Poslanici, poštovani gosti, Otvaram 15. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Potovana gospodo poslanici, poštovani gosti, na sjednicu su pored poslanika pozvani predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, kopredsjedavajući i potpredsjedavjaući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici OHR-a, predstavnici OSCE-a, gospodin Drago Ljubičić, delegat u Domu naroda BiH, kao predlagač Nacrta izbornog zakona, predstavnici Posmatračke misije u BiH, predstavnici Misije UN u BiH, predstavnici FAR projekta, predstavnik Političkog odjela ambasade SAD u BiH, predstavnik Centralne banke BiH, zbog razmatranja odgovora Centralne banke BiH na zaključke Predstavničkog doma. Na sjednicu su pozvani i predstavnici sredstava javnog informisanja. Svim pozvanim se zahvaljujem što su našli i vremena i volje da učestvuju u ovom našem radu, rekao bih posebno važnom i posebno značajnom za BiH. Predstavnici Koalicije za izborni zakon uputili su mi zahtjev da prisustvuju sjednici, radi praćenja rasprave o nacrtima Izbornog zakona, pa sam dao odobrenje da prisustvuju sjednici. Još jednom sviju vas skupa srdačno pozdravljam i želim nam svima uspješan, ali i brz rad i završetak ove sjednice. Poštovana gospodo, Sekretarijat upravo priprema brojno stanje pa molim da, sjednici prisustvuje 31 poslanik, 20 iz Federacije BiH i 11 iz RS. Imamo kvorum za punovaljan rad i odlučivanje. Odsustvo sa sjednice najavili su Ivo Mijačević iz zdravstvenih razloga i Safet Oručević, zatim Bećirbašić Smail, zbog bolesti, ovo je dodatno, sad nam je stigla ceduljica. Svi ste dobili prijedlog dnevnog reda. Mi smo jutros održali uobičajeni sastanak sa predstavnicima svih političkih stranaka i poslaničkih klubova. Dio materijala ste dobili ranije, jedan dio materijala ste dobili neposredno pred sjednici. Ovdje mislim na Zapisnik sa prethodne sjednice i Poslovnik koji ste danas dobili. Vi ste sami već bili u situaciji da vidite da imamo 3 ili 4 verzije Poslovnika i ova zadnja verzija, pa vi to pišite nekako 2 brojevima da lakše pamtite koja je koja. Ova zadnja verzija koja je, nadajmo se i ona o kojoj ćemo, da kažem, punovaljano razgovarati i odlučivati, danas vam je podijeljena na sto. Jutros smo obavili konsultacije o predloženom dnevnom redu. Imamo punu saglasnost predstavnika političkih stranaka i poslaničkih klubova da Prijedlog dnevnog reda bude kako je vama dostavljen, izuzev tačke 6., to je Nacrt poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Jednoglasan stav svih je da bi ovu tačku trebalo odložiti za naredno zasjedanje zbog toga što nam je, nadajmo se, i konačna verzija danas dostavljena i ne bi bilo uputno da raspravljamo o nečem što nam je upravo na stolu, a ima jako veliku važnost za kvalitetan rad ovog Doma i za budući rad Parlamentarne skupštine BiH u cjelini. Također smo na sjednici jutros imali prijedlog predstavnika Kluba poslanika SDP- a da se dnevni red dopuni izvjesnim brojem tačaka. Taj prijedlog na sjednici nije prihvaćen, ali je dogovoreno da predstavnici Kluba poslanika SDP-a ovdje predlože dodatne tačke dnevnog reda, pa ćemo o tom naknadno odlučivati. Ja ću vam sada pročitati ono što je usaglašeno kao dnevni red, na jutrošnjem sastanku, a to je i jednoglasno mišljenje Kolegijuma. 1. Zapisnik sa 14. sjednice Predstavničkog doma 2. Prijedlog zakona o Graničnoj državnoj službi BiH 3. Nacrt zakona o preuzimanju dužnosti člana Predsjedništva BiH u toku trajanja mandata 4. Izvještaj o provedenoj javnoj raspravi i izjašnjavanje predlagača o nacrtima a) Izbornog zakona predlagača Drage Ljubičića b) Izbornog zakona predlagača grupe poslanika SDP-a 5. Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH 6. Informacija o zakonima koje je usvojio visoki predstavnik na privremenim osnovama, pardon, proglasio visoki predstavnik na privremenim osnovama i daljnje aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH 7. Davanje saglasnosti na Sporazum između Savjeta ministara BiH i EUROF… Evropska kompanija za finansiranje željezničkog voznog parka 8. Odgovor Centralne banke BiH na zaključke Predstavničkog doma 9. Davanje saglasnosti za imenovanje glavnog revizora BiH i zamjenika revizora 10. Poslanička pitanja Ovo je usaglašeni prijedlog dnevnog reda sa 10 tačaka. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, poslanici, Kad smo usvojili Program rada Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, ja sam očekivao da neće biti potrebe za intervencijama na dnevni red, obzirom da smo u tačkama razradili kompletan program rada Parlamentarne skupštine BiH do kraja ove godine. Nažalost, u nizu tačaka dnevnog reda i zadataka koje je ustanovljeno i precizirano prema Vijeću ministara, Vijeće ministara se nije ni očitovalo, niti davalo svoje prijedloge o čemu smo razgovarali na prošlom zasjedanju Predstavničkog doma. Vjerujte to za mene i za stranku koju predstavljam i nije iznenađenje, jer mi smo svoj 3 stav, svoje mišljenje o efikasnosti Vijeća ministara BiH iskazali vrlo jasno na jednoj od prethodnih sjednica, ali smo se istovremeno opredijelili, kao politička stranka koja hoće da rješava aktuelna pitanja, da sami predlažemo zakonske projekte i inicijative. Nažalost, na čudan način, pored toga što u Programu su predviđene te tačke dnevnog reda, naše inicijative nisu našle svoje mjesto u prijedlogu Kolegija, čime se Kolegij postavio iznad Programa rada i iznad poslanika i prava poslaničkih klubova da predlažu, u skladu sa programom, svoje vlastite prijedloge. Ukratko, koristimo ovo utvrđivanje dnevnog reda da danas Parlamentarna skupština BiH se izjasni o četiri bitna prijedloga koja su poslanici SDP-a predložili za razmatranje u ovom visokom domu. Tražim da se dopuni tačka dnevnog reda inicijativom da Predstanvički dom Parlamentarne skupštine BiH pokrene postupak usklađivanja Ustava BiH sa Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda. Mi smo svjedoci da je proteklih dana u javnosti došlo do apsolutnog, direktnog priznanja i međunarodnih predstavnika i svih relevantnih pravnih faktora u BiH, da su određeni članovi Ustava BiH ograničavajući faktor da se u BiH u punom kapacitetu primijeni Evropska konvencija o ljudskim pravima i slobodama. Ovu inicijativu je ponudio Predstavničkom domu i zatražio da se stavi u razmatranje Klub poslanika SDP-a, kao i uvažene kolege poslanici Ivo Lozančić i Rasim Kadić. S obzirom na značaj ove inicijative, ja tražim da se o prijedlogu, da li da se uvrsti ova inicijativa u dnevni red, da ili ne danas, poslanici izjašnjavaju pojedinačno. Mi stojimo na stanovištu da prihvatanje ove inicijative može imati istorijski dalekosežan pozitivan značaj za realizaciju i afirmaciju ljudskih prava i približavanje BiH istinskim evropskim integracijama i stoga smatramo da je pitanje uvrštavanja ove tačke dnevnog reda danas jedno od najbitnijih pitanja, političkih pitanja BiH. Istovremeno, mi shodno onome što smo utvrdili kao Program rada Predstavničkog doma, a i ono što je definisano u Njujorškoj deklaraciji, kao dokumentu koji je Predsjedništvo BiH prezentiralo Vijeću sigurnosti, odnosno Savjetu bezbjednosti UN-a, tražimo da se danas stavi na dnevni red Prijedlog zakona o Vijeću ministara BiH. Zakon je razmatran na Ustavnopravnoj komisiji i dobio je saglasnost. Putem medija, čuo sam da je Vijeće ministara BiH odbilo taj zakon, što me uopšte ne iznenađuje, jer očito da Vijeće ministara BiH ima stav šta neće i tu se afirmisalo svih ovih proteklih godina. Mi zauzvrat nudimo pozitivno šta hoćemo i mislim da bi bilo elementarno poštovanje parlamentarne procedure da danas stavimo na dnevni red i razmotrimo to pitanje sa svih aspekata, obzirom da ističe rok Ustavnog suda i ostat ćemo sa podrškom vladi koja će biti oficijelno neustavna i nelegalna. Prošli su svi rokovi za ovo. Neću da spominjem Madridsku deklaraciju, neću da spominjem sav tekst izlaganja kad je ovo Vijeće ministara BiH birano i kada je ovdje slatkorječivo obećano da će u roku od tri mjeseca biti izvršena rekonstrukcija u smislu novog sastava i nove organizacije Vijeća ministara BiH. Predlažem da se danas Parlamentarna skupština BiH, odnosno Predstavnički dom izjasni o Zakonu o praznicima. Šest mjeseci se priča o Zakonu o praznicima svugdje, u Njujorku, u Briselu, u medijima. O Zakonu o praznicima jedino se nije pričalo u Predstavničkom domu, a mi smo predložili zakonski projekat Zakon o praznicima BiH i utvrdili smo kao obavezu ovog Predstavničkog doma da do kraja ove kalendarske godine razmatra Zakon o praznicima. Naravno, drugih predlagača nije bilo vezano za zakone o praznicima. Ja ću vas podsjetiti da je ovaj zakon u proceduri već šest i više mjeseci i da je dobio saglasnost, odnosno ustavnu osnovu kao pozitivno mišljenje od strane Ustavnopravne komisije. 4 Četvrti prijedlog za dopunu dnevnog reda jeste Zakon, odnosno izmjene i dopune Zakona o putnim ispravama, to je, također, sastavni dio Njujorške deklaracije. To je jedno bitno opredjeljenje ovog Parlamenta da zaista poštuje pravo pojedinca da bira pasoš i bira pismo na kojem će mu biti pasoš izdat. Ovo pitanje izmjene i dopune Zakona o putnim ispravama duboko ulazi u segment primjene Evropske konvencije o ljudskim pravima, ono je sastavni dio opredjeljenja Madridske deklaracije i ono je odluka Predsjedništva BiH, sadržano u Njujorškoj deklaraciji. Po nama, uvrštavanje ovih triju tačaka dnevnog reda jeste opredjeljenje ovog Predstavničkog doma da li je spremno provoditi Njujoršku deklaraciju. Uz završetak diskusije, ponovio bih poslovnički da se o ovoj inicijativi o usklađivanju Ustava BiH, pojedinačno izjašnjavamo, jer smatramo posebno značajnom, a ovo možemo u redovnoj proceduri.
Gospodine predsjedavjaući, dame i gospodo, Ja bih želio da govorim o dvije stvari. Prvo, iako smo mi jučer na sjednici Ustavne komisije imali Prijedlog zakona o preuzimanju dužnosti člana Predsjedništva BiH u toku trajanja mandata i Ustavna komisija je, uz određene primjedbe koje je uputila predlagaču, prihvatila ovakvu inicijativu, to je jedna ili početna priča ovog što ću predložiti, kao poslanik u ovom Predstavničkom domu. Međutim, smatram da ovaj zakon ne treba da bude na dnevnom redu današnje sjednice, iz prostog razloga što je na dnevnom redu današnje sjednice jedan drugi zakon koji integralno regulira ovu materiju, to su izborni zakoni. S druge strane, Prijedlog zakona Predsjedništva BiH je upućen Parlamentu BiH 28.12.1998. godine, nešto prije godinu dana i tek se u parlamentarnoj proceduri pojavio prije desetak dana i Ustavna ga je komisija, u skladu sa svojim redovnim poslovima, stavila u proceduru. U tom pogledu, ja ne vidim nikakvog razloga da ovaj zakon treba da bude na današnjoj sjednici, odnosno u dnevnom redu današnje sjednice, to je jedno. Drugo što želim reći je diskusija gospodina Tokića. Koliko znam, odluka Ustavnog suda o neustavnosti određenih elemenata Zakona o Vijeću ministara BiH je delegirana kao problem Parlamentarnoj skupštini BiH na rješavanje. U ovom trenutku, svima nama ističe rok za ovaj problem, ali Parlamentarna skupština BiH je tijelo koje donosi Zakon o Vijeću ministara BiH. Ja bih želio da skrenem pažnju predsjedavajućem, članovima Kolegija da u ovom slučaju ključna odgovornost za razrješavanje Odluke Ustavnog suda BiH, nije na Vijeću ministara BiH i Predsjedništvu BiH. Ključna odgovornost će biti na Parlamentarnoj skupštini BiH. Mi moramo pronaći načina kako da razriješimo problem prije isteka roka koji nam je dao Ustavni sud. U tom pogledu, spreman sam za dodatne konsultacije, kako bismo eventualno pronašli načina da ovaj, ili neki drugi prijedlog zakona o Vijeću ministara BiH stavimo na dnevni red i otvorimo taj politički problem na ovom domu. Naravno, kao potpisnik inicijative, u potpunosti se slažem sa ovom inicijativom. Mi smo juče na Ustavnoj komisiji o tome razgovarali, a o tome ću kasnije, i u tom pogledu vrlo precizno podržavam stav gospodina Tokića posebno u ovom Zakonu o Vijeću ministara BiH, jer nam ističe rok, a mi smo odgovorni i drugo, smatram da Prijedlog zakona o preuzimanju dužnosti člana Predsjedništva BiH nema potrebu da bude uvršten na dnevni red današnje sjednice. 5
Gospodo predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, cijenjeni gosti, Ja mislim da su prijedlozi koje smo čuli dosta ozbiljni i tretiraju najozbiljniju materiju sa kojom se mora suočiti Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH, ali pošto smo mi pre sedam dana dobili dnevni red sa također značajnim tačkama, ne vjerujem da je, pripremajući se za sjednicu Predstavničkog vijeća, ne vjerujem da je bilo ko spreman iznebuha da sad uzme i raspravlja o ovim zakonskim projektima. Zato vas molim, dajte da pokušamo usvojiti dnevni red kakav jeste, da završimo ovu sjednicu, a da se otvori procedura razgovora u Kolegiju sa predstavnicima klubova poslanika, vjerujte sva četiri ova prijedloga ili zakonska projekta su dovoljna za dvodnevni rad Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH ako se složimo da bude na dnevnom redu. Nemojte da od ozbiljnih stvari, hajde da kažem i na ozbiljan način pokušamo da prolongiramo način razgovora ili uopšte razgovora o zakonskim projektima. Nisam protiv da se razgovara, ali sam protiv da tako ozbiljne stvari uguravamo u ovako natrpan dnevni red i da ponovo dobijemo iskrivljenu sliku dnevnog reda. Ja moram da podsjetim kolegu gospodina Tokića da smo mi imali priliku da razgovaramo o Zakonu o praznicima u BiH i da sam ja tad, BiH je već danas mogla imati jedan od najbitnijih državnih praznika BiH, na prijedlog, čini mi se da je to Predsjedništvo BiH bilo, usvojilo da je gospodin Klinton, kao predsjednik najveće države svijeta, čestitao Predsjedništvu BiH da su se građani Dejtona oduševili što je Predsjedništvo BiH prihvatilo i da smo upravo mi izboksovali da to ne bude tako, čekajući vjerovatno da dobijemo cjelovit zakon. Dajte, molim vas, da o ozbiljnim zakonskim projektima ozbiljno razgovaramo, da se otvori procedura usaglašavanja, da dođemo do toga, da to dobijemo kao dnevni red. Nisam siguran da ćemo danas uspjeti sva četiri zakonska projekta, ovo što predlažete, staviti u dnevni red i voditi kvalitetnu raspravu. Nije bitno za BiH da dobije zakon po nazivu, no da dobije kvalitetan zakon koji će služiti građanima BiH i voditi BiH u demokratskom i ekonomskom smislu naprijed.
Dame i gospodo, poštovani zastupnici, cijenjeni gosti, Da malo pojasnimo poziciju Kolegija. Kao što je poznato, Kolegij ima ulogu da pripremi sjednicu, da ostvari uvid u tačke koje su pripremljene u dovoljnoj mjeri i da na osnovu toga sačini prijedlog dnevnog reda oko onoga oko čega se sva tri člana Kolegija usaglase, to se smatra prijedlogom Kolegija i to je bar jasno. Naravno, ima dosta prilika da imamo, da pojedini članovi Kolegija imaju različita mišljenja i to je činjenica koja se jednostavno treba uvažiti. To nije stavljanje Kolegija ni iznad ni ispod Predstavničkog doma, nego jednostavno pozicija nastala u realnim okolnostima. Ja sam dužan da ovdje napomenem da smo mi na Kolegiju razmatrali i raspravljali o situaciji da imamo Program rada koji je dosta ambiciozan, da smo raspravljali o situacijama kako da se odredimo prema prilikama da Vijeće ministara BiH ne dostavi određene prijedloge zakona u roku koji je predviđen u Programu rada Predstavničkog doma i dogovorili smo se na sledeći način. Sve ono što do posljednje sjednice u ovoj godini, 22. decembra, što je u Programu rada predviđeno, a Vijeće ministara BiH ne dostavi kao prijedlog, stavljat će se inicijative koje su dostavljene od strane poslanika, grupe poslanika, ovlaštenih predlagača, uz uslov, naravno, da su prošli potrebnu proceduru, da je prošao rok koji je našim zaključcima utvrđen, da su prošli preko komisija koje su potrebne i, naravno, što je posebno važno da 6 se poštuje hronološki red. Vama je poznato da je veliki broj zakona, upravo iz Programa koji je predvidio da se rješava na Predstavničkom domu, na kraju godine podnesen već poodavno. Imamo inicijativu poslanika Silajdžića, poslanika Bičakčića, Kluba koalicije, među njima je i Zakon o primjeni konvencija o ljudskim pravima u BiH. Naravno, treba obezbijediti i osigurati ravnopravan tretman svim poslanicima i svim grupama poslanika i mi ćemo u Kolegiju postarati se da to tako i bude. Lično nemam ništa protiv toga da se svi prijedlozi koji su danas izneseni stave na dnevni red i lično ću biti za to da oni budu na dnevnom redu, naravno, treba potrebna većina da oni dođu na dnevni red, što je sasvim jasno Poslovnikom regulisano. Ali, prilikom glasanja potrebno je imali u vidu da smo se mi dogovorili da sve što 22. ne stigne od strane Vijeća ministara BiH da će se inicijative poslanika staviti u skladu sa Prijedlogom programa rada.
Dame i gospodo, kolege poslanici, ja bih na početku izrazio protest zbog čega u dnevnom redu nema odgovora na pitanje koje sam ja uputio iza ove govornice, a u ime Komisije za spoljnu politiku. Pitanje je bilo upućeno Ministarstvu vanjskih poslova oko popunjenosti DKP-ova, oko kriterijuma koji se koriste i oko sadašnje situacije kakva tu vlada. Taj odgovor je trebao da bude na prošloj Skupštini i bez ikakvog odgovora, nije bilo odgovora, postavlja se pitanje zašto ga nema danas i da li je moguće da se obezbijedi za danas. Ja mislim da se radi o jednoj velikoj neodgovornosti, onima kojima je upućeno pitanje prema jednoj značajnoj komisiji Predstavničkog vijeća Skupštine BiH. Drugo, ja mislim da mi treba da pođemo, razmatrajući današnji Prijedlog dnevnog reda, od onog šta je realno i šta možemo danas sa eventualnim i nastavkom sutra da uradimo. Zaista je preambiciozno sada tražiti da se uvrste one stvari koje trebaju da budu u jednom periodu rada Skupštine prevashodni njen dio. Lično mislim da u ovom trenutku od Izbornog zakona nema preče stvari o kojoj Skupština treba da raspravlja i da sve drugo, ukoliko nije u nekom hitnom postupku, treba podrediti tom cilju. U tom kontekstu zaista ne razumijem, u ovom trenutku, predlaganje početka rasprave oko promjene Ustava i to se pokušava plasirati na jedan vrlo nezgodan način, tražeći da se glasa pojedinačno i vjerovatno onda poslije pokušavati da se nekome imputira da je protiv ljudskih prava, sloboda i sl. To treba da bude ugrađeno, ali to će doći u proceduru, a mi imamo niz drugih načina kako ispoštovati sva ljudska prava i slobode koje se garantuju u svijetu i koje treba sigurno da budu ispunjene ovdje. Po pitanju Zakona o Ministarskom vijeću, mi nismo jednostavno spremni u ovom trenutku da to raspravljamo. Mi smo dobili, čini mi se tek danas, uz dopunu dnevnog reda nekakav prijedlog Niko taj prijedlog nije imao priliku da prouči. O tome treba raspravljati, ako je rok 28. ja sugerišem, ako treba da bude vanredna sjednica Skupštine da se to stavi na dnevni red, ili da to bude 22. na redovnoj Skupštini, a da se već planira da ta sjednica može da traje 22. i 23. ili sve dotle dok se ne dođe do nekog rješenja. Ja isto podržavam, ne znam čiji je bio prijedlog, nije ni važno, da Nacrt zakona o preuzimanju dužnosti člana Predsjedništva BiH u toku trajanja mandata se skine sada. Ima nekih nedorečenosti, ima i nekih neustavnosti u prvom dijelu tog zakona, ali stoji činjenica da će to po svoj prilici biti regulisano Izbornim zakonom. Postavlja se sad pitanje, hoće li, ako mi nešto i donesemo danas ili na sledećoj sjednici, hoće li to prejudicirati rješenje o Izbornom zakonu? Ja vjerujem da neće, prema tome, onda bi bilo zaista gubljenje vremena sad raspravljati o tome, a raspravljat će se zajedno sa cjelovitim Izbornim zakonom. Moj je zaključak da u ovom trenutku Izbornom zakonu ne smije biti ništa 7 pretpostavljeno i svoju pažnju moramo skoncentrisati tom aktu u narednih mjesec, dva dana uz, naravno, Zakon o Ministarskom vijeću BiH, koji nismo spremni danas da raspravljamo, ali evo za 22. i ostavimo mogućnost nekoliko dana, prostora da ga usvojimo.
Ko se dalje javlja za riječ? Nema niko. Obzirom da nema predsjednika Ustavnopravne komisije, a ja sam jedan od članova, želim, poštovana gospodo poslanici i cijenjeni gosti, kad je u pitanju pokretanje inicijative o usklađivanju Ustava BiH sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Ustavnopravna komisija je raspravljala juče o tome i rekao sam sledeće i to želim sada ponoviti. Pokretanje inicijative o usklađenosti za mene je jedna velika optužba Ustavu BiH, jer samo to je priznanje da Ustav BiH nije usklađen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i nisam ništa protiv toga imao nego sam rekao sledeće: Da bismo mi bili dosljedni u dosadašnjem radu, a mi znamo kako je došlo do Ustava BiH i nema potrebe da prepričavamo to ovdje i javnost to zna, predložio sam da se uputi jedan upit Kancelariji OHR-a, da vidimo i čujemo mišljenje da li je stvarno tačno, i po njihovom mišljenju, da Ustav BiH nije usklađen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Obzirom da ste vi imali priliku da u svojim materijalima dobijete odgovor na primjedbe o Nacrtu izbornog zakona, od Kancelarije OHR-a, a tamo je bila upravo ta primjedba, da Ustav BiH nije usklađen i ovaj izborni zakon sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Ja posredno mogu da zaključujem na temelju odgovora koji već postoji u materijalima, a tamo se kaže da je Izborni zakon usklađen sa Ustavom BiH i da je Ustav BiH usklađen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Ja sam sada, doslovno da kažem, zbunjen. Ne znam šta je tačno. Ne bih želio da osporavam inicijativu poslanika, ni u kom slučaju, ali ne bih želio ni da žurim, jer želim jednostavno da sagledamo niz aspekata jednog problema, a to je kako taj problem vidi Kancelarija visokog predstavnika, kasnije ćemo čuti kako taj problem vidi jedna poslanička grupa, a svi ćemo imati priliku da se o tom u raspravi izjasnimo i damo svoje stavove. Dakle, prijedlog je da se moj, kao poslanika, da se ta inicijativa ne odbaci, jer ona ne zaslužuje odbacivanje, jednostavno da se provede dobra priprema za njeno stavljanje na sledeću sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, to sam mislio da kažem.
Dame i gospodo, poštovane kolege, ja nisam znao da će danas o ovoj materiji biti govora na ovaj način. Ukoliko je to slučajno, molim da sa inicijativama idemo hronološki i ne vidim zašto o tome nije riječ. Ova materija je vrlo važna materija. Po meni, također, ni ovaj zakon i Ustav nisu uskađeni sa međunarodnim konvencijama i zato sam tražio i predlagao, još u januaru '97. godine, Zakon o primjenama međunarodnih konvencija. Međunarodne konvencije se primjenjuju direktno u skladu sa Dejtonom. Imaju prioritet nad domaćim zakonodavstvom, tako kaže Dejton. Međutim, obzirom da se kod nas krše ljudska prava, da nema usklađenosti itd. ja sam predložio zakon u okviru tog projekta i te inicijative možemo vidjeti šta je usklađeno, šta nije uskađeno, koje konvencije treba dodati, jer Dejton sve konvencije nije čak ni nabrojao. Prema tome, ako je govor o ovom projektu i prijedlog ove poslaničke grupe, ja to pozdravljam, naravno. Međutim, hronološkim redom radi se o istoj materiji, idemo po prijedlogu koji sam ja predložio i sa 8 kojim se sigurno slaže velika grupa poslanika, a to je Zakon o primjeni međunarodnih konvencija u BiH i time rješavamo taj problem, ne oduzimajući pravo na inicijativu bilo kom drugom, u stvari, ja želim proširiti ovaj problem. Pitam vas, ako smo već započeli razgovor o ovoj materiji, zašto ne razgovaramo hronološkim redom, da ne govorim o ostala 23 zakona kojima je 60 dana davno isteklo, koji tamo čekaju. Ja mislim da bi bilo dobro, ako ćemo krenuti u tu raspravu, da idemo hronološkim redom. Zakon o primjeni međunarodnih konvencija i time ćemo riješiti mnogo šta i nedostatke i broj konvencija koje nisu nabrojane itd., ima čitava jedna rasprava o tome. Vodila se javna rasprava sa ekspertima o ovome u BiH, u Sarajevu, ja ne znam danas ko je sve prisustvovao. Mi smo, evo sad vam mogu reći, kao Stranka za BiH, a vjerujem da članovi Koalicije su također za to poveli računa, o tome prije dvije godine vodili javne rasprave, izašli sa Prijedlogom zakona i ne možemo dozvoliti da se to zaboravi. Ali sam za to da se o toj materiji raspravlja, veoma je važna, u uskoj je vezi sa Izbornim zakonom koji nam je najvažniji sada itd., u najužoj je vezi s tim upravo. Pitanje usklađenosti, pitanje ljudskih prava, pitanje univerzalnog biračkog prava, itd. Ja ne kažem da treba danas raspravljati o mom prijedlogu Zakona o primjeni međunarodne konvencije, ali, kažem, ukoliko je ta materija na dnevnom redu, onda da idemo hronološki. Hvala lijepa.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici i poslanici, Ja nisam očekivao da će se komentarisati ovaj naš prijedlog, on je sasvim legitiman itd., ali obzirom da je tu bilo dosta komentara, dozvolite mi da u formi nekoliko rečenica kažemo svoje mišljenje. Mi smo svjesni toga da su to krupne teme i ja se zahvaljujem svim poslanicima koji su istakli značaj rasprave o tome na Predstavničkom domu, bez obzira na krajnji ishod opredjeljivanja Predstavničkog doma o tim vrlo suštinskim i bitnim pitanjima i u tom kontekstu, po meni nema nikakvog problema da se ove tačke dnevnog reda lociraju u poslednjem dijelu dnevnog reda današnje sjednice Predstavničkog doma, a da se ova sjednica precizira dan prije 21. ili sad, da ne govorim napamet, da se nastavak sjednice prolongira do onog momenta kad je to bitno. Svjesni smo, mi imamo dva sastajanja objektivno i u ta dva sastajanja ove teme bi se morale i trebale naći na dnevnom redu i niko ne bi odgovarao da ne budu na dnevnom redu. Međutim, ono što sam želio reći, pogotovu vezano za inicijativu o usklađivanju Ustava BiH sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama je sledeće: radi se o inicijativi za usklađivanje Ustava. Da budemo sasvim jasni, ne radi se o promjenama Ustava i ona nije slučajno tako locirana, a poslanike zbog korektnosti bih molio da tako i govore o toj inicijativi. Drugo, ja podržavam i zakonske projekte vezane na putu usklađivanja svih zakona, i ne samo usklađivanja svih zakona nego i obezbjeđivanje instrumenata da se ona primjeni u ustavnopravnom sistemu BiH i, naravno, mi podržavamo da svaka legitimna inicijativa dođe na dnevni red, u tom kontekstu, cijenimo inicijativu koju je gospodin Silajdžić naveo, ali bih precizirao da naša inicijativa ima jedan globalan, ona se odnosi na Ustav. Ako to pitanje razriješimo, postavimo u Ustavu kako treba, mislim da će nam čitav dio posla na zakonodavstvu biti lakši, čisto zbog svega onoga što je izneseno u ukupnoj javnosti. Ja cijenim, pomalo me impresionira vjerovanje i ta opredjeljenja i bliskost koju iskazuju neki sa stajalištima Ureda visokog predstavnika, ali bih podsjetio iz parlamentarne prakse ove države da je Ured visokog predstavnika sa svojim najvišim faktorima, kada je bio Zakon o Vijeću ministara BiH, zajedno sa Vijećem ministara BiH 9 gradio protivustavan Zakon o Vijeću ministara BiH i sa Predsjedništvom BiH. Ja ne želim nikoga ovdje citirati, i mi smo ukazivali na Parlamentarnoj skupštini BiH, ali su nam ti moćni autoriteti kazali da je to apsolutno u skladu sa Ustavom, što je, naravno, demantovano bez konsekvenci za OHR. Bar bi neke političke konsekvence morao imati iz toga, ako ne konsekvence, onda pouke izvući da ne bude tako brzopleto u tumačenjima kao što ima ovih dana slučaj. Što se tiče ove primjedbe gospodina Silajdžića, njegove omiljene rečenice u ovom domu da je '97. on ukazivao na to, ja bih zaista u ime prisutnih članova SDP-a i u svoje lično ime istakao što se da u javnosti, dok je gospodin Silajdžić bio u Dejtonu, dok je tamo razmatrao linije mukotrpnog razgraničenja između Ustikoline i Goražda i ne znam ni ja koje sve linije, mi smo ukazivali na suštinski problem nekonzistentnosti ustavnog rješenja i to pitanje stavljali prioritetno u odnosu na mape i puku podjelu teritorija. U tom kontekstu, naravno, mi smo sretni da je '97. neko o tome govorio, ali eto kad se to spominje u ovoj parlamentarnoj raspravi, dozvolite da mi konstatiramo ovdje da smo mi to ovdje '96., u toku novembra mjeseca ukazivali da je to suštinsko i strateško pitanje o čemu i gospodin prisutni savjetnik iz Predsjedništva BiH, prof. Kasim Trnka jako dobro zna. Ja se zahvaljujem. Mi ostajemo kod ovog prijedloga sa mogućnosti da to bude u drugom dijelu sjednice pa da se nastavak sjednice po ovim tačkama dnevnog reda locira kasnije.
Hvala lijepa. Ja imam jednu repliku, obzirom da želim, ovdje imate, gospodo poslanici, vi imate odgovor Kancelarije visokog predstavnika u kome se eksplicite kaže: "da je Ustav BiH usklađen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i svako onaj, ovdje se upućuje, ko nije zadovoljan, može preko Ustavnog suda BiH da zatraži to razrješenje". Ono što ja želim da kažem, a što me očito niste razumjeli. Nisam vam ja odredio da je visoki predstavnik jedini tumač Ustava BiH, jer je to činjenično stanje u ovoj zemlji, i ako taj autoritet kaže ovo što kaže, otkud meni pravo da ja kažem da nije tako. Ako neko ima pravo da kaže da to nije tako, ima Ustavni sud, pa neka to riješi tim putem.
Dame i gospodo, pokušat ću da budem nešto precizniji. U prvoj mojoj raspravi, htio sam da danas pokušamo raditi na dnevnom redu koji smo dobili, očito da nijedna sjednica ne može proći da završimo dnevni red koji je usaglašen, kao da tamo ne sjede ljudi poslanici, predsjednici stranaka itd., kao da neko drugi sjedi u ime njih i dođemo na Predstavničko vijeće i otvaramo raspravu, naravno, o bitnim stvarima što nije nemoguće. Sad hoću jasno da kažem. Promjena ili usklađivanje Ustava je jako bitna i najbitnija i najosjetljivija stvar u BiH. Promjena Ustava ili usklađivanje Ustava neće povući za sobom samo ovo o čemu poslanici govore, nego mnoge druge stvari. Ustavna materija nije profesionalna materija za sve nas koji sjedimo ovdje, što znači da treba malo širu raspravu o usklađivanju i namjeri promjene Ustava voditi. Nije dobro zarad građana BiH da se dijelimo za one koji su za usklađivanje i one koji nisu. Da bi nešto zrelo i došlo ovdje za raspravu, traži mnogo bolju pripremu, gospodo, nego što mi pokušavamo od, da kažem, od najčistije stvari da pravimo lakrdiju. Zato sam apsolutno protiv, ali, evo, sad kažem apsolutno, a tražite da se pojedinačno izjasnimo i mislim da je dosta licitiranja pred očima građana BiH poštenih i Bošnjaka i Hrvata i Srba ko je za ko je protiv. Ja sam 10 protiv, jer, gospodo, za godinu i nešto dana kao poslanici, je li nam smetao Ustav BiH da BiH bude uspješnija država. Jesmo li realizovali sve mogućnosti koje ovakav Ustav koji je potpisan u Dejtonu dao, nismo. Zašto to nismo uradili? Mi ne koristimo prednosti Ustava BiH, nego koristimo eventualne manjkavosti da bi se sukobljavali ovdje. Evo linije sukobljavanja, ona se jasno očituje. Neće ništa dobiti građani BiH ako ja decidno kažem da sam za, a gospodin Tokić kaže da je decidno protiv ili obrnuto, dajte da radimo ono što je logično. Ja sam protiv da ovo bude danas tačka dnevnog reda i to slobodno neka uđe u stenogram. Imam argumente zašto sam, jer je ozbiljna stvar, nepripremljena stvar, nisu uključene stručne grupe, konsultanti koji treba da daju svoje jasno viđenje. Oni koji misle da mogu predavati ustavno pravo, ima fakultet neka konkurišu. Hvala lijepa.
Uvažene kolege, predsjedavajući, cijenjeni gosti, kolege poslanici. Ja upravo sam htio da kažem da mi, evo, sat i 15 minuta raspravljamo o dnevnom redu i još ga nismo usaglasili. Ja ću samo podsjetiti na jedan od zaključaka sa jedne od prošlih sjednica Predstavničkog vijeća gdje je, doslovce, dogovoreno, i takav je stav zauzet, da će se na sjednici Predstavničkog vijeća, znači, kada se dostavi poslanicima dnevni red, nešto moći uvrstiti samo kada se procijeni kada je to hitno i promptno. Ja imam osjećaj da je, evo, iz sjednice u sjednicu, da dolazimo u poziciju da svaki put idemo, i kada je utvrđen dnevni red na Kolegiju, uz prethodne konsultacije, da se pojavljuju novi prijedlozi i, nažalost, bojim se da takav način, ukoliko takav način ostane i bude egzistirao i dalje neće doprinijeti efikasnijem radu Parlamenta. To bi značilo da bih ja morao od prvog puta kad sam došao u Predstavnički dom nositi kofere i sve zakonske propise, nacrte, prijedloge, da bi bio spreman da diskutujem o pojedinim prijedlozima koji su, evo, i danas ovdje izneseni. Ja to objektivno, zaista, nisam danas spreman na to. S druge strane, kada se predlažu određeni prijedlozi konkretno, jedno krupno pitanje, nije bila izmjena, nego, ja sam shvatio kolegu da se predlaže usklađivanje sa Ustavom BiH. To je zaista isto jedna specifična procedura. Nije dovoljno ovdje samo reći, predlažem da se uskladi taj i taj član. Molimo da se dostave materijali da se možemo pripremiti, da vidimo o čemu se radi i zato bi apsurdno bilo da danas otvaramo takva pitanja. U tom smislu, predlažem, gospodine predsjedavajući, da Vi date na glasanje dnevni red koji smo mi dobili kao poslanici sa određenim korekcijama, odnosno izmjenama i da se mi izjasnimo po tome i da idemo raditi. Hvala lijepa.
Molim Vas kratko.
Ja ću najkraće s mjesta. Imate pravo da predložite dnevni red.
Kolega predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjene kolege, uvaženi gosti, Prvo želim reći da predstavnici SDP-a na sastancima koji su bili u pripremi ove današnje sjednice se nisu usaglasili sa ovakvim dnevnim redom o čemu je već savršeno jasno rečeno, ali smo tražili da se i ove stvari uvrste. Također, želim reći da gospodin 11 Špirić je zaista govorio na tragu, govorio onako kako bismo trebali zaista postaviti ovu čitavu stvar. Mislim da na tragu onoga što je bilo, o čemu je govorio kolega Špirić, koji je vrlo jasno i precizno ukazao na inicijative za usklađivanje Ustava sa Evropskim konvencijama o ljudskim pravima. Mi to ne usklađujemo radi konvencija, ni radi Evrope, nego radi svojih vlastitih opredjeljenja da za nas važe standardi koji važe za Evropu, ne bismo li postali prirodni dio toga i po tim standardima, pa onda da nas neko negdje primi. Kolega Špirić je jasno rekao da to zahtijeva jednu širu raspravu i zaista mi želimo da ovdje, kao ozbiljni ljudi, iniciramo jednu širu raspravu o ovim pitanjima. Naša inicijativa nije nikakvo uvođenje na mala vrata izmjena Dejtonskog sporazuma, to želim da se ovdje zna. Nikakvo uvođenje na mala vrata neke prevarantske rasprave koja će rezultirati time da eventualno se ide u izmjene Dejtonskog sporazuma. Mi samo želimo, na način na koji se već ovdje počelo raditi, kad je bilo riječi o Izbornom zakonu, da otvorimo jednu širu raspravu. Mi smo smatrali da bi danas uvrštavanjem u dnevni red, ova diskusija koja je ovdje bila do sada, bila praktično sasvim prirodna diskusija po toj tački dnevnog reda. Mi ne mislimo da je ovakvu tačku dnevnog reda moguće završiti danas, nego, praktično, naša intencija je bila samo da o tome povedemo ozbiljno javnu raspravu, ekspertnu, političku i svaku drugu. Ništa drugo. Nemojte, svaki put nam se ponavljaju jedne te iste stvari. Mi da smo kojim slučajem prihvatili ovu inicijativu da uđe u dnevni red, rasprava o njoj bi sigurno mnogo kraće trajala nego sada rasprava o tome da li da ona uopšte uđe u dnevni red i ja zato vam sugerišem, gospodine predsjedavajući, jer za razliku od vas iz onog pisma OHR-a o čemu ću kasnije govoriti, ja sam zaključio sasvim nešto suprotno od Vas. Recimo Vi ste zaključili da je sve u skladu sa evropskim konvencijama, a recimo ja sam iz istog tog pisma zaključio da nije. O tome će biti prilike da nešto kažem. Ja Vas molim da po dogovoru kakav smo ranije imali, da ide na dnevni red, pa da na dnevnom redu da stvari dobijaju svoj trajektorij u mjeri u kojoj one to zaslužuju.
Bogić Bogičević, pa poslanik Rakić, ali ja vas još jednom molim da skraćujemo te priče. Idemo, radit ćemo poslovnički, pa rezultat kakav bude, bit će.
Gospodo predsjedavajući, samo kratko pojašnjenje. Jutros je zasjedao Kolegij, proširen sa predstavnicima poslaničkih klubova. Kao što znate, Kolegij čine tri predsjedavajuća našeg Parlamenta. Na Kolegiju je usaglašen dnevni red, izuzev Poslovnika o radu koji smo dobili uz poziv. Na Kolegiju sam predložio četiri tačke dnevnog reda za koje nije postignut konsenzus u Kolegiju, dakle, kod ova tri čovjeka i dogovoreno je što je predsjedavajući rekao na početku da predložimo na Parlamentu ove četiri tačke dnevnog reda i da se izjasnimo o njima.
Hvala lijepa. Obzirom da sam sad u funkciji predsjedavajućeg, želim da kažem jasan stav koji je tamo bio, ne kao poslanik već kao predsjedavajući. Tamo je stav bio ovakav. Da je dnevni red, ne samo od Kolegijuma, nego od svih prisutnih, koji je predložen od strane Kolegijuma, a prihvaćen bez tačke 6. Znači, prihvaćen od svih. Što se tiče četiri tačke koje je tačno predložio poslanik Bogičević, tačno je jedno da nije bilo saglasnosti, ne od strane Kolegijuma, nego od svih prisutnih, nije postignuta, jedni su bili za, jedni su bili protiv. Nije se radilo o Kolegijumu samo. Evo, tu su obojica članova 12 Kolegija koji tu mogu potvrditi. Je li tačno? Gospodine Skopljak, je li tačno? Tačno, dakle. Molim vas, radi istine da se ovo zna. Nemojte da prenosimo odgovornost na Kolegij. Tamo je bio sastanak sa predstavnicima političkih stranaka. Molim vas, ima li neko od prisutnih primjedbu na ovo što sam ja rekao, izuzev gospode iz SDP-a? Nema. Prema tome. Kolegijum je saglasan da prvo glasamo da se iz tačke dnevnog reda izostavi tačka 3. Nacrt zakona o preuzimanju dužnosti člana Predsjedništva BiH u toku trajanja mandata, pa da onda glasamo za ostatak kao cjelinu, a o prijedlozima SDP-a na način kako je predložio gospodin Tokić. Koliko je prisutnih? - 34 su prisutna. Poslovnik je isključen i smatramo ga isključenim. Ko je za to da se tačka 3. iz prijedloga, dakle, Nacrt zakona o preuzimanju dužnosti člana Predsjedništva BiH u toku trajanja mandata izostavi iz dnevnog reda? Ko je za? - 28. Protiv nema, uzdržanih 6. Ima li neko primjedbu na proces glasanja? Konstatujem da nema potrebe glasati po entitetima i da je ova tačka izostavljena iz usaglašenog prijedloga dnevnog reda. Sada predlažem da glasamo o sledećem dnevnom redu. Da prva tačka bude : 1.Zapisnik sa 14. sjednice Predstavničkog doma; 2. Prijedlog zakona o graničnoj državnoj službi BiH; 3. Izvještaj o provedenoj javnoj raspravi, izjašnjavanje predlagača o nacrtima: a) Izbornog zakona predlagača Drage Ljubičića b) Izbornog zakona predlagača grupe poslanika SDP-a 4.Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH; 5. Informacija o zakonima koje je proglasio visoki predstavnik na privremenim osnovama i dalje aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH; 6. Davanje saglasnosti na Sporazum između Savjeta ministara BiH i Eurofirme, Evropska kompanija za finansiranje željezničkog voznog parka; 7. Odgovor Centralne banke BiH na zaključke Predstavničkog doma; 8. Davanje saglasnosti za imenovanje glavnog revizora BiH i zamjenika revizora i 9. Poslanička pitanja U sali su prisutna 34 poslanika. Pitam vas, ko je za ovakav Prijedlog dnevnog reda? Proces je počeo glasanja, ne mogu dati riječ. - 25 Protiv nema. Uzdržanih 9. Idemo drugi krug glasanja po entitetima. Iz Federacije BiH, ko je za? - 15, ima potrebna većina. Iz RS 12. Ima potrebna većina. Konstatujem da je ovaj prijedlog dobio potrebnu većinu. Sada ćemo glasati o dopunama koje je predložio poslanik Tokić. Ja ću formulisati prijedloge da vidimo da li smo saglasni oko toga, gospodine poslaniče. Dopuna koju ste predložili bila bi prva 13 1. Pokretanje inicijative o usklađenosti Ustava BiH sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama. Idemo da formulišem i drugu tačku 2. Prijedlog zakona o Savjetu ministara BiH Poslaniče, ja hoću da vidim da li smo mi saglasni sa formulacijama. 3. Zakon o praznicima BiH 4. Izmjene i dopune o putnim ispravama Sada ćemo glasati pa ćemo ići redom. Glasamo o prvom prijedlogu, kasnije ćemo, obzirom da niste predložili gdje biste ih uvrstili, na koje mjesto.
/govori sa mjesta, poslije ovog dnevnog reda kojeg je Kolegij utvrdio sa mogućnosti da to bude.../ Znači, prije poslaničkih pitanja, u svakom slučaju, tako bi trebalo da stoji. Poslanik je tražio i na to ima pravo da se o tački pokretanja inicijative o usklađivanju Ustava BiH sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama glasa pojedinačno. Govorit ćemo za, protiv, uzdržan, da mogu pisati. Alagić Raifa protiv, Branković Nedžad suzdržan, Čaršimanović Tarik, nisam čuo, za. Čolo Alma za, Filipović Mediha za, Genjac Halid za, Jahić Adnan za, Rasim Kadić za, Pamuk Mustafa za, Silajdžić Haris, to je bio Klub poslanika CD Koalicije. SDP. Bogić Bogičević za, Zlatko Lagumdžija za, Muminagić Suada za, Socijaldemokratska partija BiH. Divković Ivo za, Tokić Sejfudin, Đedović Ibrahim, odsutan čovjek. HDZ BiH. Havel Ana protiv, Zovko Ljubomir protiv, Pašalić Ivica protiv, Skopljak Pero protiv, Mikulić Anita protiv, Baković Mirko protiv. NHI - Lozančić Ivo za. KCD BiH iz RS Bećirbašić Smail - za Karić Munira - za
Tačno, prihvatam intervenciju. Napravit ćemo pauzu. Imamo prijedlog poslanika Harisa Silajdžića da se u dnevni red uvrsti Zakon o primjeni Evropske konvencije o ljudskim pravima u BiH, Zakon o primjeni međunarodnih konvencija o ljudskim pravima u BiH. U sali ima prisutnih 34. Ko je za? - 17. Ko je protiv? - 16. Uzdržan 1. Ne može u drugi krug, nema natpolovičnu većinu. Nije prihvaćena ova tačka. Predlažem, na intervenciju poslanika, nisam vidio ko se prvi javio, poslanik Dokić pa poslanik … 15
Ja vjerujem da mnogi poslanici dijele moje mišljenje. Za mnoge stvari smo danas bili protiv i ja sam, ja sad govorim u svoje ime, iz principijelnih razloga. Ja mislim da smo mi neodgovorni prema samima sebi. Mi smo toliko dugo usvajali plan i program rada da bismo ga tek prije mjesec dana usvojili i nije prošla nijedna sjednica, evo, samo jedna sjednica poslije toga je prošla, mi toliko novih prijedloga idemo na dnevni red, a ostalo je toliko toga nedovršeno, s jedne strane. Drugo, mnoge ove stvari sigurno će oni koji su danas odbili da uđe u dnevni red već na sljedećoj sjednici prihvatiti da dođe na dnevni red, ali ukoliko dobijemo materijale. Mi materijale, ako smo prije nekih pet mjeseci i dobili, nismo ponijeli sa sobom i nećemo da se sjećamo jer se radi o vrlo važnim stvarima, a sledeća sjednica je samo za 15 dana, eto za 7. Ja zaista predlagače ne mogu da razumijem da nisu imali razumijevanja i da su stavili na kocku svoje prijedloge, a samim tim i svoj kredibilitet pred Skupštinom, a da nisu sačekali sedam dana.
Poslaniče, post festum je bilo.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Meni je zaista žao što moramo voditi raspravu o pitanjima o kojima smo se usaglasili. Gospodin Dokić je naveo netačnost u tom pravcu, s obzirom da je u operativnom planu, kao tačka dnevnog reda, između ostalog, predviđene ove tačke dnevnog reda do kraja godine, a čak decidno piše Prijedlog zakona o praznicima. Mi se ovdje, kao SDP, odgovorno ponašamo, a sve ove koji su bili suzdržani ili glasali protiv, treba pitati zbog čega su izglasali program rada koji nisu spremni poštovati. Naravno, gospodine Dokiću, mi ćemo na narednom zasjedanju zatražiti da ove tačke uđu u dnevni red, ali možda je razlika između nas SDP i Vas u tome što smo mi umorni od odlaganja, provođenja onoga što je zadatak ove parlamentarne skupštine. Puno godina traje odlaganje koje se svodi na to, hajmo to na sljedećoj sjednici. Nema sljedeće sjednice, došli smo do 12 i 5. Trebamo danas sjesti pa narednih 15 dana raditi. Nismo ostvarili Program rada ni 10% od onog što smo zacrtali, a svi smo se hvalili ovdje, pogotovo je naš predsjedavajući moćno izlazio u sve medije da kaže jednoglasno smo usvojili Program rada. Jesmo jednoglasno usvojili, ali neki s aspekta dvostrukih kriterija da ga usvoje, a da ga ne primjenjuju, u to uključujem, gospodine Dokiću, i Vas sa ovom diskusijom. Uzmite operativni, pa ćete vidjeti da niste u pravu.
Predsjedavajući, dame i gospodo, u odluci Ustavnog suda BiH u vezi sa neustavnošću pojedinih odredbi Zakona o Vijeću ministara BiH, postoje jasne obaveze Parlamentarne skupštine BiH. Taj rok ističe. Danas je Predstavnički dom odbio da uvrsti tačku dnevnog reda Prijedlog zakona o Vijeću ministara BiH. Ja želim da vrlo jasno kažem da postoji velika odgovornost predsjedavajućeg ovog Doma i Kolegija Predstavničkog doma u vezi sa implementacijom odluke Ustavnog suda BiH i želim da jasno ukažem da oni moraju preuzeti odgovornost za ovu situaciju, posebno stoga što je ovaj zakon i predviđen Prijedlogom rada i, s druge strane, posebno zbog činjenice da nam je prije neki dan šef delegacije u VE u izvještaju sa sjednice Komiteta za politička pitanja 16 VE rekao kako postoji stav da dvije institucije BiH, Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH imaju pozitivne pomake u svom radu, a da Parlamentarna skupština BiH nešto kasni i ne ispunjava kvalitetno svoje obaveze. Gospodo draga, imali smo priliku da ne budemo taoci neusaglašenog stava Vijeća ministara BiH i čekanja Predsjedništva BiH. Nismo je iskoristili i ja želim da to vrlo jasno kažem i da delegiram odgovornost na Kolegij ovog doma u daljnjem iskorišćavanju preostalog roka za rješavanje ovog problema. Zahvaljujem. Želim, kao predsjedavajući, i kolegama govorim kao predsjedavajući. Gospodo, vi biste malo od nas da se pridržavamo onog što vi hoćete, a malo biste da se pridržavamo Poslovnika i zaključaka koje smo zajedno donijeli pa kad vam šta odgovara tako i govorite. U skladu s tim, vi ne zaboravljate odluku koju je donio ovaj dom da se na dnevni red ne stavlja ništa ako materijali u poslovnički predviđenom roku nisu dostavljeni poslanicima. Kad je u pitanju Zakon, o čemu proziva gospodin poslanik Kadić i danas, doslovno danas, 15 minuta prije početka sjednice, došao je dopis od Savjeta ministara BiH da nisu usaglasili Prijedlog zakona o Savjetu ministara BiH, ni poslanika gospodina Tokića ni poslanika gospodina Rakića, nisu usaglasili ni svoj prijedlog, a sad mi imamo, neću ja da ulazimo u to, oni su usaglašavali kako su znali i mogli, ali hoću da kažem, sada se ispunio dovoljan poslanički uslov da na sledećoj sjednici i jedan i drugi zakon budu predloženi i bit će na dnevnom redu, jer sada je totalno jasno da će to biti na dnevnom redu 22. Gospodine Kadiću, samo se mi kao Kolegij držimo zaključka ovog doma. Ništa izvan toga. Pročitajte zaključak, ako se može bilo šta dodati, dodajte. Ovog momenta dajem pauzu od 10 minuta, bojim se da za pet nećemo uspjeti, ali vas molim da to bude 10 minuta. PAUZA Kao što ste i željeli, mi smo pokušali da se usaglasimo i nismo uspjeli. Prema tome, nema saglasnosti o ovoj tački dnevnog reda. Ja vas molim, dali su svi poslanici - 30 je trenutno u sali Mi smo se sastali i, evo, da vam pročitam izvještaj na osnovu člana 7. tačka 1.b) Privremenog poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Komisija predsjedavajućih i zamjenika predsjedavajućih Predstavničkog doma u sastavu mr. Mirko Banjac, predsjedavajući; mr. Pero Skopljak, prvi zamjenik i dr. Halid Genjac, drugi zamjenik predsjedavajućeg. Poslije sjednice Komisija održana 15.12. podnosi Predstavničkom domu PSBiH sljedeći izvještaj o nastojanju za postizanje saglasnosti. 1. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Komisija je na sjednici razmatrala prijedlog Kluba poslanika SDP-a da se u dnevni red 15. sjednice Predstavničkog doma uvrsti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama. Komisija je na sjednici razmatrala prijedlog Kluba SDP-a koji nije dobio potrebnu većinu na sjednici. Članovi Komisije nisu postigli saglasnost oko prijedloga da se u dnevni red uvrsti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama i upućuje ovaj izvještaj Predstavničkom domu PSBiH radi provođenja daljnje procedure u skladu sa članom 4., tačka 3.d) Ustava BiH. Potpisi su svi. Je li ima potrebe da se umnože? Ako vi tražite da se umnoži i to može, to nije sporno. Molim da članovi Sekretarijata mi kažu brojno stanje. - 34. Stalno 34. Je li 34? Hvala lijepa. 17 Ko je za to da se ovaj zakon uvrsti? - 16. Sad nema ni potrebne većine. Ja mogu obećati ako se vi usaglasite i dignete ruku. Nije prošao, nema potrebe za dalji krug, nije uvršten, ići ćemo dalje. Ima li neko primjedbu na glasanje? Nema. Hvala. Prelazimo dalje. Idemo na prvu tačku dnevnog reda koji je usaglašen. Još jednom da pročitam konačan tekst dnevnog reda. Molim vas, red je radi stenograma da se zna. 1. Zapisnik sa 14. sjednice Predstavničkog doma; 2. Prijedlog zakona o Graničnoj službi BiH; 3. Izvještaj o provedenoj javnoj raspravi i izjašnjavanje predlagača o nacrtima Izbornog zakona Drage Ljubičića i Izbornog zakona predlagača grupe poslanika SDP-a; 4. Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH; 5. Informacija o zakonima koje je proglasio visoki predstavnik na privremenoj osnovi i dalje aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH; 6. Davanje saglasnosti na Sporazum između Savjeta ministara BiH i EUROFIRME Evropska kompanija za finansiranje željezničkog voznog parka; 7. Odgovor Centralne banke BiH na zaključke Predstavničkog doma PSBiH; 8. Davanje saglasnosti za imenovanje glavnog revizora BiH i zamjenika revizora i 9. Poslanička pitanja Ad.1. Zapisnik sa 14. sjednice Otvaram raspravu po ovoj tački. Ima li primjedbi na Zapisnik?
Dame i gospodo, čini mi se da ovo što ću reći je najprikladnije reći uz ovu tačku iako neće biti direktno vezano za Zapisnik. Naime, u ovoj sali gdje radimo već nepunu ili duže od godinu dana svaki put se vidi da ova sala postaje sve manje uslovna za rad Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH. Nelogično je da kolege novinari ili gospoda novinari sjede na koljenima, pišu zabilješke, da jedni imaju sto za kojim sjede, a da drugi nemaju sto da sjede. Ja bih molio da Protokol Predstavničkog vijeća, ono što pripada Protokolu, uradi svoj dio posla. Ne mislim da je ovo dobar primjer za izvještavanje sa Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH. Ja vas molim da se vodi računa o uslovima u kojima radimo, jer evo da uđe 5 - 6 na sve bi ovo više ličilo nego na Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH.
Možda je bilo bolje pod poslanička pitanja, ipak da idemo raditi. Jeste ozbiljno, ali je za poslanička pitanja. Otvorio sam raspravu o Zapisniku. Oduzimaću riječ ko bude govorio drugačije. Nema prijavljenih. Ko je za to da se usvoji Zapisnik sa 14. sjednice, 34 18 su prisutna. - 32. Protiv? - Uzdržanih 2. Ima li neko primjedbu na proceduru glasanja? Nema. Konstatujem da je Zapisnik sa 14. sjednice usvojen bez primjedbi. Zaključujem prvu tačku i prelazimo na drugu tačku. Ad.2. Prijedlog zakona o Graničnoj držanoj službi BiH Molim vas, poštovana gospodo poslanici, cijenjeni gosti, u dva navrata sam preko Službe u kabinetu obaviješten da nema ulaganja amandmana na Zakon o graničnoj državnoj službi. Molim predlagača da prije otvaranja rasprave se izjasni se da li je tačno ovo kako sam obaviješten ili ne. Imam i službene zabilješke od strane sekretarice koja je primila poruke. Obzirom da je ovdje predlagač Predsjedništvo BiH, imamo predstavnika, ovlaštenog od Predsjedništva BiH, ja molim da se izjasni o tome da li ima ili nema amandmana, ako ima da idemo dalje. Ako nema da prvo objasnimo zašto ih nema pa da otvaram. Dobili su poruku. Predsjedavajući je u kabinet dobio poruku, prvi zamjenik predsjedavajućeg je dobio u kabinet poruku, drugi nije.
Gospodo predsjedavajući, dragi poslanici, dozvolite samo da kažem da je Predsjedništvo BiH preuzelo funkciju predlagača ovog zakona, ali, koliko ja znam, iz kabineta jednog člana Predsjedništva BiH nije upućena takva informacija. Moja informacija govori da je to bilo iz Ureda visokog predstavnika. Neko je tu rekao, kad smo raspravljali na Ustavnoj komisiji. Ja ne znam, nisam saznao ništa o tome. Prema tome, ako ima takva informacija iz Predsjedništva BiH nije došla.
Obzirom da vi nemate ništa protiv utvrđene poslovničke procedure.
Kad je bilo na sjednici Predsjedništva BiH, kada su i predstavnici međunarodne zajednice bili, oni su tom prilikom na sjednici Predsjedništva BiH zamolili i zatražili da se Prijedlog zakona usvoji u tekstu koji je predložen od strane Predsjedništva BiH.
A zamolili.
Zamolili da se usvoji na Parlamentarnoj skupštini BiH u tekstu kakav je usvojen na sjednici Predsjedništva BiH.
Naš gospodin Radišić, član Predsjedništva BiH nas nije molio da mi usvajamo i ja ne znam, nismo tako informisani, ovo je jedna nova situacija, ali dobro, molba je molba. Ima li potrebu da se o ovoj informaciji, koja je prema službenoj zabilješci došla iz Ureda 19 visokog predstavnika, izjasni predstavnik OHR-a ovdje danas? Da li želi da se izjasni? Nema želju da se bilo ko izjasni ili ima? Ne. Obzirom da se predstavnik Kancelarije OHR-a ne izjašnjava da je ova informacija tačna, ja smatram da ona i ne postoji, pa prema tome otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o Graničnoj državnoj službi BiH. Ja nisam ništa čuo. Dao sam riječ svima. Niko se nije javio. Niko se nije protivio. Molim vas lijepo, ja moram ići dalje u skladu sa Poslovnikom. Imamo sve pretpostavke da radimo na ovom zakonu. Izvolite. Ja molim da se prije otvaranja rasprave o ovom prijedlogu izjasni predsjednik Ustavnopravne komisije i da čujemo stav Ustavnopravne komisije.
Predsjedavajući, dame i gospodo, Ustavna komisija je juče raspravljala Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi BiH i, s obzirom da Prijedlog zakona po mišljenju Ustavne komisije nije sadržavao formu koja je bila potrebna, dakle, nije sadržavao ustavni osnov u preambuli, mi smo zatražili dodatnu informaciju od Predsjedništva BiH. Predsjedništvo BiH je u toku današnjeg dana dostavilo dopunu Prijedloga zakona o Državnoj graničnoj službi BiH. Vi ste je dobili potpisanu od gospodina Ange Grbića za Sekretarijat Predsjedništva BiH u tri jezičke verzije danas na stolove. Nakon toga, Ustavna komisija je većinom glasova potvrdila da je Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi došao od ovlašćenog predlagača i da postoji ustavni osnov za donošenje Zakona o Državnoj graničnoj službi BiH. Zahvaljujem. Ja molim predsjedavajućeg da ispravi predsjednika komisije, možda da dopuni ovu raspravu, jer ima potrebe itekako, pa ću ja iskoristiti svoje pravo, kao član Komisije, da još nešto kažem. Bila su mišljenja podijeljena, jer je predlagač prihvatio da kao ustavni osnov uzme član 3. tačku 4 i 5. Vama je to suprotno ovdje dostavljeno. Ja molim predlagača da se ispravi ovo što je on prihvatio na Ustavnopravnoj komisiji, samo da kažem, i pod tim uslovima ja sam pristao da ima ustavni osnov. Znači, član 3. tačka 4. i 5. i, ako niste dobili materijal gdje je ispravljena preambula gdje se kaže član 3. tačka 4. i 5., ja ne mogu stati iza toga, ako ste dobili, to je to, a predlagač je pristao da to promijeni.
Govori sa mjesta i ne čuje se izlaganje
Ne, ne.
Poštovani predsjedniče, predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, na sjednici Ustavnopravne komisije postavilo se pitanje ustavnopravnog osnova ovog zakona. 20 Predsjedništvo BiH je u prvobitnom dopisu izrazilo da se radi o materijalno-pravnoj osnovi u članu 3. tačka 5. u kome se govori o dodatnim nadležnostima i to je materijalno- pravni osnov za donošenje ovog zakona. Pošto je na Ustavnoj komisiji postavljeno pitanje i procesne osnove, to znači po kojem osnovu Parlamentarna skupština BiH uzima u razmatranje ovo pitanje, onda je rečeno da dolazi u obzir član 4. tačka 4. pod a) u kojoj se govori da Parlamentarna skupština BiH donosi zakone za provođenje odluka Predsjedništva BiH, o tome je riječ, dakle, član 3., a ne tačka 4. u članu 3. Jer se ne radi ni o kakvoj koordinaciji, to je sasvim jasno.
Ja imam repliku i pozivam predsjednika Komisije da se jasno izjasni, ovo je podvala i ne želim više da radim na Komisiji bez stenograma. Molim vas, ja sam precizno rekao, ja ne znam šta ste se vi dodatno konsultovali. Ja sam vas pitao, gospodine, ako se ne varam, svi su to čuli prisutni i molim da se izjasne svi članovi Ustavnopravne komisije, jeste li vi ovlašteni da možete prihvatiti i rekli ste da. Ja sam rekao član 3. tačka 5. i 4., kaže može, nema nikakvih problema.
Član 4.
Nije tačno, gospodine, član uopšte niste spomenuli. Protestvujem i obavještavam ovu Skupštinu da neću raditi bez stenograma, jer ovo su, nije više prvi put da se podvaljuje na Skupštini. Molim predsjednika da se i on izjasni ovdje.
Protestvujem na ovo.
Protestvujte koliko hoćete, nemojte onda podvaljivati.
Ponovit ću, mi smo juče raspravljali na Ustavnoj komisiji, zatražili smo dodatni stav koji će postati sastavni dio Prijedloga zakona u preambuli, a koji će značiti uspostavljanje ustavnog osnova za donošenje Zakona o Državnoj graničnoj službi. Predsjedništvo BiH je dostavilo Ustavnoj komisiji stav sa kojim određeni članovi Ustavne komisije nisu bili saglasni na jutrošnjoj sjednici i tražili su da se on dopuni. Nesumljivo da se radi o različitom poimanju tačke ili člana. S obzirom da gospodin Mirko Banjac u ovom trenutku izjavljuje jedno, a da gospodin Kasim Trnka koji je bio na sjednici Ustavne komisije u ime Predsjedništva BiH je razumio drugo.
Ja Vas pitam šta ste Vi razumjeli? 21
S obzirom da se nije vodila, nema snimljene sjednice, nema snimljene sjednice Ustavne komisije, smatram da je samo jedno rješenje. Predlažem da predsjedavajući prekine sjednicu, da pauzu od 20 minuta za sjednicu Ustavne komisije da izađemo sa stavom Ustavne komisije u vezi sa ovim. U protivnom, teško mi je da se sjetim da li ste Vi, gospodine Banjac, razgovarali o članu 4. tačka 4. ili o članu 3. tački 4. To je stvar koja bi se mogla riješiti na taj način, a bez upotrebe riječi podvala, namjerna greška itd. Ja smatram da je diskusija bespredmetna u daljem tekstu.
Ja nisam očekivao ovaj tok, ali, izvolite, gospodine Deretiću. Bili ste na sjednici, neki su ljudi bili, šta ćemo sad mijenjati, iskaz?
Uvaženi kolege, predsjedavajući, poslanici, ja sam zaista više nego iznenađen ovakvim načinom diskusija poslije sjednice Ustavnopravne komisije koja je bila cirka nepuna dva sata. Ja jučer nisam bio na sjednici Ustavnopravne komisije kada se o ovome raspravljalo. Međutim, danas se ponovo raspravljalo o tome šta treba da uđe u preambulu ovog zakona o kome ću ja, inače, nešto naknadno generalno reći i iznijeti svoj stav. Međutim, u jednom momentu zaista je bila opaska o tome gospodina Banjca da se može uzeti preambula ovo što je već navedeno, dakle, da se uzme kao osnov što bi ušlo u preambulu, a to je član 3. tačka 5. pod a) s tim što je gospodin Banjac onda predložio i naznačio je da je Predsjedništvo Bih to koje može da odluči, da olakša saradnju između entiteta u stvarima, i onda je gospodin Banjac predložio, pod uslovom da tačka broj 4. iz člana 3. uđe također u preambulu ovog nacrta zakona.
Tačno tako.
Svako drugo tumačenje bi bilo krajnje nekorektno i nepošteno, to je jedna stvar. Međutim, ja želim generalno da nešto drugo kažem, uvažene kolege poslanici. Ja u poslednje vrijeme zaista vrlo glasno i jasno sam sebi postavljam pitanje zaista da li ja kao poslanik u Parlamentu BiH uopšte imam onaj značaj i da li uopšte mogu da vršim onu funkciju koja je meni predviđena, prije svega Ustavom BiH? Zašto ovo kažem? Kažem iz sledećih razloga. Ja ću vam samo napomenuti da je Zakon o Graničnoj službi, a vi dobro znate, već smo mi u dva navrata raspravljali o nacrtu, o prednacrtu, mislim u 9. i 10. mjesecu. Ja sam uvijek kategoričan bio protiv toga da su policijske snage ili granična služba da je u isključivoj nadležnosti, po Dejtonskom sporazumu, entiteta. Nažalost, puno je bilo diskutanata i kroz sredstva medija, puno se takvih ljudi pozivalo na tzv. Bonsku deklaraciju. Da je u Bonskoj deklaraciji uspostavljena, odnosno zacrtano uspostavljanje granične službe, to nije apsolutno tačno. Da je to tako, ja ću biti slobodan samo da pročitam. 22
Da riješimo samo ovo pitanje. Šta se dogodilo na Ustavnopravnoj komisiji, a onda...
Oprostite onda, gospodine predsjedavajući, ja sam mislio da mogu svoj stav...
Repliku traži. Nije repliku, intervenciju.
Predsjedavajući, ja bih Vas htio upozoriti da Vi zloupotrebljavate funkciju predsjedavajućeg i da otvarate sad diskusiju sjednice Savjeta Ustavnopravne komisije i tražite od nas da saslušamo svakog člana šta je rečeno ili nije rečeno. Vama je bio od predsjednika Ustavnopravne komisije dat prijedlog da se napravi pauza i da vi na Savjetu to napravite i da izađete sa svojim stavom. Ja sad u ime Kluba poslanika Koalicije tražim pauzu da bi ste Vi na toj pauzi to uradili.
Ne možete tražiti.
Ne možete Vi tražiti ovako i da kažete nećete prekinuti sjednicu.
Ne možemo prekinuti sjednicu kod netačne informacije, povrede Poslovnika, navođenja netačnog navoda.
To na savjetu raspravite. Vi koristite svoju poziciju predsjedavajućeg da ne date pauzu.
Ja moram intervenisati, kao poslanik. Uvaženi gospodine poslaniče, ja cijenim Vašu želju da Vi dokažete da se dogodilo nešto što nije, ali to je samo želja. Istina je nešto drugo u odnosu na nerealne želje, jer su svi tamo prisutni bili sasvim solidnog sluha i vida i ne želim, gospodo, da se ovdje iznose dezinformacije. Ja mogu da kažem da je gospodin koji je ovdje iznosio i rekao ja sam se pokajao, ja nisam to rekao, nema nikakvih problema ja bih njega razumio, ali Vas molim, nemojte da mi osporavate poslaničko pravo kao što i ja neću Vama osporiti pravo, jer ste digli ruku da i ja zaštitim sebe kao poslanika, svoj integritet ličnosti i da kažem da nema niko pravo da u ime Komisije, ne slušate me, gospodine poslaniče, evo ja ću Vas slušati. Ja sam samo član Komisije tamo. Ne želim da se iskrivljuje stav jednog tijela ove Skupštine. Evo, gospodin je prethodni rekao šta je čuo. To je druga stvar da li se prisutni kaju što su uradili, ja neću 23 u to da ulazim, ali onda neka izađu i čestito kažu, znaš ono što sam rekao, ja sam se prevario.
Vi ste mene potpuno pogrešno razumjeli. Ja uopšte nemam namjeru sad ništa dokazivati ovdje da li je ovako rečeno ili onako. Mislim da nije red da od Skupštine pravimo ovakav cirkus i da se sad raspravlja šta je ko rekao na Savjetu. Sjedite na Savjetu, dogovorite te stvari šta je ko rekao i izađite sa stavom, a Vi tvrdite da nema ustavni osnov, rečeno je da ima ustavni osnov i riješite taj problem, nemojte da čitava Skupština postaje Komisija za ustavna pitanja.
Hvala. Tokić. Traži repliku čovjek, ne mogu mu uzeti to pravo. Nemojte se ljutiti.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici i poslanici, obzirom da imamo jednu od najznačajnijih tačaka dnevnog reda, a vjerujući da gospodin predsjedavajući Banjac želi izvesti konzistentno stav Ustavnopravne komisije da se ne bi desile različite dileme šta Ustavnopravna komisija misli o predlagaču, o ovlaštenosti predlagača i o ustavnosti prijedloga, vjerujući istovremeno da ne bi bilo dobro da sad neko posumnja da gospodin Banjac ovim hoće da ospori donošenje zakona, mislim da je nama svima u interesu da se taj zakon donese, da ne bi se slučajno pomislilo da se iza ove vrlo važne procedure, forme, krije neka politička namjera opstrukcije Njujorške deklaracije. Ja stojim na stanovištu da bi bilo najsvrsishodnije, kao poslanik i član Ustavnopravne komisije koji, nažalost, nije bio jutros na zasjedanju, tako da ne mogu svjedočiti ni za ni protiv, ali nalazeći za shodno da bi bilo najbolje da se ova rasprava ne vodi ovdje, nego da se u Komisiji svede, jer očito postoje različita mišljenja. Predlažem da se prihvati ova inicijativa za pauzu istog trenutka, jer naprosto neće nas ovo nigdje odvesti, pomislit će ovaj treći red tamo da mi nećemo da usvojimo Zakon o Graničnoj službi, što ja vjerujem da nije tačno.
Hvala lijepa, poslaniče, na brizi.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, energično odbijam ovakav način komuniciranja da se govori o podvalama i sličnim izjavama. Želio bih samo da podsjetim kako je bilo na sjednici Ustavne komisije. Usput samo da vam kažem, budući da je moja struka ustavno pravo, ja sam citiram riječi koje sam upotrijebio "Predsjedništvo BiH je navelo materijalno-pravni osnov za donošenje ovog zakona koji se nalazi u dodatnim nadležnostima". Pošto nisu bili zadovoljni sa tim prijedlogom, rekao sam: "Nemam ništa protiv da bude i procesno-pravni osnov". Gospodo, procesno pravni osnov se nalazi u članu 4., u nadležnosti Parlamentarne skupštine BiH gdje se u tačci 4. pod a) kaže "da donosi zakone radi sprovođenja odluka Predsjedništva BiH". Prema tome, moje je izlaganje potpuno konzistentno bilo. Ovo što je prethodni poslanik rekao iz Srpske radikalne stranke da je upotrijebljena riječ koordinacija. Nijedanput nije 24 upotrijebljena riječ koordinacija, jer ja vrlo dobro znam šta znači tačka 4. člana 3. Ovo su materijalni razlozi.
Hvala Vam lijepo, rekli ste sve što ste mislili i hvala Vam lijepo na iskrenosti.
Potpuno iskreno i ne pada mi na pamet da se izvinjavam. [[PAUZA]] U sali ima sasvim dovoljno poslanika da možemo nastaviti rad. Ja molim predsjednika Ustavnopravne komisije da...
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, U pauzi ove sjednice, Ustavna komisija je održala sjednicu. Na sjednici je bilo prisutno šest članova Ustavne komisije. Ustavna komisija je razmatrala dopunu Prijedloga zakona o Državnoj graničnoj službi, dostavljenu od strane Predsjedništva BiH, koju ste i vi, kao poslanici, dobili, koja je ovdje izazvala spor. Većinom glasova, Ustavna komisija je prihvatila da postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona, sadržan onako kako je napisano od strane Predsjedništva BiH, na temelju člana III tačka 5. i IV tačka 4.a) i pošto je konstatirala da je Prijedlog zakona dostavljen od strane ovlašćenog predlagača, Ustavna komisija je konstatirala da na bazi ove dopune postoji ustavni osnov za donošenje Zakona o Državnoj graničnoj službi. Zahvaljujem. Samo jedna dopuna, kad sam rekao da je bilo prisutno šest članova Ustavne komisije, dužan sam da kažem da nisu bili prisutni članovi Ustavne komisije iz reda poslanika sa teritorije RS. Zahvaljujem.
Gospodine predsjedavajući, ja se upravo izvinjavam, ja sam upravo htio sad da obavijestim poslanike da uopšte nisam bio obaviješten da zasjeda Ustavnopravna komisija, s jedne strane, jer sam u to vrijeme ovdje sjedio, raspravljao sa gospodinom Trnkom za ovim stolom, to je jedna stvar. Druga stvar, ja bih molio, gospodine predsjedavajući, odnosno predsjedniče Komisije, Vi ste rekli da je bilo prisutno šest članova Komisije, pa ste rekli da je većinom glasova. Molim Vas, recite ko je to bio protiv i ko nije imao isto mišljenje kao što je imala većina?
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, poslanici, ja, zaista, ne znam, nešto nam danas ne ide i sve su neki nesporazumi koji nisu suštinskog karaktera, a očito postoji 25 spremnost da ovaj zakon danas razmatramo i usvojimo. Stoga može nekome djelovati napadno, ali nakon ove obavijesti, ja sam bio na toj Ustavnoj komisiji, Ustavnopravnoj komisiji, ja, kao poslanik, kao član Ustavnopravne komisije, tražim novu pauzu da se svi pozovu članovi Ustavnopravne komisije i da tamo razmatramo. Ljudi, nije korektno. Ja kad sam ovo čuo, ja sam bio zaprepašten, jer stalno može neko pomisliti da je u pitanju sadržaj Zakona, očito nije. Ovdje se želi zadovoljiti jedna forma i ja molim predsjedavajućeg za pauzu od 15 minuta, pa hajde da sjednemo na Ustavnopravnoj komisiji da svi zajedno, onako kako priliči Parlamentu, zauzmemo stav o tome.
Je li u ime Kluba to tražiš, Tokiću?
Tražim u ime Kluba i u svoje lično ime i u ime još...
Pauza 15 minuta. [[PAUZA]] U sali imamo 24 poslanika i predlažem da napokon krenemo sa radom. Molim predsjednika Ustavnopravne komisije da obavijesti poslanike.
Dame i gospodo, u drugoj pauzi ovog zasjedanja, Ustavna komisija je održala svoju 14. sjednicu na kojoj je bilo prisutno 7 od 9 članova Ustavne komisije. Komisija je razmatrala dopunu Prijedloga zakona o Državnoj graničnoj službi od strane Predsjedništva BiH. Komisija je većinom glasova, sa 5 glasova za i 1 glasom protiv i jednim glasom uzdržanim, zbog toga što član Komisije nije bio zadovoljan, pošto mu predlagač ne može ili ne želi, odnosno neće dati dodatna obrazloženja ustavnog osnova. Dakle, Komisija je većinom glasova prihvatila dva stava. 1. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi BiH, dostavljene od strane ovlašćenog predlagača. 2. Komisija je prihvatila da postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona na način kako je Predsjedništvo BiH to dostavilo u svom aktu a koji su dobili svi poslanici na ovoj sjednici u toku današnjeg dana.
Poštovana gospodo, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o Graničnoj državnoj službi BiH. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući i gospodo poslanici, poštovani gosti, 26 Klub poslanika SDP BiH ima više amandmana za izmjenu i dopunu ovog zakona, ali će od njih odustati iz više razloga i daje podršku ovom zakonu. 1. Sličan zakon Klub poslanika SDP-a je predložio prije više mjeseci, o formiranju zajedničkih policijskih snaga, koji nije prošao u ovom parlamentu. 2. Ustavna komisija je danas ocijenila da postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona. 3. Obaviješteni smo da je Predsjedništvo BiH jednoglasno predložilo ovaj zakon. 4. Njujorška deklaracija, pored svih osporavanja, obaviješteni smo da je obavezujući dokument poslije usvajanja na Savjetu bezbjednosti UN i ona insistira na uspostavljanju granične službe. 5. Mi znamo da će za 16 dana na granici BiH biti pripadnici Granične službe koji se već uveliko pripremaju i prave obuku, sa ili bez ovog parlamenta. Bilo bi dobro da Parlament usvoji zakon prije nego što počne funkcionisati ova granična služba. Gospodin Banjac nas je sinoć i danas obavijestio da ima dvije poruke od vrhovnog tumača Ustava BiH da nema amandmana na ovaj zakon. Naravno, naši amandmani su išli za tim da se prihvate evropski standardi od 30 km, naravno, ovdje je suženo na 10 km od granične linije, da se tamo neke kontradiktornosti u Zakonu isprave koje govore o multietničkom sastavu na dva načina, ali kao što sam rekao, iz ovih razloga mi ćemo dati podršku ovom zakonu jer smo svjesni da za 16 dana Granična služba počinje funkcionisati. Hvala.
Izvolite, ko želi dalje govoriti?
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Mi smo po ovoj tački dobili niz kontroverznih obavještenja, od toga da imamo pravo na amandmane, da nemamo pravo na amandmane i da ne nabrajam neke stvari. Činjenica je ovdje da je sa svojim dokumentom Predsjedništvo BiH predlagač ovog zakona. Činjenica je da u entitetima, ja ću reći posebno u RS, postoji posebno organizovana granična služba sa svojom strukturom, sjedištima i sa brojem zaposlenih ljudi. Činjenica je da su prije godinu dana predstavnici međunarodne zajednice potpisali sporazum sa Vladom, sa predsjednikom RS i sa ministrom unutrašnjih poslova o profesionalizaciji i organizaciji Ministarstva unutrašnjih poslova i o stvaranju okvira za stvaranju multietničke policije. Sve su to elementi na bazi kojih su urađeni programi, na bazi kojih su obučeni određeni kadrovi, na bazi kojih su investirana određena sredstva da bi se uspostavila profesionalna služba koja treba da obavlja svoj posao. Ja mogu da kažem i sledeće. U ocjenama međunarodnih predstavnika u RS date su veoma visoke ocjene o profesionalnom radu policije i drugih organa u toj oblasti. Ja neću govoriti šta je u Federaciji BiH, ali namjerno govorim ovo što je u RS. Sad se stvara jedna služba koja treba da se integriše za cijelu BiH i ja nisam protiv toga da se integriše služba na nivou 27 BiH, ali sam protiv nekih rješenja i zato ću iznijeti svoje amandmane, jer smatram da nijedan zakon koji dođe pred ovaj dom ne može da bude bez amandmana, onda bolje da mi to od kuće izglasamo i da završimo niz poslova koje treba da završimo. Meni je žao što ću čitati sve ove amandmane. Vi ćete dobiti sve njih, ali nisam mogao da preuredim, da kažem, svaki član, pa ću pročitati detaljno određeni broj članova. Amandman 1. član 1. mijenja se i glasi: "Organi granične službe od nadležnosti BiH, u daljem tekstu BiH, uspostavljaju se radi vršenja poslova zaštite granica i sigurnosti aerodroma. Predsjedništvo BiH je odgovorno za Graničnu službu". Tu smatram da postoji ogromna razlika. Ne može Ministarstvo za civilna pitanja biti odgovorno za Graničnu službu nego Predsjedništvo BiH. Predsjedništvo BiH može prenijeti dio ovlaštenja na Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, da u njegovo ime upravlja Graničnom službom u skladu sa Ustavom i ovim zakonom. Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija će izvršnim propisima detaljno utvrditi organizacione cjeline, sistematizaciju radnih mjesta, broj zaposlenih, način finansiranja i druga pitanja uz prethodnu saglasnost Predsjedništva BiH. Na njenom čelu će se nalaziti Kolegijum sastavljen od direktora i dva zamjenika koje imenuje Predsjedništvo BiH uz saglasnost Parlamenta BiH i koji su izabrani iz reda konstitutivnih naroda BiH. Kandidate za direktora i zamjenike će predlagati vlade entiteta. Direktori i zamjenici su imenovana lica koja se biraju na četiri godine, a smjenjivat će se na dužnosti svakih 8 mjeseci. Glavno sjedište Granične službe bit će locirano u Sarajevu i u dvije entitetske kancelarije u Banja Luci i Mostaru. Terenske kancelarije će se uspostaviti prema potrebi i bit će odgovorne glavnom sjedištu Granične službe. Etnični sastav osoblja zaposlenog u Graničnoj službi će se zasnivati u skladu sa sledećim kriterijumima. Etnički sastav osoblja u sjedištu Granične službe u Sarajevu odražavat će nacionalnu strukturu po popisu iz '91. godine. Etnički sastav Granične službe na području entiteta će odražavati nacionalnu strukturu, shodno izbornim rezultatima iz '97. godine. Predstavljanje svakog konstitutivnog naroda u BiH, na svim položajima u kancelarijama, ni u kom slučaju neće prelaziti dvije trećine ili biti manje od 10% ukupnog osoblja Granične službe. Sve jedinice Granične službe će biti u potpunosti integrisane i pripadnici svih naroda mogu obavljati dužnosti na svakoj tački duž granice. Ukoliko RS, Federacija BiH, u daljem tekstu Federacija, odnosno njeni kantoni vrše zaštitu granica, BiH može zaposliti osoblje kojem su povjereni ti poslovi. Amandman 2. član 2. mijenja se i glasi: "Granična služba je zadužena za zaštitu granica BiH, zaštita granica uključuje sledeće poslove: 1. nadzor granica 2. kontrolu saobraćaja na graničnim prijelazima, ova obaveza uključuje: a) pregledanje dokumenata na graničnim prijelazima, odobravanje prelaska granice, zaustavljanje, odnosno sprečavanje nedozvoljenog ulaska u BiH, predlaganje policijama entiteta traganja u zoni nadležnosti u vezi poslova Granične službe iz člana 4. i 5. ovog zakona. Policijske snage entiteta imaju punu nadležnost da sprovode zakonske mjere unutar zone nadležnosti predviđene u stavu 1. tački 2. ovog člana. Granična služba može izdati vizu i putnu listu u izuzetnim slučajevima, znači, ovo je ostalo isto. 28 U slučaju da ozbiljna opasnost po opštu bezbjednost ili javni red, to je amandman 3. član 4. se mijenja i glasi: "U slučaju da ozbiljna opasnost po opštu bezbjednost ili javni red koji ustanovi Predsjedništvo BiH ili predsjednici entiteta, ili elementarna nepogoda nametne Graničnoj službi veće poteškoće, a ukoliko su te poteškoće direktno vezane za izvršavanje, obavljanje dužnosti, ona može zahtijevati podršku od policijskih vlasti u entitetu. Ministarstvo donosi odluku o tome u dogovoru sa vlastima entiteta". Amandman 4. član 5. mijenja se i glasi: Granična služba preuzima poslove policije u oblasti krivičnog gonjenja kad postoje sumnje o počinjenom krivičnom djelu ili prekršaju: 1. Usmjerenom protiv bezbjednosti granice ili vršenja granične službe iz člana 2. 2. Koje se goni po službenoj dužnosti u skladu sa zakonskim odredbama, po dokumentima kojim se određuje lični identitet, pasošu i zahtjevima za posjedovanje vize, te zakonskim odredbama o imigraciji i azilu ukoliko je počinjeno prilikom prelaska granice, ili na način neposredno vezan za prelazak. 3. Kojom se prenosi roba preko granice bez zvaničnog odobrenja ili na način kojim se krši važeća zabrana, na način koji predstavlja objektivan elemenat utvrđen krivičnim odredbama u mjeri u kojoj je Granična služba bila zadužena da nadzire takvu zabranu, na osnovu drugog zakona ili administrativnog aranžmana sa organima nadležnim za takvo gonjenje. Odredbe stava 1. do 3. ovog člana se shodno primjenjuju i na gonjenje za manje prekršaje. Amandman 5. član 6. mijenja se i glasi: "Granična služba može preduzeti potrebne mjere u cilju izvršenja svojih zadataka u smislu člana 2. do 5. kako bi se spriječila opasnost. U smislu ovog Zakona, opasnost predstavlja bilo koji pojedinačni slučaj postojanja opasnosti po opštu bezbjednost ili javni red u okviru poslova za koje je Granična služba nadležna. Ozbiljna opasnost u smislu člana 4. je ona kojom se ugrožava jedno od suštinskih prava, kao postojanje države, pravo na život, zdravlje, slobodu, imovinu znatne vrijednosti ili druge stvari zaštićene odredbama krivičnog zakona i od posebne društvene vrijednosti. Detaljne odredbe o nadležnostima Granične službe, na način koji je u skladu sa vladavinom prava, urediće se kao izuzetak i na prelaznim osnovama, zakonskim odredbama. U cilju izvršavanja zadataka iz člana 2. do 5., kao i izvršenja zadataka koji su povjereni Graničnoj službi tim odredbama, ova služba će imati nadležnost koje su joj date zakonom". Amandman 6. Poglavlje II mijenja se i glasi: "Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku BiH i biće objavljen u službenim glasnicima entiteta. Policijske snage RS i Federacije BiH će na prelaznoj osnovi izvršavati poslove predviđene u glavi I ovog zakona u onoj mjeri u kojoj su ih do sada izvršavale sve dok Granična služba ne bude u mogućnosti da u potpunosti preuzme izvršavanje tih poslova. U ovoj mjeri u kojoj BiH imenuje službenike svoje Granične službe nakon stupanja na snagu ovog Zakona, ovi službenici su zaduženi za izvršavanje poslova iz glave I. 29 Ministarstvo će bez odlaganja donijeti neophodne propise ili administrativne instrukcije potrebne za provođenje ovog zakona naročito u sledećim oblastima: 1. Opšte i posebne nadležnosti kao i zaštita podataka, 2. Neposredne prinude i upotrebe vatrenog oružja, 3. Obaveza i naknada za štetu koju prouzrokuje Granična služba u okviru izvršavanja svojih zadataka, 4. Propise o zaposlenim i uslugama, 5. Saradnja sa ostalim organima vlasti kao što su policijske snage entiteta, drugi organi nadležni za provođenje zakona, kao i organi vlasti iz oblasti imigracije i carina".
Molim Vas, poslaniče, požurite malo. Jesu li oni dostavljeni poslanicima?
Ja sam ih dostavio da umnoži Služba.
Ako su dostavljani, nema potrebe čitati. Ja predlažem ovako jedan redoslijed. Obzirom da su još jedni amandmani do mene stigli, da li bi možda bio red da i o time malo popričamo i da se onda uključimo u diskusiju? Bi li tako bilo bolje? Ja neću remetiti. Dokić se javio, Čaršimanović, pa Deretić, ako može ovako ili idemo tim redom.
Ja ću samo jedno pitanje. Moguće da ja nisam razumio ovaj vaš jezik iz Komisije za ustavna pitanja i možda ovo što ću ja tražiti je već definisano, ja kažem ja nisam razumio. Svaki zakon mora da ima preambulu. Ovaj zakon u ovoj formi kako nam je dat, kako se predlaže u ime Predsjedništva BiH, nema preambulu. Molim da u ime predlagača se napiše, na osnovu čega sada mi raspravljamo ovaj zakon.
Preambula je podijeljena u posebno, kao poseban dodatak i oni su shvatili da su pogriješili, ali šta ćete, ljudi griješe, nije to strašno. Mi smo na Ustavnopravnoj komisiji tražili izričito da se to dostavi što ste Vi, poslaniče, tražili, jer smatramo da nijedan zakonski akt ne može da bude bez preambule, zato što je to tako u uobičajenoj pravnoj praksi. Tako kaže Ustavnopravna komisija.
Ako je tako, dozvolite mi samo još nekoliko rečenica. Mislim da je ovo što smo mi dobili, u stvari, dalji postupak zbunjivanja poslanika. Ako se poziva, ovdje je predlagač Predsjedništvo BiH, i onda u preambuli se mora pozvati na osnovu čega Predsjedništvo BiH donosi tu odluku. Prema ovome što piše u Ustavu BiH, to može da bude samo na osnovu člana 3., tačka 4. gdje se govori o koordinaciji. Ovo što ovdje stoji, što se sugeriše u preambuli, nisu nadležnosti Predsjedništva BiH. Ovo su nadležnosti entiteta koje ja ne osporavam, da se razumijemo. Ovdje se govori o predlagaču. Na 30 osnovu čega je predlagač donio i predložio ovaj zakon. Nemojmo miješati stvari. Ovdje kako piše, pročitao sam ja ovo, nisam ja sjedio tek tako 2-3 sata na ovoj sjednici, ovdje se miješaju stvari. Miješaju se nadležnosti Predsjedništva BiH i miješaju se nadležnosti BiH i Skupštine BiH u krajnjem slučaju. Ovdje nije predlagač Skupština BiH. Ovdje je predlagač Predsjedništvo BiH.
Replika, Alma Čolo, poslanik.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, mi se vraćamo na ustavnopravni osnov za donošenje ovog zakona, a mislim da smo to pitanje apsolvirali. Ustavnopravna komisija je konstatovala da postoji ustavnopravni osnov i ne vidim potrebe da sada ovdje raspravljamo o tome. Ustavnopravna komisija je prema Poslovniku ovlaštena da utvrdi da li postoji ustavni osnov za donošenje zakona koji se stavljaju u skupštinsku proceduru. Što se tiče postojanja preambule Zakona koji se dostavlja u proceduru, nijedna odredba Poslovnika o radu ovog Predstavničkog doma ne govori da zakon mora imati preambulu. Nijedna odredba Ustava BiH ne kaže to. Prema tome, ja sam i juče na Ustavnopravnoj komisiji rekla da nema smetnji da Ustavnopravna komisija utvrdi da li je zakon u skladu sa Ustavom ili ne, bez obzira što nije preambule bilo, bez obzira što je predlagač to naknadno dostavio i smatram da nije ni bio dužan da to uradi.
Ja repliku moram, prije svega kao poslanik. Poštovana gospodo poslanici, koristim svoje poslaničko pravo da zamolim da se ne zloupotrebljava ime Komisije. Predstavnici jednog naroda, srpskog naroda, nisu glasali za to, a ja smatram u Komisiji, iz RS, naravno, molim vas, ja smatram da je moguće donijeti ovaj zakon i ne razumijem jezik prinude koji koriste ovdje poslanici po svaku cijenu da druge privole na nešto što ovi drugi žele pristati, ali na drugi način. Zašto mi bježimo od činjeničnog stanja? Ovdje se Predsjedništvo BiH poziva na član, ja moram da kažem da se poziva na član 3., molim vas, pročitajte. U članu 3. kaže nije prvi dio gdje se kaže da se entiteti dogovaraju nego onaj drugi dio, dobro, to je dodatne nadležnosti tačka 5.a), shvatam, drugi dio, a u drugom dijelu, gospodo, piše doslovno, preskočit ću ovo do tačke zareza, kako ste vi tražili da ne oduzimam vrijeme, pa kaže za poslove predviđene aneksima 5. do 8. Opšteg okvirnog sporazuma ili koji su potrebni za očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke nezavisnosti i međunarodnog subjektiviteta BiH u skladu sa podjelom nadležnosti između institucija BiH. Posebno, gospodo, naglašavam podjelom nadležnosti, a vežem to sa nadležnostima Predsjedništva BiH, a to je član 5. tačka 3. gdje piše nadležnosti. Molim predlagača da nađe samo jednu tačku iz nadležnosti Predsjedništva BiH na koje se može osloniti, na koju se ovaj njihov citiran član poziva. Kad sam to pitao na Ustavnopravnoj komisiji, nije mi se htio dati odgovor ili se ne može dati odgovor i to je onaj koji je rekao da sam suzdržan jer mi se neće da da odgovor ili ne može mi se dati odgovor. Tvrdim odgovorno da želim da se zakon donese, ali u skladu sa Ustavom BiH, a to je ponovo, ponavljam, član 3. tačka 4. i 5., a ovo drugo, ja mogu, gospodo, da shvatim da 31 su ovdje kružile svakojake priče i u cilju, prije svega, zaštite sebe kao čovjeka i mog integriteta, neću da prihvatim da se pogrešno tumači ono što ja kažem, ja sam za donošenje, ali ne za pritiske, ne za bilo kakvo nelojalno odlučivanje ovdje i ne znam zašto se to radi. Ako se, gospodo, ovdje provukla priča da se ne mogu davati amandmani, ja svoje neću ni komentarisati. Ja sam vama podijelio, stavio ustavni osnov. Stojim iza onog što piše tu. Mislim da to treba regulisati na nivou BiH. Šta se to događa? Zbog čega se to onemogućava da se dogovaramo? Ja to ne znam. Volio bih kad bih znao odgovor, bio bih sretan kad bih znao ko je taj ko nas sprečava da se dogovaramo u skladu sa Ustavom. Evo, vidite, niko.
Molim Vas, predsjedavajući, rekli ste da sam zloupotrijebila naziv Komisije ili samu Komisiju. Prema Poslovniku o radu ovog Predstavničkog doma PSBiH, sve odluke komisija se donose većinom glasova. Znači, nema konsenzusa u komisijama. Prema tome, odluka Komisije da postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona je donesena većinom glasova članova Komisije i takva odluka je mjerodavna i zakonita i, prema tome, ja nisam zloupotrijebila riječ Komisija.
Hvala Vam lijepo što ste Vi to pojasnili, meni je jako važno da ste Vi to pojasnili.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, Prvo bih htio gospodina predsjedavajućeg podsjetiti da je on predsjedavajući Predstavničkog doma, a ne Doma naroda, i onda ne govori se o srpskom narodu i predstavnicima srpskog naroda, nego o građanima i u Domu naroda će vjerovatno predstavnici srpskog naroda moći se tako izražavati. Ja bih htio da dam svoju podršku Prijedlogu zakona o graničnim službama, ne zato što će se za 16 dana te službe, ti ljudi pojaviti na granici, nego što je to nama potrebno i zato što mislim da je ovaj zakon, bez obzira što imam na određen način kompromisnih rješenja, vrlo koncizno i jasno napravljen i što uvažava trenutnu situaciju. Ako je riječ o amandmanima kojih imam ovdje, rekao bih da je Koalicija za CD BiH imala određene amandmane, ali ih povlači u cilju donošenja ovakvog zakona, ali bi bilo dobro da se amandmani donose u pisanom obliku da bismo ih mogli komentarisati. Gospodina Banjca nema ovdje. Mi imamo njegove amandmane i o njima ćemo se moći lijepo izraziti i reći svoje mišljenje jer su napisani, mada bih mu preporučio da ih povuče. Međutim, kolega Rakić je to iznio u svom usmenom izlaganju i, koliko sam ja razumio, sastav entitetskih službi će odražavati političke strukture jer to se govori o izborima iz '97. sastav će biti članovi političkih partija, jer jedino političke partije mogu odražavati sastav izbora, a nikako nacionalni sastav, pa bih volio da to malo obrazložimo da bismo znali jasno odrediti se prema njegovim amandmanima.
Hvala lijepa, gospodine Čaršimanoviću. Prema ovom što sam ja dobio, gospodin Deretić sad ima riječ. 32
Uvažene kolege predsjedavajući, kolege poslanici, ja sam, faktički, što se tiče ovog sada Prijedloga zakona o Graničnoj službi, već na početku moje diskusije stavio duboke rezerve. Tom prilikom ja sam napomenuo odredbe Bonske konferencije, održane 9. i 10. decembra '97. godine gdje je već tada, doslovce, naznačeno u tački 6. da Savjet zahtijeva od vlasti BiH izradu zakona koji se odnose na rad i kompetencije Granične policije. Tu se pre svega mislilo na Graničnu policiju koja se odnosi na entitet jedan i drugi. Tek Madridskom deklaracijom dolazi do određenog zaokreta i tu se traži i insistira na formiranju Granične policije na nivou BiH. Duboko sam ubijeđen, temeljem Dejtonskog sporazuma, Ustava BiH, Ustava RS, da je policija kompletno u nadležnosti entiteta, s obzirom da je to jedno od najbitnijih pitanja za jednu državu. Sasvim bi normalno bilo da je zakonodavac drugačije mislio, da je, u svakom slučaju, i ovu nadležnost policije stavio tamo gdje bi, za što bi bile kompetentne zajedničke institucije. Međutim, ja bih htio jednu drugu stvar da kažem ovdje a to je način kako je došlo uopšte i kako je tekla procedura do donošenja ovog Prijedloga zakona. Procedura je tekla negdje od 6. mjeseca ove godine gdje su članovi zajedničkog Predsjedništva dali zajedničku izjavu 26., 24.06. ove godine, '99. godine. Mi smo o ovom prednacrtu raspravljali, ako se ne varam, u 9. i 10. mjesecu i ja lično, kao poslanik, nisam uopšte znao niti sam upoznat od bilo koga bio da je takva jedna izjava data, jer bih reagovao da sam znao. S druge strane, u medijima su se stvorili i pojavili takvi intervjui sa najodgovornijim funkcionerima, pogotovo sa funkcionerima iz međunarodne zajednice, međunarodnim medijatorima, pa i u tom kontekstu ja sam imao priliku da neku veče čujem i jednog od najviših od njih koji je doslovice rekao: "Da poslanici u Parlamentu, u Predstavničkom vijeću BiH donesu ovaj zakon do kraja godine, jer u suprotnom on će biti nametnut". To je mene ponukalo na jedno, zaista, duboko razmišljanje, jer to nije prvi put. Koja je uloga ovdje nas poslanika u Parlamentu BiH, jer ukoliko se bude zakon nametao, onda mislim da nema uopšte potrebe da mi ovdje egzistiramo, onda bi najbolje bilo da se uvede klasični protektorat sa protektorom na čelu koji će donositi zakonske propise i onda ćemo biti pošteđeni svih ovih ovdje nadmudrivanja, sučeljavanja verbalnih itd. Na kraju, ja bih želio samo još da kažem, kad je u pitanju zakonski osnov oko čega je danas najviše bilo diskusije. Nije uopšte sporno da se može ovakav jedan zakonski propis donijeti, da je to u Ustavu BiH doslovce naznačeno u članu 3. tačka 4. gdje Predsjedništvo BiH može da odluči, radi olakšanja saradnje između entiteta koje ne spadaju u nadležnost BiH, dakle, da se usvoji, da predloži usvajanje jednog ovakvog zakona, ali pod jednim uslovom, a to je da se jedan entitet ne protivi donošenju takvog zakonskog propisa. Upravo iz tog razloga, ja sam uvijek bio izričito protiv ovakvog zakonskog propisa, jer znam da mi još do današnjeg stava nemamo mišljenje entiteta, konkretno RS i njezine skupštine koja se o ovome mora izjasniti i mora donijeti odluku dvotrećinskom većinom, jer tek poslije toga bismo mi mogli, i poslanici iz RS, izjašnjavati se o ovome i davati svoje mišljenje. U suprotnom, ukoliko dođe do donošenja ovakvog zakona, onda je neminovno da će i entitetski zakon morati biti usklađen koji je na nivou BiH. Imajući u vidu sve ovo što sam ja rekao, ja ovdje jasno i glasno kažem da još uvijek nisu stvoreni zakonski uslovi za donošenje ovakvog zakonskog propisa i ja ću ispred svoje stranke glasati protiv njega. 33
Hvala, gospodine Deretiću, gospodin Lagumdžija ima riječ.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjene kolege, uvaženi gosti, Gospodin Bogić Bogičević je u ime Kluba poslanika SDP-a iznio stavove SDP-a koje ne želim ni na koji način i pored ove diskusije koja je išla u smjeru koji je odudarao od našeg prijedloga. Ja želim da kažem da mi i dalje stojimo na stavovima koje smo iznijeli na početku. Međutim, ponukan ovim pitanjima i raspravom koja je vođena, dužan sam reći nekoliko riječi. Moram priznati da ovdje ima nekoliko stvari koje su mene iskreno ohrabrile. Mene je ohrabrila ocjena koju sam čuo od kolege iz RS, kolege Rakića, da je Granična služba u RS dobila sve pohvale za svoj rad. To je, zaista, za mene, moram priznati, jedno veliko ohrabrenje, tim više što sumnjam da bi ovdje, da je čak i prisutan, ne vidim ga danas ili je možda tu, premijer federalne Vlade, koji je istovremeno i naš kolega u ovom domu. Sumnjam da bi on imao toliko hrabrosti da takvu izjavu da za federalne granične službe, odnosno, postoji nepodijeljeno mišljenje, ili bar najveći broj običnih ljudi, a i nas čak ovdje, misle da su federalne službe koje pokrivaju sada granične prelazne teritorije Federacije BiH službe koje ne mogu zaslužiti prolaznu ocjenu. Drugim riječima, kad je već to tako, mislim da je ovaj zakon dobro došao, pa kad već ima neko ko dobro radi, neko ko loše radi, možda bi ovo objedinjavanje pomoglo da ta zajednička služba još bolje radi i da ovi koji dobro rade pomognu onima koji to ne čine tako. Moram reći da smo mi na stanovištu i ponavljam da sve amandmane koje smo imali i u pripremi ovog zasjedanja koje smo pripremili, mi smo povukli, odnosno, nismo ih dali u proceduru, uvažavajući ono što nam je rečeno u pripremi za ovu sjednicu da je zahtjev iz OHR-a da se usvoji ovo bez amandmana. Međutim, nije za nas OHR-ov zahtjev bio primaran. Za nas je bila primarna činjenica da se Predsjedništvo BiH usaglasilo oko ovoga i da je Predsjedništvo BiH, poslije dugo vremena, uspjelo da izađe sa jednim stavom koji, bez obzira što ne odražava ono što bi mi voljeli, je smatrali smo jedan psihološki pomak ka tome da Predsjedništvo BiH izađe sa prijedlogom koji, eto, čini neko bolje rješenje u odnosu što imamo sad. Međutim, pravi osnov za nas, ne pravni nego pravi osnov, pored svih ustavnih osnova koji sigurno postoje, pravi osnov je ono što smo mi tražili, ja se, pravo da vam kažem, ne sjećam je li to bilo '97., a čini mi se da je to bilo '98. prije, '98. jeste. Mi smo uputili u proceduru ispred Kluba poslanika SDP-a koji se doticao slične materije, onda smo to ponovo prije 5-6 mjeseci, uputili u proceduru, oba puta je to odbačeno. Podsjećam vas, i sada je Predsjedništvo BiH došlo sa ovakvim prijedlogom. Mi ne stojimo na stanovištu da bi svoj prijedlog koji je bolji od ovog da sad dajemo u proceduru, jer cijenimo napor koji je učinilo Predsjedništvo BiH. Da vas podsjetim, pravi osnov za ove naše inicijative je bila činjenica da je prošle godine, po statistikama međunarodnih institucija, u BiH ušlo okvirno milijarda dolara više robe nego što je to evidentirano na različite načine. Neki kažu nije milijarda nego je manje, u redu, ali u svakom slučaju cifre koje se tiču, da tako kažem, svih nas zajedno. Pravi osnov za ovo je što nepostojanje ove službe u zemlji čini korupciju i kriminal neuporedivo većim nego što je to, možemo da prihvatimo i što fondovi razni od kojih se živi su sve prazniji i prazniji i imaju šansu da budu još prazniji. Iz tog razloga, mi predlažemo da se ovakav zakon usvoji u Parlamentu, ali uz jednu ocjenu da smatramo da je on nedovoljan kao 34 rješenje koje zadovoljava potrebe stvarne situacije, ali da je, ipak, pomak u odnosu na ovo što imamo sad. Međutim, mi, takođe, želimo da se u OHR prenese stav Kluba poslanika SDP-a, ukoliko se u Parlamentu ovo ne usvoji, da onda OHR usvoji ono što bi oni napravili sebi, za sebe, za zemlju iz koje oni dolaze. Ovaj parlament ima mogućnost ili da usvoji rješenje koje je kompromisno, ili da, vjerovatno sutra, dobijemo nešto što se mnogima neće dopasti, koji su protiv ovakvog rješenja. Ja zato želim da skrenem pažnju i mi ćemo sa svoje strane od OHR-a zahtijevati da, ukoliko danas se ovo ne usvoji, rješenje koje nametne OHR bude rješenje koje, pod 1. što prije nametnuto, što prije da su ljudi na granicama, što prije hohštapleri i kriminalci i razni mafijaši prestanu da švercaju robu u BiH nauštrb svih građana. Zbog toga, ja bih zamolio, prije nego se pređe na glasanje ili bilo šta, da skrenem pažnju, gospodine predsjedavajući, da mi imamo sada nekoliko mogućnosti. Imamo mogućnost da svi odustanemo od svojih amandmana i da glasamo o ovom zakonu, to je jedna mogućnost. Druga mogućnost je da nam predlagač, u ovom slučaju Predsjedništvo BiH, da svoj stav da li prihvata ili ne prihvata ove amandmane, a da onda glasamo. Ali nije prihvatljivo da sada stavite na glasanje ovaj zakon, a da Predsjedništvo BiH, kao predlagač, ne da svoj stav o ovome. Da li u ovoj sali neko ima iz Predsjedništva BiH, odnosno u ime Predsjedništva BiH, ja to ne znam, ko je za to spreman i ko ima mogućnost da da ocjenu. Za mene je meritorna ocjena koju će neko izaći za ovu govornicu i reći, ja u ime predlagača prihvatam ili ne prihvatam te amandmane, pa onda da o njima glasamo. Ponavljam, neprihvatljivo je da se u krajnjem slučaju glasa bez stava predlagača. Razlog više za ovakvo moje obraćanje je ono što smo prošli put, na prošloj sjendici čuli od gospodina Tomića koji nam je i sam dovoljno alarmantno govorio, a sudeći po ovoj raspravi o ekonomskoj situaciji u zemlji izgleda da to nismo dobro shvatili ili smo čuli, a prošlo je pored nas, jer svaki dan neizlaska Granične službe na granice BiH čini manje sredstava za ljude zbog koji su nas ovdje birali. Mi zbog toga insistiramo da se što prije promijeni sadašnje stanje.
Dame i gospodo, ja sam mislio da danas uopšte ne govorim o Prijedlogu ovog zakona, da ne ulažem ni prigovore ni amandmane, no mislim da je dobro što je poslije pauze diskusija ušla u mirnije vode i da možda nema potrebe za neke žučne rasprave, vezano, sve su ovo normalni problemi koji tište BiH i gorući problemi i o njima valjda možemo u jednoj mirnoj atmosferi i raspravljati. Mene, pre svega, interesuje, dakle, ne znam, pa pitam ima li neko ko mi može reći, može li u ime Predsjedništva BiH i da li je ovlašten u ime Predsjedništva BiH gospodin Ante Grbić koji se potpisuje za Sekretarijat Predsjedništva BiH da daje preambulu i tumačenje Ustava? Može li i ima li ovlaštenja i da li je to u skladu sa zakonskim propisima BiH, ne znam da li bih mogao nastaviti diskusiju, interesuje me je li ovo validan dokument koji smo dobili? Ima li neko ko mi može odgovoriti. Pošto nema odgovora, nastavit ću priču. Hoću da jasno kažem građanima BiH da svaka naša rasprava o svakom vitalnom zakonskom projektu ukazuje na tragičnu poziciju BiH. Svako slovo ovog zakona i svako slovo Zakona o Graničnoj službi koje je napisao bilo koji član 35 Predsjedništva BiH, ili bilo ko iz Stručne službe, ja ću javno da pojedem pred javnosti BiH, kao i svako slovo Izbornog zakona koje je napisao gospodin Drago Ljubičić koji se barem udostojio pa sjedi i sluša sve ono o zakonu u kojem je učestvovao taman toliko ko i moj mali Aleksandar koji ima 12 ili 13 godina. Prema tome, hoću da kažem, možete li misliti ima li većeg licemjerstva nego da tri člana Predsjedništva u ime BiH prihvate obavezu zato što je visoki predstavnik, uvrćući im uši kao krmeći rep, natjerao ih da javno saopšte da su za to.
Molim Vas, poslaniče, nemojte koristiti takve izraze, ja Vas molim. Vi ste ekonomista, niste jezičar.
Nek se jezičari bune, niste ni Vi jezičar. Ja vas molim samo malo da sasluša narod u kakvoj smo tragičnoj poziciji. Ako su, uistinu, gospodin Jelavić, gospodin Izetbegović i gospodin Živko Radišić, preuzeli obaveze, onda ovaj zakon nema nikakvu šansu da propadne. Nema nikakve potrebe za amandmanima, ali zašto danas nema gospode. Ja sam do maloprije vidio gospodu savjetnika i gospodina Živka Radišića, dok je došao na dnevni red zakon, nema ljudi. Šta se dešava u BiH? Sada da kažem drugu stvar vezano za Zakon. To je ta tragična pozicija i to su te tragične rasprave i nećemo zadugo, nažalost, izaći iz ove situacije, jer smo dobili predstavnike naroda koji iza leđa rade narodu. Sad da kažem o Zakonu. Ja kao poslanik tražim od članova Predsjedništva BiH, valjda na to imam pravo, da poštuju Ustav BiH. Jednom se mora jasno staviti do znanja članovima Predsjedništva BiH da je Ustav svetinja valjda i za njih. U ovom Ustavu, gospodo, član 3. tačka 4. doslovno piše, Predsjedništvo BiH može da odluči da olakša saradnju između entiteta, to je sasvim logično, ne samo za graničnu službu, u stvarima koje ne spadaju u nadležnost BiH, kako je predviđeno ovim Ustavom, ukoliko se jedan entitet ne protivi u datom slučaju. Da bude stvar još bolja, zato ću vam reći zašto ne ulažem amandmane i jasno izraziti svoj stav o ovom zakonu. Imaju stavovi, ja ne znam da li su vama bili dostupni ili nisu. Usaglašen Prijedlog zaključaka 5. posebne sjednice Narodne skupštine RS koja je raspravljala o ovim problemima u skladu sa Ustavom RS gdje se kaže, zaključak broj 2. Istovremeno raspravom o političkom i pravnom aspektu Njujorške deklaracije NS RS je izrazila ozbiljne rezerve u (neslaganja sa rješenjima koja su u predloženoj vezi zajedničke pogranične policije, jedinstvenog pasoša itd.). Ja, kao poslanik iz RS koji uvažava Parlament RS, ali i Parlament Federacije BiH, nemam moralno pravo, ja vas molim, i Bošnjake i Hrvate da me sad, nemam moralno pravo da izlazim iz ovih zaključaka, ne zato što neću da glasam o Zakonu ili što sam protiv Zakona, ali molim zajedničke organe BiH da otvore međuentitetski dijalog o svim pitanjima koja su u sklopu Ustava, da ne bismo pokazivali sve naše nejasnoće pred očima i Bošnjaka i Hrvata i Muslimana i zato vas molim da shvatite što ću danas imati takav stav prema ovom zakonu.
Jesu li to četiri neka naroda? 36
Možda sam neki narod preskočio ili neku manjinu, nemojte se ljutiti, malo je poodmaklo vrijeme pa smo i umorni. Hvala vam lijepa.
Dame i gospodo, kolege poslanici, Ovdje, koliko mogu da vidim, imaju dvije dimenzije. Prva je politička dimenzija. Svako želi da se prikaže da je on zaslužan upravo zato što se ovaj zakon našao, naravno, do onih koji podržavaju Zakon što se našao u ovom statusu koji jeste i što će, ukoliko ga mi ne prihvatimo, biti nametnut, i svako želi da bude taj ko je to započeo. Započela je borbu za ovo Stranka za BiH, ako ćemo već tako govoriti, 14. aprila 1996. godine, nastavila je '97., sastanci sa ekspertima, posebno u martu i aprilu, na koje smo pozivali gospodu iz drugih stranaka, nisu dolazili. 1998., također, a, evo, danas je 1999. godina. Ako je do licitiranja, ko je šta uradio? Stranka za BiH, kasnije od '97., potpomognuta Koalicijom je to uradila, da bude jasno i da se ne zaboravi, ako već razgovaramo o tome. Druga, funkcionalna strana, ako je tačan podatak, gospodo, da ima 900 subjekata koji se bave izvozom drvne građe u BiH, onda bih ja ovom kolegi koji je maloprije govorio da li postoji zakonska osnova, ustavna itd., za mene, naravno, postoji. Da li su se stekli uvjeti da zaštitimo BiH i građane BiH od pljačke BiH? Kojem to narodu, kojoj to stranci može biti u prilog da ostanemo bez jednog resursa koji nije lako obnoviti, a to je drvo, a ostat ćemo. Drvo se siječe neselektivno. Izvozi se kako ko hoće. 900 ljudi, ne znam koliko pilana, neki mi kažu 2.000, nisam siguran, uzmite to s rezervom, ali u svakom slučaju, ta trgovina, samo se na njoj zadržavam, je na nivou 13. vijeka gdje imamo dokumente da se drvo izvozilo upravo na ovaj način. Posiječe se pa se proda, recimo u Dubrovniku, tako se izvozilo drvo. Nikakve dodatne tzv. vrijednosti ove, što je novi ekonomski rječnik, danas nema. Čak nam se dešava da to drvo izađe vani i da se od njega napravi namještaj i da se taj cijeli saobraćaj obavi, molio bih za tišinu tamo, da možemo se čuti ovdje, da se taj cijeli posao obavi i da niko ne plati dinara i zato nam to treba, recimo i to je jedan razlog. Kolege prije mene su iznijele druge razloge. Možemo li dozvoliti u ime kog naroda neko može izaći i reći da je to dobro i da mi trebamo pričekati i da trebamo razgovarati o tom zakonu, pa govorimo i razgovaramo. Javno govorimo o tome od '96. godine. Na prvoj konferenciji za štampu Stranke za BiH to je bio problem broj 1. jer od ranije traje pljačka pa sve do dana današnjeg. Ko god kaže da treba nastaviti razgovor o ovome, u stvari, dozvoljava da se nastavlja ovo što se sada radi. Istovremeno nemamo 10.000 maraka za jednu kuću da se obnovi krov čovjeku koji hoće da se vrati u svoju kuću. Tražimo po međunarodnim organizacijama staklo, drvo, molimo, dok milioni prolaze pored nas svakodnevno. U interesu kog naroda je to? To ne može biti u interesu građana BiH, nijednog naroda, to ne može biti to. Može biti u interesu nekih grupa koje pljačkaju BiH. Prema tome, molio bih kad je u pitanju ovaj zakon, ako možemo malo prevazići ove stranačke neke podjele i nacionalne itd. Najbolji način da se zaštite građani BiH i da se napuni budžet i entiteta i države jeste da zaštitimo granicu. Ako ne donesemo taj zakon, ako produžimo i za sedam dana, da znate da je to, recimo, od 10 do 15 miliona maraka izgubljenih. U čijem interesu je to? Koja stranka koja govori u ime bilo kog naroda može reći da je joj to u interesu, ne može niko. Da znate da se ta pljačka dešava svakodnevno i nema nikakve veze sa nacionalnošću, ali ima veze sa švercom i sa pljačkom. Ja govorim o problemu izvoza drvne građe, zato što sam to slučajno pratio i 37 znam i jako dugo insistiram na tome da se prestane sa pljačkom BiH na taj način. Vjerovatno ima mnogo drugih segmenata o kojima drugi mogu bolje govoriti. Ali ako imamo 900 subjekata, podatak je iz štampe, ne mora biti tačan, koji se bave izvozom drvne građe, 900, šta mislite šta se dešava u BiH i ako imamo 2000 pilana kao što kažu i ako se ta sječa vrši neselektivno, to je problem od šverca do ekologije, do pljačke svakog građanina BiH, i zato nam treba taj zakon, a ne da bismo mi držali nekoga u zatvoru u BiH. Nama trebaju granice da bi nam sutra manje značile, zato nam trebaju, ne da bi više značile, ako idemo u Pakt za jugoistočnu Evropu . To su po meni otpori koji imaju neku pozadinu, ako mi dozvolite, balkansku i tako malo inata itd. Inače, ako tražimo interes svakog građanina, stvarno, onda ćemo glasati za taj zakon. Ako mislimo zaštititi našu ekonomiju, vjerujte, bez granica ne možemo. Uzaludna je priča o našoj ekonomiji, o privatizaciji, o svemu ako mi nemamo to i ako neko može ući kako ko hoće izvesti kako ko hoće, nema veze koji entitet, koja nacija i kako se zove onaj što to radi. Radi nama građanima BiH. Dajte da prekinemo s tim. Imamo zakon i državu kao i svaka druga država. Protiv koga to može biti. Dajte da pokušamo malo racionalno razgovarati o tome. Nije to, ne radi se o unitarnoj državi, ne radi se o granicama koje će odvojiti bilo koga od Srbije ili Hrvatske, ne radi se o tome. Naprotiv, mi idemo prema momentu kada će te granice biti manje relevantne i kada će na granicama našim biti ono što je na granicama Austrije i Italije. Danas je problem Austrije i Italije što carinici i policajci koji su stali tamo nemaju više posla. Nemaju posla, zašto? Pa nemaju kome da stoje tamo. To će biti i ovdje, ali sada u ovom trenutku, dajte da uđemo u red onih država koje su najnormalnije i imaju svoje granice i svoje države i zaštitimo građane BiH. Nema tu mnogo politike. Vjerujte mi, ako to ne učinimo, nastavit će se pljačka i mi to svi znamo. Nema niko od nas ovdje ko sjedi ko ne zna da se vrši pljačka BiH na svaki mogući način. Istovremeno ljudi primaju po 80 maraka i po 120 maraka bilo gdje itd., zašto ne uradimo to? Protiv koga je to? Osim inata i malo, naravno, to je kod nas jedna vrsta sporta, ako hoćete i karakteristike neke i zato i jesmo izabrani od naroda ovdje da prevaziđemo te neke probleme koje imamo i da jednom stavimo te ljude na granicu i da to bude zakonski i da bude u redu i da se oko toga složimo. Nije to plus ni minus nikom od nas, nego potreba koju ćemo prije ili poslije u skladu sa našim obavezama prema građanima morati ispuniti. Ja sam za to da se prihvati taj zakon. Nema potrebe da se nameće, ako ga mi prihvatimo. Ako ga ne prihvatimo, to znači stvarno da ga treba nametnuti i da nismo dorasli ovoj dužnosti koju obavljamo. Hvala lijepa.
Radenka replika, nisam čuo, izvinite, Tokiću.
Poštovani poslanici i poslanice, ja bih skratila ovu diskusiju kao jednu kvalitetnu da nije briga došla možda malo kasno '99. godine, od '92. je mnogo prošlo. Jedan fantastičan primjer koji ja uporno hoću da predložim i predlažem, a ne prolazi, a to je da nije potrebna možda ta pogranična služba zbog toga, jer mi od '92. godine savršeno imamo ko je šta imao '92. godine. Da smo se štitili, tražili bismo makar '94. godine da vidimo ko to ima sad ono što nikad nije imao, znači, nije sporno. Vjerujte i meni bi bilo mnogo bolje. Ako je to razlog, ja ću ispoštovati neki svaki drugi samo ne taj razlog. Nešto što se tiče korupcije, kriminala, pa ne mislite li da su silni ovi novopečeni bogataši postali od '78., pa ja u svom gradu otprilike znam ljude koji su imali, za koje nije sporno, ali ima ovih koji, prvo bi trebali to da usvojimo pa ćemo onda dalje, po meni, ovo je samo čisto 38 replika Vama zato što smatram da '99. godina neće, pogranična služba za sve što je do sada urađeno. Hajmo od '99. može da se kontroliše, a do sada što je urađeno fantastično možemo da izađemo u susret svima i da dokažemo.
Dame i gospodo zastupnici i poslanici i predsjedavajući, mi danas imamo jednu vrlo važnu tačku dnevnog reda i kao što uvaženi kolega Silajdžić, odnosno kopredsjedavajući Ministarskog vijeća BiH o ovom broju pilana, zaista bi bilo ružno da ovaj Predstavnički dom PSBiH promovišemo kao 2001 pilanu, ako je ovaj podatak tačan, a očito ima tendencija za jedan takav ambijent. Imajući u vidu prvo jednu predstavu o tri zasjedanja Ustavnopravne komisije i zaklinjanja kako smo svi za Njujoršku deklaraciju, a potom polagano prelaženje sa forme na suštinu što je nama iz SDP od starta jasno. U vezi ove pilane, da budemo sasvim jasni. Ovdje je iznesen podatak o gubitku svakim danom zbog nepostojanja Granične policije. To su podaci koji su ispred oficijelnih podataka kojima barata Evropa. Podaci u Evropi su znatno veći. Prema tim podacima, mi smo u periodu dok su gospodin Mihajlović, gospodin Silajdžić, gospodin Ašanin, Neven Tomić, Prlić, pa manje više to je isti koncept, u tom periodu izgubili dvije i po milijarde maraka. Nemojte sad prodavati da je to odgovornost sviju nas. Ne možete Vi kao kopredsjedavajući reći, kao jedan od najodgovornijih ljudi, zašto nismo imali ovaj zakon '96. i '97. i alibi tražiti u press konferenciji. Ne može se obnašati komunistička logika da sam istovremeno i vlast i opozicija. Ne može se doći ispred Vijeća ministara BiH koje Ustavnim sudom pada. Nije spremno da se dogovori o bilo čemu i od ovog Predstavničkog doma PSBiH praviti pilanu, novu pilanu. Ne može se govoriti o zaslugama. Nema ovdje zasluga. Ako se neko bori za zasluge s aspekta ovoga što danas imamo u BiH, gospodine Silajdžiću, Vi ste zaslužni za to, mi se povlačimo iz tih zasluga. Mi se povlačimo iz zasluga za sadašnje stanje, za ovaj parlament, za njegov tok, čak i za ovakav zakon. Mi ovaj zakon podržavamo zato što smo počeli vjerovati press konferencijama Predsjedništva BiH kako su usaglasili nešto bitno za ovu državu. Prestali smo vjerovati kad danas nema nikog iz Predsjedništva BiH da odgovori na amandmane. Za kraj, uz ove sve opaske koje sam rekao, molio bih predsjedavajućeg, da ne bismo ovo pretvarali u beskonačnu priču o zaslugama kojih nema, ima zasluga u negativnom smislu za ovo stanje, one su locirane u konceptu koji je prepoznatljiv, vidljiv i personalno i stranački da se ovdje jasno izjasnimo. Imamo li mi ovdje predlagača koji je spreman izjasniti se o amandmanima? Ako nema, napravite prekid i da se predlagač izjasni o amandmanima, jer mi, kao Predstavnički dom PSBiH, ne bismo trebali mimo predlagača koji se pojavio u ovoj proceduri sa pomalo haotičnim obrazloženjima, čas ustavno, na ovom osnovu, čas na ovom, ali, eto, na kraju, na nekom osnovu koji smo dobili, ja bih molio da se samo definišu. Ukoliko ne, napravimo prekid, Predsjedništvu BiH pretpostavljam ovo je bitna stvar i ja očekujem da će oni u roku od 2-3 sata dok mi napravimo pauzu za ručak sastati se i zauzeti stav o ovim amandmanima, unijeti svoj dio odgovornosti spram svega ovoga što smo svi pričali, korupciji i kriminalu, i mi ćemo biti u situaciji da se izjašnjavamo o amandmanima.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, neću oduzimati mnogo vremena, jer ga je stvarno danas mnogo potrošeno. Zao mi je što smo kao poslanici uopšte pristali da uopšte raspravljamo o Zakonu bez gospode koja ga je prihvatila u Njujorku, a da mi ne dobijemo šansu za još jednu raspravu po redovnoj proceduri na Prijedlog zakona. 39 Gospodo, vi kojima je to struka, treba da ide redovna procedura ovog doma, ako će on biti Dom i mi poslanici poslanicima, da idu amandmani, da se gospoda izjasni. Drugi dan da dođemo ili drugi put, pa ako se ne dogovorimo da pokušamo da prijedlog prihvatite moj, da i mi stignemo do Njujorka, možda ćemo se tamo dogovoriti.
Kolege poslanici, gospodo predsjedavajući, ja bih da postavim jedno pitanje i obrazloženje zašto postavljam. Neki dan sam išla u Republiku Hrvatsku i prešla preko pontonskog mosta u Gradišci i sa ove strane RS ispregledali me tamo nekakvi, otvarali gepek i šta sve nisu radili i na kraju me pustili. Sad ovdje danas iz svih diskusija koje sam čula, ja sam stekla utisak da BiH država nema pogranične službe. Ja ne znam šta su onda ovi od mene radili tamo i s kojim pravom? Ako vam je zanimljivo da pričam šta su radili i oni tamo kod Šida, isto Srbi, ne govorim o Hrvatima, ali neću. Ako je činjenica da, ipak, postoji granična služba u državi BiH, ali je činjenica da ona loše radi, pa, eto, je toliko drveta izašlo iz BiH, pa zamislite kad se drvo reže, bar na pet km motorka se čuje. Pa nije li možda u korijenu trebalo sasijecati te milijarde maraka, ako smo pustili da ode drvo, a marke su ostale u BiH, samo možda nije na zadovoljavajućim mjestima. Ako nije dobra ta pogranična služba, što i ja mislim da ima propusta, onda ja postavljam pitanje, da li je rješenje u tome da se donese novi zakon o pograničnoj službi koji, u suštini, će da skloni Slavka da postavi Željka, da skloni Kasima da postavi Kasima i da skloni Ivu i da postavi Marijana, evo da tako kažem, da li je u tome rješenje problema? Ako je rješenje u tome, onda ja postavljam pitanje za što je toliko predlagaču ovog zakona bitno da li je pogranična zona 30 km, 10 km, zašto nije 100 metara kao u svim zemljama svijeta. Baš o tome da li je 30, 10 km itd. krije se neka pozadina donošenja ovog zakona. Mislim da imam još argumenata da branim da se neka pozadina krije, ali, eto, neću više. Meni se čini da ovdje su gotovo svi diskutanti, osim gospodina Vite, iznosili tako nekakve slobodne rasprave, ovdje nije bilo riječi uopšte o Zakonu, niti o amandmanima, ali ja bih zaista voljela da mi neko argumentima odgovori na pitanja koja sam postavila. Hvala.
Ja vas molim da više o drvetu ne pričamo, jer Zakon je u pitanju, ispast će šumačka svečanost. Dajte da se mi dogovorimo. Imamo nekoliko stvari o kojima se moramo dogovoriti. U 4 sata moramo napraviti prekid rada. Ovdje je bilo nekoliko kvalitetnih prijedloga o kojima treba da se izjasnimo i da vidimo šta dalje. Ima li ovdje mogućnosti da se predlagač izjasni o amandmanima? Nema mogućnosti. Ima li predlagača?
Koliko ja znam, gospodin Radišić je u Banja Luci danas.
Znači, nemamo ni predlagača, nemamo mogućnosti da se iko izjasni o amandmanima. Imam drugo pitanje. Ja se izvinjavam gospodinu Trnki, ali moramo da znamo šta da radimo dalje. Znači, obzirom da nije niko intervenisao, da nemamo pravo na amandmane. Amandmani su dati. Pitam poslanike koji su dali amandmane da li odustaju od amandmana? Ne. Ne odustaju. Da li je gospodin Trnka dobio sve amandmane? Nije dobio. Molim Službu da se gospodinu Trnki daju svi amandmani koji su pristigli. Ja bih 40 ovu tačku prekinuo ovog momenta, jer nema smisla dalje raspravljati o ovoj tački, jedino ako ima neko za diskusiju, evo, ja nisam još. Ja bih prekinuo ovu tačku. Sad imamo nekoliko pitanja, obzirom da je ostatak dnevnog reda relativno brzo završiti. Nije. Imamo prijedlog, Vi znate naš zaključak. Da se sjednica nastavi sledećeg dana. Ima li tu problema? Ima. Evo neki, koliko poslanika ima probleme, da vidimo, neka dignu ruku da vidimo šta je? Ko ne može sutra? Mi smo se dogovorili, ali ostat ćemo bez kvoruma, praksa je jedno. Imam ja dva prijedloga. Imam jedan prijedlog da nastavimo sutra u 10, to je jedan prijedlog, u skladu sa zaključcima. Ako se možemo na taj način dovesti u nezgodnu poziciju, da li će Predsjedništvo BiH sutra do 10 se sastati i uraditi ovaj svoj dio posla, ja mislim da neće. To je jedan ozbiljan problem. Ja bih predložio sledeće. Da mi u utorak nastavimo ovu sjednicu, a u srijedu nastavimo sledeću. To je za mene da malo prekršimo jedan princip, ali vi večeras se ne možete vratiti tek tako, vi morate ići obaviti vjerski obred i to je sasvim logično, ali u utorak, molim vas, da počnemo raditi u 10 časova. Nemamo mi potrebe više se sazivati što se tiče ovog dnevnog reda. Prekid do utorka u 10 časova, bit ćete obaviješteni. Hvala lijepa. Sjednica je završena u 16.00 sati. 41
Zastupnici, poštovani gosti, Budući da se danas radi o nastavku 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koja je prekinuta 15.12.1999. godine, i tu smo stali, na 2. točki dnevnog reda. Ovaj put ćemo nastaviti 15. sjednicu, a onda ćemo se dogovoriti o 16. sjednici koja bi trebala naći svoje mjesto i vrijeme na Parlamentu. Sve nazočne srdačno pozdravljam i zahvaljujem za nazočnost. Jedna novost ovdje, moja malenkost će danas voditi ovu sjednicu zbog toga što je gospodin Mirko Banjac, kao predsjedavajući Zastupničkog doma PSBiH bolestan, ima zdravstvenih problema i nalazi se trenutačno u bolnici, prema mojoj informaciji, i zbog toga kažem, ja, kao prvi dopredsjedavajući, pokušat ću da vodim ovu sjednicu. Svakako da mi tu možete pripomoći, odnosno, ja sam zamolio iz Tajništva gospodina Jadranka Tomića da striktno evidentira vaše javljanje, tako da tu ne bismo imali problema, odnosno, da ne bismo nekoga preskočili. Ujedno, Mirko Banjac, kao predsjedatelj ovog doma, želi da mu se pročita čestitka koju je on uputio sljedećeg sadržaja „Kolege i kolegice zastupnici, vama i vašim obiteljima, narodima i građanima BiH, čestitam božićne, bajramske i novogodišnje blagdane.“ Osobno se pridružujem čestitkama i želim skori oporavak gospodinu Banjcu i gospodinu Ivi Mijačeviću i gospodinu Ljubomiru Zovki koji isto tako, imam ovdje izvješće da je bolestan. Nadamo se da ćemo ih što skorije vidjeti ovdje u Parlamentu. Poštovana gospodo, obavještavam vas da je, prema izvješću službi, nazočno 24 zastupnika, od toga 18 iz Federacije BiH i 6 iz RS, time imamo kvorum i možemo valjano odlučivati. Svoje izvinjenje, odnosno opravdanje za izostanak sa sjednice najavili su: Ivo Mijačević, koji je već duže bolestan i molim Tajništvo da mu službeno uruči čestitku ispred nas i zaželi što skorije ozdravljenje, isto to vrijedi za Mirka Banjca, Milenku Bošnjak, Ljubomira Zovku, koji je isto tako opravdao svoj izostanak zbog bolesti i u najnovije vrijeme gospodin Ivo Lozančić. Budući da imamo kvorum, imamo pravo pravovaljano odlučivanja, predlažem da počnemo sa radom i to u odnosu na usvojeni dnevni red na 15. sjednici, obavještavamo vas da imamo prijedloge da se sa dnevnog reda skine točka Izvješće o provedenoj javnoj proceduri očitovanja predlagača o nacrtu a) Izbornog zakona, predlagač Drago Ljubičić i b) Izborni zakon, predlagača skupina zastupnika Kluba SDP-a, zbog spriječenosti odgovarajućih predstavnika OHR-a, da budu nazočni današnjoj sjednici. Slijedi rasprava o očitovanju ovog prijedloga.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, poslanici, ja sam zaista iznenađen, da ne koristim grublju riječ za ovaj prijedlog, da danas ne raspravljamo o nacrtima zakona Izbornog zakona, naprosto mi malo šta postaje jasno. Čitavu naciju, čitavu zemlju smo ubijedili da nam je to najprioritetniji zadatak, utvrdili smo jasne rokove i sad da odgađamo, odnosno, pokušava se odgoditi rasprava o Zakonu zato što nema odgovarajućih predstavnika. Odgovarajućih predstavnika za Zakon, Izborni zakon nisu ni OHR ni OSCE, nego gospodin Drago Ljubičić. Ako Drago Ljubičić povlači svoj zakon iz procedure, ja mogu imati razumijevanje za takvo što, a i to tražim određeno obrazloženje. Kao što vidite, Klub poslanika SDP-a je prisutan tu. Zaista ne bih želio da ovdje na tako olak način prihvatimo odlaganje jednog od najbitnijih zadataka, pogotovo što svako veče, na svim televizijama, u svim novinama imamo imperativ. Tamo nam se govori, natjerajte poslanike da usvoje Zakon. Ti što govore da treba natjerati poslanike da usvoje Zakon, sad sami traže odlaganje Zakona. Ja bih zamolio gospodu iz OHR-a i OSCE-a da malo detaljnije objasne razloge. Jesu li to možda praznici, godišnji odmori, pa da onda vidimo prioritet tih zadataka kod međunarodne zajednice i tako malo raspravimo o jednom takvom odnosu koji je, po meni, vrlo, vrlo neprincipijelan.
Gospodine Tokiću, samo jedno pitanje. Da li Vi predlažete da oba izborna zakona idu u proceduru, ili samo...
Apsolutno, da danas raspravimo o oba izborna zakona.
Hvala lijepa. Ima li neko od gospode iz međunarodne zajednice potrebu objasniti ovaj stav? Zašto bi se danas taj Izborni zakon prolongirao za sljedeću sjednicu? Predlagača, nažalost, isto tako nema, to sam zaboravio odmah reći u ovom obrazloženju, zašto u dnevnom redu ne bi trebala ta točka biti. Predlagač sam je tražio da se prolongira ova tačka ... sa Tajništvom i OHR-om.
Gospodo predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, cijenjeni gosti, Ja mislim da izborna problematika ili rasprava oko izbornih zakona, nacrta i jednog i drugog je dosta složena problematika i da smo vodili dosta ozbiljnu raspravu i dali ozbiljne amandmane, pogotovu na ovaj zakon gdje je predlagač gospodin Ljubičić, uz pomoć, naravno, i opservaciju najznačajnijih međunarodnih predstavnika u BiH. Ja mislim da ne treba posebno objašnjavati da su visoki međunarodni diplomati i kancelarije koje opserviraju već na jednom, svugdje u svijetu poželjnom dopustu, vezano za božićne praznike i ostale blagdane, koji se slave svugdje u svijetu i mislim da ne treba postavljati zajedljiva pitanja ako problem ne možemo riješiti i mislim da gospodi, takođe, treba čestitati predstojeće praznike da se fino odmore i da nastavimo raditi u skladu sa nastojanjima međunarodne zajednice da BiH bude primljena u Savjet Evrope i da izgradimo sve pozitivne zakonske propise koje BiH vode u Savjet Evrope. Ništa nećemo postići danas ako otvorimo žestoke rasprave zašto nekog nema, je li dopisom, raspisom 43 itd. Za nas poslanike je jako bitno danas da nikog od predlagača zakona nema i ne može se očitovati, vezano za amandmane koje su poslanici postavili. Sad se samo postavlja pitanje, dilema, da li zakonski projekat koji su socijaldemokrati stavili u raspravu, da li danas otvoriti raspravu jer je predlagač tu, a, evo, ja ću iznijeti svoj stav. S obzirom da smo oba nacrta uvukli u raspravu, nekom jednakom procedurom, ja bih molio socijaldemokrate BiH, a, naravno, kako se god izjasne poslanici ovog Predstavničkog vijeća, ja ću tu odluku da poštujem, da tu raspravu otvorimo odmah iza novogodišnjih praznika, da ne gubimo sad vrijeme ima li nas, nema li nas, ima li OHR-a, ima li predstavnika međunarodne zajednice ili nema. Očito je da danas, ja sam dobio dnevni red, moram da kažem, u kojem se ova tačka skida sa dnevnog reda, dakle, jedan i drugi nacrt, to sam dobio od Sekretarijata. Znajući za ovu problematiku opserviranja rada zajedničkih organa BiH, to je u tom smislu. Hvala vam lijepa.
Imaš li prijedlog da usvojimo ovaj dnevni red kojeg je Kolegij predložio?
Ja sam ga dobio kao takvog. Hvala lijepa.
Ja vas samo molim. Ja se nadam da ste dnevni red kojeg je Kolegij usvojio i predložio zastupnicima vi dobili. Ja ću vam, nisam to još ni stigao, u stvari, vodimo sam diskusiju o ovome. Nastavljamo rad sa sledećim prijedlogom dnevnog reda. 1. Prijedlog zakona o Graničnoj službi BiH; 2. Prijedlog odluka o organizaciji Tajništva Parlamentarne skupštine BiH; 3. Infomracija o zakonima koje je usvojio visoki predstavnik na privremenim osnovama i dalje aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH; 4. Davanje suglasnosti za Sporazum između Vijeća ministara BiH i EUROFIME Evropska kompanija za finansiranje željezničkog voznog parka; 5. Odgovor Centralne banke na zaključke Zastupničkog doma PSBiH; 6. Davanje suglasnosti za imenovanje glavnog revizora BiH i zamjenika revizora i 7. Zastupnička pitanja, što je naš prijedlog da se prolongira iza 16. sjednice. Sa ovih 6 točaka, prijedlog Kolegija bi bio za dnevni red.
Predsjedavajući, ja bih samo želio da čisto poslovnički, kao ozbiljne institucije, utvrdimo o čemu mi raspravljamo. Mi smo dnevni red za ovu sjednicu usvojili.
Jeste.
Danas se u nastavku ove sjednice pojavila inicijativa za skidanje određenih tačaka dnevnog reda. Ja jedino što tražim, tražim da jasno prije glasanja o ovom pitanju definišete, ko traži skidanje tačke s dnevnog reda i sa kojim razlozima, samo to da definišemo. Ako gospodin Špirić može biti predstavnik OSCE-a i OHR-a, očito što se tiče Izbornog zakona može, ja mogu prihvatiti obrazloženje, ništa ja nemam protiv praznika, možemo im zaželiti svima pojedinačno ugodne praznike, ali samo da definišemo zašto se skidaju te tačke s dnevnog reda. Ako je to Kolegij, neka objasni Kolegij zašto. U ime SDP-a, mi, naravno, želimo da se jedinstveno raspravlja o Izbornom zakonu, jer to je ista tematika, bilo bi neracionalno i nekorektno da se o jednom nacrtu izbornog zakona danas raspravlja a o drugom iduće sjednice, jedino ako je gospodin Drago Ljubičić definitivno povukao svoj prijedlog, onda, naravno, ne treba zbog jednog povučenog prijedloga zaustaviti jedan vrlo važan zakonski projekat i zadatak Parlamenta.
Hvala, gospodine Tokiću. Ja sam u međuvremenu dobio jedan kratki dopis koji glasi ovako. Što se tiče razmatranja novog Izbornog zakona, s obzirom na trenutne okolnosti, predlažemo da se rasprava odgodi do početka siječnja, to je poslao OHR. Dajte, molim vas, kopirajte ovaj dopis i proslijedite. Ima li još neko za diskusiju? Izvolite, gospodine Dokiću. Ja bih Vas zamolio da izađete i da to bude snimljeno.
Kolegice i kolege poslanici, cijenjeno predsjedništvo, nadam se da će biti uvaženi ovi razlozi zbog kojih se sugeriše da se Izborni zakon skine s današnje rasprave. Lično mislim da su ti razlozi opravdani. Ne trebamo zabadati glavu u pijesak. Znamo ko je inicijator i ko stoji iza tog jednog zakona. Mi moramo uvažiti razloge tih ljudi koji nisu mogli da budu prisutni danas na ovoj sjednici, čak i nadam se da ćemo mi to izglasati. Ono što sam ja htio da intervenišem jeste sledeće. Protiv sam skidanja poslaničkih pitanja sa 15. sjednice. Gospodine predsjedavajući, ja Vas molim, Vama je prije svega upućeno. Još jednom ponavljam, protiv sam skidanja poslaničkih pitanja sa 15. sjednice. 15. sjednicu trebamo regularno završiti, a onda ćemo razgovarati o 16. sjednici.
Ima li još neko za raspravu?
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, mi imamo utvrđeni dnevni red za ovu sjednicu. Ja predlažem da mi krenemo raditi po dnevnom redu, znači 2. tačka na kojoj smo stali je Prijedlog zakona o Graničnoj državnoj službi; 3. Izvještaj o provedenoj raspravi, kad dođemo do te tačke, onda ćemo donijeti odluku da je skidamo ili ne skidamo i onda sve dalje idemo po dnevnom redu. 45 Prema tome, ne možemo mi sad usvajati dnevni red bilo kakav drugi, imamo ga usvojen, kad dođemo na tačku dnevnog reda ovu 3. onda ćemo donijeti odluku i tako raditi i da ne otvaramo raspravu sad o dnevnom redu.
Ima li još netko za raspravu? Imamo ovdje dva prijedloga. Kolegij se usuglasio da imamo dnevni red ovakav kakav ste vi, ja se nadam, dobili, dakle, modificiran uz ove dvije, da se ova točka dnevnog reda skine i imamo ovaj prijedlog koji je gospodin Rakić dao, mislim da je i on jako razuman, da idemo prema usvojenom dnevnom redu sa 15. sjednice, a kad dođemo do točke 3. da se onda izjasnimo da li ta točka da ide dalje u proceduru ili ne. Ja stavljam sada: Stavljam na glasovanje, mislim da možemo pristupiti glasovanju. Sad mora neko odlučiti. Jeste li za to da mi nastavimo sa dnevnim redom, onakvim kakvim smo tada usvojili na 15.sjednici? Ja to moram staviti na glasovanje. Smatram da prema Poslovniku možemo usvojiti dnevni red kakav je bio na 15.sjednici. Dnevni red po kojem trebamo sad proslijediti na ovoj sjednici jeste: 2. Prijedlog zakona o Graničnoj službi BiH; 3. Izvještaj o provedenoj javnoj raspravi i izjašnjavanju predlagača o nacrtima Izbornog zakona, predlagača gospodina Drage Ljubičića i Izbornog zakona grupe poslanika Kluba SDP 4. Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH 5. Informacija o zakonima koje je proglasio visoki predstavnik na privremenim osnovama 6. Aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH, šesta točka govori onako kako je tamo u starom prijedlogu 7. Davanje saglasnosti na Sporazum između Savjeta ministara BiH i EUROFIME, nadam se da se tako čita, Evropska kompanija za finansiranje željezničkog voznog parka 8. Odgovor Centralne banke BiH, na zaključke Predstavničkog doma PSBiH 9. Davanje suglasnosti na imenovanje glavnog revizora BiH i zamjenika 10. Poslanička pitanja Slažete li se sa ovakvim dnevnim redom? Nastavljamo sa točkom 2., a to je prijedlog zakona o Graničnoj državnoj službi. Mi smo o toj točki, odnosno o tom zakonu ovdje diskusiju već imali i prema izviješću koje ja imam, ta diskusija je završena. Prema tome, mi bismo se samo trebali izjasniti o amandmanima, odnosno o njihovom usvajanju ili odbijanju. Amandmane koje su podnijeli, bila su podnesena dva amandmana, dvije grupe amandmana bolje rečeno i odgovor na te amandmane, dobili smo od Predsjedništva BiH, potpisano sa gospodinom Antom Jelavićem, kratko izjašnjenje koje ste vi, nadam se, dobili u dnevnom redu, stoji: ne prihvaćaju se amandmani koje su podnijeli Koalicija Sloga i gospodin Mirko Banjac, zastupnik u Zastupničkom domu BiH. Kratko obrazloženje. Iz gore navedenih razloga, ovi amandmani nisu mogli biti prihvaćeni. Ovo je usaglašena odluka sva tri člana Predsjedništva BiH. Prema tome, Predsjedništvo BiH odbacuje amandmane koji su podneseni sa bilo koje strane na ovaj zakon. Mi smo 46 diskusiju tada završili. Sad možemo samo razgovarati o ovoj odluci, o amandmanima. Ima li neko ispred predlagača da bi ovdje šta objasnio. Predstavnik iz Predsjedništva BiH nam kaže da je ovo sasvim dovoljno. Vi to imate pred sobom, ako treba naknadno pročitati, možemo to uraditi, ali ja smatram da ovo obrazloženje imate na stolu i da ga ne treba posebno ovdje parafrazirati, odnosno čitati. Izvolite, gospodine Špiriću.
Dame i gospodo, ja ću, naravno, pokušati u što je moguće kraćim crtama da dam svoje viđenje ovakvog načina donošenja najbitnijih zakonskih projekata za BiH kao državu. Mi smo prošli put imali izjašnjavanje, vezano za ustavni osnov ovog zakona, od savjetnika ili sekretara ili ne znam kako to zovu službe u Predsjedništvu BiH, gospodina Grabovca, koliko mi se čini, to je dopis koji ste dobili svi, da ustavni osnov za ovakav zakon postoji. Ja mislim da građanima BiH mora biti sve jasno kada se mjesec dana pre rasprave o Zakonu o Državnoj graničnoj službi u okviru Predsjedništva BiH i onih koji su obećali da će Zakon ići bez amandmana, otvori toliko polemičnih tonova. Da nesreća bude veća, danas nema nijednog člana Predsjedništva BiH, a to nije rijedak slučaj kada su zakonski projekti u pitanju da sjede ovdje sa nama poslanicima i da stvarno kažu da li su postigli saglasnost i odbacili najmanji poslanički amandman. Ja imam informaciju, gospodo, da to nije usaglašeno, niti su amandmani raspravljani u okviru Predsjedništva BiH. Zato nisam spreman pred licem javnosti BiH da učestvujem u raspravi o ovom zakonu, sve dotle dok ovdje ne sjednu gospodin Radišić, gospodin Jelavić i gospodin Alija Izetbegović i da se jednostavno ne vidi ko obmanjuje građane BiH i međunarodne zajednice, pogotovu što ne postoji ustavni osnov. Zato što postoji ograda Skupštine RS, ja sam vas zamolio prošli put da imate razumijevanje jer je republički Parlament ispoljio ozbiljne rezerve na ovakav Zakon i umjesto da se otvori procedura usaglašavanja, ovdje se metodom izbjegavanja članova Predsjedništva BiH da se jasno izjasne pred licem javnosti, ovdje dobijemo pismo u kojem piše dolje Ante Jelavić, ni predsjedavajući, ni član Predsjedništva BiH itd. Ja nisam spreman da raspravljam dok gospoda ne bude ovdje, a onda ću da pričam o zakonu kako ga kao poslanik vidim. Ja mislim da je dosta obmanjivanja javnosti u BiH ko je za, a ko je protiv. Mislim da ne postoji ustavni osnov. Mislim da nije postignuta saglasnost u okviru Predsjedništva BiH, čak mislim da nisu uopšte raspravljali o amandmanima. Ako je neko pozvao članove Predsjedništva BiH negdje vani pa im zavrnuo uho, onda je ovo uneseni Zakon u Predstavničko vijeća Parlamentarne skupštine BiH, a ne Zakon koji je Predsjedništvo BiH usaglasilo i uvuklo u raspravu Predstavničkom vijeću.
Hvala, gospodine Špiriću.
Uvažene kolege predsjedavajući, kolege poslanici, gosti, ja bih se u cijelosti, prije svega složio sa diskusijom kolege Špirića, s tim što ja ne mogu, jednostavno kao poslanik Parlamenta, a da, također, ne kažem određene stvari. Naime, puna usta su nekih da rade za dobrobit naroda u BiH, da se ta dobrobit treba ogledati u donošenju kvalitetnih zakona itd. Kada je u pitanju ovaj zakon o kojem bismo se mi trebali danas izjasniti, faktički kao nečiji servis i podići ruke da bi on dobio zeleno svjetlo, a u stvari ja se ovdje osjećam samo kao paravan, u stvari, za donošenje određenih zakonskih propisa koji se proturaju 47 ovdje, prije svega najviših institucija BiH, a iza njih stoji neko treći. Ja ću sad ovdje napomenuti nekoliko stvari ovdje. 1. Članovi Predsjedništva BiH su potpisali 24.07. zajedničku izjavu o formiranju Granične službe. Obavili su razgovore sa predstavnicima međunarodne zajednice koji su još u septembru izjavili da je to prioritetni zadatak BiH, ovdje prije svega mislim na predstavnike IPF-a, gospodina Detefa Buvita, ne znam da li sam ispravno mu pročitao prezime i drugih visokih predstavnika međunarodne zajednice. Do današnjeg dana, ja nisam bio u poziciji kao poslanik čak da se upoznam ni od strane predsjednika, odnosno člana zajedničkog Predsjedništva iz RS o tome do kuda se došlo i koja je svrha, ne samo ono što sam preko javnosti saznao za donošenje ovog zakona, nego radi čega se želi taj zakon donijeti po svaku cijenu, s tim više što sam se ja i na prethodnoj sjednici, kao poslanik, jasno i glasno izjasnio o tome da ovaj zakonski propis uopšte nema ustavnog osnova. Ja samo mogu i dalje da tvrdim da se osjećam kao poslanik u Predstavničkom vijeću PSBiH, u određenim momentima debelo zloupotrijebljen od strane najviših funkcionera BiH. Mislim da takav način rada u svakom slučaju ne doprinosi dobrobiti, ne samo naroda u BiH, nego za stvaranje uzajamnog povjerenja i to je ono s čim se ja ne mogu složiti. Ja, nažalost, imam osjećaj da je neko ovdje pretplaćen u BiH, kada su u pitanju jedan i drugi entitet, na donošenje nečega, odnosno, kao što sam maloprije rekao jedan vrlo ružan termin “podmetanje“ narodu pojedinih zakonskih propisa i proturanje, ako se ne može direktno taj zakon proturiti, onda se koristi međunarodna zajednica i na taj način se donose određeni zakonski propisi, koji zaista nemaju veze nimalo ni sa Ustavom BiH, ni Dejtonskim sporazumom. Upravo iz tog razloga dolazimo u ovu poziciju da se ovdje mi poslanici između sebe, na jedan, u određenim momentima, možda i nekorektan i nekolegijalan način prepucavamo, a, nažalost, upravo nas u tu poziciju dovode oni koji bi zajedno sa nama trebali da donose zakonske propise na temelju najviših zakonskih akata ove države. U tom kontekstu, ja izražavam svoj revolt i izuzetno veliko nezadovoljstvo sa našim najvišim predstavnicima i smatram da, ukoliko se i dalje bude radilo, onda bojim se da mi ne samo da nećemo ući u Savjet Evrope, kao što se i ovdje pojedini poslanici koji su predstavnici tih funkcionera ili su u istoj stranci s istim uveliko busaju u prsa. Ne može se ući u Savjet Evrope na način na koji mi to želimo ući, po svaku cijenu a da ne ispunimo elementarne stvari koje Evropa i svijet od nas traži. Ako mi mislimo ući u Savjet Evrope, i u druge najviše međunarodne institucije, na način što ćemo donijeti po svaku cijenu pojedine zakonske propise, a čije ćemo posledice u samoj primjeni vrlo brzo osjetiti kao bumerang, onda smatram da takav način rada, zaista, nije primjeran i smatram da takav način rada neće donijeti nikome dobra. Kad ovo govorim, prije svega mislim i na ovaj zakonski propis, a pogotovo kad se radi o Izbornom zakonu po kojem smo i danas, odnosno o prijedlozima izbornih zakona o kojima smo danas trebali danas diskutovati, jer vrlo brzo, ukoliko neodgovorno pristupimo tom poslu i donesemo samo taj zakon iz razloga što neko želi da se on po svaku cijenu donese, ja kažem da ćemo posledice vrlo brzo osjetiti, međutim, te posledice će isključivo osjetiti narodi BiH, a ne onaj ko ga po svaku cijenu želi ovdje nametnuti.
Hvala Vam lijepo, gospodine Deretiću, samo, molim Vas, koncizno kažite šta je ovdje Vaš prijedlog? 48
Kad je u pitanju Zakon, gospodin Špirić, ja sam rekao na početku svoje diskusije da se u cijelosti slažem sa njegovim prijedlogom, dakle da se danas uopšte o ovom Prijedlogu zakona ne diskutuje, nego da dođu ljudi ovdje koji su se izjasnili, pa i gospodin Jelavić, evo, ja sam maloprije, prije dva minuta, gospodin Dokić mi je, ja nisam uspio ni pogledati materijale, dostavio taj njegov dopis. Mislim da je to krajnje neodgovorno, neka dođu oni ovdje i neka nama daju odgovor pred narodom BiH, na koji način se oni usaglašavaju i na koji način oni stoje iza pojedinih zakonskih nacrta ili prijedloga.
Hvala lijepo. Ja bih vas zamolio, budući da praktički imamo vremena do 4 sata, odnosno do 16 sati, mi sa radom ove sjednice i 16., ukoliko budemo mogli stići, moramo to završiti i zato vas molim i naš je prijedlog Kolegija da reduciramo diskusije na dvije minute, ako se vi slažete? Ako se neko ne slaže, onda, normalno, ovo je samo naš prijedlog i naša molba.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici i poslanici, ja ću pokušati ispoštovati preporuku Kolegija da diskusije budu što kraće. Ponovit ću stav SDP-a koja se zalaže da ovaj zakon bude usvojen. Mi se zalažemo da bude usvojen u prvobitnoj formi kako je bilo prema evropskim standardima naglašeno, prvenstveno mislim na zonu gdje djeluje ova granična služba, a to je da to bude 30 km. No, imajući u vidu kompromise koje su postigli naši članovi Predsjedništva BiH, mi smo spremni podržati ovaj zakon i odustati od svojih amandmana. Međutim, moja intervencija se prvenstveno odnosi na potrebu da rad, ipak, svodimo u jedne okvire koji su proceduralno, poslovnički utvrđeni. Ustavni osnov ne određuje Deretić. Deretić, kolega Deretić, može ostati pri stavu da ne postoji ustavni osnov. Međutim, Ustavnopravna komisija je dala stajalište legitimno da postoji ustavnopravni osnov. Mi možemo biti nezadovoljni radom članova Predsjedništva BiH ili djelomično zadovoljni, to je sad svakom ostalo. Međutim, mi smo sasvim legitimno dobili od Predsjedništva BiH vrlo jasan stav da ne prihvataju nijedan od navedenih amandmana. Sad ono što mi, kao Predstavnički dom PSBiH trebamo učiniti, jeste da predsjedavajući, ja se izvinjavam što se miješam u posao Kolegija, zatraži, jer je rasprava zaključena o ovoj tački dnevnog reda, da predsjedavajući zatraži od predlagača amandmana da li odustaju ili insistiraju na svojim amandmanima. Ako i ostaju pri svojim amandmanima, izjašnjavamo se pojedinačno o amandmanima i poslije toga se izjašnjavamo o Zakonu. Mislim da je svaka druga priča suvišna. Mislim da je sad sasvim jasno. Na prošloj sjednici nije bilo jasno, te nisam bio na Ustavnopravnoj komisiji, te nisam znao, itd., pa su neki pomislili da je, u stvari, problem proceduralne prirode, jer ovdje je sasvim jasno, određena grupa poslanika u Parlamentu ne prihvata Zakon o Graničnoj službi i to su neki legitimno rekli. Sad kad bude glasanje, neka to jasno kažu. Što je rekao maloprije kolega Špirić, ne treba glavu držati u pijesku. Granična služba će biti na granicama od subode i, u tom kontekstu, mi samo treba da uradimo svoj dio posla. Kad kažem svoj dio posla, to je u smislu onoga koji su shvatili ovdje posao da trebaju glasati protiv Zakona, neka i oni urade svoj dio posla.
Hvala lijepa, gospodine Tokiću. Ovdje imamo jednog predlagača amandmana, drugi, nažalost, nije nazočan ovdje na sjednici pa ćemo to morati odlučiti mi, no o Vašem prijedlogu, gospodine Tokiću, ja nemam ništa protiv da se izjasni gospodin Rakić, ukoliko želi sad, a onda gospođa Rađević dolazi na red, odnosno Spahić, pa onda Rađević.
Dame i gospodo, ja sam prošli put probao obrazložiti amandmane i jasno sam rekao da su tu četiri ključne stvari. Zašto sam išao na te 3-4 krupne stvari, jednostavno što sam se pozvao i na Okvirni sporazum o rekonstrukciji, reformi i demokratizaciji policije RS koju je potpisalo rukovodstvo RS i Misija UN u BiH, i taj proces se odvija do kraja. Što se u Federaciji BiH nije uradilo ništa o tome u oblasti granične službe, što u Federaciji BiH kantonalne službe vrše granični nadzor, svaki problem se mora dići na najviši nivo da se riješi problem iz Federacije BiH. Prema tome, ja ostajem pri svojim amandmanima. Nisam protiv Zakona onakvog sa amandmanima. Ali, za ovakav zakon kakav je predložen, bez rasprave i mogućnosti davanja amandmana, nisam za njega i neću glasati za njega.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, prije svega, htio bih da poželim da ovih 48 sati koliko ostaje do izlaska Granične službe na ove osnovne, već određene granične prelaze u BiH, budu iskorišteni racionalno i pametno i u Parlamentarnoj skupštini BiH. Naime, po mom dubokom uvjerenju, postoji nešto što je nezaustavljivo, kao što je nezaustavljiv proces primanja BiH u Savjet Evrope u aprilu 2000. godine, polovinom aprila, tako je nezaustavljivo i činjenica da će narod, želio bih samo parafrazirati jednu rečenicu koju sam sad čuo, imati negativne, ja kažem da će narod imati pozitivne posljedice i građani BiH izlaskom Granične službe na granice BiH, nikako ne može imati negativne, to po narod, po građane, po privredu, po poslove naših ministarstava, po prihode za BiH, nikako ne može imati negativne posljedice. Zbog toga što će imati pozitivne posljedice za ono što jeste suštinski interes BiH, a to su evropske integracije i otvorene granice. U ime otvorenih granica, u ime saradnje sa susjedima, u ime saradnje sa Evropom i svijetom, potrebno je da mi racionalno danas pristupimo o odlučivanju ovog zakona. Ja se želim, također, odrediti sasvim precizno, mislim da je potpis predsjedatelja Predsjedništva BiH, u našoj praksi se promijenilo u skladu sa evorpskim standardima pa se više ne potpisuju funkcije pod imena, nego se stavljaju u zaglavlje i to na oba jezika. S obzirom da je Ured visokog predstavnika jedini konačni tumač Opšteg mirovnog sporazuma. Ako je on usaglasio, kao jedini konačni tumač Mirovnog sporazuma i Dejtonskog ustava, prema Dejtonskom ustavu i Mirovnom sporazumu, sasvim je korektno da se mi sad okrenemo procesu odlučivanja i da ne bih i ja komplicirao, želio bih da mi danas odlučujemo. Imamo pred sobom stav predlagača, usaglašen sa Vijećem ministara BiH i sa Uredom visokog predstavnika, koji je konačni, podvlačim, tumač Opšteg mirovnog sporazuma, imamo naše amandmane koje su dale naše kolege i da završimo ovaj posao ako možemo što prije u roku najracionalnijih odluka koje može donijeti Parlament. 50
Hvala lijepo, gospodine Spahiću.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, u ime predlagača amandmana na Zakon o pograničnoj službi gospodina Mirka Banjca, ovlaštena sam da izjavim da ne odustaje ni od jednog amandmana i ostaje i dalje pri njima. Drugo, dajem prijedlog da se ovaj zakon vrati predlagaču u ponovnu proceduru da ga pripremi tako kako će on zasigurno ovdje u Parlamentu moći bez problema da prođe. Treće, replika gospodinu Sejfudinu Tokiću. Pozivanje na to da je Komisija za ustavna pitanja ustanovila da ovaj zakon ima ustavni osnov, nije uopšte diskutabilno, znamo kako je to bilo, na svu sreću u BiH postoji Ustavni sud ako bi dotle došlo i to bi trebalo. Međutim, i ja tvrdim da ovaj zakon može imati ustavni osnov, ali ovaj sad koji je pred nama nema. Može imati i mi smo voljni, evo, usuđujem se da kažem u ime svih poslanika čijoj grupi ja pripadam da smo mi voljni da o tome razgovaramo i da zaista ovaj zakon donesemo tako da ima ustavni osnov, a to podrazumijeva da Predsjedništvo BiH napravi kombinaciju, sa nadležnim organima u entitetima i da onda usaglašeni tekst Zakona dođe ovdje pred nas. Svima je nama jasno da sad to nije slučaj. Međutim, ako će za 48 časova postaviti, biti u život sproveden ovaj zakon, mi tu ništa ne možemo, ali možemo časno i pošteno da kažemo da razumijemo da nam neko naređuje, pa ako neko ima moć i silu da naređuje, neka izvoli, ljudi su uvijek spremni da trpe, ali i to ide uvijek do neke granice.
Hvala lijepa gospođi Rađević. Ja se ispričavam gospodinu Špiriću koji se javio za repliku koliko sam ja razumio.
Dame i gospodo, nije dobro za BiH da poslanici koji tek raspravljaju o zakonskom projektu kažu da će nešto biti realizovano ili da je u toku, bez obzira na zakonska rješenja. Nije to izgradnja BiH kao pravne države, nije to ono čemu streme građani BiH. Zato kažem da poslanici moraju da učestvuju u raspravi, da dođu do zakonskog projekta na dobrobit građana BiH, a ne da kažu bez obzira kako bude to, hvala Bogu, izlaze 31.12. i staju na granice. Neće to biti ona služba koja bi bila ako ovaj parlament donese zakonski projekat i stane iza njega, ja sam protiv takvih rješenja. Mislim da ovakve rasprave, bilo kako bilo, kako god da odlučili, desit će se nešto, naravno da će se desiti, ali to nije ono, to nije BiH kao pravna država, u tom smislu hoću da kažem.
Ja vas molim da ovu raspravu privodimo kraju i da se glasanjem izjasnimo o ovom prijedlogu.
Dame i gospodo, na početku ove moje diskusije koja nadam se da neće trajati dugo, ali bih molio predsjedavajućeg da me ne prekida, jer su mnogi o ovoj tački govorili prošli put i u kontekstu onoga što nije trebalo da se govori vezano za ovu tačku dnevnog reda. Na samom početku, htio bih da kažem da mi poslanici nismo toliko bespomoćni, odnosno ne bismo trebali da smo toliko bespomoćni, koliko smo sami sebe napravili bespomoćnim i koliko smo se prepustili situaciji da budemo bespomoćni. Mi ako imamo osjećaj da nešto nije po Ustavu, onda je naša obaveza da istrajavamo do kraja, dok se to ne raščisti, to je naš prevashodni zadatak ovdje, a ništa drugo. U tom kontekstu, ja bih neke kolege poslanike zamolio zaista da pokažu minimum principijelnosti, jer kada im nešto odgovara, onda anatemišu međunarodne predstavnike, a kada im u drugom kontekstu nešto drugo odgovara, onda se pozivaju i aminuju i tu silu koja nam se nameće na jedan nedemokratski i neustavan način. Ja iako nisam pravnik, ali, evo, družeći se sa njima, poslednjih nekoliko godina, jasno mogu da vidim i to je poslednja rasprava prošli put pokazala, da ovdje nije čist ustavni osnov. Podsjetit ću vas uostalom i na riječi kad sam rekao da sam nešto naučio i na riječi najvećeg Crnogorca i jednog od najvećih srpskih pisaca Petra Petrovića Njegoša, koji kaže zla godina orla natjerala da zimuje među kokoškama. No, da se vratim sad na ovaj dio. Prošla rasprava je lijepo pokazala, čak predsjednik Ustavnog suda nije bio u stanju da opovrgne da ovaj zakon ima ustavni osnov samo u članu 3. tačka 4. i tačka 5. To je jasno kao što dva više dva jednako je četiri, ukoliko to nekom ne odgovara da to bude pet ili tri. Treba na bazi toga tražiti ustavni osnov ovog zakona. Svaki zakon mora imati ustavni osnov. Da li je sve urađeno da se ovaj ustavni osnov ispoštuje. Na prošloj raspravi je bilo više riječi o potrebama za ovakvim zakonom, ukazujući na velike štete koje se nanose BiH zbog razne vrste korupcije, kriminala, nekontrole na granicama. Da li se pokušalo da odgovarajuće službe koje postoje u entitetima spriječe te procese koji se, zaista, dešavaju u BiH i ja sam za to da se ti procesi u BiH zaustave i spriječe. Ja vam ovdje odgovorno tvrdim, a mnogi znaju, a ne samo da znaju, nego podržavaju, da neki šleperi uđu na jednoj strani BiH u jedan entitet, u dogovoru sa policijom drugog entiteta budu ispraćeni kroz cio taj entitet i dođu ponovo u onaj drugi entitet i pređu drugu granicu. Ja vam postavljam pitanje. Da li će takve stvari moći da spriječi ta policija koja se predviđa ovim zakonom. Ako su napravljene takve sprege, između entitetskih, da li će sad jedan manji broj ljudi koji će biti tu na nekoliko kilometara to moći da spriječi. Ubijeđen sam da neće moći da spriječi. Kako je god ovamo postignut dogovor, tamo će biti još lakše postignut dogovor jer će ljudi biti zajedno. No, neću da kažem s tim da ne treba da se uspostavi određena služba koja će vršiti dodatnu kontrolu. To zaista mora biti urađeno na ustavni način, po Ustavu BiH. Poslanici iz RS su predložili, većina poslanika, da budem precizan, iz RS su predložili dva amandmana, ili dvije grupe amandmana. Ovi amandmani koje je predložila Koalicija Sloga je minimum ispod koga, ja vjerujem, nijedan od ovih poslanika neće dići dva prsta. To je minimum po kome ovaj zakon može da ima ustavni osnov, jer će proći u RS, dobiti saglasnost od potrebnih institucija da se to napravi. Na vama je danas da odlučite, hoćemo li aplaudirati činjenici da će nam neko drugi nametnuti zakon ili ćemo učiniti dodatni napor da sve učinimo da jedan zakon prođe ovdje u Skupštini i da sačuvamo dostojanstvo i dignitet svakog od poslanika u Skupštini. Lično mislim da mi danas nemamo čak ni osnova da glasamo, niti o amandmanima niti o ovom zakonu. Evo iz kojeg razloga. Neko je na početku rekao da je zaista neozbiljno da nešto što se već pola godine radi i uvijek dolazi iz Predsjedništva 52 BiH, evo dolazi drugi put na Skupštinu, a da niti ima tog Predsjedništva BiH, niti ima nekoga u ime tog Predsjedništva BiH da brani, da odgovara, možda ovo drugo nisam u pravu. Ja ne vidim nikoga ovdje u ime člana Predsjedništva iz RS ko bi mogao da odgovara na ta pitanja. Pogledajte akt koji smo dobili, koji je potpisao gospodin Jelavić, isto je toliko neozbiljan, krupna je riječ, ali to je najblaže što u ovom trenutku mogu da kažem, koliko i njihov odnos prema ovom zakonu. Zašto? Imam jedan drugi akt koji se odnosi na isti Zakon, a koji je upućen iz Sekretarijata Predsjedništva BiH, koga je potpisao izvjesni Ante Grbić, ja ga ne znam i zato kažem izvjesni. Pogledajte ispod potpisa, odnosno iznad imena Ante Grbić i njegovog potpisa stoji za Sekretarijat Predsjedništva BiH, a u ovom aktu koji smo dobili, u ime Predsjedništva BiH, u ime Predsjedništva države, nigdje ništa iznad imena Ante Jelavića ne piše. Bez obzira što ste vi obrazložili. Ja čitam ono što piše ovdje. Imajući ovo u vidu i nedovoljno prisustvo onih koji mogu da odgovaraju na amandmane, ja predlažem da se ovo skine sa današnje rasprave i da se rasprava o Nacrtu zakona o Pograničnoj službi nastavi na sledećoj sjednici.
Hvala, gospodine Dokiću. Gospodin Raguž ima neka objašnjenja ispred Predsjedništva BiH, a onda dolazi gospodin Tokić.
Gospodine predsjedavajući, štovano predsjedništvo, uvaženi zastupnici, dame i gospodo, Ja vas pozdravljam u ime predsjedatelja Predsjedništva BiH gospodina Jelavića, kao predstojnik njegovog Ureda i čovjek koji po odluci i ustroju Predsjedništva BiH imam mandat da ga zamjenjujem, dakle, to je legalna odluka i nisam neovlašteno, imam legalitet da prenesem njegove stavove, odnosno stavove koji su dogovarani na Predsjedništvu BiH. Ovdje ću intervenirati samo u onom smislu u kojem je tretirano i uzimano u obzir ime predsjedatelja Predsjedništva BiH, pogotovu na jedan neprimjeren način, dovodeći u pitanje akte i potpise koje je on ovdje ovom uvaženom Domu poslao. Akt o kojem ste Vi govorili, uvaženi zastupniče, ima zaglavlje BiH, Predsjedništvo BiH, predsjedatelj, na hrvatskom jeziku, odnosno na jeziku naroda BiH, na desnoj strani ima englesku verziju i, naravno, ima činjenicu da je Ante Jelavić trenutno predsjedatelj Predsjedništva BiH prema zaglavlju. Nemojte, molim Vas, bar da tu razinu komunikacije zadržimo, uz svo uvažavanje onoga što je sadržaj Vaših diskusija o kojima ja uopće ne želim govoriti, niti imam pravo da ih komentiram, to je Vaše zastupničko pravo. Ono što je Predsjedništvo BiH uradilo, radilo je 3-4 mjeseca, na način kako je uradilo, vi možete vrednovati ovdje. Ono se maksimalno, to vam odgovorno tvrdim, potrudilo i ovdje i izvan ovog da dođe do određenog kompromisa, koji je takav kakav jeste, bolan ili ne bolan, nije idealan zakon, ali to je minimum koji je Predsjedništvo BiH napravilo. U određenom momentu, prema odnosu snaga, unutarnjem i vanjskom i ono stoji iza toga prijedloga. To niko ne kaže da Zastupnički dom ili ovaj dom ne može intervenirati dalje na ovaj zakon, ali to je ono što je Predsjedništvo BiH uradilo. Predsjedništvo ima odluku po kojoj akte Predsjedništva, i to je nedavno usvojilo, koje donese Predsjedništvo, potpisuje predsjedatelj dok je on na mandatu. Kad bude 15.02. gospodin Izetbegović i on će potpisivati akte koje donese Predsjedništvo, a nakon toga 53 gospodin Radišić i tad. Predsjedništvo BiH je imalo tri sjednice Predsjedništva o ovom zakonu, došlo do određenog kompromisa i procijenilo u telefonskim konsultacijama da svako otvaranje rasprave o onom minimumu koje je postiglo znači vraćanje stvari unazad iza kojeg ono ne može stajati, to ne znači da ono ograničava bilo koga u bilo kom smislu, dapače, poštuje dignitet ovog doma i svakog od ovih zastupnika i ja vas molim, u tom smislu, da imamo jednu korektnu komunikaciju i koordinaciju i da poštujemo neke stvari. Ja se svima zahvaljujem i Vama predsjedavajući.
Hvala, gospodine Raguž.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, poslanici, ja sam zaista očekivao da ćemo završiti svaki onaj dio posla s kojim je poslat. Neki su došli ovdje da odbiju Zakon, neki su da podrže Zakon. Međutim, ušlo se u neke ocjene, netačne navode na koje zaista u ime Kluba SDP-a moram intervenisati. Nije tačno da ovaj zakon predlaže međunarodna zajednica. Predlaže ga Predsjedništvo BiH, usaglašeno i to Predsjedništvo za koga sam ja čuo da je jedan od članova Predsjedništva upravo iz političke grupacije Sloga, tako da mi nije jasno. To mi djeluje malo kao unutrašnja replika. Unutrašnje usuglašavanje među jednom političkom grupacijom. Dosta je neozbiljno to. Međutim, neovisno od toga, međunarodna zajednica, Predsjedništvo BiH, ja želim reći da naš odnos prema ovom zakonu i podržavanje da taj zakon bude implementiran, bazira se na činjenici da smo mi sličan zakon predložili prije skoro više od godinu dana. Ne radi se ni o kakvom prihvatanju nečije inicijative pa ni međunarodne zajednice. To smo ga predložili i tad smo jasno rekli, ko ima dobro pamćenje, da to predlažemo zbog građana. Manipulacija je danas ovdje utvrditi kako je nacionalni interes i interes građana da se ovaj zakon usvoji. To mene podsjeća, ja sam slušao tih rasprava, na grlate rasprave za sličnim govornicama kako, ako se registarske tablice usvoje, srpski narod, građani, ne znam ni ja itd., oni su protiv, kako nikad neće prihvatiti, to, naravno, nije bilo tačno. Implementacija registarskih tablica, prvo je provedena tamo iz tih krajeva, gdje se tvrdilo da neće biti implementirano, Pale, Vlasenica, Šekovići i da ne nabrajam dalje. Tako je bilo i o putovnicama, o pasošima. Prema tome, to je jedna manipulacija, kao što je i manipulacija da se nacionalni interes vodi na 5-6 km ili 10 km. Ja ne želim replicirati na nivou da li trebamo odbiti ovaj značajni zakonski projekat zato što u gornjem dijelu piše predsjedatelj, a ne gdje je umislio jedan uvaženi kolega da bi baš trebalo stajati u njemu, niti imam namjeru ovdje razvijati široku debatu oko toga čiji je pisac i književnik Njegoš, to je enciklopedijska kategorija, da je crnogorskog porijekla u svim enciklopedijama. Ukoliko neko sad ima potrebu otvarati i tu raspravu, ja se odmah povlačim iz nje. Neka ostane uvaženi kolega u ubjeđenju da je on to što je, neće to ni pokojnom Njegošu smetati, smetat će možda nekim drugim koji gledaju ovaj prenos. Ja bih se ponovo pozvao na Poslovnik. Mi smo raspravu završili. Što se tiče replika, što se tiče rasprave, što se tiče odnosa, mi možemo nastaviti raspravu, ja sam spreman i za takvu raspravu, ali proceduralno mi smo došli do nivoa kad se trebamo izjašnjavati o amandmanima, odnosno o Zakonu.
Hvala lijepa, gospodine Tokiću. Za repliku su se javili gospodin Špirić pa gospodin Dokić, a za raspravu, i smatram da smo tim zaokružili raspravu, gospodin Baković.
Dame i gospodo, pošto se rasprava privodi kraju, ja se slažem da raspravu treba sumirati i, naravno, zakon privesti izjašnjavanju poslanika, pa vidjet ćemo kakav će rezultat izjašnjavanja biti. Ono što je jako bitno, zarad javnosti BiH u obadva njena entiteta, je rekao gospodin u ime Kabineta predsjedavajućeg gospodina Jelavića. Predsjedništvo BiH je u telefonskoj raspravi, evo i poslovnički, nisam znao, raspravljalo o bitnim amandmanima poslanika na jedan zakonski projekat, što će reći da nije bilo spremno, zarad vjerovatno visoko usaglašenog stava o Zakonu koji mi imamo da otvara polemike. Ali, mora javnost BiH da zna. Mora da zna, da teret donošenja ovakvog zakona leži na tim ljudima koji javno govore da nisu vodili raspravu. Ja neću uopšte da sumnjam u to što ste rekli, ali ja imam informaciju da rasprava o amandmanima poslaničkim uopšte nije vođena. Zato me čudi neozbiljnost kabineta pojedinih članova Predsjedništva, između ostalog kao člana Predsjedništva BiH iz RS gospodina Živka Radišića. Ja sam prošli put rekao da međunarodna zajednica ili OHR, kad je tražio da se Zakon usvoji bez amandmana, imala mnogo razloga, zato što su članovi Predsjedništva BiH obećali da će takav zakon usvojiti. Pošto je gospodin Jelavić predsjednik HDZ-a, gospodin Radišić, predsjednik Socijalističke partije RS, gospodin Alija izetbegović, SDA i ova Koalicija, oni imaju parlamentarnu većinu da ovaj zakon usvoje, ali ja hoću da znam da mi jasno narodu možemo objasniti, i građanima, ko stoji iza zakonskih projekata. Ne može se pod global podvući svaki poslanik, pa eventualno iza recidiva ovakvih ili onakvih koje pojedini zakonski projekat nosi. Hoću jasno da kažem, ja sam protiv ovakvog zakona kao poslanik i predsjednik stranke. Želim o Zakonu da raspravljam, pošto je onemogućeno, a onemogućili su raspravu o zakonu članovi Predsjedništva BiH, a ne međunarodna zajednica, koji su obećali da će svoje poslanike brifovati da to usvoje. Ja samo jesam za to da se ovdje laž, a to je krupna riječ za najviše državne predstavnike, dovede na vidjelo javnosti BiH. Za mene je lako, ja hoću javno da kažem za šta jesam za šta nisam, argumentovano. Ali, toliko polemike voditi javno, kupujući narodu dušu, a ovdje doći sa ovakvim prijedlogom je, gospodo, neozbiljno. Zato ne sumnjam u Vaše navode. Možemo preći izjašnjavati se po amandmanima, ali vam moram reći da je raspoloženje poslanika, bez obzira iz koje opcije, 11 poslanika iz RS nastupa ispred osam političkih stranaka, na visokom nivou usaglašenosti. Moram vas upozoriti da ovakav zakon kakav jeste neće proći zato što su članovi Predsjedništva BiH ili pojedini članovi Predsjedništva BiH neiskreno obećali predstavnicima međunarodne zajednice, ali međunarodna zajednica mora da zna s kim ima posla. Ovdje niko neće da kaže kakvu koaliciju imamo, vladajuću koaliciju. Ja sam opozicija toj koaliciji i hoću jasno da iznesem svoj stav, a da me niko ne stavlja u isti koš sa njima, a većina postoji i mislim da smo izgubili vrijeme, jer su obećali da će bez amandmana ovaj zakon biti usvojen. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, gospodine Špiriću.
Znate, nekad čovjek kad hoće ili želi da svoju misao učini čvršćom, onda se pozove na nešto pa kaže i nešto što nije u kontekstu onoga što mi raspravljamo i dobar je zaista prijedlog da se na to i ne replicira. Replicirajmo mi na suštinske stvari o kojima mi ovdje treba da glasamo. Ali, kad je već replicirano, ja bih svog uvaženog kolegu zamolio da potraži original Gorskog vijenca, napisan rukom njegovog autora, i u uvodnom dijelu da pročita šta piše i ja o tome završavam diskusiju. Nije ovo replika. Moja replika se odnosi na sledeće. Koliko god je kolega Ljubičić, ili poslanička grupa Koalicije Sloga, napisala slova u Izbornom zakonu, toliko isto slova je napisalo Predsjedništvo BiH i njihova služba u Zakonu o pograničnoj službi. Hvala lijepa.
Imamo gospodina Bakovića i to je zadnja rasprava koju možemo ovdje, rasprava više nema.
Kolegice, dame i gospodo, ja bih želio da kažem nekoliko riječi. Ja vam mogu reći da sam od Livna jutros od pet sati prešao 250-300 km, da sam gledao gdje ću izgubiti glavu, da sam prešao preko Kupreške visoravni, samo zato da ovdje, ipak, nešto pametno uradimo. Ja vas molim da, ako ćemo raditi, dajmo raditi, nemojmo gubiti vrijeme po tri sata samo oko ustrojavanja i friziranja dnevnog reda itd. Ja mislim da je ovaj potpis gospodina Jelavića, njegov stav, njegovo obrazloženje na mjestu i legitimitet ovoga da ne treba dovoditi u pitanje. Potpis je tu i ja mislim da nije lijepo, da nije fer izmotavati se uvijek oko toga itd. Uopće nije važno da li je ovaj zakon o Pograničnoj službi iniciran od strane OHR- a ili od strane Predsjedništva BiH, uglavnom da je on ovdje i vjerojatno da je on BiH kao takav i potreban. Mi smo svi izrazili stav da primamo ovo, jer smo bili svi suglasni da uvedemo ovo u proceduru. Prema tome, ja vas molim da mi sad na jedan korektan, radin, kreativan način odradimo ovaj posao, a ne uvijek da se odlaže tamo i ovamo. Ja o ovom zakonu nemam šta reći, suglasan ću biti sa stavom svoje stranke, ali mislim da moramo raditi. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Bakoviću. Budući da smo zaokružili sad raspravu o ovoj točki, dobio sam još jedan novi prijedlog, grupa poslanika traži da se odgodi glasovanje, što ja mislim da jednostavno po Poslovniku nije moguće, to je moje mišljenje, no, molim vas, tu imaju mjerodavniji ljudi koji o tome mogu nešto reći i drugi je prijedlog da se glasuje za ovaj zakon za kojeg sam ja ... To nije nikakva tajna, ovdje su navedena imena koja su meni ovdje dostavljena, to su Špirić, Dokić, Rađević, ja ne znam da li je još neko tu, to ćemo mi jasno reći izglasavanjem. Prema tome, Špirić, Dokić, Rađević, ovdje ja tako imam. Gospodine Špiriću.
Moj stav je bio jasan da se raspravlja o Zakonu i svaki poslanik kaže šta misli i da se pristupi izjašnjavanju. Druga je stvar što je Nikola Špirić upozorio na eventualnu sudbinu Zakona poslije glasanja. Moj stav je posve jasan. Nemojte mene stavljati tu. Ja molim Službu kad dostavlja, bar da me konsultuje.
[[Govori s mjesta]] Ja sam tražila da se Zakon vrati na početak procedure i da se nađe ustavni osnov i o tome, ja nisam predložila da se odgodi glasanje. Ja se ispričavam u ime ovih koji su meni rekli. Imamo dva prijedloga. Molim vas, pristupit ćemo glasovanju, imamo ovdje dva potpuno oprečna prijedloga. Jedan je da se Zakon vrati Predsjedništvu BiH na usuglašavanje sa amandmanima i drugi je prijedlog da se mi ovdje izjasnimo za zakon kakav je Predsjedništvo BiH dalo.
Ko je dao prijedlog? Gospodin Špirić tvrdi da je interpretiran pravo i gospođa Rađević. Ako nije, molim vas, izvolite korigirati. Molim vas, nemojte ulaziti u dijalog. Mi ćemo dati prijedlog. Ja predlažem da glasamo za amandmane gospodina Rakića ili protiv amandmana, odnosno za ili protiv amandmana gospodina Mirka Banjca, a onda ćemo se izjasniti o Zakonu kao takvom. Mislim da je ovo korektan prijedlog. Imamo prijedlog. Ko je za to da se amandmani gospodina Mirka Banjca usvoje? Ja predlažem da se u grupi odlučimo o amandmanima koje je gospodin Mirko Banjac podnio Predsjedništvu BiH. Mislim da je to sasvim moguće. Ko je za to da se ovi amandmani usvoje i da se Zakon vrati Predsjedništvu BiH, da je usuglašen prema ovim amandmanima Mirka Banjca? Ko je za? Imamo 5 glasova. Nažalost, to nije prošlo ni prvi krug glasanja. Ima li neko prigovor na glasanje?
Evo, 6 glasova imamo. Imamo drugi prijedlog da se amandmani potpisani ovdje od gospodina Rakića i u ime Kluba Sloba prihvate i da na isti način daju se dalje, odnosno, vrate se u proceduru u Predsjedništvo BiH. Evo, ja se korigiram. Ko je da se ovi amandmani, predloženi od Kluba Sloga, usvoje i postanu sastavni dio prijedloga Zakona o državnoj službi. Ko je za? Imamo 6. Ko je protiv? Svi ostali su protiv. Konstatiramo da i ovaj prijedlog nije prošao. Idemo sada na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona koje je dalo Predsjedništvo BiH. Ko je za? 21. Ko je protiv? Od 29. Ovdje imamo većinu. Idemo na izglasavanje po entitetima. Ko je iz Federacije BiH za? 19. Hvala lijepa. Imamo većinu. Ko je protiv? Ko je iz RS za? Imamo 2. Dakle, ovaj zakon nije dobio entitetsku većinu, jednostavno, dobio je većinu, ali nije dobio entitetsku većinu. Ide na usaglašavanje. Ovaj će biti pred Novu godinu opet na dnevnom redu, tamo oko 10. Ima li ko prigovor na glasovanje? Nema. Hvala lijepa. Ad.3. Izvještaj o provedenoj javnoj raspravi i izjašnjavanje predlagača o Nacrtu izbornog zakona Drage Ljubičića i Izbornog zakona Kluba poslanika SDP-a Ovdje imamo prijedlog jedan da se ova točka skine s dnevnog reda, prema onom što smo već raspravljali. Imat ćemo drugi prijedlog, ko je za to da se ona uvrsti u dnevni red, odnosno da ostane u dnevnom redu ovako kako je već usvojeno? Ko je za to da se ova točka skine s dnevnog reda, odnosno odloži se do sledeće sjednice koja će biti iza Nove godine?
/Govori sa mjesta i ne čuje se/
OK, gospodine Špiriću. Molim vas, dajte da mi to jednostavno rukama potvrdimo. 29 prisutnih. Dajte, molim vas, još jednom dignite ruku, jer gospoda nisu stigla pobrojati glasove. 19 je za. Smatram da je to većina nazočnih. Ko je protiv ovog prijedloga? Protiv 5 poslanika, odnosno zastupnika protiv. Ima li suzdržanih ovdje? Ostali su suzdržani. Ova treća točka, prema ovom dnevnom redu, je skinuta danas, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, htio bih samo da komentiram ovo izjašnjenje Predstavničkog doma. Naime, htio bih da kažem da predlagač zakona nije potreban na sjednici kada se raspravlja o nacrtu zakona, kao što je to danas slučaj. Drugo, ovaj predstavnički dom je utvrdio Program rada i posebno u vezi s usvajanjem ovog, odnosno Izbornog zakona, a imamo dva prijedloga i mi ovim odlaganjem bitno ćemo zakasniti po proceduri usvajanja Izbornog zakona BiH. 58 Treće, iz svih medija, vrlo skupo plaćenih u BiH, OSCE stavlja veliki teret odgovornosti Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH za kašnjenje, odnosno neusvajanje ovog zakona. Moram reći da sam iznenađen pismom iz OHR-a ili OSCE-a kojim se traži prolongiranje izjašnjavanja u vezi sa ovim zakonom, iako se sva odgovornost u vezi sa usvajanjem ovog zakona koncentrira isključivo na Predstavnički dom, odnosno na Parlament BiH i za kraj želim da kažem da ovim prolongiranjem izjašnjenja smanjuje se odgovornost ovog Predstavničkog doma u pogledu mogućeg kašnjenja i OHR, odnosno OSCE, nisam siguran ko je poslao pismo, preuzima dodatnu odgovornost za posljedice koje će nastupiti nakon što Predstavnički dom PSBiH ne iskoristi vrijeme za izjašnjenje u vezi sa ovim zakonom.
Hvala, gospodine Kadiću. Mislim da rasprava o ovom ne treba biti otvarana. Mi smo glasovali i prema tome rasprava je ...
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja se zaista izvinjavam, ali smatram da je ovo toliko značajno političko pitanje prisutno u javnosti i da javnost bosanskohercegovačka ne ostane u dilemi. Ovaj visoki dom je, naime, glasovao da se skida ova tačka s dnevnog reda zbog sljedećeg obrazloženja „Što se tiče razmatranja novog Izbornog zakona, obzirom na trenutne okolnosti, predlažemo da se rasprava odgodi do početka siječnja.“ To je obrazloženje, potpisao je Roman Plevak, to je bilo opredjeljujuće. Naravno, za mene će ostati enigma šta su trenutne okolnosti. Ja ću svakako pokušati, tražiti, obezbijediti objašnjenje ove misteriozne rečenice „trenutne okolnosti“. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Tokiću. Smatram da rasprava o ovom dalje ne treba biti vođena, jer smo se mi izjasnili glasovanjem, time smatram da smo stekli uvjete da možemo preći na 4. tačku dnevnog reda. Ad.4. Prijedlog o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Ovdje se radi o prijedlogu kojeg ste vi dobili i koji je usuglašen na Kolegiju i na Tajništvu. Evo, dobijam ovdje, niste dobili prije već od OHR-a točne informacije u vezi sa ovim tajništvom, odnosno sa ovim prijedlogom. Otvaram raspravu.
Dame i gospodo, ja ću da skrenem pažnju na neke stvari koje nisu rijetkost u radu Parlamentarne skupštine BiH, a pogotovu u radu njenih komisija. Ja sam, naravno, član Administrativne komisije koja je uložila dosta truda, naravno, uz pomoć predstavnika međunarodne zajednice, Kancelarije OHR-a, da dođe do usaglašenog teksta organizacije Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH. S obzirom da mi nismo u stanju i nemamo stenogram rasprave, onda smo vrlo često u situaciji, kad dobijemo zapisnik koji se meni na čudan način sačinjava, da vodimo polemike da li je neko primijetio jesmo li se uopšte izjašnjavali o prijedlogu ili nismo. Ali, ima jedna dobra stvar, što su predstavnici međunarodne zajednice i OHR-a bili prisutni na našem dogovaranju i vašu pažnju skrećem na pismo ambasadora gospodina Maatei Hofmana, koji izražava žaljenje što predstavnici OHR-a i međunarodne zajednice nisu pozvani na nastavak sjednice Administrativne komisije u kojoj se desilo to što se desilo. Tačno je po navodima gospode iz međunarodne zajednice da smo bili usaglasili, i to jednoglasno, došli do zaključka, ali, eto, nekim čudnim vratolomnim sastancima, nekim razgovorima koji ne odražavaju stanje sa Komisije, došlo se do prijedloga u poslednjem pasusu na strani 5. gdje kaže: “sekretare zajedničkih službi imenuje Predstavnički dom i Dom naroda, na prijedlog administrativnih komisija oba doma. Sekretara doma imenuje odgovarajući dom Parlamentarne skupštine na prijedlog Administrativne komisije tog doma. Sekretara komisije će imenovati odgovarajuće administrativne komisije domova“ itd. Na ovakav način, imenovanja sekretara Predstavničkog doma i sekretara Doma naroda su to najviši zvaničnici BiH, ljudi koji treba da se bave stručnim poslom. Znate li šta znači da sekretara zajedničkih službi imenuje Dom naroda i Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH, koja je to politička težina. Predstavnici međunarodne zajednice su nam sugerisali i mi smo to prihvatili da sekretara Predstavničkog doma PSBiH imenuje Kolegij Predstavničkog doma, da sekretara Doma naroda imenuje Kolegij Doma naroda, a da sekretara zajedničkih službi oba kolegija, što je sasvim logično, jer se radi o ljudima koji će stručno opservirati rad Predstavničkog vijeća i Doma naroda. Iz kojih razloga je Zapisnik odrazio nešto što se nismo dogovorili, to neka se pitaju oni koji su učestvovali u kreiranju zapisnika sa Administrativne komisije. Ja sam tada, ne znajući za ovo pismo predstavnika međunarodne zajednice, čak insistirao dotle da mijenjamo sekretara koji opslužuje rad te komisije. Zato što sekretar nije pravio sam zapisnik, nego mi je izdiktirao imena sa kojima on poslije, otprilike, napravi to o čemu smo mi na toj Administrativnoj komisiji razgovarali, što nije dobro. U tom smislu, podržavam ovo pismo gospodina ambasadora. Ovaj put sam zahvalan ljudima iz međunarodne zajednice, koji su jasno i glasno nama rekli šta smo se dogovorili i predlažem da se ova Odluka o organizaciji usvoji uz ovu izmjenu, koju smo, takođe, mi bili dogovorili. Neko, ne znajući za ovo pismo, izmijenili, ali, evo, tražim da se situacija vrati na početak. Dakle, da sekretare imenuju Kolegij, a ne Parlamentarna skupština BiH i Dom naroda.
Ko se dalje javlja za riječ?
Ovo je u izvjesnom smislu replika. Uvaženo predsjedništvo, drage kolege, Administrativna komisija jeste raspravljala o ovom. Zaključak Administrativne komisije, o kome smo se mi u principu i složili, jeste bio da se Kolegiju napiše da je 60 Administrativna komisija razmatrala sve mogućnosti i stavlja Kolegijumu za pravo da usvoji jednu od te tri mogućnosti. Gospodin ambasador iz OHR-a jeste bio prisutan i on jeste predlagao ovo što je gospodin Špirić rekao. Međutim, mi smo se, ipak, dogovorili i složili, o tome nije bilo glasanja. Mi smo se dogovorili i složili da Kolegijumu pošaljemo sve ono o čemu smo mi raspravljali. To smo razgovarali i na posljednjoj sjednici Administrativne komisije i ja mislim da tu nema problema. Hvala.
Ima li još netko?
Ja molim kolegu Mustafu, sa kojem ja, moram priznati, dobro sarađujem, nema nikakvih problema, možemo imati različita mišljenja. Ali, ja mislim, praksa koju mi njegujemo u radu komisija, nije praksa izgradnje povjerenja ako nešto što dogovorimo dobijemo u drugoj formi u Zapisniku, bez obzira, gospodine Pamuk, ko stoji iza toga. Ovdje tačno piše. Što se tiče imenovanja ovih zvaničnika, odlučno bih Vam savjetovao da se vratite na rješenja usaglašena prošle nedjelje. Ja Vas molim, ja sam tražio da se donese, jer se pozivalo na Službeni glasnik, Zakon o državnoj upravi, koji je gospodin Vedran Hadžović donio i predstavnici međunarodne zajednice i OHR-a rekli, znate, to se ne može primijeniti. Dajte neko savremenije rješenje. Ja sam, dakle, protiv toga. Ako ne možemo voditi stenogram, pošto je ovo praksa koja se njeguje na Ustavnoj komisiji pa i na Administrativnoj komisiji da ću svaki put izbjeći rad u komisijama, ukoliko se ne vodi stenogram. Mislim da stvarno nema smisla da se mi sjećamo jesmo li glasali ili nismo. Ja sam vas ubjeđivao da smo se jednoglasno izjasnili o ovom prijedlogu. Sad kad je došlo pismo međunarodne zajednice, onda oni mogu ovako, mogu onako. Ljudi predlažu racionalno rješenje koje je izvan političkih voda, koje je na liniji da stručni ljudi opserviraju rad oba doma i svaki normalan čovjek će to da prihvati. Zašto ljudi neće, evo, nek se vidi.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, mislim da treba da raspravljamo u suštini. Administrativna komisija je nekoliko puta raspravljala o ovoj odluci o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH i uspjeli smo, da kažem, nekad djelimično i preglasavanjem, da usaglasimo ovaj tekst koji ste dobili. Činjenica je da je ovo pitanje koje smo dobili od ambasadora Hofmana bilo u raspravi i ja neću govoriti o sjednici Komisije, već da vas podsjetim samo, kad smo mi dali, vodili prethodnu raspravu o ovoj odluci, ja imam ovdje u Službenom listu objavljenom, zaključili smo da će na prijedlog Sekretarijata Kolegij Predstavničkog doma i Kolegij Doma naroda, u konsultacijama sa radnim komisijama za administrativna pitanja oba doma, u roku od 30 dana, taj smo rok preskočili, dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH na usvajanje prijedlog organizacije Sekretarijata i pripremiti akte da dalje ne čitam. Prema tome, ovo je predložio Kolegij. Bez obzira kakva je rasprava vođena na Administrativnoj komisiji i šta je Komisija sugerisala Kolegiju. Kolegiju su sugerisana ova mišljenja. Imate na drugoj strani, ja imam mišljenje Komisije. Na drugoj strani napisana su tri mišljenja o kojima 61 smo mi razgovarali i sad ću ja reći šta je suštinsko pitanje. Suštinsko pitanje je da li ovaj dom imenuje sekretare ili ih imenuje Kolegij. Neka nam neko iz Ustavne komisije, ili Sekretarijata, odgovori da li je Kolegij tijelo koje može da imenuje sekretare.. Kolegij ne postoji organizaciono, ono je Poslovnikom ustanovljeno i suština je u tome jesu li nam gospoda iz međunarodne zajednice, iz OHR-a, sugerisali, da bi to bolje bilo da bude Kolegij kao što ovdje piše. Međutim, mi smo ovo pitanje otvorili i radi toga što nismo mogli da odgovorimo na to pitanje, donosili smo i zakone, itd., stavljeno je Kolegiju da on se opredijeli, znači da to raspravi i opredijeli da li je moguće da on imenuje sekretare. Postavlja se pitanje, to je poslovničko tijelo, nije tijelo koje bira ovaj parlament. Mi, kao poslanici, ako hoćemo da to damo Kolegiju, i ako će to biti u skladu sa zakonom, ja nemam ništa protiv da bude ovako kako su nam sugerisali iz OHR-a. Suština je u tome bila, a ne u tome je li neko dobro vodio zapisnik ili nije. Kolegij je to trebao da sagleda i on je ostao pri ranijem rješenju. Sad bi dobro bilo da se vi izjasnite zašto ste ostali pri ranijem rješenju ili prihvatate ovo drugo rješenje, ili eventualno da nam Ustavna komisija kaže je li to u redu i mi možemo donijeti ovu odluku. Ja bih zamolila da to uradimo danas, jer ovo strašno puno vremena čeka, a nama služba treba.
Hvala lijepa gospođo Muminagić. Stav Kolegija će objasniti, kao predsjedavajući, gospodin Genjac.
Vrlo kratko, poštovani poslanici, dame i gospodo, zaista, uopće nije neka suštinska razlika da li će Predstavnički dom ili će Kolegij imenovati sekretare i nije tu, zaista, suština pitanja, kao što, zaista, nije suština pitanja ni koliko je momenata i fragmenata rasprave ušlo u zapisnik sa nekih komisija. Mi smo, kao Kolegij, usaglasili ovaj prijedlog i dali ga Administrativnoj komisiji na njihovo razmatranje i eventualno njihovu ocjenu. Bila je ta sugestija da sekretare imenuje Kolegij, kao što vidite, mi smo se, ipak, opredijelili da to domovi urade. Zašto? Kolegij, zaista, nije tijelo imenovano, izabrano sa nekakvim ingerencijama, nego je to zbilja poslovnička grupa, sastavljena od trojice predsjedavajućeg i zamjenika predsjedavajućeg, koji su svaki zasebno i pojedinačno birani. Mi nemamo, kao Kolegij, dosad, nismo nijednu odluku donijeli i čini mi se da kao Kolegij nema mogućnosti da donosi odluke. Kolegij ima mogućnost da se u pogledu pripreme dnevnog reda sjednice usaglasi i o onome što je usaglasio da predloži Predstavničkom domu. Mi kao Kolegij uglavnom predlažemo Predstavničkom domu i ne donosimo odluke. Ostajući i dalje pri ocjeni da suština nije najveća težina u tome da li će Predstavnički dom ili Kolegij ili domovi imenovati sekretare, ja, ipak, sugerišem, iz navedenih razloga da se opredijelimo za ovo rješenje da domovi imenuju sekretare i to je naš stav koji smo mi na Kolegiju zajedno i usaglasili. Hvala.
Dame i gospodo, ja imam drugo viđenje trećeg člana Kolegija i zato bih molio da Administrativna komisija dobije svoju težinu. Ako mišljenje Administrativne komisije, 62 gdje predsjedništvo ili Kolegij je tako shvatilo, mislim da koncept i pozicija Administrativne komisije je bez veze, ali je jako bitno ako smo se izjasnili za to da sekretare bira Kolegij, a ne domovi, da je takva odluka išla prema Predsjedništvu, a ne četiri alternative. Za ovu odluku smo se izjasnili. Ja imam informaciju od gospodina Banjca da takvu informaciju nije dobio na Kolegiju. Ja vas molim da jednom govorimo o istim stvarima i ne može neko imati viđenje drugačije ako ima drugu informaciju. Da ste vi imali informaciju, ja vas pitam, da Komisija misli i da se jednoglasno izjasnila uz sugestiju predstavnika međunarodne zajednice, da je dobro da Kolegij imenuje, ja vas pitam kakva bi odluka bila. Ja sam protiv toga da sekretari budu politička lica. Jednom se mora ući u stručan rad ove službe. Pa možete misliti da sekretare zajedničkih službi biraju dva doma. Koja je to politička težina? Na koji način smijeniti tog čovjeka u dvogodišnjem mandatu, znajući za sudbinu naših odnosa u okviru ovog vijeća i Doma naroda? Zašto mi insistiramo na tom, a narodu i građanima pričamo kako nam je stalo da idemo iz pat pozicije, da stručni ljudi opserviraju rad. Molim vas lijepo, nađite mi igdje u svijetu u parlamentarnoj skupštini da sekretara zajedničkih službi imenuju dva doma, ja ću se objesiti javno. Zašto hoćemo nemoguća rješenja na BiH? Pričamo da hoćemo da bude pravna, demokratska, normalna, evropska itd. Gdje se ti dogovori donose mene interesuje, i zato sam protiv toga da se krivotvore izvještaji Komisije, između ostalog. Nemojte, Vedrane, negodovati. Učestvovali ste u pisanju Zapisnika, a nemate pravo na to. Nemojte me vući za jezik da Vam sve javno kažem.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, Što se tiče izbora Sekretarijata, sasvim je normalno, logično i opravdano da to vrši Kolegij, a ne Skupština, dom niti jedan niti drugi dom, to nisu politička nego profesionalna lica i osnovni im je zadatak da opslužuju Kolegij i nas sve zajedno u domu. Ja se potpuno slažem sa sugestijama da se to bira na takav način, a ne biranjem, skupštinskim glasanjem.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ovdje, rekao bih, postoje dva stava. Prije svega, jedan stav da sekretari trebaju biti stručno rukovodni radnici, a samim tim bi neko uže tijelo, po toj logici, trebalo da imenuje, a drugi stav da su sekretari, praktično, funkcioneri pa bi onda šire tijelo, eventualno domovi trebalo da ih imenuju. Međutim, bez obzira na to da li su sekretari funkcioneri ili stručno rukovodni radnici, a tamo je definisano, ipak, da su na određeni način i funkcioneri. Ja sam za to da Kolegij radi samo ono što je po Privremenom poslovniku njegova obaveza. Uvažavam ja i poštujem sugestiju koja je došla iz Ureda OHR-a da to radi Kolegij. Pretpostavljam da su gospoda iz OHR-a imala na umu eventualno operativnost, misle na to da će to Kolegij operativnije i brže uraditi itd. nego domovi, iako to se do sada nije pokazalo u praksi, obično se i Kolegij ne dogovori oko onog oko čega se mi ne dogovorimo. Suština mog stava je, ponavljam, da Kolegij, znači, ostane u okviru samo svoje nadleženosti, 63 definisane u Privremenom poslovniku koji je na snazi. U tom Privremenom poslovniku, on nema te ingerencije, koliko ja znam, a možemo ga ponovo pogledati, nema ingerencije da imenuje sekretare i zbog toga sam ja apsolutno za to da sekretari se imenuju na domovima. Hvala.
Kako kaže ovaj prethodni kolega da nema u Poslovniku, međutim, naš novi Poslovnik je u proceduri i ja se nadam da će se tako nešto ugraditi u Poslovnik. Nije logično da Sekretarijat, koji će najviše da opslužuje ljude Stručnog kolegija, biti imenovan na neki drugi način, da na taj Sekretarijat nema utjecaj Kolegij. Sekretarijat nije ništa drugo nego izvršni organ Stručnog kolegija i Skupštine. Prema tome, meni nema nikakve logike da izbor takvih ljudi, odnosno imenovanje takvih ljudi dolazi sa druge strane. Sam stručni kolegij je reprezentativni uzorak Skupštine, skupštinskog tijela.
Ima već zahtjev za pauzom. Ja predlažem, imamo još gospodina Hadžovića, gospodina Tokića i gospodina Pamuka. Predlažemo da kratko zaokružimo te diskusije.
Ja želim da kažem da je Privremeni sekretarijat Parlamentarne skupštine BiH radio ovaj tekst Odluke i predložio ga Kolegiju i administrativnim komisijama. Ja bih vas zamolio, pošto smo u maju donijeli odluku o osnivanju Privremenog sekretarijata, da se ova privremenost konačno završi i da se donese ova odluka o organizaciji Sekretarijata i ustanovi Sekretarijat onako kako vi smatrate da treba. Što se tiče ovog dopisa koji smo dobili od OHR-a, ja bih se osvrnuo i na drugi elemenat ovog dopisa. Radi se o profesionalnoj, stručnoj ekipi koja će raditi ovdje u Sekretarijatu. Veoma je značajno, na tome gospodin Hofman i insistira da se u Odluci ne predviđa mandat za izabrane i imenovane službenike, dakle, da oni budu na neodređeno vrijeme, s tim da su u obavezi da rade u skladu sa Ustavom, zakonom, poslovnikom, i svim aktima oba doma, ali da se ne ograničava na mandat i da ne bude da ta mjesta ne budu reizborna. Mislim da će to učvrstiti poziciju Sekretarijata u profesionalnom smislu i u izvršavanju svojih obaveza. Što se tiče načina imenovanja, vaše je da odlučite. Ima argumenata i za i protiv. Mi smo prisustvovali sjednici Administrativne komisije. Moram reći da sam ja samo davao mišljenja i svoja osobna i mišljenja Sekretarijata. Nisam učestvovao u izradi Zapisnika i stvarno to nije moj posao. Mogu da kažem da sada po Zakonu o državnoj upravi, funkcionere koji rukovode organom uprave imenuju organi čiji su oni sekretari. Takva rješenja su i u entitetskim skupštinama i u RS, sekretara bira NS RS, takva situacija je i u Federaciji BiH. Međutim, po mišljenju OHR-a, to imenovanje bi trebao da vrši Kolegij i vi ćete, naravno, donijeti tu odluku. Hvala.
Gospodo predsjedavajući, ja vas molim da ubuduće vodite računa ko može iza ove govornice da se obraća i učestvuje u raspravi. Administrativna komisija ima svog sekretara. Vedran nije apsolutni tumač, bar ga ja tako ne shvatam, izuzev ako Vama nije, čak i onoga što gospodin Hofman misli, a nije napisao. Meni je čak rečeno da se sa predstavnicima međunarodne zajednice razgovara od maja. Pisao sam predstavniku međunarodne zajednice zašto Vi ne želite sa mnom razgovarati? Zašto nisam pozvan kao član Komisije? Ko to ima pravo da obmanjuje nas i međunarodnu zajednicu? Vedrane, imate samo Vi, a ne možete dugo, a ja to neću dozvoliti dok sjedim u Komisiji. Tražio sam da se sekretar koji opslužuje smijeni zarad toga što je s Vedranom pravio Zapisnik, a ne sa mnom ili sa nama koji smo članovi Komisije i ova Skupština mora ući u normalan tok rada, gospodine Vedrane, ako građani BiH očekuju od nas da donosimo zakone i zato vas molim iz predsjedništva, ako je Vedran vama šef, ja moram javno da kažem da meni nije. Hvala vam lijepo. A sve više se uticaj Vedrana osjeća i u drugim komisijama protiv čega ja jesam i za to bi, izgleda, trebala dva doma da biraju sekretara zajedničkih službi. Što to krijemo? Zašto to krijemo, a ja sam protiv toga, naravno.
Pokušat ću da se držim one narodne svaka neizgovorena zlata vrijedi, zato ću biti što kraći, ali morat ću malo cinizma u zadnjoj rečenici. Čini mi se da vodimo nepotrebnu diskusiju. Imamo, koliko sam ja shvatio, jednoglasan prijedlog Administrativne komisije da se ovo pitanje riješi. Zaista smatram apsurdnim da Skupština bira sekretare ili bilo koje druge službenike komisija, zaista smatram apsurdnim. Mogu da razumijem neke poslanike, vjerovatno osjećaju grižnju savjesti što ništa mi poslanici ne donosimo ovdje, pa daj makar da biramo sekretara i to je ta rečenica.
Uvažena gospodo, ovdje se u diskusijama poziva i zove upomoć Zapisnik Administrativne komisije. Međutim, ja mislim da o njemu ne treba u ovom momentu i ovdje raspravljati. Administrativna komisija je dala svoje mišljenje. Kolegij koji je predlagač ovog zakona ili od Administrativne komisije se tražilo mišljenje i kad je riječ o ovoj tačci, ja ću samo o ovome šta je sporno pročitati. S obzirom da nije imala jedinstven stav, Komisija smatra da Kolegij treba razmotriti način imenovanja sekretara. O tome su iznesena sledeća mišljenja. 1. Da ostane kako je u Nacrtu predloženo 2. Da sekretara Doma bira Kolegij tog doma, a sekretara Zajedničke službe oba kolegija 3. Da komisija za Administrativna pitanja imenuje sekretare To je prijedlog bio Administrativne komisije. Ovaj prijedlog je raspravljan i na posljednjoj sjednici Administrativne komisije i sve kolege iz Administrativne komisije znale su da je ovo stav Administrativne komisije i mi smo ga svi pročitali. U međuvremenu je došlo mišljenje OHR-a i raspravljali smo o mišljenju OHR-a, međutim, mi o tome nismo glasali, Komisija je imala ovaj stav i obzirom da Kolegij, u stvari, jeste taj koji donosi prijedlog pred Skupštinu, mi smo dali svoje mišljenje i ja ne vidim šta je tu 65 sporno. Prema tome, Kolegij ima pravo da po osnovu svih prikupljenih mišljenja formira svoj stav i iznese ga ovom domu. Hvala vam lijepa.
Kolega Pamuk, predsjednik Administrativne komisije je sada ovdje i pokazao i odlomke Zapisnika, odnosno dopisa kojim obavještava Kolegij o radu Administrativne komisije, a o ovoj tački dnevnog reda, tvrdeći da svi članovi Administrativne komisije stoje iza tog dopisa. Ja moram da kažem da ne stoje svi iza tog dopisa. Koliko se ja sjećam, na prijedlog predstavnika OHR-a, o ovome je na Komisiji razgovarano i glasali smo da Kolegij bira. Međutim, tu se postavio jedan drugi problem. Neko od članova je rekao, čini mi se gospođa Suada, što ovdje niko ne spominje, a to je da u Privremenom poslovniku o radu nema kategorije kolegij i šta je on i kako može, pa smo onda se dogovarali da pošto je, također, na dnevnom redu stalni Poslovnik o radu da uvrstimo tu kategoriju, jer ona realno postoji i radi i ne može niko pokazati da ne postoji. Ako je već, evo, ne znam koliko vremena raspravljamo o tome kako je Komisija obavijestila Kolegij, ja stojim na stanovištu da je Komisija pogrešno obavijestila Kolegij o tome šta smo mi o ovoj tački dnevnog reda se dogovorili i uradili. Međutim, drugi članovi Administrativne komisije mogu drugačije da misle i osjećaju, nema stenograma i, jednostavno, svakom šta se čini, tako će i reći. Međutim, ja bih da mi prekinemo raspravu o tome kako je Administrativna komisija obavijestila Kolegij o tome i idemo konkretno poslije ove pauze sa prijedlogom da se na stranici 5. Prijedloga o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH pod IV, zadnji ovaj odlomak, i da, dakle, umjesto ovoga što ovdje piše, predlažemo da stoji, da sekretare imenuje Kolegij jednog doma, Kolegij drugog doma, na prijedlog administrativnih komisija tih domova, a sekretara Parlamentarne skupštine Kolegij Parlamentarne skupštine BiH na prijedlog Administrativne komisije Parlamentarne skupštine BiH. Sad imamo dva prijedloga, ovaj koji je u tekstu i ovaj koji ja, evo, sada konkretno predlažem a i prethodnici su se zalagali za to.
Pošto se kolegica Rađević pozvala na mene i na tumačenje. Ja moram reći da nisam na Komisiji tumačila da ne postoji Kolegij. Kolegij po Poslovniku postoji, ali sam rekla da ne znam da li je to u nadležnosti Kolegija da imenuje sekretare domova i sekretara zajedničkih službi i sad to ponovo kažem, molim Vas, uzmite Poslovnik, ako hoćemo da mi to damo Kolegijumu, onda neka kažu pravnici kako to treba da uradimo pa da mu to damo u nadležnost i da onda se izjašnjavamo o tom prijedlogu. Dok postoji ovaj poslovnik, mi treba da radimo po njemu.
Sada gospođa Ana Havel i time smatramo da smo diskusiju završili i idemo na pauzu.
Cijenjeni zastupnici, uz ovo što je do sada rečeno, ja bih htjela pokrenuti još jedno pitanje o kome je bilo govora na Administrativnoj komisiji, ali se nismo dogovorili i to nije ušlo ovdje u prijedlog. Naime, bilo je govora o rotiranju u domenu rukovođenja ovim tajništvom, između ova tri tajnika, da ne ponavljam, znači, tajnik Zastupničkog doma, 66 Doma naroda i Zajedničkih službi. Na ovo je bilo određenih primjedbi. Bilo je pitanje kako da se to uradi i vidim da ovdje nije usvojeno. Ja imam prijedlog da se i to uzme u obzir, ne ulazeći u domen rada koji će ova tri tajnika obavljati. Samo rukovođenje Tajništvom da se rotira onako kako se rotiraju predsjedavajući domova. Ipak bih dodala još da bismo morali, u krajnjem slučaju, i ovaj osnov same odluke mijenjati. Ne može biti osnov Odluka o formiranju Privremenog tajništva. Hvala. Na zahtjev gospodina Špirića dajemo pauzu od pola sata. Molim vas da to bude pola sata. Imamo kvorum, a rekli smo da pauza traje pola sata. Pet minuta dali smo više.
Predlažem da nastavimo sa radom. Gospodine Špiriću, obrazložite pauzu koJu ste tražili. Nastavljamo sa raspravom oko točke 4. Izvolite se javljati. Dajem riječ. Je li se neko javlja za diskusiju dalje? Nema niko. Možemo li onda zaključiti raspravu?
Dame i gospodo, izgubili smo dosta vremena oko ove tačke dnevnog reda. U jednoj diskusiji koja se dosta vrtila u krug, imamo Privremeni sekretarijat, imamo odluku o imenovanju Privremenog sekretarijata i valjda je vrijeme da imamo Stalni sekretarijat. Prema tome, ja bih probao da predložim jedan kompromis o tome i da probamo danas donijeti tu odluku. Taj kompromis bi bio u sledećem. Sekretara, sva tri sekretara, sada da ne nabrajam, imenovat će Kolegij, Kolegij će obavijestiti Parlamentarnu skupštinu BiH o imenovanju, odnosno, gdje će pojedino vijeće potvrditi to imenovanje i složio bih se sa ovim mandatom gospodina Deretića koji je dao da ova tri sekretara imaju mandat koliko traje mandat poslanika. Hvala.
Evo, ja ću samo, kolege, biti slobodan reći povodom ovog člana 1. jer pretpostavljam da ste svi dobili ovaj prijedlog. U odluci je sadržano, inače, ograničenje mandata. Zašto sam ja insistirao i išao sa ovim amandmanom? Iz prostog razloga što OHR ima drugačije mišljenje, a i čuli smo ovdje drugačija razmišljanja, u smislu da ljudi koji su profesionalci da rade svoj posao, da obavljaju ove poslove na neodređeno vrijeme. Dakle, ja sam kroz ovaj amandman u stvari podržao, odnosno založio se za to da se, ipak, ograniči taj vremenski period i kod člana 2., faktički, ovdje sam, također, predložio, na koji način da se bira sekretar zajedničkih službi i sekretar jednog i drugog vijeća. Hvala.
Dame i gospodo, ja bih volio kad bih mogao da shvatim prijedlog gospodina Vite Rakića. Stvarno bih volio da mogu ući u suštinu tog prijedloga i da ga shvatim. Šta znači da imenuje Kolegij a da potvrdi Predstavničko vijeće ili Dom naroda? Ja jednostavno ne mogu, ja poštujem kad se čovjek opredijeli za jedno ili za drugo. Možete misliti jednog izabranika u BiH iza kojeg stoji Predstavničko vijeće i Vijeće naroda, to je čovjek iznad 67 kopredsjedavajućeg po političkoj težini. Iznad predsjednika vlade. Pa zar ima poslanika koje u to trebam ubjeđivati. Evo, kopredsjedavajuće, na prijedlog Predsjedništva BiH smo potvrdili mi, ali nije Dom naroda. Sad ćemo dobiti šefa stručnih službi koje bi trebalo da biraju oba doma. Ja sam za to da Kolegij, kao što je predloženo, kao što je OHR podržao ili dao sugestiju da se to uradi, bez ovih naših međumiksova i kompromisa, gospodine Radiću. To nije kompromis, nego dalje zamotavanje situaciju u jasnom odlučivanju. Ako neko treba da bude stručno lice, dakle da stručno opservira ovaj rad, kakvo potvrđivanje. Izaberu ga ljudi, obavijeste Skupštinu i čovjek radi svoj posao. Izgleda da ćemo mi imati toliko izabranih pomoćnika, zamjenika, ovakvih i onakvih da izgleda da će privreda ostati bez radnika u proizvodnji dok svako dobije svog zamjenika i pomoćnika. Izgleda da će radnika u željezari trebati da potvrde oba doma.
Hvala lijepa, gospodine Špiriću.
U najkraćem, zašto podržavam oba amandmana koje je potpisao gospodin Deretić. Razlog se može izreći u jednoj rečenici. Najodgovorniji ljudi za funkcionisanje i nefunkcionisanje Skupštine, a mi to često ističemo, su predsjedavajući. Prema tome, koliko će službe funkcionisati, odnosno, koliko će Skupština dobro funkcionisati, zavisi i od službi. U tom kontekstu, moramo biti dovoljno otvoreni i dovoljno imati povjerenja za one ljude koji dobiju većinu glasova, da rukovode Skupštinom da i biraju sebi službe. Insistiranje da Skupština bira sekretara je, u stvari, samo davanje značaja našim službama. Pogledajte malo i po entitetima, a i na nivou BiH, koliko značajnih funkcija postoji, neuporedivo značajnijih od sekretara Skupštine, a niti ih potvrđuje niti ih imenuje skupština entiteta ili Skupština BiH. S druge strane, i mandat dvije godine. Oni ljudi koji budu, ili četiri godine kad bude, kad bude mandat poslanicima četiri godine, predsjedništvo će birati one ljude sa kojima može sarađivati, koje može prozvati, a svi će odgovarati nama ovdje. Ako ne budu radili adekvatno, mi ćemo ih prozivati i tražiti preko predsjedništva i njihove smjene.
Gospođa Muminagić, u međuvremenu dok gospođa Muminagić dođe, ja imam jednu ispriku. Zbog poplava, zastupnik Hilmo Neimarlija se ispričava što ne može nazočiti ovoj sjednici. Ja vjerujem da ima tih objektivnih problema oko toga.
Što se tiče nastavka sjednice i amandmana koje smo dobili, mislim da je Kolegij trebao prvo da razmotri amandmane jer je predlagač ove odluke. Pošto smo počeli raspravu o amandmanima, ja bih se vratila na početak, povod ovoj našoj raspravi je pismo gospodina ambasadora Hofmana. On je u svom pismu dvije stvari sugerisao, vezano za ovu odluku. Jedna je ko imenuje sekretare domova i sekretara zajedničkih službi, a drugo je ograničenje mandata. Ako već razgovaramo o tome da ne trebamo dati takav značaj sekretarima domova i sekretarima zajedničkih službi, a što se tiče mandata, uključeni su i sekretari komisija, onda, ako idemo na tu soluciju da im ne treba dati takav značaj da ih domovi imenuju, onda ne bismo trebali ni ograničavati mandat. Znači, to je jedna 68 mogućnost, jedno rješenje da idemo na to da su to profesionalci i stručne službe koje ovdje rade i koje Kolegij imenuje, a mi Kolegiju moramo za to dati ovlaštenje. Ja napominjem, Kolegij to nema u svojoj ingerenciji. Ovaj dom mora donijeti ili zaključak ili nešto da to im daje do donošenja novog Poslovnika u koji ćemo to ugraditi, ali onda bismo morali da provedemo tu konsekvencu do kraja, ako im nije takav značaj, onda su to ljudi koji se biraju konkursom i ne bi mi onda išao ovaj drugi dio, odnosno prvi amandman. Zašto ovo govorim? Mislim, ako hoćemo da promijenimo našu uobičajenu dosadašnju praksu, da sekretare i po onom Zakonu o državnoj upravi imenuje tijelo koje će oni opsluživati i da vežemo za mandat tog tijela, onda da promijenimo to u cjelini. Prema tome, ja ne bih sa tog aspekta mogla prihvatiti ovaj prvi amandman, jer je on samo dio sugestije gospodina Hofmana prihvatio. Mislim da bi se o tome trebao da izjasni prvo Kolegij, pa da onda glasamo. Inače, što se nas iz SDP-a tiče, mi možemo podržati raniji prijedlog Kolegija, ukoliko Kolegij ne reterira vezano za ovaj amandman. Ovaj amandman 1. je nešto rigorozniji u ovom stavu, u odluci, zato što u odluci se kaže da bi trajanje mandata funkcionera, rukovodećih radnika, bio jednak trajanju mandata članova Parlamentarne skupštine BiH i podlijegao bi reizboru. U ovom amandmanu nema toga, znači, ti ljudi su sa mandatom Skupštine završili posao. Mi smo to na Komisiji nekoliko puta raspravljali i ostali smo pri reizboru, da ti ljudi mogu ponovo biti birani, samo im se provjerava novim sazivom skupštine. Ne bih prihvatila ni sa tog stanovišta ovaj prvi amandman, zato što misli da bi trebalo ostaviti mogućnost reizbora. Molim prvo da se Kolegij opredijeli oko amandmana, da bismo se mi mogli opredijeliti zašto ćemo glasati.
/Govori s mjesta i ne čuje se izlaganje/
Ja podržavam ove amandmane i obrazložiću to s tim. Ako Kolegij imenuje sekretare, normalno je da i sledeći kolegij koji stupi na scenu, ima to isto pravo. Po ovom dosadašnjem objašnjenju, ispalo bi da samo prvi Kolegij koji imenuje sekretare ima to pravo. Znači, svaki kolegij koji sledeći dođe, u svom mandatu ima to isto pravo da ima službu oko sebe u koju ima puno povjerenje i sa kojom će najbolje sarađivati i, uostalom, Kolegij odgovara nama. On ne može odgovarati nama i ne može garantovati nama i ne može garantovati dobro izvršavanje svojih poslova ako nema dobru službu oko sebe. Ja ću najteži dio posla pokušati obaviti, a to je parafrazirati ono što je ovdje izneseno u ovim raspravama. Imamo prijedloge amandmana gospodina Deretića, imamo gospodina Špirića. Da li se Vi slažete sa ovim amandmanima koje je podnio gospodin Deretić?
Mislim da ima smisla da se odustane od amandmana 1. i onda da se ide na amandman 2. jer je on u suštini... OK. Moram pitati gospodina Deretića da li je moguće. 69
Ja ću iznijeti jedan prijedlog. Ovaj je zbilja posao urađen velikim stepenom završnice. Ja mislim da je to pitanje neke nijanse i da konačno imamo Sekretarijat. Pretpostavljam da ćemo negdje 10. ili 11. januara, razgovaram o terminu naredne sjednice. Da li bi bilo moguće možda da se ostavi da Kolegij održi sastanak, sjednicu, između današnjeg zasjedanja i da se ovo pitanje odgodi. Ovo govorim iz razloga što trećeg kolegija nemamo. Mi obično razgovaramo na način da se postiže konsenzus u Kolegiju da se dogovori. Moj bi prijedlog bio da se ovo pitanje odgodi za sjednicu koja će biti negdje oko 11. januara, a do tada Kolegij da konačno riješi pitanje.
Gospođo Muminagić, da li se Vi slažete sa ovim prijedlogom? Slažete se. Onda, praktički, da ovo prolongiramo. Znači, ovu točku, sve ovo što je rečeno da mi sumiramo, odnosno da damo prijedlog na sljedećoj sjednici. Ova točka se, budući da se ovdje radi o zaključku, smatram da ovdje moramo to potvrditi glasovanjem, odnosno dizanjem ruku. Za prolongiranje odluke o točki dnevnog reda, nakon što Kolegij donese svoje stanovište oko ovoga. Hvala lijepo. Onda možemo preći na sljedeću točku. Ad.5. Informacija o zakonima koje je proglasio visoki predstavnik na privremenim osnovama i dalje aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH Vi ste svi o ovoj točki dobili informacije.
Cijenjeno predsjedništvo, dame i gospodo, u tački 5. pod c) analitičko informativna djelatnost, unutar Programa rada Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za period novembar-decembar 1999. godine, spominje se da će informacija o zakonima koje je usvojio visoki predstavnik na privremenim osnovama podrazumijevati navođenje zakona koje je visoki predstavnik usvojio, da će se spomenuti uzroci njegovog neusvajanja u Parlamentarnoj skupštini BiH, te pod 3. da će se utvrditi praksa daljnje aktivnosti. Kad se analizira informacija koja je nama podastrijeta, možemo vidjeti da su zakoni tačno ovdje pobrojani. Što se tiče navođenja uzroka njihovog neusvajanja u parlamentarnoj proceduri, očigledno je da suštinski uzroci ovdje nisu spomenuti, jer se tu samo kaže da zakoni nisu usvojeni, obzirom da na glasanju nisu dobili potrebnu većinu, to je ta tautologija, to se podrazumijeva samo po sebi, nije ukazano, kroz cjelokupnu raspravu, na političke stavove, politička mišljenja, odnosno one suštinske, političke 70 razloga zbog kojih su sva ova četiri pomenuta zakona koja su na privremenoj osnovi proglašena, nismo dobili potrebnu većinu da bi zakoni bili usvojeni na razini ovog doma. Što se tiče trećeg elementa, utvrđivanje, potvrđivanja pravca dalje aktivnosti, to, također, nije navedeno u pomenutoj informaciji, doduše podrazumijeva se da je ovo tijelo meritorno da da odgovarajuće prijedloge. Stoga bih ja predložio da se Kolegij, odnosno članovi Kolegija Predstavničkog doma PSBiH čim prije susretnu, odnosno obave potrebne konsultacije sa predstavnicima klubova, odnosno političkih stranaka koje participiraju u ovom domu i da se utvrdi da li postoji odgovarajuća politička volja na osnovu koje bi se moglo pristupiti raspravi, odnosno usvajanju ovih zakona na razini Predstavničkog doma PSBiH. Ukoliko se utvrdi da te političke volje nema, mislim da je potpuno irelevantno i nepotrebno da ovi zakoni ponovo nam dolaze na dnevni red, obzirom da imamo itekako mnogo drugog materijala, čije praktičke i političke reperkusije na ukupni život u BiH još nisu zaživjele. Ove zakone imamo makar na privremenim osnovama. Prema tome, bilo bi korisno da bez dolaska do jedne potrebne političke volje ne vodimo bilo kakvu raspravu, odnosno ne stavljamo ove zakone na dnevni red Skupštine, a mislim da se u konsultacijama na razini Kolegija predstavnika političkih stranaka to može meritorno utvrditi. Hvala.
I na osnovu ovog što je gospodin Jahić rekao na početku svoje diskusije, ja ću pokušati da predložim konkretan prijedlog. Da se Kolegijum sa svojim službama zaduži da za jednu od narednih sjednica, a najkasnije do kraja prvog kvartala 2000. godine, pripremi ove zakone u smislu da se istakne šta je to usaglašeno i da se naglasi zbog čega svaki pojedinačno zakon nije dobio potrebnu većinu. Nadam se da će to biti dovoljna osnova za jednu kvalitetnu raspravu da se, ukoliko je moguće, prevaziđu one razlike koje su tada postojale i to je put kojim najbrže možemo doći do tih zakona, naravno, usvojenih ovdje u Skupštini. Mislim da bi svaka dalja diskusija danas samo nam oduzimala nepotrebno vrijeme i zbog toga predlažem da se glasa ovdje.
Hvala lijepa, gospodine Dokiću. Ovdje imamo prijedlog. Ima li još neko za diskusiju? Nema. Gospodin Dokić nam je dao ovaj prijedlog o kojem se mi moramo izjasniti i ja stavljam njegov prijedlog koji ste vi svježe čuli da ga ja ne interpretiram i da ne budem netočan baš. Ko je za prijedlog gospodina Dokića? Ko je za? 20. Dajte, molim vas, da vidimo koliko je nazočno sad. 28. Znači imamo, ovaj prijedlog je prošao. Ovaj zaključak gospodina Dokića smo prihvatili i molim Tajništvo da se kasnije pobrine za njegovu realizaciju. Time smo završili petu točku dnevnog reda i prelazimo na 6. točku. Ad.6. Davanje suglasnosti na Sporazum između Savjeta ministara BiH i EUROFIM, ja ovo čitam, Evropska kompanija za finansiranje željezničkog voznog parka Tekst sporazuma imate u svojim materijalima. Ja otvaram diskusiju po ovoj točki. 71
Mi smo od predsjedništva dobili da nam se dostavlja sporazum na engleskom i službenim jezicima u BiH. Ja sam pregledala sve ova papire i moram reći da smo mi samo dobili englesku verziju Sporazuma. Na našim jezicima nijednom nismo dobili i mislim da nije u redu da se Dom izjašnjava ako ne može da pogleda jedan sporazum na jeziku kojim govorimo. Imaju druge sve odluke koje je Vijeće ministara BiH donijelo o preuzimanju obaveza iz sporazuma, preuzimanju obaveza iz RS, preuzimanju obaveza Federacije BiH. Međutim, osnovnog akta sporazuma između Vijeća ministara BiH i EUROFIM-e mi nemamo, imamo samo na engleskom.
Hvala, gospođo Muminagić.
Predsjedavajući, dame i gospodo, ja mislim da je u pitanju tehnička greška. Sporazum je dostavljen na svim jezicima i stvarno me iznenađuje zašto nije poslanicima izvršena distribucija onako kako je urađeno, čak je bilo dostupno i na Vijeću ministara BiH na sva tri jezika i engleskom i sve ostale potrebne priloge je imao taj materijal. Zamolio bih iz Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH da vidimo gdje je problem nastao.
Ja tražim da neko ispred Tajništva objasni ovaj problem. Gospodine Hadžoviću, evo ja imam informaciju da su svi poslanici dobili tekstove na svojim jezicima.
Ja mislim da je došlo do neke tehničke greške, svim poslanicima je dostavljen Sporazum na jeziku za koji su se poslanici opredijelili i imate puni tekst Sporazuma. Ja ne znam šta je sa ostalim poslanicima. Dopis je primljen 2.12.'99. godine sa kompletnim tekstom Sporazuma.
Hvala lijepo. Gospođo Muminagić, ja smatram da je isprika dovoljan razlog da se Vama ispričamo.
Ja nisam dobila.
Ukoliko vi to niste dobili, OK, no smatram, ako su drugi dobili, da je to jedna omaška koja će, nadamo se, biti ispravljena, a da ovu točku i dalje ekspliciramo, pa za to molim za dalju raspravu. Ima li još neko da se javlja po ovoj točki dnevnog reda. Nema niko. Ja se zahvaljujem. Nadam se da nisam suviše brzo prešao preko ovoga. Ko je za to 72 da se usvoji ova točka dnevnog reda, odnosno da se ovaj sporazum usvoji? Ko je za? 26 za. Koliko je nazočno? 28. Ko je protiv? Nije niko. Dva su suzdržana. OK. Time smatram da smo apsolvirali i sedmu točku dnevnog reda. Ad.8. Davanje suglasnosti za imenovanje glavnog revizora BiH, oprostite. Ad.7. Odgovor Centralne banke BiH na zaključke Predstavničkog doma PSBiH Imamo li ovdje predstavnika Centralne banke BiH? Tekstove o tome ste dobili. Na osnovu njih smatram da možemo voditi dalju raspravu. Samo jedna informacija. Centralna banka je obaviještena, čak je bilo obećanja da će neko biti ovdje, no, nažalost, do ovog časa niko se nije pojavio.
Ja ću vas podsjetiti da smo na 11. sjednici ovog doma održanoj 26. oktobra, povodom rasprave o ranijem odgovoru Centralne banke BiH, a na prijedlog Kluba poslanika DSP-a usvojili dva zaključka. Prvim se od likvidatora Narodne banke tražila informacija o razlozima zbog kojih prilikom formiranja Centralne banke, Narodna banka nije bila u stanju osigurati dovoljan iznos monetarne aktive, kao i šta je do toga dovelo i po čijim odlukama. Drugim zaključkom se tražilo od nadležnih institucija BiH da ovom parlamentu dostave informaciju kako je pokriven nepokriveni dio monetarne pasive, iz kojih izvora i po čijim odlukama. Do danas nismo dobili nijednu traženu informaciju povodom naših zaključaka. Kolegij je predložio za dnevni red ove sjednice novi, djelimično izmijenjen odgovor Centralne banke BiH. Ja ću sad reći šta smo mi dobili u tom novom odgovoru, drugačije od onoga što smo imali prošli put. Novim odgovorom Centralna banka BiH objašnjava i koriguje navedeni iznos nepokrivenih depozita sa 79,4 miliona konvertibilnih maraka na 39,8 miliona KM, za koji iznos Narodna banka nije bila u mogućnosti transferisati devizna sredstva na Centralnu banku BiH. Kao uzroke ovog gapa, Centralna banka BiH navodi. 1. zajmove koje je Narodna banka u periodu 1992. do 1996. godine davala Vladi Republike BiH, koji su u vrijeme likvidacije Narodne banke iznosili 37,3 miliona KM. Znači da do tada nisu bili vraćeni; 2. depozite planirane kod Promdej banke Zagreb, krajem 1997. godine, od kojih nenamireni iznos trenutno iznosi 13,7 miliona KM, a pokrenut je postupak likvidacije Promdej banke. 3. Centralna banka, također, navodi da je dio ovih nevraćenih plasmana pokriven ostalom aktivnom Narodne banke; 4. da je preostali dio ovog gapa u navedenom iznosu od 39,8 miliona, po utvrđenom planu otplate, postepeno pokrivan sredstvima Kantona i javnih preduzeća koji su koristili bh. dinar kao svoju valutu, tako da je konačno pokriven u avgustu ove godine. 73 Ovo sam navela zato što hoću da utvrdim da je ovim odgovorom samo djelomično odgovoreno na naše zaključke, iako nismo tražili od Centralne banke BiH, ona je ocijenila da treba da svoj raniji odgovor malo bolje pojasni. Sada znamo da su osnovni razlozi što Narodna banka BiH nije bila u stanju osigurati dovoljan iznos monetarne aktive, zajmovi u iznosu 39,8 miliona KM koje je ova banka, Narodna banka dala Vladi RBiH u periodu '92. do '96. godine i depoziti plasirani kod Promdej banke u Zagrebu. Što se tiče nenamirenih depozita kod Promdej banke, u toku je sudski postupak i vjerovatno ćemo iz njega dobiti odgovore kako je do njih došlo. Međutim, mi još nemamo odgovore kako je došlo do zaduženja Vlade RBiH kod Narodne banke. Ko je odobravao zajmove? Ko je donosio odluke o zajmovima i za koje namjene su usmjeravane? Stoga Klub poslanika SDP, na osnovu ovih podataka o kojima sam govorila, traži da ovaj dom precizira svoje ranije zaključke na sljedeći način. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od nadležnih organa BiH informaciju o sljedećem: 1. Kako je nastalo zaduženje BiH kod Narodne banke? Koje tijelo je donosilo odluke o zaduženju kao i ko je u Narodnoj banci odobravao ove zajmove, u kom iznosu i pod kojim uslovima? 2. Da li su ovi zajmovi bili uključeni u budžetske prihode, za koju godinu ili godine? 3. Za koje namjene su ovi zajmovi korišteni i po čijim odlukama? 4. Je li ostvarena kontrola utroška ovih sredstava i šta je pokazala? 5. Na koga je, po prestanku rada Vlade BiH, prenesena obaveza vraćanja ovih zajmova ili pozajmica? U Centralnoj banci BiH kažu da su zajmovi, a ja iz moje prakse znam da su to obično pozajmice. 6. Koji organ je usvojio plan otplate nepokrivenih depozita u Narodnoj banci BiH i po kojim kriterijima? Molila bih, ispred Kluba poslanika, da se Predstavnički dom PSBiH izjasni o ovoj dopuni ili zamjeni naših ranijih zaključaka.
Hvala lijepa, gospođo Muminagić, ja očekujem da ćete Vi to pismeno podnijeti. Hvala lijepo.
Dame i gospodo, ja mislim da je Centralna banka BiH u ovoj dopunjenoj informaciji, sa stanovišta uloge i pozicije Centralne banke BiH dala jasan odgovor, onakav kakav bi Centralna banka BiH i mogla da da. Ona je u ovom odgovoru naglasila da Centralna banka BiH nije pravni sljedbenik Narodne banke BiH, ukazala na dio finansijskog gapa koji se pojavio u preuzimanju depozita ili dijela depozita Narodne banke BiH, upozorila na dio nepokrivenih depozita koji nisu ušli u aktivu Centralne banke BiH, pri tome vodeći računa o principu currency boarda, koji je uspostavljen kao princip funkcionisanja Centralne banke BiH. Ima jedna adresa, kad se čita ovaj izvještaj, 74 koja bi morala Predstavničkom vijeću Parlamentarne skupštine BiH podnijeti nešto jasniju informaciju, a na strani 3. se kaže: “Predsjedništvo BiH je zahtijevalo od likvidatora Narodne banke BiH, kada ga je imenovalo '98. godine“, dakle, Predsjedništvo BiH je imenovalo tog likvidatora da pokuša osigurati da troškove popunjavanja bilo kojeg gapa u Narodnoj banci BiH snose postojeće institucije koje najpribližnije odgovaraju bivšoj Vladi, koja je uzimala pozajmicu od Narodne banke BiH, tako prouzrokovala značajan dio finansijskog gapa, ili značajan dio gapa. Dakle, moj prijedlog, kao poslanika, jeste da se od Predsjedništva BiH zatraži decidna informacija o finansijskom gapu, vezanom za likvidaciju Narodne banke BiH. To bi mogla biti prava adresa koja bi se trebala obratiti ovdje, a sa ovim mislim da je Centralna banka BiH veoma korektno svoj izvještaj proslijedila poslanicima. Tražim da se poslanici izjasne o ovom predlogu da se od Predsjedništva BiH traži da nam dostavi informaciju, da li je u postupku likvidacije Narodne banke BiH bilo kriminala u smislu odobravanja raznih pozajmica za koje Centralna banka BiH tvrdi da su nenaplative, eto, u tom smislu. Hvala.
Molim vas, ja se ispričavam gospođi Suadi Muminagić. Ona je dala ovo u obliku zaključka, je li tako, i o tome se mi moramo ovdje izjasniti na ovom domu, i zato kažem, uz ispriku, tražim pod broj 1. da se najprije izjasnimo o zaključku koji je dala gospođa Suada Muminagić.
Mi smo na zahtjev Predstavničkog doma PSBiH dobili jedan odgovor od Centralne banke BiH, a zatim smo dobili drugi odgovor. Ne bih tako baš da lahko pređemo preko ove činjenice da se u ova dva odgovora razlika kreće od nekih 30-ak miliona. Zato predlažem da Predstavnički dom zatraži od guvernera Centralne banke odgovor ko je odgovoran za prethodnu netačnu informaciju? Šta će se poduzeti da se to sankcioniše i da obavijesti o tome Predstavnički dom? Naime, ovakve vrste informacije iz Centralne banke BiH mogu dovesti u pitanje ugled i ugroziti ugled Centralne banke BiH, a za taj ugled Centralna banka BiH se u velikoj mjeri izborila. Iz tih razloga predlažem da Predstavnički dom PSBiH zatraži informaciju o ovome. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li još neko?
Dame i gospodo, nemam ja namjeru da branim Centralnu banku BiH u ovim raspravama. Mislim da je i prvi izvještaj Centralne banke BiH bio korektan, jer je Centralna banka BiH tad rekla da je vodila računa o principu currency boarda, vezano za dio uplata koje su ulazile u depozite Centralne banke BiH. Taj gap od 79 miliona je i tada postojao, ali Centralna banka BiH nije rekla na koji način je dolazilo do takvog finansijskog gapa. U ovoj dopuni to jasno piše. To što je stvorena politička atmosfera ili što je bilo kriminala pa se pojedina imena s vrha politike BiH našla na tapetu, tražimo tu informaciju od Predsjedništva BiH da vidimo da li je bilo kriminalizovanih aktivnosti 75 vezano za ovaj gap. Je li vi stvarno mislite da gap koji se kaže da je nenaplativ, 13,7 miliona, da je mali? Je li mislite, ako kažemo Centralnoj banci BiH da je ona odgovorna za informaciju i nestanak para, da ćemo umanjiti njegovu odgovornost, pred očima međunarodne zajednice, onih ljudi koji se eventualno mogu pomenuti ovdje, ali da ne prejudiciramo. Nije ta informacija Centralne banke BiH onakva kako gospodin Halid Genjac kaže. Nego ona nije bila potpuna u ovom smislu. Ovdje još uvijek stoji, gospodine Genjac, da je nemoguće naplatiti 13,7 miliona. Je li Vi mislite da 13,7 miliona se nađe na putu, pa ako utvrdimo da su oni odgovorni za ono, da bi ovo moglo proći tek tako. Ja vas molim da se jednostavno vodi računa da dobijemo precizne informacije. Ovo je pravi put. Centralna banka BiH je dala decidan izvještaj.
I ja sam za preciznu informaciju i zato sam predložio da se traži precizna informacija ko je na takav način dostavio informaciju Predstavničkom domu PSBiH. Ja sam imao jedan prijedlog i molim da se o njemu izjasnimo. Hvala lijepo. Ovdje imamo, praktički, tri prijedloga. Imamo, pod broj jedan, u stvari zaključak gospođe Suade Muminagić o kojem se trebamo ovdje izjasniti za ili protiv. Imamo prijedlog gospodina Špirića da se od Predsjedništva BiH traži odgovor i imamo Halidov prijedlog zatražiti od guvernera Centralne banke BiH odgovor na ova pitanja. Ja tražim da se mi izjasnimo o svim prijedlozima, a nisam ništa rekao da su suprotstavljeni, odnosno, da se isključuju. Zato vas molim, ko je za to da se zaključak gospođe Suade Muminagić, sa svim ovim točkama ovdje nabrojanim, proslijedi onako kako je ona predložila. Ko je za? 19. Nazočnih. 30. Ovaj prijedlog je, odnosno zaključak je prihvaćen većinom glasova. Ko je protiv, molim? Ostali su, dakle, suzdržani, 11 suzdržanih. Hvala vam lijepo. Po entitetima da se izjasnimo o svemu ovome. Iz Federacije BiH, tko je za? 11. Znači, imamo većinu. Ko je iz RS za? Ima i ovdje većinu – 8. Ima li neko prigovor na glasovanje? Hvala lijepa. Smatramo da je ovaj zaključak usvojen. Imamo sad, rečno je da nije u koliziji nijedan od ovih zaključaka. Imamo sad prijedlog gospodina Špirića da se od Predsjedništva BiH traži odgovor u svezi Centralne banke BiH, problematike koju smo ovdje čuli. Ko je za taj prijedlog, normalno da možete biti za sve prijedloge što se mene osobno tiče. Izvolite. Znači 17. Ovaj prijedlog je prošao. Po entitetima, molim vas, iz Federacije BiH, tko je za? - ne čuje se koliko Ko je protiv?ne čuje se koliki je broj Iz RS, ko je za? 8. Hvala vam lijepo. Znači ovaj prijedlog ide na usuglašavanje. Hvala lijepa.
- 9 je za, a koliko ima iz Federacije BiH poslanika? 9 je iz Federacije BiH za, a treba da bude 10. 76
Poslovnički glasate većinom prisutnih, pri čemu za odluku mora biti dvije trećine iz svakog entiteta od ukupno izabranog broja poslanika.
Molim vas, treba li obnoviti glasovanje? Koliko je bilo glasova za?
9 je bilo za.
10 mislim da treba biti po Poslovniku. Koliko ja znam 10 zastupnika treba biti iz Federacije BiH za.
Ne mora, pitanje je broj koji je protiv. Ne smije biti.
To je u drugom krugu.
Hvala vam lijepo. Imamo sad prijedlog gospodina Halida Genjca da se traži odgovor od guvernera Centralne banke BiH na ova pitanja. Ko je za? 25. Hvala lijepa. Ko je protiv? Nema niko. Po entitetima. Iz Federacije BiH, ko je za? [[ne čuje se broj]] Iz RS, ko je za? 2. I ovaj prijedlog ide na usuglašavanje. Molim vas da glasovanje shvatite kao ozbiljnu stvar.
Zastupnici, poslanici, obzirom na značaj ove problematike, obzirom na ekonomsku situaciju i obzirom na jedan nonšalantan odnos prema nestanku, misterioznom pojavljivanju, pozajmicama bez traga desetina hiljada maraka, a posebnom obzirom na Poslovnik, ja bih zatražio od Kolegija da napravi pauzu, pokuša usaglasiti ovaj stav, jer ja sumnjam da će se oni u narednih 48 sati sastati i odmah provede glasanje do kraja, kako bismo mogli ovu vrlo značajnu informaciju dobiti za jedno od narednih zasjedanja Parlamentarne skupštine BiH. Vaše usaglašavanje može za pet minuta biti, tako da možemo glasati i u drugom krugu.
Hvala lijepo, gospodine Tokiću. Ja smatram da ovu pauzu mi možemo dati.
Mi imamo namjeru, po okončanju ove sjednice, dakle, 15. sjednice, jednu pauzu od 40 minuta do sat vremena, ako je potrebno finansijska komisija da se sastane radi sljedeće tačke i 16. sjednice. Tu sjednicu ćemo iskoristiti za sjednicu Kolegija i na početku 16. sjednice dovršiti ovo glasanje, da iskoristimo najracionalnije vrijeme.
Možemo li se usuglasiti sa ovim da to uglavimo u onu sat vremena pauzu kad ćemo odraditi. Hvala vam lijepa. Gospodine Tokiću, jeste li Vi zadovoljni? Ima li još nekih primjedbi? Nema. Hvala lijepa. Ad.8. Davanje suglasnosti na imenovanje glavnog revizora BiH i zamjenika. Mi smo imali nepotpun materijal prošli put, pa smo pravili primjedbe na sve to. Sad se nadam da imamo ovaj put konkretan i korektan materijal i molim, i otvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Izvolite. Materijale imate.
Dame i gospodo, vi znate da smo mi od Predsjedništva BiH tada tražili da nam pobliže, s obzirom na aktivnost, s obzirom na uvođenje nove institucije glavnog revizora u BiH, koja je jedna od bitnih institucija, tražili smo dopunske informacije od članova Predsjedništva BiH, vezano za predložene kandidate. Mi smo te informacije dobili, ali smo tada čuli od gospodina predsjednika Vlade Federacije BiH Bičakčića da to moramo uraditi taj dan, jer su ogromne sankcije za BiH, trc, vrc, tamo, vamo, ako to ne uradimo, elem propade BiH. S obzirom na vrijeme koje je prošlo da i nije baš tako. Ja ću danas, kao poslanik, da iskoristim svoje pravo da glasam samo protiv jednog kandidata koji bi trebao da znam, a ne znam a to je kandidat kojeg je predložio član Predsjedništva BiH iz RS, gospodin Živko Radišić. Mislim da materijali o kandidatima koje smo dobili govore o najozbiljnijoj namjeri članova Predsjedništva BiH da počnu neozbiljno raditi na tako bitnoj materiji. Ako je stručna kvalifikacija čovjeka za glavnog revizora i pomoćnika, da je direktor u jednoj firmi i član, čini mi se, upravnog odbora, ili nadzornog odbora, onda to samo govori o katastrofi i o mentalnom sklopu ljudi koji se predlažu za glavne revizore. Ja ću, kao poslanik, i dalje ostati protiv, sve dotle dok se ljudi ne udostoje da na tako bitna mjesta ne otvore raspravu i usaglašavanje koje takva bitna mjesta zahtijevaju. Izvinjavam se što ne mogu govoriti o drugim ljudima jer ne znam, ali čini mi se da su obrazloženja i za njih jednako kvalitetna kao i za ovo obrazloženje o kojem govorim. Hvala vam.
Hvala lijepa, gospodine Špiriću. Je li se još neko javlja? Možemo li zaokružiti i ovu točku dnevnog reda? Budući da ovdje imamo tri kandidata, gospodine Špiriću, Vi ste samo stavili primjedbu na trećeg kandidata ili drugog, ne znam tamo po redu kako je. Damo na glasanje jednog po jednog. Sad moramo se dogovoriti hoćemo li glasati u paketu ili ćemo glasati pojedinačno.
Dame i gospodo, izgleda da se vlast u BiH dogovorila da u paketu ovo lagano nestaje. Raznorazni paketi i raznorazna pakovanja i raznorazni stranački paketići i raznorazna koaliranja koja se kriju od naroda su nas doveli u situaciju blokade rada zajedničkih institucija, u to sam ubijeđen. O stručnim ljudima se mora razgovarati o njegovim stručnim prerogativima. Svaki član Predsjedništva BiH imao je pravo da ih predloži. Ja hoću takvu raspravu, ali ne sporim da vi donesete bilo kakav drugi zaključak, ali sam ubjeđen, sve što se glasa u paketu, u paketu će i nestati u ovoj državi. Hvala vam lijepa.
Ima li još neko. Ja smatram da je zaista demokratskije da biramo jednog po jednog i ja ću ovog puta pročitati imena, a vi se izvolite izjasniti za ili protiv. Životopis smo dobili od gospodina Ivana Miletića, mislim da podaci koje ovdje imate zadovoljavaju, niko nije imao protiv. Ko je za to da se gospodin Ivan Miletić proglasi za čovjeka na ovu dužnost koju smo ovdje naimenovali. Ko je za? – 16. Molim vas, zbog tehničkih stvari hoćemo točno znati broj nazočnih. 29. Onda ima većinu. Izvolite se još jednom izjasniti. Ko je za ovaj prijedlog imenovanja gospodina Ivana Miletića? Molim vas da dignete ruke. 16. Onda imamo većinu. Po entitetima. Ko je iz Federacije BiH za? 12. Evo, primjedba je došla da moramo reći javno da bude snimljeno. 12 kandidata iz Federacije BiH za. Ko je iz RS za? Ja vidim 3 glasa. I ovaj prijedlog mora ići na usuglašavanje. Ima neko primjedbu. Gospođo Havel, izvolite. Imamo ovdje kandidata gospodina Samira Mušovića, kao zamjenika za ovu dužnost. Ja vas molim da dignete ruku koji su za gospodina Samira Mušovića. Njegov životopis i podatke imate, nadam se dovoljno kvalitetne ovdje. Ko je za? 17. Po entitetima. Ko je iz Federacije BiH za? 14. Ko je iz RS za? 3. Dakle, ista sudbina kao i maloprije, ide na usuglašavanje. Imamo konačno trećeg kandidata. Ja bih volio da je ta intervencija uslijedila u trenutku. Možda je to i omaška naša, ali napravili smo je mi. Imamo trećeg kandidata, a to je Kulina Dragan Miodraga. Isto tako njegov dosije imate. Ko je za gospodina Kulina Dragana? Nažalost, ni ovaj kandidat nije prošao proceduru glasovanja. Ovaj prijedlog ide na usuglašavanje i očekujemo ga opet. Time smo mi zaokružili 8. točku dnevnog reda. Ima li ko primjedbe na glasovanje, u odnosu na bilo šta što smo uradili u ovoj točki? Imamo poslanička pitanja. Ja bih vas zamolio da eksplicirate svoja pitanja što je moguće egzaktnije, preciznije, a pismeno podnesete to Tajništvu, jer će ono ići zaista na obrađivanje, odnosno da odgovore dobijete što je moguće korektnije.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, izborna ... potkomisija OSCE-a je izašla u javnost sa tvrdnjom da je u određenim DKP-ima u SAD došlo do malverzacije u procesu registracije birača za naredne izbore u BiH. Prije toga smo bili svjedoci da je u štampi bilo prisutnih i određenih špekulacija i sumnji da je do istih situacija dolazilo i u određenim DKP-ima u Njemačkoj, time je, bez sumnje, nanesena nova politička šteta 79 BiH i njenim institucijama u međunarodnoj zajednici. Obzirom da su DKP-i dio organizacione strukture Ministarstva vanjskih poslova, a da je Ministarstvo vanjskih poslova bilo odgovorno, između ostalog i ovom domu, moje pitanje je šta će ministar i njegovi zamjenici poduzeti prema navedenim DKP-ima u vezi sa ovim navodima?
Hvala lijepa, gospodine Divkoviću, dostavit ćete pismeno to.
Dame i gospodo, moje pitanje je vrlo kratko. Da li postoji neki srećnik od članova Parlamenta BiH koji je dobio odgovor na već postavljeno pitanje? Hvala.
Mislite i do sada.
Evo ja se gospodinu Rasimu Kadiću javljam da nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje, a moje pitanje je prije nekoliko, na jednoj od sjednica, prije 2-3 mjeseca je bilo upućeno Ministarstvu vanjskih poslova i zatražio sam cjelovitu informaciju o dostignutom nivou popunjenosti DKP-ova, o sadašnjoj strukturi, o kriterijumima i procedurama koje se koriste za to popunjavanje. Nažalost, prošle su najmanje dvije sjednice i nema nikakve informacije. Ja molim Kolegijum da kaže postoji li ikakav lijek na to? Može li se nešto sugerisati u tom smislu, to je protest. Moj prijedlog je, ukoliko je moguće, da nam se ta informacija prije sledećeg skupštinskog zasjedanja dostavi pismeno. Vrlo vjerovatno, ovo je nepopularno što ću reći, ali bez te pismene informacije, ja neću doći na sledeću skupštinu, jer je to podcjenjivanje poslanika, kažem, nije ovo u redu, ali molim da se koriste ovakva sredstva. Moje pitanje je sledeće. Imam informaciju da članovi Predsjedništva BiH nisu zauzeli stav po pitanju odnosa prema SRJ u UN. Vama je poznato da se BiH pridružila zahtjevu još nekih članica za osporavanje prisustva SRJ u UN. Postavljam pitanje, ko je imao pravo, mimo Predsjedništva BiH, da donese takvu odluku i ako nije imao pravo, šta će Predsjedništvo BiH preduzeti u daljim koracima?
Gospodin Božanić se javio, pretpostavljam da može dati neke odgovore na neka pitanja, pa se zbog toga ispričavam, gospodine Jahiću, Vi ste onda na redu.
Poštovana gospodo, postavila su se dva pitanja koja su upućena direktno Ministarstvu inostranih poslova, ali Vas podsjećam da ste Vi to isto pitanje prošli put uputili Savjetu ministara BiH. Ministarstvo inostranih poslova je pismeno odgovorilo na Vaš zahtjev prema Savjetu ministara BiH, ali to nije bilo na dnevnom redu, prema tome, sa Savjeta ministara BiH niste dobili odgovor. Pismeno postoji i to vrlo precizno na Vaše pitanje, gospodine Dokiću, oko popunjenosti DKP-a imenom i prezimenom, popunjenost po ljudima i po nacionalnoj strukturi, to ćete moći da vidite iz ovog našeg papira ukoliko prođe proceduru koja se zove Savjet ministara BiH. 80 Što se tiče pitanja koje je bilo maloprije upućeno, a vezano je za neke manipulacije sa registracijom birača u inostranstvu, Kolegij je održao sastanak, naravno, bit će to pismeni odgovor, tražili ste pismeni odgovor i on će doći pismeno. Mogu Vam reći da je Kolegij razmatrao i već je izvršio zamjenu. Bit će poslan v.d. zamjenik generalnog konzula u Štutgartu, već se zna ime i prezime i on je na putu za, tehnički dio da se završi i on će biti upućen u Štutgart danas, sutra, prekosutra. Prema tome, mi smo direktno odgovorili na zahtjev OSCE-a gospodina Berija. Pismeni zahtjev i o eventualnoj smjeni ili poduzimanju nekih disciplinskih mjera prema onima koji su načinili eventualno greške u radu pri popisu birača u SAD nismo dobili. Kad budemo dobili, mi ćemo na to reagovati, takođe, pismeno ćemo Vas obavijestiti.
Mi se svi dobro sjećamo da smo sredinom tekuće godine ovdje imali na našim sjednicama jednu tzv. veliku pometnju, prije otpočinjanja Samita Pakta stabilnost za Jugoističnu Evropu ovdje u Sarajevu. Od tog vremena pa do danas, mislim da većina poslanika nema nikakvu podrobniju informaciju o toku implementacije ciljeva Pakta i držim da bi bilo korisno da čim prije dobijemo određene informacije s tim u vezi. Ovo navodim iz razloga što sam nedavno kao član našeg Vanjskopolitičkog odbora, odnosno Komiteta, prisustvovao jednoj dvodnevnoj konferenciji u Sofiji koja je razmatrala mogućnosti parlamentarnog doprinosa, mogućnosti da parlamenti zemalja koje su članice Pakta, daju odgovarajući doprinos u realizaciji ukupnih ciljeva koje je Pakt trasirao. Tu sam mogao također da saznam da jedan broj zemalja ovog regiona već radi na utvrđivanju nekih generalnih, tako reći, modaliteta međusobne saradnje. Zbog toga bih ja postavio pitanje za Vijeće ministara BiH, odnosno nadležno ministarstvo, eventualno i za Predsjedništvo BiH. Da li je i u kojoj mjeri BiH prisutna u realizaciji, odnosno u toku implementacije ciljeva Pakta nakon Samita i eventualno, ukoliko jeste, ko je taj ko koordinira te aktivnosti? Tražim da se poslanicima dostavi jedna podrobna informacija o ovome, prije svega našem Komitetu, odnosno Komisiji za vanjska pitanja, koja bi mogla tu problematiku da razmotri i eventualno predloži Predstavničkom domu PSBiH neke konkretne modalitete našeg parlamentarnog učešća u ovom postsamitovskom periodu implementacije ciljeva Pakta.
Gospodine predsjedavajući, ja se ne bih udaljavao od ove teme iz dva razloga. Za 48 sati će, po odluci učesnika Pakta za stabilnost, BiH, odnosno Sarajevo biti sjedište jednog od radnih stolova stabilnosti i bezbjednosti u ovom prostoru. Mene interesuje kada će biti moguće da Parlament BiH dobije preciznu informaciju šta će BiH, kao domaćin i kopredsjedavajući tog značajnog radnog stola, šest mjeseci nakon najznačajnijeg političkog događaja u 1999. godini uraditi. Koje su obaveze i koja tijela i na koji način će se ta struktura, jednostavno, i opsluživati i kakvu će ulogu BiH imati u tom procesu. Zato tražim da Vijeće ministara BiH, odgovarajuće ministarstvo i odgovarajuća ministarstva, kao i Predsjedništvo BiH predoče na prvoj januarskoj sjednici sasvim jasno obaveze koje proizilaze iz takve uloge koju ima i Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i Ministarstvo vanjskih poslova, to je jedna praktična stvar. Na tragu onog što smo uradili dobro u 1999. godini, dobro bi bilo da uđemo u 2000. godinu, na početku godine sa jasnom slikom obaveza i zadaća svih organa i tijela. 81 Drugo pitanje koje bih želio postaviti jeste vezano za podatke koje bih htio da dobijemo od svih nadležnih institucija, da li je to Agencija za statistiku BiH, koja funkcionira u susjednoj zgradi, u zgradi UNIS-a ili Vijeća ministara BiH i odgovarajućih ministarstava na nivou BiH, odnosno vlada na nivou entiteta, podatke o tome koliko se u '99. godini, zaključno sa '99. godinom, vratilo ljudi kućama, na cijeloj teritoriji BiH i koliki je odliv, posebno stručnih mladih kadrova iz BiH, koliko je otišlo u svijet u '99. godini? Ta dva podatka bi pokazala kakva je, u stvari, prava krvna slika i socijalna i ekonomska pa i politička u BiH. Mislim da, koliko sam mogao pratiti ove dosadašnje objavljene publikacije Agencije za statistiku, obuhvaćen dio samo ovih informacija, ali ovaj drugi dio na kojem insistiram o odlasku ljudi iz BiH, nisam uspio da nađem na najbolji mogući način. To je drugo pitanje i molim da se odgovarajuće institucije, ministarstva, pobrinu da nam daju ove informacije ili agencije koje se tim bave. Treće pitanje se odnosi na sasvim evidentno procesuiran prijem BiH u Savjet Evrope u toku aprila mjeseca. To je otprilike negdje od 3-4 mjeseca koja ostaju pred formalno odlučivanje u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope. Poznato je da je taj proces otvoren prema Komitetu ministara i Komitet ministara taj proces otvara prema Parlamentarnoj skupštini. Želio bih da na početku mjeseca januara, također, delegacija, naša delegacija u Vijeću Evrope i naše Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH i Ministarstvo vanjskih poslova izađu sa jednim jasnim projektom i programom kako će se taj proces do aprila mjeseca realizirati. Kako ćemo mi u aprilu mjesecu, rekao bih, sa punim kapacitetom postati članovi Savjeta Evrope. To znači korekciju plana i programa rada Parlamenta BiH i svih organa u BiH, Predsjedništva BiH, Vijeća ministara BiH i drugih institucija entitetskih itd. Četvrtu stvar koju bih želio da postavim kao problem jeste da gospodin Kurtović nam kaže gdje je prepreka u Vijeću ministara BiH da se dođe do ekonomske strategije i programa socijalne politike u nadležnosti institucija BiH, nakon šestomjesečnog insistiranja da se do tog programa dođe i gdje je suštinski prepreka da taj dokument izađe pred Parlament BiH. To bi bilo važno jer bi time omogućio, na neki način, realizaciju jednog dogovora, jedne odluke koju su donijeli i Dom naroda i Predstavnički dom. Peto i posljednje, želio bih da dobijem odgovor, na koji način će Kolegij Predstavničkog doma PSBIH procesuirati inicijativu koju smo prošli put dali, gospodin Kadić i ja, u okviru poslaničkih prava i dužnosti, vezano za onih sedam tačaka usklađivanje ustava entiteta sa Ustavom BiH.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici i poslanici, svi bismo se mi mogli upitati kojem Vijeću ministara BiH mi postavljamo ovo pitanje. Moje se pitanje odnosi na ovaj set vrlo opravdanih traženja informacija vezano za DKP-ove BiH. Posljednjih sedmica u medijima i štampi se pojavljuju oglasi u kome određena DKP, zajedno sa ograncima SDA, sprovode neke zajedničke aktivnosti, neke manifestacije provode. U tom kontekstu, ja tražim od Ministarstva vanjskih poslova da da informaciju u kojim predstavništvima i ko je to sebi dao za pravo da zloupotrijebi profesionalnu dužnost da bi se bavio dnevno-političkim aktivnostima za koje bih ja mislio da su završena onog trenutka kad smo ušli u pluralni politički sistem, i ko to pravi spregu između određenih političkih stranaka i DKP-a? 82
Pripadnici srpske nacionalnosti se žale da se u zadnje vrijeme, od kako je počeo upis kamata na stare štednje, ne upisuju kamate pripadnicima srpske nacionalnosti. Postavljam pitanje, zbog čega se to čini i ko je odgovoran za takvo nešto?
Hvala lijepa, uz napomenu da točne podatke kad gdje kome...
Ljudi se žale i ja mogu obrazložiti to. Da li se radi o nekim zvaničnim odlukama, ponašanjima nekih pojedinaca, ili takvom stavu. Ljudi se žale i kome oni mogu da se obrate za takvo jedno ponašanje.
Na koga Vi upućujete to pitanje, možemo li znati?
Pitanje je upućeno najodgovornijim ljudima u Federaciji BiH. Da li su za to odgovorna ministarstva, banke ili Vlada? Najprije bih rekla da je odgovorna Vlada Federacije BiH.
Dobro, vidjet ćemo sa Tajništvom.
Zalažemo se za BiH jednakih građanskih prava svih ljudi, a to zalaganje na terenu mora da bude i konkretno izvršavanje na terenu. Ne možemo dopustiti niti jedan čovjek da bude niti u jednom domenu nezadovoljan bilo kakvim ponašanjem ili pojedinca ili kolektiva. Ni u kom dijelu BiH niko ko ne smije biti diskriminisan, niti državljanin BiH koji ne živi u BiH ne smije biti diskriminisan od strane BiH. To je jedno pitanje. 2. S obzirom da se zalažemo da imamo modernu državu BiH, koja se može integrisati u moderne evropske države i zalažemo se u zadnje vijeme da se ubrza proces ulaska u Savjet Evrope, hajdemo da ljudima koji žive u BiH omogućimo da žive kao i svi ostali u Evropi. Jedno pitanje se odnosi na formiranje DKP-a u Banja Luci, iz razloga što ljudi koji žive u sjeverozapadnom dijelu BiH imaju velikih problema prilikom dobijanja određenih saglasnosti, dokumentacija po tim pitanjima. Oni putuju dva puta u Sarajevo da bi dobili određeni papir, a znamo da je visok procenat ljudi koji živi u sjeverozapadnom dijelu BiH zaposlen u inostranstvu ili je u direktnoj ili indirektnoj vezi sa inostranstvom, posebno sa SR Njemačkom, a uz to i Francuskom. Da bismo im omogućili što lakšu, što bržu, što jeftiniju, što efikasniju uslugu, mi moramo ići ka tom narodu. Omogućiti im 83 servis tamo gdje oni žive, a ne da se oni... Obrazloženje za takvo nešto jeste da je veliki broj ljudi koji dolazi u Sarajevo po takve papire. Obraćaju se zbog penzija, sklapanja brakova, privrednih oblasti, sportsko-kulturne... itd. Dobila sam podatke u predstavništvu da se dnevno telefonom obraća 50 ljudi koji budu obrađeni, a da bi uopšte bili uzeti u obzir moraju čekati sedam dana da dobiju mjesto, a onda četiri sedmice čekaju da bi dobili datum da bi došli u Sarajevo. Moram skrenuti pažnju da oni lično moraju doći u Sarajevu. Ima tu starih ljudi, invalidnih, bolesnih, itd. Odlazak i dolazak u Sarajevo, nakon pet dana mora doći po gotove papire. Znate koja su to maltretiranja ljudi koji se svakodnevno žale i pitaju zašto im se ne omogući to bliže njihovom mjestu boravka.
Uvažene kolege, ja sam polovinom 9. mjeseca postavio dva poslanička pitanja, do današnjeg dana nisam dobio nijedan odgovor. Naime, moja pitanja su bila upućena visokom predstavniku, odnosno njegovoj Kancelariji. Prvo pitanje se odnosilo na to kad će se po Dejtonskom sporazumu RS-u namiriti cirka 250 kvadratnih km, kako bi se na taj način ispunio bonus od 49% teritorije i drugo pitanje se odnosilo na ovlaštenja visokog administratora za distrikt Brčko. Naime, da li gospodin Farand može svojim odlukama mijenjati međuentitetsku liniju na području opštine Brčko i da li svoja ovlaštenja može proširivati izvan teritorije opštine, grada Brčkog. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih se sad usmeno, a ako treba i pismeno oglasio, vezano za pitanje gospodina Spahića. Naime, Vijeće ministara BiH je raspravljalo i ova rasprava oko neke globalne ekonomske strategije je više s naše strane uslovljena zahtjevom Svjetske banke da naredna donatorska 2000. godine može da se održi ukoliko BiH imadne globalnu ekonomsku strategiju na osnovu koje bi se animirali budući donatori ili kreditori za angažman u sljedećoj godini. U tom smislu, mi smo poduzeli odgovarajuće aktivnosti, obzirom da aktivnosti takve vrste ne mogu da se privedu kraju, ukoliko se ne angažuje određen broj ljudi iz oba entiteta i, naravno, iz Vijeća ministara BiH. Mi smo smatrali za potrebno i dovoljno u ovom trenutku da napravimo jednu vrstu inicijalnog materijala koji bi bio osnova za razmatranje na entitetima, a zatim na osnovu toga da se oni izjasne i da daju određen broj ljudi u smislu i dopune, odnosno dodatnih teza koje bi trebale da obuhvate taj inicijalni materijal i oko angažovanja eventualnih inostranih eksperata i domaćih naučnih radnika koji bi radili na izradi takve vrste strategije. Bez obzira što su postojale i nekolike intervencije sa naše strane, Federacija BiH je poslala svoje predstavnike, ali iz RS još uvijek nismo dobili nikakav odgovor. Mi smo otprilike na sledećem stanovištu, ukoliko, a vjerovatno neće, u dogledno vrijeme stići odgovor, da prema Vijeću ministara BiH idemo sa ovim što smo do sada uradili, s molbom da Vijeće ministara BiH ovakvu situaciju, praktično, presiječe i da dalje upute. Ukoliko se ne počne sa izradom strategije ekonomskog razvoja, neke globalne, u januaru mjesecu, bojim se da će biti kasno za donatorsku konferenciju, a znamo i svjesni smo činjenice da takva vrsta materijala ne može da se uradi brzo, u njoj treba biti angažovana, da ne kažem naučna pamet BiH koja se tom problematikom bavi, tako da ćemo morati, vjerovatno, da uradimo i da neku odluku donesemo u mjesecu januaru. Meni je žao zbog 84 ovoga što se ovakve stvari dešavaju, posebno zbog činjenice što znam da entiteti imaju određene svoje parcijalne strategije razvoja koje sigurno mogu biti dobra osnova za strategiju BiH i ja se nadam da neće biti jedna drugoj konfrontirana i suprostavljena. Naprosto, mi na nivou BiH želimo da integrišemo i da BiH kao država ima svoju modernu, jedan pogled, čime i kako da se bavi u svojoj budućnosti, tako da u ovom trenutku nije lopta kod nas, više je do entiteta, posebno u RS, i ja bih zamolio gospodu poslanike iz RS da koliko je moguće sa svoje strane utiču da se ovaj postupak, koji je u ovom trenutku zakočen na ovom mjestu, otkoči i da krene dalje.
Imam ovdje samo jednu intervenciju. Da li je gospodin Spahić zadovoljan sa ovim odgovorom ili trebamo proslijediti Vaša pitanja i dalje?
Ja mislim da, ako dozvolite, sasvim je jasno da smo se mi opredijelili u jedinom dokumentu koji smo uspjeli usvojiti poslije 50 sati rasprave u komisijama i 10 sati javne rasprave o evropskim integracijama da je ovo jedan od prioriteta. Mogu da vam citiram tačno da smo mi, kao jedan razložan dom, a i Dom naroda, došli do zaključka da je to nama neophodno. Svi amandmani koji su bili dati tada, koji su na neki način pokušavali da objasne upravo ove osnovne elemente jedne zemlje, jedne normalne ekonomije, su tražili upravo ovo. Ja mislim da Vijeće ministara BiH u svojoj rekonstrukciji, kad budemo o njemu razgovarali, mora naći prostora da ima ministarstvo normalne ekonomije. Ja sam dobio uvjeravanja, prije šest mjeseci, išao sam u Privrednu komoru, išao sam u Zavod za zapošljavanje i po cijeloj teritoriji BiH razgovarao sa ljudima. Rekli su mi da će do konca godine biti spoljnotrgovinska komora BiH napravljena. Ja sam te papire pročitao i vidio šta se tu nalazi. Mi danas ne možemo ni da počnemo razgovor o toj komori, nema ih ovdje u Parlamentu. Ne možemo mi kao zemlja ući normalno u evropske integracije, ako nemamo ekonomiju na nivou države, ako nema ministra za ekonomska pitanja, ako nema eksperata koji će raditi taj posao. Sada sam čuo, jučer da su političari neki, kao što su neki koncepti, kako bismo moderno rekli, drugi političari, pokrenuli pitanje ekspertnih vlada. Molim vas, ne mogu biti zadovoljan sa odgovorom, moram reći ministru Kurtoviću, zato što smo se mi šest mjeseci ovdje neprekidno pojavljivali za govornicom i tražili da dođe do razjašnjenja koje je jednostavno normalno za ovu BiH. Evo prilike u rekonstrukciji Vijeća ministara BiH, podložimo argumente pod ovo što je nužno i nađimo uslove i prostor da imamo ministra za ova pitanja. Nađimo uslove da imamo ministarstvo koje će razložno raditi. Ako se loptica bude prebacivala na entitete, na ministarstva, na Vijeće ministara BiH, nema izlaza. Moje je mišljenje da zemlja ima razloga da se zabrine, neće, ne vjerujem, nijedna institucija, ni Svjetska banka, ni Monetarni fond, niko drugi ozbiljno sa nama razgovarati ako nema onoga što se zove instrument za provođenje politike, a da bi bio instrument, mora biti prvo politika. Prema tome, da ne bude starije koka ili jaje, dogovorimo se o rekonstrukciji da dobijemo i ministarstvo i program i instrumente za realizaciju ovog programa.
Hvala lijepa. 85
Dame i gospodo, pošto moj kolega Ibro često podloži, pa je maloprije rekao trebalo bi podložiti. Ovo je upravo način kako se podloži da se ne dođe do onoga za što se gospodin Ibro zdušno zalaže. Gospodine Ibro Spahiću, kada je u pitanju ekonomija, moram Vam odgovoriti da nije samo problem to o čemu Vi to govorite. Princip currency boarda, onemogućavate aktivnosti. Ko brani kantonima da imaju skladan razvoj? Što ga nemate u Federaciji BiH? Ko brani RS da se razvija i da se skladno razvija BiH? Ko brani da imaju usaglašene entitetske strategije ekonomskog razvoja i da se dođe do nekog globala na kome već insistirate? Nije tačno da neće Međunarodna banka da sarađuje pojedinačno. Nije tačno. Koliko je međunarodnih projekata koji su sad u realizaciji na nivou BiH, a nisu potpisani sa Ministarskim vijećem ili isključivo sa Ministarskim vijećem BiH. Nemojte stvari iskretati naopako, nećete nahraniti narod tom pričom. Nema šanse da se definiše globalni ekonomski razvoj BiH dok se ne uđe u mirnije političke i regionalne vode. Nema nikakve šanse. Možete imati sad idealnu strategiju ekonomskog razvoja BiH na koji neće potrčati pare međunarodne zajednice, gospodine Spahiću. Ja vas molim, stvarno, kroz poslanička pitanja pitate zašto nemamo globalnu strategiju. Nemojte nam objašnjavati, ima hiljadu razloga zašto je nema, a mi na njih ne možemo uticati, jedino ako ne budete rekli da treba da propiše gospodin Petrič pa da je to strategija, ali to nije.
Molim vas, replika da traje dvije minute.
Želim samo da podsjetim da je gospodin Špirić dao najbolji prijedlog i doprinos u izgradnji dokumenta koji se zove Rezolucija o evropskim integracijama i o Paktu za Jugoistočnu Evropu. Moram ga podsjetiti da je on dobio satisfakciju, jer je taj amandman prihvaćen i ušao u Rezoluciju. On direktno pobija sve ovo što je gospodin Špirić sad ispričao, prema tome, njemu replicira njegov stav i amandman koji smo usvojili, a, evo, tu su svi poslanici i želim ga samo podsjetiti na taj tekst.
Pošto nisam mogao da prepoznam adresu povodom pitanja o diplomatsko- konzularnim uslugama koje strana predstavništva daju građanima BiH, ja tražim neko malo pojašnjenje ili možda eventualno jedan odgovor. Usluge takve vrste koje ste Vi, gospođo poslaniče, postavili, pružaju zemlje koje su akreditovane ovdje, koja imaju akreditovana predstavništva u glavnom gradu BiH. Glavne ambasade svih zemalja u svijetu, glavna diplomatska predstavništva se nalaze u glavnom gradu BiH. Nije to neka velika teškoća da se doputuje iz Banja Luke u Sarajevo, ako se prisjetimo da su nekada građani Jugoslavije iz Jesenica i Đevđelije putovali u Beograd, po iste te usluge. Naravno da postoje i načini i velike moćnije ambasade, bogatije ambasade, bogatije države, mogu organizovati svoje diplomatske detašmane stalne i privremene, da bi pružali određene usluge građanima BiH, odnosno susjednih država. Pitanje ne znam kome je upućeno. Ako je upućeno Ministarstvu inostranih poslova. Ministarstvo inostranih poslova može odgovoriti jedino na pojedinačan upit da se radi o nekom problemu sa kojima se susreću 86 građani BiH. Znači, samo o jednom problemu, pa da tražimo mi, da posredujemo sa nekim diplomatskim predstavništvima određene države. Mi ne možemo sugerisati državama pojedinačno gdje da otvore svoja diplomatska predstavništva, konzulate, vjerovatno ste mislili na konzulate ili neka konzularna predstavništva druge vrste. Ambasade se nalaze u Sarajevu, glavne usluge će dobijati u glavnom gradu BiH.
Dame i gospodo, gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege zastupnici, poslanici, ja moram iskazati svoje zadovoljstvo što je ministar Kurtović, zaista, pokušao odmah da reaguje u mjeri u kojoj je uopšte to moguće reagovati sa informacijama kojima Ministarstvo raspolaže i mislim da je to jako dobra praksa da se na licu mjesta odgovori, ukoliko je to moguće. U krajnjem slučaju, čak i ovi odgovori kakvi su nezadovoljavajući su bolji nego odgovori koje nikad ne dobijemo. Međutim, izlaganje gospodina Kurtovića me je ponukalo da postavim poslaničko pitanje koje nisam smatrao da se treba postaviti, i nisam mogao vjerovati da je moguće da ga treba postavljati, međutim, nažalost, dobili smo sada u odgovoru na Spahićevo pitanje, za mene alarmirajuću informaciju. Naime, ako sam dobro shvatio, do januara iduće godine, što se kaže, je li, za 33 dana moramo da imamo strategiju razvoja kao preduslov razgovora da počnemo ili da imamo, da počnemo najdalje da bismo mogli da okončamo do sredine godine, da bismo mogli ući u donatorski ciklus. Ministar Kurtović je zaista ovdje apelovao na ljude iz Federacije BiH, mada ne vjerujem da je to, da tako kažem, potrebno činiti s ove govornice, ukoliko prethodno već nisu obavljeni neki razgovori u Vijeću ministara BiH. Ja sam očekivao da će Vijeće ministara BiH i ministarstvo da nas izvijeste o tome šta je do sada urađeno sa pojedinim entitetima. Želim skrenuti pažnju na jednu stvar, da nam se odgovori da li je do sada komunicirano sa entitetskim vladama, da li je od njih traženo, da li im je rečeno šta treba da rade, da li im je data neka vrsta projektnog zadatka i koliko je to u koliziji sa onim što oni sad rade, osim apela da RS to učini. Ja moram reći da ovih dana u javnosti se vodi jedna vrsta ekspertne rasprave o nečem što ima radni naziv “Mjere ekonomske politike Vlade za sljedeću godinu”, što se odnosi na Federaciju BiH. Moram priznati da, ukoliko se od RS traži da napravi ono što je napravila Federalna vlada, onda je bolje da ne radi. Zato što je Federalna vlada napravila takve mjere ekonomske politike za 2000. godinu, kakva bi služila na čast vjerovatno upravljačima preživjele ekonomije. To je takav jedan neprimjeren način pravljenja ekonomske politike, kakav se nije radio ovdje u zadnjih 50 godina sa tolikim komandnim načinom neprimjerenim 2000. godini. Zato, kolega Kurtoviću, ja bih zamolio da nam se odgovori kakav je projektni zadatak isporučen njima, šta sad radi RS, šta sad radi Federacija BiH, ima li to sve zajedno ikakvog smisla, uklapa li se u ono što vi radite? Za mene se sad pitanje postavlja sljedeće. Da li je Predsjedništvo BiH odgovorilo išta na naš zaključak, povodom istupa dopredsjedavajućeg, kopredsjedavajućeg pardon, kopredsjedavajućeg Vijeća ministara BiH gospodina Tomića koji je ovdje Parlament, na najalarmantniji način, obavijestio o tome u kakvoj se mi situaciji nalazimo kad je u pitanju makroekonomska politika i upravljanje spoljnim dugom koji je u kontekstu ove priče? Da nam se odgovori da li je Predsjedništvo BiH na to reagovalo i da nam se odgovori ko će da radi to, gospodine ministre, sad kad Vijeće ministara BiH ne postoji. Hoće li to raditi Vaše ministarstvo, je li to ministarstvo preuzima obavezu sada, da li će to raditi neka ekspertna grupa ili ko će to da radi, jer savršeno je jasno da Vijeće ministara BiH više nije adresa koja je politički relevantna za Parlament, da bi moglo da nam odgovara na ovakva pitanja. Zahvaljujem 87 kolegi Kurtoviću što je, odgovorivši poslaniku, zastupniku Spahiću, nam otkrio neke stvari koje su zaista za 29.12.1999. godine alarmantne za svakoga ko iole razmišlja o tome šta se ekonomski dešava u godini koja je pred nama. Ekonomska katastrofa koje je pred nama je direktni proizvod ovoga što sad imamo, a to je prije svega neustavno Vijeće ministara BiH koje ne postoji više, i potpuna nekoordiniranost između entitetskih vlada koje se ponašaju kao da su vlada Kameruna i Novog Zelanda, a kao da ste vi ovdje kao neka ekspertna grupa ... koja treba da usaglasi njihove strategije, ako uopšte postoje.
Ovdje je postavljeno jedno ozbiljno pitanje a to je da li Vijeće ministara BiH postoji. Za Vašu informaciju, Vijeće ministara BiH postoji. Sve i da je dalo ostavku, bilo bi tu dok se ne izabere nova vlada. Ovdje je rečeno maloprije i da je do ovakve katastrofalne ekonomske situacije dovelo to što Vijeće ministara BiH ne postoji. To je jedna nebuloza i jedna hipokrizija koja ovdje vlada u ovom parlamentu. Vijeće ministara BiH je radilo onoliko koliko je moglo. Zašto niste odgovarali na sve prijedloge koje sam ja postavljao? Vi koji sada pričate o BiH, o katastrofi. Zašto vas onda nije bilo? Još uvijek 20 zakona ovdje stoji da se na njih odgovori. Zašto nemamo Zakon o imovini? Zato što ga niste podržali, gospodo, svi skupa. Zakona o imovini nema. Zakon o imovini, izvolite. Da li ste Vi, gospodine Tokiću, koji se sada javljate riječ jednu rekli o tome ikada na ovom parlamentu? Da li ste mi ikada dostavili riječ o ijednom zakonu, amandman na ijednu jedinu riječ o kojima sam ja u 20 nacrta ili radnih materijala, zovite ih kako hoćete, nisam. Ako hoćete stvarno dobro ovom narodu, prestanite sa tom hipokrizijom. Gdje su vaši odgovori na to? Gdje je vaš rad tu? Kome vi to pričate, gospodo? Kakav je to način? Jeste li ikad ovdje odgovorili, ima 20, i zato sad postavljam pitanje Kolegiju, zašto 20 mojih nacrta zakona nije došlo na dnevni red? Je li zato da bi neko mogao reći kako Vijeće ministara BiH radi ili ne radi. Vijeće ministara BiH nema ministarstva za ekonomiju BiH. Šta mislite ko je kriv i ko je to tražio da bude? Ja sam tražio da imamo ekonomiju, da imamo pravdu, da imamo ministarstvo pravde, da imamo sve kao i ostala država, ko me je podržao? Tražio sam od svih političkih stranaka, u '98., u '97. pa da izađemo pred međunarodnu zajednicu sa zahtjevom o granicama, o proširenju ministarstava zato što ne možemo ovako raditi, itd., niko me nije podržao. Sad kad se približavaju izbori i pričamo o tome, itd., oprostite, molim vas. Mi nemamo ministarstvo, maloprije ste pitali gospodina Kurtovića, dajte mi informaciju o ovome. Zašto bi vam dao informacije? Prvo, ako ne postoji Vijeće ministara BiH, što bi vam davao informacije? Od koga vi to tražite, gospodo. Koje to ministarstvo može da se bavi tim? Je li vi znate da mi imamo u ministarstvu problema da iznesemo makro ekonomsku politiku na dnevni red? Je li vi to znate? Ako ne znate, onda ne radite, ako ne znate, onda se izvolite obratiti onima koji to neće. Što se stalno obraćate Vijeću ministara BiH? Kopredsjednik Vijeća ministara BiH, gospodo, je, izvolite, predstavio zakone za koje mislim da su dobri, 20 zakona od '97. Od februara stoje tu i vi to nikad niste podržali i pričate priče ovdje. Kako da mi sada obradimo ovaj predmet ako nemamo ministarstvo za ekonomiju? Ko to treba da radi, objasnite mi. Ministarstvo za vanjsku trgovinu. Ministarstvo za vanjsku trgovinu je podnijelo izvještaj. Ministarstvo za vanjske poslove je podnijelo izvještaj. Ministarstvo za civilne poslove je podnijelo izvještaj i šta hoćete od Vijeća ministara BiH? Ako već Vijeće ministara BiH nije opremljeno onako kako smo tražili, a nije opremljeno zato što postoji opstrukcija, BiH, onakva kakva treba da bude, normalna, po meni, za sve građane i postoji politička opstrukcija, na taj način što se prigovara Vijeću ministara BiH, a ne razgovara se ovdje međusobno. Ovdje nikakvog razgovora nema. 88 Ovdje ima samo glasanje. Ko s kim razgovara ovdje? Zašto se ove primjedbe koje se upućuju Vijeću ministara BiH ne upute onima koji to neće? Šta mislite zašto? Zato što je produktivnije za poene političke izlaziti i pričati o ekonomskoj katastrofi ovdje. Ekonomsku katastrofu imamo, između ostalog, zato što nemamo pravnog sistema. Nema investicija. Zašto me, gospodo, niste podržali u reformi pravnog sistema '97. godine? Niste se živi čuli, gospodo, a sad pričate priče ovdje. Živi se niste čuli, pokažite da ste se čuli. Šta je sa mojim memorandumima koje sam upućivao međunarodnoj zajednici da se ovo stanje sredi? Nije vas bilo nigdje, gospodo. Sad pričate o ekonomskoj katastrofi. Neće niko investicije u BiH dovesti ako nemamo pravni sistem kako valja. Neće niko u nesigurno donositi pare. Zašto nemamo to? Zato što je jedan čovjek to tražio, nažalost, taj sam ja bio, a vi ste ostali svi šutjeli, eto zašto. Nemamo to, zato što niste podržali to. Evo, izvolite granice. Granice danas, tri i po godine tražim granice, jesu li odbijene danas, jesu. Pa, izvolite razgovarati sa kolegama ovdje koji su odbili, što sa Vijećem ministara BiH, izvolite razgovarati sa njima zašto su to odbili. Ubijedite njih da je to dobro za svakog građanina BiH, a ne Vijeće ministara BiH. To je podvala narodu. Obraćate se Vijeću ministara BiH. Vijeće ministara BiH je podnijelo, evo vam, izvolite zakone ovdje, zašto se ne prihvataju. Razgovarajte sa onima koji to neće. Pošto to nećete, onda mi govorite o ekonomskoj katastrofi ovdje. Gdje ste bili '97., gdje ste bili '98. kad sam ja na tome radio? Gdje ste bili kad sam tražio da se obratimo visokom predstavniku zajedno, nigdje vas nije bilo, sad pričate priče tu o nekakvoj ekonomskoj katastrofi. Naravno da će biti teško, neće biti ekonomske katastrofe nikakve, bit će jako teško, ali je moglo biti mnogo bolje da smo svi nastupali kao ljudi koji brane interese građana BiH. Nismo. Danas se to dokazuje. Juče se to dokazivalo. Ova pozornica je postala samo politički šou za narod BiH koji traži od nas rezultate, a ne šou. Ako ćemo govoriti o rezultatima, hajde da se dogovorimo da bude dnevna tačka rezultati, pa će svako govoriti o svom rezultatu. Da se dogovorimo o dnevnoj tački rezultati i svako da govori o rezultatima, ne o pričama što smo pričali nego rezultatima.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege, zastupnici, poslanici, kolegice, Gospodine Silajdžiću, ja Vas potpuno razumijem. Ja da sam na Vašem mjestu, ja bih vjerovatno bio još nervozniji. Vjerovatno zato i riječi koje ste koristili ovdje, obraćajući se Vašim kolegama, poslanicima, u koje ja spadam, kao što su nebuloze i hipokrizija, ja Vam opraštam, što kažu, Vašu nervozu koja je logična. Vidite, ovdje predsjednik Ustavnog Suda prof. dr. Kasim Begić, koji je kao Vaš savjetnik bio u Dejtonu i sa Vama potpisao Dejtonski sporazum, evo, u današnjem Oslobođenju piše, izjavljuje, da od danas BiH je država bez legitimne vlade. Gospodin predsjednik Suda, Vaš savjetnik dugogodišnji i Vaš član ekspertnog tima u Dejtonu je objasnio da ste Vi nelegitimni, da sjedite u nelegitimnoj vladi. Ja moram priznati da Vi morate da se opredijelite, ne više kome Vi pričate, nego ko priča, da li Vi pričate kao predsjednik stranke i kao poslanik. U tom slučaju, imate pravo sve što ste rekli. Broj zakona koje ste predložili kao poslanik ide u Vaš plus, u Vašu aktivu. Međutim, gospodine Silajdžiću, Vi ovdje sjedite, također, u dvije druge funkcije, kao potpisnik Dejtona i kao kopredsjedavajući Vijeća ministara BiH. Vi sjedite kao kopredsjedavajući Vijeća ministara BiH čiji se uspjeh mjeri, ne po broju predloženih zakona poslanika Silajdžića, nego broju usvojenih zakona u Vijeću ministara BiH od strane moderatora, jednih od nelegitimnih i od danas potpuno jasno nelegitimnih kopredsjedavajućih Vijeća ministara BiH. To što ste Vi predložili 150 zakona, kao poslanik, to je plus poslanika Silajdžića. To što imate usvojenu nula zakona od toga, to 89 je krah čovjeka koji sjedi na mjestu kopredsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Od danas, da ne bi bilo nesporazuma, Vi, gospodin Mihajlović, gospodin Tomić ste trojka koja je kriva ukoliko i dalje obnašate funkciju koju obnašate, a niste na bazi evo ovoga, samo ovoga podnijeli ostavke i rekli doviđenja, prijatno, mi smo od danas samo tehnička vlada i zato, gospodine Silajdžiću, pošto ste nas pitali kome mi to pričamo, mi to Vama više ne pričamo, a zašto nema investicija u ovoj zemlji, nema radi Vas, radi Vas i koncepta vlasti koju Vi predstavljate već 10 godina, zajedno sa ljudima s kojima ste Vi doveli sebe u poziciju, [[upadica Ko Vas sad zove, mora da je Kasim]] , ali, u svakom slučaju, ja Vam moram reći da '97. i '98. godine mi smo, između ostalog, upućivali na to, da Vi sjedite u poziciji koja je neustavna, a da sve ostalo...
Nemojte nervozu poravnavati ovdje sada. Ja Vas molim. Gospodine Tokiću, ako je u tom smislu.
Nikad čovjek ne zna kad može doći u prvi plan, eto, meni se posrećilo da iz magareće klupe dođem na čelo. Hvala gospodinu Silajdžiću i kolegi Lagumdžiji koji su bili ovoliko opširni. Moja je namjera da pomognem predsjedavajućim. Mi smo se udaljili od tačke dnevnog reda. Tačka dnevnog reda, piše poslanička pitanja i moja je sugestija ubuduće, bez glasanja da, ako je na prethodnoj sjednici bilo pitanja, na narednoj sjednici je tačka dnevnog reda odgovori na poslanička pitanja. Cijeneći neke obaveze koje neki poslanici ovdje imaju i ograničeno vrijeme vezano za to na današnjoj skupštini, predlažem zaista da odustanemo od polemika i od replika jer nije to tačka dnevnog reda. Predsjedavajući ima pravo da kanališe sjednicu, da ide po dnevnom redu, da se pitanja jasno, koncizno postave i to je i za ubuduće. Kada se postavljaju pitanja, onda se ne traže komentari. Kada se dobiju odgovori, onda se mogu dati i komentari, radi dopunjavanja dogovora. Prijedlog je, ko ima eventualno kratko pitanje i da vidimo hoćemo li praviti pauzu i hoćemo li uopšte nastavljati danas poslije ovoga da radimo sa 16. sjednicom, ako moramo završiti do 4 sata.
Hvala lijepa, gospodine Dokiću. To je ono što ja Vas hoću pitati, ali, evo, dat ću još riječ Rakiću i Tokiću. Rakić odustaje.
Poštovane dame i gospodo, meni je zaista žao što se jedna striktna, poštovanje Poslovnika nije uvažilo kada je gospodin Silajdžić sasvim neargumentovano i mimo procedure, ne znam u kojoj funkciji, ovu političku govornicu iskoristio za vjerovatno obračun sa onim koji ukazuju na sve promašaje njegove lične politike i politike institucija kojima pripada.
Molim vas, ja nisam bokser.
Ja moram, gospodin Silajdžić je direktno postavio pitanje zašto nisam podržao gospodina Silajdžića. Podržati Vas, gospodine Silajdžiću, '90. godine, pomenuli ste ime, značilo je biti prije izbora u funkciji propagande, da ljudi glasaju za one od kojih većina jeste sad u Hagu. '91. godine bilo je podržati vladu u kojoj su SDA, SDS i HDZ napravili koncept koji se i danas pokušava održati na način da se ruši dostojanstvo ljudi i u ekonomskom i u političkom i u svakom drugom smislu. Podržati Vas '95. godine, značilo je podržavati pregovore, '92., '93., '94. i '95. u kojima je jedini princip bila teritorija. Vi ste se, gospodine Silajdžiću, sa sadašnjim predsjednikom Jugoslavije, kasnije hvalisavo o tome izjašnjavali, brinuli koliko će metara koji koridor ići, zaboravljajući suštinu opstanka ove države. Podržavajući Vas '97. godine, bilo bi podržati Vaš potpis na zakon koji je Ustavni sud proglasio neustavnim. Na zakon koji je doveo nas u situaciju da danas nemamo legitimnu vladu. Podržati Vas danas, u decembru '99. godine, znači podržati jednog političara koji je najbolji portret dao danas ovdje o sebi. Sve Silajdžiću možete reći, ali mu reći da on nešto nije u vlasti, to je jako, jako opasno. Decenija Vaše vlasti je decenija mukotrpnog življena ove BiH, i zbog BiH, odustanite od lažne proklamacije da ste Vi za BiH. Koga Vi još možete ubijediti da ste za BiH, u situaciji takvih promašaja i u situaciji kad biste trebali ovdje snositi moralne konsekvence što Vijeće ministara BiH nije ostvarilo svoje zadatke, licemjerno je govoriti o tome kako je ispunilo sve zadatke. Vaših 20, govorim kao član Ustavnopravne komisije, Vaših 20 zakona, gospodine Silajdžiću, nije došlo u proceduru, zato na te zakone poslanika Silajdžića, svoje mišljenje koje je obavezujuće, nije dalo Ministarsko vijeće na čelu sa Silajdžićem. Za dalje rasprave ostaje Vaša polemika sa samim sobom, koja će vjerovatno biti nastavljena i poslije rušenja ovog koncepta vlasti.
Dobro, molim vas, nemojte ulaziti u duel, jer ovo su jednostavno poslanička pitanja. Ja predlažem da ...
Ja nemam nikakvih duela, samo da kažem neke stvari, da poredamo ovdje. Sve je jasno i sve je rečeno i zna se koliko ko radi i koliko je ko glasova dobio. Inače, koliko će ko dobiti glasova, prema tome šta je ko radio, kakva je ocjena, sasvim je jasno. Neka svako izbroji koliko je glasova dobio. Ja znam tačno koliko je iza mene i sve je u redu. Što se tiče, ovdje je rečeno i ja se na to pozivam, da je urađeno nula od strane Vijeća ministara BiH. Ja koliko znam, Vijeće ministara BiH je predložilo više zakona nego što je Parlament BiH prihvatio. Jesam li u pravu, gospodo? Vijeće ministara BiH nije iza... Prijedlog zakona o javnim ispravama, Nacrt zakona o Trezoru, Nacrt zakona o postupku zaključivanja međunarodnih ugovora, Nacrt zakona o praznicima, čekaju vas zakoni o pravnoj reformi. Oni danas nisu tu samo zbog toga što ih obrađuje međunarodna zajednica. Prema tome, Vijeće ministara BiH je uradilo svoj posao, znači, ono je ispred Parlamenta BiH u svom poslu i ne može se govoriti ni o kakvoj nuli, ni o kakvom krahu. Mi možemo govoriti, ali kad pogledamo u papir, to nije tako. Da li je Vijeće ministara BiH ispred Parlamenta BiH kad su u pitanju zakoni? Odgovor je, gospodo, jeste. Prema tome, ako ima problema oko zakona, izvolite razgovarati sa drugima ovdje, a ne sa Vijećem ministara BiH jer je ono uradilo svoj posao. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa, 15. sjednica je ovim završena. Ako još neko ima zastupničkih pitanja neka ih dostavi pismeno. Hvala vam lijepa. Dajemo pauzu od pola sata i onda ćemo vidjeti šta ćemo sa 16. sjednicom koja je danas planirana. Sjednica je završena u 14.50 sati.