitanju jer je ono u ovome trenutku izuzetno aktualno, aktualno je između ostalog zbog činjenice da su do 23. ovog mjeseca, dakle otvoreni natječaji za prijem zahtjeva za subvencioniranje, odnosno sufinanciranje pojedinih projekata za male i srednje poduzetnike i obrtnike od strane Ministarstva gospodarstva. Mi smo ove godine, naravno uloga ministarstva i uloga Vlade je da stvara zakonodavni okvir, podzakonske akte, dakle koji će omogućiti normalan i nesmetan razvoj gospodarstva. Ali ponekad to nije dovoljno. Ponekad to treba, ponekad treba učiniti i korak više. Mi već niz godina potičemo mala i srednja poduzeća i obrtnike. Tako će biti i ove godine. Naši su natječaji u tijeku. Do dvadeset i trećeg još jedanput napominjem do dvadeset i trećeg ovog mjeseca. Molim sve poduzetnike, molim obrtnike, molim predstavnike jedinica lokalne samouprave da kandidiraju svoje projekte za sufinanciranje iz ovih naših sredstava. 340 milijuna kuna je osigurana za mala i srednja poduzeća i obrtnike i to je podijeljeno u pet osnovnih grupa, odnosno pet najvećih projekata. Prvi projekat je dakle poticanje konkurentnosti, odnosno bespovratne potpore za mala i srednja poduzeća i obrtnike. Prije svega za uvođenje novih tehnologija za povećanje konkurentnosti. 1/3 gotovo tih sredstava je namijenjena izgradnji poduzetničke infrastrukture, dakle inkubatorima, poduzetničkim centrima, regionalnim, razvojnim agencijama. Ali ono što je također izuzetno važno sufinanciranju izgradnje infrastrukture u poduzetničkim zonama. Kriteriji će tu biti vrlo jasni. Oni su vrlo jasni kao i prethodnih godina. Prednost za sufinanciranje infrastrukture u poduzetničkim zonama imat će dakle jedinice lokalne samouprave sa višom stopom nezaposlenosti, sa većim odnosno nižim BDP per capita. Dakle, kao i u prethodnim godinama, jer na taj način želimo osigurati dodatnu razvojnu šansu upravo onim krajevima koji evo na žalost nisu razvijeni na onoj razini za koju mi svi skupa želimo ih dovesti. Treći projekat je subvencioniranje kamata. U ovim teškim vremenima kada cijena kapitala raste mi ćemo povećati i povećavamo dakle iznos za subvencioniranje kamata malim i srednjim poduzećima. Nema adekvatnog razvoja gospodarstva bez kontinuiranog stjecanja znanja i zbog toga je četvrti vrlo bitan projekat dakle obrazovanje u poduzetništvu i s posebnim zadovoljstvom ističem da smo gotovo udvostručili sredstva namijenjena obrtnicima. Uz ove programe još jedanput za tih pet programa osigurano je 340 milijuna kuna. Najavljujem da ćemo vrlo skoro raspisati natječaj za dodjelu potpora u visini od 61 milijun kuna prije svega malim i srednjim poduzetnicima koji su orijentirani najvećim dijelom na izvoz. Dakle, na taj način potičemo izvoznike i dajemo doprinos smanjenju deficita tekućeg računa platne bilance Republike Hrvatske. Uz to najavljujem i poticajne mjere za radno intenzivne industrijske sektore za koje smo osigurali 114 milijuna kuna prije svega za tekstilnu industriju, za obućarsku, kožnu, za proizvodnju obuče. Dakle, kožno-prerađivačku industriju. Isto tako želim reći da u suradnji sa drugim ministarstvima potpomažemo i drvnu industriju kao još jedan radno intenzivni segment našeg gospodarstva. Vjerujem da uz definiranje zakonodavnog okvira ove poticajne mjere mogu rezultirati dakle opstojnošću i daljnjim razvojem malih i srednjih poduzeća prije svega. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Davor Huška, izvolite.
Zadovoljan sam odgovorom. Naravno, zahvaljujem na odgovoru. Samo se pitam gdje bi bili naši mali i srednji poduzetnici da svih ovih šest godina nije ministarstvo provodilo ovakve programe danas u ovim nejednostavnim vremenima prenosim ne njihove pozdrave, nego zadovoljstvo sa terena i malih poduzetnika i potpunih institucija i gradova i općina koji uspješno participiraju programima Ministarstva gospodarstva. Hvala.
I gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam gospodinu ministru Primorcu. Prije samog pitanja samo ću citirati jedan intervju gospodina Andrije Hebranga od 11. svibnja ove godine gdje kaže na Z1 televiziji, da gledajući naše medije i veći dio udžbenika naša djeca nikada neće naučiti što je bio Domovinski rat. Pitanje glasi, gospodine ministre, pitanje. Je li po vašem mišljenju istina da je komunistička, dakle komunistička, tzv. Jugoslavenska narodna armija sa Vladom SR Srbije izvršila agresiju na Hrvatsku s ciljem stvaranja "Velike Srbije"? Ako je to i za vas istina, trebaju li tu istinu učiti sva djeca u Hrvatskoj iz svih postojećih udžbenika u Republici Hrvatskoj?
Gospodin Dragan Primorac, ministar.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče i gospodine saborski zastupniče. To je istina i ta istina, evo ja sam se potrudio pa sam donio u Sabor sve udžbenike povijesti koji se uče prema nastavnom planu i programu. Dakle, ovdje su tri koja su odobrena i ovdje je nastavni plan i program i u apsolutno svakom stoji to što ste vi rekli, ja ću vam citirati samo nekoliko kratko. Kaže, pobuna je izbila nekoliko mjeseci ranije, postavljanje barikada na hrvatske ceste uz pomoć Jugoslavenske vojske. Od ljeta '91. godine na tlu Hrvatske počinju sve žešći vojni sukobi, JNA je pomagala pobunu od samog početka dijeleći oružje pobunjenim Srbima, a kasnije koristeći tehniku zrakoplovstva kao agresije na Hrvatsku. Ili sljedeći udžbenik koji vam kaže da je raspoređena dijelom Hrvatske, JNA svojim naoružanjem pomagala pobunjene Srbe u Hrvatskoj, a u ljeto '91. godine se izravno uključila napadu na hrvatske položaje itd. Ili treći, u rat se uključila JNA koja je otvoreno priklonila "miloševićkim ciljevima" te … [[Govornik se ne razumije.]] jedinice Srbije. To vam mogu potvrditi i ovdje nazočni članovi Hrvatskog sabora iz tog perioda, 8. listopada '91. godine kada je Hrvatski sabor i donio odluku, deklaraciju da je na Hrvatsku izražena agresija od tzv. Jugoslavenske narodne armije, a koliko se dobro sjećam, tada sam koliko sam pratio mislim da je i predsjednik Bebić i gospodin Vladimir Šeks da su bili nazočni. Mislim da je čak Vlado bio jedan od inicijatora toga pojma. Evo, gospodine saborski zastupniče, dakle vrlo jasno, konkretno kroz udžbenike, to nije samo što ja mislim, to je što misle i stručnjaci i to uče danas hrvatska djeca u osnovnim školama. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Nisam zadovoljan s odgovorom jer su ovo samo izdvojeni citati, a inače da vas upoznam, gospodine ministre da sam ja zaista iznenađen, pa i zaprepašten nekim udžbenicima koji uče naša djeca i to u Slavoniji koja je zaista bila izložena agresiji kao što kažem. Naime, u udžbeniku za 8. razred osnovne škole, dakle djeca ne uče o svojoj najnovijoj povijesti, ili uče onako kako piše, npr. u knjizi autorice Snježane Koren, a nakladnik Profil, gdje nije niti spomenuta riječ agresija. Samo malo, ja nisam vas prekidao gospodine ministre. Nije spomenut pojam "Velika Srbija" ili "Velikosrpski projekt". Ako je tako, onda, a to mi ne možete pokazati, tamo toga nema. Nadalje, evo samo jednog citata iz te knjige. Dakle, ovako, o razlozima i uzrocima rata, Domovinskog rata, u Hrvatskoj rata, dakle u Hrvatskoj, kaže porastu međusobnog nepovjerenja pridonosili su zahtjevi radikalnih četničkih skupina iz Srbije za zapadnim srpskim granicama na liniji Virovitica-Karlovac-Karlobag te slučajevi otpuštanja Srba s posla. Možete misliti izjednačavanja jednoga i drugoga. To je zaista relativizacija i izjednačavanje "Velikosrpskog projekta" starog stotinu i više godina sa pojedinačnim primjerima otpuštanja sa posla. E sad, ako je to takva istina, zbog čega takve udžbenike ne povučete iz upotrebe da naša djeca u Slavoniji uče ovakvu istinu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Dame i gospodo, postavili smo pitanja. A sada obavještavam da je na temelju članka 187. Poslovnika Hrvatskog sabora nisu dobili odgovor na postavljena pitanja Vladi ili pojedinom ministarstvu Marijana Petir koja je postavila 11. veljače ove godine, Željko Jovanović 18. veljače 2009. godine, Zvonimir Mršić 19. veljače 2009. i Mirela Holy 14. travnja 2009. Pa pozivam da Vlada i Ministarstvo financija dostave odgovore u roku od 8 dana kao što je u našem Poslovniku i određeno. Aktualno prijepodne smo tako zaključili pa ćemo nastaviti sjednicu u 15 sati s točkom dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Hvala i u slast, prijatno. Dame i gospodo zastupnici i zastupnice. Nastavljamo sa radom. Prelazimo na dnevni red, a onda na 1. točku. 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Damira Sesvečana. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Dakle, imamo dva izvješća. Prvo izvješće je o zahtjevu za prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Danice Hurs i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice Željka Vincelja. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 19. sjednici održanoj 19. svibnja 2009. godine pisanu izjavu zastupnice Danice Hurs od 11. svibnja 2009. kojom je izvijestila predsjednika Hrvatskoga sabora o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti temeljem odredbe članka 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da je dana 19. veljače 2008. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata Danice Hurs temeljem članka 14. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te da je zastupničku dužnost dana 20. veljače 2008. godine počeo obnašati zamjenik zastupnice gospodin Željko Vincelj. Slijedom navedenog povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti iz članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Danice Hurs. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 5 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 19. svibnja 2009. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Danice Hurse. Zamjenik zastupnice gospodin Željko Vincelj dana 19. svibnja 2009. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Molim dalje.
Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pritvor protiv Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 18. sjednici održanoj dana 11. svibnja 2009. godine zahtjev Županijskog suda u Zagrebu poslovni broj XKRZ1/07 od 8. svibnja 2009. upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pritvor protiv Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru. Presudom Županijskog suda od 8. svibnja 2009. godine Branimir Glavaš osuđen je na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 10 godina zbog krivičnih djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavka 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Gospodin Branimir Glavaš zastupnik je 6. Saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke Hrvatskoga sabora ne može biti pritvoren. Shodno rečenom a na temelju članka 23. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora Županijski sud u Zagrebu uputio je zahtjev za odobrenje za pritvor protiv zastupnika Branimira Glavaša. Sjednica povjerenstva sazvana je na temelju članka 75. stavka 5. Ustava Republike Hrvatske i članka 27. stavka 1. a u svezi s člankom 104. stavka 1. alineja 2 Poslovnika Hrvatskoga sabora. Stajalište manjine članova povjerenstva bilo je da sjednica nije sazvana bez odgode te da je time povrijeđen Poslovnik Hrvatskoga sabora. Povjerenstvo je imalo u vidu presudu Županijskog suda u Zagrebu poslovni broj XKRZ1/07 od 8. svibnja 2009. godine kojom je Branimir Glavaš osuđen na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 10 godina te odredbu članka 102. stavka 2. Zakona o kaznenom postupku koja propisuje obvezatan pritvor za okrivljenika kojem je izrečena kazna zatvora od pet godina ili teža kazna te ocijenilo da ne postoje zapreke za ukidanje imuniteta zastupniku Branimiru Glavašu. Nakon rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo je temeljem članka 104. stavka 1. alineja 2 Poslovnika Hrvatskoga sabora većinom glasova 8 za i 1 protiv donijelo odluku: „Ukida se imunitet zastupniku Branimiru Glavašu, te se daje odobrenje za pritvor protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog suda u Zagrebu poslovni broj XKRZ1/07 od 8. svibnja 2009. godine zbog krivičnih djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske za koje je osuđen na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 10 godina.“ Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. I ovaj današnji dan kao i odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva i odluka suda koju ne bih komentirao od 8. svibnja, sve je to jedan događaj. Ja bih ga ocijenio kao žalosni, tragični ali pomalo i sramotni događaj a događaj ne čini povijest. Niti jedan od ovih događaja neće činiti povijest. Povijest se stvara. Ona nije samo jedan događaj. Zbog toga će odmak vremena koji slijedi, ne znam koliko dugi, i vremensko razdoblje koje će biti u nekom ja vjerujem kratkom roku pokazati upravo ovo što sam maloprije nazvao pridjevima sramotni, tragični, žalosni. Kada je prije četiri godine na naslovnici jednoga tjednika osvanuo preko cijele stranice naslov „Sanader: Glavaša od danas više nema.“ Kada smo čuli ovdje izrečene riječi u Hrvatskom saboru za slučaj generala Gotovine Ante ona četiri famozna glagola odlocirati, identificirati, uhititi i transferirati, onda povezujući ovaj naslov u novinama od prije četiri godine, tvrdim da se može dodati još jedan glagol, a to je montirati. Eto to je peti glagol za našega generala i hrvatskog generala, mogu sada reći slobodno i mučenika Branimira Glavaša. Kada su se sastali, davno prije u povijesti, Staljin i Berija, onda nije bilo pitanja što je crimen nego tko ga treba, a crimen će se lako naći. Čini mi se da ima analogije dosta između ova dva slučaja i ovakvih postupaka. Da je proces i presuda gospodinu Glavašu politički, dame i gospodo, više je nego jasno samo po sebi. Govorim o onima kojih nema ovdje u Vladi Republike Hrvatske. Osuđen je hrvatski general, osudili su hrvatskog generala, ali ne i ubojicu koji je sam javno priznao putem javne televizije da ubio. Ne, on je zaposlen u MUP-u danas. Vrlo zanimljivo. On normalno danas radi. Kome to osuda hrvatskog generala danas donosi poene ili bodove? Ili bi našim gospodarima u Europskoj uniji, jeli pritisak od nekud tamo ili je pritisak domaći? Ja to zaista iz svojih saznanja ne znam. Dakle, osuda hrvatskog generala donosi sasvim sigurno u Europi više bodova nego ostavka nekakvog vojnika koji je sam priznao da je ubojica. Šta je to jedan vojnik, to nije značajno. Ako je netko ubio i priznao da je počinio ratni zločin, ne može se osloboditi niti ikakvim dogovaranjem i političkim pregovorima po Europi. Ako je ubio netko nekoga, kao što je to gospodin Fehir priznao javno na "Nedjeljom u 2" koju smo svi gledali emisiju, otkuda garancija da ne laže da bi se spasio? Ima među našim kolegicama i kolegama ovdje u Saboru onih koji žestoko osuđuju i traže proganjanje samo onih koji su počinili zločine iz redova hrvatske vojske. Ja pitam sve nas ovdje i sve vas ovdje, da li je pred jednim hrvatskim sudom odgovarao tzv. nepoznati počinitelj koji je granatirao Osijek, Slavonski brod, Vinkovce i pri tome ubio tisuće ljudi? U Slavonskom brodu jedan razred djece, 28-ero djece je poginulo bombardiranjem Slavonskog broda. Da li je podnesena kaznena prijava uopće protiv nepoznatih počinitelja? Nije. Nije. A u Osijeku je poginulo 1264 osobe, u Slavonskom brodu više stotina, u Vinkovcima također. O Vukovaru da i ne govorimo, o našem gradu heroju. Gdje su Nuštar, Tordinci, Tovarnik? Zaboravili smo Ćelije, prvo spaljeno selo u Slavoniji. Zar državni odvjetnik i hrvatski sudovi nemaju pravo tražiti odgovorne za granatiranje, bombardiranje i uništavanje tolikih sela i gradova u Slavoniji? Je li to netko zabranio? Neka mi netko odgovori tko je to zabranio. Tko je to zabranio? Ako je hrvatsko sudstvo neovisno, kao što se kune da je, ono ne samo da ima pravo nego i dužnost da sve zločince privede pravdi, a s ovom presudom evo i mandat, mišljenje Mandatno-imunitetnog povjerenstva, gospodo, pokazali smo da je pravda u ovoj državi selektivna, da nije jednaka za sve. Pokazali smo da nismo svoji nego tuđi. Pokazali ste da niste sluge, nego nemarni i zli gospodari naroda kojemu zapravo oduzimate pravo na pravednu zadovoljštinu da smrt naše djece i nevinih u Slavoniji koja je toliko trpjela u velikosrpskoj agresiji. U obrazloženju, usudit ću se navesti jedan, citirati jedan dio, dakle nepravomoćne presude stoji da je Branimir Glavaš kriv jer je počinio kaznena djela koja mu se pripisuju za vrijeme oružanih sukoba. Gle formulacije. Ne za vrijeme Domovinskog rata, nego za vrijeme oružanih sukoba. Evo nove formulacije. Nema agresije više, nema "velike Srbije", nego su to oružani sukobi, čarkali se malo. To je napisano u sudskoj presudi, gospodo. Kojih to i kakvih oružanih sukoba? O čemu mi to govorimo? Jesu to oružani sukobi bili u Leskovcu, u Nišu, u Prokuplju, u Novom Sadu? Gdje su bili oružani sukobi, ako su već oružani sukobi? To je bila agresija na Hrvatsku u kojoj je Slavonija i Baranja i naš hrvatski dio Srijema najviše stradao. Odgovorno to tvrdim i to svi znaju ovdje. Morate svi znati to. Nažalost, vi to sramotno zanemarujete, čak i u toj osnovnoj terminologiji, dakle oružani sukob a ne agresija. Ne velikosrpska agresija, nego eto to je oružani sukob. Neke čarke se čarkale malo tamo. Na javnoj televiziji se također izbjegava govoriti o tome, vidite, dan dva nakon presude Branimiru Glavašu bio je sramotni intervju, jedan dodvornički intervju gospođe Del Ponte, a nakon toga gospodina Boljkovca za kojega svi znamo tko je bio i šta je radio '45. godine valjda u grizodušju, valjda u, da se napravi alibi za presudu Branimiru Glavašu dovedena je gospođa Del Ponte, prijateljica kaže ona sama gospodina predsjednika i doveden je Boljkovac da peru savjest nekome, da peru savjest onima koji su odlučili o heroju Domovinskog rata. Polako u svijest naroda želi se unijeti nova istina, nova istina kao da je posljednji rat zbroj samo ubijenih na jednoj strani u pojedinim hrvatskim gradovima. Od 1260 Osječana, 600 Brođana, 400 Vinkovčana, o Ovčari da ne govorimo nema gotovo niti riječi. Na žalost ništa mi od povijesti mi Hrvati nismo naučili ni ostali građani Hrvatske. Ovdje nisam da huškam, nego da živimo u miru zajedno, želim da živimo u miru zajedno svi skupa, svi građani Republike Hrvatske. Ali neke stvari, preko nekih stvari se ne može prijeći. Ponovo zapravo je udaren pečat ovakvim presudama, ovakvim postupcima. Udaren je ponovo pečat genocidnosti hrvatskom narodu i pripravlja se teren zapravo ovako za nove sukobe među nacijama. Da li znamo šta radimo uopće? Pa postoji otpor u hrvatskom narodu u ovakvim stvarima. Pa mislilo se da će, kad se presudi generalu Glavašu 8. svibnja da će Slavonija potonuti, da ćemo pasti u apatiju, u depresiju. Ne! Dogodilo se suprotno i to će se i pokazati. Kriva prosudba, kriva procjena. Ovakvim presudama se krivotvori povijest, oduzima se pravo pogotovo nama u Slavoniji na mir s istinom koju smo krvavo doživjeli i mi, ali i oni u Dalmaciji, Lici i u kojima je primijenjena ista selektivna metoda udovoljavanja pravdi. Evo ovih dana imamo i primjer kojim gospođica ministrica Jadranka Kosor kako bi rekli na engleski đej kej poput Kennedya jel' koja je bacila oko na kapetana prve klase. Sramotno! Zanimljivo je da se hrabrost te misice iscrpljuje samo u hvatanju toga kapetana prve klase, ali i ona i njezina stranka gube hrabrost kada treba hvatati prave kapetane prve klase i drugove majore koji su rušili Osijek, Slavonski Brod, Vinkovce, Vukovar i ostale. Gospođe i gospodo zastupnici, nema članove Vlade, smognimo hrabrosti pa se usprotivimo kao ljudi onima koji nam hoće izbrisati pamćenje, a on nije, odmak nije veliki, 17, 18 godina. A mi Slavonci nismo kratke pameti i pamtimo sve vrlo dobro. Pamtimo naše mrtve. Zbog toga pozivam sve, a ja osobno mogu reći da bez obzira na većinsku odluku u Mandatno-imunitetnom povjerenstvu neću biti za odluku koju je ono izglasalo. Hvala vam lijepo.
Hvala. U ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Malo mi je krivo da moram govoriti odmah nakon Bore, ali prvo ću reći da ja nisam niti nemaran, niti sam zao. I svaki zločin treba biti a priori sankcioniran tko god da ga je počinio. Hrvatska je bila žrtva agresije i to treba naglasiti i to treba podcrtati i to treba podvući i sigurno je Slavonija bila najveća žrtva rata u trajanju od 1991. do 1995. pa čak i do 1997. Svaki zločin treba sankcionirati tko god ga je počinio i tko god čiju uniformu nosio bilo da je riječ o zločinu koje je počinjen od '41. do '45. bilo da je riječ o zločinu koji je počinjen nakon '45. ili o zločinu koji je počinjen od 1991. do 1995. I jednako tako svaka nedužna žrtva treba biti rehabilitirana, treba biti kršćanski oplakana, pokopana i treba biti jasno oplakana. Što se tiče ovoga imuniteta, bolje rečeno izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva ja osobno mislim da gotovo nemamo što raspravljati. Normalno o visini kazne nemamo što progovarati, iako kazna od 10 godina dana zatvora za najteža djela ratnih zločina, a da ja sada ne nabrajam sva ova imena od Alije Šabanovića, Milana Kutlića, Svetoslava Vukaljevića i Bogdana Počupa, Branka Lovrića itd. itd. Znači netko može tu kaznu doživljavati blagom, netko drugi drakonskom kao što su neki od naših kolega zastupnika izgovorili. Ja osobno želim vjerovati da je ovo suđenje koje je vođeno ovdje u ovome gradu bilo fer. Želim vjerovati da suđenje nije bilo politički motivirano. Želim isto tako vjerovati kada je riječ o ratnom zločinu nećemo povlačiti crtu na naše i njihove. Ratni zločin je ratni zločin ili zločin ma tko god ga je počinio i slažem se s Borom da su već trebali odgovarati svi oni koji su razarali jedan Vukovar, jedan Slavonski Brod, jedne Čelije, jedan Osijek i da ne nabrajam ostale gradove po Slavoniji, po Dalmaciji, u dubrovačkom zaleđu i tome slično, Lici. Isto tako mislim da Glavaš iz Hercegovine treba biti prepraćen u Hrvatsku na izdržavanje kazne. Čovjek si postavlja pitanje kako je moguće, pazite, da je još pred 6 mjeseci ishodio državljanstvo u Bosni i Hercegovini i da nikome nije bilo poznato, a Lištica je, ako se ne varam jako uporište jedne nacionalne hrvatske stranke. Znači kako to da nikome nije bilo poznato za pokušaj ishođenja tog državljanstva. I drugo, kako je moguće da ga je policija, i to još obavještajna zajednica pustila, da se tako izrazim, pobjegne na sigurno u Hercegovinu? To je gotovo sramota. Sramota je isto tako da dvije države, tu mislim na Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu još nemaju sporazume o izručivanje svojih osuđenika. Sramota je ovo što kaže gospodin Boro da je onaj Fehir isto tako na slobodi. Kako je moguće da Bosna i Hercegovina nekoga tko je osuđen na 10 godina dana zatvora zbog ratnog zločina pušta, da se tako izrazim, da se brani sa slobode? Sva je sreća, da budem ciničan, da neki nisu priključili Hercegovinu jer kamo bi neki naši kriminalci bježali. I to je, gospodo, nešto što je meni neshvatljivo, ova praksa pokazuje da smo svi jedan veliki Balkan, i mi i Bosna i Hercegovina, jasno, i Srbija i Slovenija, srpski mafijaši naručuju atentate po Hrvatskoj, ili naši tamo po Srbiji, Slovenci huškaju sve u šesnaest na nas, mi na njih, naši kriminalci bježe u Bosnu, njihovi se skrivaju u Hrvatskoj. Narod sve to gleda, prati, šuti i glasa kako glasa, po savjesti, pošteno, tako je. Ovaj zahtjev ili ne znam kako ću ga nazvati, Mandatno-imunitetskog povjerenstva po meni je logičan, očekivan i mislim da mu neće nitko proturječiti, pustimo sada HDSSB, ako nema saznanja da je ovo suđenje koje se vodilo u ovome gradu namješteno, a ja isto tako ne želim vjerovati da je to moguće. Bilo kako bilo, kako je rekao Boro, uz ovaj herojski otpor osjećana, ja ne bježim od istine, Glavaš je bio na čelu ili jedan od onih koji je bio na čelu te obrane, to mu valja priznati, dešavalo se ono što danas poznajemo ili prepoznajemo kao slučaj "Garaža", "Selotejp", a jednu "Garažu" i jedan "Selotejp" velika većina građana ove zemlje prevodi pod pojam svirepih likvidacija. I za to netko mora odgovarati. Ma ne da ima 6, nego neka ima 66 odlikovanja, ali jasno, netko to treba i utvrditi na temelju vjerodostojnih svjedočenja i tome slično. Ja mogu ovdje samo pročitati dio svog fonograma od kad smo zadnji puta raspravljali o sličnoj temi kad sam govorio da svatko treba u ovoj zemlji dobiti fer suđenje. Citiram dalje, da svatko je nedužan do pravomoćnosti presude, jasno, ali isto tako Sabor nitko ne smije ucjenjivati, da budem iskren, meni je krivo, govorio sam tada što do svega tog dolazi. Meni je krivo što je Glavaš narušena zdravlja tada, meni je krivo što se doveo u tu situaciju, meni je krivo da i crkva vrši takvo nekakvo svojedobno, pred nekoliko mjeseci ili tjedana pritisak na politiku, ali mislim da ovaj Dom ne smije kapitulirati pred nikim, a ako bi mi promijenili odluku iz 2006., odnosno 2007., onda bi doslovce ovaj slučaj sugerirao da je Glavaš od prvog trenutka politički, a ne slučaj funkcioniranja pravne države itd., itd., da sad sve to ne citiram. Za kraj, mislim da ova država mora funkcionirati, mora funkcionirati ovaj Parlament. Ovakva praksa, usuđujem se reći i u Bosni i u Hrvatskoj gdje mi primamo njihove prebjege, da ne upotrijebim jednu tešku riječ, kriminalce i slično, odnosno i BIH i Hrvatska, to je jedna lakrdijaška praksa. Čovjek si postavlja pitanje kamo to vodi. To je doista nešto što je vjerojatno nezabilježeno bilo gdje drugdje, dolje na Balkanu. Kao dobro, hajde, čovjek je činio ratni zločin, netko će reći u Hrvatskoj, nije ga učinio u Bosni i sad se može u Bosni braniti sa slobode. Kakve su to zemlje koje su u ratu stekli svoju samostalnost, samobitnost, bilo da je riječ o jednoj, drugoj, trećoj državi, a nemaju osjećaj do tog ratnog zločina, do sudbine onih obitelji čiji je nečiji otac, sin, muž, majka, svejedno, stradala ili stradao. Ako po tom pitanju naše države ne surađuju, što možemo očekivati od Hrvatske, Srbije, Bosne, da će sankcionirati neka druga ponašanja ili postupanja, ako nisu spremna sankcionirati niti najteže oblike teških kaznenih djela. I onda prozivamo na kraju ovaj Haški sud ili Haški tribunal. Pa ja kažem da ga nemamo. Mi bi ga trebali izmisliti jer je u Haagu, ako ništa drugo, završilo gotovo cijelo političko vodstvo iz Srbije koji su osmislili, inspirirali sav taj rat, ratna događanja, ok, nisu završili tamo. Ako se ne varam, jedan Hadžić, Adžić, Gardijević, ali su završili tamo jedan Milošević, jedan Milutinović, jedan Šešelj itd., čitav niz njihovih generala, a da Haaga nije bilo, bojim se da bi jedan Milošević, eto po Srbiji, Rusiji, Cipru ili ne znam kojim otocima. Zbog svega toga, IDS, a da ne bih ja sada dubio tu raspravu, polemiku, je za ovu odluku, ali nam je jednako tako potrebno vjerovati da će Bosna i Hercegovina na zahtjev Hrvatske izručiti osobe koje hrvatsko pravosuđe traži i obrnuto, jasno Hrvatska Bosni izručiti one osobe koje ona potražuje, a da ja sada eto, iz novinskih tekstova ne spominjem sva ta imena od jednoga Željka Vrbata, Zvonimira Josipovića, Blaža Petrovića, Tomislava Raguža, Šimića itd., itd. Jednom riječju, klub IDS-a glasati će za ovo izvješće. Nije nam bila namjera polemizirati s nikim, ali ono što je sigurno nasušna potreba, promijeniti odnose u postupanju i Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a ne da mi budemo jataci za njihove, a oni za naše kriminalce.
Hvala. Ne traži se priprava iz Bosne i Hercegovine u Hrvatsku radi izdržavanja kazne gospodina Glavaša, nego se traži pritvaranje do pravomoćnosti presude, a to su pak dvije različite stvari. Gospodin Grubišić, ispravak.
Gospodine predsjedniče, niz je netočnih navoda gospodin Kajin naveo paušalno nabrajati štošta i svašta. Prije svega, nije to razmjena kriminalaca, gospodin Glavaš nije kriminalac gospodine Kajin. A drugo, rekli ste Lištica, Leglo itd. Lištica je udbački naziv kojega vi rabite a to je Široki Brijeg. Lištica je nestala 90. godine. Prema tome, to je Široki brijeg ako niste znali gospodine Kajin. Treće, govorili ste o gospodinu Fehiru. Vidite, u novinskom članku ovdje imate gospodina Fehira koji je deklarirani ubojica, imate Tihomira Aparija ubojica vlastite žene. To su oni koji su osudili Glavaša. Imate gospodina Milana Šipoša osuđenog na više od 20 godina zatvora zbog višestrukog silovanja, Nikola Vasić pravomoćno osuđeni četnik, Ljepojko Rukelj nasilnik, lupež i pijanac izbačen iz policije, Ivica … [[Govornik se ne razumije.]] osuđen za gospodarski kriminal, Vladimir Faber onaj koji je tukao navijače Dinama, dakle Bad Blue Boyse itd. Prema tome, kada govorite samo o Fehiru nije samo Fehir taj da vas ispravim. A ja bih vas zamolio da o gospodinu Glavašu ne govorite taj Glavaš. On je vaš kolega saborski zastupnik, pokažimo da smo … [[Govornik se ne razumije.]] prema svome kolegi. Hvala vam lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika SDP-a bio je od početka principijelan kod ovog slučaja i kod glasovanja na Mandatno-imunitetnom povjerenstvu i na plenarnoj sjednici kad god je to bilo zatraženo. Niti jedan član SDP-a niti jednom nije komentirao tijek suđenja, izvedene dokaze, iskaze kojima je sud povjerovao, one iskaze kojima sud nije povjerovao, visinu i vrijeme donošenja presude a što bi se moglo shvatiti kao miješanje u neovisnost pravosuđa. Za sve što je pratilo ovaj pravosudno politički slučaj držimo odgovornim vladajuću koaliciju i HDZ koja je u siječnju 2008. donijela odluku suprotno prijedlogu Državnog odvjetništva po kojem se naš kolega gospodin Glavaš branio sa slobode. Razloge zbog kojih je takva odluka bila donesena trebalo je tražiti u podebljavanju vladajuće većine onda kada to bude potrebno a vidimo da je to bilo potrebno nekoliko puta u posljednjih godinu i pol dana. Dakle, da ispravim kolegu Kajina nije ga pustila u Bosnu i Hercegovinu policija nego politika. Držimo da se tom odlukom a kasnije i komentiranjem presude umanjila vjerodostojnost i Hrvatskoga sabora, da se narušila neovisnost pravosuđa a da to nije bilo potrebno. Za zastupnike vrijede zakoni kao i za sve druge građane. Zbog svega navedenog a potvrđujući još jednom svoju principijelnost Klub zastupnika SDP-a glasat će za potvrđivanje ove odluke. Zahvaljujem.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo samo nekoliko rečenica oko cijelog ovog slučaja. Slučaj Glavaš je danas u Hrvatskoj primjer kako država, kako cijeli sustav funkcionira odnosno kako ne funkcionira a funkcionira onako kako većini i HDZ-u paše. Da je tomu tako dokaz je i izjava premijera Sanadera nakon što je čuo presudu Glavašu kada je rekao da je nezgodno da se baš u vrijeme predizborne kampanje, da sud baš u vrijeme predizborne kampanje donosi presudu kakvu je donio. Kao da je sud u biti trebao nazvati premijera Sanadera i pitati ili sudac kada bi ja to trebao donijeti presudu i da li vam gospodine Sanader paše da ja donesem presudu za ratni zločin u vrijeme prije izborne kampanje ili da pričekam mjesec, dva, tri, šest mjeseci, samo recite koliko vam treba. Tako danas u Hrvatskoj funkcionira cijela država kako to premijer i kako HDZ to zamišlja da bi trebala funkcionirati. Sa druge strane to se vidjelo i iz čitavog procesa odnosno postupka načina skidanja imuniteta. Znači, nakon što je donesena presuda a znalo se tjednima ranije kada će taj datum biti imunitetno povjerenstvo odnosno predsjednik imunitetnog povjerenstva ostao je zatečen i nije bio spreman sazvati sjednicu povjerenstva iako mu je u Sabor bio poziv upućen oko tri sada njega se sat i pol vremena nakon toga nije moglo dobiti na mobitel. Znači, sada se postavlja pitanje da li je to isto situacija kao što je bila sa sudom, da li je možda premijer Sanader rekao svome kolegi i zastupniku HDZ-a Damire nemoj se javiti, pusti neka to prođe neko vrijeme pa ćemo onda odraditi kako to nama odgovara. S druge strane, smatram da to tako ne bi smjelo biti i smatram da je i Sabor da zaštiti svoj dignitet jer mi smo isto tako kao zastupnici, kao ovaj Visoki dom svaki dan pred očima javnosti, na neki način pozicija Sabora se narušava ovakvim načinom funkcioniranja Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Mi smo morali biti spremni i odreagirati odmah nakon što je presuda bila donesena. S druge strane, da je Mandatno-imunitetno povjerenstvo i većina u ovom cijelom slučaju radila u korist HDZ-a odnosno vladajuće većine govori i to da na 1. sjednici Sabora zastupniku Glavašu nije bio skinut imunitet iako je to Državno odvjetništvo zatražilo a nije bio skinut imunitet isključivo zbog toga što je tu i tamo ruka zastupnika Glavaša i HDSSB-a bila potrebna. Podsjetit ću vas. Bila je potrebna kada je trebalo napraviti rebalans proračuna, bila je potrebna onda kada su kolege iz SDSS-a izašli iz dvorane kada se govorilo o poljoprivrednom zemljištu i Zakonu o golfu. Znači, zbog toga i tada je bilo u redu da zastupnik Glavaš ima imunitet i zbog toga duboko sam uvjeren niti nije bio skinut onda kada je već trebao biti skinut a radilo se o početku procesa jer je totalno bila situacija što se tiče toga nelogična. Ja ću kao i Klub zastupnika SDP-a ostati dosljedan našem stavu sa te prve sjednice, glasat ću da se skine imunitet ali se oštro protivim načinu na koji HDZ pokušava koristiti institucije ove države da bi udovoljio svojem trenutnom interesu i politici. To ne smije biti tako, pravila igre za sve moraju vrijediti ista. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, hvala lijepo. Gospodine Maras, kada se napuštao ovdje Sabor i kada ste vi ovdje da je SDSS napustio Sabor a i SDP, to nije mig da HDSSB, jer vi niste kao oporba vođa HDSSB-u niti je vaš predsjednik vođa HDSSB-u. Mi smo oporba sami za sebe i glasali smo protiv Zakona o poljoprivrednom zemljištu i protiv, a to što je vas bilo malo pa ste napustili Sabor to je vaša stvar, a ne naša stvar.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Ja sam se cijelo jutro pitao zašto u ovom predmetu Hrvatski sabor mora raspravljat i treći puta i znači li to da postoji mogućnost da o ovome moramo raspravljati još jednom. Naime, može se desit da u drugostupanjskom postupku presuda bude potvrđena pa bi onda, tumačeći propise, mogao netko protumačiti da sad i četvrti puta Sabor mora dati suglasnost na izdržavanje kazne zatvora. Jer danas još uvijek je predmet rasprave odobrenje Parlamenta za određivanje pritvora, nakon prvostupanjske presude. No, uvjeravaju me da je to zbog Ustava i našeg Poslovnika. Međutim, moram priznat da to ne razumijem jer je Hrvatski sabor donio odluku o odobrenju pokretanju kaznenog postupka u predmetu u koje je pod a) zakonom obvezatan pritvor za vrijeme istrage i pod b) zakonom obvezatan pritvor nakon prvostupanjske presude. Mi smo dali odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, ali nismo dali suglasnost ili odobrenje za određivanje pritvora. I takvim ponašanjem, po meni, nismo se pridržavali načela da su pred zakonom svi građani Republike Hrvatske jednaki. Jer ako već Parlament daje suglasnost za pokretanje kaznenog postupka, za djelo, kazneno djelo gdje je zakonom za sve građane predviđen obvezatni istražni pritvor, kao i obvezatan pritvor nakon prvostupanjske presude, onda prošli put nismo dobro odlučili. Po meni, narušili smo jednakost građana pred zakonom. Zato bih molio sve one koji pripremaju i pišu najavljene ustavne promjene i one koji skrbe nad jasnoćom našega Poslovnika, da nam ovaj slučaj bude primjer i osnov da i u Ustav i u Poslovnik ugradimo odredbe koje će biti jasne i koje će se podjednako primjenjivati ne samo na sve građane Republike Hrvatske nego podjednako na sve saborske zastupnike. A po meni, u trenutku kada Parlament da odobrenje za pokretanje kaznenog postupka za djela gdje je istražni pritvor obvezatan, kao i pritvor nakon prvostupanjske presude, to znači da smo unaprijed dali odobrenje i za određivanje pritvora. To tim više što u našem Ustavu u članku 75. postoji odredba da saborski zastupnik može biti pritvoren bez odobrenja Sabora ako je zatečen u vršenju kaznenog djela za koje je predviđena kazna zatvora više od pet godina. Dakle, Ustav je želio reći da imunitet ili odobrenje Sabora je potrebno za kaznena djela do pet godina zatvora, ali nakon toga odnosno za kaznena djela za koje se izriče ili je zapriječena kazna više od pet godina, pritvor se može izvršiti odmah a samo se Sabor izvješćuje o tome. Naprosto ne mogu vjerovati da oni koji su Ustav pisali ranih '90.-tih su to zamišljali ovako, da ako saborski zastupnik bude zatečen u počinjenju kaznenog djela da može u pritvor bez suglasnosti Sabora, ali ako je toliko brz da pobjegne pa ga uhvate dva sata kasnije, da onda treba dozvola, odobrenje, suglasnost Sabora za određivanje pritvora. Naravno da su ove odredbe pisane prije rata, naravno da tada tekstopisci nisu mogli ni pretpostavljati da ćemo doista u Parlamentu biti u situaciji ne jedanput nego tri puta raspravljati o skidanju imuniteta jednom saborskom zastupniku pod sumnjom ili optužbom za tako teška kaznena djela. Ali kad vam se to već desilo, a napominjem da kazne zatvora više od pet godina se ne izriču u Hrvatskoj samo za ratne zločine, nego i druga kaznena djela što znači da sutra netko od nas također može biti predmet ovakvih rasprava. Uostalom, instituti imuniteta nije štićenje onih koji su počinili kazneno djelo takvog karaktera, nego članove Parlamenta štiti od progona za ono što su u Parlamentu izrekli i za ono što su glasali, kako su glasali. Previše je žustrih rasprava, emocija, podjela i svrstavanja u ovoj dvorani bilo na ovom predmetu, a da bi dozvolili ne bude poduka i primjer da propise doista pišemo, a mijenjat ćemo Ustav, to je sigurno, na način da se tumače jednako prema svim građanima Republike Hrvatske i jednako prema svim zastupnicima. Svako drugačije ponašanje, svaki drugačiji pristup Sabora kad daje suglasnost za pokretanje kaznenog postupka, ali ne odobrava pritvor i za djela gdje su kazne zatvora veće i od pet godina, istražni pritvor gdje je to zakonom obavezano, kao i pritvor nakon prvostupanjske presude, saborske zastupnike stavlja iznad zakona i čini ih ravnopravnijim od ostalih građana. To nije bila intencija ni imuniteta, ni Ustava i to moramo doista promijeniti. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Rečeno je ovdje da je zahtjev za skidanje imuniteta posve logičan. On jest logičan kao što je bio logičan i prije godinu i pol dana, s tim da je prije godinu i pol dana bio pravovremen, a danas je potpuno zakasnio i besmislen. Prije godinu i pol dana, unatoč stavu odbora, HDZ je odlučio ne skinuti imunitet Glavašu. Time je napravio jednu zloupotrebu institucije imuniteta. Jer građani koji odgovaraju pred sudovima za bilo koje kazneno djelo moraju ako postoje pritvorski razlozi koje zahtijeva sudac čekati presudu u pritvoru. Oni da, Glavaš ne. Zloupotrijebljena je institucija imuniteta da bi se Glavaša pustilo. Danas se raspravlja o skidanju imuniteta kad je Glavaš pobjegao pa je sasvim svejedno kako će HDZ glasovati. Danas HDZ može biti principijelan, pa glasati za skidanje imuniteta čovjeku koji je u bijegu, koji je nedostupan i vjerojatno će ostati nedostupan hrvatskom pravosuđu. Da je imunitet skinut prije godinu i pol dana Glavaš ne bi imao priliku da napravi ono što je napravio. On je planirao bijeg, pripremio taj bijeg i izveo je bijeg uz pomoć HDZ-a. HDZ mu je dao imunitet da upravo to napravi, da planira, pripremi i ostvari bijeg. To su znali i prije godinu i pol dana. Zato su mu i ostavili imunitet. Zato su mu i ostavili imunitet da mu omoguće bijeg. Danas će glasati za skidanje imuniteta kad je ovaj potpuno nedostupan. Je li pravedno da netko osuđen na 10 godina izbjegava kaznu? Pa nije. Tko omogućuje ovu nepravdu? HDZ. Pa dobro, a zašto to HDZ radi? Pa iz interesa. Sve je ovo farsa. Glavaš se ljuti na Sanadera, Sanader se ljuti na pravosuđe, a zapravo ruka ruku mije. Oni Glavašu slobodu i mogućnost bijega, a Glavaš njima potrebnu većinu kod izglasavanja zakona, rebalansa proračuna, Zakona o poljoprivredi, Zakona o golfu. Zakon o golfu ne bi mogao biti izglasan da Glavaš nije specijalno došao iz Osijeka da napravi kvorum, a Zakon o golfu je omogućio da ulagači u golf stječu enormna bogatstva. Od tog bogatstva financiraju HDZ, barem jednog takvog ulagača smo otkrili Agenciju “Skipers“ 3 milijuna kuna. Sanader hoće 60 ulagača u golf. 60 puta 3 milijuna kuna. Tko mu je to omogućio? Glavaš. To znači sloboda za novac. To je priroda ovog aranžmana, aranžmana koji se ostvaruje i koji danas doživljava svoju farsičnu fazu, završnu farsičnu fazu. Ovdje se radi o najobičnijem izrugivanju pravne države, ovdje se radi o izrugivanju zdrave pameti, ovdje se radi o izrugivanju pravdi. Ovakvo ponašanje HDZ-a sa imunitetom za Branimira Glavaša pokazuje da HDZ-u ali uopće nije stalo do jednakosti građana pred sudom, do ostvarenja pravde i pravednosti u ovoj državi, do bilo kakvih principa. HDZ-u je stalo samo do jednoga – do vlastitog interesa, do toga da im Glavaš omogući izglasavanje golf terena, a da im onda ulagači u golf terene doniraju milijune. Ovdje se radi o kupovini bijega. Taj bijeg je kupljen i plaćen. Glavaš ga je platio svojim prisustvom u sabornici. Ovdje se radi o notornom ismijavanju svega onog što je pošteno i razumno u ovoj zemlji. U tome su sudjelovali i Branimir Glavaš i HDZ ruku pod ruku. To su ptice iz istoga jata. Hvala.
Moram intervenirati zbog neistina koje je ovdje u nekoliko navrata ponovio u svom tradicionalnom stilu gospodin Nenad Stazić, a to je da nije ukinut imunitet prije godinu i pol dana gospodinu Branimiru Glavašu, pa sam mislio da je to lapsus. No međutim, on je to četiri puta kasnije ponovio. To je zapravo krivo obavještavanje javnosti i politiziranje pod svaku cijenu, jer ovaj je Sabor na temelju Ustava i zakona ukinuo imunitet gospodinu Branimiru Glavašu ali nije dozvolio pritvaranje. To su dva različita pojma. A vi u svom poznatom stilu iskrivljavanja i politiziranja svega i svačega zapravo krivo, netočno i tendenciozno obavještavate hrvatsku javnost. Sad ima ispravak netočnog navoda gospodin Boro Grubišić.
Gospodine Staziću, vaše rasprave ponekad su mi se činile vrlo simpatične. Ali vidim da iz vas ipak polako a sasvim sigurno izvire prava boljševička retorika. Naime, vi optužujete kažete Glavaša, ni zastupnika, ni generala, ni gospodina nego Glavaša kao što reče i Kajin taj Glavaš, jel'. Dakle, optužujete HDSSB i generala Glavaša, zastupnika Glavaša da smo ovdje omogućili rebalans proračuna. Zar vi mislite gospodine Staziću da vaše protivljenje rebalansu proračuna je prava i jedina istina koju bi morali baš svi prihvatiti pa i HDSSB. Što bi mi morali prihvatiti vaše mišljenje ako nismo, onda smo mi u nekakvom kompotu sa HDZ-om, ne znam ni ja s kime. Pa zar mislite da je vaša jedina istina? Zar vaša ruka protiv mora biti naša ruka protiv? Pa vi ste oporba kao i mi, ali nismo ista oporba. Zapamtite to već jedanput. Nije meni Milanović vođa oporbe ni vi, nego sam ja sam svoja oporba gospodine Staziću. A niste ni vi vođa oporbe, ni moj vođa gospodine Staziću. To zapamtite, jednom utuvite u glavu kao i Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Jel' ja moram vaše mišljenje uvažavati o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu. Šta vi hoćete reći to? Da sam ja morao po vašem mišljenju postupiti.
Hvala lijepa. Imamo još gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ja sam vrlo pažljivo slušao kolegu Grubišića i želio bih ovdje reći nekoliko riječi u svezi s njegovim izlaganjem i sa reakcijama na to njegovo izlaganje. Ja s kolegom Grubišićem se relativno slabo poznam. Mi ovdje sjedimo godinu i 5, 6 mjeseci zajedno. Ja njega smatram jednim poštenim i korektnim čovjekom. I nadam se da će on mene razumjeti i tamo gdje ga ne budem podržao. Naime, kolega Grubišiću, temelj europske demokracije jeste trodioba vlasti i tu, ja se nadam da se sa mnom slažete. Prema tome, ako su pravosudne vlasti zaključile tako i tako, onda mi tu nemamo nikakvog prostora za sumnje i intervencije u odluke pravosuđa Hrvatske. Mi možemo to samo poštivati. Ali ja se potpuno slažem s vama, gospodine Grubišiću da je Republika Hrvatska jako daleko od pravne države. Ali kolega Grubišiću, vi i ja moramo za onom govornicom i za ovim mikrofonima se boriti za tu pravnu državu. Kolega Grubišiću, ja se potpuno slažem s vama da je pravda selektivna u Republici Hrvatskoj. Odličan izraz ste upotrijebili. Ali mi moramo dignuti ruke ovaj puta da se poštuje odluka suda, a za ovom govornicom moramo se boriti za istinsku pravnu državu. Ja sam, kolega Grubišiću, jutros postavio ministru pravosuđa pitanje na gotovo identičnu temu o kojoj sad raspravljamo. On se nije složio sa mojim podacima, nazvao ih je improvizacijom i netočnim, pozvao me je da se obratim Ministarstvu pravosuđa kako bih dobio ispravne podatke. Njega njegovi najbliži suradnici, iako je znao koje će mu pitanje ići, nisu obavijestili da sam ja tražio prijem u Ministarstvo pravosuđa kod ljudi nadležnih za pitanje jasno raznih zločina i suradnju sa međunarodnim institucijama. Odgovor je bio da je osoba XY zauzeta i da me mole da im uputim pismeno pitanje u svezi podataka koje tražimo. I ja sam uputio pismeno pitanje, zamislite kome, sekretarica je rekla, dajte na moj e-mail pošaljite jer on nema vremena pa ću ja vidjeti što i kako dalje. Ja sam se ponizio u interesu moje zemlje i ja sam pisao sekretarici čovjeka zaduženog za pitanje ratnih zločina. I kakav sam odgovor dobio? Da oni ne raspolažu podacima koje tražim. Kolega Grubišiću, ja sam otišao nakon toga kod niza ministara i bivših ministara u europskim državama. Oni su mene za razliku od našeg jednog pomoćnika ministra primili. Oni su sa mnom razgovarali o toj materiji. Oni su rekli gdje su oni napravili propuste i gdje mi mogu pomoći. U Britanskom parlamentu postoje kolege parlamentarci koji umjesto mene postavljaju neugodna pitanja njihovim ministrima i pritiskuju i u slučaju … [[Govornik se ne razumije.]] itd. To je bitka za pravnu državu i u nas i puno šire u Europi. Zato vas molim, kolega Grubišiću, poštujmo trodiobu vlasti. Nemojmo prihvatiti ovu crno-bijelu raspravu koju imamo danas ovdje. To je destruktivno, to nije dobro. Ja znam da će trebati još dosta vremena, ali ja sam voljan boriti se da zaista kroz nekoliko godina Hrvatska bude istinska pravna država. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Kažete uvaženi kolega Doriću da se mi ovdje kao saborski zastupnici moramo boriti za pravnu državu. I sad se podrazumijeva da ćemo mi danas skidajući imunitet Branimiru Glavašu se boriti za pravnu državu. Mi ćemo danas sudjelovati u jednoj režiranoj farsi. Farsi koju je izrežirao HDZ prije godinu i pol dana. A pogledajte kako se proba negirati ta farsa. Da predsjednik Sabora ispravlja zastupnika pa kaže nije točno da HDZ nije Glavašu skinuo imunitet. Skinuo mu je imunitet, samo nije dozvolio pritvor. Ali baš to što nije dozvolio pritvor je omogućilo Glavašu da pobjegne. HDZ je tada prije godinu i pol dana imao plan da Glavašu omogući bijeg. I danas se to pravda i ispravlja Stazića, nije to točno. Stazić laže, Stazić ne govori istinu kad kaže da mu je to omogućio HDZ. Prema tome, ovo danas neće biti borba za pravnu državu jer je ta borba zakasnila godinu i pol dana. Prije godinu i pol dana trebalo je dozvoliti pritvor pa bi Glavaš ko i svi drugi čekao svoju nepravomoćnu presudu u pritvoru, ako bi bila veća od 5 godina, slijedio bi pritvor do pravomoćnosti. Ali danas se HDZ naravno smije jer je izigrao sav pošten svijet u ovoj zemlji, sve razumne ljude i sve one kojima je stalo do pravne države, pa i vas. Ja vidim da vam je stalo do pravne države i vidim da se za nju zalažete. Ali vaše zalaganje je s ovakvim HDZ-om i sa ovakvim Glavašom izgubljena bitna unaprijed.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Stazić da sam ja rekao da je Sabor skinuo imunitet, ali nije dozvolio pritvor. Točno. Sabor jest ukinuo imunitet, ali nije dozvolio pritvor. Ali vi ste četiri puta ponovili da Sabor i HDZ nije skinuo imunitet pa ste doveli u zabludu onoga koga možete vi dovesti u zabludu. A ja sam isto bio u pravu. Vi niste bili u pravu i ponovno inzistirate na tome. Pa što je čovječe vama? Gospodin Miljenko Dorić, odgovor na repliku.
Ja vas molim kolege, samo mi dajte pola minute, molim vas. Kolega Staziću, ja sam se pobunio protiv crno-bijele tehnike. Znate kolega, danas sam čuo od ministra da su i moji podaci netočni, a ja znam vrlo točno da je u 32 slučaja došlo do toga da smo imali locirane osumnjičenike za ratne zločine u Europi, Americi, Australiji. U 32 slučaja nismo reagirali, ali kolega Staziću, ja znam da je nekoliko slučajeva kada se nije reagiralo odnosi se i na razdoblje kada je vaša i moja stranka bila na vlasti. Manji broj, ali ih je bilo. Prema tome, ovo nije samo stvar politike, stvar je to i struke, stvar je korupcije, stvar je tko zna čega i ja želim to istjerati jasno na bjelodan.
Hvala. Imamo još jednu repliku, gospodin Boro Grubišić.
Kolega Dorić, meni je drago da vi kažete vjerujete da ja poštujem trodiobu. Normalno da poštujem, šta bi drugo nego poštovao i nemate razloga niti truna sumnjati u to. Međutim, mi ovdje danas ne raspravljamo o odluci suda niti dajemo svoj sud o toj odluci, o rješenju suda, nepravomoćnoj presudi. Mi ovdje razmatramo zahtjev našega saborskog Mandatno-imunitetnog povjerenstva a ne raspravljamo o odluci suda. Hvala vam lijepa.
Izvolite.
Kolega Grubišić, automatizam je da mi poduzmemo takav korak ako je sud odlučio da gospodin Glavaš mora imati takvu i takvu kaznu. Molim vas, to je automatizam.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Molim da se utvrdi kvorum. 80, imamo kvorum. Stavljam na glasovanje odluku kojom se potvrđuje Odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva kojom se ukida imunitet zastupniku Branimiru Glavašu te se daje odobrenje za pritvor zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog suda u Zagrebu poslovni broj XKRZ1/07 od 8. svibnja 2009. godine. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite.
Gospodine predsjedniče, prilikom završetka rasprave o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva za zamjenu gospodina Vincelja i gospođe Hurse rekli ste da će se glasati kad se steknu uvjeti. Ako imamo kvorum, stekli su se uvjeti onda možemo najprije o tome glasovati da ne zaboravimo. Zahvaljujem.,
Glasat ćemo i o tome odmah, ali evo ovo mi je bilo ovdje napisano, sasvim je svejedno tko će biti prvi. Tko je za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva onako kako sam ga ja pročitao? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva prihvaćen većinom glasova sa 79 glasova za, 1 protiv i 1 suzdržan. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 19. svibnja 2009. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Danice Hurse. Zamjenik zastupnice gospodin Željko Vincelj danom 19. svibnja 2009. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost. Tko je za ovaj prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 82 glasa. Hvala lijepa.
Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Damira Sesvečana da podnese izvješće o početku mirovanja zastupničkih mandata. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Dakle, prvo je izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ivana Vučića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Ivana Bogovića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 20. sjednici održanoj 17. lipnja 2009. godine pisani zahtjev zastupnika Ivana Vučića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskoga sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje sa danom 8. lipnja 2009. godine zbog početka obnašanja dužnosti župana Karlovačke županije koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Kako je gospodin Ivan Vučić izabran za zastupnika u 6. saziv Hrvatskoga sabora kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u VII. Izbornoj jedinici, Hrvatska Demokratska Zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da Ivan Bogović kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Ivana Vučića. Slijedom navedenog povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni i utvrđeni uvjeti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za početak mirovanja zastupničkog mandata Ivana Vučića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Ivana Bogovića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon proveden rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 6 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 8. lipnja 2009. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Ivana Vučića, zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 17. lipnja 2009. godine počinje obnašati zamjenik zastupnika Ivan Bogović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prije nastavka rada, pozivam novog zastupnika Ivana Bogovića da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga prozvati zastupnika koji daje prisegu da ustane i izgovori riječ prisežem nakon što ja pročitam tekst prisege: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak i da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.".
Prisežem!
Čestitam zastupniku Ivanu Bogoviću. Izvolite gospodine Sesvečan dalje.
Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika dr. Vladimira Šišljagića i početkom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Ivana Drmića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 20. sjednici održanoj 17. lipnja 2009. godine pisani zahtjev zastupnika Vladimira Šišljagića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskoga sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje jer je dana 4. lipnja 2009. godine stupio na dužnost župana Osječko-baranjske županije koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Kako je gospodin Vladimir Šišljagić izabran za zastupnika u VI. Saziv Hrvatskoga sabora kao kandidat na listi Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje u IV. Izbornoj jedinici, Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredio da Ivan Drmić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika dr. Vladiimr Šišljagića. Slijedom navedenog povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti iz članka 9 Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za početak mirovanja zastupničkog mandata dr. Vladimira Šišljagića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Ivana Drmića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 6 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 4. lipnja 2009. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Vladimira Šišljagića, zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 17. lipnja 2009. godine započinje obnašati zamjenik zastupnik Ivan Drmić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje izvješće, prijedlog izvješća odluke Mandatnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 95 glasova za prihvaćeno Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Zastupnik će dati prisegu kada bude bio nazočan. Prije nego što nastavimo raspravu predlažem da zastupnik Ivan Drmić položi prisegu. Njemu je mandat verificiran odlukom SAbora na temelju odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ja ću prvo pročitati tekst prisege, a nakon toga pozvati zastupnika Ivana Drmića da ustane i da izgovori riječ: "Prisežem! Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.
Prisežem!
Hvala. Čestitam zastupniku! [[Pljesak!]] Nastavljamo raspravu.
Dame i gospodo zastupnici, uključimo se da provjerimo kvorum. Nazočno je 85 zastupnika i zastupnica. Znači možemo prijeći na glasovanje. Prvo je Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ivana Vučića i početka obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Ivana Bogovića. Treba obaviti glasovanje. Glasovanje treba obaviti. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Molim dizanjem ruku, pa ćemo kasnije. Hvala lijepa. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno 85 glasova donesena odluka u tekstu kako je predložilo Mandatno-imunitetsko povjerenstvo. Budući da je zastupnik Ivan Bogović dao prisegu koristim prigodu da mu još jedanput čestitam. [[Pljesak.]] 109 glasova umjesto onih 85, oprostite. Prije nastavka sjednice molim izvješće za Hrvatski sabor Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvolite. O mandatu, prestanku, o početku mirovanja zastupničkog mandata Tomislava Ivića i početka obnašanja dužnosti zamjenika zastupnika Josipa Salapića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 21. sjednici održanoj 7. srpnja 2009. godine pisani zahtjev zastupnika Tomislava Ivića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje sa danom 6. srpnja 2009. godine zbog početka obnašanja dužnosti ministra u Vladi Republike Hrvatske koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Kako je gospodin Tomislav Ivić izabran za zastupnika u šesti saziv Hrvatskog sabora kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u četvrtoj izbornoj jedinici, Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da Josip Salapić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Tomislava Ivića. Slijedom navedenog povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni utvrđeni uvjeti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za početak mirovanja zastupničkog mandata Tomislava Ivića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Josipa Salapića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 6. srpnja 2009. započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Tomislava Ivića. Zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započet će obnašati zamjenik zastupnika Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata Tomislava Ivića i početka obnašanja zastupničkog mandata gospodina Josipa Salapića. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva prihvaćen je jednoglasno sa 87 glasova. Čestitam gospodinu Josipu Salapiću, pa ćemo onda i prisegu završiti taj dio oko prisege. Prvo ćemo pročitati tekst prisege i nakon toga pozvati zastupnika koji daje prisegu tako što ustaje i izgovori riječ “prisežem“. Tekst prisege glasi: “Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Josip Salapić.
Gospodine predsjedniče prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam. [[Pljesak.]] Želim uspjeh. Molim sada predsjednika Mandatno-imunitetskog povjerenstva dalje, Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika dr. Ive Sanadera i početak mirovanja zastupničkog mandata Ive Sanadera.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 21. sjednici održanoj 7. srpnja 2009. godine pisani zahtjev zastupnika dr. Ive Sanadera od 7. srpnja 2009. kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da mu je sa danom 6. srpnja 2009. godine prestao mandat predsjednika Vlade Republike Hrvatske, te je sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio zahtjev za prestanak mirovanja zastupničkog mandata. Povjerenstvo je također razmotrilo i zahtjev dr. Ive Sanadera upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za stavljanje zastupničkog mandata u mirovanje sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor s danom 15. srpnja 2009. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata doktora Ive Sanadera izabranog na listi Hrvatske demokratske zajednice u 10. izbornoj jedinici započelo 11. siječnja 2008. godine zbog nespojivosti dužnosti predsjednika Vlade Republike Hrvatske iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je njegova zamjenica Željana Kalaš 11. siječnja 2008. godine započela sa obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je dr. Ivo Sanader sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev za prestanak mirovanja zastupničkog mandata predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti, pa mirovanje zastupničkog mandata zastupniku dr. Ivi Sanaderu prestaje osmog dana od podnošenja zahtjeva. Povjerenstvo je također utvrdilo da je gospodin Ivo Sanader podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora za stavljanje mandata u mirovanje, te da su sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata dr. Ive Sanadera i nastavak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Željane Kalaš. Sukladno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora većinom glasova 5 za i 2 suzdržana predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika. Dana 15. srpnja 2009. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika dr. Ive Sanadera. I dana 15. srpnja 2009. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata dr. Ive Sanadera.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin Arsen Bauk, izvolite. U ime kluba jel' tako? Dobro.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ova sadašnja rasprava je u stvari posljednji čin farse nazvana ostavka premijera hrvatske Vlade dr. Ive Sanadera za koju hrvatska javnost još dan danas nije saznala prave i nedvosmislene razloge. Ove manje jasne i dvosmislenije razloge je čula, ali one prave nedvosmislene razloge nije čula. Ostavka je nesumnjivo bila prvorazredni politički događaj i samim time izaziva zanimanje javnosti kao što je izazvala i zanimanje javnosti cijela priča oko njegovog aktiviranja, deaktiviranja mandata, pa povratka u Sabor ili ne. Tu postoje dakle dvije stvari. Jedna je pravna. U klubu SDP-a držimo da je pravo na aktiviranje mandata u članku 14. stavak 1. da se to može napraviti jednom u mandatu i da ovaj drugi put ustvari se i ne bi mogao više vratiti u Sabor ukoliko bi naravno tumačili zakon onako kako smo ga rigidno tumačili, odnosno kako je saborska većina vjerodostojno tumačenje dala za bivšeg zastupnika Radimira Čačića da se zakon tumači da ide u korist zastupniku, danas bi gospodin Čačić bio sa nama, ali kako se zakon tako nije tumačio, onda gospodin Čačić ne može biti sa nama, a gospodin Bagarić je mogao biti sa nama, a gospodin Sanader možda će moći biti sa nama ukoliko se odluči. U ostalom, u ovoj zemlji, svatko tko je u HDZ-u može tumačiti zakon kako njemu odgovara, a za opoziciju samo ukoliko nedvosmisleno nešto piše. Sama činjenica prema vjerodostojnom tumačenju da je gospodin Sanader zatražio da mu se aktivira mandat, u slučaju gospodina Čačića tumačili ste da bi se netko iz 3. izborne jedinice mogao povući pa da bi onda gospodin Čačić unatoč tome što je zakasnio se mogao vratiti u Sabor. Po ovome ja tumačim da gospodin Sanader nema povjerenja ni u jednog zastupnika iz 10. izborne jedinice da bi se u njegovu korist povukao, pa to možda govori o njegovoj snazi unutar HDZ-a pa onda pokušava ovako ziheraški raditi. Na isti način kao što je bila ziheraška njihova ostavka i kukavičko povlačenje na rezervni položaj. Klub SDP-a glasovao bi za aktiviranje mandata, ali protiv njegovog stavljanja u mirovanje, a kako nećemo imati priliku glasati 2 puta, glasati ćemo protiv. Zahvaljujem.
Dame i gospodo zastupnici, nije mi drago kad se dešavaju presedani, pa makar i na ovom ja bih rekao iskonstruiranom i banalnom razlogu. Naime, ovdje mi ne odlučujemo o ničemu drugomu nego da li je ovo u skladu sa zakonom i Poslovnikom. Ako vi mislite da nije u skladu, glasati ćete kako mislite, a ako mislite da je, onda ćete glasat tako. Inače, uspoređivanje ovdje trojice spomenutih Bagarića, Čačića i Sanadera je govor o kruškama, jabukama i recimo mandarinama. Jer nemaju jedno s drugim apsolutno nikakve veze i žao mi je što se i ovaj slučaj želi politizirati na ovakav način. Zato ću zaključiti raspravu i stavljam prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva na glasovanje onako kako je pročitao predsjednik Mandatno-imunitetskog povjerenstva pa se molim uključimo i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva prihvaćen je većinom glasova, 71 glas za, 1 suzdržan i 17 protiv. Hvala lijepa. 2. Prijedlog rezolucije o borbi protiv virusnih hepatitisa s prijedlogom zaključka – predlagatelj: Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb Predlagatelj je odbor za zdravstvo i socijalnu skrb na temelju članka 129. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Predsjednik odbora gospodin profesor Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U ime predlagatelja podijelili bi ovo naše raspoloživo vrijeme koje je predviđeno poslovnikom za predlagatelja profesor Rajko Ostojić i ja, profesor Rajko Ostojić u svojstvu potpredsjednika odbora ali ujedno i kao predstavnik struke koja se uže bavi ovom problematikom i koji je preuzeo na sebe veliki dio tereta rada odbora po ovoj točki na čemu mu unaprijed zahvaljujem. Dakle, jučer je bio Svjetski dan borbe protiv hepatitisa i taj podatak nam govori da je hepatitis problem koji je svjetskih dimenzija. Hepatitis uzrokovan virusima, različitim grupama virusa i danas nažalost uzima svoj danak iako su sve zemlje Europe, govorit ćemo o Europi, i Hrvatska uključujući također dale veliki doprinos u suzbijanju ove bolesti ipak naša pobjeda nažalost još uvijek nije konačna. Zbog toga je odbor odlučio prije dva mjeseca da donese Rezoluciju o hepatitisu i tome da doda zaključke koji bi obvezivali Vladu Republike Hrvatske u dogovoru sa državnim tajnikom doktorom Golemom koji je predstavljao Vladu u radu ovoga odbora i na taj način bi se pridružili i Europskoj uniji koja je donijela svoju rezoluciju odnosno svoju Deklaraciju o hepatitisu. Dakle, slijedimo trag borbe protiv ove bolesti ne samo na stručnom polju nego je cilj ove akcije odbora bio da se objedine sve društvene djelatnosti, svi društveni slojevi jer hepatitis nije samo problem zdravstva, on je širi društveni problem. Zbog toga smo potakli ovu inicijativu i pozvali smo na tematsku sjednicu odbora 50 uglednih stručnjaka iz ovog područja, predstavnika Hrvatskog liječničkog zbora, Hrvatske liječničke komore, Hrvatske sestrinske komore ali smo pozvali i predstavnike udruga pacijenata koji su oboljeli od jednog od oblika virusnog hepatitisa. Odaziv je bio mogu reći zaista sto postotan. Imali smo na tematskoj sjednici 21 govornika sa vrlo kvalitetnim prilozima i ja koristim ovu priliku svima im se zahvaliti. Malo mi je žao da su mediji na jučerašnji dan, Svjetski dan borbe protiv hepatitisa politizirali ovu temu pa su rekli kako u Hrvatskoj nije dovoljno napravljeno na ovom polju i kako liječnici inzistiraju na rezoluciji o hepatitisu. Ne inzistiraju liječnici. Rezoluciju je predložio Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb ovoga Sabora a liječnici se odazvali. Liječnici su svoj dio bitke za hepatitis odradili kvalitetno kao što ćete vidjeti iz ovih uvodnih izlaganja. Dakle, hepatitis u deklaraciji Vijeća Europe se naziva jednim od glavnih javnozdravstvenih problema. Upravo zbog toga javnozdravstvenih problema jer se u njega trebaju uključiti, osim samoga zdravstva, i puno drugih službi čija je zadaća čuvanje javnoga zdravlja. Kad kažem puno drugih službi, onda tu mislimo praktično sve resore Vlade, jer hepatitis je i bolest socijalno ugroženih skupina i bolest narkomana i bolest zdravstvenih djelatnika i drugih koji su profesionalno jače izloženih ovim virusima od prosječne populacije. No, Rezolucija Vijeća Europe koja je donesena u ožujku 2007. godine za virusni hepatitis upotrebljava još jednu, ja bih rekao, vrlo tešku riječ, a to je da se radi o tihom ubojici. I doista, virusni hepatitis je tihi ubojica jer on, dakle virusi, napadaju organizam tako da organizam to ne daje na znanje. Pacijent dugo vremena ne zna da ima taj virus u sebi, a virus radi svoj opasan posao. Koji je to posao? Razara stanice jetre. Na taj način onemogućava funkciju jetre, njezinu važnu biokemijsku funkciju brojnim metaboličkim procesima organizma. I konačni rezultat toga je zatajenje stanica jetre. Jedina terapija koja tada još preostaje je transplantacija jetre, što je ne samo vrlo skupo za zajednicu, nego i vrlo riskantno za samog bolesnika jer je to zahvat koji nosi visoki stupanj rizika. Naravno, još jedan od poznatih teških posljedica virusnog hepatitisa je karcinom jetre, hepatocelularni karcinom, jedan od najtežih karcinoma koji također dugo vremena tinja potiho bez ikakvih simptoma. Zbog svega toga se mi priključujemo ovakvoj osudi virusnog hepatitisa da se radi o tihom ubojici i zbog toga smo predložili jednu ovakvu široku rezoluciju koja bi uključila sve društvene slojeve, sve razine državne uprave, ali i lokalnih uprava u borbu protiv tihog ubojice i na taj način da zaokružimo na neki način ili potaknemo daljnje aktivnosti na ovom području. Koji su to virusni hepatitisi? Pa uglavnom problematika se svodi na virus hepatitisa tzv. A, virus B i virus C. Ima ih još, ali su rjeđi. Što smo učinili do sada na tom polju? Ja ću dati jedan kratki pregled, a profesor Ostojić će onda reći što u ovoj rezoluciji još predlažemo i što u tom akcijskom planu u obliku zaključaka predlažemo Vladi Republike Hrvatske. Dakle, hepatitis A je virusna infekcija s virusom koji se širi uglavnom preko prljavih ruku i tako se i zove-bolest nečistih ruku. Nalazi se u onim sredinama gdje su nečiste navike i nažalost, feko-oralni put je najčešći put takvog prijenosa. U Republici Hrvatskoj se napravilo jako puno na ovom području. Suzbijanje bolesti je očito. Ja ću pročitat podatak da je 1966. godine bilo 14 tisuća oboljelih, a prošle godine 29 novootkrivenih. Dakle, sa 14 tisuća na 29 je veliki iskorak, ali problem virusnog A hepatitisa je, kao što vidite, još uvijek ovdje. On je dakle skopčan sa navikama, sa edukacijama o higijenskim navikama, ali i sa organizacijama odvodnje vode i sa čitavim nizom drugih aktivnosti u tom smjeru. Hepatitis B se drugačije prenosi. Taj virus se prenosi putem krvi, spolnim putem, putem igala kod narkomana, tetoviranjem, također iglama za tetoviranje, ali se prenosi i tzv. vertikalnim putem sa zaražene majke na novorođenče. Dakle, čitav je niz puteva prijenosa koji održavaju ovaj hepatitis još uvijek visoko rangiranim u javnozdravstvenom problemu, iako smo napravili doista, kao što ću kasnije reći, puno toga da ga suzbijemo. Smatram se danas da je B hepatitisom u svijetu zaraženo oko 2 milijarde ljudi. Oko 400 milijuna su nositelji virusa B hepatitisa, a svake godine u svijetu otprilike milijun ljudi umire od ove bolesti. U Republici Hrvatskoj, zahvaljujući vrlo uspješno provedenom programu cijepljenja, doveli smo ga pod kontrolu ali ne potpunu. Godišnje još uvijek imamo između 100 i 200 novooboljelih odnosno novoregistriranih. Smatra se da je u Republici Hrvatskoj zaraženo oko 11% populacije, no naravno u nekim specifičnim populacijama i znatno više. Treći je C hepatitis za koje ne postoji mogućnost cijepljenja, dakle suzbijanje cijepljenjem pa su zato tim važnije druge metode koje su također u našoj zemlji primjenjene. U svijetu je zaraženo oko 180 milijuna ljudi, međutim taj podatak sigurno nije točan jer najveći broj nositelja ovog virusa ne zna da ga ima pa se smatra da je to samo 20% od ukupnog broja zaraženih. U tom slučaju se taj broj penje gotovo do milijardu ljudi zaraženih u svijetu i smatra se da se godišnje inficira novih 3 do 4 milijuna stanovnika. Kao što smo rekli, protiv C hepatitisa nema cijepljenja pa zbog toga mjere koje smo provodili, a prije svega kontrola krvi znače važan iskorak u borbi protiv ovog virusa. Ja bih samo podsjetio da smo kontrolu krvi uveli, strogu kontrolu, 1993. godine, dakle u jeku Domovinskoga rata. Imali smo snage se boriti i protiv ove bolesti i to je dalo vrlo dobre rezultate. Naravno, danas još u toj oblasti kontrole krvi postoje neki problemi, sigurno će kolega Ostojić to spomenuti. Godišnje se u Hrvatskoj otkrije 300 do 400 novo zaraženih osoba, ali to je isto pitanje da li je to sve jer većina ima nemanifestni oblik bolesti, dakle bolest ne daje znakove i zapravo točan broj nije taj, nego je puno veći. U pojedinim populacijama zaraženost je puno veća. Ja bih samo rekao da je npr. u zatvorskom sustavu taj broj višestruko veći, da je u zatvorskom sustavu taj broj čak do 50% onih koji borave dulje vremena u zatvoru što je strahovit podatak. Zbog toga imamo jedan posebni projekt koji vodi profesor Burek iz Klinike za zarazne bolesti sa svojim kolegama, jedan posebni projekt otkrivanja i suzbijanja virusnog hepatitisa u zatvorskoj sredini i sa tim projektom su prešli granice Hrvatske, održali čitav niz predavanja u svijetu i to je jedan priznati projekt na međunarodnoj razini. Što se do sada učinilo protiv ova tri hepatitisa? Pa prije svega treba reći da je struka, dakle liječnici koji se uže bave ovom strukom, a ja bih zapravo rekao da nema struke liječničke koja ne ulazi u ovu problematiku, struka je donijela svoj konsenzus na konferenciji 2009. godine gdje je dala točne algoritme, dijagnostike, terapije i dala je stručne okvire svega što treba učiniti. Državna uprava je također bila vrlo marljiva. Donijela je čitav niz pravilnika. Recimo, Pravilnik o prijavljivanju zaraznih bolesti, Pravilnik o imunizaciji, seroprofilaksiji, kemoprofilaksiji, Pravilnik o zdravstvenom nadzora nad kliconošama itd. Program cijepljenja koje je donijelo Ministarstvo zdravstva također je za pohvalu i napravljeno je čitav niz dobrih organizacijskih akcija cijepljenja. Ja bih samo rekao da smo hepatitis B procijepili smo visokorizičnu zdravstvenu populaciju također u jeku Domovinskog rata 1991. godine, a da je ta populacija zdravstvenih djelatnika 13 puta češće bila inficirana virusom hepatitisa pogotovo mi koji radimo pretrage sa krvlju. U kontaktu sa krvi taj se virus širio zaista jedno vrijeme nekontrolirano. Sada je u toj populaciji također pod kontrolom. Treba spomenuti i cijepljenje školske populacije, pa na kraju i 2007. godinu kada je ministarstvo donijelo odluku da se cijepi sva novorođenčad u Republici Hrvatskoj. Na taj način su zaštićena sva novorođenčad. To znači da se godišnje spašava od te bolesti oko 150 novorođenčadi koliko ih je godišnje bilo inficirano preko krvi svoje majke. U području zaštite od C hepatitisa nije sve rečeno zato je Europa svoju rezoluciju i posvetila upravo ovom hepatitisu. Mi smo dakle u svom prijedlogu naše rezolucije proširili vaše odluke i na hepatitis A i na hepatitis B. Ono što bi još ovdje trebalo reći da je ovako široko uključivanje javnosti u tu akciju zapravo podizanje svijesti. Podizanje svijesti je važno zbog toga što u sprječavanju hepatitisa jedno od vodećih uloga ima zapravo edukacija. Educirati populaciju o načinima prijenosa virusa hepatitisa, o načinu njegovog razornog djelovanja i o načinu sprječavanja, a kasnije i liječenje te bolesti znači doprinijeti najviše u smanjenju broja novo zaraženih i novo oboljelih. Mi u Hrvatskoj naravno u toj edukaciji imamo određenih problema. Vidjet ćete zato smo u tom smjeru i dali određene preporuke. Što se tiče terapije samog hepatitisa i tu smo čuli nekih disonantnih tonova nedavno pogotovo jučer na Svjetski dan hepatitisa u medijima kao Hrvatska nije metnula na listu HZZO-a sve lijekove. Sve lijekove koje je struka preporučila HZZO je stavio na listu lijekova. Ima još nekih problema. Na primjer jedan tip Interferona koji je u zahtjevu da se stavi na listu za liječenje B hepatitisa jest u fazi preispitivanja zato jer se tražilo neke dodatne stručne podatke od strane HZZO-a a prema stručnom povjerenstvu. Treba reći da svi ti lijekovi nisu niti bezopasni, a niti su svi djelotvorni. Tu riječ smije dati jedino struka, a nikakve financijske ili bilo kakva druga ograničenja, financijska ili bilo kakva druga ograničenja ne smiju utjecati na sudbinu bolesnika, odnosno na sudbinu zaraženih. I ja sam siguran da to u Hrvatskoj tako i je. Imamo problema i sa liječenjem teških posljedica kao što je hepatocelularni karcinom. Ali kao što znate posljednjih godina smo uveli i transplantaciju kao redoviti oblik liječenja. Zbog programa transplantacije jetre kojega smo doveli do europske razine, dobili smo od Vijeća Europe i financiranje financije za izgradnju centra za transplantaciju jetre u Kliničkoj bolnici “Merkur“ koji je sada pred dovršenjem. Dovoljan broj kolega je educiran i u eksplantaciji. Čitav niz akcija je napravljen za dobrovoljno davanje posmrtno jetre. Uveli smo i čitav niz novih metoda za liječenje akutnog zastoja jetre, a i širimo nove metode za liječenje hepatocelularnog karcinoma. Dakle, to su i kirurške metode i metode termoablacije i metode transkateterske kemoimbolizacije koje danas možemo već učiniti u svakom regionalnom i svakom kliničkom centru. Dakle, uz sve ove pohvale struci i uz sva upozorenja što još treba učiniti za spašavanje ljudskih života u ova tri hepatitisa mi smo predložili ovu rezoluciju, predložili smo ove zaključke i vjerujemo da ćemo dobiti vašu podršku i da ćemo u suradnji sa Vladom Republike Hrvatske koja je također dala kao što vidite iz priloženoga načelnu podršku uspjeti nastaviti našu borbu protiv ovih virusa. Znamo da ju nikad nećemo dobiti do kraja, ali svaki otrgnuti život za nas je velika dobit. Hvala lijepo na pažnji, pa bih molio sada prof. Ostojića da vam nastavi u ime predlagatelja.
Supredlagatelj gospodin zastupnik, potpredsjednik odbora gospodin Rajko Ostojić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Dozvolite mi prvo da se zahvalim svim članovima Odbora za zdravstvo, osobito predsjedniku Odbora za zdravstvo, dakle prof. Hebrangu koji je organizirao tematsku sjednicu, svim ekspertima koji su radili i naravno na kraju, ali ne manje važno državnom tajniku Anti Zvonimiru Golemu koji je pomogao i tijekom radne skupine, tematske sjednice, a i u prošlom mandatu je učinio dva značajna pomaka a to je HBV vakcinacija kod novorođenčadi s jedne strane i poboljšavanje fonda skupih lijekova koje je našlo mjesto i u liječenju virusnih hepatitisa. Niz je razloga zašto mi danas predlažemo, odnosno Odbor za zdravstvo predlaže vama kolegice i kolege našu rezoluciju. Hrvatska iako formalno nije član Europske unije nedvojbeno već stotinama, stotinama godina pripada Europi i Europski parlament je ovu rezoluciju usvojio prije 2 godine, a mi iako formalno nismo član Europske unije sličnu rezoluciju sa sličnim provedbenim mjerama predlažemo vama, odnosno zamolit ćemo Vladu Republike Hrvatske i Ministarstvo zdravstva da ih napravi. Dakle, Europski parlament kao što je prof. Hebrang uvodno naglasio je prepoznao važnost virusnog hepatitisa. Zašto? Zato što se 2017. i 2019. očekuje vršna epidemija hepatitisa C u Europi. Ovaj trenutak 12 milijuna građana Europe je zaraženo hepatitisom C, a vršna epidemija se očekuje za desetak godina sa visoko vjerojatno teškim nesagledivim posljedicama. I tu je ono što mi često spominjemo misiju i viziju. Misija nas liječnika je pomagati danas, večeras na dežurstvu. A vizija ljudi koji vode zdravstvo je predvidjeti što će se desiti za 10 godina, što će se desiti za 10 godina, za 15 godina i prevenirati problem na tragu naše stalne, dobre maksime prevencija je bolja i splativija od liječenja. Dakle, Rezolucija o borbi protiv virusnih hepatitisa kojima mi pozivamo Odbor za zdravstvo poziva sve nadležne institucije sastoji se od 9 točaka. Prvo je da se virusni hepatitisi prepoznaju kao ključan, vodeći javno-zdravstveni problem za to bez obzira što je, kao što je prof. Hebrang naglasio godišnje 300 naših građana je novo prijavljenih sa hepatitisom ili B ili C. Dakle, incidencija nije tako visoka, ali to je vrh ledenog brijega. Mi ne znamo kolika je u biti prava proširenost. Ne zna ni Europa, ne zna ni Hrvatska i zato je vrlo važno na vrijeme otkriti bolest. Drugo je da se ukaže na važnost sprječavanja širenja infekcije virusima hepatitisa u cilju zaštite zdravlja naših građana. Virus hepatitisa c se širi parenteralnim putem, krvlju, krvnim derivatima od '93., iako u doba rata, '93. kao i Europa, kao i Amerika, od '93. i Hrvatska radi testiranje na virus hepatitisa c. Tu smo bili zbilja u maksimalno … [[Govornik se ne razumije.]] i na svu sreću, to je razlog zašto ta incidencija nije tako visoka. No, ono što bi trebalo poboljšati, zato smo i naveli, da je, kao što je profesor Hebrang naglasio, to je multidisciplinarni pristup, jedan od načina je i zdravstveni odgoj jer danas se zna da je hepatitis c spolno prenosiva bolest. Treće, da se naglase sve te mjere sprječavanja širenja infekcije, dakle parenteralnim putem, krvlju, krvnim derivatima, tetovažom, sada je to dosta moderno, body piercing itd., ako se radi u nesterilnim, nehigijenskim uvjetima, uključivo mjere prevencije liječenja. Naime, liječeći pacijenta Marka Markovića koji ima hepatitis c ili hepatitis b, liječite osobu, ali drugo i ne manje važno, sprječavate širenje infekcije. Dakle, bilo horizontalno na druge osobe ili vertikalno, primjerice sa mame na dijete. Dakle, mi ne samo što izliječimo tog pacijenta Marka Markovića, nego smanjujemo rezervoar, odnosno izvor, izvorište virusa i na taj način smanjimo mogućnost zaraze drugih naših građana. Četvrto, da se ukaže na činjenicu, opetovanu činjenicu da smanjenje upravo tog rezervoara ili izvora virusa predstavlja troškovno najučinkovitiju dugoročnu strategiju stavljanja pod nadzor hepatitisa. I to je ključan razlog zašto je Europski parlament već prije 2 godine usvojio ovu strategiju. Jer troškovno je to najučinkovitije, najjednostavnije i za zdravlje građana kako Europe, tako i Hrvatske i za naravno osiguravajuće kuće, a kod nas je još uvijek vodeća osiguravajuća kuća Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Peto, da se naglasi važnost ranog otkrivanja. To je vrlo jasno. Naime, nedvojbeno se zna da virus hepatitisa c, iako ove godine je tek napunio punoljetnost, dakle tek je napunio 19 godina, u nizu studija je dokazano da nakon dvadesetak godina on izaziva cirozu ili primarni karcinom jetre. Pitati ćete se naravno, vi koji niste medicinari kako je to moguće? To je moguće zato što je u uređenim državama kao što je primjerice Francuska, Njemačka ili Sjedinjene Američke Države su primijetili da najviše posttranfuzijskih hepatitisa je bilo '65., '66., '67., dakle kad sam ja krenuo u vrtić. Onda su u uređenim državama ostavljali epruvete sa krvlju tih pacijenata i nisu znali o čemu se radi. Znali su da nešto je, dakle pacijenti su išli, tad su počele velike operacije na srcu. Pacijentu je spašen život, promijenjena valvula, operiran bypass, ali dobio je 5, 6 litara krvi i on je živio svojih 20, 30 godina, ali je požutio nakon 6 mjeseci. Liječnici i znanstvenici su se brinuli, nisu znali o čemu se radi, ali su svakih 6 mjeseci naručivali te pacijente, smrzavali njihovu krv u tekući dušik, dakle na -200 stupnjeva celzijusa i kad smo '89. otkrili bolest onda smo vidjeli da je John Smith operiran '65. zbog valvule, da je '66. požutio, da je '76. dobio kronični hepatitis, '79. cirozu i da je umro '83. od karcinoma jetre. I mnogo, mnogo tih John Smithova se desilo tako da smo mi vrlo brzo zahvaljujući uređenim zdravstvenim sustavima shvatili sa kakvom opakom bolesti imamo posla i kao što je profesor Hebrang naglasio, čak je Europski parlament u svojoj rezoluciji, a mi smo to opetovali, nazvao hepatitis c i b "silent killer" ili hrvatski, "tihi ubojica". Šesto, da se naglasi neophodnost promptnog i optimalnog liječenja. Liječenja hepatitisa c danas u Hrvatskoj je skoro kao u Europi. Dakle, ja bih rekao odličan. Što se tiče hepatitisa b, može se poboljšati, ali na to ja inače naravno želim da se struka maksimalno propagira. Može se poboljšati, ali za to su između ostalog niz čimbenika uzrok, a ovaj čas najmanje HZZO, barem iz meni poznatih podataka i podataka poznatih Odboru za zdravstvo. Sedmo, da se ukaže na važnost nadzora visoko rizičnih skupina za virusni hepatitis radi upravo sprječavanja ovih komplikacija, ciroze jetre i karcinoma jetre. Prosječan građanin Hrvatske koji ima cirozu jetre ima vam točno 52 godine. Čovjek je sa 52 godine fizički najaktivniji, mentalno vrlo očuvan, a sa cirozom jetre na žalost njegova radna sposobnost, bolovanje, a to smo čuli jutros u aktualnom satu propada i gubi se njegova mogućnost zarađivanja i rada za život. Osmo, da potiču dostupnost liječenja od teških posljedica virusnih hepatitisa, dakle i ciroze i karcinoma jetre. I deveto, posljednje, da kontinuirano razvijaju i podižu razinu svijesti o virusnim hepatitisima, što će utjecati na destigmatizaciju ove bolesti. Naime, nerijetko se hepatitis c ili hepatitis b povezuje i sa bolestima tipa HIV-a, AIDS-a ili sličnim bolestima i na taj način postoji velika stigma pacijenata koji imaju hepatitis b. U Hrvatskoj se nažalost niti jedna javna osoba nije javila koja ima hepatitis b, ali u Europi, u Londonu, u Parizu, u New Yorku mnogo poznatih osoba, javnih osoba, političara, liječnika, estradnih zvijezda, ne svojom krivnjom su dobili hepatitis c ili hepatitis b, mi liječnici na žalost zbog kontakta s krvlju često pobolijevamo od virusnih hepatitisa. Na taj način se podiže razina svijesti. S jedne strane od važnosti otkrivanja, o mogućnosti liječenja, jer na kraju ne manje važno, neki tipovi hepatitisa c su danas izlječivi. Neki genotipovi hepatitisa c su prva virusna izlječiva bolest. Zato je vrlo važno, a živimo u trećem mileniju, živimo u 21. stoljeću, omogućiti tim pacijentima, broj 1 pravo na rad i definitivno organizirati tako sustav da se skine stigma sa tih pacijenata. Obrazovni sustav je u provedbenim mjerama. Preporučili smo, a Vlada, zahvaljujem se Vladi Republike Hrvatske koja je prihvatila našu rezoluciju i preporučili smo provedbene mjere. Jedna od njih je da se uz interakciju sa obrazovnim sustavom, dakle Ministarstvo obrazovanja, znanosti i športa naglasi važnost zdravog načina života, odgovornog ponašanja i obveze vođenja brige o vlastitom zdravlju, a to je na tragu uvođenja zdravstvenog odgoja. Ministar pravosuđa je prije dvadesetak dana potpisao i omogućio nastavak liječenja naših građana koji su u zatvoru iz niza razloga. Naravno, pacijent kad je u zatvoru dakle ima neki grijeh. Ali pacijenti, odnosno građani koji su u zatvoru su na neki način uvjetno diskriminirani jer odlaskom u zatvor gube prava iz HZZO-a, gube prava iz zdravstvenog osiguranja. Zbog toga je Odbor za zdravstvo preporučio da i te građane, naše građane koji su temporerno, prolazno u zatvorskom sustavu da im se omogući optimalno liječenje jer godišnje iz zatvorskog sustava izlazi 10 tisuća naših građana. Od tih 10 tisuća naših građana koji izlaze iz zatvora svake godine, negdje oko 2500 građana je zaraženo ili hepatitisom b ili c. Za 10 godina je dakle to 25 tisuća građana. Dakle, već kada su u zatvoru, onda im se na neki način treba omogućiti liječenje jer to vam je najočitiji primjer kako jednostavnom mjerom možemo smanjiti rezervoar te infekcije. Stoga smo stavili u zaključku i u provedbenim mjerama da se nastavi taj inicijalni pilot projekt, a da sad bude kontinuirani ministar Šimonović, Vlada Republike Hrvatske je to prije mjesec dana podržala. Naravno da treba uključivati nevladine udruge i poticati daljnji razvoj civilnog partnerstva u borbi protiv hepatitisa C i B i na kraju organizirati opremljenost svih hrvatskih županijskih ustanova za istovremenu i jednaku dostupnost bilo dijagnostici, bilo terapiji. U ime Odbora za zdravstvo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče ja vas molim dakle da prihvatite našu rezoluciju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Gospođa zastupnica Karmela Caparin u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice raspravljao je o Prijedlogu rezolucije o borbi protiv virusnih hepatitisa sa prijedlogom zaključka. Sve pohvale naravno Odboru za zdravstvo, profesoru Hebrangu i profesoru Ostojiću i svim suradnicima kao i onim ljudima koji su bili na tematskoj sjednici koji su zaista opširno o tome problemu raspravljali i podržali ovu rezoluciju i ove zaključke. I do sada imamo Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koji je usklađen sa zakonodavstvom Europske unije i u pravnim aktima Vijeća Europe zarazne bolesti predstavljaju danas jedan od zdravstvenih prioriteta Republike Hrvatske. U nadzoru sudjeluju mnogi čimbenici zdravstvenog sustava a i mnogi izvan zdravstva a sve s ciljem da se bolesti preveniraju, da se prate, da se dijagnosticiraju, ispravno liječe i suzbijaju. Deklaracijom Europskog parlamenta koja je usvojena kao što smo čuli 2007. godine virusni hepatitis C prepoznat je kao vodeći javno zdravstveni problem u zemljama Europske unije naglašavajući prevenciju, dijagnostiku i optimalno liječenje virusnih hepatitisa. Još donedavno smo govorili o A hepatitisu koji spada u bolest prljavih ruku koji se prenosi fekalno-oralnim putem, dakle bolest niskih higijenskih uvjeta i na svu sreću kao što je rekao profesor Hebrang ima prošle godine svega 29 oboljelih. Međutim, ono što je na sreću za A hepatitis kojega je nekada bilo jako puno a to je da to je to akutna bolest i koja ne ide u kronicitet, vrlo rijetko, dakle u vrlo iscrpljujućim, u imunokompromitiranim završava smrću ali ne ide nikada u kronicitet, dakle akutna bolest koju kad bi birali onda bi rekli bolje je imati A hepatitis a niti jedan drugi. S druge strane imamo B hepatitis koji spada u spolno prenosive bolesti i bolesti koje se prenose krvlju. Ovo spolno prenosive bolesti posebno ću naglasiti jer se to često zaboravlja i od tuda ta važnost edukacije u školama kako se prenosi B hepatitis i da je to spolno prenosiva bolest. Čuli smo da je u kontaktu sa hepatitis B virusom je 2 milijarde ljudi, oko 400 milijuna nositelji su kroničnog hepatitis B virusne infekcije a svake godine od ove bolesti umire milijun osoba. U Republici Hrvatskoj 55 tisuća osoba ima kronični B hepatitis i predmnijevamo kako će završiti. Javlja se godišnje sto do dvjesto novih, naročito kod ugroženih skupina bolesnika. Zdravstveni radnici spadaju u visoke rizične skupine koji imaju doticaj sa više od 20 po život opasnih virusa uključujući ovdje i virus hepatitisa. Od 91. godine provodi se cijepljenje medicinskih djelatnika a od 1999. godine cijepe se djeca u osnovnoj školi. Pozitivno je naravno da se od 2007. godine cijepi novorođenčad jer sve trudnice danas se testiraju na B hepatitis a po potrebi novorođenčad se onda zaštićuje hiperimunim gama globulinom jer se infekcija prenosi vertikalno sa majke na dijete. Znamo da su trudnice veliki rizični rezervar za prijenos B hepatitisa jer one nisu zaštićene sa cjepivom. I Nacionalna strategija zdravstva od 2006. do 2011. naša Nacionalna strategija kronične bolesti jetre i cirozu stavlja među prvih sedam uzroka smrti odraslih osoba. Procjene kažu da će između 2008. i 2015. godine incidencija tumora jetre u Europi porasti 200%. I kako to biva kod zaraznih bolesti misleći da smo hepatitise riješili 1989. godine otkriven je virus C hepatitisa. Kod nas se testiranje provodi od 1993. godine i sjećam se onih operativnih zahvata naših ranjenih branitelja koji su dobivali krv i koje sam iza toga dobivala na Odjelu za infektivne bolesti kod kliničkom slikom hepatitisa, teškog hepatitisa a nismo znali koji je uzrok tog hepatitisa naravno jer se onda nije znalo da je to C hepatitis, mi smo ga onda proglašavali hepatitis non A non B, dakle ni A ni B ili posttransfuzijski hepatitis. Danas već govorimo o D hepatitisu, o E i G hepatitisu. A šta nas još čeka to ćemo još vidjeti. Hepatitis C virusna infekcija je u porastu a neliječenje dovodi do ciroze i do hepatocelularnog karcinoma jetre što sve dovodi onda kao što smo i čuli do transplantacije jetre. C hepatitis nažalost otkrije se u kroničnoj fazi jer većinom inficirane osobe zaista nemaju nikakvih simptoma znakova bolesti, samo 25 do 30% navode određene simptome a 75 do 80% prelazi u kronicitet. I zato C hepatitis i nazivamo virusom tempiranom bombom čiji razmjeri su razarajući a nazivamo ga i tihim ubojicom. Pacijenti godinama mogu vam reći žale se subjektivno na neku muklu ponekad bol ispod desnog rebranog luka, ponekad na gubitak apetita a češće u praksi na određeni umor koji jednostavno zaborave i tako rade dalje. U svijetu boluje oko 180 milijuna ljudi ili 3% svjetske populacije, umire ih 1,5. U Republici Hrvatskoj hepatitisom C zaraženo je 65 tisuća ljudi. Čuli smo, svake godine 300 do 400 novih. Međutim, ono što nas zabrinjava a to je da cjepiva za C hepatitis nema kao što imamo za B i za A hepatitis. Virus ima visoki stupanj mutacije koja dovodi do brojnih varijanti. Slično nas to podsjeća i na AIDS, varira pa ne možemo naći cjepivo, tako je i mutacija sa C hepatitisom i teško da će se naći cjepivo. U Republici Hrvatskoj prevladavaju tip 1 i 3, genotipovi 1 i 4 smatraju se rezistentnim virusima. Odlično se liječe genotip 2 i 3 gdje je izlječenje 88% a kod genotipa 1B i 1A učinkovitost terapije je lošija između 44 i 46%. Jedan od pacijenata je izjavio, citiram: „Ja sam jedan od sretnika koji je izliječio hepatitis C i od tada mi se život promijenio 100%. Zarazio sam se putem krvi primivši transfuziju na odjelu jedne bolnice u vrijeme rata. Čekao sam liječenje godinama i na kraju sam dočekao i izliječio tog tihog ubojicu. Sada normalno radim i sve je u najboljem redu, ali dok sam bio pozitivan kao da mi je na čelu pisalo: To je narkoman, on je ovakav i onakav." U 80% slučajeva glavni prijenosnici hepatitisa C su intravenski narkomani, u 15% se prenosi spolnim putem, a u 5% su za to krive bolničke infekcije. Moguć je prijenos naravno danas putem tetovaže i piercinga i zato treba o tome voditi brigu. Hvalevrijedno je istraživanje profesora Bureka, što je ovdje spomenuto, iz Klinike za infektivne bolesti "Dr. Fran Mihaljević". On je ukupno ispitao 10 tisuća i 300 zatvorenika, testirao je 4 tisuće 800 ljudi dakle 50%, dok je u općoj populaciji incidencija hepatitisa B 11%, u zatvorskoj populaciji zaraženosti 17%, a u skupini intravenskih narkomana 30%. Među 4 tisuće i 800 testiranih virus hepatitisa B otkriven je čak u 379 osoba. Kod C hepatitisa raširenost infekcije je dramatičnija, u općoj populaciji incidencija je 1,1%, a među zatvorenicima naglašavam 14,5%. U skupini intravenskih narkomana zaraženost je 50%. Ukupno je otkriveno 279 osoba inficiranih hepatitisom C, 203 osobe imaju i B i C hepatitis što ima jako lošu prognozu. Unutar zatvorskog sustava zatvorenici šire infekciju intravenskim drogama, homoseksualni kontakti, silovanja, kontakti s krvlju. Kada izlaze iz zatvorskog sustava ovisnici rijetko mijenjaju svoje navike, oni i dalje putem šprica i seksualnim kontaktom nažalost šire infekciju. U idućih 10 godina iz hrvatskih zatvora izaći će dodatnih 30 tisuća zaraženih osoba i to nam govori o važnosti stavljanja pod kontrolu što se tiče B i C hepatitisa naših zatvorenika. Hepatitis je javnozdravstveni problem i zahtijeva multidisciplinaran pristup. Rezolucija i akcijski plan predstavljat će prve službene dokumente u Republici Hrvatskoj o virusnim hepatitisima, a oni će potaknuti bolja izvješća o raširenosti hepatitisa u našoj zemlji, usvajanja preporuka za targetirani screening hepatitisa B i C, poticat će prosvjećivanje i edukaciju naglašavajući zdrav način života te odgovorno ponašanje. 8 do 10% nositelja C hepatitisa nije svjesno infekcije i ne znaju da imaju hepatitis, a među nama su. Većina u Republici Hrvatskoj nije dovoljno informirana o samoj bolesti, o putovima prijenosa, o dijagnostici, niti o mogućnostima liječenja. Bolesni se često marginaliziraju, negira se pravo na rad što je jedna diskriminacija u našem društvu tako bolesnih osoba. Hepatitis je zarazna bolest koja se širi ako ju ne preveniramo i liječimo. Ne činiti ništa u toj sferi znači i veći broj oboljelih od ciroze, od hepatocelularnog karcinoma, od zatajenja jetre i od transplantacije i od velikih troškova. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ove rezolucije i izradu akcijskog plana jer će pridonijeti jačanju javne svijesti o velikoj pošasti ovih bolesti, pružit će smjernice u učinkovitom programu prevencije i edukacije, u poboljšanju radu na ranoj dijagnostici primjenom novih metoda prihvaćenih u Europskih uniji, otkrivanju rizičnih skupina i poticanju na liječenje do sada neidentificiranih osoba oboljelih od hepatitisa, uz smanjenje broja novooboljelih. Naravno, za to moramo imati jednake uvjete kako pri dijagnostici tako i pri liječenju u svim našim općim bolnicama na infektološkim odjelima ili odjelima za interne bolesti. Hvala lijepa.
Hvala. U 17,43 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Tu piše 17,43. A isteći će… Klub SDP-a, gospodin zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a će naravno podržati rezoluciju iz dva osnovna razloga. Prvo je jer će klub SDP-a, kao i sve do sada zakone koji se tiču zdravlja naših građana, podržati jer smatrao da je ulaganje u zdravlje investicija, temeljna investicija da zdravstvo nije potrošnja. U niz navrata je klub SDP-a pokazao svoju vjerodostojnost i podržao, bez obzira od koga dolazili, zakone koji poboljšavaju zdravlje naših građana. A drugi je razlog što je ovo najbolji primjer preventive, dakle preventive ako na vrijeme otkrijete zaraznu bolest, ako otkrijete uzrok, izvor, rezervoar, onda možete napraviti preventivu i nema bolje investicije za državu nego preventiva. Jedna kuna uložena u preventivu, kolegice i kolege, je čimbenik deset puna. Znači, jedna kuna vrijedi 10, stotinu kuna vrijedi par tisuća kuna. Nema te burze, a vidimo da burza propada, nema te investicije u nekretnine, osim možda u znanje i pamet, kao što je investicija u preventivu što se tiče liječnika. 1924. Andrija Štampar, a mi se često u klubu SDP-a pozivamo na tog vizionara hrvatske medicine, europske medicine je rekao: "Neznanje je najveći neprijatelj zdravlja." Tada je to bilo govora o bolestima prljavih ruku, o potrebi ulaganja u sanitarne infrastrukture, a danas također to možemo reći 2009. godine, neznanje je najveći neprijatelj zdravlja. Profesor Hebrang je naglasio da broj hepatitisa A je pao sa 14 tisuća '66., ne tako davne '66., danas na 28. Zašto? Jer smo otkrili i napravili preventivu i zato će naravno klub SDP-a podržati i ovu rezoluciju. Što se tiče liječenja hepatitisa C, a ja se između ostalog i bavim bolestima jetre, terapija je vrlo, vrlo dobra. Što se tiče terapije hepatitisa B, istina je da postoji samo jedan od pet lijekova ovaj čas na listi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, ali kako sam i maloprije rekao, za to isključivi krivac nije naravno HZZO u ovom slučaju. Niz je razloga za to. Zašto? Prije pet, šest godina su nam, u struci je eventualno bila predložena terapija kako se radi o Europskoj uniji, ali predstavnici tih farmaceutskih kompanija jednostavno nisu htjeli doći "u državu veličine Hrvatske". Zbog čega? Mi imamo svega 120 pacijenata sa hepatitisom B godišnje. Njihov argument je bio, između ostaloga, niste nam dovoljno, ako smijemo tako reći, prenijeti njihove riječi, zanimljivi. No, nedvojbeno medicina ide dalje i nedvojbeno moramo pružiti šansu i pacijentima sa hepatitisom B. Ja ne dvojim da će državni tajnik Ante Zvonimir Golem, aktualni ministar poboljšati liječenje i te skupine pacijenata i nedvojbena činjenica je da je tu u toj paleti lijekova nedostatan broj. Ali naglašavam krivnju za to ne snosi samo Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, a kao što znate ja Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje nerijetko napadam, nerijetko i kao saborski zastupnik ali i kao liječnik pokušavam im dati naputak eksperata. Dakle, ne dvojim da će se i ta skupina pacijenata sa hepatitisom B izjednačiti sa Europom. Mi smo prije godinu dana testirali sve saborske zastupnike na hepatitis C i nitko od nas nije pozitivan. Ali svaki 12 građanin svijeta ima kontakt ili je zaražen ili hepatitisom B ili hepatitisom C. Znači, 500 milijuna ljudi ovaj čas u svijetu je zaraženo hepatitisom B i C, osobito B ali to su naravno Daleki Istok, Indonezija, Polinezija, Indija, Tajvan i Daleki Istok od Europe. Incidencija hepatitisa B u Hrvatskoj je negdje oko 1,75, hepatitisa C 1,3% i stoga vas pozivam kad ponovo organiziramo testiranje na hepatitis C ili hepatitis B ili bilo koje druge javno-zdravstvene akcije da se po mogućnosti svi zastupnici pozovu. Ono što Klub zastupnika SDP smatra da ovo nije samo medicinski problem, da je ovo širi problem. I osobito da treba našu djecu, dakle naše adolescente upoznati sa svim zaraznim bolestima. Stoga će naravno Klub zastupnika SDP-a opetovati svoju molbu, doduše tu nije ministar, nema nitko iz Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa da se zdravstveni odgoj što je moguće prije vrati, uvede ne u srednje škole, ne u gimnazije nego u osnovne škole. Jer živimo u 21. stoljeću i ono što je nekad nama bilo, barem mojoj generaciji dostupno preko nekih knjiga, časopisa danas je generaciji petnaestogodišnjaka dostupno preko onoga što imate ispred sebe, a to je laptop. Mi smo imali nogometna igrališta i košarkaška igrališta. Oni imaju room chat. Oni si pričaju sa nekim u Japanu, u New Yorku. Mi smo imali nogometne lopte ili vaterpolo lopte, a oni imaju miš. Klikom miša dobiju sve informacije. U nekoliko navrata sam o tom zdravstvenom odgoju govorio, pa ću ponovo govoriti iako kažem nema resornog ministra. Dakle, zdravstveni odgoj je nedopustivo da se već 4, 5 godina priča o zdravstvenom odgoju, a da se nikako zdravstveni odgoj etablira, da se povede napokon akcije i ne budimo licemjerni obveza je i nas roditelja, baka i djedova, obveza je nas saborskih zastupnika, obveza izvršne vlasti je da pruži toj djeci točne, prave i konkretne informacije. Stoga opetovana molba, inzistiranje da se zdravstveni odgoj što je moguće prije revitalizira. Svjedoci ste, ja sam bio jako ljut prije par dana jedan članak u dnevnim novinama gdje su nas, naš narod proglasili da starimo, da nestajemo, a da mladi sve više i više piju i drogiraju se. Prenijeli su analizu jednog drugog tjednika na osnovu podataka, a podaci izgledaju ovako. 350 građana Hrvatske prekomjerno pije alkohol. Prosječna životna dob građanina Hrvatske s cirozom jetre je 52 godine. Svaka ciroza jetre je prekanceroza. Svaka ciroza jetre po definiciji prekanceroza, prerak. Jer je ciroza regeneracija, a regeneracija je kontrolirani rast stanica, a tumor je nekontrolirani rast stanica. Za vas laike pet riječi, razlika je samo u prefiksu ne. Nešto se desi, da ta ciroza, bez obzira koje je trilogije bila završi u karcinomu jetre. I stoga će, ja očekujem da će Odbor za zdravstvo nastaviti svoju misiju i svoju viziju i da ćemo vrlo brzo ovdje ugledati rezoluciju o važnosti borbe protiv karcinoma, protiv raka jer je karcinom jetre peti najčešći karcinom diljem svijeta, a prvi po uzroku smrtnosti. Prvi iz niza razloga. Zato što se i ciroza i hepatitis B i hepatitis C kasno dijagnosticiraju, nerijetko loše liječe. Ali od 100 pacijenata koji imaju karcinom jetre njih 90 ima ili B ili C infekciju. Znači, liječeći B i C definitivno, to vam sada govorim kao liječnik koji se tim bavi, definitivno sprječavamo razvoj karcinoma barem tog uzroka. I to je razlog zašto Europski parlament napravio ad hoc skupinu, zašto je napravio rezoluciju, zašto je već napravio nekoliko doduše zatvorenih, a nekoliko otvorenih sjednica da analiziraju te rezultate jer Hrvatska će zasigurno 2017. biti članica Europske unije. A kao što sam rekao malo prije 2017. će biti vršak te epidemije. Da nas taj vršak epidemije ne bi iznenadio naravno da će Klub zastupnika SDP-a podržati prijedlog Odbora za zdravstvo i da će podržati jednoglasno ovu rezoluciju. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, klub Hrvatske narodne stranke dakako će podržati ovu rezoluciju i zaključke koje upućujemo hrvatskoj Vladi. Dozvolite mi međutim nekoliko dodatnih rečenica u svezi ovoga prijedloga. Naime, sedamdesetih godina na medicinskim fakultetima u Hrvatskoj učili smo, ja sam tad bio student da će uskoro nestati zaraznih bolesti u Hrvatskoj i u Europi. Antibiotici i drugi lijekovi će biti konačno rješenje i da će uskoro nestati potreba za specijalizacijom infektologije. Međutim, malo prije je nastupila kolegica Caparin. Ona je infektolog. Ona je daleko iza sedamdesetih godina završila specijalizaciju. Što se to dogodilo da ipak se nisu ostvarile prognoze onih koji su nas učili davnih sedamdesetih godina? Naime, razvojem molekularne biologije dobili smo jedno snažno oružje u otkrivanju i dijagnostici zaraznih bolesti. Osamdesetih, devedesetih godina otkriveno je tridesetak vrlo značajnih novih bolesti za čovjeka i otkriveno je stotinjak bolesti koje rjeđe, ali ipak zahvaćaju i humanu populaciju. Naime, do tada smo mogli isključivo dokazivati uzročnike bolesti uzgojem na umjetnim podlogama, na kulturi stanica ili pak u životinjama na biološkom pokusu. Razvojem molekularne biologije dobivamo tehniku kojom možemo dokazati genetički materijal koji pripada točno određenom mikroorganizmu. U ovom slučaju virusu jednom, drugom, trećem. Ali to se odnosi, ponavljam, na još veliki broj bolesti. Jasno da mnogi od vas niste znali podatke koje sam sad iznio, a kamo li naši građani i zato mi je jako drago da je naš saborski odbor pripremio ovu rezoluciju. Ono što mi imamo jedan mali prigovor je da možda je trebalo jasno podvući da edukacija treba ići u dva pravca. Ono što rade i druge države, edukacija profesionalaca, liječnika, stomatologa i drugih i jasno, edukacija građana koja mora biti sasvim drugačiji pristup imati i sasvim druge ciljeve. To je trebalo možda u zaključke također navesti. Ono što također fali u zaključcima jeste kako provesti tu edukaciju? Potpuno su ispušteni mediji. Medija nigdje nema. Vi možete na svakoj televiziji svaki dan gledati velikog brata, malog brata, veliku sestru, malu sestru, velikog kuhara, profesionalnog kuhara, … [[Govornik se ne razumije.]] kuhara, ali ne možete ništa nikada čuti o potrebi da se unaprijedi zdravlje tako da se građane educira u tom smislu. Nemate ni jednu emisiju, nemate godišnje više od pola sata u svim medijima zajedno. To nije dobro. To je snažno područje u kojemu moramo, posebno javna televizija, javni radio. Bože moj, zar to nije vrijedno spomena da se i o tome raspravlja. Slažemo se da udruge građana, civilno društvo treba uključiti, međutim ne smije ovisiti isključivo o njima. Ipak mora profesija, struka odraditi najveći dio posla i zato nama u HNS-u malo smeta i ova rečenica. Obvezati jedinice lokalne i područne samouprave na donošenje akcijskih planova, borbe protiv virusnih hepatitisa putem županijskih zavoda za javno zdravstvo. Po nama bilo bi logičnije da je republički zavod za javno zdravstvo odradio strategiju, a da implementaciju provode županije. To bi bilo puno logičnije, efikasnije. Ovako ćemo imati dvadeset strategija, dvadeset akcijskih planova, negdje ništa, negdje puno. To nije dobro. Ja ću vam navesti jedan primjer, banalan primjer, ali poučan s kojim sam se ja oduševio svojevremeno, tamo sedamdesetih godina. Vi stariji znate da su tada bile u modi dijete, da je svaka glumica imala svoju dijetu i da su tada bile u modi elegantne dame. U nekim državama su dame bile previše pedantne i strogo su se pridržavale tih dijeta i u jednoj Švedskoj su se pojavili nakon stotine godina hipovitaminoze, znate. Kod nas se to nikad nije dogodilo jer naše dame su pametnije, dođe rođendan, dođe neka fešta, dobro se napapaju i jasno, nema hipovitaminoza, ali je to u Švedskoj bilo tragično. Što se dogodilo i kako su to riješili? Vrlo jednostavno. Ministar je izašao na televiziju, na sve radiostanice, u svim novinama i rekao je, drage Šveđanke, uzroci hipovitaminoze su ti, ti i ti. Posljedice su te, te i te. Način sprječavanja su koji, jedite, jedite zdravu hranu, jedite puno, ali trošite više. Tada počinje era jogginga od strane švedskog ministra zdravstva ide preporuka, ide sasvim nova filozofija života. Evo, to su neke naše primjedbe, neki prijedlozi, no svakako čestitke kolegama iz saborskog Odbora za zdravstvo, odradili ste dobar posao. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče i gospodine državni tajniče. Kolega Dorić je netočno naveo da ćemo ovako imati dvadeset akcijskih planova po preporukama. Nije točno, imati ćemo jedan akcijski plan koji je naravno sukladno preporukama se preporuča Vladi Republike Hrvatske sukladno rezoluciji da predloži akcijski plan odgovarajućih mjera s različitim rokovima i izvršiteljima. To je prvo. A druga stvar, jedinice lokalne samouprave su obvezatne skrbiti o zdravlju svoga pučanstva i u okviru svojih nadležnosti, naravno i putem županijskih zavoda za javno zdravstvo. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja bih ovo svoje izlaganje, odnosno svoj prilog ovoj raspravi udružio sa pisanim prijedlogom ove rasprave kolege Kundića koji mi je poklonio, ako i srećom nema virusni hepatitis, ali ima neke blaže zdravstvene tegobe pa sad ne može biti ovdje među nama. Međutim, dakako da i u njegovo ime ovdje prenosim potporu ovoj rezoluciji i ja mislim da je ovdje bila na ovoj točci dnevnog reda zapravo jedna demonstracija onoga kako treba u jednom parlamentu raditi i kako zapravo i opozicija i pozicija mogu doprinijeti napretku, boljitku, odnosno svemu onome što je dobro za hrvatski narod u cijelosti. Kad o tome govorim, onda se sjećam i one sjednice koju ste, gospodine predsjedniče Odbora za zdravstvo, profesore Hebrang i gospodine potpredsjedniče, organizirali u našoj ovdje dolje vijećnici na kojoj je nazočilo, ja mislim pa preko 50 ljudi i to vodećih stručnjaka u javnom zdravstvu, dakle, predstavnika različitih zdravstvenih ustanova, ali i ovdje nazočuje i dakako i ovdje nazočnih kolega državni tajnik. Pa evo i njemu se zahvaljujemo i u ime nas zastupnika na potpori koju je dao kako ovome odboru, tako i rezoluciji koji ovaj odbor treba usvojiti. Ja ne bih se vraćao natrag na ovo pisano izvješće koje držim u ruci ovdje i koje je zapravo osobni uradak kolege Kundića, ali koji je zapravo na određen način sublimira sve ono što ste vi ovdje jako dobro kazali i kolega Hebrang i kolega Ostojić, a i kolegica Karmela i svi drugi koji su ovdje govorili i koji na određeni način ukazuje na važnost ovog dokumenta o kojem govorimo sa stajališta javnog zdravstva i ukazuje na svu ozbiljnost virusnog hepatitisa, odnosno njegovu epidemiološku. Izgleda da je doista dobra atmosfera u sabornici i to je još jedan prilog potpori ovoj točci dnevnog reda. Dakle, s obzirom ne samo na ovaj predmet o kojem danas govorimo dakle virusni hepatitis nego općenito na nove i rijetke bolesti, na promjenu epidemiologije različitih oboljenja, na različitu nedjelotvornost lijekova zbog ovoga i onoga itd. hrvatski zdravstveni sustav kao i zdravstveni sustavu općenito odnosno medicina u cijelosti se suočava sa problemima s kojima mora izlaziti na kraj prvenstveno često zapravo vrlo jednostavno ali do tih rješenja da bi bila jednostavna doći je isključivo prevencijom kao takvom. I u ovoj bolesti o kojoj danas govorimo, o virusnim hepatitisima i ova naša rezolucija ukazuje u prvom redu na važnost prevencije i to prevencije, one primarne prevencije, ne one sekundarne i tercijarne kad se već bolest dogodi nego da do bolesti ne dođe. I utoliko naša potpora i svima onima koji su na vrijeme rekao bih u Hrvatskoj počeli provoditi pravovremeno cijepljenje naše djece i na taj način kako ste vi kolega Ostojiću kazali su smanjili rezervoar i daljnje širenje bolesti kao takve. Kad govorimo o ovoj bolesti i dok sam slušao vas mene je ovdje asocirala, jedna mi je slika došla u sjećanje koja je zapravo vrlo slikovita. Na jednoj strani imamo zmiju a na drugoj pčelu. Zmija simbolizira i otrov i smrt itd., i svu moguću opasnost a pčela, bar pčela sama po sebi na određeni način simbolizira život, med itd. Međutim, upravo ono što se čini na prvi pogled primamljivo, upravo ono što ljude privlači zapravo često presuđuje u njihovim životima i zapravo bude uzrok vrlo teških stanja i po život opasnih stanja. Sad se sjetimo svega onoga o čemu su govorili ovdje moji prethodnici a što dovodi do oboljenja kad je u pitanju virusnu hepatitis u prvom redu mislim na sve ono što ide pod definiciju neodgovornog seksualnog ponašanja, dakle vrlo važno i vrlo važno, i opet ponavljam vrlo važno je javno promovirati odgovorno seksualno ponašanje kao takvo i nikada se ne umoriti kad je to u pitanju jer je to zapravo nekakva jabuka u koju naši mladi lako zagrizu a onda zapravo trpe posljedice cijeli život. S druge strane, govorili smo ovdje i o tetovažama koje djeluju također privlačno i govorim o svim onim elementima koji su zapravo nepotrebni. Ako netko dobije hepatitis ne znam ni ja zbog transfuzija i osobito u vrijeme kad se tek ta krv nije kontrolirala onako kako se danas kontrolira onda možemo kazati da je to bila nužda, da se išlo s time da se spasi nečiji život pa je došlo do toga. Međutim, ako dolazi do ovih oboljenja na način neodgovornog ponašanja onda je to doista neprihvatljivo i stoga moja potpora, apsolutno potpora ovoj rezoluciji i ovoj prevenciji. Vratio bih se opet na svoju zmiju i pčelu i završio bih svoje izlaganje na način da dakle bez obzira što u sjećanje prizivamo kad govorimo o zmiji i smrt i sve a s druge strane pčela nam ne predstavlja takav problem, međutim mislim da sam negdje pročitao i mislim da je to zapravo to točan podatak da u Europi više ljudi umire od ujeda pčele nego od ujeda zmije. Što to znači? To znači da bolesti koje same po sebi djeluju opako, koje u samom svom nazivu nose jednu predostrožnost, opasnost itd. a o tihom ubojici virusnom hepatitisu kao da ga podcjenjujemo, kao da ga ne znamo, kao da ga ne prepoznajemo. I utoliko je važnost ove rezolucije i utoliko doista iskrena i duboka potpora svih nas zastupnika ovoj rezoluciji i zahvala svima onima koji su radili na njenoj pripremi. Kazao sam tko su bili glavni akteri ovdje, još jedanput hvala lijepa. I moja potpora ovoj rezoluciji.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Prije dva mjeseca smo u ovom Visokom domu raspravljali o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i onda smo rekli da pozornost javnosti i nije tako jako usmjerena na zarazne bolesti u ovo novije vrijeme kada eto kardiovaskularne bolesti i maligne ubiru svoj danak, ali nije trebalo dugo čekati da se javnost itekako senzibilizira. Samo je dovoljno spomenuti H1 N1 i čuli ste i vidjeli proteklih dana kakvo se čudo dogodilo a i zaradili su neki, prilično velike količine Tamiflua su otišle. No naravno, ne pada mi ni na kraj pameti da nastojim umanjiti opasnost od H1 N1 i ove bolesti da se nešto u našoj sredini to pojavilo, zasigurno smo mi danas ovdje bili sa onim maskama a možda ne bi čak ni sjednice bilo. Ali evo, i u tim okolnostima nekako zarazne bolesti iako nisu u žiži javnosti evo ako spomenemo samo da u svijetu 500 milijuna ljudi je zaraženo hepatitisom B i C. Čuli smo ovdje podatke statističke, dakle u Europi 12 milijuna stanovnika, u Hrvatskoj od hepatitisa B isto tako je značajan broj 50 i nešto tisuća, 63 tisuće hepatitis C itd., to su statistički podaci. Naravno, dobra je vijest i ohrabrujuća što se tiče hepatitisa A da je uistinu eto naravno poboljšanje sanitarno higijenskih prilika, vodoopskrbe pa evo ja u tom dijelu uistinu sam veliki optimist. Ako u mojoj županiji na primjer vodoopskrba već 55% je opskrbe pučanstva zadovoljava to je uistinu dobar rezultat i naravno i u drugim svim sredinama, i otpadne vode u tom dijelu zasigurno doprinose tim prilikama i možda taj sad hepatitis A nije toliko bitan. Ali u ovim okolnostima hepatitis B zasigurno smo čuli da cijepljenje je doprinijelo i smanjuje se broj novooboljelih svake godine i u tom dijelu cijepljenje evo kao i u mnogim drugim zaraznim bolestima daje, treba i na ovom mjestu odati priznanje svima onima koji to provode i koji rade taj posao. I u ovom konkretnom slučaju tako, ali zasigurno danas je možda hepatitis C evo u žiži i raspravi naravno i rezolucije, oba dva naravno i B i C ali bih ja želio istaknuti još ovdje da je potrebito istaknuti još neke osim naravno Odbora za zdravstvo i struke, svih uvaženih stručnjaka pa i udruge, i one su pozvane i dale su svoj doprinos pa je potrebito na ovom mjestu spomenuti i Udrugu "Hepatos", udrugu oboljelih i liječenih od hepatitisa, pa i ovaj savez oboljelih od hepatitisa … [[Govornik se ne razumije.]] udruga koja zasigurno daje svoj doprinos na neki način senzibiliziranju javnosti itd. i daje svoj doprinos u pomoći glede i smanjenja broja oboljelih i u tom dijelu jer ako spomenemo da je moguće, ako se to na vrijeme otkrije, da je moguće dakle uz ove načine liječenje 50 do 90% dakle izliječiti. To je zasigurno jedan dobar pokazatelj. Prethodnici su uistinu rekli puno i u samoj rezoluciji sve je potpuno razvidno, dakle sve je toliko razvidno da ne treba ponavljati još jedanput što je potrebito učiniti, ali isto tako preporuke govore dovoljno za sebe, da je potrebito napraviti akcijski plan koji će zasigurno isto tako doprinijeti ovome. I u svakom slučaju držim da smo i Odbor za zdravstvo i da ćemo mi u ovom Visokom domu napraviti veliki posao, jedan veliki korak ka rješavanju ovoga velikog zdravstvenog problema. Evo, pa u tom dijelu potpora naravno ovoj rezoluciji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolega, javljam se za repliku zbog toga što ste spomenuli virus H1N1 i ako je došlo do opće panike što se dogodilo. To je loš primjer. To je loš primjer zato što je to bitno drugačije od ovog što mi danas činimo ovdje. Naime, kada je u pitanju svinjska gripa politika nije konzultirala struku. Nije. Politika je srljala, politika je trošila neopravdano kupujući bezveze antivirusna sredstva, kupujući bezveze kojekakva cjepiva, trošeći nepotrebno jer su stručnjaci znali da on nije tako. Ali briljantno je odrađeno u medijima, u onim zemljama gdje je to trebalo odraditi, tj. navući svijet da uzme i kupi ogromnu količinu antivirusnih sredstava, ogromnu količinu cjepiva, a sve nepotrebno. Kada su se svi dobro istrošili, naručili, kupili, tajac. Nema više svinjske gripe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku. Uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Pa ja bih se, kolega Dorić, sa većim dijelom vaše replike naravno složio, ali mislim da ste vi mene potpuno krivo razumjeli. Ja sam govorio u drugom kontekstu glede H1N1 i svinjske gripe. Dakle, ja sam govorio da jednostavno javnost, pozornost javnosti nije usmjerena na zarazne bolesti, ali evo u datom momentu naravno tko je tu zakuhao, 'ajmo reći tako jednostavnim rječnikom. To je drugi par rukava i što se u tom dijelu dogodilo. Ali zasigurno ne treba puno javnosti da se uistinu na neki način senzibilizira na određenu problematiku, evo i to je očiti primjer kako se dogodi sa svinjskom gripom, a jednostavno iza toga stoje bolesti koje eto uzimaju toliko ljudskih života, a javnost uopće na njih nije toliko upućena. I zato u prilog tome ova rezolucija i ovaj pristup uistinu zaslužuje sve pohvale. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja ću se kratko osvrnuti na ovu temu koju smatram vrlo značajnom. Jednostavan je recept za uspjeh u dugoročnom liječenju problema hepatitisa, ali se taj recept mora svakodnevno primjenjivat. On polazi od toga da je potrebno smanjiti broj nosilaca virusa i da su oni rezervoari infekcije, da je potrebno što ranije početi liječiti sve one koji su bolesni, prevenirati i progresiju bolesti do uznapredovale ciroze jer ona vodi u razvoj raka jetre. Prema tome, rezolucija je vrlo dobra. Pozdravljam donošenje ovakve rezolucije, ali odmah želim reći da ovih devet mjera koje su navedene u rezoluciji zapravo moraju biti devet akcijskih planova. Dakle, uzaludno nama i rezolucija i deklaracija ako sve ostane ne tome i ako opet 19.5. druge godine budemo samo obilježili ovaj dan kao dan borbe protiv hepatitisa. Danas je i dan zdravih gradova, a upravo kroz projekt zdravih gradova može se puno učiniti u prevenciji. Dakle, ja apeliram da Vlada na temelju devet mjera koje su predložene ovdje u rezoluciji, neovisno o zaključcima, dakle da tih devet mjera moraju biti razvijene u devet akcijskih planova i da na temelju tih devet akcijskih planova se navede što je potrebno sve učiniti u Hrvatskoj, tko će biti nositelji i u kojem roku se te mjere moraju ostvarivati kako bi onda ova rezolucija imala dalekosežne učinke i omogućila da se problem hepatitisa u Hrvatskoj rješava na način kao što je to u Europskoj uniji. Inače, u rezoluciji naglasak koji je po meni vrlo bitan odnosi se, ja bih naveo tri dijela, to je zatvorski sustav. Dakle, mi znamo izvješća javnog pravobranitelja od prošle godine kakvo je stanje u zatvorskom sustavu i u kojoj mjeri ovakvo stanje pogoduje širenju zaraznih bolesti kao što je hepatitis. Prema tome, smatram da se tu posebno mora u akcijskom planu razraditi na koji način smanjiti širenje bolesti u zatvorskom sustavu. Drugo je multidisciplinarnost gdje posebno ja ističem važnost liječnika obiteljske medicine pa smatra da i tu treba u akcijskom planu razraditi na koji način u jačoj mjeri uključiti liječnike obiteljske medicine. I treće, o čemu je govorio i moj kolega Ostojić, što smatram još jedanput da nije dovoljno Vlada ocijenila potrebnim, a to je zdravstveni odgoj. Dakle, mi raspravljamo i u kampanji o temama koje zapravo nitko nije spominjao za lokalne izbore, naravno govorim o vjeronauku, a zdravstveni odgoj i dalje je nešto što fali školama jer bi kroz zdravstveni odgoj moglo se raditi na prevenciji čitavog niza bolesti, pa tako i spolno prenosivih bolesti u koju svakako ubrajamo i hepatitis. Kolega Milinković je spomenuo civilno društvo. Ja također želim naglasiti ogromnu ulogu koju je civilno društvo odigralo u podizanju svjesnosti potrebe borbe sa hepatitisom. I sam sam sudjelovao po raznim osnovima u tim projektima. Da nije bilo civilnih udruga, udruga pacijenata, posebno "Hepatosa", pitanje da li bi danas bilo ove rezolucije u Hrvatskom saboru. I smatram da i mi kao saborski zastupnici moramo izraziti priznanje za sve što su učinili u proteklom periodu. I završavam sa savjetima za zdravstvo ili savjetima za zdravlje. Vi znate da smo mi donijeli novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti u kojem se izrijekom navodi obveza osnivanja Savjeta za zdravlje u svim županijama. Mislim da taj savjet još nigdje nije osnovan i to je zapravo savjet koji bi između ostalog trebao provoditi i ove mjere iz akcijskih planova vezano po županijama, a naravno slažem se sa kolegom Dorićem da prije svega akcijski plan treba biti napravljen za razinu Hrvatsku, a onda iz tog akcijskog plana bi sve županije trebale razrađivati svoje planove. Na kraju želim ponosno reći da je Rijeka bila prvi grad u Hrvatskoj koja je počela provoditi cijepljenje protiv B hepatitisa. To je zapravo bio i projekt na temelju kojeg je onda i stvoren cjelokupni plan cjepiva u Republici Hrvatskoj, vezano za B hepatitis.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Od '67. do danas prošle su 42 godine, a otkrili smo 39 novih bolesti. Dakle, godinu dana jedna nova bolest. Jedna od njih je naravno i svinjska gripa, ptičja gripa, ebola, HIV, AIDS, hrvatski kopnica, '82., '83., '84., hepatitis C '89. Dakle, godišnje kao što je prof. Dorić naglasio zahvaljujući molekularnoj tehnologiji, PSR tehnologiji otkrivamo jednu bolest. I zato je važno govoriti o zaraznim bolestima osobito u naj, u doba u kojem živimo, a pametni ljudi kažu da je najveći civilizacijski pomak prošlog stoljeća mogućnost putovanja. Dakle, danas 12, 18, 20 sati obiđete avionom od kraja do kraja. Hrvatska – Havaji 18 sati, razlika je suprotna polutka. To je najveći civilizacijski pomak prošlog stoljeća ili barem jedan od vodećih i ja se s tim u potpunosti slažem. Kolega Bagarić je rekao, puno znamo o HIV-u, koprici, AIDS-u jer su nam stalno govorili, jer smo imali sjajno javno zdravstvo osamdesetih godina. Mi smo otprilike generacija, jer su nas upoznavali s time, jer su nam pričali što je HIV, što je AIDS, kako se prenosi, kako se štititi od zaraze. I zato danas kad kolega Golem ode u Svjetsku zdravstvenu vjerojatno njega kao i mene gledaju blijedo kad mu kažemo da je negdje 200 pacijenata ovaj čas je na terapiji, a dok u Hrvatskoj negdje oko 450 pacijenata ima ili su HIV pozitivni ili imaju AIDS. Vrlo malo, na svu sreću malo, malo jer smo imali javno zdravstvo. Dakle, kad govorimo o medicini medicinu trebamo razlikovati od sustava. Ponosimo se našim rukometašima, nogometašima, ali ja mislim, uvjeren sam da bi mogli napraviti pet, šest izvanrednih olimpijskih, nogometnih momčadi od liječnika jer imamo sjajnu medicinu. Ali imamo relativno loš zdravstveni sustav. Znači imamo sjajne zvijezde, sjajne medicinare, sjajne sestre, ali sustav treba poboljšati. I ova rezolucija koju Odbor za zdravstvo, i još jedanput se zahvaljujem sada kao saborski zastupnik svim članovima Odbora za zdravstvo pripremio, usvojio je upravo jedan pomak da približimo medicinu, struku, sustav. I sjetit ću se '97. Ja radim na Rebru. Prof. Hebrang je tada bio ministar zdravstva '97. i u njegovoj bolnici je napravljena transplantacija jetre, a ja sam sa Rebra išao gledati prva dva pacijenta jer su me zamolili kolege. To je bio sjajan primjer koordinacije, subordinacije. Dva brijega pa sam otišao. Danas te subordinacije kolege liječnici nema. Evo svak ima svoje feule koje aktualni ministar vuče u svoju bolnicu, najčešće je to na žalost u zadnje vrijeme županijske bolnice. Mi smo država od 4 i pol milijuna ljudi. Mi imamo 66 bolnica. To je država veličine Milana koja ima 15 bolnica. Ta koordinacija, subordinacija, javna nabava, fond skupih lijekova, fond skupih lijekova za pacijente sa HIV-om, AIDS-om, hepatitisom. Svaki pacijent od Vukovara, Pazina do Dubrovnika mora, mora istovremeno jednako dostupno dobiti taj lijek, a ne kako je bilo prije nekoliko godina da to ide na teret bolnica, pa primjerice kolegica Bosanac u Vukovaru ako je ne svojoj krivnjom i ne s krivnjom svojih građana ili primjerice branitelja imala 10 pacijenata sa hepatitisom C nije ih mogla liječiti jer je to bilo na teret njene bolnice. Radili smo diskriminaciju. Na svu sreću izgleda da napokon medicina, eksperti pokušavaju i djeluju na zdravstveni sustav. Virus hepatitisa C kolega Bagarić je 10 puta više zarazan nego virus HIV-a, deset puta više i on je danas spolno prenosiva bolest. Tu je bivša ministrica pravosuđa pa će vjerojatno i ona nešto o tome govoriti. Citirat ću vam iz Europskog parlamenta: “Očekuje se da će broj oboljelih od tumora jetre u razdoblju od 2010. do 2015. povećati se za 200%.“ Završetak citata. Zašto? Jer se naakumuliralo te infekcije i zato je Europski parlament i zato smo mi u Odboru za zdravstvo pokrenuli tu inicijativu. Jetra vam je glavna tvornica organizma. Sve što mi danas pojedemo, popijemo prolazi kroz jetru. U Hrvatskoj, u Europi, u Americi kad pitate gdje je duša svi kažu tu negdje. Duša je kod srca u zapadnoj medicini. U Dalekom Istoku duša je u jetri, jer je jetra glavna tvornica. U kineskoj tradicionalnoj medicini, indijskoj, … [[Govornik se ne razumije.]] u Tajlanu, u Japanu duša je uvjetno rečeno u jetri jer je to glavna tvornica, glavna tvornica i jedan organ i najveći organ. E sad zbog tih hepatocelularnih karcinoma a to je tumori koji proširenost incidencije u Hrvatskoj negdje oko 300. Ja očekujem da će Odbor za zdravstvo organizirati ponovno tematsku sjednicu o važnosti liječenja pacijenata sa karcinomima, svim karcinomima osobito ovim tipovima karcinoma koji su preventabilni jer liječeći hepatitis B i C zaustavljate tumor, nestaje, nema ga, a nije povezan sa nekakvim navikama primjerice pušenjem. Dakle, nije povezan sa lošim navikama. I osobito zato što je liječenje karcinoma uključivo transplantaciju učinkovita, etablirana metoda ali vrlo skupa. Kolega Jovanović je u biti poentirao. Multidisciplinarni rad, Ministarstvo obrazovanja, zdravstveni odgoj, Ministarstvo pravosuđa citirao je izvješće Pučkog pravobranitelja i na osnovu toga je očito i reagirano sa nastavkom projekta. Ovo je tipičan primjer gdje sve nadležne institucije, zato je Odbor za zdravstvo pozvao Vladu Republike Hrvatske, a pozvao je sve nadležne institucije jer bi spisak tih nadležnih institucija bio jako velik i jako visok i kolega Jovanović je vrlo jasno rekao i podržavam dakle da se napravi akcijski plan. Ne znam baš da li 9, ali recimo više akcijskih planova sa nositeljima, sa rokovima, jer jedino tako možemo se približiti sazvježđu hrvatske medicine. A hrvatska medicina je vrh europske medicine, a hrvatski zdravstveni sustav to nije. Ovo je sjajna prilika da Hrvatska iako formalno nije član Europske unije donese toj Europskoj uniji jedan poklon, donese dobar sustav, dobru medicinu, a mi smo turistička zemlja, a naravno zbog turističke zemlje moramo biti i imati siguran okoliš. Još jednom Andrija Štampar “neznanje je najveći neprijatelj zdravlja“ kako 1924. tako i danas. Samo dva organa možete nabildat u životu, a to je mišiće tako da đogirate. Ja preporučam da svi hodate i glavu tako da čitate, da učite, da razmišljate, da usvajate ovako dobre rezolucije, pa vas ja molim kolegice i kolege da podržite ovu rezoluciju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Tatjana Šimac Bonačić. Nema je, pa gubi pravo na raspravu. Uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja bih se željela priključiti ovoj raspravi vrlo kratko jer je želim podržati i želim čestitati na dobro učinjenom poslu, na nečemu što nam je doista bilo potrebno. Podržavam prijedlog ove rezolucije jer mislim da je temeljna misao rezolucije zapravo stvaranje boljeg javnozdravstvenog standarda i utvrđivanje indikatora zdravstvenog stanja i rizičnih čimbenika koji bi trebali biti obvezatni za praćenje, kako na nacionalnoj razini, tako i na razini jedinica lokalne, odnosno područne samouprave. Sadašnja situacija je, kao što svi jako dobro znamo takva da ovu obvezu definira Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o sprječavanju širenja zaraznih bolesti, ali rekla bih na neki način na načelnoj razini pa danas imamo situaciju da neke jedinice lokalne samouprave, kao što je npr. Rijeka iz koje dolazim, odnosno Primorsko-goranska županija koje imaju relativno velik broj programa i projekata iz ove domene. A s druge strane postoje jedinice lokalne samouprave u kojima ih uopće nema. I stoga posebno pozdravljam točku 7 iz zaključka provedbenih mjera, a koja kaže da treba obvezati jedinice lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave na donošenje akcijskih planova … [[Govornica se ne razumije.]] protiv virusnih hepatitisa putem županijskih zavoda za javno zdravstvo. Različitih mišljenja ima oko ovih akcijskih planova, to smo čuli, ali mislim da bez obzira na kojoj razini će se ti akcijski planovi donijeti, izuzetno su važni kao i uloga županijskih zavoda za javno zdravstvo i mislim da je izuzetno važno da jedinice lokalne samouprave, odnosno područne regionalne samouprave financijski pomažu aktivnosti zavoda u kontekstu ovoga o čemu govorimo. Grad Rijeka je, moram to spomenuti, Grad Rijeka prepoznaje svoju ulogu u ovom aspektu javnog zdravstva i financira javnost za zdravstvene programe od kojih su neki i preteče danas nacionalnih programa. Kolega Jovanović je spomenuo program cijepljenja koji je postao nacionalni program. Meni sad pada na pamet i jedan drugi koji, eto nema veze s hepatitisom, međutim krenuo je iz Grada Rijeke, krenuo je iz Primorsko-goranske županije, postao je nacionalni program, a to je program prevencije karcinoma dojke. Grad Rijeka je, to znam kao članica poglavarstva zadužena za zdravstvo i socijalnu skrb, u proteklih nekoliko godina financirao projekt kojeg je nositelj bio medicinski fakultet sveučilišta u Rijeci, a proveo ga je nastavni zavod za javno zdravstvo. To je projekt koji se odnosio na hepatitis c. Naime, Grad Rijeka i Primorsko-goranska županija financirali su projekt besplatnog testiranja građana na hepatitis c. Cilj je naravno bio da se utvrdi prevalencija infekcije virusom hepatitisa c, da se utvrdi postotak serološki pozitivnih, da se dokaže virusni genom i utvrdi intenzitet infekcije, uputi u kliničku skrb inficiranu osobu i može se reći da smo kao grad, kao županija pokazali senzibilitet i osviještenost na ovu problematiku, ali problem je prevelik zapravo da bi bio prepušten osviještenosti neke jedinice lokalne, odnosno regionalne samouprave. Dakle, donošenje akcijskog plana, kako je to i predviđeno provedbenim mjerama, na razini jedinica lokalne samouprave stvarno mislim da mora biti obveza koju treba ispoštovati. Možda bi bilo dobro, kao što je kolega Dorić predložio, dakle da se na nacionalnoj razini učini akcijski plan. Ali isto tako se može od strane nadležnog ministarstva uputiti, da tako kažem, uputa o izradi akcijskih planova, uputa koja će obvezati jedinice lokalne samouprave na donošenje kratkoročnih ciljeva, dugoročnih ciljeva i postaviti rokove. Kad kažem kratkoročni ciljevi, onda mislim da tu svakako treba ubrojiti utvrđivanje prevalencije, sprječavanje širenja infekcije, pravodobne dijagnosticiranje i liječenje i četvrto, informiranje zajednice. Da bi dugoročni ciljevi mogli ili trebali biti kontinuirani rad na smanjivanju incidencije virusnih hepatitisa, drugo, kontinuirani rad na cjepnom obuhvatu za virusni hepatitis b i treće, trajne mjere promicanja zdravlja i prevencije bolesti, posebice za hepatitis c za koji kao što znamo nema cjepiva. Držim da bi akcijski plan borbe protiv virusnog hepatitisa trebao imati nekoliko ključnih točaka. Jedna je svakako informiranje i educiranje zdravstvenih djelatnika i primarne zdravstvene zaštite sa ciljem senzibiliziranja i upoznavanja javno-zdravstvenog značaja virusnih hepatitisa. Na drugo mjesto bih stavila besplatno testiranje, besplatno i anonimno testiranje u nastavnim zavodima za javno zdravstvo kao što smo mi to u Rijeci učinili i mislim da bi trebalo obvezati jedinice lokalne samouprave da osiguraju financijska sredstva za ta testiranja. Treće, mislim da bi svakako trebalo izraditi bazu podataka, bazu podataka za registar oboljelih i nositelja virusa i možda eventualno i umrežavanje s kartotekom primarne zdravstvene zaštite za praćenje uspješnosti liječenja. Četvrta točka za koju smatram da bi trebala biti u akcijskom planu jest unaprjeđenje i opremanje javnozdravstvenih laboratorija za modernu dijagnostiku. Mislim da je to izuzetno važno i tu bi također jedinice lokalne samouprave trebale dati svoj doprinos. Mislim da je važno brzo i precizno utvrđivanje statusa oboljelog s aspekta rizičnosti za zražavanje okoline te mogućnosti što ranijeg započinjanja adekvatnog liječenja. Peto, trebalo bi svakako osigurati dostupnost zdravstvenih službi i skratiti vrijeme čekanja za usluge. I konačno, vrlo, vrlo važno, edukativni program za rad s mladim ljudima i s roditeljima, kao i djelatnicima u obrazovnim ustanovama putem odjela školske i sveučilišne medicine nastavnog zavoda za javno zdravstvo. Dakle, meni se čini da je model u kojem su jedinice lokalne i područne samouprave nositelji javno zdravstvenih programa da je to izuzetno dobar model na kojem treba inzistirati i koji može doprinijeti značajno i očuvanju i unapređenju zdravlja što jest strateški cilj zapravo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Naravno da prihvaćam donošenje ove rezolucije o borbi protiv virusnih hepatitisa s prijedlogom zaključaka. Međutim, odmah uvodno mogu reći da bi bilo možda bolje da zaključak glasi time ne da se preporuči Vladi Republike Hrvatske nego da se Vlada obveže na sve ovo što je sadržaj odnosno prijedlog zaključaka rezolucije. Naime, mi smo svjesni da se u Republici Hrvatskoj ne poštuju ni zakoni a Hrvatski sabor je donio mnoge deklaracije i rezolucije koje su često ostale mrtvo slovo na papiru, ali bez obzira bilo što da se dogodi kasnije i da se ovi zaključci a vjerujem da će jednoglasno biti doneseni i ne provedu hvale vrijedna je upravo inicijativa naših kolega … [[Govornica se ne razumije.]] čitavog odbora da je aktualizirao javnosti i predočio važnost ove i opasnost ovog oboljenja. Ja ću se posebno fokusirati na dio zaključka koji se odnosi na liječenje unutar zatvorskog sustava. Možda je čak nepopularno govoriti o tom zatvorskom sustavu pogotovo u vremenima krize kad ljudi jedva spajaju kraj s krajem i da netko govori o zatvorskom sustavu i o životu tih osoba tj. osoba lišenih slobode. Međutim, nas obvezuje nekoliko razloga da povedemo itekako računa o toj osjetljivoj populaciji najmanje iz dva razloga, prije svega što nas na to obvezuje zakon, obvezuju mnogobrojne međunarodne konvencije jer država kada je nekoga lišila slobode prema toj osobi nisu prestale sve obveze i prava koje država ima prema njoj nego dapače, nastao je čitav niz novih obveza. S druge strane, te osobe sutra će biti slobodne osobe. Kakve će one izaći da li zdrave, da li bolesne to je odgovornost nas, pa i nas ovdje, i prije svega ja bih rekla nas ovdje. Međutim, kakav je zatvorski sustav i kakve su mogućnosti tretmana u svakom pogledu pa onda i liječenja o tome najbolje svjedoče iz godine u godinu izvješća pučkog pravobranitelja. Naime, situacija je takva da u zatvorima koji su postalo gotovo kazamati prijeti opasnost svakom tko uđe od novonastale kriminalne infekcije što znači da i oni bagatelni kriminalci primarni počinitelji zaraze se od višestrukih recidivista i već profesionalnih onih koji su već ogrezli u kriminal i praktički čitav život provode u zatvoru. A s druge strane, prijeti opasnost da se inficiraju mnogim bolestima a na vlastito ovih. Zapanjuje podatak da nekad je ta zatvorska populacija prije 30 i više godina bila uglavnom populacija u kojoj je prevladavao alkoholizam, to je bio najveći problem. Danas je to upravo hepatitis. Od 25 do 30% zatvorske populacije inficirano je ovim virusom. To su zapanjujuće brojke. Sutra će oni izaći i postati prijenosnici, i oni koji su ušli zdravi i zaraziti bilo koga, najprije one bliže a onda i dalje. I društvo je dužno reagirati. S druge strane, edukacija o seksualno odgovornom ponašanju izostala je. Dan danas netko se prepucava. Ministar svake godine obećava da će se seksualni odgoj u školama uvesti. Međutim, eto kaže da se udruge nisu dogovorile. Pa Vlada je odgovorna za zdravlje, i ministar resorni je odgovoran za zdravlje nacije. A seksualni odgoj nužan je u školama. Onaj tko ne vidi tu opasnost odnosno ne sprječava taj pomaže u tim nevoljama. Međutim, evo da se vratim na zatvorski sustav. Kaže pučki pravobranitelj da je u pojedinim zatvorima i kaznionicama stanje takvo da se može zaključiti da je ispod svih zdravstvenih i higijenskih standarda te potpuno neprimjeren ljudskom dostojanstvu. Navodi primjer osobe koja je oboljela, dakle bolesnika i od tuberkuloze i od hepatitisa koji u jednoj jedinoj prostoriji, evo kaže među devetoricom zatvorenika smješten je zatvorenik koji ima TBC i jedan koji ima hepatitis C. Takvi su uvjeti, ne treba posebno isticati, u suprotnosti s člankom 74. Zakona o izvršavanju kazne zatvora te člankom 30. Pravilnika o kućnom redu u zatvorima za izvršavanje pritvora. To je bilo dvije godine prije. Sadašnje izvješće je takvo da je još poraznije. Mi ga imamo na dnevnom redu pa pogledajte kolege što pučki pravobranitelj ponovo ustvrđuje. Da su ti problemi o kojima on govori, dakle problem prenapučenosti koji onda onemogućava i zdravstvenu zaštitu i tretman i bilo kakvo smisleno ponašanje sa zatvorenicima, kaže ne da se nisu poboljšali nego su i dalje prisutni a s obzirom na porast daljnje prenapučenosti u određenim segmentima i pogoršani. Država ništa u ovom segmentu ne radi nego zatvorenici financiraju odnosno zatvori financiraju sami sebe i prave nekakve male preinake ali preinake u kom smislu, tako da su sve prostorije, dnevni boravci, kapelice, društvene prostorije pa čak i dijelovi upravnih prostorija prenamijenjeni u spavaonice. Takvi uvjeti nemogući su. Zdrav i mentalno obolit će, zdrav fizički obolit će također. Je li normalno da u jednoj prostoriji od 38 metara kvadratnih kaže smješteno je 19 osoba. Među njima ima zaraženih. To je već stvar da se takve kaznionice uopće zatvore i država mora onda potpisati kapitulaciju ukoliko nije kadra ozbiljno nešto učiniti. Ovdje smo imali nekoliko puta raspravu. Imali smo tematsku raspravu na Odboru za pravosuđe. Ali ona je bila očito tempirana da se neke stvari samo papirnato kažu, eto nešto djelujemo, ali ništa se faktički nije učinilo, a nije se ni moglo učiniti kad nisu odobrena određena financijska sredstva da bi se stanje saniralo odnosno preveniralo, pogotovo u ovakvom pogledu. Evo što kaže također pučki pravobranitelj u ovom izvješću. Tijekom pregleda zatvorske bolnice utvrđeno je da se testiranje zatvorenika na hepatitis unazad 6 mjeseci ne provodi jer nisu osigurana sredstva. Do sada su sredstva osigurana samo preko projekta s Klinikom za infektivne bolesti "Dr. Fran Mihaljević", jedina sredstva koja je Ministarstvo pravosuđa osiguralo. Na ovom području su sredstva za kupnju interferona, dakle lijeka koji se liječi, koji se koristi u liječenju osoba oboljelih od hepatitisa C, za 42 oboljele osobe. A gdje su sve druge osobe? Sada evo nadu daje ova činjenica koju mi je rekao doktor Ostojić govoreći u ime kluba pa i predlagatelja, da je ministar Šimonović potpisao ugovor, odobrio sredstva, ali vrlo minorna. To je samo za jedan mali dio testiranja, a gdje je liječenje te ogromne populacije. Pa jel on uopće zna koliko ima zatvorenika i pritvorenika, kažnjenika? To je kap u moru. To je tek toliko da se kaže pa nije baš, ovo više ne stoji što je napisao pučki pravobranitelj. Država je odgovorna za te ljude koji se tamo razbole. To su onda ogromna sredstva, puno veća, da ne govorimo o šteti za zdravu populaciju i u zatvoru, a i sutra ponavljam kad takve osobe izađu iz zatvora. Prema tome evo, a najlakše je liječiti te osobe koje se nalaze u takvim uvjetima, da ponovim ono što je posebno apostrofirao i dobro uočio odnosno ovdje nama predočio kao liječnik i specijalist doktor Ostojić. Zato predlažem, evo imat ćemo i na dnevnom redu ovo, ovo su ozbiljne stvari. Svi su ljudi ugroženi od ovoga i mi ovdje, naši građani. Nisu to toliko, velika sredstva jesu, ali ako se nisu već sredstva osigurala za izgradnju novih zatvorskih kapaciteta, onda je najhitnije da se bar ova bolest prevenira, da se ova bolest liječi kod takve populacije jer predstavlja ozbiljnu opasnost za sigurnost zemlje, o čemu također govori pučki pravobranitelj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I zaključujem raspravu što se tiče pojedinačne. Više nema prijavljenih. U ime Vlade želi li reći uvaženi… da. Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo. Dozvolite prvo da apsolutno kažem da i u ime Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi pozdravljam donošenje ove rezolucije i cijenim da će se i kroz donošenje ove rezolucije, ali i kroz predloženi zaključak za donošenje akcijskog plana, moći na jednom mjestu i sintetizirati i prikazati ne samo što je sve još potrebno učiniti, nego i ovo što je sve danas ovdje rečeno što je do sada učinjeno. Kao što je to tijekom i tematske sjednice navedeno, akcijskim planom potrebno je objediniti sve opcije preventivne zaštite, znači kroz zaštitu u tercijarnom smislu, liječenju, o čemu danas najčešće govorimo iako je potrebno stvarno odgovorno i istinito reći, najučinkovitije liječenje je samo ono koje uspije. Jer je uz sve lijekove koji i danas postoje u svijetu i oni koji su registrirani u Republici Hrvatskoj i oni koji nisu, nažalost svi bolesnici nisu izliječeni. To je prva činjenica. Druga činjenica, isto tako, odgovornost u djelu, dakle da se ide od te tercijarne preventive na primarnu preventivu, to znači i mijenjanje životnih navika i uvođenje edukacije. Zašto dva puta napominjem odgovornost, napomenut ću je i treći puta. Zato što svi preventivni programi od rane detekcije o kojoj se danas ovdje priča, to su dakle cijepljenja odnosno testiranja na hepatitise, isto tako i uopće situacija da bi se educiralo i mlade i građane o značaju hepatitisa C, hepatitisa B. Potrebno je pripaziti da u dnevnim najčešće medijskim istupima takvim programima se ne naškodi dovodeći u zabludu sa određenim drugim programima. Ima jedna mala anegdota, nažalost istinita, '70.-tih godina jedan veliki kirurg, profesor Juzbašić na Kliničkom bolničkom centru Zagreb došao je pred studente u jedan ovakav auditorij, doveo je bolesnika i operirao kao prikazna operacija na što je jedan od studenata postavio pitanje: gospodine profesore, a što ako se pojavi infekcija? On je odgovorio onu jednu famoznu rečenicu, nema problema, pokrit ćemo je kišobranom antibiotika. Koliko je to u tom trenutku bilo izvanredno, antibiotik, nešto što je moglo napraviti dobro, dovelo je danas do situacije da žalimo za tim vremenima kad imamo veliku rezistenciju na antibiotike, kad imamo nove sojeve koji uopćene reagiraju. Znači da se u tom trenutku postupilo oprezno, odgovorno, da se razmišljalo da možda postoji i nešto drugo o čemu smo dužni voditi brigu, možda se ne bi danas doveli u tu situaciju. Zato kada danas recimo nastupamo, a što je u direktnoj vezi sa hepatitisom, o priči recimo o cijepljenju protiv HPV-a kao nekakvoj zaštiti od karcinoma cerviksa, treba reći jasno i glasno, nije apsolutna zaštita ni tu jer obadva cjepiva koja postoje na tržištu štite do maksimalno 70% onih koji su tome izloženi, znači niti 100% ali do čega dovode? Svjetska iskustva pokazuju. Dovode do povećanja prijenosa i proširenja svih ostalih seksualno prenosivih bolesti, spolno prenosivih bolesti pa i hepatitisa B i C, kao što smo čuli. Prema tome, treba biti jako odgovoran kada se stvara jedan program tako jedne preventive, da se ne radeći u najboljoj namjeri u jednom smjeru ne donese zlo u drugom smjeru a onda se pitamo gdje smo. Malo sam bio zbunjen tijekom rasprave i moram reći, nije mi malo jasno, mi pričamo o tome kako se uspješno ili bezuspješno nešto borimo, pričamo kako je Europa uspješno i donijela rezoluciju i provodi određene mjere i da Hrvatska za time zaostaje. Istovremeno kažemo da ćemo pomoć Europi ako nam sustav profunkcionira, a postavljamo pitanje koji to sustav ne funkcionira ako sam samo, evo krivulja hepatitisa B u Hrvatskoj, koju Europa nije postigla. Ona je donijela dakle rezolucije. Ona je hepatitis B čak izostavila iz rezolucije. On je išao samo na hepatitis C. Evo drago mi je da su predlagači, dakle i predsjednik i potpredsjednik odbora prihvatili da se ide na obadva hepatitisa i ova rezolucija definitivno je obvezujuća. Pa ima Hrvatska zdravstveni sustav, imala ga je i imat će. I ima učinkovit zdravstveni sustav. Borba protiv prevencije stara je i svi vole pričati o početku, o profesoru Štamparu. Ja bih recimo spomenuo, danas je dan osim što se reklo zdravih gradova, danas je isto dan inovativnosti, ali još jedan dan. Na današnji dan ustanovljena je nagrada, nagrada koja se dodjeljuje Akedemiji znanosti i umjetnosti, a koja je dodijeljena istaknutim akademicima u borbi ne bi vjerovali preventivni program, uvođenje jodne terapije protiv gušavosti. Jedna od prevencija koja je gušavost na području Republike Hrvatske dovela ne u izvanredne rezultate svjetskih razmjera nego dovela u situaciju da Hrvatska razgovara o tome što još je potrebno dodati kod trudnica jer je primijećeno da su manje dakle tretirane jodom u svakodnevnom životu od ostalih u dijelu. Di smo još danas? Praktički na pragu smo. Ja bih volio vjerovati da ćemo to i doživjeti. Otkrića recimo razloge … [[Govornik se ne razumije.]] u Slavoniji gdje se nakon dugog vremena istraživanja područja voda polako usmjerilo u područje hrane i postoje velike naznake dakle da će doći. To su veliki preventivni programi, programi koji idu, programi koji dokazuju da se radi. Hit program. Točno, preko 7 godina u startu i u pomoć Global fonda danas se način kako se Hrvatska borila i kako je spriječila širenje HIV infekcije smatra metodom koju Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji preporučuju i drugim zemljama koje su bile na istom programu kao i mi, ali ga nisu očigledno provele jer su imali silno širenje HIV i AIDS infekcije. Za kraj moram ispraviti jedan netočan navod. Ja sam mislio se odmah javiti, ali reko da ne razvodnimo. Naime, moramo reći sljedeće radi javnosti. Nema meksičke, nema svinjske gripe. Zove se A gripa to je potrebno reći i nije ju vodila politika osim ako nećemo biti ipak licemjerni, pa prozvati i naše cijenjene stručnjake koji su u to bili uključeni od prof. Margan, prof. Kuzmana, pa do svjetskih stručnjaka koji su upozorili i koji upozoravaju i koji su bili jedni od autora nacionalnog plana pripremljenosti za pandemiju gripe za koju se kada je napravljena strategija ta, taj plan i kad je donesen 2005. godine tada se smatralo da će to možda biti virus koji uzrokuje ptičju gripu. Ove godine se smatra i ona nije stala. 6 i pol tisuća prijavljenih je sveukupno u svijetu. I dalje brojka raste. Da li će prerasti u pandemiju tek je za vidjeti. To što je ona blaža isto je dobro, ali nikako se ne bi smjelo reći da je politika vodila ovu priču. Ovu priču je vodila isključivo struka i ono što nismo imali 1918. kad je harala španjolka danas imamo. A to je jaku Svjetsku zdravstvenu organizaciju koja rukovodi ovakvim projektima bez obzira na aluzije za ovu i onu priču, jer ćete se svi sjetiti '71., druge godine kada se išlo na cijepljenje za velike boginje i kada smo bili sretni da smo mogli doći do tog cjepiva. Danas da dođe do jedne takve pandemije isto tako bi bili sretni, odgovornost tu postoji i nema potrebe govoriti da politika ovo vodi. Ovo vodi isključivo struka i opet ja ću se vratiti na to i reći sve što je rađeno na temeljima prof. Andrije Štampara koji je između ostalog predsjedavao dakle i prvom sjednicom osnivačke Skupštine Svjetske zdravstvene organizacije. Ono što na kraju treba reći hrvatska Vlada će prihvatiti apsolutno sve preporuke i zaključke iz ove rezolucije. Ali isto tako treba reći jasno i glasno da očekuje i sa strane dakle Ministarstva zdravstva i hrvatske Vlade da se tematska sjednica o malignim bolestima koja je danas prešla iz područja zloćudnosti u područje kroničnih bolesti dovede na jednu takvu sjednicu i da se napravi isto tako jedan plan. Hvala lijepo.
I na kraju u ime predlagatelja uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepa štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Zahvaljujem se svim kolegicama i kolegama koji su evo izdržali ovu dugačku raspravu, sudjelovali u njoj i možda bih zaključio ili započeo svoj zaključak sa onim što je sad rekao dr. Golem. Politici nema mjesta kada je u pitanju struka u zdravlju, a mislim da smo i ovom našom akcijom pokazali da smo nadišli naše političke i stranačke podjele i da smo svi zajedno u tom odboru radili, a posebno se zahvaljujem prof. Ostojiću kao da smo jedna stranka. U ovom predmetu bili smo stranka zaštite ljudskoga zdravlja i ljudskoga života što je, vidi se da u Zadru još nije završila ova izborna kampanja [[Upadica: Je, je.]] Za neke nije. Dakle, i zato im ponovo još jedanput zahvaljujem. Ono što bi još ovdje trebalo naglasiti to je da je da je ostalo još dosta posla na ovom području. Čuli ste i od kolegice Caparin koja je dala značajan doprinos ovim raspravama kao specijalista za zarazne bolesti. Čuli ste i raspravu o zatvorima kolegice koja je na žalost baš sad otišla, a htio sam je pohvaliti. Nikad mi ne da priliku kolegica Ingrid Antičević da je pohvalim, ali doista je dala dobar doprinos rasprave za naše zatvorske sustave. No, moram još jedanputa spomenuti prof. Ostojića koji nas je proglasio negativcima u ovom slučaju negativcima testiranim na virus hepatitisa. Drugi nas proglašavaju negativcima iz drugih područja, ali moram reći na žalost da smo u nekim testiranjima bili pozitivni. Vi znate da smo pronašli na žalost tri karcinoma u populaciji ovih zastupnika na našim sistematskim pregledima i ne to, nego prije toga smo već odlučili da idemo korak dalje i kao što je kolega Ostojić već spomenuo odlučili smo da predložimo ovom Saboru i rezoluciju o karcinomu. Dakle, naš sljedeći korak je rasprava o karcinomu. Već smo ovdje napravili prethodne sastanke i okupili stručnjake. Tekst rezolucije je u tijeku, a imamo i jednu veliku akciju koju ćemo podržati. Karcinomi naime u Republici Hrvatskoj na žalost i dalje ostaju zdravstveni problem broj jedan. To je akcija koju je iniciralo Ministarstvo zdravstva, prof. Vrdoljak naš onkolog iz Splita, a to je da bi sva tri predsjednika, države, Vlade i Sabora potpisali jednu deklaraciju o karcinomu po uzoru na velike državnike u drugim zemljama. Na kraju ako smo ovim raspravama, a siguran sam da jesmo spasili nekoliko stotina života godišnje mogu zaključiti da nas to ispunjava zadovoljstvom i da ćemo takvim smjerom u ovom odboru i nastaviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem o ovoj vrlo poučnoj i dobroj raspravi di smo se svi svrstali na jednu stranu, a to je zdravlje ljude i daj Bog da ga bu čim više. Time zaključujem današnju raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti sutra i završavamo današnji rad sjednice. Sutra nastavljamo sa trećom točkom, a to je Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu u 9 sati i 30 minuta. Hvala lijepa.
Dame i gospodo zastupnici, kao što smo i najavili sada bi glasovali o završenim točkama dnevnog reda.I Imamo li svi ključiće? Uključimo se da provjerimo kvorum. Molim, uključimo se. … [[Upadica se ne čuje.]] Imamo kvorum očito ali niste se uključili. 83, dakle imamo kvorum. Prelazimo na glasovanje. 1. Prijedlog rezolucije o borbi protiv virusnih hepatitisa s prijedlogom zaključka Predlagatelj zaključka je Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog rezolucije o borbi protiv virusnog hepatitisa. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Prijedlog rezolucije je jednoglasno usvojen sa 84 glasa. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka kojeg imate formulirano od strane odbora. Kako je dugačak molim vas da ga ne čitamo, ali ga svi imate. Predlažem da glasujemo o prijedlogu zaključka koji je predložio Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog zaključka odbora je izglasan većinom glasova, 87 glasova za i 1 suzdržan.