Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e želim govoriti o zaokruženoj sudskoj praksi u tužbama protiv banaka zbog preplaćenih kamata.
Hvala. Drugi je kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predsjedniče, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba MOST-a po pitanju potraživanja radnika Dalmatinke u stečaju. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Glasnović.
Tražim stanku po pitanju izložbe East River u Washingtonu tamo srpske diplomacije.
Može. Kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče, klub SDP-a traži stanku kako bi nešto rekli o presudnoj ulozi estrogena, progesterona i testosterona u hrvatskoj politici.
Dobro. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku na temu aktualna politička situacija.
Dobro. Kolega Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime kluba GLAS-a i HSU-a da bi nešto rekao o osobnim invalidninama.
Dobro. To je to, nastavljamo s radom u 9,50. STANKA U 9,40 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Dobro jutro. Imamo više odbora, više kluba koji su se javili. Pa idemo redom, prvo će u ime Kluba Živoga zida i SNAGA-e, govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Hrvatski građani okupirani su nezakonitim poslovanjem tzv. hrvatskih banaka u stranom vlasništvu. Međutim, oslobođenje je započelo. Početak tog oslobođenja je početkom 2012. g. kada je udruga Franka podigla kolektivnu tužbu protiv banaka zbog tzv. švicarca i zbog nezakonitih kamatnih stopa. I prvi dio bitke dobiven je 13. lipnja 2014.g. kada je Visoki trgovački sud, pravomoćno potvrdio da je 7 banaka ugovaralo nepoštene i zbog toga ništetni ugovorne odredbe o promjenama kamatnih stopa. Nakon toga, sudovi su malo razmišljali što učiniti sa tužbama, privatnim tužbama koje su podignute protiv banaka, pa nismo imali baš neku značajnu sudsku praksu prvih godinu, dvije dana, nakon te presude. Međutim, ja sam jako sretan, da danas mogu reći da je sudska praksa zaokružena. I mogu sa sigurnošću tvrditi, da svi dužnici koji su ugovarali kamatne stupe na način da se one mijenjaju odlukama banke, mogu tužiti banku i dobiti svoj pretplaćeni novac. Zašto to mogu tvrditi? Zbog toga što postoji relevantna sudska praksa. Postoji već, pa negdje preko 300 prvostupanjskih presuda, kojima se dosuđuje pretplaćeni novac hrvatskim dužnicima u tzv. hrvatskim bankama. Te presude, odnose se na sve valute kredita. I švicarce i eure i kune. Pa smo tako nedavno dobili na znanje u posjed 2 prvostupanjske presude u kunskim kreditima, jedna presuda glasi na 33000 kuna, plus zatezna kamata, to je pulski sud bio. Splitski sud, 60000 kuna plus zatezna kamata, a jedna od presuda koja me najviše veseli, jest zadnja presuda također pulskoga suda u jednom euro kreditu, gdje je presuđeno, da banka mora vratiti dužniku 184000 kuna pretplaćenih kamata, plus zatezna kamata. To će biti ukupno nekih 280000 kuna. Osim što su banke zavaljale hrvatske građane, potrošače, dakle, fizičke osobe, banke su itekako zavaljale i pravne osobe. Pravne osobe nisu svjesne, često što su im banke radile. Postoje presude i za pravne osobe, koje su u milijunskim iznosima. Što su banke radile s pravnim osobama? Banke su s pravnim osobama ugovarale kamatnu stopu na pravedan način, pa bi onda, kad im nije odgovarao pad promjenjivog parametra, mijenjale kamatnu maržu svojevoljno. Dakle, u kreditima fizičkim osobama su mijenjale odlukom banke kamatnu stopu općenito, naviše, a u kreditima pravnih osoba, banke su mijenjali ugovorenu kamatnu maržu, koja je fiksna na više. Zato jer je padao promjenjivi parametar. Iznosi za pravne osobe su milijunski, ti iznosi koji se vraćaju. Moram reći da se to događalo i u drugim zemljama. Tako u BIH, recimo Dukat, prošle g. dobio od Addico banke milijun i dvjesto tisuća konvertibilnih maraka, zbog samovoljnih povlačenja kamatnih stopa. Nevjerojatna je ta sustavna organizacija banaka u pljačkanju građana. To je sustavno, to je kazneno djelo. Ja tvrdim da je to kazneno djelo. DORH ima prijave protiv banaka i nije još pokrenuo niti jedan postupak protiv banaka zbog sustavnog djelovanja, zbog financijske okupacije hrvatske građana. Ta financijska okupacija, štetna je za hrvatske obitelji, štetna je za Hrvatsku državu, jer država ne dobiva ne povećava se BDP onoliko koliko bi se povećavao da građani imaju bolju potrošnju, a štetna je i za one koji kriminalno, organizirano djeluju, za banke same, jer njima pada rejting. Dakle pozivam s ove govornice još jednom, sve građane, i fizičke osobe i pravne osobe da se jave udruzi Franak i da se raspitaju o svojim kreditima. A ja ću provjeriti neke kredite koje su podizale državne tvrtke, da vidim je li s njima sve u redu. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta, nezavisnih lista, u ime kojega će govoriti poštovani zastupnika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, nakon 2 mjeseca, dobio sam odgovor od Ministarstva financija, protiv Poslovnika, koji je bio dužan Ministarstvo odgovoriti saborskom zastupniku u 30 dana. Znači kašnjenje duplo o vrlo bitnom pitanju, a to je stečajni postupci u ovome slučaju Dalmatinka, a tako i svi stečajni postupci, nedavno su bili i ovdje radnici Dalmacija vina, konstruktora. Brojni radnici, koji su zaradili svoje plaće, ne ostvaruju svoje pravo, a u stečajnom postupku, da se država u slučaju Dalmatinke, tako i ostalih da se država odriče svojih potraživanja, radnici bi dobili svoje zarađene teško plaće i otpremnine koje su zaradili svojim radom. Međutim, Ministarstvo nakon 2 mjeseca šalje odgovor kakav je se i očekivao. Kakav je se i očekivao, da oni ne mogu pronaći mogućnost da prebace potraživanje na drugog vjerovnika što je neistina, svaki vjerovnik u stečaju može prebaciti na drugog u stečaju svoje potraživanje. U ovome slučaju 24,5 milijuna kuna se prodala Dalmatinka, 2,5 milijuna je uplatio jamčevine kupac. U tome stečaju je zatražio još 30 dana srećom jer bi došao iza, u roku 16 dana se moralo prodati, međutim on je zatražio uplatiti svoje iznose, on je zatražio 60 dana produženja roka zbog rješavanja financijskih sredstava za kupnju Dalmatinke. U ovom sreći, ali bolnoj istini da ministarstvo nije odgovorilo u roku jer bise prodala Dalmatinka bez kune da bi hrvatska država se odrekla. Ja ću samo kratko kazati jednu nepobitni istinu i činjenicu. Da hrvatska država traži u stečaju, znači Ministarstvo financija, ministar Marić jednim nebuloznim i pokvarenim odgovorom prema tim radnicima koji su zaradili svoju plaću gdje je potraživano 7,3 milijuna kuna radnici u stečaju od Dalmatinke, vodovod i čistoća u vlasništvu lokalnih samouprava, Sinj je na prijedlog i kluba vijećnika MOST-a prihvatio da će se odreći svojih potraživanja i kad bi se odrekla država svojih potraživanja pa npr. između ostalog Hrvatske vode 3,5 milijuna kuna, traže od 2009. godine, niti jednom Hrvatske vode nisu ušle na prostor Dalmatinke. Ali ti uhljebi će primiti plaću, a radnice svoju nezarađenu plaću neće primiti. Stoga sam uputio jučer isti dopis premijeru da pitam premijera šta on kaže o ovome slučaju, o stečaju Dalmatinke, naravno treba se povezati na ove druge stečajne postupke kao što je bio Kamensko gdje radnice ne dobivaju kune iz svojih potraživanja. To je bol do neba. Radnici imaju pravo dobiti svoju zarađenu plaću. Dok se mi borimo i dogovorimo s ove govornice, ti radnici svojoj djeci nemaju za kruh, međutim u isto vrijeme zaboravljaju se milijarde kuna koje su se uzele od tih istih naših radnika. Pa možemo podsjetit se na afere Brodosplita, šta je sa INA-om, milijunima, šta je sa aferom DIOKI? Aferom Spice? Aferom Planinska? Šta je sa aferom Hrvatska poštanska banka? Afera Kamioni? Afera HAC? Afera avioni? Afera HŽ? Afera Fimi Media? Afera Hypo? Afera pet ambalaže? Afera HGK? Šta je sa bojanjem tunela koji su 11 puta narasli sa 34 kune na 220 kuna? Šta je sa Hrvatskim autocestama gdje je kilometar bio 4,25 milijuna eura naraslo na 17 milijuna eura? Šta je o tome ministre financija? Šta kaže o tome ministar financija, šta kaže o tome naša Vlada koja jednostavno jedino što je dobro ustrojstvo svoje napravila a ima to je ministarstvo za uljepšavanje stvarnosti gdje se isključivo hvali sa svojim dobrim rezultatima dok ti radnici ne mogu dobiti svoja pravo a Ministarstvo financija i RH mogu se zakonski odreći svojih potraživanja u korist radnika. Tako i sa Dalmacijavinom, tako je sa Konstruktorom, tako je u svim tvrtkama. Još jednom, sad sam svjestan da će glasnogovornik, gospodin Bačić iz ministarstva za uljepšavanje stvarnosti ovo sve pokušati demantirati ali ovo je sve žalosna činjenica da radimo protiv radnika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, u Hrvatskoj su ugrožene najtemeljnija ljudska prava. Koja prava? Pravo na jednakost pred sudovima, pravo na privatno vlasništvo nije riješeno, 5% knjiga zemljišnih su sređeni i opet glumimo pluralnu demokraciju. Jel' temeljeno ljudsko pravo pravo na istinu? Kad govorimo o istini, evo izložbe o Jasenovcu u East River u New York, sad se održava. 700 000 žrtava, opet falsificirana povijest, kad ćemo mi shvatiti da u Hrvatskoj još vlada jedna profesionalna velikosrpska agentura, tu u ovoj državi koji namjerno skriva spise, prave spiskove od tih žrtava, ne samo Jasenovca nego od Drugog svjetskog rata. Kad ćemo toga biti svjesni? Nas se van gleda ekskluzivno kroz povijest Drugog svjetskog rata, još nemamo službenu povijest tog razdoblja. Tu sjede neki ljudi, doktori povijesti i znanosti itd. Šta se događa ovdje? Jel' se čudimo tome, u Vladi gospodina Josipovića 50% ljudi su bili u Vladi, tamo u kabinetu, suradnici bivše UDBA-e, članovi Komunističke partije i jugofili kao Dejan Jović. Čega se mi čudimo? Oni su plaćeni, to su profesionalni antifašisti koji su plaćeni da drže Hrvatsku na dužničkoj klupi. Oni su se uvukli u medije, nevladine udruge itd. Jasna Babić preminula, pokoj joj duši, ona je doajen hrvatskog istražiteljskog novinarstva a bila je vezana za grupu Labrador koja je rušila spomenike na židovskom groblju 90-ih godina. Doajen hrvatskog istražiteljskog novinarstva. Šta možemo očekivati? Šta je sa arhivama koje tražimo iz Beograda? O tome sam govorio, o sukcesiji, to se mora vratiti, ništa. S njima se još danas obmanjuje globalna javnosti. Slovenci, napisali su knjigu, Slovenija '45. godine, imate 17 000 tamo spomenuto koji su pobili komunisti nakon Drugog svjetskog rata, skoro po imenu. Ona je plasirana na globalno tržište. Gdje su naše žrtve? Nigdje. Totalni autizam naših profesionalnih arhivista i profesionalnih antifašista i čudimo se. Armenci su stavili DVD na jedan tjednik, Time magazine prije nekoliko godina da objasne njihovu tragediju. Kad su stradali pod Turcima, pun pogodak. Ukrajinci, … [[Govornik se ne razumije.]] svaki grad u Kanadi ima spomenik žrtava komunizma. I Srbi su ispred nas i formirali su komisiju za ratne žrtve, nakon '44. g. Što mi radimo po tom pitanju. Ima 18000 imena zabilježenih. Evo, otvori, 15 kn ovo košta. Sad je ušao Roman Leljak dole u Srbiju i našao spisak, tisuće, tisuću Hrvata pobijenih, '44. g u Srbiji. To dajem Vladi ovdje, da malo pogledaju ovo. Spisak sam napisao ovdje, što sam, medijima ovdje, da gledaju što se događa ovdje. To interesira hrvatske medije. Evo, što radi diplomacija inertna, Hrvatska, ništa. Spomen područja Jasenovac, ta što se sad događa u New Yorku, sklopio ti je dogovor, ovaj srpski, Ministarstvo prosvjete, institut za Holokaust, u Izraelu 28.3.2017. Kakav je odgovor spomen području Arsenovaca, koji danas falsificira hrvatsku povijest i za to je dobro plaćeno. Veliko srpski imperijalizam, kada ćemo to suditi, to je srž svih zala na ovim prostorima. A tu sjede glave koje ne znaju tko je njih napadao. I to … [[Govornik se ne razumije.]] kao papiga i ponavljati ću dok nisam 6 m pod zemljom, da je najveći problem ovdje Velikosrpski imperijalizam koji je 1912. do '99. pobio stotine tisuće ljudi na ovim prostorima. Što pod … [[Govornik se ne razumije.]] šta petokrakom. A šuti se, on je rehabilitiran ovdje, također je rehabilitiran je ovaj Titoizam, koji je pobio stotine tisuće ljudi. Otvara se u Washingtonu sljedeće godine, muzejom žrtve komunista, gdje su tu Hrvati? Nigdje. Evo, šta je sa rezolucijom 1.4.8.1. Ništa. Za osudu komunizma. Evo, i dok smo danas stajali ovdje, da se sjećamo žrtve Holokausta, kad ćemo stajati za žrtve komunista, režima, stotine milijuna žrtava. Propale ekonomije kao ovdje, mister Bulj. Ekonomija je propala, '90. je propalo sve ovdje, radi Titoizma. I što je najgore, od uništene, uništeni umovi i mozgovi, to je najveća prepreka Hrvatske države, jer metalna baština komunizma, to se isto prešućuje. I na kraju, kakvu budućnost ima država koja plaća se falsificira svoju povijest, kakva može voditi ikakve međunarodne politike. Strahota.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Smo da se malo smirim nakon izlaganja gospodina Glasnovića. Poštovane kolegice i kolege, u uvodu sam se javio za stanku, da bi nešto rekao o presudnoj ulozi, estrogena, prostorna i testosterona u hrvatskoj politici. Naime, prekjučer, a na to nismo reagirali jučer, ovdje za govornicom, jer smo očekivali da ministrica Obuljen smijeni svojega savjetnika. Predsjednik jedne od stranaka vladajuće koalicije i savjetnik ministrice kulture, na jednoj je tribini u kojoj se suprotstavljao predsjedniku Vladi u želji da se ratificira Istambulska konvencija, izjavio je sljedeće, pročitati ću. Žene za prvog dijela ciklusa kad je estrogen dominantan boljeg su raspoloženja. U progesteronu su malo mirnije, onih par dana prije menstruacije, kada su u PMS-u, uhvati ih malo testosterona, e onda su da sad ne ulazim u tu temu, završen citat. Pokušajte kolegice i kolege zamisliti kako izgleda jedan radni dan u Ministarstvu kulture. Znači, dođe ministrica, dođe njen savjetnik Ilčić on je onako skenira, posmotri i kaže, znate gospođo ministrice, danas vam nije dan, možda da ništa ne govorite, nemojte ništa raditi. To valjda tako izgleda. Kada ministrica nije smijenila svog savjetnika, kada je pročitala, čula ili vidjela što je izjavio, time je prvenstveno sebe, izložila poruzi, izložila je kritici koju svaki političar mora imati, ali to je od danas i nadalje njen problem. Kada predsjednik Vlade nije smijenio ili naložio ministrici da smijeni takvog savjetnika, a to vjerojatno nije napravio zbog toga što taj jedan glas koji HRAST ima u Saboru je jako bitan, pa će to i otrpite. Onda na nama da zbog toga kritiziramo i predsjednika Vlade, i da naravno, o tome govorimo i da potičemo i dalje da se konačno ispuni najava i ratificira Istambulska konvencija. Razlog zbog kojeg se to ne radi, je navodno, suprotstavljanje, tzv. rodnoj ideologiji. Mi smo u zadnje vrijeme izloženi toj rodnoj ideologiji, ali nije to ono, što Ilčić kaže da je rodna ideologija. Rodna ideologija je ono kada se kaže citirati ću što bi trebalo u stvari, kako bi to trebalo formulirati, da kada je Bog stvorio ženu, da je osim toga što je žena, dao u ruke usisavač, peglu i kuhaču. To je kolegice i kolege rodna ideologija. Koja je najbolje sažeta u rečenici ministrice obitelji, tako vam je to u braku. To je rodna ideologija. I ja sam protiv takve rodne ideologije. Pristajanje na toleriranje nasilja, pristajanje na stereotipne rodne ideologije u društvu, pristajanje na šutnju o ovakvim stvarima, od nas čini neodgovorno političare i ne čini zemlju kakvu mi želimo da bude. Zbog toga sam moramo sa ovakvim uvodom progovoriti o ovoj stvari. Prema tome pozivima predsjednika Vlade i ministricu kulture, da kao što su smijenili gospodina Ivičića iz Ministarstva vanjskih poslova, da to tako naprave sada i iz Ministarstva kulture zbog ovoga što je izrekao. A kada smo već počeli sa hormonima, ja se nadam, da će se uskoro kod predsjednika Vlade i predsjednika Sabora uspostaviti odgovarajuća razina testosterona da upute Zakon o Istambulskoj konvenciji na ratifikaciju. Hvala.
Sljedeći klub je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja bih u ovoj stanci željela reći nekoliko riječi o zakonu koji je rekla bih, na stvarno, doista, na bolje, promijenio život našim građanima od početka ove godine. 15.12. ovaj Visoki dom, donio je izmjene i dopune Zakona o socijalnom skrbi, kojim zakonom smo, kao što sam rekla, popravili standard našim građanima. Prvenstveno, želim napomenuti, kako smo tim izmjenama i dopunama omogućili osobama s invaliditetom, koji se zaposle, a koji su prethodno ostvarivali pravo na osobnu invalidninu, da više tu invalidninu ne kupe. Dakle, i kad osoba s invaliditetom zasnuje radni odnos, ostaje pravo na osobnu invalidninu. Na taj način željeli smo potaknuti veći broj osoba s invaliditetom, da se zapošljavaju, jer mnogi koji su ostvarivali pravo na osobnu invalidninu, nisu nikada ni pomišljali na bilo kakav radni odnos. Nadalje, ono što je izuzetno važno, a to je da se naknada, za osobnu invalidninu, i naknada koju nazivamo doplatkom za pomoć i njegu, od 1. travanja ove godine, povećavaju nakon 20 g. Dobro ste čuli, nakon 20 g. Osobna invalidnina, iznositi će 1500 kn, doplatak za pomoć i njegu 600 kn, u punom iznosu. Svjesni smo da to možda i nisu nekakva revolucionarna povećanja, ali su povećanja koja u ovom trenutku, evo ja bih rekla zahvaljujući i premjeru i ministrici Nadi Murganić, a i ministru financija, gospodinu Zdravku Mariću, koji su našli načina, da ovu naknadu povećamo, a rekla bih, kao uvod donošenju Zakona o inkluzivnom dodatku. Svjesni smo činjenice, da osobna invalidnina, u ovom trenutku, ostvarivanje tog prava, ima još manjkavosti. Stoga smo i autorska prava, dakle, netko tko prima nekakvu naknadu od autorskih prava i nadalje, neće gubiti osobnu invalidninu, što se je do sad događalo. Međutim, cilj nam je osobnu invalidninu, rasteretiti svih mogućih cenzusa. Ove godine počinjemo sa izradom zakona, novog Zakona o socijalnoj skrbi u kojoj će biti uključene sve osobe s invaliditetom putem svojih udruga. Naći ćemo načina, kao što rekoh, razumijevanjem, svih ministara u Vladi da osobnu invalidninu, rasteretimo bilo kojeg cenzusa. Dakle, svatko onaj tko ima najtežu vrstu invaliditeta i ima potrebu za ostvarivanje prava na osobnu invalidninu, moći će je ostvariti i zadržati neovisno o bilo kakvom primanju. Kao što sam rekla, to nam je cilj, kao uvod novom Zakonu o inkluzivnom dodatku, kojeg je vrlo vrlo teško donijeti. Međutim, obećali smo da ćemo ga donijeti do kraja mandata ove Vlade i vjerujem da će to biti na zadovoljstvo svih osoba s invaliditetom. Ovim zakonom o kojem ja sad ovdje govorim, poboljšali smo i neka druga prava kratko npr. samo, proširili smo pravo na status njegovatelja, što je izuzetno važno za naše građane. Sada to pravo mogu ostvariti i bračni drugovi, što je dugi niz godina bilo nemoguće, evo i taj smo korak napravili a vjerujem da ćemo novim Zakonom o socijalnoj skrbi život naših građana poboljšati još više. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Za razliku od kolegice Lukačić, ja neću govoriti o planovima rada Ministarstva demografije, socijale i mladih. Nego ću govoriti nešto o problemima koje su izazvale izmjene i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi, uz to ću pohvaliti sve ono što je istaknula kolegica Lukačić i reći, to je dobro, da to treba pohvaliti i radi se o dobrom koraku naprijed. Međutim, kad nešto radimo i radimo dobar korak naprijed, onda ne smijemo napraviti nejednakosti unutar struktura. A mi upravo s time radimo nejednakosti. Jer ja vas pitam, što, ok, došli smo do pozicije, da ako netko prima plaću, primati će i osobnu invalidninu. Ako netko radi autorskim honorarom, primati će invalidninu. Što ako netko radi ili gospođe ili gospodin radi i čisti nešto ugovorom o dijelu, e tada neće dobiti osobnu invalidninu. Zašto će dobiti invalidninu, ukoliko je mirovina ispod dvije tisuće da budem precizan četiristo pedeset četiri kune i četrdeset lipa. Radi se o najnižoj mirovini za 40 godina staža. Dakle onaj koji ima mirovinu od 2 400 kuna za 15 godina staža, on će dobiti, a onaj koji ima 40 godina staža ima 2 500, on neće dobiti. Dobit će invalidninu i onaj koji iz Hrvatske ima 1 000 kuna a iz Njemačke 500 eura jer se radi o samo našoj mirovini. Dakle nigdje u zakonu ne piše da se mirovine zbrajaju. Cenzus je nešto što stvara nepravde, nejednakosti, da ne kažem diskriminaciju naših građana. Prema tome ja se zalažem za jedan drugi pristup. Ne moramo srljati sa velikom povećanjem ali moramo sve naše građane staviti u istu poziciji jer i mirovina je prvi dohodak kao što je autorski honorar prvi dohodak i kao što je plaća prvi dohodak, jedino u toj priči ugovor o djelu nije prvi dohodak. Prema tome svi moraju imati isti status, a imamo i drugu nepravdu odnosno drugu razliku, drugu diskriminaciju. Branitelji bez obzira dal' su u mirovini ili rade, za njih ne postoji cenzus. Oni dobivaju dodatak na pomoć i njegu za osobnu invalidninu u punom iznosu prema postotku invaliditeta. Dakle, ono što bi želio, nije za mene odgovor ministarstva da se ovim prvenstveno misli poticati zapošljavanje osoba sa invaliditetom to nije tako jer da je to tako, taj Zakon o poticanju zapošljavanja osoba sa invaliditetom bi radilo Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer on ima na raspolaganju cijeli arsenal oruđa da potiče zapošljavanje osoba sa invaliditetom. I nije za mene odgovor ministarstva da će se to riješiti izradom novog zakona. To je stereotipni odgovor koga sam se naslušao u zadnjih 15 godina nego je zadatak ministarstva kad uoči ovakvu nepravdu da kaže ok, idemo na izmjene, nećemo povećati na 1 500 ali nećemo raditi nepravde, dat ćemo svima da uz mirovinu neograničenu mogu primati osobnu invalidninu jer invalidnost ne prestaje sa odlaskom u mirovinu i ne prestaje sa činjenicom da netko ima više od 2 454,40 lipa. Štoviše, potreba za osobnom invalidninom, za povećanim troškovima, u mirovini je sigurno veća nego dok je osoba sa invaliditetom u mlađoj dobi, dok ima još preostale radne sposobnosti itd. Prema tome, ne vidim nikakvog razloga da se tu postavljaju ovakvi cenzus koji uzrokuju nove i nove nepravde odnosno različito postupanje prema kategorijama građana, da ne kažem ono najtežu riječ, imaju diskriminatorske učinke prema građanima RH. Još jednom želim da ministrica hitno reagira i da da zakon po hitnom postupku izmjene i dopune kako ovih radnji ne bi bilo, a pohvaljujem sve ovo što je u ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona bilo dobro. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, prva točka dnevnog reda je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 152. Vidim ruke u zraku, prvi je kolega Aleksić, izvolite.
Sad možemo prijeći na prvu točku našeg dnevnog reda a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 152 Predlagatelj je Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi sa člankom 190 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravi su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, dr. Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Evo pošto je ovo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, ja bi želio samo nekoliko bitnih elemenata iz tog zakona naglasiti. Nacrtom Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima definirat ćemo, prvo i osnovno je pravni temelj ograničavanja ili zabrane uzgoja GMO-a na djelu ili na cijelom području RH a sukladno najnovijim odredbama EU zakonodavstva, tj. odredbama Direktive EU 412/2015 kojima se po prvi put dozvoljava odlučivanje država članica EU na nacionalnoj osnovi u interesu vlastitoga naroda. Zatim način podnošenja zahtjeva prema Europskoj komisiji za izuzeće djela ili cijelog državnog područja RH od mogućeg uzgoja GMO-a a s ciljem ograničavanja ili zabrane. Nadalje, prava i obveze nadležnih središnjih tijela državne uprave, zatim jasnija podjela nadležnosti vezana za provođenje službenih kontrola u području GMO-a i konačno, prekršajne odredbe sukladno opisu i vrsti prekršaja. Ono što je bila bitna razlika ili dopuna u odnosu na prijedlog i konačni prijedloga zakona jeste slijedeće. U članku 12. novotehnički je dorađen tekst na način da se briše riječ „obvezujući“, iznad članka 20. stavljen je naslov „prijelazne i završne odredbe“ i konačno, članci 23. i 24. su novotehnički dorađeni tako da su stavci 1. i 2. objedinjeni u jedan stavak radi izbjegavanje nepotrebne duljine teksta. Evo toliko za uvod, hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ replikama, dozvolite mi da pozdravim članove ERASMUS studentske mreže Zagreb koji su nam galeriji i koji će malo pratiti [[Pljesak.]] naš rad. A sada prelazimo na replike, prva replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite.
Hvala lijepa. Državni tajniče Plazonić, zadnji put sam vam rekao i sad ću vam ponoviti. Žao mi je što ste pristali biti eksponent korporacija američkih sluga, profita, koji radi protiv interesa svoga vlastitoga naroda, što ste ponovno donijeli ovaj zakon, zločinački u Hrvatski sabor, da uništite ovu našu predivnu zemlju, sa uvođenjem GMO-a na hrvatsko tlo, zrak vodu. I što je najgore od svega po zdravlja ljudi. Znam vi ćete reći, ne, ja želim zabraniti GMO, ja uzgajam mali vrt, ali ne, vi to ne činite, vi ste upravno sada, po nalogu EU, čiji birokrati se nalaze pod dakle, nadzorom američkih korporacija, ustvari legalizirali uvođenje GMO. I meni je drago da ste došli jedino iz razloga što vas danas možemo raskrinkati o vašemu štetnome i lošemu naumu, pred hrvatskom poviješću, da ljudi znaju, da su njihove najdublje nade i očekivanja izigrana od strane onih koji bi o njima trebali najviše brinuti, a to su hrvatske institucije i hrvatska Vlada. Recite mi za početak, kakva je to priča o kojoj egzistencije ekološke i GMO poljoprivrede. Gdje ste to izmislili? Gdje to postoji na svijetu takva egzistencija? To je isto ko da mi kažete da postoji svjetleća tama ili da postoji vatrena voda. To me podsjeća na onu pjesmicu, ledena zima, vrućine teške. Kakva koegzistencije i u čemu? Kako je moguće da pčela zna razlikovati GMO polje i ekološko polje? Insekti, životinja, na koji način će oni to razlikovati? S vašim zakonom? Jel to moguće? Jeste li čuli za izjavu Alberta Einsteina, ne Branimira Bunjca, kad ubijemo sve pčele nestati će i ljudi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, mi iz HSS i ja osobno smo protiv uvođenja GMO-a u Hrvatsku. To je stav većine građana RH i taj stav su izrekle i županije, odlukama svojih županijskih skupština, većina županija je donijela odluku, da žele biti GMO free, bilo da je riječ o proizvodnji, provozu, prometu ili na drugi način. Ovaj zakon koji je pred nama bi trebao biti alat RH, da se zabrani proizvodnja i provoz GMO organizama u Hrvatskoj. Da li je to tome stvarno tako? Ja razumijem jer sam se dugo bavio ovom problematikom, da mi moramo imati ovakav zakon, da moramo implementirati Europsku direktivu, ali svaka članica ima pravo, odrediti se prema tome, što želi od proizvodnje hrane u svojoj državi. Ono što nama nedostaje, prije svega je strategija razvoja poljoprivredne proizvodnje. Mi nemamo u RH, regionalizaciju poljoprivrede, mi nemamo definirane ekološke zone, ali ono što imamo imamo preko 400 zaštićenih prirodnih područjima, različitih oblicima. Preko 7500 kvadrat, imamo jednu predispoziciju za daljnji razvoj turizma i proizvodnji hrane u funkciji razvoja … [[Govornik se ne razumije.]] i poljoprivrede ali i našeg turizma. A ono što potencijalno je opasnost kroz ovaj zakon i nije mi jasno zašto ste to ostavili i imali smo prigovore u prvom čitanju na to, da na mala vrata ipak ostaje prostor da se uvede GMO u Hrvatskoj. Jer ne pojmljivo je da u čl. 10. bivši čl.27 kažete da se može modificirani i reprodukcijski biljni materijal dopušteno uvoditi u okoliš u svrhu različito stavljanje na tržište, samo na površinama koje će na prijedlog središnjeg državnog tijela, uredbom Vlade donijeti to. Koje uredba Vlade? [[Upadica: Hvala lijepa.]] To samo Hrvatski sabor može donijeti takav zakon koji su bitni za poljoprivrednu proizvodnju u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Meni je žao što se nije baš detaljno slušalo ono što sam ja pročitao. Odgovorio bi prvenstveno gospodinu Bunjcu, ja ovdje, ne iznosim svoj osobni zakon, niti sam ja ovaj zakon kreirao, ja sam ovdje kao državni tajnik samo prezentant tog zakona. Pa vas lijepo molim, da ubuduće, obraćate se isključivo prema ovom zakonu, a ne prema meni osobno. Ako želite sa mnom osobno razgovarati, to možemo na nekom drugom mjestu, a ne ovdje u sabornici. Što se tiče naše sumnje ja bi samo ponovio još jedanput. Trenutno jedini mogući način da mi kao članica EU, budemo GMO država jeste usvajanje ove direktive EU i da onda kao svjesna članica EU, ne dozvolimo uzgajanje GMO-a na našem teritoriju, to nam jedino omogućuje ova direktiva. A ako ne želimo poštivati direktive EU, onda je to drugi par rukava i onda se moramo drugačije ponašati. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovana predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politika, doktorica Ines Strenja Linić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Predstavnici predlagatelja i kolege zastupnici. Dakle, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, je isto tako na svojoj 34. sjednici raspravljao o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o GMO, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada aktom od 13.12. Mi smo o tome raspravljali kao matično tijelo, sukladno čl. 85. Poslovnika Hrvatskog sabora. Dakle, predstavnik predlagatelja je u svom izlaganju istaknuo da je u odnosu prijedlogu zakona, tekst konačnog prijedloga, dorađen samo u pravnom i nomotehničkom smislu. Mi smo o tome detaljno raspravljali na sjednici kada je bilo prvo čitanje. I ovim zakonskim prijedlogom dopunjuju se važeći zakonodavni okvir radi prijenosa u nacionalno zakonodavstvo Direktive Vijeća EU 2015/412 koja uređuje područje odnosno ograničavanje ili zabrane uzgoja GMO na djelu ili cijelom državnom području. Također se propisuje pravna osoba osnova za potrebe ovlašćivanja laboratorija za ispitivanje, kontrolu i praćenje GMO proizvoda koji se sastoje, sadržaj ili potječu od GMO, službenih laboratorija za GMO, referentnih laboratorija za GMO i nacionalnog referentnog laboratorija za GMO. Bez toga ne možemo ni kontrolirat GMO da li dolazi ili ne. Revidiraju se odredbe o nadležnosti u provedbi upravnog, stručnog i inspekcijskog nadzora nad implementacijom mjera za ograničavanje ili zabrane uzgoja GMO na djelu ili na cijelom državnom području ne nadzor gospodarenja otpadom nastalog od GMO. U raspravi smo prihvatili ovaj konačni tekst prijedloga zakona smatrajući da na dobar način uređuje područje postupanja sa GMO te da omogućava fleksibilnu prilagodbu domaćeg zakonodavstva zakonodavstvu EU-a osiguravajući pravovremeni prijenos i primjenu direktive EU na svom području. Nakon provedene rasprave jednoglasno smo podržali i predložili ovom Visokom domu zakon o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ću otvoriti raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam predstavnike ministarstva odnosno predlagatelja na čelu sa državnim tajnikom i naravno kolegice i kolege saborske zastupnike. Dakle, genetski modificirani organizmi, taj zakon je pred nama, možemo malo okrenuti sa pregledom. 20. stoljeće je razdoblje iznimnog razvoja, dakle imamo brojna znanstvena otkrića, tehnološka postignuća i možemo reći da se svijet bitno izmijenio. Jako teško je bilo naći područje gdje nisu napravljene dramatične promjene u tom razdoblju. Međutim ova oduševljenost znanstvenim i poslovno-tehnološkim postignućima, stvorila je plodno tlo za stvaranje vjere u neograničene mogućnosti znanosti a to se posebno odnosi na zapadnu civilizaciju. Znanstveno-tehnološki razvoj donio je sposobnost razaranja svijeta prije svega. Možemo pogledati od Nobelovog otkrića dinamita, cijepanja jezgre, na koncu sad smo pred GMO-om odnosno u fazi GMO-a. Dakle, sposobnost razaranja svijeta u kojem moramo živjeti i velika je zabluda koja je prisutna da ta sposobnost nas čini sposobnim i kreirati neki novi svijet za neki novi početak. Dakle sasvim sigurno smo mogli čitati o tome kako ćemo preseliti ovdje ili ondje. No sposobnost destrukcije nipošto ne podrazumijeva sposobnost kreacije i zato smo dosita predodređeni da o ovoj zemlji brinemo na odgovoran način i da nastojimo što dulje živjeti. Održivi razvoj je nešto što bi moglo u tom smislu pomoći. Da je svijet danas daleko od harmonične ravnoteže, vidimo i po tome kako je raspodijeljeno bogatstvo svijeta. 8 najbogatijih svijeta posjeduje onoliko koliko 50% siromašnijeg stanovništva. Dakle, fantastično. Naravno da ne mogu svi zarađivati isto, međutim tako golema razlika van je svakog prihvatljivog okvira. Što je GMO? Je li to spasonosno rješenje sveprisutne gladi u svijetu, put za smanjenje upotrebe pesticida ili fantastični biotehnološki lijek koji će riješiti sve bolesti čovječanstva? Naime, tako je to bilo prezentirano. To su bile glavne poruke snažnih promotora biotehnologije, ustvari ujedno i vlasnika novih biotehnoloških otkrića. Ali ustvari se radi o tehnološkoj intervenciji prijenosa gena jedne vrste u DNK druge bez pravog i potpunog uvoda u cjelini koja se dira. Koji su rizici? Koji su sveukupni učinci na sustav koji se dira? To su pitanja drugog reda, najčešće nisu niti postavljena a kamoli da su odgovorena. Jasno je, sve su to prvorazredni proizvodi biotehnološke i kemijske industrije izravno orijentirani na tržište i na što masovniju primjenu. Posebno je zanimljivo da je GMO proizvod koji se zaštićuje patentom. Dakle, svako živo biće ako je zdravo naravno, ima prirođeno svojstvo reprodukcije, sjeme sadrži sve potrebno da se iznova pokrene život i krene rast. Jasno je, tako živimo jako dugo, nekoliko postotka pšenice, kukuruza, bilokojeg sjemena ostavlja se za novu sezonu besplatno darovano, od prirode ili stvoritelja kako god vam je drago. Šta je sa GMO sjemenom? Pa to ne bi trebalo biti tako, barem ne bez naknade vlasniku patenta za taj fantastični proizvod. Dakle postoji patent na život. To nije bilo moguće dugo vremena sve dok velike kompanije zainteresirane u tom poslu izvršile silni pritisak na pravila, na regulaciju tog patentnog prava i danas je u svim patentnim uredima život podložan patentiranju. To samo po sebi naravno ne bi smjelo biti prihvatljivo jer vlasnik patenta ima pravo monopola nad životnim oblikom koji u cjelini nije njegovo otkriće, dakle njegova je samo manipulacija u život. Naravno nije ni zgodno niti praktično nametati seljaku obvezu plaćanja na ime patentnih prava za sjeme koje je ustvari sam uzgojio i najbolje bi bilo ugraditi neke nužne tehnološke zahvate, intervencije kako bi seljak ipak bio prinuđen kupovati sjeme svake godine. I za to postoji rješenje, naravno, postoji patent Terminator tehnologija, dakle sjeme s ugrađenim samoubilačkim okidačem, samootrovanje biljke slijedeće generacije, dakle antibiotikom, to je doista sjajno rješenje. Kakav motiv može biti za jednu takvu usmjerenost tehnološkog razvoja? Doista jasno je, samo novac. Prema tome gdje su nestale one motivacije, oni ciljevi, poruke s početka? Nema ih. Smanjeno korištenje kemikalija. Upravo suprotno, rabe se super herbicidi, najbolji primjer glifosat ili patentirana inačica … [[Govornik se ne razumije.]] koji je doživio velik porast proizvodnje i potrošnje. I znamo šta se desilo nedavno oko produljenja dozvole za primjenu u EU. Znanstvene evidencije o štetnosti doista ne manjkaju. Tko želi, može ih naći. Postoje ogromni problemi u okolišu, utvrđena toksičnost i razvojnih produkata i primjesa koji postoje u ovom proizvodu međutim to je sve skupa uzalud zato što postoji protukampanja koja je financirana bitno jačim tj. većim novcem, znanost odnosno kvazi znanost financirana od farmaceutske odnosno od tih biotehnoloških kompanija pobijaju navode, stvaraju se kontroverzni uvidi, buka informacija, dobro kontroliran medijski prostor i proizvodnja i primjena se nastavlja te će proći još puno vremena, vidimo sad na primjeru glifosata do potpune zabrane. Kompanije koje u međuvremenu koriste vrijeme, proizvode prodaju, plasiraju, zgrču veliki novac će doći u tom vremenu do novog proizvoda koji će također patentirati, također skrivenog sastava i upitnog utjecaja na okoliš. Dakle, to je ustvari trenutni ekonomski sustav, čvrsto orijentiran profitu, podvrgnut apsolutnoj deregulacijom i slobodnim tržištem a vrlo često i špekulacijama. Kako to utječe na bio raznolikost? Na iskorijevanje siromaštva ili gladi? Naravno ne trebamo ni diskutirati, iznimno negativno. Tako da će se svjetsko bogatstvo vjerojatno kroz slijedećih nekoliko godina još malo drugačije, možda će prvih 8 posjedovati onoliko koliko posjeduje 3/4 siromašnijeg čovječanstva. Mnoge zemlje EU-a su iskazale nezadovoljstvo i onaj određeni kompromis, dakle kompromis gdje se daje zemljama članicama sloboda da zabrane i suoče se s pritiscima velikih kompanija. Mi smatramo, mi iz kluba MOST-a nezavisnih lista da je potencijal razvoja Hrvatske vrlo golem upravo u području održive poljoprivrede, dakle poljoprivrede koja će generirati zdrave proizvode, bogatog okusa, dakle proizvode koje ustvari svijet silno priželjkuje i gdje je potencijal za proizvodnju iznimno velik. Definitivno mislimo da bi stoga ovaj zakon trebalo pojačati odnosno mi smo amandmanom predložili zabranu i uvoza GMO proizvoda jer jasno je da trgovina, trgovinski lanci uvijek nalaze načina da nam te proizvode upitne kvalitete, neutvrđene neštetnosti, tj. nepotvrđene na zdravlje ljudi plasiraju. Uostalom, nisu li sve naše županije ako se ne varam proglasile se GMO slobodnom zonom? Pa načinimo da to tako doista bude. I najvažnije od svega na kraju, s obzirom da smatram da zakon ionako ne pruža neku posebnu zaštitu, najvažnije od svega je da se naši građani upoznaju sa ovom problematikom, da stvore mišljenje, te da vrijeme ravnodušnosti, te neke nehajne rezignacije i slijepo povjerenja u tehnologiju prođe. Dakle moramo kritički promatrati, uvažavati sve ono što postoji od struke i znanosti, dakle ne samo znanosti financirane od samih kompanija. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo cijeli niz replika. Krenimo redom, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvaženi kolega Dobrović, kazali ste nigdje ovim zakonom se ne predviđa zabrana uvoza, to je vrlo bitno, GMO hrane. Ali tu je vjerojatnost da će doći u tom uvozu sjeme ako već i ne postoji, … [[Govornik se ne razumije.]] ne miruje. I činjenica da će to sjeme, možda i postoji već u Hrvatskoj, trebalo bi izanalizirati sve poljoprivredne površine, u tome trenutku sjeme će se raširiti bez obzira na ovu direktivu. Ja ne znam jel' ovaj hrvatski parlament mora isključivo slušati direktivu EU-a da mi postanemo trgovina prodaje tih loših GMO proizvoda, nezdravih, to znamo da je to rajčica, traje 5 godina, uvijek je ista kad je uberu, prema tome mene osobno zanima vaš odgovor. Da li hrvatska država mora i ima li obavezu zaštititi i prodaju na našem području GMO proizvoda? Jer ako je ovo Direktiva EU, onda čemu ovaj Sabor, čemu ovaj Parlament i naravno da ćemo podnijeti amandman da se zabrani i uvoz ove hrane. Imamo i dosta polja, imamo površina, gdje možemo proizvoditi zdravu hranu, hranu koju možemo izvoziti, a nikako ove štetne proizvode, koji će u biti uništiti našu poljoprivrednu kulturu. Koja je do sada bila tradicionalna i zdrava. Prema tome, zabraniti i uvoz i zabraniti proizvodnju. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Dobrovića.
Hvala lijepo poštovani kolega Bulj, svakako postoji puno razloga, da se Hrvatska ovdje postavi strože, možemo krenuti s tim, da doista ne postoje valjani znanstveni uvidi o sigurnosti ovih proizvoda. Dapače, postoje mnogi uvidi koji govore o nužnoj opreznosti, odnosno, o štetnom utjecaju na okoliš. Dakle, pušteni GMO proizvodi, imamo mnoge primjere, recimo, da li je to riba ili biljni proizvodi, miješanje sa prirodnim genetskim materijalom dovodi do neželjenih i najčešće nepopravljivih promjena. Zato važno je, ovdje se postaviti i tvrđe. Važno je i kod naših građana izgraditi svijest o toe da inzistiraju na potrošnji zdrave hrane. Dakle, povrće, sezonsko je usporedivo ukusnije, nego ono koje možete uvijek kupiti, u velikim centrima. Rajčica u siječnju, doista je nešto što nema ukusa. Da li to nama želja, osigurati proizvodnju takve rajčice. Ili ćemo proizvesti rajčicu, za koju, kada naši rođaci iz Amerike dođu i začude se puna usta okusu. Dakle, ne treba skoro niti soli. A njihovu rajčicu, morate gledati koji ćete dresing upotrijebiti da biste uopće mogli konzumirati. Dakle, sasvim sigurno trebamo vrlo pažljivo sa GMO proizvodima štiteći naše interese i osiguravajući svjetliju i bolju budućnost za nove generacije. Hvala.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Dobrović, otvorili ste vrlo važnu temu, a ona se može podvući pod jednu riječju novac ili profit, zarada, pogotovo velikih kompanija. Mi se moramo u hrvatskoj poljoprivredi odlučiti, hoćemo li našoj strategiji koju još uvijek nemamo se odlučiti za što veće prinose, u ovom slučaju kako vi govorite, a to je onda primjena svih sjemena koje se koriste, da bi povećanje prinosa bilo bolje ili se moramo odlučiti na kvalitetu. Onog trenutka, kad je zabranjeno da seljaci sa tavana siju sjeme, u tom slučaju neće dobiti poticaje, tada su počeli i problemi. Radno intenzivna proizvodnja u poljoprivredi omogućuje zapošljavanje radna mjesta i sve ono što se događa danas u Slavoniji, a to je da nam ljudi odlaze. Veliki prinosi, velike korporacije će učiniti to, da će na 100 hektara zemlje biti dovoljan 1 čovjek da to odrađuje, a neće više biti potrebno ljudi koji bi poljoprivredu mogli raditi i zarađivati. I ono što je sad, mi se čini u ovom zakonu najspornije, to su ovi ovlašteni laboratorij, bilo da je to ovdje u Rockfellerova ovdje u Zagrebu, bilo da je u Osijeku, mislim da ih ima 2 pa se oni tu isprepleću i nacionalni i referentni. Problem je zapravo kad dok dođe uzorak do laboratorija. Mora proći čitav sustav kontrole od inspektorata ii tu ja vidim probleme. Mi imamo Središnji državni ured za digitalno društvo, za razvoj digitalnog društva, imamo baze podataka u Ministarstvu poljoprivrede, ne znam, kako je to u Ministarstvu zdravlja. Ali, mislim da te baze nisu povezane i mislim da će tu puno stvari može procuriti i da jednostavno, da to sustavno e registrira, da se zapravo ne ispita takvo jeme, pa da onda do deklaracije u samim dućanima. Na tome, Hrvatska mora proraditi, jer badava i zakon, pa taman i zabraniti uvoz GMO-a ako ne budu kontrole efikasne i točne.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Dobrovića.
Hvala lijepo. Slažem se s ovim što ste iznijeli poštovani zastupniče, dakle, opreza nikad dosta. Laboratorij i ovlašteni, međutim, transparentnost rada, transparentnost procedure, izvještavanje o nalazima, dakle, to je sve ono što, na čemu treba inzistirati. To ustvari stvara osnove za da možemo govoriti o sigurnom društvu. Sve drugo nas vodi u opasnost, dakle, u potpunu kontrolu, dakle, nekog kapitala koji je došao u Hrvatsku i koji nameće svoja pravila. Slažem se da je upravo najveći potencijal Hrvatske zdrava, ekološka hrana, dakle to je hrana koja može biti nekoliko puta skuplja i za koju će biti sve veća potražnja. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Dobrović, vi ste rekli evo jednu riječ, profit koja uvelike uvjetuje gdje će se sijati GMO i gdje će se koristiti GMO u kojoj državi. Nažalost u našoj državi je tu još jedna riječ, to je naklonost EU, vladajućima. Sjetimo se kada smo pristupali EU, na koji način smo sve prihvaćali što nam je Unija rekla, dok neke druge nove članice EU nisu na taj način ušle u EU, prihvaćajući sve uvjete koje je nam je Unija postavljala. Vrlo jasno je da ovaj zakon na vala vrata otvara ulazak GMO, pa i sam državni tajnik je rekao, evo ja ga citiram, nisam radio na zakonu, ja sam samo prezenter. U vrijeme dok sam bio državni tajnik, uvijek sam prezentirao zakone na kojima sam radio, a ne na one na kojima nisam radio. Pa je onda ta prezentacija trajala toliko kratko, da nisam stigao dići pločicu za repliku koliko je kratko trajala. Ja sam očekivao da će nam državni tajnik to malo bolje objasniti. No vrlo je jasno, evo i tom njegovom izjavom da vladajući guraju jedan zakon koji ima dvije riječi, kaže ograničenje ili zabrana. Čim je nešto ograničenje, znači da se i dopušta. A kada jednom uđe GMO u naš krajolik i u biljni svijet, onda vam je vrlo jasno kako to završava. Kao u Americi, gdje su njihovi poljoprivrednici mogli sijati svoju soju i raditi svoje sjeme, da su došli danas do toga, da kompanije imaju svoje policije, koje im ne dozvoljava jednostavno da siju svoje sjeme, jer tvrde da je njihov gen, koji se patentirao, prešao u to sjeme koji oni koriste. Hvala.
Odgovor, poštovanog zastupnika Dobrovića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče slažem se da je Hrvatska pokazala je sklona prihvaćati zakone bez puno kritičnosti, bez nekog možda sad zvuči ovako populistički, ali suvremenističkog pogleda na stvar. Dakle, da netko sagleda gdje je Hrvatska po tom pitanju, ako ona stoji, šta su njezine prednosti, jesu lii one iskorištene, nisu li iskorištene i šta se tu može napraviti i na tome formirati stav, na kojem se inzistira. Upravo GMO je područje gdje bi mi trebali biti jasniji i reći ne, gospodo, vi možete doći ovdje vidjeti bogatstvo naše… [[Govornik se ne razumije.]] raznolikosti. To kad se jednom uništi onda ćemo tek plakati za izgubljenim. Dakle, evo, molim budimo svi aktivni na tome, da pazimo šta se dešava i da se promovira dakle, nešto skuplja hrana, ali kvalitetnija, zdravija. Zašto bi hrana morala biti u bescjenje? To je nejasno, kako smo došli do toga da se za telekomunikacije prosječna obitelj plaća više nego za hranu, možda čak, zašto to mora biti tako? Pa to je neprirodno. Dakle, idemo jesti zdravije, a za to nam treba, dakle, ekološka poljoprivreda, za to nam trebaju svjesni građani. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Dobrović. Vi ste spomenuli, da bi ovim zakonom trebalo biti zabranjen uvoz GMO hrane, a on je već u Hrvatskoj masovan. Vrlo će vam teško ministarstvo to prihvatiti, jer prema službenim evidencijama, oko 400 proizvoda, namijenjenim ljudima već su GMO na našim policama, a oko 90% stočne hrane predstavlja GMO. Znači mi već ustvari imamo ogromne količine GMO u Hrvatskoj. To vam između ostalog pokazuju i one analize, koje je objavio Croatia control, da je 12% proizvoda koji su dobili na analizu, isto tako, GMO, s time da ponavljam, oni analiziraju, ugl. ono što je namijenjeno ljudima. I to će proći vrlo teško, ali u biti to bi bilo itekako ispravno, jer Hrvatska je dakle, zemlja koja se barem teoretski proglasila GMO free, ono što ste vi vrlo dobro spomenuli, sve 21 županija u Hrvatskoj se proglasila GMO free područjem. Pa sad vi meni objasnite kako je moguće da Hrvatski parlament, hrvatska ministarstva, ne poštuju odluke svojih vlastitih županija. Da ne poštuju odluke svoga vlastitoga naroda. 90 i više posto hrvatskih građana protivi se GMO. To je otprilike jednak takav … [[Govornik se ne razumije.]] kakav ste imali prilikom neovisnosti Hrvatske. I ja dosita ne razumijem pamet tih političkih stranaka, koje sad ovo podržavaju. To doista trebamo razmisliti koji su njihovi interesi, tko njih drži u šaci i iz kojega razloga pristaju raditi čak i sami protiv sebe, odnosno, protiv interesa skupina u kojima trenutno egzistiraju. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovoriti će poštovani zastupnik Dobrović.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Bunjac. Da znam, da je proglašenje GMO slobodnih zona, ustvari, na koncu ispadne jedan licemjerni čin, zato što je praksa sasvim drugačija. I doista, mislim da se treba trgnuti. Dakle, ja sam spominjao tu rezignaciju, koja je sveprisutna u hrvatskom društvu. Dakle, nemar i mislim da je to jedina šansa da se stvori jedna kritična masa zainteresiranosti u hrvatskom društvu za ovaj problem. Kritična masa koja će poduprijeti neka druga nastojanja. Dakle, koja će ići za drugim smjerom. Jer doista, svijet nije u sjajnoj situaciji, ustvari je u iznimnoj lošoj. Mi još kako tako stojimo i vjerujem da tu postoji dobar dio naše šanse. U svakom slučaju, mislim da trebamo svi poduzeti što možemo, da bi se tu stvari koliko toliko izmijenile. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Križanića. Nema ga. Gubi pravo na govor. … [[Upadica se ne čuje.]] O pardon, oprostite. Evo ga. Kolega Križanić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Dobrović, slušao sam pozorno vaše izlaganje i vašu zabrinutost za mogućnost da pritisak velikih kompanija rezultira ulaskom GMO sjemena na mala vrata i u RH. Međutim, me zanima, da li vi zbilja mislite, da je moguće zabraniti uvoz, odnosno, tzv. uvoz, maloprije je govorio kolega Bunjac o tome GMO hrane u RH pri čemu najviše mislim da GMO hranu životinjskog podrijetla, odnosno, meso, stoke, životinje koje su hranjene GMO hranom. Jer znamo da dnevno dolaze brodovi iz Brazila u luku Koper sa GMO sojom. Kako mislite da to mi možemo riješiti i zabraniti uvoz tog mjesta, jer hoćete unos, to je sad jedno tržište, na koji način to možemo napraviti. Ja sam prvi za to, no međutim, ja ne vidim nikakvu mogućnost da to mi zabranimo, s obzirom na slobodan protok roba u EU i samim time, što mi zabranjujemo našim stočarima, korištenje GMO … [[Govornik se ne razumije.]] soje, su oni u dalekoj lošijoj situaciji nego svi okolo njih. I lijepo je slušati o proizvodnji hrane bez pesticida i bez ekološke, međutim, znate da naši ljudi uvijek kupuju ono što je najjeftinije. Hvala.
Odgovor će poštovani zastupnik Dobrović.
Da, mi možemo ostaviti da stvari idu onako kako idu, hraniti se s onim što postoji na tržištu. Biti nezainteresirani na sve one znanstvene uvide koji povezuju pitanje hrane, pitanje kemikalija koji se pri tom koriste, pitanje kvalitete okoliša, pitanje stanja okoliša i zdravlja ljudi. Možemo i tako i reci, načiniti se ništa ne može, ostavimo sve kako nam dolazi, dakle po nekoj inerciji, to je jedan veliki … [[Govornik se ne razumije.]] koji se kreće. Znamo da je inercija čudo, dakle, stvar se giba, nema šanse za promjenu. Međutim, možemo ipak i drugačije, možemo drugačije, a ja ne kažem da se to, da se išta može napraviti preko noći. Međutim, u ovome pitanju postoji velika razvojna šansa RH. Jesu li to ekološke markice, je li to, ne znam, test toksičnosti ili ovoga ili onoga, označavanje okoliša po pitanju rezidualan, kemikalija u kvalitete vode, itd. ima mogućnosti i na tom polju se može jako puno napraviti i mislim da je krajnje vrijeme da se nešta u tom smjeru poduzme. Hvala lijepo.
I zadnja replika, je poštovanog zastupnika Jovanoviića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Dobrović, imam jedno pitanje za vas i molim vas da jasno odgovorite i nama i cijeloj javnosti koje ovo gleda. Dakle, Odbor za, na tematskoj sjednici Odbor za poljoprivredu i za zdravstvo i socijalnu politiku u prošlom sazivu, pa tako i Hrvatski sabor, donio je jedan zaključak, da Hrvatska mora ostati GMO free uzgojem zemlja. Županije su se također izjasnile za to. I mi danas imamo zadatak donijeti odluku, koja će omogućiti da poštujemo odluku i županija i Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku i poljoprivredu, da Hrvatska bude GMO free uzgoj zemlja. Obzirom na Direktivu koja je donijela EU, dakle, mi sad moramo u naše zakonodavstvo donijeti propis, koja će osigurati provedbu te direktive. A ta direktiva, traži i omogućuje svim zemljama, da donesu samostalnu odluku što se tiče GMO. Dakle, naša odluka je da Hrvatska bude GMO free zemlja. Ja vas pitam, da li se slažete da je ovo jedini način da u Hrvatskoj sukladno europskoj proceduri, da Hrvatska bude GMO free zemlja. Da li zakon koji mi donosimo to omogućuje ili onemogućuju. To hrvatska javnost treba čuti danas.
Odgovor će poštovani zastupnik Dobrović.
Dakle, ovaj zakon, da otvara mogućnosti donošenje zabrane i svakako kao takav je očito jedino mogućnost, kojim Hrvatska može ići. Međutim, mislim da Hrvatska može pokazati tu malo veću inicijativu i malo se jasnije i čvršće odrediti po nekim stvarima. To pokazuje da se u Hrvatskoj množina ovog problema možda malo bolje razumije, da to utječe na procese zakonodavne u Hrvatskoj ii da će to možda imati, tj. trebalo bi imati reperkusije i na razvojne mogućnosti u RH. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti, poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti iz ministarstava. Prvo da se samo kratko referiram na ovo što je rekao državni tajnik Plazonić da to on nije napisao i slijedom toga sa sebe je sprao krivnju za zakon koji se nalazi pred Saborom. Kratko bi samo referirao, jer su dvije povijesne crtice, kako bi bilo jasno da u biti gospodin jest odgovoran. Evo, slučaj, kada je Napoleon, 1812.g. zauzeo Moskvu, on je poslao mirovnu ponudu, ruskom caru Aleksandru po jednome ruskome grofu. I taj ruski grof nije bio ništa drugo nego poštar Napoleona, koji je zatvorenu kovertu odnio na jedno drugo mjesto. Kada se pojavio pred ruskim carom, ruski car je rekao bacite ga u tamnicu, samo zato što je to donio. Bio je kažnjen. Ovo što vi govorite u biti, podsjeća isto tako na suđenje, koje je svojedobno bio nacistu Eichmannu koji je rekao na suđenju, ja nisam nikoga ubio.
Mislim da je ova usporedba potpuno neprimjerena i molim vas, klonimo se toga.
Primjerena je. Primjerena je jer čovjek mora shvatiti svoju odgovornost ako sudjeluje u nečemu zločinačkom. I onaj najmanji šarafić kotačića u nekome stroju, mora shvatiti da postoji njegova odgovornost. I ako gospodin Plazonić to ne može razumjeti, to je žalosno, ako razumije, onda mu je vrijeme da podnese ostavku na svoj položaj i da zaista uzgaja svoj mali ekološki vrt s kojim se voli hvaliti, kako se zove, kad odgovara na moje izlaganje. Htio bi reći, jer se ovdje više puta ponovila tvrdnja da se sada ovim zakonom zabranjuje GMO, na koji način je uopće došlo do toga da ovaj zakon bude donesen u Sabor. Kojim načinima se služe korporacije koje proizvode GMO da bi pokorile određenu zemlju? Znači ine na čelu sa Monstantom a ima i drugih poput Bassa, Bayera, Syngente itd. kupuju znanstvenike i vlade, one ih kupuju. Monsanto je tvrtka koja je u Vijetnamskom ratu proizvodila bojne otrove … [[Govornik se ne razumije.]] prije svih koji je služio za otpadanje lišća sa drveća u džungli kako bi američki vojnici mogli pronaći Vijetnamce koji su se borili protiv njih. Nakon toga ta ista agencija počinje proizvoditi GMO sjeme i glifosate koji idu zajedno s njim sa istim onim komponentama koje su maloprije koristili u bojnim otrovima. Miješajući ih u koktelima sa glifosatima kao što je Roundup i dr. Pravomoćno je dokazano, ponavljam, pravomoćno da je Monsanto kupio 140 vladinih dužnosnika u Indoneziji. 140. Zna se i poznate je da Monsanto kupio u SAD-u suce Vrhovnoga suda, kongresmene, ministra poljoprivrede, ministra Vlade, predsjednika kongresnog Odbora za poljoprivredu, oni su kupljeni. I da je sama kandidatkinja za predsjednicu Hillary Clinton bila konzultantica Monsanta. To su javno dostupni podaci. Nakon što kupe vladine dužnosnike i ministre, nakon toga vlade pojedinih država postaju lobisti korporacija što upravo sada ovdje možemo svjedočiti. Prema Wikileaks depeši iz američkog veleposlanstva u Parizu iz 2011. godine koji je prenio časopis Guardian, američki veleposlanik Craig Stapleton traži da se pokrene trgovinski rat u vojnom stilu protiv svake članice EU-a koja se protivi GMO-u. Trgovinski rat, znate li kako drhti naša Vlada pred bilokojom prijetnjom SAD-a? jeste li vidjeli glasovanje o Jeruzalemu u Općoj skupštini UN-a? Vidite li američki utjecaj u aferi Agrokora? Vidite li američki utjecaj u kupnji borbenih zrakoplova ili nekih drugih stvari koje nisu u interesu hrvatskog naroda? Hrvatski sabor donio je odluku gospodine Jovanović, 1998. godine da je Hrvatska slobodna zemlja od GMO-a uključujući i u pokusne svrhe. '98. godine, mi 20 godina nakon toga kao sada to ponovno zabranjujemo. Čemu? Pa imamo odluku Hrvatskog sabora. Svih 21 županija su se proglasile GMO free područjem. 90% i više hrvatskih stanovnika je protiv toga. Čemu onda ovi zakoni? E sad ću vam reći čemu. Imamo ponovni Wikileaks depeše iz 2004. godine, američki veleposlanik razgovara sa državnim tajnikom za poljoprivredu, kaže da je otpor hrvatskog naroda prema GMO-u ogroman i da ga treba slomiti, to ne govorim ja, to su dakle službene zabilješke. Kako će ga slomiti? Sad ću vam reći. Tako što će svoje ljude ubaciti u vijeće za GMO, u odbor za GMO i isto tako u Zavod za javno zdravstvo. Tko je danas šef Zavoda za javno zdravstvo? Pro GMO aktivist. Kad se ti ljudi budu ubacili u ta vijeća, nakon toga će se nastojati da se iz odlučivanja o GMO-u u potpunosti isključi Hrvatski sabor kako bi Vlada mogla uredbama rješavati pitanja GMO-a. Odluku o uvozu hrane stočne za GMO donijela je Vlada Zorana Milanovića. 2012. godine. Znate šta se dešavalo taj dan kad je ta uredba donesena? Bila je parada ponosa u Splitu. Taj dan kad su svi mediji bili usmjereni, fokusirani na nešto što u biti nije posao Vlade, tog danas se donosi ta uredba, u tišini i nitko je nije zabilježio ali vi danas imate u Hrvatskoj 90% stočne hrane, 400 GMO proizvoda za ljude na policama ne samo hrane nego i deterdženata, odjeće, kozmetike i različitih drugih proizvoda. Kaže netko da je ovdje šuma zakona, kakofonija, da više ne možemo pratiti što tko kaže, pa evo gospodine Plazoniću, kad ne možete više pratiti ili svi oni koji ne razumiju o čemu se radi, kad imate stalno sukobe GMO znanstvenika i anti GMO, pa vratite se jednostavno na ono što je trajno a to su vam sveti spisi. Uzmite knjigu Bibliju, vjerujem da imate doma, vi ste demokršćanska stranka, volite se s time isticati, i pročitajte Postanak, stavak 11. Evo ja ću vam pročitati, znam da vam je teško pa evo, poslušajte. Neka proklija zemlja zelenilom, travom sjemenitom, stablima plodonosnim koja pazite sad, svako prema svojoj vrsti na zemlji donosi plod što u sebi nosi svoje sjeme. I bi tako. Postanak, 12. I nikne iz zemlje zelena trava što se sjemeni, pazite gospodine Plazoniću, svaka prema svojoj vrsti i stabla koja rode plodovima što u sebi nose svoje sjeme, svako prema svojoj vrsti. I vidje Bog da je dobra. A što vi nama ovdje sada donosite? Donosite nam prijenos horizontalnih gena, ne znam, iz ribe u kukuruz. Iz jabuke možemo staviti u pšenicu, gene prenositi. Je li to dobro, vidimo da nije. Sad druga stvar ako vi vjerujete u novac, a ne u Boga, to je onda drugo u profit. Kad je Hrvatski sabor 1998. g. donio odluku da je Hrvatska zemlja bez GMO, odnosno, županije, tada je ministar zaštite okoliša, Božo Kovačević rekao, odlično, idemo napraviti Hrvatsku kao brand, bez GMO. Možda se netko među vama sjeća, odjednom su po cijeloj Hrvatskoj bili dignuti jumbo plakati, Hrvatska zemlja bez GMO. Bila je cijela kampanja u vezi s tim. Ali, odjednom, jumbo plakati su nestali. Nema ih više. Nigdje ne možete o tome ništa … [[Govornik se ne razumije.]] zašto su nestali? Ima li netko objašnjenje da kaže, uopće? 2005. g. Hrvatski sabor donosi odluku, da će se stavljati naljepnice, etikete na stranu tko je GMO, danas je 2018. tih etiketa još nema. Znate li što je rekao ministar zdravstva, Andrija Hebrang kad su ga pitali za te naljepnice? Ne možemo staviti GMO naljepnice jer bi time oštetili profit korporacija. To je on javno rekao. Znači odgovor ima. Ovdje se radi o profitu korporacije. I sad će reći gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] ne ja sam protiv GMO-a, niste. Ne znate pažljivo pročitati zakon, jer u konačnici prema istim tim … [[Govornik se ne razumije.]] WikiLeaks se za američkom veleposlanstvo, jasno vam piše ova rečenica, slomiti ćemo Hrvatsku putem europskih direktiva. Ponavljam još jednom, slomiti ćemo otpor Hrvatske putem europskih direktiva. Informirajte se. I upravo sada nakon 14 g. od 2004.g. kad je taj plan napravljan, ovo vam je realizacija. Evo, vam realizacije, otpor Hrvatske se slama. Uz čiju pomoć? Onih koji donose ovakve zakone. I mene čudi što gospodin Križanić kaže, pa ne možemo mi ništa učiniti. Ne možemo, nema veze, legnimo, nek nas gaze, nek nas pljuju, nek nas odmah ubiju, pa ne mogu ništa. Da li bi nastala Hrvatska država da je vaš bivši predsjednik gospodine Križani, '98., '99. rekao, ne možemo ništa, neka bude vječni komunizam? Da li bi Stjepan Radić, da je trebao reći, a nastala je Velikasrbija 1918. ne možemo ništa, idemo uzgajati rajčice u vrtu, kao gospodin Plazonić. Možemo nešto, jer smo suvremena država, jer imamo narod iza sebe, jer imamo svoju instituciju, kako ne bi mogli. Tako dugo dok je čovjek živ, dok ima svoje ja, on može raditi, ne da može mijenjati jedan zakon, može činiti čuda, pojedinci su pokretali svijet. Čudi me taj vaš stav. Što želi te korporacije Mosanto itd. pa one žele prije svega i prvenstveno imati nadzor nad proizvodnju sjemena, da seljaci više ne mogu doći do sjemena, da oni svake godine ispočetka moraju kupovati njihovo smrtonosno sjeme. Ne da ga sami proizvode iz godinu u godinu, nego da ih moraju kupiti. Znate li što kupuje Monsanto? Evo, sad ću vam reći što Monsanto kupuje na tržištu. Monsanto prije svega kupuje tvrtke sjmene, kupuje bio tehnološke tvrtke, kupuje farmaceutske tvrtke i kupuje tvrtku za prognozu vremena. Znači, sveobuhvatno. Znate li tko je glavni suradnik Monsanto u RH? Trebam li uopće reći? Pa Agrokor. Koliko su rekli da će u Hrvatskoj biti posijano GMO sjemena? 1/3. Znate li da Monsanto ima ured za Jugoslaviju? Ako ništa drugo, to bi vas trebalo uvrijediti. Oni imaju ured za Jugoslaviju, koji sije GMO sjeme i u Hrvatskoj. Znači toliko su bahati i bezobrazni, da čak ne žele niti napisati da imaju ured za Hrvatsku. Probajte naći njihov ured negdje, na nekoj adresi. Evo, sad ukucajte u Google, pojaviti će vam se adresa u ne znam u Slavonskom Brodu, dođete pred vrata, tamo nema žive duše, djeluju poput duhova. Djeluju putem Vlade, što je radio prvo kanadski premjer Tim Orešković koji je došao u Hrvatsku? Tražio je 10000 hektara u Slavoniji, to mu je bio prvi zadatak. Kad ste ga pitali što će ti 10000 hektara, rekao je to je poslovna tajna. Ajde, vi meni, molim vas recite, kakvu poslovnu tajnu ima hrvatski premjer? Kako je moguće da hrvatski premjer, kaže narodu, to je poslovna tajna? To je transparentnost rada, to je odgovornost pred biračima. Budući da nemam više vremena ostatak onoga što imam reći, reći ću tijekom pojedinačne rasprave, a prije svega … [[Govornik se ne razumije.]] osvrnuti na posljedice koje GMO i glifosati ima pozdravlja ljude. Hvala.
Vaše izlaganje je izazvalo priličan broj replika. Prva je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bunjac, postoji jedna knjiga, zove se sjeme obmane. Doista, nije ovdje samo opasnost, ovdje brane zakon predstavnici Ministarstva zdravstva, nije to samo opasnost na zdravlje ljudi, na sve bolesti, koji se pojavljuju, ovo je opasnost, gospodarska opasnost. Opasnost … [[Govornik se ne razumije.]] i hrvatskog sela. Mi nemamo, mislim svakome je jasno u RH, da Slavonija nema izbora. Mi se moramo okrenuti u organskoj proizvodnji, okrenuti se proizvodnji radno intenzivnih kultura. Hrvatski seljak ili hrvatski čovjek ili Slavonac i Baranjac pa i svi ostali u RH koji se bave poljoprivredom, nisu lijeni ljudi, znate. Oni su pošteni ljudi, vrijedni ljudi, raditi će oni, kopati će oni, ali ih netko za to mora platiti i u tom smislu mora ići i poljoprivredna politika. Sam ministar je rekao da nikad više novca u poljoprivredu, nikad manja proizvodnja. I onda kad imamo proizvodnju, pa mi kad bi sad uveli GMO, kad bi povećali prinose, pa mi postajemo sirovinska baza, znate da smo mi sirovinska baza Srbiji, mi smo izvezli 108 000 tona soje koje će u Srbiji prodavati u sojinu sačmu i na tome će zaraditi znatnu dodanu vrijednost jer mi nemamo prerađivačke kapacitete. Jel' se netko još sjeća tvornice torpeda u Rijeci? Naših traktora koji su se tamo proizvodili? Jel' se netko sjeća male tvornice Univerzal u Slatini koja je imala u području poljoprivrede niz proizvoda? Sve je to vezano uz ovu temu. I na kraju, tko će kontrolirati, kakav god mi zakon donesemo, kontrola je jako loša. U ovom trenutku Ministarstvo poljoprivrede nema podatke o tome što veterinari rade na terenu ili veterinarska inspekcija. Vi imate u ovom trenutku mnoge poljoprivrednike koji su na to natjerani da daju proizvode, veterinarske proizvode pazite, lijekove, koji su kupljeni na crnom tržištu, bilo u susjednim državama i koje se daju u ovom trenutku životinjama a da veterinarske inspekcije o tome nemaju nikakve podatke. I čovjek može kupiti prase za pečenje a da uopće ne zna koje lijekove ili koji tretman je to prase imalo. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Zastupniče Žagar, dotaknuli ste vrlo dobru temu a ta je da uvođenjem GMO-a propadaju mali poljoprivrednici. Znači otkad je uveden GMO u Argentini, tamo je propalo 300 000 malih poljoprivrednika. Istu tu tendenciju sada vidimo i u Hrvatskoj, znači GMO nema samo posljedice po zdravlje nego ima direktne posljedice i za gospodarstvo čime se razbija mit da on donosi neku zaradu. GMO donosi manju zaradu u poljoprivredi, ima manju hranjivu vrijednost a ustvari dovodi do pustošenja sela. Jer upravo zahvaljujući uvozu GMO hrane poljoprivrednici ne mogu konkurirati sa svojim cijenama. Sve što je utemeljeno na GMO-u, jaja, mlijeko ili meso, u startu je puno jeftinije od bilokakve domaće i zdrave proizvodnje koja naravno može biti ekološka, biodinamička ili neka druga usvojim najkvalitetnijim oblicima. I zato imamo između ostalog propast hrvatskih seljaka, oni jednostavno se ne mogu nositi sa tim korporativnim cijenama. Pa bi ako ništa drugo trebalo razmišljati sa pozicije BDP-a, sa pozicije razvoja RH, sa pozicije osmišljavanja dugoročne strategije poljoprivrede da je uvođenje GMO-a štetno. Gospodin Dobrović podnio je amandman da se zabrani uvoz GMO hrane, to je pravi test za ovu Vladu. To je pravi test. Zabranite uvoz GMO hrane pa ču vjerovati da su vaše namjere dobre. Imate amandman pred sobom, prihvatite ga, ali vidjet ćete, čim ovaj zakon dođe na dnevni red, onda će se pronaći 100 proceduralnih razloga zašto to u konačnici ne može biti prihvaćeno. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Glasnovića.
Poštovani kolega, meni je drago da ste spominjali neke ključne točke, to je dio te znanstvene lustracije, akademske. Drago mi je što ste spomenuli i ovaj Agent Orange u Vijetnamu tamo, još ste danas … [[Govornik se ne razumije.]] na ekološkom sustavu, oni su ubili tamo milijune ljude da to nitko nije odgovarao dok mi izručujemo svoje vojnike Međunarodnom sudu, to je dobro da ste to spomenuli. U isto vrijeme šta je sa, ali istina nije selektivna, ona je sveobuhvatna, šta je sa crnim točkama u Hrvatskoj, iz bivšeg sustava gdje su ljudi imali od azbesta, one mastodonske uvale, te sive industrije koja je propala davno, vidite ih od Rijeke do Omiša dolje i divlja odlagališta, imate zemlje koje su iz tih crnih točaka, iz bivšeg sustava, o tome se puno ne govori, stotine i stotine olupina, upotreba DDTI-ja, tog pesticida koji su zabranjeni, također su se upotrebljavali u Jugoslaviji, a na kojem se zemljištu upotrebljavao? Na oduzetom zemljištu, milijune hektara oduzeta, tamo je uništen hrvatski seljak. To treba govoriti i to je zašto je i danas 5% zemljišnih knjiga sređeno i da imamo pola milijuna hektara neobrađenog zemljišta. Šta je sa 640 nuklearnih pokusa u sjeverno-istočnom ćošku Kazahstana? Za nestankom Aralskog mora, sa crnim točkama ekološkim u cijelom tom bivšem Sovjetskom savezu? Moramo i o tome govoriti. Sjećamo se one priče kad su pjevali tamo, sadit ćemo žito iz neba, nek nas gladna Amerika i Engleska gleda, a oni su spasili '45. Jugu od propasti, milijune tona hrane je došlo od mlijeka u prahu itd. Vi ste vašeg ovog sugovornika usporedili sa … [[Govornik se ne razumije.]] to baš nije na mjestu, ja bi rekao samo da je on možda bio član nekakve druge stranke, dovoljno je star … [[Govornik se ne razumije.]] ne smijete govoriti, i koja je možda oduzela ljudima, hrvatskim seljacima poljoprivredno zemljište koje nikad nije vraćeno natrag i koje je totalno uništilo njemačku zajednicu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca iako je malo bilo izvan sve teme pa molim da se i kolega Bunjac drži teme.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Glasnović, vi pitate zašto se ne može saznati istina. Pa upravo zato što korporacije nadziru vlade a vlade nadziru ministarstva i one nadziru na koncu konca dodjelu novca. Evo jedan primjer, što mislite da sad ja kao povjesničar dođem u Ministarstvo kulture i da velim napisao sam knjigu o američkim zločinima u Vijetnamu, uključujući i Agent Orange. Da li bi dobio novac? Najvjerojatnije ne bi dobio ni kune. Ali da dođem na Ministarstvo kulture i da velim da sam snimio Rambo VI, e onda bi dobio novac. Zašto? Zato što to slavi američku vojsku koja tamo ubija one jadne Vijetnamce nenaoružane itd. Tako vam je isto slučaj i sa GMO-om. Ako ćete vi pisati protiv GMO-a, ako ćete pisati protiv korporacija, neće moći objaviti ni u jednom časopisu ništa, ako ćete pisati za njihove, onda ćete moći objaviti, nećete vjerovati, čak i u ekološkim časopisima. Znači časopis Priroda, recimo ekološki časopis koji financira država, objavljuje pro GMO članke. To vam je tako. I znači vi se možete za istinu boriti koliko god hoćete ali tu istinu možete govoriti o nekim uskim kružocima, ali službeno vam nikada neće biti dopušteno da se o toj istini bilo šta čuje. I to vam je u Hrvatskoj takva situacija, da vi u stvari možete raspravljati samo na način da potvrđujete ono što Vlada i korporacije žele. Znači, eventualno mogu raspravljati dva pro GMO znanstvenika, mogu razgovarati dva proamerička povjesničara, ali nikada nećete dobiti raspravu da mogu raspravljati dvije suprotstavljene strane. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Evo dokaz da se može ovaj Sabor je dokaz da se može raspravljati o svemu. Kolega Glasnović je dignuo povredu Poslovnika. Koja je točka Poslovnika povrijeđena?
Samo bih rekao, povreda Poslovnika je totalno skretanje sa teme. Ja sam rekao da je uzrok naših svih zala je konfiskacija privrednog zemljišta oduzeto u vrijeme komunizma [[Upadica Reiner: Nije povrijeđen Poslovnik.]] Ja nisam govorio o pisanju knjiga u Vijetnamu itd., nego srž problema je konfiskacija, oteta imovina ljudima nikad vraćena natrag i uništavanje njemačke zajednice koja je bila pokretač modernizacije na ovim prostorima.
Poslovnik nije naravno povrijeđen i ja molim da ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, pošto ste me spomenuli evo jedna kratka replika. Dakle, vi i ja se sigurno slažemo oko dva cilja. Potpuno imamo isti cilj. Prvi je da Hrvatska bude GMO slobodna zemlja od uzgoja GMO hrane i da se ograniči ili u potpunosti onemogući uvoz GMO proizvoda i ja se slažem tu s vama. I ja sam zagovornik ekološke organske poljoprivrede. Ali da bismo osigurali želje građana, želje 21 županije, odluku Sabora iz '98., odluku Odbora za poljoprivredu, da Hrvatska bude GMO free zemlja mi moramo donijeti zakon koji će to osigurati. A ovaj zakon koji danas donosimo to osigurava, jer u direktivi EU je jasno rečeno zemlje same odlučuju o statutu GMO u svojoj državi. Dakle mi, ovaj Hrvatski sabor odlučuje o tome. A da možemo o tome odlučiti moramo donijeti ovaj zakon koji onda osigurava da na karti EU bude jasno da je Hrvatska GMO free zemlja.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa zastupniče Jovanović. Da ste se konačno složiti u nečemu i sa Živim zidom s obzirom na to da vaša stranka uglavnom se slaže sa HDZ-om. Evo da smo i mi na istoj strani. Međutim, ja moram reći da niste sasvim u pravu jer ovaj zakon ne osigurava da Hrvatska će biti slobodna zemlja od GMO-a, jer u ovom zakonu se nalaze takve bedastoće da čak i malo dijete zna da su one potpuno neistinite. Znači ne može zakon u kojemu se lupeta o nekakvoj koegzistenciji ekološkoj poljoprivredi GMO-a biti alat kojim ćemo se mi spasiti od štetnoga utjecaja. On prije svega mora promijeniti sam svoj sadržaj, mora promijeniti definiciju pojmova. Ponavljam još jednom. Nikakve koegzistencije GMO-a i ekološke poljoprivrede nema. Kolika će gospodine Plazoniću ili gospodine Jovanoviću morati biti udaljenost između GMO polja i ekološkog polja da biste vi bili sigurni da neće doći do utjecaja. 500 km? Kako ćete vi objasniti ne znam jednoj pčeli, krtici, glisti što je ekološko, a što nije. Ha one idu, ptice nose sjeme, nose na nogama, na kljunu s jedne na drugu stranu. To je nemoguće! Jednostavno koegzistencija nije moguća. I ponavljam s te strane je zakon potpuno neispravan, lažan, znanstveno je neutemeljen i samim time mora biti odbačen. Ne mogu se ovdje laži promovirati za istinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prvo uvaženi kolega Bunjac, ja samo stojim na nogama, realno cijeli život i vozim cijeli život u šestoj brzini i nemojte mi nikad reći da se ja bojim nečega. Ne bojim se niti Europe, niti ničega. Međutim, samo stojim čvrsto na nogama i od tud moramo krenuti. Nemojmo muljati hrvatskoj javnosti sa ovakvim floskulama kakve radite vi cijelo vrijeme. Vrlo jasno vam postavljam pitanje. Recite hrvatskoj javnosti danas ovdje. Dakle, da se odmah dogovorimo. Ja sam protiv, protiv uzgoja GMO-a. Ja sam protiv sjemena, ali vas jasno pitam da li mislite da je realno moguće bez posljedica zabraniti uvoz svake one namirnice na kojoj piše da je GMO free? Da li mislite da je moguće bez posljedica u Hrvatskoj državi zabraniti uvoz hrane za životinje na kojoj piše da je GMO free i način na koji ćemo iza toga prehraniti naciju nakon dva tjedna? Vrlo jasno vas to želim pitati, a kasnije ćemo onda razgovarati mi o deklaracijama i o tomu šta ja želim o tome. Nisam lobist niti mi na pamet ne pada da bih bio lobist nikakvih korporacija, niti sam za GMO. Dapače, vrlo jasno smo se mi kao klub HDZ-a i ja osobno sto puta već deklarirali o tome. Međutim, o ovome što vi govorite to nema veze s ničim, da za ekološku proizvodnju, da za GMO free proizvodnju stočne hrane i da za GMO free hrane za ljude. To je točno. Međutim, odgovorite na konkretno pitanje, a nemojte govoriti da sam ja taj koji se sa svim miri. Niti sam to ikad bio, niti ću biti. Hvala vam.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala vam uvaženi zastupniče Križanić. Možda vi osobno niste lobist na način da dobijate novac od Monsanta, ali ste umreženi u jednu strukturu koja u biti ne pruža dovoljan otpor, koja je pasivna, a samim time omogućavate da korporacije izvrše svoje namjere. Vi pitate je li moguće nešto raditi bez posljedica. Pa ništa nije moguće raditi bez posljedica. Svaki dan kad ujutro ustanete već će neke posljedice nastati. Ali ove posljedice koje bi proizišle iz potpune zabrane uvoza GMO hrane bile bi pozitivne. Evo ja vam garantiram da bi se zdravlje naroda popravilo dalje garantiram vam da bi hrvatski seljaci više zarađivali nego što zarađuju sada. Garantiram vam da bi blokada OPG-ova bilo manje. Također vam garantiram da bi Hrvatska postala pozitivni uzor u svijetu i da bi nam vjerojatno dolazilo više turista kad bi bili sto posto sigurni da sva hrana koju jedu, dakle da je domaće i zdravo. Evo ako vas to, ako vam to nešto znači. Mene je recimo osobno strah jesti u restoranima, jer nikad ne znam što ću dobiti. Jednostavno me strah. A kad bi hrana bila, kad bi bio sto posto siguran da je sve o.k. možda bi se nekada i odvažio pa bih nešto i pojeo. Ovako sve kupujem na selu, tražim ko iglu u plastu sijena seljake za koje sam hajde barem 99% siguran da su sami uzgojili od ispravnoga sjemena itd. Dakle, vi kažete da li bi bile posljedice? Da, bile bi posljedice, ali te posljedice bi bile dobre za hrvatski narod, a štetne za korporaciju, ali to se nas ne tiče.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac, slažem se sa vama u tezi da Hrvatska treba biti GMO slobodna zemlja i da se od toga treba maknuti i tu nije Željko usamljen u SDP-u niti je istina ovo što ste rekli. To je jedna od najvećih neistina što ste rekli da je HDZ isti ko' SDP. I nemojte me molim vas vrijeđati, to me zbilja uvijek najviše povrijedi. Ali ono što želim ovdje reći posebno je da se treba zalagati za jednu Europu, jednu hranu, istu kvalitetu hrane i sastojaka svagdje u cijeloj EU i da ne smije profit kao što ste rekli u svojem izlaganju biti temelj za poslovne odluke pojedinih korporacija. I zato podržavam ovdje snažno našu zastupnicu u Europskom parlamentu gospođu Biljanu Borzan u toj borbi. Ona je simbol Europe postala u zaštiti i jednakosti proizvoda u cijeloj Europi, odnosno zaštiti potrošača u cijeloj Europi, da se ne dešava primjerice da imamo Nutelu jednu u Hrvatskoj, nižu kvalitetu nego u Njemačkoj. Da imamo primjerice Hypove kašice u Austriji jedna receptura, u Hrvatskoj druga receptura naravno na korist profita a na štetu kvalitete proizvoda u RH pa je Hyp i promijenio recepturu. Ili primjerice čokoladu Milku. Znači ne smijemo to dozvoliti i gospodine Reiner ja vas molim da umjesto šta toliko energije kao predsjednik Odbora za Ustav ulažete u to da se Poslovnik promijeni na način da se ovdje ne raspravljaju teme, da se ograniče zastupnici i zastupnice, uložite tu svoju energiju da u Poslovniku Sabora uvedemo povjerenstvo Sabora za zaštitu potrošača kako bi se ovdje borili za naše potrošače i naše građane kada to veće ne rade Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo poljoprivrede. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras, vaš klub će predložiti to pretpostavljam kao promjenu Poslovnika pa ćemo o tome diskutirati. A sad će vam odgovoriti, a vi ne polemizirate inače sa mnom, nego ste trebali sa kolegom Bunjcem, pa će vam kolega Bunjac i odgovoriti.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Maras. Žao mi je što vam to moram reći, ali vi često imate potpuno identično mišljenje kao HDZ. Evo jedan primjer samo mali. Prošli tjedan uzmite govor gospodina Stiera i gospodina Klisovića, to je bilo copy paste. Šta je rekao gospodin Stier, ponovio je gospodin Klisović, isto je bilo. Taj gospodin Klisović je glavni propagandist Titipa u Hrvatskoj. On se za to zalagao dok je bio u Vladi, pričao je da je to super, divno. A što je Titip drugo nego kolonijalni ugovor na korist američkih korporacija. I što se onda dešava, ja cijenim vas, cijenim vaše mišljenje, cijenim i neke druge kolege u SDP-u. Ali što se onda dešava u vašoj stranci? Umjesto da se za predsjedničkog kandidata predloži gospodina Marasa, za predsjednika kandidata se predloži gospodina Klisovića. I to vam je potvrda tko dominira kod vas. Kod vas dominiraju oni koji u biti nisu oporba prava. I kad vam ljudi kažu da ste u biti spremni za veliku koaliciju vi se ljutite. Možda vi u njoj nećete biti, ali ja vam garantiram da ta opcija je realna. Ona je realna. Ja sam je čuo i od nekih drugih zastupnika iz vaše stranke, a čuo sam ih i od kolega iz HDZ-a. Dajte počnite ispunjavati svoju pravu funkciju oporbe. Budite oporba. Kako je moguće da ste vi dobili Poslovnik SDP, a Živi zid ga nije dobio? Da mi dođemo na sjednicu Ustava bez Poslovnika, a vi ga imate u rukama. Kako to izgleda u našim očima? Izgleda nam ko' kohabitacija. Žao mi je što to moram reći. Dajte postanite prava oporba i onda će biti neke stvari puno jasnije i neće biti potrebe za ovakvim duelima. Hvala lijepa.
Kao prvo molim da se držimo ipak dnevnog reda, odnosno točke dnevnog reda jer Poslovnik nije na dnevnom redu. Kolega Maras je digao povredu Poslovnika. Koja je točka povrijeđena?
Povrijeđen je članak 232. vezan na 236. i 238. i ja vam moram ovdje kolega Bunjac reći jednu stvar. Prije će se meni ruka osušiti nego što ću dignuti ruku za HDZ. Gledam ovdje kolegicu Sabinu Glasovac, gledam Vargu, gledam Kovača, gledam Opačić, Vidovića, Freda, Željka i Ostojića i kažem vam da ovo što vi pričate možete pričati onome tko je neinformiran. Ali nema šanse nikakve za velikom koalicijom vjerujte mi. I sa druge strane nemojte podcjenjivati kolege, mi se u SDP-u ne gledamo preko ramena tko je vredniji, tko je veći opozicionar, tko je manji opozicionar. To nema veze. Kolega Klisović je vanserijski političar i uvjeren sam da će dati još puno traga u hrvatskoj politici. I nemojte me pokušati sa njim uspoređivati, jer mi nismo ni po visini, ni po habitusu slični, ali razmišljamo o mnogim temama na isti način i vjerujem da ćete to i u budućnosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ja sam već kolegi Bunjcu rekao da je otišao od teme, prema tome niste trebali intervenirati, ali naravno vi ste to iskoristili da biste svoj pledoaje održali. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Bunjac, dok ste vi raspravljali u svojoj raspravi ste imali nekakvih teatralnih navoda. I gledam kolege koji su slušali vašu raspravu i tako ono sa smiješkom podsmjehavaju se i tako veselo. No međutim, onda razmišljam o tome kako mnogi od njih imaju i unuke kući i kada dođu za vikend tim unucima bi sve pružili. A danas raspravljamo o nečemu što će se odnositi upravo na život njihovih unuka i ne razmišljaju što će se dogoditi kada Hrvatskom zavlada GMO organizmi. Rekli ste da je Hrvatske suverena država. Jesmo na papiru. Na žalost multinacionalne kompanije imaju veće proračune nego Republika Hrvatska, a znamo da u našoj RH postoje ljudi koji bi i svoju majku prodali za novac, a kamoli ne dopustili uvođenje GMO organizama da se uzgajaju u RH. Mnogo ste toga rekli teatralno, ali i moramo bit teatralni, jer ovo je tema bitna jer naš život nije taj s kojim završava svijet nego iza svakog života rađa se novi život. Ali ako će on biti nakon svega ovoga GMO, onda jao si ga onima koji će ostati živjeti iza nas. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Drago mi je da imate svijest o ovom problemu. Jako ste lijepo to rekli i žalosno je u stvari čuti da ljudi su spremni prodati sami sebe za novac bez ikakve odgovornosti o posljedicama, bez ikakve odgovornosti za generacije koje dolaze, a najmanje o nekakvoj odgovornosti prema životinjama, prirodi ili okolišu. Ja razumijem da se zastupnici HDZ-a meni podsmjehavaju. To je njihov način komunikacije sa mnom. Oni nemaju dakle sposobnost da argumentirano raspravljaju, pa onda se mogu ili smijuljiti ili mogu mijenjati Poslovnik ili mogu mijenjati izborno zakonodavstvo, služiti se proceduralnim nasiljem. Ali u biti time ovaj problem neće biti riješen. Problem GMO-a vrlo je opasan. Ja ću se još jednom javiti tijekom pojedinačne rasprave. Želim upozoriti i na probleme koje on nanosi gospodarstvu i na probleme koje on nanosi suverenosti država sa mogućim ugovorima koje ćemo tek prihvatiti poput famoznoga Titipa. A posebno želim upozoriti, dakle na probleme koje donosi zdravlju ljudi, jer sasvim sigurno je da je zdravlje hrvatskih građana iz godine u godinu sve teže. Evo ovom prilikom ja ću postaviti upravo danas zastupničko pitanje zbog čega hrvatsko Ministarstvo zdravlja više ne objavljuje podatke o umrlima od raka. Do prije tri godine ti su se podaci objavljivali, sada se ti podaci više ne objavljuju. Više nigdje ne možete pročitati te podatke, pa s obzirom da se ne mogu pročitati ponukan vašim pitanjem ja ću danas postaviti zastupničko pitanje pa možda konačno saznamo kakvi su trendovi, a već unaprijed možemo zaključiti da su vrlo loši. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Josip Križanić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dobar dan svima. Ovo je u stvari već treće čitanje vezano, ako uzmemo u obzir da smo jedno čitanje imali u prošlom sazivu i ovaj prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona se toliko razvukao da smo već sami sebi dosadni, a u stvari radi se o izmjenama i dopunama koje najčešće nemaju 5% veze sa onim o čemu mi ovdje raspravljamo. Ja ću reći ipak par riječi o samom meritumu. Dakle, pred nama je sad Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o GMO-u kojim se nacionalno zakonodavstvo usklađuje sa pravnom stečevinom EU i određuje pravni i inspekcijski aspekt u poslovanju s genetski modificiranim organizmima. O GMO-u raspravljalo se i u prethodnim sazivima Hrvatskog sabora u okviru matičnog radnog tijela Odbora za zdravstvo, Odbora za poljoprivredu i za zaštitu okoliša iz razloga utjecaja odredbe zakona na propisanim nadležnostima. Prije rasprave o prijedlogu zakona osvrnuo bih se na mišljenje koje u okviru političkog dijaloga u lipnju 2015. hrvatski saborski Odbor za poljoprivredu uputio Europskoj komisiji o mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu GMO hrane i hrane za životinje na svojem državnom području. Izraženo je mišljenje kako je prijedlogom uredbe koja je tada bila u proceduri donošenja bilo potrebno propisati jasnije mjere izuzeća od uporabe genetski modificirane hrane i hrane za životinje, ali i ostaviti pravo odlučivanja državama članicama za izuzeće od uporabe bez navođenja posebnih uvjeta. Komisija je u svom odgovoru uputila predlagatelja na odredbe Povelje o temeljnim pravima EU posebno na članak 15. Sloboda poduzetništva. Dakle, tada se radilo o uporabi GMO hrane i hrane za životinje, a danas kod rasprave ovog prijedloga zakona govorimo o sveobuhvatnom postupanju s genetski modificiranim organizmima. Nadalje, prenošenju ključnih odredbi Direktive EU 2015/412 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgoj genetski modificiranih organizama na svom državnom području. Ovim prijedlogom zakona se dakle uređuje postupanje, ograničena uporaba i namjerno uvođenje u okoliš GMO-a, stavljanje GMO-a i proizvoda koji sadrže ili se sastoji ili potiču od GMO-a na tržište. Rukovanje, prijevoz i pakiranje GMO-a, gospodarenje sa otpadom nastalim od uporabe GMO-a, odgovornost za štetu nastalu nedopuštenom uporabom GMO-a, metode i tehnike službenih kontrola i prekršajne odredbe. Bitno je naglasiti kako je RH kao država članica EU preuzela prava, ali i obaveze koje trebamo ispoštivati ukoliko želimo biti odgovorna i punopravna članica EU i izbjeći povrede europskog prava, a istovremeno pri tome zaštititi interese koje Hrvatska zastupa vezano uz temu genetski modificiranih organizama. Navedeno se odnosi i na preuzimanje ključnih odredbi gore navedene direktive ugrađene u prijedlog zakona. Želim ovdje podsjetiti što je već rečeno nekoliko puta kako određenja hrvatskih jedinica regionalne i područne samouprave koje su odlukama svojih tijela proglasile se od GMO organizama, proglašuje se slobodnim od GMO utvrđuju smjer Republike Hrvatske kao GMO free države. Prijedlogom zakona predviđeno je donošenje uredbe Vlade RH na prijedlog Ministarstva poljoprivrede kojim će se propisati ograničavanje ili zabrana uzgoja GMO-a na dijelu ili cijelom području RH. Sijedom navedenog u proceduri u kojoj će Republika Hrvatska podnositi Europskoj komisiji zahtjev za izuzećem od uzgoja genetski modificiranih organizama ostavljeno je dovoljno prostora za određivanje razloga na koje se Hrvatska može pozvati u svezi navedenog zahtjeva. Dakle, nedvojbeno smo protiv uzgoja GMO-a na cijelom području Republike Hrvatske sukladno stavu svih 21 županije. Neovisno o tome donošenje novog zakona izaziva s pravom ogromni interes javnosti, ali i određenih opravdanih sumnji u mogućnost sprječavanja utjecaja globalizacije o čemu je govorio i kolega Dobrović, a posebice jedinstvenog europskog tržišta na očuvanje državnog suvereniteta po pitanju unošenja GMO-a u RH u vidu sjemena izabrane uzgoja istog. Tu moramo biti energični i rezolutni. Kolega Bunjac čujete me što sad govorim ja? Tu moramo biti rezolutni, jer bi sama pomisao o mogućnosti nekakvog pokusnog polja, pa makar i u kontroliranim uvjetima mogla izazvati nesagledive posljedice, a takvo GMO sjeme moglo bi izmaći kontroli. Hrvatska je mala država i stoga sam što se tiče unosa bilo kakvog i najmanjeg GMO sjemena makar i za pokuse i u najstrožim uvjetima uzgoja strogo protiv. Dakle, poduzeti sve mjere zaštite od sjetve GMO sjemena kao mjere strogog kažnjavanja prekršitelja. S druge pak strane sukladno već unaprijed navedenom, Republika Hrvatska je članica jedinstvenog EU tržišta. Samim time je preuzela i prava i obaveze tako da je nemoguće, nemoguće zabraniti uvoz mesa od životinja hranjenih GMO hranom iz EU. Tu i nema uvoza, to nije uvoz, nego je unos. To je slobodni provoz roba. Od svih namirnica koje smo uveli prošle godine, kolege zastupnici, znate koje smo uveli najviše? Svinjskog mesa. Jer mi svinje ne znamo više proizvoditi. Svinjsko meso uvozimo uglavnom iz Europe od zemalja koje hrane te životinje GMO sojom. Stoga nije korektno, a niti ekonomski dopustivo zabraniti našim seljacima GMO hranu za životinje koje nesmetano koriste svi njihovi kolege u EU i koja je kolega Bunjac jeftinija oko 25%. Takvom zabranom naši bi stočari uz sve ostale benefite koje koriste seljaci EU-a bili dodatno nekonkurentni na jedinstvenom europskom tržištu. Primjerice postavljam pitanje kamo ide, sto puta sam to pitao, nije mi još nitko odgovorio. Kamo ide soja? GMO soja koja dođe s brodom i pristane u luci Koper. Ide na tržište EU. Još se niti jedan brod nije vratio u Brazil. Zato je izuzetno važno po uzoru na druge članice EU maksimalno poticati našim zakonodavstvom na sve moguće načine GMO free proizvodnju. Nadalje dodatno jasno propisati obaveznost označavanja i deklaracije prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda, pa tako i GMO free, te strogu kontrolu plovidbe iste. U tom slučaju je izbor na potrošaču. Na kraju još jedanput gospodine predsjedniče možete malo. Na kraju još jedanput vrlo čvrsto ne uzgoju GMO pa čak ni za pokuse i u najstrože kontroliranim uvjetima. I to strogo kontrolirati što se i radi, jer u kontrolnim uzorcima od prošle godine svi su bili negativni. Stoga će klub HDZ-a ovaj zakon podržati. Hvala vam.
Imamo nekoliko replika. Prvi je poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Križanić, ovdje ste govorili o svom protivljenju i stavu svoga kluba, protivljenju GMO proizvoda i smatram da odluke naših županija protiv proizvodnje GMO proizvoda, međutim je također činjenica da nama ostaje taj opasan, ta vrlo opasna, da ostaje vrlo bitna i ključni trenutak koji ovim zakonom nije reguliran a to je uvoz. To je uvoz GMO hrane koji može na našim policama da se prodaje, a naravno i u obliku sjemena. Ako je dozvoljena znači uvoz, da bude na našim ladicama, a ne samo da uzgoj međutim ja sam dao jedan amandman kojim neće biti dopušteno ni, znači da bude na tržištu, da bude uzgoj i da bude proizvodnja GMO proizvoda a to je slijed odluka svih županija RH koje se protive. I ja vjerujem da ćete taj amandman koji sam predao podržati, jer jednostavno moramo to zaštititi na cijelom teritoriju RH. Jer naše tržište ne smije se dozvoliti da ovi proizvodi budu, da mi budemo trgovina tim stranim proizvodima GMO koji su štetni prije svega i gospodarski i ekonomski i zdravstveno i to je vidljivo da su interesne skupine Hrvatsku procijenile, naravno uz pomoć naše politike su predvidjele da budemo trgovina, da budemo samo kupci tih štetnih GMO proizvoda. Zbog toga vjerujem da ćete vi i klub podržati ovaj moj amandman i da jednom ispunimo želju svih županija. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, izvolite.
Gospodine Bulj, zahvaljujem vam na vašem pitanju mada nisam shvatio vaš amandman, nisam ga niti pročitao. Ne znam na što se točno on odnosi. Ako govorimo o uvozu sjemena i dozvoli uzgoja mi smo tu vrlo jasni. To sam pet puta ponovio da je klub HDZ-a protiv uzgoja i protiv uvoza GMO sjemena. Ako govorimo o GMO hrani i GMO hrani za životinje, govorili smo o tome malo prije i ne znam što tu nije jasno. Nema načina, jer ne postoji uvoz, nego je to unos GMO hrane. Dakle meso iz EU se ne kontrolira na granicama ni na koji način i ono nesmetano dolazi na naše police trgovačkih lanaca i tu nema kontrole i nema nikakvog načina da se zabrani uvoz ili unos mesa iz EU, jer to nije uvoz. To je jedinstveno europsko tržište ili intertrade. Ne znam na što se odnosi vaš amandman. Ako ste mislili na uvoz takve hrane, onda to ne postoji mogućnost. Ali može postojati mogućnost da se deklarira. Inzistiramo da deklaracijama da na hrani vrlo jasno piše GMO free i na tome inzistiram i ja. Hvala.
Druga replika poštovani kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predstavnici ministarstva, uvaženi zastupniče Križanić. Kissinger je sedamdesetih godina rekao kontroliraj naftu, kontrolirat ćeš zemlju. Kontroliraj hranu, kontrolirat ćeš ljude. Dakle, to je na tragu GMO-a. Sa sigurnošću nije dokazano da GMO hrana ima pozitivni ili negativni učinak na ljudski organizam. Stručnjaci tvrde da nije provedeno dovoljno dugoročno ispitivanje. U Hrvatskoj se prati prisutnost GMO-a od 2007. godine. Od tada kod nas nije zabilježen ni jedan slučaj štetnog utjecaja na zdravlje ljudi, životinja ili štetnog utjecaja na okoliš. Od 1. srpnja 2013. godine na snagu je stupilo pravilo usklađenja sa europskim direktivama, tako i uvođenje GMO proizvoda u promet. Dakle, postoji mogućnost stavljanja u promet GMO-a ali uz poštovanje nacionalnih propisa, tako da Hrvatska može biti proglašena GMO free zemljom. Dakle moje pitanje je da li u Hrvatskoj se proizvodi GMO organizmi ili hrana recimo hibridni kukuruz, jer znamo da postoji proizvodnja prve, druge i treće generacije. To je vaše područje, pa evo vjerojatno ste informirani. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem na pitanju. Koliko ja imam informacije u Hrvatskoj se ne proizvodi GMO sjeme. Ne samo da se ne proizvodi, nego se ono i kontinuirano kontrolira. I prošle godine smo imali, nemam kod sebe podatak koliko kontrola, niti jedno sjeme, niti jedna životinjska hrana nije bila GMO. S druge strane to što ste govorili o uvozu hrane, najvažnije od svega jesu deklaracije. Svatko onaj tko hoće kupiti GMO free hranu, ona mora biti strogo deklarirana, pa tko voli nek' izvoli, onda će si kupiti dvije, tri kune skuplju, onu koja nije deklarirana, koja je deklarirana ili jeftiniju koja nije deklarirana. Hvala.
Treća replika poštovani kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Križanić, pa rekli ste u svojoj raspravi da puno toga nema veze sa ovim zakonom o čemu mi ovdje raspravljamo. No međutim, puno toga nije ni stavljeno u zakon o čemu bi trebalo raspravljati. Kažete ovo je samo usklađenje sa EU, sa uredbama. Na žalost mi svo usklađenje radimo tako samo da ih prepišemo i ničem se ne suprotstavljamo. To je svima već danas poznato. No međutim, ovaj zakon regulira i štete od GMO-a kao što ste rekli, a ove štete nisu kao ona poslovica o djetetu i ćupu, pa razbije se ćup, kupite drugi ćup. Poštovani predsjedniče, evo kolega Križanić me ne čuje. Došli su svi članovi HDZ-a i vladajuće koalicije i žamore tako da se ne može pričati [[Upadica predsjednik: Žamore svi, ne žamore samo iz HDZ-a. Izvolite nastaviti.]] Znači rekao sam šteta od GMO-a nije kao ona iz poslovice o djetetu i ćupu, gdje se ćup razbije pa se kupi lako drugi ćup. Štete su ovdje dalekosežne, ne mogu se ispraviti i imaju veliku štetu na zdravlje naše populacije. Što se tiče soje i sojine sačme o kojoj ste govorili, ja smatram da sojina sačma od GMO free soje koja se proizvodi u Hrvatskoj nije ništa skuplja od ove koja se uvozi. Znate da se soja prošlogodišnji rod prodavala od 2,45 do 3 kune. I ona ne bi bila tri kune da nije bilo ovog tržišta u susjednoj Srbiji koje je otkupilo skoro svu, sve viškove sojine sačme u Republici Hrvatskoj, pa zato možda naša svinjogojska proizvodnja nije konkurentna. Jer na žalost mi više valjda ni ne prerađujemo soju, ne prodajemo soju na tržištu nego isključivo uvozimo iz Argentine njihovu soju koja je sigurno štetna jer je sto posto GMO modificirana. Hvala.
Odgovor na repliku i onda nakon toga ćemo pristupiti glasovanju. Izvolite kolega Križanić.
Zahvaljujem vama gospodine Lenart na vašoj replici. Prvo već je gospodin Jovanović o tome govorio, da nam je donošenje ovog zakona upravo zbog toga bitno da bi se mogli kasnije Vlada uredbom odrediti o tome da mi želimo biti GMO free država što se tiče uzgoja i sjemena. Ja vas ne možete mi odgovoriti, ali vam hipotetski postavljam pitanje znate da je točno da je GMO soja jeftinija od GMO free. To je činjenica. Da li ste, ja bih vam postavio pitanje, ali mi ne možete odgovoriti, pa ćete mi odgovoriti u našoj. Vi ste proizvođač, znate vrlo dobro da nije dobro da zabranimo uvoz GMO proizvoda za stočnu hranu jer bi s time i ovako ovu stočnu proizvodnju još pet puta uništili više nego što je do sad. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prije nego što nastavimo sa radom imamo još replike na izlaganje kolege Križanića. Samo informacija. Nastavljamo sa radom 31. siječnja u srijedu točkom Konačni prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 178. a raspored za idući tjedan je upravo poslan, tako da ćete ga imati kroz koji trenutak. Nastavljamo sa radom i molimo sada iduću repliku, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite. Ili možda da sačekamo da napuste kolege sabornicu.
Nastavljamo sa radom. Imamo još dvije replike. Prva replika gospodin Branimir Bunjac na izlaganje gospodina Križanića, podsjećam. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Sabora. Gospodine Križanić, evo htio bih vas pitati jedno pitanje, molim vas odgovorite mi. Vi se naime bavite ako sam dobro shvatio uzgojem stoke, a da li svoju stoku hranite GMO hranom ili čistom hranom bez GMO-a. Vi kažete Hrvatska ne može se suprotstaviti EU, jer su oni jako opasni i snosili bi posljedice. Međutim evo, ima jedna osoba koju vi ne volite u HDZ-u barem načelno, a to vam je Josip Broz Tito koji je '48. rekao ne Staljinu, a Staljin je na to rekao znate što, ja ću mahnut malim prstom i Tito će pasti. Nećemo im više isporučivat sirovine, nećemo im više isporučivat strojeve, nećemo ništa njihovo kupovati, organizirat ćemo pobunu u njihovoj zemlji i u roku par mjeseci on je gotov. Ali kao što vidite od svega toga nije bilo ništa. Staljin je umro, on je pao pa pak i njegovi nasljednici. Ali Tito ih je sve nadživio i vladao u zemlji koja mu je bila zahvalna što se suprotstavio jednomu totalitarizmu, iako je na koncu konca i on sam bio tome sklon i bio dio toga do nedavno. Tako da ja mislim da s time što bi se Hrvatska suprotstavila Europskoj uniji da mi ne bismo u biti snosili nikakve bitne posljedice, ne bi čak ni članice EU, snosile posljedice, nego bi posljedice snosile prije svega američke korporacije, a potrebno je samo ohrabriti se. Potrebno je samo, da evo, ovdje 76 ljudi digne ruku protiv zakona i kraj priče. To je to. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Križanić, odgovor. Ja bi vas molio malo tišine, tako da se zastupnici mogu koncentrirati u svojim izlaganjima. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Bunjac, na vašem pitanju. Najprije vam hoću reći da ja nikad s podsmjehom s vama ne raspravljam, nego uvijek vas slušam pozorno i to što vam je nabacio naš kolega Maras, da mi HDZ-ovci, s podsmjehom slušamo vas, to me malo, baca klipove između nas dvoje. Što se tiče stoke, da, hranimo stoku s vlastitom hranom, jer imamo sreću, pa imamo dovoljne količine hrane, kupujemo kukuruz, soju sijemo. I zato smo izuzetno teško konkurentni, jer znamo da drugi kupuju hranu sa GMO iz susjedne nam Slovenije iz Kopra. Što se tiče pravila igre, da, ako smo ušli u jednu zajednicu koja se zove EU, onda se moramo držati nekih pravila igre koja su propisana. Ne možemo se, mi bi samo neke stvari preuzeli koje nam pašeju, a one koje nam ne, te ne bismo. Dakle, još jedanput ponavljam, jesmo za GMO free, pogotovo uzgoj i pogotovo sjeme. Jesmo i za GMO free stočnu hranu, ukoliko je to ikako moguće, samo tvrdim vam odgovorno. I tu su gospoda koja se bave stokom iz HSS-a, ja tvrdim a vi ste mi rekli, da vi argumentirano tvrdite, da bi u tom slučaju bila hrana jeftinija. Ja ne vidim nikakav način za to, upravo zbog toga što nam dolazi GMO, znamo da nam dolazi GMO hrana za životinje u Hrvatsku i oni koji hrane sa GMO hranom, stoku, sigurno su konkurentni od onih koji ne hrane, pa ti mogu sigurno, takav finalni proizvod prodavati jeftinije. Hvala vam.
Hvala i vama. Posljednja replika, gospodin Vlaović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] mi iz HSS-a podržavamo vaše razmišljanje koje ste izrekli da Hrvatska mora ostati bez GMO i da mora zakonom to jasno i propisati. Vi kažete da je zakon dobar i da to jasno govori. Postavio sam pitanje i u replici svojoj državnom tajniku, a evo, ponavljam i vama, jer nisam dobio odgovor. Zašto je onda ostalo u prijedlogu zakona u čl.10 mogućnost da državno tijelo, misli se vjerojatno na Ministarstvo poljoprivrede predloži Vladi i da Vlada uredbom može donijeti odluku da se na neko područje unose neki GMO radi stavljanja nekakve pokuse. A vi ste rekli da ni u pokus ne bi smijali imati u Hrvatskoj GMO, kako je onda mogao ostati ovaj prijedlog čl.10. u zakonu? Jer to sigurno, otvara mogućnost, da pod pritiscima, bilo nekakvih drugih direktiva ili stranih kompanija, se sjeti netko iz ministarstva predložiti Vladi, da Vlada uredbom donese jednu takvu odluku. Mi mislimo iz HSS-a da ne može Vlada uredbama donositi takve odluke, da to može jedino Hrvatski sabor i da to u zakonu treba izbaciti. A ono što možemo, a to je možemo, kvalitetnije označavati proizvode koje ulaze na hrvatsko tržište i kontrolirati ih, jer moramo raditi i na edukaciji potrošača označavanje takve hrane koja ima u sebi sastojke GMO. Moramo osmisliti akciju kao što smo osmislili kupujmo hrvatsko ili med sa hrvatskih livada ili mlijeko sa hrvatskih farmi. Hrana bez GMO i na taj način pomoći OPG-ovima, i ono još što možemo a to je sačuvati i pomoći domaćoj pameti, a imamo još u Poljoprivredni institut u Osijek i u drugim instancijama, da dignemo proizvodnju vlastitih sjemena, koja nije GMO i na taj način promociju takvih promocija koji nisu GMO dignemo i našu proizvodnju i konkurentnost naših poljoprivrednih proizvoda. Hvala.
Hvala lijepo. Nastavljamo sa klubovima, ne, pardon, oprostite. Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Vlaović. Da bilo je rasprave o tome, mislim da ste vi sjedili u tom odboru, kad smo govorili o tome da li to treba pustiti Vladi ili to treba isključivo donositi odluku Sabora. I bilo je tu različitih mišljenja. Ja se mogu složiti s vama, govorili smo o tome, o brzini procedure. Moj stav je izražen tu vrlo jasno, stav HDZ-a je izražen, preko mene, vrlo jasno o tome, što mislim oko ovog uzgoja i što mislim oko sjemena. Naravno podržavam ovo što ste govorili oko kontrole, deklaracija, moramo ipak biti realni i znamo da je vrlo teško. Sve da se to dogodi, to se ne može dogoditi brzo, zabraniti uvoz hrane, u kojoj znamo da ima, pogotovo kad govorimo o mesu, znamo da je hranjena namjernicama … [[Govornik se ne razumije.]] da je hranjena GMO proizvodima. Međutim, deklaracije su tu od presudne važnosti. Ponovno ponavljam i izuzetno važno, izuzetno važno, poticati. Poticati u RH, imate ja znam, da u Varaždinu Koka, deklarira GMO free svoje proizvode, poticati tako domaću proizvodnju koja će biti GMO pa nek ona bude i nešto skuplja, ali će to ljudi sigurno prepoznati. Hvala.
Hvala i vama. Sada doista, gospodin Željko Jovanović ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala gospodine predsjedavajući državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona, čuli smo državnog tajnika, u odnosu na prvo čitanje, ugl. je dorađen u pravnom nomotehničkom smislu. Bez toga i nema potrebe možda ponavljati sve što smo govorili prilikom prvog čitanja. Kao što smo čuli u više navrata, zakonskim prijedlogom dopunjuju se važeći zakonodavni okvir radi prijenosa u nacionalno zakonodavstvo direktive Vijeća EU, koje uređuje područje ograničavanja ili posebno naglašavam, zabrana uzgoja GMO, na dijelu ili cijelom državnom području. Također propisuju se pravne osobe za potrebe ovlašćivanja laboratorija za ispitivanje, kontrolu i praćenja GMO, proizvoda koji se sastoje sadržaj ili potiču od GMO, službenih laboratorija, referentnih laboratorija i nacionalnog referentnog laboratorija za GMO. Revidiraju se odredbe o nadležnosti u provedbi upravnog, stručnog i inspekcijskog nadzora što je posebno značajno za hrvatske građene nad implementacijom mjera za ograničavanje ili zabranu uzgoja GMO na dijelu ili na cijelom državnom području kao i nadzor gospodarenja otpada nastalom od GMO-a. U klubu SDP-a smatramo da zakon na zadovoljavajući način uređuje područje postupanja s GMO i da omogućava fleksibilnu prilagodbu domaćeg zakonodavstva zakonodavstvu EU na način kao što to i traže i žele građani RH. Dakle naglašavam radi javnosti, obzirom da je do sada na cijelom području RH zabranjen GMO uzgoj dodatno ističem da se radi o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva sa novom pravnom stečevinom EU čime se ujedno uređuje postupak hrvatskog državnog područja u smislu zabrane uzgoja GMO i ničim se ne mijenja dosadašnji stav u smislu zabrana uzgoja GMO. To je bitno da građani RH čuju da je ovaj zakon sredstvo, alat kojim u Hrvatskoj i dalje osiguravamo da bude Hrvatska GMO uzgoj free država. Slažem se s kolegama iz HSS-a i nekim drugim diskutantima, da ne bi smjelo dopustiti se da određena pitanja iz nadležnosti ovog zakona rješava se uredbama Vlade nego da sve takve odluke treba donositi Hrvatski sabor. Posebno i ja ističem potrebu stvaranja preduvjeta za poticanje GMO free proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda kao i na potrebu edukacije potrošača o kvaliteti i podrijetlu hrane. To je dozvoljeno unutar europskog zakonskog okvira i na taj način moramo i mi podupirati preciznije deklariranje poljoprivredno-prehrambenih proizvoda kako bi građani u svakom trenutku znali kakvu hranu imaju na svojim stolovima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Davor Vlaović, Klub zastupnika HSS-a.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Evo klub HSS-a još jednom ponavlja stav našeg kluba i naših sugrađana da Hrvatska mora i treba i dalje biti zemlja u kojoj neće biti GMO-a ni u proizvodnji ni u prometu, a moramo raditi na tome i da zaštitimo naše proizvode od GMO proizvoda i da kontroliramo uvoz hrane bar kroz kvalitetnu kontrolu i označavanje ako već ne možemo zabraniti uvoz GMO proizvoda. Ono što sigurno ovaj zakon treba biti je alat RH da osnaži taj svoj stav. Također želim podsjetiti na inicijativu da je RH i pojedina njena tijela i institucije pokrenula inicijativu da zajedno sa Italijom i Austrijom kroz Alpe-Adria udruženje i osnažimo taj stav i kao tako tri susjeda koji žele razvijati svoju poljoprivrednu proizvodnju bez GMO-a pokažemo široj europskoj zajednici da mi drugačije vidimo život sa prirodom i suživot sa prirodom i kroz biljnu proizvodnju i kroz druge vrste proizvodnji na način da čuvamo okoliš, da zaštitimo prirodu, da štitimo potrošača, a s druge strane osnažimo svoju poljoprivrednu proizvodnju, da imamo dostatnost u proizvodnji poljoprivredne hrane, kada smo već donijeli ustavnu odluku da je poljoprivreda strateška grana gospodarstva u Hrvatskoj onda moramo i kroz ovaj vid pokazati da je tome doista tako. Mi u ovom trenutku kroz ovaj zakon implementiramo europsku Direktivu 2015/412 koja daje mogućnost članicama u okviru EU da kroz svoju zakonsku regulativu definiraju svoj stav i da ga kvalitetno obrazlože kroz niz područja, što je ovdje i učinjeno u članku 11. bivši članak 52. gdje su nabrojana koja su sve naša ograničenja zbog čega to tražimo. Tu se naglašava da želimo sačuvati bio raznolikost, da imamo niz zaštićenih područja u RH preko 400, preko 7,5 tisuća kilometara kvadratnih različitih vidova zaštite prirode, da imamo šansu i razvij države i gospodarstva kroz suradnju turizma i poljoprivrede i da sigurno je jedan od naših ciljeva i odrednice razvoj ekološke poljoprivrede. Međutim ono što nemamo, a to i nemamo na temelju čega bi se elementi iz ovog članka bila još kvalitetnija podloga za obrazloženje da Hrvatska bude GMO free, nemamo strategiju razvoja poljoprivrede, nemamo definirane zone poljoprivredne proizvodnje koja je to zona ratarske proizvodnje, koja voćarske, gdje je ta zona ekološke poljoprivrede takvih mi dokumenata nemamo i to će sigurno trebati pod hitno inicirati. Evo klub HSS-a traži da konačno se krene sa izradom strategije razvoja poljoprivrede da biste ovo definirali kako bi mogli se pozvati na ovaj članak u ovom zakonu. A ono što nas posebno smeta i što sam već kroz replike rekao je nejasno zašto je nakon svih naših kritika i na prvom čitanju ostao članak 10. bivši članak 27. gdje se na određeni način ostavlja mogućnost da GMO reprodukcijski biljni materijal je dopušten uvoditi u okoliš u svrhu različitog stavljanja na tržište samo na površinama koje će na prijedlog središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove poljoprivrede i šumarstva uredbom Vlade utvrditi RH. Mi tražimo da se ovo briše iz zakona, da ne može naše središnje tijelo, a misli se na Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva predložiti Vladi da Vlada uredbom mijenja odredbe oko kojih se svi slažemo da Hrvatska mora biti GMO-a. To je nedopustivo i to ne smije ostati u zakonu, to na mala vrata ostavlja mogućnost da ipak dođu GMO u RH. A ono što sigurno tražimo i od naših europarlamentaraca i naših predstavnika kada budu ove teme na Europskom vijeću i drugim tijelima u okviru Europskog parlamenta, da imamo jasan stav da je Hrvatska protiv GMO-a, to nismo pokazali u nekoliko slučajeva. Pa podsjetio bih na onaj slučaj kada je traženo da se uvedu novi hibridi na tržište EU, a trenutno ih ima 58 koji su GMO, naši su bili suzdržani, naši predstavnici moraju jasno imati sva da je Hrvatska protiv, isto kad je bilo glasanje u Europskog parlamentu oko toga da li glifosat može ostati na tržištu EU-a, vidimo koliki su tu bili pritisci, da je za dvije ruke ipak ostaje još 5 godina glifosat na europskom tržištu, ono što mi možemo u RH a to je sigurno educirati potrošače i ukazati na ona sva znanstvena istraživanja koja su pokazala da glifosat štetno djeluje na okoliš i na zdravlje ljudi i da ga kao takvog ne koriste. Isto tako možemo raditi na edukaciji naših potrošača, naših sugrađana da ne kupuju proizvode koji u sebi sadržavaju GMO organizme, da oni budu kvalitetno označeni i da naše inspekcije to jasno i kontroliraju i kazne one koji ne označavaju proizvode da su takvi. I ono što sigurno mi kao HSS tražimo od Ministarstva poljoprivrede da inicira akciju da se poljoprivredni proizvodi koji rade naši OPG-ovi a nemaju u sebi GMO-a, da ih kao takve i označi kao što je to radila sa akcijom hrvatsko mlijeko sa hrvatskih farmi, pčelinji med i slično. Takve akcije sigurno daju doprinos razvoju naše domaće proizvodnje, konkurentnosti naših poljoprivrednih proizvoda ali i zaštiti potrošača. I evo na kraju još jednom ponavljam da ćemo biti protiv ukoliko ovakve odredbe u članku 10. ostanu u ovom zakonu jer na ovaj način ostavljamo prostor da se kroz različite pokuse ili znanstvene svrhe ili bilo što u našu prirodu, u naš okoliš unesu GMO-i koje je onda teško kontrolirati jer nemoguće je pratiti što će se dogoditi u prirodi, moguće će različiti vektori prenijeti te gene, mogu neke prirodne katastrofe doći do toga da dođe do miješanja s ostalim biljnim i životinjskim materijalima i na taj način unesenom nehotice GMO-e u naš okoliš umjesto da stimuliramo domaću znanost a imamo je rekao sam i u Poljoprivrednom institutu Osijek i u drugim znanstvenim institucijama koje se bave proizvodnjom sjemena, imamo kvalitetnu proizvodnju da sačuvamo te gene bez GMO organizama i da na taj način dignemo poljoprivrednu proizvodnju i nekim drugim stimulativnim mjerama, da dignemo proizvodnju i stočne hrane u Hrvatskoj a ne daj e moramo uvoziti jer je trenutno nemamo u dostatnosti kao što nemamo dostatno ni u drugim vidovima hrane u našoj proizvodnji. Uvoz hrane raste i nažalost domaća proizvodnja je u padu, negdje preko 30% imamo manje poljoprivredne proizvodnje u odnosu na prethodne godine. Mi imamo manji broj OPG-ova u upisniku što govori da nismo dovoljno dali naglasak na to da je poljoprivreda strateška grana u RH i da nam je potrebna proizvodnja hrane. Evo u tom smislu i ovaj zakon je dobar alat međutim ovakvi članci koji ostavljaju prostor da ipak GMO organizmi dođu u Hrvatsku nisu dobri i ne smiju biti u ovakvom zakonu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate dvije replike, prva gospodin Dobrović.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Vlaović, slažem se sa vašim navodima u izlaganju, sa oprezom na koji ste ukazivali da je nužan. Ja bi se osvrnuo na jednu činjenicu koja mislim da nije ovdje danas još dovoljno jasno izrečena. Dakle, nije točno da ne postoje kvalitetni znanstveni uvidi, postoje brojni znanstveni uvidi, međutim, postoji jedna buka koja je stvorena sa kontra uvidima, međutim radi se o kvazi znanosti koja je financirana od poznatog, dakle to nisu znanstveni radovi i znanstvenici koji su na kompetitivnoj razini, koji objavljuju u časopisima, dakle stvari su sasvim jasne i radi se o nedopustivom zahvatu u nešto što ne bismo smjeli dirati, razvoj je sasvim negdje drugdje. A ovo što se nama danas događa je jedna navala profita, novca i interesa na naše područje a mi evo kao janjad se ponašamo i gledamo što nam se događa. Ova strategija na koju ste ukazali, dakle poljoprivrednog razvoja ona je nužna i jedino ona ali jasno artikulirana može stvari koliko toliko promijeniti. Evo molim vas, što mislite o tome? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Vlaović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Dobrović, slažem se s vama da mi nedovoljno izdvajamo iz državnog proračuna u razvoj znanosti i u istraživanje i da moramo te iznose povećati i povećati naš doprinos da naši znanstvenici rade na istraživanju postojećeg genetskog materijala, sjemena i svega ono s čim se bave u svojoj profesionalnoj djelatnosti i da dokažu da imamo kvalitetne proizvode a pokazuje se da se naša sjemenska soja izvozi ne samo u zemlje biše države nego i šire, znači da imamo kvalitetan proizvod. Naravno znanost uvijek mora biti u funkciji stvarnog razvoja društva, očuvanju okoliša i brizi za potrošača a nažalost ima i onih koji se daju u funkciju znanstveniku, koji se daju u funkciju profita, velikih kompanija kao što je spomenuto Monsanto gdje se na različite načine pokušava dokazati da i nije to baš tako kako se tvrdi, da je glifosat opasan po okoliš i po zdravlje ljudi. Slažem se s vama da postoji niz znanstvenih dokazanih pokusa, istraživanja koja i u kazuju da je to tako i da to moramo kvalitetno prezentirati našim sugrađanima i daj e iako je taj proizvod i jeftiniji mora se reći da je on i opasan i da kao takav još nije dovoljno istražen, koji je to utjecaj generacijski na razvoj ljudi i što može u budućnosti imati i kakav može imati utjecaj i na bio raznolikost ali i na kvalitetu života odnosno zdravlje ljudi. Stoga svakako da podržavam da Hrvatska ostane bez GMO-a, pozivam naše sugrađane da ne kupuju takve proizvode i da nastojimo mi različitim poticajnim mjerama stimulirati domaću znanost, domaću proizvodnju i označavanjem proizvoda GMO free, pomoći našim OPG-ovima. Evo hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar sad ima repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vlaović, dakle jedna vrlo kratka replika. Kad govorimo o poljoprivredi i poljoprivredi u RH, jasno je da imamo tradiciju, imamo znanje imamo čak i evo u sustavu visokog obrazovanja poljoprivredne fakultete na kojima ima puno stručnjaka, ljudi koji se razumiju u to pitanje, nama je samo da se odlučimo u kom smjeru ćemo razvijati poljoprivredu, ono što ste vi govorili. U poljoprivredi nikad više novca nije bilo, a nikad manje proizvodnje. Dakle, trebalo se odlučiti hoće li poljoprivreda sutra zapošljavati ljude, hoćemo li od nje izvući što veću dodanu vrijednost ili ćemo nastaviti ovako pa ćemo izvoziti ono na čemu će drugi graditi dodanu vrijednost a mi ćemo biti sirovinska baza. I to su pitanja. I zato je ovo stručna tema koja nadilazi nekad i znanja prosječnog građanina pa i mene kao zastupnika, ne želim tu izricati nekakve teze jer ne znam o tome, ne znam dovoljno koliko je zapravo GMO štetan, izaziva li on bolesti, teška oboljenja ili ne, ali ono što sigurno znam da na poljoprivredu može značajan utjecaj ostvariti jer možemo mi imati velike prinose a da pritom imamo malu zaradu, mali broj zaposlenih ljudi i na kraju krajeva da imamo pusto hrvatsko selo. Evo to je ključna teza.
Hvala lijepa. Gospodin Vlaović, odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Žagar, da, potrebno nam je strategija poljoprivredne proizvodnje i potrebno je štititi domaću proizvodnju pa i kroz ovakve zakone, vi vidite da je ovdje u članku 11. lijepo nabrojano da se ne može GMO unositi u područje ekološke mreže, područje namijenjeno ekološkoj poljoprivrednoj proizvodnji, područje namijenjeno ekološkim oblicima turizma. Međutim, kad to stavimo u argumente prema Europskoj komisiji, pitat će gdje su vam ta područja, kako ste iz zonirali, na kojim dokumentima ste to napisali, nema ih. Zato sam ja ovo naglasio, da shvatite ozbiljnost tog, ovo je lijepo navedeno i treba tako biti navedeno da su to područja koja moramo zbog tih razloga tražiti da Hrvatska ostane bez GMO organizama međutim, moramo imati dokumente koji stoje uz to i da to tako i imamo uređeno u RH. I s vama se slažem da naša znanost i naši stručnjaci i na poljoprivrednim fakultetima i institutima imaju znanja proizvesti kvalitetno sjeme ali isto tako moramo pohvaliti naše poljoprivredne proizvođače koji imaju dobre prinose sa našim sjemenom koji nisu ništa niži od prinosa sa sjemenom koje je GMO modificirano i nema razloga da se ono unosi u našu biocenozu jer na taj način narušavamo i biološku raznolikost, stvaramo opasnost na narušavanje iste a isto tako i utječemo i na zdravlje ljudi jer ima niz istraživanja, vidite šta se dogodilo u Americi, koliko je nakon korištenja i konzumacije te hrane koja je od GMO proizvodnje da imaju povećani broj i srčanih bolesnika i problemi imaju ljudi sa dišnim putevima, sa pretilošću, sa krvnim tlakom itd., i sigurno da to ne želimo našim građanima u RH. Zbog toga smo ovako glasni da GMO ne smije biti u Hrvatskoj i da ovakvi stavci u članku 10. ne mogu biti da netko uredbom Vlade može mijenjati zakon i unijeti GMO u Hrvatsku.
Hvala, vrijeme. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prvu raspravu ima gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepa. Evo već prethodnici moji uglavnom svi su istaknuli ono o čemu se i ja slažem međutim je činjenica da u ovome zakonu ili direktivu koju mi sada EU-a nismo zaštićeni da na našem tržištu budu GMO proizvodi pa i sjeme jer je vrlo bitno da to sjeme koje već pretpostavljamo da je u Hrvatskoj i da to sjeme ne može se ograničiti. Ne morate sklapati ruke, dajte dokaze da to sjeme nije bilo do sad u Hrvatskoj, ja mislim da vi možete saslušati i moj amandman koji sam dao, amandman je u skladu sa zakonom i mojim amandmanom bi se u biti ispunili i zahtjevi svih županija koje su dali i koje se protive GMO proizvodima, ne samo u uzgoju, proizvodnju nego i na tržištu, na našim policama da ne budu GMO proizvodi jer mi ne smijemo biti, time urušavamo i našu poljoprivrednu proizvodnju, ako su GMO proizvodi strani na našim ladicama a u biti očito je ovdje i interes te direktive da prodaju od velikih kompanija kao što je Monsanto, da naši građani kupuju njihove proizvode koji će biti puno jeftiniji ali štetni, puno štetniji nego naši organski proizvodi. Meni bi puno bolje i prihvatljivije bilo da se mi uhvatimo onoga što je želja cijele Hrvatske pa ne vidim niti jedan razlog da uvedemo zabranu, uzgoja, uvoza, stavljanja na tržište GMO na cijelom području RH a u svrhu zaštite zdravlja ljudi te očuvanju naše organske ekološke proizvodnje na cijelom području RH. Pogotovo što RH ima znatan potencijal, tradicionalnu proizvodnju hrane što je već prepoznata činjenica ali nažalost sa ovakvim tržištem gdje će moći GMO proizvodi biti na našim ladicama dovodimo u upit i razvoj poljoprivrede a ionako je poljoprivreda na dnu dna, sela izumiru, jednostavno 2/3 Hrvatske su iseljene prije svega zbog poticajnih mjera koje su se davale velikim kompanijama kao što je Todorić preko OPG-ova njihovih a ne OPG-ova ljudi koji se zaista s tim bave. Smatram da bi ovim zakonom to trebalo zaštititi na cijelom području RH, tako ću ja predložiti da se na članak 5. dodaje se članak 7. stavak 2. mijenja se i glasi nije dopuštena uporaba GMO ograničene uporabe GMO niti namjerno uvođenje GMO u okoliš za bilokoju svrhu posebice stavljanja GMO na tržištu u svrhu uzgoja na članak 22., 12. prijedloga. Znači u članku zakona 52 c mijenja se i glasi zabranjuje se uzgoj i uvoz i stavljanje na tržište, za sve pojedine GMO ili skupine GMO-a na cijelom području RH i s ovim bi zaštitili i tržište, znači da ne bude na tržištu opće GMO proizvoda koji bi se uvozili, a samim amandmanom bi se zabranila dopuštena … [[Govornik se ne razumije.]] uporaba niti ograničena uporaba, niti moguće uvođenje GMO u okoliš. I smatram da je ovo, nakon svih ovih rasprava koje smo imali ovdje, u zaštiti naše poljoprivrede, seljaka, ekološke i organske proizvodnje, jer Hrvatska je u biti cijela trebala biti proglašena, turističkim detonacijom i ekološki zaštićenim područjem. Na ovaj način i dalje, dodvorničke u ovome dijelu, isključivo poštiva direktivu, a ja ne znam, je li to direktiva, ili Parlament ima pravo davati svoje amandmane i da ih usvojite ili je ovo stvarno direktiva. Tako ako je direktiva, onda mi niti glasati. Mi nismo zaštitili tržište od GMO proizvoda. Smatram da je ovo pitanje u najmanju ruku, već ako dovodite … [[Govornik se ne razumije.]] na tržištu pitanje referenduma, gdje bi morali građani odlučiti RH, da li žele da im se pojavljuju GMO proizvodi u ladicama trgovini. Ovo je ozbiljno pitanje, jer smatram da ta jeftina hrana će ugroziti i poljoprivredu i gospodarstvo u cijelosti, poglavito selo, … [[Govornik se ne razumije.]] selo, s tim na tržište biti puno jeftiniji proizvodi, ali nažalost, upitne kvalitete i jednostavno tvrtke kao što su Monsanto one svojim proizvodima uništavaju i sjemenom tradicionalne kulture i jednostavno na taj način postajemo ovisni i o sjemenu i o načinu tretiranja i o svemu i jednostavno imaju monopol nad cijelim sustavom, a naše se domaće sjeme se ciljano i na ovaj način uništava u organskoj proizvodnji. Stoga očekujem da ćete razmotriti ovaj moj amandman i da ćemo kod glasanja, da ćete ga prihvatiti, jer vidljivo je da je i Klub HDZ-a bio točno na ovome putu, što smo mi govorili, protivljenje GMO proizvodima, prema tome, ne vidim niti jedan razloga da se ovaj amandman ne prihvati i da napokon i ispunimo, napokon ispunimo i ono što su sve županije donijele, protivljenje GMO proizvodima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći je govornik, gospodin Sladoljev. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Bunjac. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Željko Lenart, ima ga i ne gubi pravo. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Rasprava o GMO-u je trebala biti veća i daleko duže je trebala trajati, jer bojim se da mi danas raspravljamo o temi, kada je već GMO ušao na mala vrata u RH, a ovim zakonom, ćemo samo dozvoliti, da se to ipak na kraju i proširi. Da li će to biti uredbom vlade ili nekim drugim načinom, ali sigurno neće biti glasovima zastupnika u Hrvatskom saboru, pogotovo ne HSS-ovih zastupnika. Mene zabrinjavaju neke stvari danas, u raspravi oko ovog zakona. To su rečenice, znači, ograničenje ili zabrana na cijelom području ili dijelu RH. Ne umanjujem vrijednost kolege državnog tajnika, koji danas, mora sjediti i slušati ovo. Iako je on sam rekao da nije sudjelovao u izradi ovoga zakona. To nam dovoljno govori o ozbiljnosti Ministarstva poljoprivrede. O ovako bitnim temama, ja čak smatram, da je ovo jedna od najbitnijih tema za građenje RH. Sjetio sam se i profesora Marijana Jošta. Profesor Marijan Jošt je bio, znači je doktor agronomije, hrvatski stručnjak za agrokulturalnu genetiku, oplemenjivanje bilja i sjemenarstvo. Gospodin Marijan još je čovjek koji se najviše bavio utjecajem GMO u RH i citirati ću jednu njegovu izjavu u članku u Večernjem listu, 14.11.2014. g. kada je gospodin Jošt rekao ovako „Plivamo u mutnoj situaciji u kojoj nitko ništa ne zna ili ne poduzima, ne daj Bože da se u nas dogodi što se u Argentini, koja je masovni pokus za GMO organizme, koji traju već 15.g. gdje je prema nekim istraživanjima postotak pojave raka 400% veći, u odnosu na razdoblje prije GMO-a.“ Najveća tvrtka koja se spominje danas ovdje je Monsanto. Monsanto je registriran u Zagrebu na adresi, na kojoj nikada nikoga nema, a evo, prema istom članku, se navodi, da u biti u stvarnosti djeluje u Osijeku i u Novoj Garešnici. O tome koliko se tvrdi da nema GMO organizama u RH, prisjetimo se tamo 2003., 2004. g. kada su se uništavale poprilično velike površine zasijane GMO kukuruzom. Neću spominjati jednu veliku svjetsku tvrtku koja je zaslužna za to, no međutim, nitko nije pravično kažnjen ili zabranio djelovanje toj tvrtki u RH. Soju koja je posijana 2017.g. u RH, koja je certificirana kao GMO free, a svi mi koji proizvodimo na svojim OPG soju, da bismo dobili potporu, moramo donijeti certifikat, da soju koju sijemo nije GMO, da je GMO free. Doduše, evo, kolegica iz ministarstva klima da je tako, no draga moja gospođo, moji neki prijatelji koji su posijali takvu certificiranu soju, tvrtke Pioneer, su u uzrocima na silosu imali pozitivne nalaze na GMO modificirane organizam. I to se također zna vjerojatno i u Ministarstvu poljoprivrede, no međutim, nitko ne poduzima ništa. Ja vjerujem da i vi imate da vi imate djecu koja će imati unuke i nažalost, ono čemu se danas smijemo, biti će nam gorka pilula u budućnosti. Ja sam i sudjelovao nekada u izradi i donošenju odluke Sisačko-moslavačke županije kada su i ostale županije donosile odluku o GMO free županijama, bio sam prisutan i u Torinu na konferenciji Alpe-Adria o GMO free području. No međutim vidim da se kod nas to samo deklarativno govori o tome, da se pokuša našim biračima dočarati da smo mi protiv toga, a onda na mala vrata trujemo svoj vlastiti narod, što je jednako veleizdaji. Nema još uvijek dovoljno istraživanja ili se ona ne žele prikazati javnosti o štetnosti GMO organizama, no međutim kada jednom GMO organizmi uđu u prirodu, u naš okoliš, kada se iskrižaju i sa drugim vrstama, tada ćemo shvatiti što smo napravili. Doktor Jost je lijepo tu rekao dakle sve je to jedno ludo nastojanje protiv daleko jačih, daleko moćnijih u svijetu globalizacije. Nažalost to je tako i nažalost ovaj naš zakon još ide u prilog tim moćnima koji upravo to i rade. Još uvijek se ispitivanja GMO na zdravlje i život čovjeka, ali i okoliša ne mogu prikazati kao štetna jer oni koji to mogu oni ne žele da se to prikaže. No ono što nije prirodno, a u ovom slučaju je igranje Boga, miješanje u rajčicu gena ribe ili da sada ne spajam ne znam što, oni koji se bave genetikom daleko više o tome znaju je u biti jedno križanje koje se dešava neprirodnim načinom i dešava se bez prirodne selekcije. Svijet raste na mutacijama, ali one su podložne prirodnoj selekciji i priroda otkloni ono što nije dobro, a ono što je dobro na neki način propusti. Ovdje toga nema, ovdje se nasilno spajaju vrste koje nisu spojive i na kraju krajeve to konzumira ljudski rod i stanovnici RH. Svima je nama jasno da u današnjem svijetu je čovjek najjeftiniji, najjeftinija roba jer nas ima previše na zemaljskoj kugli, pa isto tako i ova nastojanja očito pridonose tome da se to taj broj smanji. Jedno istraživanje je da i svaki drugi Hrvat ima glifosat u urinu, glifosat se usko povezuje sa GM organizmima, znači da su oni tu, da utjecaj glifosata koji je glavni herbicid u uzgoju ovakvih organizama je prisutan u RH, iako se on zabranjuje, ali evo jedno od takvih istraživanja pokazuje i to. Nažalost, te kulture koje su genetski modificirane nemaju ništa veći prinos nego što imaju obične kulture. Cijela priča je bila oko kontrole korova ili u Americi kukuruznog moljca koji je tamo radio velike štete kod nas ne radi i zbog toga se pribjeglo ovakvim stvarima, a evo nažalost kao što profesor Jost navodi Argentina je masovni pokus sada već i 20 godina i tako se je jasno dokazalo koliko je to skupo platilo argentinsko stanovništvo taj pokus o GMO-u. Ja smatram da ovaj zakon treba doraditi, da uredbe EU nisu Sveto pismo i da iako smo mali da se pokušamo još suprotstaviti. Neki će reći evo tu su i pesticidi, oni su također štetni, istina i većina nas poljoprivrednih proizvođača koristimo pesticide, no za pesticide postoji alternativa ekološka proizvodnja ne korištenje pesticida i vi imate izbor možete to napraviti. No međutim kada GMO uđu u prirodu, kada se iskrižaju sa sjemenom koje recimo proizvodi Institut Osijek koji nema GM sjeme, kroz neko vrijeme ni oni neće moći reći da je njihovo sjeme GMO free jer će doći Monsanto napravit će analizu i reći će draga gospodo evo u vašem sjemenu soje mi smo našli naš gen kojega su prenesli da li kukci ili vjetar ili nešto drugo prilikom cvatnje i oplodnje i u tom trenutku će ili biti tužba Institutu Osijek za svoje koje oni proizvode i morat će ih prestati proizvodili ili nećemo moći više izabrati to sjeme koje proizvode naši instituti. Na taj način ćemo uništiti i ovo malo što imamo sjemenjarenja i taj institut koji se podigao, to je i … institutu, znači imamo svoju sjemensku robu, imamo s čime proizvoditi, čak smo i izvozili u dosta zemalja i na druge kontinente, no međutim evo danas mi smo skloni zbog nekih sitnih interesa, zbog nekih ljudi koji će uzeti novac prodati buduće naraštaje i pretvoriti ih u Bog te pita što. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju završna riječ državni tajnik gospodin Željko Plazonić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici. Evo usprkos ovoga dosadašnjeg kompletnoga slijeda diskusija koje sam morao slušati gdje je bilo rečeno i taknulo se od Knjige Postanka pa do fuzije, fisije i ostalih stvari u modernom vremenu morao bih se samo referirati na onaj stava vaš i naš stav da ja nisam učestvovao u pisanju ovoga zakona. Ja to opet ponavljam, ja nisam učestvovao u pisanju ovoga zakona jer je prvi zakon napisan 2005. godine, a vi ako ste bili u Vladi RH bi to trebali znati. A ova europska direktiva stvarno kunem se nisam učestvovao uopće u kreiranju Europske direktive 2015. godine. Ono što sam ja učestvovao, a to je bilo samo na nivou ministarstva jel zakone donosi ministarstvo, Vlada Republike Hrvatske, prihvaća Hrvatski sabor. Ja sam dao svoj doprinos kao državni tajnik u kreiranju i stvaranju i implementaciju ove direktive Europe u naš postojeći zakonski okvir. Tako da nekakve pojmovne razlike u budućnosti, možemo razlikovati i da se ne svodi to na osobne, nekakve, ja bi rekao uredbe, koji nemamo nikakvo uporište u onim, ja bi rekao, normalnim načinim međusobnoga komuniciranja. Vrlo često ili najčešće bi svaki čovjek trebao jedino i isključivo diskutirati sa argumentima. Pa dozvolite mi samo jedan od argumenata, a to je da Direktiva EU od 412 2015.g. u svojim prijedlozima, odredbama dala državama članica, mogućnost da u razdoblju od 2.4.2015. do 9.10.2015. zatraži izuzeće za 9 ivenata ili događaja ili određenih biljaka. To je Hrvatska iskoristila, i na osnovu toga je 2016.g. objavljena oduka, kojom je hrvatski teritorij izuzet od mogućeg uzgoja jednog GMO modificiranog organizma, a to je jedini, koji je odobren za kultivaciju u Europi a to je kukuruz Monsanto 810. Mi smo se toga izuzeli i mi ne možemo i nećemo uzgajati taj GMO kukuruz na poljima Hrvatske. Svi ostali su također izuzeti, prema tome, u ovom trenutku, ono što je najbitnije, Hrvatska je genetski modificirano organizama, izuzeta zemlja po uzgoju i to moramo znati. Da li ćemo mi to i dalje biti, to ovisi o alatima, koje ćemo mi kao članica EU, uvrstiti u svoje zakonodavstvo i na osnovu toga, tražiti da ako to Hrvatski sabor i hrvatske vlade u budućnosti dozvole i tako odluče, izuzmemo cijeli teritorij RH, za uzgoj genskim modificiranih organizama. To je naša budućnost, a alate imamo kroz ovu direktivu koju moramo implementirati u naš zakon. A da bi ona bila valjana i da bi mi imali dovoljno pravnih oružja da se možemo izuzeti za genetski modificirane organizme u uzgoju. Ponavljam u uzgoju. Zašto to ponavljam? Zato što se mi cijelu ovdje diskusiju, gdje sam vidio jako putno ovih pametnih i mudrih biblijskih citata, vjerojatno ti ljudi nisu pročitali cijelu Bibliju, jer da jesu ne bi tako nastupali, koristimo samo tamo gdje nam treba. A tamo gdje nam ne treba, onda to ne koristimo. Naime, mi danas imamo genski modificirane organizme, najvećim dijelom u medicini i u znanosti. Cjelokupna virusologija se bazira na genskoj modifikacija virusnih sojeva. Cijela bakteriologija se bazira na genskim modificiranim bakterija. Svi prenosioci bio aktivnih lijekova se baziraju na genskim modificiranim nosačima, itd., itd. da sad to ne nabrajam. Cjepiva kao takva su genetski modificirani organizmi. Hoćemo li to zabraniti pa ćete vi reći, nećemo upotrebljavati biološke lijekove, više kod naših pacijenata u RH, jer to su lijekovi koji su rađeni na bazi genski modificiranih organizama. Ja vas samo pitam … [[Govornik se ne razumije.]] da li ćete vi to zabraniti? Jer to su isto genski modificirani organizmi, koji moraju na neki način biti obuhvaćeni i ovim zakonom. Prema tome, nije to sve tako baš jednostavno i populistički izvlačiti na nekakve, nema gospodina Bunjca, on je populista prve klase, ja bih rekao, da s njim malo prodiskutiram o tome, ali ja mislim da je ovo jako jako bitno. Da znamo, da mi doista i Hrvatska vlada i Ministarstvo zdravstva i sva ministarstva RH listom su protiv genskog uzgoja bilo koje modificirane kulture. To je naš stav, kao države. I o tome ne možemo više diskutirati. To je stav Vlade RH a vjerujem i cijeloga ovoga Sabora. Prema tome to je naš univerzalni, tu moramo biti jedinstveni. I ne možemo sada tu, uopće ja bi rekao licitirati sa nekakvim stvarima, koje su nama možda u datom trenutku ovako, a možda u datom trenutku onako. Uostalom, vi kažete da ste došli iz Sisačko moslavačke županije, ako se ne varam, a 2014. g. koliko ja znam, vi ste imali jedan incident sa kontaminacijom vaših polja u toj istoj županiji, ali to tome sad nećemo razgovarati. Nego ja mislim da je najbolje da na ovome završim, inače bi sve ostalo bilo, ja mislim kontraproduktivno, jer kažem ovo je alat da možemo preko Europe doći do zaštite našega područja od genetski modificiranog uzgoja. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Plazonić imate jednu repliku, ali prije toga želim reći da, pravila parlamentarizma, možete sjesti, pravila parlamentarizma nalažu da zastupnici mogu biti oštri, mogu navesti biblijske citate, mogu biti i populisti, a nažalost, predstavnik Vlade, može samo odgovarati na pitanje. To je takav parlamentarizam se sastoji u tome, a nažalost, po pravilima parlamentarizma, ne možete odgovarati na isti način predstavnicima naroda, koji su izabrani od naroda. To je tako. Gospodine Lenart. Izvolite.
Kolega državni tajniče, ja sam rekao, da vas razumijem, jer sam i ja bio državni tajnik i često puta u vašoj poziciji, ovako morao slušati, a nisam mogao vratiti. Niste vi mene dobro slušali što sam ja pričao. Ja jako dobro znam, sa puno više kontaminacija, nego što ih vi znate. Zato što se mnogi prave da to ga nema. Ali, kad bi se ti pravi nalazi sa silosa dobili, o prošlogodišnjoj soji, koja je deklarirana kao GMO free, nije hrvatske proizvodnje, začudili bi se koliko ima nalaza koji su pozitivni na GMO. I to znam iz slučajeva, koji su 100% sijali deklariranu soju od Pioneera, imenovati ću ali, nažalost, se to dešava. Ja znam i za kontaminaciju u Sisačkoj moslavačkoj i u Brodsko posavskoj i na još mnogo mjesta. No, međutim, to nas sve treba zabrinjavati. I zakon se piše uvijek toliko široko kad mora biti nešto da propusti, on mora biti veliki i sa puno stranica, to nam je svima jasno. Nismo mi mala djeca, ima milijun zakona, koji su u Hrvatskoj napisani, nevezano na ovu temu, pa su se desila čuda od privatizacije pa nadalje. Isto tako će se desiti i ovdje. Ne možemo to spriječiti niti ja niti vi, niti bilo tko od nas. Citirao sam jednu rečenicu, profesora Jošta da je to nažalost borba sa velikima i moćnima kao Davida i Golijata i još većih od Golijata jer je to interes globalizacije, a što se tiče toga da RH deklarativno protiv toga da se uzgaja GMO u Hrvatskoj. Reći ću vam jednu poslovicu, nažalost vrlo je kratka, ne odnosi se na vas, ali tko će priznat da je kurvin sin, oprostite na izrazu, ali mislim da to dočarava jako dobro. Ne odnosi se na državnog tajnika ni n a bilo koga ovdje.
Dobro. Drago mi je da zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 152, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Miro Bulj. Molio bih državnog tajnika u Ministarstvu zdravstva, uvaženog Željka Plazonića da se očituje o amandmanu, imamo ustvari dva amandmana, pa krenimo s prvim.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Predloženi amandman se ne prihvaća. U obrazloženju, ne prihvaća se amandman broj jedan jer je u suprotnosti sa odredbama direktive 209/41 E.Z. Europskog parlamenta i vijeća od 6. svibnja 2009. godine o ograničenoj uporabi GMO-a te direktive 201/18 Z. te 18 Europskog parlamenta i vijeća od 12. ožujka 2001. godine o namjernog ispuštanju GMO-a u okoliš kojim se ukida direktiva vijeća 90/220 E.Z. uredbom br. 1829/2003 Europskog parlamenta i vijeća od 22. rujna 2003. godine o GMO hrani i hrani za životinje odredbama članaka 34., 36, te članaka 216. stavka 2. ugovora o funkcioniranju EU-a. Jel' možemo prijeći na drugi amandman?
Ne, ne, prvo će kolega Bulj ako se želi očitovati, izvolite.
Hvala lijepo. Predloženim amandmanom uvela bi se potpuna zabrana uzgoja, uvoza i stavljanja na tržište GMO-a na cijelom području RH a u svrhu zaštite zdravlja ljudi te očuvanju ekološke proizvodnje na cijelom području RH. Ovo pogotovo govorim što RH ima znatne potencijale za tradicionalnu proizvodnju hrane. Ako ovaj amandman ne prihvatite, bez obzira na direktivu EU-a, građani RH će biti pokusni kunići ili miševi stranih GMO proizvođača jer imamo ovdje po ovom zakonu predloženim, uvoz u Hrvatskoj na tržište je omogućeno. Ja vas molim da ne budu Hrvati pokusni kunići ni Monsanta ni ostalih velikih kompanija koji promoviraju GMO proizvodnju. Kolege zastupnici, hrvatska država ima mogućnost bavljenja poljoprivredom, ekološkom proizvodnjom u svrhu zdravlja i zaštite naših ljudi. I unapređenja poljoprivrede poglavito naših OPG-ova, na ovaj način uvozom police će biti pune jeftine GMO hrane koja je upitna. Ne dozvolimo da vaša djeca budu pokusni kunići i pokusni miševi. Nemamo to pravo kolege zastupnici, bez obzira na bilo čiju direktivu bilo kojega činovnika. Bilo koje korporacije, zvala se ona Monsanto ili bilo kako. Molim vas podržite ovaj amandman zbog budućih generacije, zbog zdravlja vas, vaše djece. Imamo mogućnosti, imamo tradicionalni način obrade našeg zemljišta koje trebamo unaprijediti, omogućiti seljaku da proizvodi domaću hrane a ne strane GMO proizvode jer ovim zakonom ne to omogućeno. Još jednom molim vas kolege zastupnici ne dozvolimo da se ovo događa našoj djeci i nama. Hvala.
Hvala. Idemo sada na glasovanje o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman broj dva.
Amandman broj dva se također ne prihvaća. U obrazloženju, ne prihvaća se amandman broj dva jer je u suprotnosti sa odredbom članka 22. direktive EU-a 2001/18 Europskog parlamenta i vijeća od 12. ožujka 2001. godine o namjernom ispuštanju GMO-a u okoliš kojom se ukida direktiva vijeća 90/2020 odredbama uredbe 1829/2003 kojom se regulirao stavljanje na tržište GMO hrane, GMO hrane za životinje opet uredbom EU-a broj 1946/2003 o prekograničnom prijenosu GMO-a kao i u suprotnosti sa odredbama članaka 34., 36. te članka 216. stavak 2. ugovora o funkcioniranju EU-a.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, očitovanje, želite?
Hvala lijepo. Kolege zastupnici, ja vas molim da ne dozvolimo da se pojavljuje na tržište da onemogućimo uvozimo GMO hrane. Imamo prostore, evo samo u mome Sinjskome polju može se proizvoditi zdrava ekološka hrana, u Neretvi, u Slavoniji. Možemo proizvoditi i seljaka našega zadržati. Dozvoljavajući uvoz u RH i stavljanje na tržište GMO hrane, zaista smo pokusni kunići. To će biti jeftina hrana. Ispadamo da ćemo biti samo pokusni kunići. Ponavljam isto, molim vas podržite ovaj amandman kad niste prvi. Zabranimo uvoz hrane i stavljanja na tržište GMO proizvoda. Izumire nam tradicionalna vrijednost. 750000 hektara zapuštenog zemljišta poljoprivrednoga trenutno imamo u Hrvatskoj. Omogućimo seljaku i OPG-ovima da se to obrađuje i da naša djeca jedu zdravu hranu, našu hranu u našim školama u našim vrtićima, u našim bolnicama, u našim ustanovama. Ovako će nas preplaviti GMO. Ne dozvolimo još jednom pozivam, da nam činovnici iz Bruxellesa pišu zakone koji rade u interesu korporacija kao što je Monsanto. Da nam oni svoje proizvode i svoje sjeme prodaju na našim tržištima. A rezultati, zdravstveni, će biti katastrofalni, upropastiti ćemo tradicionalnu proizvodnju tim sjemenom i to je interes, zaštitimo svoju domaću proizvodnju i zabranimo uvoz GMO i da bude na tržištu, [[Upadica: Hvala.]] a poglavito … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Ponovno glasujemo o amandmanu koji nema potporu Vlade. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 90 za, 3 suzdržana i 16 glasova protiv, donijet Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima. Idemo sada na - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Bunjca, zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim kolegu Tušeka, predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da podnese izvješće.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 34. sjednici održanoj dana 18. siječnja 2018. godine zahtjev punomoćnika privatnih tužiteljica Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka iz Zagreba, Jadranske banke d.d. Šibenik upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv doktora znanosti Branimira Bunjca zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela klevete iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Gospodin Bunjac zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora, te na temelju članka 76. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti, niti voditi kazneni postupak. Povjerenstvo je izvršilo uvid u privatnu tužbu koja je podnijeta protiv Branimira Bunjca zbog koje se traži davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka, te je utvrdilo da se radi o njegovom izraženom mišljenju u Hrvatskom saboru na sjednici održanoj dana 22. studenog 2017. godine. Budući da je člankom 76. stavkom 2. Ustava Republike Hrvatske propisano da zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje u Hrvatskom saboru Povjerenstvo smatra da je zahtjev neosnovan. Naime, u konkretnom slučaju radi se o imunitetu neodgovornosti koji štiti zastupnika od kaznene odgovornosti za djela koja počini kao zastupnik unutar predstavničkog tijela. Povjerenstvo je na osnovu članka 76. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske i članka 166. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 5 glasova za Hrvatskom saboru predlaže donošenje zaključka. Zahtjev za odobrenje, za pokretanje kaznenog postupka protiv doktora znanosti Branimira Bunjca po privatnoj tužbi punomoćnika privatnih tužiteljica Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka iz Zagreba, Jadranske banke d.d. Šibenik koja je podnijeta dana 30. studenog 2017. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu jest osnovan. Obrazloženje zapravo proizlazi iz svega ovoga što smo rekli. Znači radi se o izrađenom mišljenju zastupnika u Hrvatskom saboru ovdje na sjednici Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Nitko se nije javio. I dajem na glasovanje prijedlog sljedećeg zaključka: Zahtjev za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Bunjca po privatno tužbi punomoćnika privatnih tužiteljica Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka iz Zagreba i Jadranske banke d.d. Šibenik koja je podnijeta dana 30. studenog 2017. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu pod brojem K1852/17 zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona temeljem članka 76. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske je neosnovan. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa donesen zaključak kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Nikole Grmoje zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 35. sjednici održanoj dana 15. veljače 2018. zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Željka Lackovića iz Đurđevca upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Nikole GRmoje zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. u vezi stavka 1. Kaznenog zakona. Nikola Grmoja zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora sa pet glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: „Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Nikole Grmoje po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Željka Lackovića iz Đurđevca po tužbi koja je podnijeta dana 7. veljače 2018. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. u vezi stavka 1. Kaznenog zakona. Povjerenstvo je zauzelo načelno stav da se po zahtjevu državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba Hrvatskom saboru predlagati davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka. Kako bi se omogućilo na temelju Ustava i Zakona o samostalno … obavlja pravosudnu vlast, međutim u slučajevima privatnih tužitelja povjerenstvo će Hrvatskom saboru predlagati uskraćivanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka kao što je to učinilo i do sada. Hvala vam lijepa.
Imamo tri zastupnika koja su se javila za raspravu. Prvi je poštovani kolega Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Dakle ovo je jedna dobra prilika da sami vidimo što preuzimamo donošenjem i usvajanjem ovih prijedloga Mandatno-imunitetnog povjerenstva na sebe same i kako se to reflektira kasnije u političkom životu i u političkom govoru. Dakle u konkretnoj situaciji mi imamo prijedlog da se odbija prijedlog za skidanje imuniteta za kazneno djelo uvrede časti koje se nije desilo ovdje u Saboru. Jel kako se ono dogodilo ovdje u Saboru onda ono bi bilo u cijelosti izuzeto od kaznenog progona ali bi se moglo na takve navode i takve optužbe replicirati, dakle bili bi u određenom jednakom položaju. S druge strane ovo visoko tijelo i povjerenstvo je davalo pozitivno mišljenje za skidanje imuniteta za štitu koja je nastala na nekakvom građevinskom objektu radi ispisane parole od svega tisuću kuna. E sada ću vam ja pokušati izvući jedan zaključak da zapravo obraz hrvatskog građanina ne vrijedi niti tisuću kuna, jednu skuplju cipelu koju možete kupiti dolje jer vi se ne možete oprati nego pred hrvatskim sudom i po hrvatskim zakonima. I stoga ja apeliram da se promijeni praksa Mandatno-imunitetnog povjerenstva da tamo gdje se koristi i govor mržnje i govor diskvalifikacije dobije svoj prostor i zaštitu ispred hrvatskih sudova i po hrvatskim zakonima. Zbog čega je to tako? Iz vrlo jednostavnog razloga jer prisežući ovdje kao saborski zastupnici mi smo rekli da ćemo poštivati i Ustav i zakon i institucije RH i stoga mislim da jedino mjesto na kojemu se može obraniti čast, a da to ne bude tih tisuću kuna kako smo imali ovdje ranije slučaj gdje je Hrvatski sabor hrvatski sud i zato vas molim da podržite skidanje imuniteta kolegi Grmoji. Hvala.
Drugi je na redu kolega Pernar.
Htio bi reći da sam kao član Mandatnog povjerenstva imao prilike, ja sam sada u ime kluba … [[Upadica se ne razumije.]] pa ja se moram raspravljat s vama dame i gospodo. Htio bi reći da sam imao priliku vidjeti prijedlog za odobrenje kaznenog progona i ono što je zanimljivo je da zastupnik Grmoja nije rekao da je Željko Lacković korumpiran. On je rekao da u DSV-u ima ljudi koji su korumpirani i Željko Lacković se prepoznao u tome. On je vidio da se to tj. on je procijenio da se opaska kolege Grmoje odnosi na njega i to je vrlo indikativno. I zapravo njegova tužba govori više nego riječi Nikole Grmoje o svemu. I mislim da je ova tužba zapravo na neki način čin priznanja od strane gospodina Lackovića. A zašto? Ha zašto? Pa objasnio je gospodin Grmoja kada je o tome govorio, da ova parlamentarna većina, ovisi o Milanu Bandiću, a da Milan Bandić ima puno optužnica protiv sebe. I da svi procesi protiv njega tapkaju u mraku, da stoje na mjestu, da DORH čini tobožnje slučajne propuste itd. A Željko Lacković je produžena ruka Milana Bandića u Saboru i sukladno tome se i tako i ponaša. Trenutno drži vladajuću većinu. Da li je ova vladajuća većina u interesu hrvatskog naroda, da li je politika koju ona provodi u interesu, općenito građana Hrvatske? Ja mislim da nije. Mislim da je u interesu određenih interesnih ajmo reći zajednica, određenih grupa i određenih pojedinaca. I ono što se pokušava reći, tj. to što gospodin Lacković pokušava reći, on tvrdi da nema korupcije u DSV-u. Ha, dame i gospodo, pogledajte kakvo je stenje u pravosuđu, kakve presude se donose i kako suci sude. To je ključna stvar. Da je stanje u pravosuđu zadovoljavajuće, da presude ne izražavaju sablažnjavanje i zgražavanje javnosti, tada bi gospodin Lacković mogao s punim pravom reći, gospodine Grmoja, zašto govorite da u DSV-u ima korupcije ili korumpiranih pojedinaca. Ali, podsjeća me ovo na suđenje i onome sucu s mora, Roglić, ako se ne varam, koji je rekao, a na njegovom sudu ima korupcije i zato je osuđen. Jednostavno ne smiješ reći. Ali, ono što je još strašnije, vi ćete reći gospodine Pernar, nema pravomoćne presude, to je standardna fraza. I znate što se dogodilo? Jel se sjećate onoga novinara Mislava Šimatovića, koji je zamjenik urednika Večernjeg lista? Se sjećate što se s njim dogodilo? On je osuđen kao glavni urednik da je u Nacionalnu bio članak, koji je govorio, da je jedan čovjek iz tamo Kvarnera da je kriminalac. Vullnet Sedolli, tako se čovjek zvao, Vullnet Sedolli i njega se optužilo, tj. osudilo da je kriv, zato jer je to napisao, tj. bio urednik u doba kada se to napisalo. A kasnije sud, drugi presudio da je stvarno Vullnet Sedolli bio kriminalac, osudio ga. Taj Vullnet Sedolli je dizao ustavne tužbe i izgubio. I što se dogodilo? Sud je s jedne strane donio odluku kojim se ovaj kažnjava sa milijun kuna, u konačnici, zato jer je napisao, jer je u Nacionalu pisalo da je Vullnet Sedolli kriminalac, a s druge strane drugi sud donio odluku naknadno, gdje Vullneta Sedollia stvarno pravomoćno proglasio kriminalcem. I onda je novinar išao objasniti da on traži da se ovaj proces u kojem je on osuđen, poništi, da se presuda preinači, zato jer je ovaj čovjek stvarno kriminalac, pravomoćno odlučeno.
Kolega Pernar.
Recite.
Ja vas molim da se držite teme, ovo nema nikakve veze sa skidanjem imuniteta saborskog zastupnika.
Ima zato jer se radi o slobodi govora. I jednostavno se svako izražavanje mišljenja, koje nije u interesu vladajuće klase kažnjava i sankcionira. Evo vam primjer jedan. U slučaju Ježić, sin tog tajkuna, tuži mene, jer sam rekao da je ubojica sestara ako se ne varam Filipović. Ok, vi ćete reći, gospodine Pernar vi ste njega oklevetali, jel tako, ako sud tako presudi. Dužni ste platiti za to kaznu, odštetu. Ja kažem ok. Ali u isto vrijeme otac od tog mladića, koji je rekao da je uzeo 5 milijuna eura mita za Sanadera, i da će vratiti na sud, da ne vraća ih, on ne mora vratiti 5 milijuna eura. Zašto on ne mora vratiti 5 milijuna eura?
Kolega Pernar, ja vas molim da se držite teme, inače ćete morati završiti raspravu.
Gospodine Jandroković, stanje u pravosuđu je katastrofa [[Upadica Predsjednik: Ali, to nije tema.]] Na svakoga ko o tome progovori, tko kaže na korupciju se progoni. Samo sam to htio reći. Hvala.
Molim. Imamo jednu repliku, poštovanog kolege Glasnovića. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sad radi. U puno tome se ne slažemo, rekao bi kratko ovo je istina, ovako. Imate jednu rečenicu, što je progovorio jedan, ja mislim da je Olvar rekao, kaže u vrijeme obmane, govor istine postaje revolucionarni čin, to se ovdje događa, to se događa ovdje. Peglaju po meni sve od medija, dobivam telefonske pozive u 3 ujutro, Glasnović će 2 metra pod zemlje, ok. Ja sam ušao u javni život, briga mene. Nek dođe na … [[Govornik se ne razumije.]] kako ujo brije. Nije problem to. Imate drugih glava, a on mene predlaže za vještačenje nekakvo, ja nisam nikoga po imenu nikoga prozivao ovdje. A ja nisam kriv što su oni taoci svoje prošlosti, što su bili cipelari, radili za UDBA-u, cinkarali studente, što su maznuli lovu i druge stvari, što su bili u titojugendu, prisvojili stanove, što su prebacili lovu na bankovne račune vani. Ja nisam za tu privatizaciju i pretvorbu, što oni sakrivaju ko zmija noge. I sad po meni. Kad govorimo o medijima, o kleveti, gdje su se uvrijedili saborski zastupnici, kad su popljuvali čovjeka, samo zato što je katolik što je iz BIH. A sad je oslobođen na svim ovim presudama, to je … [[Govornik se ne razumije.]] medijima. To prešućuje HDZ … [[Govornik se ne razumije.]] Kad su napisali, nećeš razbojniče, lopove, prevarante. Djeca su mi prijatelji u školi, šta je sa Miom Crnojem, tko govori o njemu? A ne to ne zanima glave, imaju tu konop i samo poslušnost itd. ko zvono zvone gore. A ovi, ako ne mogu spavati po noći, što su cinkarovi, prodavali ispite za seks na fakultetima, to je njihov problem i ja ću istinu govoriti što god to bilo i … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku. Izvolite.
Gospodine Glasnović, znate što je ovdje zanimljivo? Ovdje je zanimljivo, što gospodin Lacković tvrdi sljedeće, da on tuži zato jer nije imao prilike replicirati na tvrdnje da je on umočen u kriminal. A evo, sad sam ja govorio sa govornice i rekao sam gospodine Lacković pa vi ste sami sebe prepoznali da imate veze sa kriminalom. Jer nije gospodin Grmoja rekao vi ste kriminalac, nego da u DSV-u ima ljudi koji su umočeni u kriminal i on je sam sebe prepoznao u toj tezi. On se nije javio i meni replicirao. Mogao je. Može i sada dići svoju ruku i reći gospodine Pernar vi niste u pravu, ja sam pošten čovjek i tako, ali on to ne čini što znači da je cilj isključivo demagoške naravi i stvaranje farse i zapravo zatiranje slobode govora. Hvala.
Druga replika, poštovani kolega Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Dakle, kolega Pernar ja nikad ne bih ulazio u vašu čast i ugled, ne bih to prosuđivao po vašim postupcima. Kao što znate ovdje kad niste bili shvaćeni, ja sam prvi taj koji sam stao uz vas. Kad ste povrijedili čast i ugled mnogih branitelja tamo prije kolone sjećanja u Vukovaru, kad ste sa mnom hodali, pitali me da li možete biti sa mnom taj dan u društvu. Kad sam ja zajedno sa vama otrpio pljuvanja po vama, ali isto tako i po meni kao saborski zastupnik bili smo cijeli dan zajedno. I ja nisam vama prigovorio na vašu čast i ugled. Ovo što vi koristite ja čak mislim da niste toliko ni zločesti, jer vi znate ili pretpostavljam da bi morali znati da sam ja častan i odgovoran čovjek. I upravo iz tog razloga želim da gospodin Grmoja kaže tko je taj tko je umočen u kriminal kako vi kažete, kad kaže Državno sudbeno vijeće izvor je korupcije. Ne mogu nam korumpirani ljudi birati suce, a aludira vrlo jasno na mene kao nekoga tko je zajedno sa Milanom Bandićem sudjelovao na izborima. Dakle, to radite onda kada njihov predstavnik izlazi iz Državnog sudbenog vijeća, a ulazim ja u njega. Ja vas molim da vi sada i u svojoj replici ne trošite vrijeme na vrijeđanje mene, jer vam to ne priliči kao saborskom zastupniku bez obzira na sav publicitet koji ste stekli mahom vrijeđajući, sotonizirajući političke neistomišljenike. Vi možete imati svoj svijet, ja imam svoj svijet. Kad ćete vi smatrati da sam ja nešto nezakonito napravio imat ćete pravo me tužiti za sve što sam ja napravio ili izgovorio. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Gospodine Lacković, ja vas ne optužujem. Ja ne sugeriram, ja o vama ne bi ni raspravljao da se vi sami niste pronašli u onome što je napisao gospodin Grmoja, tj. rekao. Ja nigdje nisam vidio da gospodin Grmoja govori da ste vi umočeni u korupciju. On je rekao da ne mogu korumpirani ljudi u DSV-u donositi odluke. A vi ste sami rekli to on misli na mene. Znači gospodine Lacković da ste vi zapravo sami sebe inkriminirali. Da vi niste tužili gospodina Grmoju za to, da se niste pronašli u opisu korumpirane osobe, pa jel' bih ja ovdje s vama sad raspravljao. Sigurno ne bi. Znači ono što ja sada činim je izravna posljedica onoga što ste vi napravili. I da netko kaže recimo da ima u Hrvatskom saboru korumpiranih ljudi koji mrze Hrvatsku. Pa ja ne bih rekao ljudi ja sam se pronašao u tom opisu, ja idem tužiti zato jer ja smatram da nisam korumpiran i da ne radim protiv Hrvatske. Ali kada je gospodin Grmoja rekao da ne mogu korumpirani ljudi u DSV-u donositi odluke o sucima, vi ste rekli to sam ja, to sam ja. I onda kažete gospodine Pernar zašto vi to meni predbacujete. On misli na mene. A gospodine Lacković, budite barem pametniji idući put. Eto hvala.
Idemo na treći klub zastupnika. To je poštovani kolega Grmoja iz MOST-a nezavisnih lista i jedan dio diskusije on, drugi dio kolega Bulj. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovaj intervju zbog kojeg me kolega Lacković tužio, znači to je intervju 11. studenog 2017. u Jutarnjem listu. Dan prije toga, dan prije tog mog intervjua dogodio se jedan pravosudni skandal u kojem je sudjelovalo Državno sudbeno vijeće. Znači evo 10.11. novinarka Slavica Lukić za Jutarnji list kaže prijavila se za sutkinju Građanskog suda. Greškom je imenovali u Kazneni sud. I taj intervju je znači bio nakon toga što se dogodilo, a isto tako taj intervju je bio nakon toga što je SOA rekla u svom izvješću da je 20 sudaca izravna prijetnja nacionalnoj sigurnosti. Znači nisam to rekao ja, to je rekla SOA. Tko bira suce? Državno sudbeno vijeće. Tko je te suce unaprijedio? Državno sudbeno vijeće. A za kolegu Lackovića sam rekao ovo. Treba svakako ići u izmjene zakona. I naš ministar Šprlje je bio pripremio set zakona, a jedan od njih je bila i obveza objavljivanja imovinskih kartica sudaca što je korak u dobrom smjeru. Ali ključ je u DSV-u i tu se nalazi ključna točka svih problema hrvatskog pravosuđa. Sad imamo situaciju da u DSV-u sjedi zastupnik Milana Bandića Željko Lacković, a znamo pod kakvim je optužbama Bandić i to je sasvim neprimjereno. Ja tu ne vidim ništa sporno i ne znam zašto se zastupnik Lacković osjetio prozvan, ali ja mislim da nije ovo njegova intencija i da nije on sam krenuo u ovo. Meni je Vladimir Šeks najavio gorke trenutke. Imam informacije i to će se vjerojatno dogoditi da će nakon tužbe Željka Lackovića zastupnika Milana Bandića u Hrvatskom saboru, dio sudaca iz DSV-a krenuti sa tužbama protiv mene, a svi znamo da suci teško gube, znači te zahtjeve za odštetama. Mene će ove tužbe dočekati, neću biti vječno, neće me kao neke iznijeti iz Hrvatskog sabora. A ja sam spreman, znači to će biti negdje, takve su procjene do milijun kuna. Ja sam spreman platiti taj ulog za bolje pravosuđe, za pravednije pravosuđe. Znači, ja sam spreman snositi posljedice ovih tužbi, a cjelokupna hrvatska javnost zna u kakvom je stanju hrvatsko pravosuđe, a najveću odgovornost upravo snose ljudi koji sjede u Državnom sudbenom vijeću, to je činjenica i ja iza nje stojim, ja od nje ne bježim i spreman sam preuzeti odgovornost za ono što sam rekao u tom intervjuu. I neću se povući niti milimetra jer sva djeca u Hrvatskoj, svi oni mladi koji odlaze trenutno iz Hrvatske očekuju od nas saborskih zastupnika da se borimo za bolju Hrvatske, a bolje Hrvatske bez kvalitetnijeg i pravednije pravosuđa nema. I u tom smjeru Most je uputio dva zakonska prijedloga u proceduru, to je Zakon o DSV-u i Zakon o sudovima gdje tražimo objavljivanje imovinskih kartica sudaca, tražimo sigurnosnu procjenu kandidata za suce i isto tako tražimo live prijenos razgovora s kandidatima. E kada to budemo imali u hrvatskom pravosuđu onda će nam možda situacija oko izbora sudaca biti kvalitetnija. Hvala.
Kolega Bulj izvolite vi.
Kolegice i kolege. Znate tko će suditi Nikoli Grmoji? Oni koji DSV imenuje znači unaprijed izgubljen spor. To nema nigdje nego u Hrvatskoj, nigdje nego u Hrvatskoj da ga tuže oni koji imenuju suce, a osnovni problem Hrvatske države je pravosuđe kako državno odvjetništvo tako i sudovi. Evo neka narod čuje i neka zna da članovi DSV-a koji imenuju te ljude, a svi znamo postupke koje sudovi vode da su korumpirani na lokanim razinama, sjetimo se nedavno sinkope u Šibeniku, sjetimo se brojnih drugih slučajeva. Ma nije to samo na sudovima, to je od Ustavnoga suda i sve što je kolega Grmoja rekao kazao je u pravu. I ja sam bio u slučaju kao i on kada je bivši naš kolega Tomislav Karamarko digao protiv mene kaznenu prijavu. Ja sam od vas kolege tražio da me se slobodno glasate protiv mene, molio sam vas. Jel netko treba odgovarati u ovoj državi da za sav kriminal koji se dogodio, jel je činjenica da smo INA-u izgubili arbitražu zbog toga što Hrvatska nije imala presudu za taj kriminal i tu nacionalnu veleizdaju. Ali neće odgovarati Sanader, neće odgovarati Linić, oni koji su davali Bijele noći nitko ne odgovara. Naravno Nikola Grmoja je problem u DSV-u koji imenuje suce. Evo i najkorumpiraniji prijedlog koji se dogodio u RH. Oni koji imenuju suce Tadija te tuži kadija ti sudi, pa to se nije dogodilo nikada. Vi ste kolega Grmoja ovdje po prvi put na ovaj način izloženi, znam da ste hrabri, znam da će vas osuditi zbog toga šta vas isti tuže isti vas sude. Ali je činjenica da se ne odnose tako ni prema Emilu TEdeschi-ome koji je uzeo novac, nikada ga nije vratio u Sinju za naoružanje. Goloruki smo se branili zbog takvih likova koji sada dočikaju Vučića naravno, srpskog predsjednika koji bi trebao najprije doći klečati u Glinu pa onda razgovarati s tim ljudima. Međutim sve je to isto, isti su to procesi kolega Grmoja, znam da ste hrabri, znam da će vas ovi osuditi, ali izdržite i smatram da je ovo najveća sramotna tužba koja se je dogodila u RH. Hvala.
Idemo na replike, idemo po redu. prvi je kolega Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle evo kolega Pernar je dobio odgovor, nije kolega Grmoja rekao da nije mislio na mene nego vidite da je mislio na mene, a to proizlazi iz članka da ste ga pročitali vidli bi. S druge strane ja isto tako znam da kolega Grmoja dobro zna da sam ja nezavisni zastupnik zamjena za gospodina Bandića sa preferencijalnim glasovima, ali kako neću biti s njima u njihovoj košari tako onda nastoje mene difamirati kako god bolje mogu. Između ostaloga su me tako proglašavali i ministrom pravosuđa i ne znam čim sve, ciljano da mi naštete ugledu i časti. S druge strane ja znam da kolega ne priznaje institucije jer ne priznaje ni Javnobilježničku komoru koju bi mogli proglasiti za izvorom političke korupcije kada ste se prostituirali i napisali i javno mahali s ovjerenom izjavom da nećete ni s HDZ-om ni SDP-om pa ste dva puta podržali HDZ nakon toga. Isto tako ste mahali da je 10 tisuća kuna dovoljna plaća za saborskog zastupnika, ja sam to rekao da to predložite jer to je za vaša primanja u kojima ste tada bili bila zaista pristojna plaća. Danas vam niti 20 tisuća očito nije dovoljno, ali budite sigurni da nećete trošiti tužbe jer vas neće nitko od kolega … Jutarnji list za objavu ispravka ove informacije jer nije želio sam ulogu DSV-a objaviti kako je to predsjednik Šarić u novinama tražio. U odnosu na kolegu Bulja moram reći da čovjek mora imati i ne samo čist ratni put nego i životni je da bi moralizirao ovako s govornice bilo kome pa meni. Dakle vi ste između ostaloga dobili od države za određeni stan pa ste taj stan prodali za daleko veći novac i sada moralizirate što će biti [[Upadica predsjednik: Vrijeme kolega Lacković.]] i kako će pravosuđe reagirati. Hvala lijepo.
Kolega Grmoja, izvolite.
Kolega Milane ja vidim da ste se vi uznemirili, meni je to jasno pa ste išli napadom na časnog hrvatskog branitelja Miru Bulja, a ostalo što ste pričali, dobro je Miro smiri se, ovo ostalo što ste pričali uopće nemam namjeru komentirati. Mi smo dva puta preuzeli odgovornost i dvaput zbog principa jer se nismo željeli prostituirati kako se vi prostituirate sada. Dvaput smo odustali od pozicije, a to nitko u povijesti Hrvatske nije napravio, a vi odrađujete i to ste priznali sada. On je rekao da smo se mi prostituirali. Ja imam pravo odgovoriti. Smirite se kolege iz HDZ-a. Smirite se! Pa ne morate uvijek braniti Milana Bandića. Smirite se, polako! Smirite se. Dakle, što se tiče odgovornosti mi smo je preuzeli. Vi sada držite ljestve ovoj i ovakvoj Vladi, to je činjenica. Mi nismo željeli, ostavili smo pozicije dva puta, a ovo što vi odrađujete za suce iz DSV-a, ako smatrate da vam je to na čast onda ja nemam više što dodati.
Molim vas kolegice i kolege, ja vas molim da birate riječi kada se između sebe razgovarate da bude ipak na određenoj razini. Kolega Pernar, izvolite.
Kolega Grmoja, svojedobno je objavljen članak „Hrvatska dobila ustavnog suca koji se lažno predstavljao.“ Radi se o sucu Ustavnog suda gospodinu Mlakaru. Kaže on je zajedno sa Josipom Vreskom, članom DIP-a te Danijela Ropuša, HSS-ovca iz Novalje u ožujku 2014. bio pozvan u središnjicu Hypo banke u Klagenfurtu. Tamo su sva trojica trebali objasniti zašto su od banke dobili svaki pod 210 000 eura itd. itd. Dakle, mi smo došli u banku koja je djelovala sablasno prazna. Malo je djelovalo i neugodno u početku, tražili su da se prijavimo na šalteru. Mi smo rekli da nemamo dokumente kod sebe, jer smo ih ostavili u autu. Predstavio sam se kao Goran Dolović, rekao je Mlakar HRT-ovom novinaru Draženu Majiću. Znači sudac Ustavnog suda u Hrvatskoj priznaje da se lažno predstavljao i kaže prema zapisniku s tog sastanka stoji da je Mlakar bio spreman u korist Hypo banke utjecati na postupke u tijeku, a to radilo se u slučajevima Šimuni, Expandes i Slavonska banka. Zamislite vi? Mlakar priznaje da je sudjelovao u sastanku. Nakon mjesec dana kad su došli na ponovni poziv, Mlakar i Ropuš došli su u Klagenfurt. Privedeni su u policijsku postaju gdje ih je policija suočila sa izjavom austrijskog poduzetnika Aleksa Kropiuninga da im je u tri navrata isplatio ukupno 630 000 eura da bi mu riješili neku prenamjenu zemljišta itd. itd. Njegovu priču je potvrdio jedan od trojice optuženih Danijel Ropuš, rekao je u policijski zapisnik. Dame i gospodo, pa mi ne da imamo kriminal, mi imamo kriminal na najvišim sudskim razinama. I umjesto da se to počne raščišćavati, umjesto da se sudi gospodinu Mlakaru traži gospodin Lacković da se sudi Nikoli Grmoji. Pa to je sramota! Hvala.
Nismo mi ovdje da odlučujemo o tome kome će se suditi, postoje nadležna državna tijela. Izvolite kolega Grmoja.
Kolega Pernar, evo ja zahvaljujem na podršci, a što se tiče Mlakara on je samo jedan od primjera u kakvom stanju, znači je i Ustavni sud, u kakvom stanju je naše pravosuđe. I nakon što su sve ove optužbe izašle u javnost HRT je imao prilog, znači o tome, pisali su mediji. On je i dalje taj čovjek je ostao kandidat i ovdje je izglasan sinergijom jednom HDZ-a i SDP-a a mi smo glasali protiv toga i to je ono što je najgore nakon jedne sramotne političke trgovine dogodilo se da čovjek koji se lažno predstavljao, koji je sudjelovao u aferi bude izabran u jednu od najvažnijih institucija u Republici Hrvatskoj. I to sve govori o našem pravosuđu, a mene Milan Bandić i ostali neka slobodno tuže. Ja sam rekao da sam spreman platiti taj ulog za bolje i pravednije pravosuđe. Hvala.
Treća replika poštovani kolega Glasnović.
Poštovane kolege, ovo je dobro došla ova rasprava, itekako dobro došla. Evo ja sam predao po pitanju vezano za ove zadnje govornike. Ja sam predao prije tjedan i pol dana obrazac, molim malo tamo kad sam ja govorio vi ste pričali polako. Ovako, ja sam predao. Molim vratite mi vrijeme malo. Predao sam ovaj obrazac za lustraciju za pravosuđe 4 … [[Govornik se ne razumije.]] u Saboru i Ured predsjednice. I tamo piše na primjer da se mora provjeriti porijeklo imovine i da se kažnjava lažno predstavljanje. Od toga nisam dobio odgovor i ja mislim mi svi znamo kakva je, da smo ušli iz jednopartijske kleptokracije u kroni kapitalizam i to su, gledamo toga posljedice danas. Nije pitanje ovdje kleveta. Imamo drugih problema. Šta je sa sigurnosnim provjerama? Zašto se meni telefoni prisluškuju? Zašto mene prate u onim jeftinim škodama tamo gore? Jesam li ja prijetnja nacionalne sigurnosti? Pa ja ih vidim. To su čisti amateri. Je li treba Vrhovnog suda odobrenje prvo šef SOA-e, ne ovaj sad, onaj. SOA odobrava praćenje i onda Vrhovni sud to potvrđuje. 7 mjeseci se može netko pratiti. Jer moja mater pokojna 90 godina, jel' ona bila prijetnja nacionalnoj sigurnosti, a ne ovi bivši udbaši, kleptokrati itd. To je naš problem. I kad ćemo, džaba o kodeksu. Ako propišemo Kodeks časti, ima više časti u federalnom zatvoru u Americi nego u hrvatskoj politici. I šta ćemo dobiti? Opet istu kaljužu. Gdje je Zakon o porijeklu imovine? Gdje je zakon o bivšim doušnicima? To se zove lustracija, a lustracija je istina. A to je tabu tema u hrvatskim medijima. Ukinuto je na HRT, ukinuto je uredništvo za istražiteljsko novinarstvo. Šta imamo? Samo izbacuju iste floskule, a demoniziraju se glave kao Glasnović jer govori istinu. Bujrum!
Kolega Grmoja izvolite.
Poštovani kolega Glasnović, mislim da je iz ovih događanja u Hrvatskom saboru posljednjih dana da je i vama jasno što se ovdje događa. Vi ste napadali cijelo vrijeme i lijevo i desno krilo UDBA-e, tako ste se izražavali. Ali mislim da je ovo desno puno opasnije, to smo vidjeli nedavno kod glasovanja o zakonu, prijedlogu Zakona o arhivima. Evo čestitam ovim putem zastupniku HDZ-a Davoru Ivi Stieru koji se izuzeo od glasovanja kod tog prijedloga HDZ-a kojim se zatvaraju arhivi. I ako ih počnete još više gaziti neće vas pratiti samo u jeftinim Škodama.
Idemo sad na replike poštovanom kolegi Bulju. Prvi je na redu kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, ja neću prejudicirati i neću govoriti kako su suci korumpirani. Ali budući da je naše društvo korumpirano, među sucima sigurno mora biti korumpiranih ljudi. To je matematičko pravilo. Nemoguće je da nije tako. Dakle što hoću reći? Dat ću jedan primjer. Dat ću samo jedan primjer. 2015. godine pokrenut je čitav niz prekršajnih postupaka protiv banaka i Prekršajni sudovi su počeli dosuđivati kazne od 80 000 do 150 000 kuna prekršajnih kazni bankama koje nisu sa dužnicima ugovorile parametre za promjenu kamatne stope. Što se događa nakon toga? U listopadu 2016. godine Visoki prekršajni sud daje naputak prekršajnim sudovima da ne dosuđuju prekršajne kazne bankama ukoliko su banke samovoljno, jednostrano i van ugovorno definirale te parametre i o tome obavijestile dužnike. Takav način reagiranja Visokog prekršajnog suda je gaženje hrvatskoga prava, gaženje u blato i mulj. Zašto? Zato jer rimsko pravo koje je staro 2000 godina zabranjuje jednostranu samovoljnu van ugovornu djelatnost bilo kojeg ugovornog subjekta. Visoki trgovački sud i Vrhovni sud svojom presudom su utvrdili da su banke nezakonito definirale kamatne stope, ali Visoki trgovački sud i Vrhovni sud su utvrdili također da se banke tako ne smiju niti u buduće, niti slično, niti tako ponašati. Međutim, što se događa? Banke se tako ponašaju i dalje, a Visoki prekršajni sud daje nalog prekršajnim sudovima da ukoliko se banke nezakonito ponašaju da to nije prekršaj. Što je to? Ima li tu tragova korupcije možda?
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Aleksić, naravno da su problem ljudi kao što ste vi, kao što je Nikola Grmoja. Oni koji upozoravaju na te korupcije koje se događaju u društvu i naravno da će kolega Lacković govoriti o mom ratnom putu koji sam bio pet godina u Domovinskom ratu i još 13 kao profesionalni vojnik, da vi imate moj ratni put. Vi i vaš šef Bandić bili bi u Ujedinjenim narodima, a vi slušajte kao poslušnik ovo slušajte dobro što govori kolega Aleksić što se događa u hrvatskome društvu, kako se odnose lički medvjedi unutar pravosuđa koji ne tribaju imati gospodine Lackoviću niti imovinsku karticu, niti šta kaže kolega Aleksić niti ih je briga za sirotinju. Rade za interesne skupine i sve što je rekao kolega Grmoja je bio u pravu. A o mom ratnom putu vi govoriti. Pa vi veze nemate o ratnom putu mome, niti imate veze na koji sam. To znadu oni sa kojima sam bio u rovu. Nabrojite vi s kime ste bili u rovu osim što ste ovdje Bandićev potrčko i produžena ruka. Ništa drugo niste [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj, nemojmo se vrijeđati.]] Kolega Aleksiću dok na ovaj način ljude tuže isti oni koji sude u Hrvatskoj će biti uvijek sirotinja ona koja će ispaštati, a bogati će se za malo pršuta i volova di će potkupljivati određene ljude upravljati. Hvala lijepo.
Molim vas nemojmo iznositi osobne uvrede. To piše u Poslovniku da je razlog za opomenu i molim vas da ne iznosite osobne uvrede. Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa u ovoj sad jednoj neobičnoj atmosferi pokrenuto je čitav niz pitanja kroz ove replike gdje se ja ne bih osjećao ugodno kad bih izašao iz sabornice, a da ne kažem nešto vezano na tu temu i kao predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije i kao političar, kao socijaldemokrat i kao član stranke koju smatram da je izreketarena upravo jednim udruženim poduhvatom potpuno neetičnim, nemoralnim, pa ja ću reći i kriminalnim. Na tragu ovog o čemu je govoreno upravo o korupciji u pravosuđu. Dakle, ne postoji u ovom trenutku većeg problema za hrvatsko društvo od korumpiranih sudaca i korumpiranog pravosuđa. Predmeti traju godinama, odlaze u zastaru Sanader, Fimimedia, Kalmeta i naravno Milan Bandić. Kolegice i kolege, svima nama se Milan Bandić sa svojim najbližim suradnicima Ljubičićem, sucima smije. Dakle, prijavljuju novce koji su nošeni u crnim vrećama, koji nisu nigdje bili, nigdje nisu knjiženi i reketare jednu stranku, dobivaju 10 milijuna kuna, oprali su novac i naravno da istovremeno i svi vi iz HDZ-a držite leđa i čuvate ga. Jer vaša koalicija počiva na političkoj korupciji u kojoj Milan Bandić drži za muda vas u HDZ-u, suce kao Državno sudbeno vijeće i zato je Hrvatska danas ovdje di jeste. Zato će 21. veljače kada bude objavljen novi indeks percepcije korupcije pasti za još nekoliko mjesta zbog Vlade, zbog većine koja počiva na pravosudnim kamen temeljcima koje drži Milan Bandić i koji svojim ponašanjem još više vodi do toga da će povjerenje građana u pravosuđe, u politiku biti još manje. I sve što su rekli kolega Grmoja i Bulj u potpunosti su u pravu.
Imamo povredu Poslovnika prije odgovora na repliku. Kolega Lacković, izvolite.
Dakle, predsjedniče Sabora vidite da ovo nema više veze sa skidanjem imuniteta, da rasprava se ne vodi uopće u tom cilju. Dakle, ovo je Grmoja marketing. Sutra će vam reći koliko je dva i dva, pa on najavljuje druge stvari. Svi su našli potrebu da iskoriste na mojoj želji da obranim svoj obraz pred hrvatskim sudom, svi su se toga uplašili ko' da je u pitanju španjolska inkvizicija. Da si pošten rekao bi na koga si mislio, pa bi riješili odmah. Ali ove rasprave koje su se ovdje vodile apsolutno nemaju i odbacujem bilo kakve …
Kolega Lacković, samo malo. Dakle niste rekli koji je članak povrijeđen. Već ste samim tim vi povrijedili Poslovnik. Ali dobro, molim vas ovako. Kolegice i kolege, [[Upadica Lacković: Dakle ovdje su između ostaloga padale uvrede na moje ime.]] Samo malo. Hajmo stat sad malo molim vas! Dakle, koriste se u raspravi neprimjerene riječi. Samo malo! Samo malo! Ja bih vas molio prvo tema je osjetljiva i osobna i molim vas da malo biramo riječi i način na koji govorimo. Dakle, neću davati nikakve povrede Poslovnika, jer bilo je puno toga do sada što je izgovoreno, a može se svesti pod povredu Poslovnika. Ja vas molim da ovu raspravu polagano privodimo kraju i da oni koji će sudjelovati dalje u raspravi ne idu sa uvredama prema kolegama i kolegicama zastupnicima. Izvolite kolega Bulj.
Kolega Jovanoviću pa jasno je da je hrvatsko pravosuđe najveći problem hrvatskoga društva i jedan od glavnih, tj. glavni i ključni uzrok i što nam investitori i investicije ne dolaze zbog toga jer nismo pravno uređena država. To je poznato. I jedino tko ispašta to su hrvatski građani, a pogotovo sirotinja. Zbog toga imamo dvije trećine Hrvatske prazne. I naravno da određeni faraoni unutar tih struktura koji su zaštićeni kao lički medvjedi jer vi morate i ja kao saborski zastupnik dati svoje imovinske kartice, a suci, Državno sudbeno vijeće, Vrhovni sud ne. Oni ne moraju. Njih su izuzeli. I naravno da ih politika postavlja. Zbog toga je kolega Grmoja u ovome trenutku njega kadija sudi, tuži i kadija ga sudi. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Kolega Pernar, samo malo, samo malo vas molim! Kolega Pernar, dobili ste opomenu. Još jednom ovo napravite letite van. Kakvo je to ponašanje? … [[Upadica Pernar, ne čuje se.]] Pa kakvo je to ponašanje? Što je vama? [[Upadica Bulj: Pa prekinite ih.]] Što je vama? Nećete se tako ponašati u sabornici [[Upadica Bulj: Opomenite njih oni su krivi.]] Još jednom kolega Pernar pozvat ću stražu. Tako se nećete ponašati. Izvolite kolega Bulj.
Ja smatram da kolega, gospodine predsjedniče stvarno zaista veliki je žamor i naravno da zastupnici se protive zbog toga, pa bih molio da opomenete evo čisto da malo bude mira u sudnici, u Parlamentu. Ali ovo je postala i sudnica, jer oni koji imenuju suce su oni koji tuže gospodina Grmoju, tako da možemo ovo nazvati i sudnicom dijelom jer ti ljudi su očito toliko moćni. Slažem se ovo sve što je rečeno i slažem se da je politički montirani suci. Jednostavno u ovome slučaju Grmoja je po prvi put na ovaj način da ga onaj tko ga tuži taj ga i sudi i naravno da će Nikola Grmoja biti od onih koji će izgubiti parnicu jer takvi su interesni lobiji u kojima sudjeluje tužitelj cijelo vrijeme i produžena je ruka svih tih ljudi o kojima vi pričate. I naravno znamo svi da je on zamjena gospodinu Milanu Bandiću i naravno da taj posao mora odraditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na zadnju repliku poštovani kolega Stazić.
Sabor nije samo zakonodavno tijelo.
Pardon kolega Stazić, imamo povredu Poslovnika kolega Đakić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, moram vas upozoriti da ste prekršili Poslovnik o radu Hrvatskog sabora u članku 230. Dozvolili ste, uvrstili ste u dnevni red pojedinačnu prijavu gospodina Ivana Pernara koji nije prijavnicu ispunio ni dostavio je za vaš stol. Jednako tako dozvolili ste i drugima da se uključe u raspravu koji nisu ispunili prijavnice i dostavili za vaš stol. Stoga vas molim da ovo prekrižite i smatrate nevažećim jer kršite Poslovnik o radu Hrvatskog sabora.
Moram priznati da je kolega Đakić u pravu. Ja sam pustio da se prijavljujete svi bez prijavnica i sada mi se to obilo o glavu, jer sam mislio da će rasprava ići u nekom normalnom smjeru pa si dajem opomenu evo. Ali vas zaista molim, ovo sad prestaje više biti normalna rasprava. Ovo prelazi sada u jedan obračun osobni između zastupnika, tako da bih vas pozvao sad da se ipak primirimo jer imamo jednu važnu točku. Moramo glasovati o članovima i članicama Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, tako da molim vas da idemo prema kraju. Izvolite kolega Stazić.
Dakle Sabor nije samo zakonodavno tijelo nego i vrhovno predstavničko tijelo. I svaki od nas predstavlja dio građana Republike Hrvatske. Naravno da o istim stvarima nećemo govoriti ni misliti isto, jer tako ni građani koji su nas birali ne misle. Ako je istina ovo što kažu da će članovi Državnog sudbenog vijeća tužiti gospodina Grmoju, a mogu ga tužiti samo za naknadu štete u građanskoj parnici, onda mi imamo problem jer je to nešto što se događa. Jer će se to dogoditi vjerojatno i kolegi Željku Jovanoviću zbog ovoga što je sada rekao, jer će se to dogoditi bilo kome od nas i to se već događa. I predsjedniče Sabora, ja vas molim da porazmislimo svi zajedno da obećamo zaštitu zastupnika, da ih se ne može kad ih se već ne može goniti kazneno da ih se goni u građanskim parnicama i da se na taj način od zastupnika uzimaju novci. Jer ako zastupnici ne budu mogli slobodno govoriti, pa sviđalo se to nekome ili ne, onda ovaj Parlament gubi smisao. Onda će u njemu zavladati strah da li će oni protiv kojih zastupnici govore da su korumpirani i da su loš dio ovoga društva, da će nas oni progoniti materijalno jer to već i rade i da ćemo ovdje morati šutjeti. A to je daleko opasnije, to je daleko opasnije od njihove korumpiranosti.
Izvolite odgovor na repliku.
Kolega Staziću da, ovo je diktatura onih koji su doveli u ovakvu situaciju Hrvatsku državu. Jednostavno primjer gdje će oni koji imenuju suce, koji će suditi kolegi Grmoji, a ima ih još znači Državnom sudbenom vijeću koji najavljuju tužbe je neviđen pritisak na saborske zastupnike. I ja mislim da bi trebalo razmisliti o ovome da baš te grupacije priko toga tijela tuže kolegu Grmoju i na taj način prijete u biti strašne poruke šalju nama saborskim zastupnicima i svima koji ovdje od nas imaju pravo raspravljati što žele. Ali ovo je po prvi put, ovo je primijećeno. Ovo je po prvi put ne samo što nam žele Poslovnikom zabraniti govoriti i što će se naravno zbog ovih stvari, ali ovolika moć u rukama tužitelja to je nevjerojatno. Saborski zastupnik o kojem ovisi većina, o kojem ovisi većina tuži kolegu zastupnika a taj kolega koji tuži kolegu zastupnika imenuje, je u tijelu koje imenuje suce. To je pritisak na saborske zastupnike do sad neviđen. I zaista i pritisak i na suce naravno, naravno suci će morati odraditi jer imenuje suce. Jer ovo je direktan pritisak na suce priko osobe tužitelja koja je fizička osoba tužila kolegu zastupnika. I zaista ovo tribaju pravni stručnjaci analizirati da li je se ikada ovako kolega Staziću nešto slično dogodilo na ovaj način, da oni koji vrše pritisak na suce koje imenuju i da tuže i da imaju snagu saborske većine, odlučuju o većini njihov glas je većina jer Milan Bandić upravlja sa tih par glasova i to je većina. Znači ovo je do sada presedan, pravni presedan pritiska na saborskog zastupnika koji iznosi negativnosti i svoje stavove. Hvala.
I završna rasprava poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, uvaženi zastupnici. Htio bih ukazati na jedan problem vezan uz sam govor u Saboru. Ja sam dugo vremena mislio da za izgovorenu riječ u Saboru se ne može odgovarati. Međutim, slučaj zastupnika Nenada Stazića upozorava na suprotno. Naime, o čemu se radi. Zastupnik Stazić je tijekom saborske rasprave nešto rekao i privatni tužitelj ga je tužio i na Općinskom sudu u Zagrebu ga je sudac Hrvoje Vučić osudio usprkos tome što se za izgovorenu riječ u Saboru ne može odgovarati. Ja pitam gospodina Stazića pa dobro jeste vi išli sucu objasniti Hrvoju Vučiću na Općinskom sudu u Zagrebu, da se ne može osuditi za ono što se kaže u Saboru. Veli on jesam, ali njega to ne zanima. Znači vi imate situaciju gdje imate Ustav sa jedne strane i zakone s te strane, a s druge strane imate jednog suca Hrvoja Vučića koji kaže mene to ne zanima. Mene ne zanima što Ustav kaže, što zakoni govore. Ja ću suditi kako ja hoću. I ta samovolja sudaca krši osnovno načelo Zakona o sudovima, a to je da suci sude po zakonu. Suci u Hrvatskoj na žalost sve manje sude po zakonu. I ono što je najgore je sljedeće. Ako ja napravim, tj. ako bilo tko u Hrvatskoj napravi neku pogrešku tijekom obavljanja svoje dužnosti bilo da kao ministar potpiše nešto što je štetno ili kao liječnik napravi neku pogrešku, zubar, odvjetnik itd. on za to odgovara. Ali za ono što suci rade nepravilnosti itd. ne odgovaraju suci. Znači suci u Hrvatskoj ne odgovaraju za svoje pogreške, nego Republika Hrvatska odgovara umjesto njih. Ja predlažem izmjenu Zakona o sudovima na način da sad onaj sudac koji je korumpiran, onaj koji je nepošten i onaj koji sudi mimo zakona i protiv zakona da on snosi posljedice za svoje odluke i postupke, a ne Republika Hrvatska. I što se tiče ovakvih tužbi smatram da u trenutnoj situaciji kada je sam pravosudni sustav duboko korumpiran i kada korupcija seže ne samo do Općinskog suda u Zagrebu, nego i do Županijskog suda u Zagrebu i Ustavnog suda da se mi ovdje ne moramo baviti pitanjima Grmoje, nego da se moramo baviti pitanjima ozbiljnih sudskih procesa koji padaju u zastaru, a to je prvenstveno slučaj Ive Sanadera koji će najvjerojatnije biti oslobođen. To je slučaj Roberta Ježića koji nikada vjerojatno neće vratiti 5 milijuna eura Sanaderovog mita itd. Ali mi se time ne bavimo. To nikog ne zanima! Ja nisam nikad čuo gospodina Željka Lackovića da govori o ovim problemima o kojima sam ja sada govorio. Ne! On vidi problem u Nikoli Grmoji jer je ukazao na problem korupcije u Državnom sudbenom vijeću. Smatram da je to sramotno i da mi kao Hrvatski sabor pod hitno moramo mijenjati zakon, prvenstveno Zakon o sudovima i evo sad vam najavljujem predložit ću u ime našeg Kluba zastupnika da od sada suci odgovaraju osobno za ono što rade, a ne da ne odgovaraju nikome i da mogu raditi što hoće. Hvala.
Imamo replike. Prvi je na redu poštovani kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani gospodine Pernar u pravu ste, rekli ste to, imamo nove ove po pitanju sudstva. Ovo je dobro vrijeme. Nek' sjedimo ovdje do ponoći dok ne riješimo ovo. Imate novi dokaz, ovdje dokaz disertacija predsjednika Ustavnog suda je plagijat. Taj sudac ima samo jednu nekretninu pola milijuna kuna. Od kud to? Drugu stvar bih rekao, a kad govorimo o govoru mržnje ovde, govor mržnje. Pa jeste vi ovde dragi drugovi i drugarice u Saboru, jeste čuli o Rezoluciji 1481 za osudu komunističkih režima koji su pobili 20 milijuna ljudi tamo od Urala na dalje, a tu se veliča taj sustav jedan. To ne zanima gospodina Furia Radina dole, bivši kadrovi dole. I šta je sa Rezolucijom 1096 za uklanjanje ostataka komunizma? A tu se digla jedna drugarica i pozdravlja smrt fašizmu, sloboda narodu. O čemu mi govorimo ovde? Pa tu se krše sva temeljna prava, temelji civilizacije u Europi, civilizacijske temelje i 10 božjih zapovijedi svakodnevno, a mi govorimo ovde o nekakvim drugim posrednim. Netko vrijeđa nekoga. Uzmite sobu dole, napravite gluhu sobu, dajte im boks rukavice, tko izađe, izađe. To su za mene nebitne stvari! Ovo je ključna stvar otklanjanje komunizma ostataka, Rezolucija 1481 i 1096. A tu drugovi hvale taj bivši sustav koji je pobio pola milijuna ljudi.
Odgovor na repliku, izvolite.
Uvaženi zastupniče Glasnović, vi stalno ovdje pričate o komunizmu i gdje ima on tih loših strana, ružnih lica itd. Međutim, u komunizmu je čovjek znao da ne smije pričati, a danas se nama ovdje govore bajke o demokraciji, bajke o ljudskim pravima bajke o poštenom pravosuđu, bajke o pravnoj državi itd. I sad tko god se pobuni protiv tih bajki, tko god odbije vjerovati u ovu simuliranu stvarnost kakvu nam prikazuje HRT, kakvu nam prikazuje vladajuća većina njega se tuži. I onda šta? Kakve su naše šanse na tim sudovima? Nikakve, zato jer su, jer nam sude oni koje su imenovali ti protiv kojih govorite. I tu nema pravde. I ja pozivam ovom prilikom da se saborske zastupnike ili zaštiti od ovih montiranih procesa, od tih parnica itd. ili s druge strane da se stave da suci osobno odgovaraju za odluke koje donose, a ne da država to čini umjesto njih. Zato jer ja ako nešto kažem onda je kriv, onda ja za to odgovaram, a suci ako krivu presudu donesu koja je očito protivna zakonu onda nitko za to ne mora odgovarati, odnosno mora država a ne oni. Hvala.
Druga replika poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani kolega Pernar, ja mislim da predsjednik Sabora nije pogriješio kako je rekao i da mu se ova rasprava obila o glavu. Ova rasprava je jako važna za hrvatsko društvo. Ovo je ono što komentiraju naši građani o stanju u kakvom se nalazi hrvatsko pravosuđe, a što se tiče zaštite saborskih zastupnika ja apsolutno podržavam tu sve kolege koji smatraju da ono što mi iznesemo ovdje u Hrvatskom saboru da zbog toga ne bi trebali odgovarati, ali poručujem gospodinu Lackoviću koji me prozvao ovdje u povredi Poslovnika da ja ne osjećam nikakav strah, da sam spreman znači i sada se suočiti sa svim optužbama pred hrvatskim pravosuđem bez obzira što je priprema i odnosno što se ishod već zna. Znači ja znam da ću u ovim procesima koji slijede sigurno izgubiti. Ja sam tu odštetu spreman platiti ako je to evo jedan barem mali kamenčić za pravednije hrvatsko pravosuđe. A ona razina uznemirenosti koju ste vi danas pokazali, znači kada ste shvatili da nisam ja ovdje odradio svoj PR nego ste vi napravili ono što niste smjeli napraviti, tužili ste me, znači i sad se pokazalo da ste samo otvorili jednu bitnu raspravu u Hrvatskom saboru o stanju u kojem se nalazi hrvatsko pravosuđe, a ono kolega Pernar što je primijetio kolega Bulj ja mislim da je najbitnije. Ovo je jedan neviđeni presedan, da osoba koja je ključna za opstanak vladajuće većine i koja bira suce mene tuži i praktički vrši tako pritisak na one koji će donositi odluke u ovom slučaju.
Hvala kolega Grmoja. Dakle, izokrenuli ste moje riječi. Nisam rekao da mi se rasprava obila u glavu, nego da mi se obio moj pristup da sam dozvolio da se bez prijavnica raspravlja. To je vrlo bitna razlika. Izvolite kolega Pernar.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Nalazimo se u situaciji gdje se zapravo radi jedna zamjena teza. Znači one koji se bore protiv kriminala njih se sudski procesuira, a one koji se bave kriminalom njih se oslobađa, njih se alibira, njima se ide niz dlaku, niz kako bih već rekao uz ruku itd. Zašto? Zašto naše pravosuđe funkcionira na način da pošteni ljudi stradavaju za onoga koji je dužan sto kuna za njega nema zastare, on je dužan do smrti i umrijet će blokiran, a onaj koji je pokrao nas sve skupa e za njega ima zastare, za njega njegove presude padaju. Traže se, krivi zarez se traži. A što se tiče rada DORH-a pa kad će više doći taj DORH na dnevni red ovdje? Nikada. Što je ovo? Dame i gospodo, molim vas da se uozbiljite i da prestanete više vi gospodo iz HDZ-a utjecati na pravosuđe jer nije logično da sve presude koje idu protiv HDZ-a padaju na višim sudskim razinama, a kad se radi o običnim ljudima onda sve presude idu njima na štetu. A ono što je najstrašnije je praksa HRT-a gdje kontrolori HRT-a lažno svjedoče da su vidjeli prijemnik RTV signala ili da je osoba rekla da ga ima a nije imala i sudovi im poklanjaju povjerenje. I još se izruguju ljudima koji kažu da to nemaju, kažu je vidjet ćeš ti na sudu, suci vole takve priče. Zašto? Zato jer znaju da suci sude za HRT i zato jer su sudili za Hanžekovića i sudit će i dalje za tu mafiju.
Molim vas da birate riječi kad govorite. Idemo još dvije replike imamo poštovani kolega Bauk, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja imam nekoliko povijesnih rečenica. Ne mislim da će ući u povijest nego ću ih izvaditi iz povijesti. Dakle, ovaj slučaj tužbe prema saborskom zastupniku, kolega Pernar vama repliciram, sam prije skoro 8 godina izložio u Hrvatskom saboru upravo u petak popodne i upravo oko točke skidanje imuniteta i to sam gospodine predsjedniče vama na sms poslao taj članak, jer sam problematizirao činjenicu da se gospodinu Kajinu sudi zbog izgovorene riječi u Saboru po tužbi HRT-a. Za stolom predsjedavajućeg sjedio je tada potpredsjednik Sabora gospodin Vladimir Šeks i on je imao potrebu nakon mog izlaganja u ime kluba komentirati. Ja ću pročitati što je komentirao. „Za izrečeno mišljenje u Saboru moj je stav da zastupnik ne može odgovarati ni po kojoj osnovi.“ To je dakle, ispričavam se. „U Saboru zastupnik može sve izgovoriti nekažnjeno dodavši da imunitet ne bi mogao štititi zastupnika za izgovorenu riječ jedino ako se radi o izjavama koja potiče na nasilje poput prijetnje smrću, a da za sve ostalo zastupnik podliježe stegovnoj odgovornosti predsjedavajućeg opomena, oduzimanje riječi i slično. Jer ako doista zastupnici budu morali za izgovorenu riječ i izraženo mišljenje u sabornici odgovarati i po osnovu nekakve štete, onda se svi možemo naći u situaciji da svi odgovaramo ili šutimo“ gospodin Vladimir Šeks, potpredsjednik Hrvatskog sabora 2010. godine. To je njegov stav koji je javno izrečen za ovom govornicom. I ako postoje slučajevi tužbe zastupnicima zbog izgovorene riječi u Saboru onda smatram da Ustavni sud treba reagirati izvješćem i dati mišljenje da se tu radi o kršenju Ustava i instituta nepovredivosti za govor u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Bilo je iz povijesti, ali nije bilo povijesno. Kolega Pernar, izvolite. Izvolite.
Gospodine Bauk, da postoji velik problem, da sudi se onima koji govore, sudi se onima koji zvižde, sudi se onima koji ukazuju, a one koji prikrivaju, one koji štite, one koji podržavaju korupciju njih se štiti, ali i bira. I uvijek se govori da je svako nedužan dok se pravomoćnom sudskom presudom ne dokaže suprotno. Pa da, Ivo Sanader je nevin, Nadan Vidošević je nevin, Milan Bandić je nevin, gospodin Kalmeta je nevin, ovaj koji je priznao mito Ježić tajkun da je uzeo pet milijuna i on je nevin. Vama su svi nevini. To je vaša politika dame i gospodo. Izrugujete se hrvatskoj javnosti govoreći im da pravdu i zadovoljštinu potraže na sudu, a ne kažete im mi kontroliramo te sudove, mi odlučujemo tko je kriv, a tko nije kriv. I u toj vašoj percepciji stvaranosti vrište zločin i genocid nad narodom, ali ponavljam najveći genocid i najveće pranje mozga vrši HRT jer bez podrške HRT-a ne biste mogli manipulirati hrvatskim narodom, ne biste ih mogli lagati u oči i vaša farsa bi bila izvrgnuta ruglu. Ali budući da vas HRT štiti, budući da kontrolirate izravne ili neizravne i ostale medije, pogotovo radio, odlučujete o frekvencijama imate potpunu kontrolu i potpunu vlast ne samo nad sudovima nego i nad ljudskim glavama. A ponavljam, inkasatori odnosno kontrolori HRT vi im kažete nemam prijemnik, odluka Visokog upravnog suda je da ih ne morate pustiti u kuću, oni kažu ok baš nas briga što ste vi rekli mi vas šaljemo na sud mi vam dajemo prekršajni nalog i sud će presuditi u našu korist. I smiju se ljudima, smiju se ljudima. Jel bi to oni mogli da su sudovi pošteni i da suci suce na osnovu dokaza i zakona? Ne bi mogli. Hvala.
Hvala vam. Kolega Maras zadnja replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pernar, danas se ne namjerno vjerojatno kolega Lacković upecao u mrežu i pokazao paradoks Hrvatske i našeg sustava i pokazao šta je najveći problem u Hrvatskoj, a to je nepovjerenje u pravosuđe odnosno pravosudni sustav. Predstavnik Milana Bandića, član kluba Milana Bandića u Hrvatskom saboru tuži drugog kolegu zastupnika u Hrvatskom saboru iako je onaj u čijem klubu sjedi pod nekoliko teških optužnica najtežih optužnica kada obnašate javnu dužnost, već nekoliko godina. I ništa se ne dešava, umjesto da problematiziramo to da predstavnik kluba stranke koja ima predsjednika koji od 2014. ima optužbe za korupciju sjedi i odlučuje o tome tko će biti suci, mi problematiziramo to šta je na taj problem upozorio naš jedan kolega zastupnik. To je nažalost stanje koje imamo danas u RH i to je nažalost stanje da se nama gradonačelnik Zagreba kojeg odvjetništvo pita, ne gdje su pare, nego gdje su stanovi to ga odvjetništvo pita jer odvjetništvo misli da on ima u optužnici stanove na nekoliko lokacija u gradu Zagrebu prekrivene. On se smije svima nama objašnjava i preko svojeg kolege predstavnika kluba zastupnika u DSV-u imenuje suce. A to podržava tko? Podržava HDZ, podržava u ovom Saboru, podržava u Gradskoj skupštini i ruku pod ruku šeće sa takvim političarima i zbog toga imamo Hrvatsku kakvu imamo. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hrvatskoj javnosti treba reći da je HRT jedna korumpirana institucija, da HRT manipulira građanima, da njegova uloga nije da informira nego da dezinformira javnost. A koji je najveći dokaz u prilog te teze? Pogledajte gledanost HRT-ovog … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Pernar, opet ste skroz izvan teme. Ne razgovaramo o HRT-u nego razgovaramo o skidanju imuniteta. Ja vas molim da se držite teme.
Stvar je u tome da je HRT tužio Damira Kajina zato jer je rekao da se na HRT-u svaka emisija može kupiti. I iako je jasno da zastupnik ne može odgovarati za ono što kaže sa saborske govornice, ne samo da ga je tužio nego HRT izgubio tu tužbu protiv njega sa obrazloženjem da ne može zastupnik za to odgovarati. Međutim, HRT smatra da je iznad zakona i žali se na presudu općinskog suda i na Županijskom sudu HRT gubi opet. Ali zašto oni ulaze u te sporove ako znaju kakvo je pravo? Zato da zastraše, zato da ušutkaju i zato jer smatraju očito da protiv njihovog kriminala se ne smije govoriti. To je suština cijele priče. A i oni meni … gospodine Pernar kako se vi ponašate? Kakvo je vaše ponašanje? Gospodo s HRT-a kako se ponašaju kontroli HRT-a kada ljude maltretiraju kada idu po kućama i stanovima? Zašto o tome emisiju ne napravite? Zašto se ne može govoriti o tome da zastrašujete ljude? Govorite im da vas moraju pustiti u stan ili kuću iako presuda Visokog upravnog suda kaže da ne moraju. Zašto im govorite da ako kažu da nemaju prijemnik RTV signala im kažete da je to nebitno da svejedno moraju plaćati i da ako odu na sud da će izgubiti spor? Zašto HRT to radi? I vi koji ste birali ovakvu upravu HRT-a vi to podržavate, vi idete s njima ruku pod ruku i vrijeme je da hrvatska javnost to konačno sazna.
Hvala vam. Došli smo do kraja rasprave. Zatvaram raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke koja glasi: „Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Nikole Grmoje po zahtjevu opunomoćenika privatnog tužitelja Željka Lackovića iz Đurđevca po tužbi koja je podnijeta dana 7. veljače 2018. g. općinskom kaznenom sudu u Zagrebu, zbog kaznenog dijela klevete iz čl. 149. stavka 2 u vezi stavka 1 Kaznenog zakona. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 107 glasova za i 9 glasova protiv, donesena odluka kako je preložilo Mandatno imunitetno povjerenstvo.
I zadnja točka danas će nam biti - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 36. sjednici održanoj dana 21. ožujka 2018. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Luke Mišetića iz New Yorka upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanja kaznenog postupka protiv Damir Tomića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. i kaznenog djela klevete iz članka 149. Kaznenog zakona. Damir Tomić, zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora, te na temelju članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti, niti voditi kazneni postupak. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 6 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Damira Tomića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Luke Mišetića po tužbi koja je podnijeta dana 14. ožujka 2018. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. i kaznenog djela klevete iz članka 149. Kaznenog zakona. Obrazloženje je zapravo isto kao i u svim slučajevima do sada. Radi se o privatnoj tužbi i u tom smislu se ne predlaže skidanje imuniteta. Kazneni postupak može se pokrenuti i voditi nakon isteka zastupničkog mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I time smo završili današnji rad naš. Nastavit ćemo sutra u četvrtak u 9,30. Prva točka biti će Konačni prijedlog zakona o zaštiti neobjavljenih informacija s tržišnom vrijednosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 225. Ugodno poslijepodne! SJEDNICA PREKINUTA U 15,45 SATI.
I idemo na zadnju današnju točku, izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Damira Tomića, zastupnika u Hrvatskom saboru, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke koja glasi: za vrijeme trajanja zastupničkog mandata, uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Damira Tomića, po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Luke Mišetića iz New Yorka, po tužbi koja je podnijeta 14. ožujka 2018. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. i kaznenog djela klevete iz članka 149. Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 114 glasova za, donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Poštovane zastupnice i zastupnici, ovim zaključujemo 7. sjednicu Hrvatskog sabora. Najavljujem početak 8. sjednice kako je i planirano, 11. travnja 2018. godine. Svima želim sretan Uskrs, ugodne uskršnje blagdane i u ime svih vas i svim hrvatskim građankama i građanima te Hrvaticama i Hrvatima. Hvala i vidimo se. SJEDNICA ZAKLJUČENA U 11,23 SATI.
I sada prelazimo na sljedeći zakon: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o novoj grani, drugo čitanje, P.Z.E. broj 186. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Rekao sam već da se radi o konačnom prijedlogu zakona i da se amandmani mogu podnositi do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Gospodin Plazonić želite li dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite.
Hvala lijepo. Nacrtom Konačnog prijedloga Zakona o provedbi Uredbe EU od 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. godine o novoj hrani slijedi sljedeće: osigurat će se provedba EU od 2015/2283 kojom je na razini EU propisan postupak odobravanja nove hrane kao i pravila za njezino stavljanje na tržite EU. Zatim utvrdit će se Ministarstvo zdravstva kao nadležno tijelo za provedbu upravnih i stručnih poslova prema odredbama ovoga zakona i uredbe EU opet te iste 2015/2283 te Sanitarna inspekcija i Veterinarska inspekcija kao nadležne inspekcijske službe. Propisat će se prekršajne odredbe za počinjenje prekršaja vezano uz provedbu zakonom propisanih obveza. E sad, novom hranom smatra se sva hrana koja se nije u značajnijoj mjeri upotrebljavala za prehranu ljudi unutar EU, prije 15. svibnja 1997. godine. Nova hrana odnosi se na nove izvore hrane ili novoproizvedenu i inovativnu hranu, hranu proizvedenu upotrebnom novih tehnologija i proizvodnih postupaka te hranu koja se tradicionalno konzumira izvan EU, ali ne i unutar njega. Razlika između rješenja koja se predlažu nacrtom konačnog prijedloga zakona u odnosu na rješenja iz nacrta prijedloga zakona i razloga zbog kojih su te razlike nastale su sljedeće, u člancima 9. i 13., nomotehnički su dorađeni u skladu sa člankom 17. stavak 2. jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor te članak 12. koji se odnosi na postupke koji su započeti prema odredbama Zakona o provedbi uredbe Europske zajednice br. 25897, Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. godine. Novoj hrani i sastojcima nove hrane koji su napisane u „Narodnim novinama“ itd., da ne govorim te brojeve izmijenjen na način da će propisano, da će se postupci dovršavati sukladno članku 35. uredbe EU. Naime, člankom 35. uredbe EU od 2015. EU parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. godine o novoj hrani propisano je da će se svi zahtjevi za stavljanje nove hrane na tržište unutar unije koji su podneseni državi članici u skladu sa člankom 4. uredbe Europske zajednice i za koje nije donesena konačna odluka prije 1. siječnja 2018. tretirati kao zahtjev u skladu sa ovom uredbom. Eto toliko. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Raspravu kao što sam rekao prije, a čini mi se da i nisam rekao proveli su Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, žele li uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Željko Jovanović ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Pozdrav malobrojnim zastupnicima. Inače ako se sjećam ova rasprava je bila u prvom čitanju negdje oko ponoći u istom ovakvom sastavu onda sam danas pomislio da će biti dobro jer će biti puna dvorana i međutim malo se otegla rasprava po prvoj točci i evo došli smo u istu situaciju [[Upadica Radin: Ali danas je petak.]] Da, da, ali evo tako je ispalo da je u oba čitanja vrlo mali interes saborskih zastupnika. Dakle kao što smo čuli od državnog tajnika nema puno izmjena u odnosu na prvo čitanje pa nema potrebe ni za neku dugu raspravu. Ono što evo ako ima građana koji nas gledaju ipak nekoliko informacija o toj novoj hrani. Neki od primjera nove hrane su novi postupak proizvodnje npr. kruh, gljive ili mlijeko tretirani ultraljubičastim svjetlom radi povećanja sadržaja vitamina D, novi izvori nutrijenata kao što je ulje, doksoheksaenske kiseline iz mikroalgi i betaglukani iz kvasca, prehrambeno poljoprivredni proizvodi iz trećih zemalja, vjerojatno ste jeli kruh sa sjemenkama chie ili plodovi nonia, biljni ekstrakti poput bjelančevina uljene repice. I za građane naše dobro je reći da na stranicama Europske komisije na web stranicama postoji popis svih oblika nove hrane. Ali ono na što im posebno skrećem pažnju postoji popis hrane koja nije odobrena odnosno odlukom komisije zabranjena je njena primjena tako da građani vode računa o tome. Danas se svašta nabavlja putem interneta. Ono što također želim naglasiti radi javnosti da je vrlo bitno da se prilikom deklariranja ovakve hrane poštuju i uredbe o tzv. zdravstvenim stavovima i zdravstvenim porukama koje mogu biti na tim informacijama. Naravno također postoji stroga upozorenja kome ovakva nova hrana nije preporučljiva, radi se o različitim osjetljivim skupinama. Dakle ako postoje prehrambene i zdravstvene tvrdnje, vrlo je dobro provjeriti da li su one u skladu sa onim što je propisano pravilima Europske komisije. Koji su neki oblici hrane odobreni? Recimo u 2011. to je beta glukan čije sjemenke su odobrene 2013., jedna vrsta mikro alge 2014., UV tretirani kvasci 2014. ulja antarktičkog krila 2016. I na kraju zašto uopće imamo ovu novu uredbu? Postoji 6 bitnih razloga koje želim navesti radi gledatelja koji prate naš rad. Prvo, novom uredbom o novoj hrani poboljšati će se učinkovitost postupka odobravanja te će se time poticati inovacije u prehrambenom sektoru, osigurat će se sigurnost europskih potrošača te će se proširi izbor hrane koja im je dostupna. Opći kriteriji za definiranje nove hrane ostaju nepromijenjeni, dakle nova hrana i sastojci hrane jesu hrana i sastojci koji se prije 15. svibnja '97. nisu značajnije konzumirali. Europska agencija za sigurnost hrane mora provoditi sigurnosne procjene što je vrlo važno, osigura nevidljivost popisa nove hrane koja je odobrena u EU-u, uspostavom rokova za sigurnost procjene i postupke za odobrenje poboljšat će se učinkovitost i transparentnost čime će se smanjiti ukupno trajanje postupaka odobravanja. Kako bi se olakšalo trgovanje doći će do bržeg i proporcionalnijeg ocjenjivanja sigurnosti za tradicionalnu hranu iz trećih zemalja koje su u prošlosti smatrane sigurnom za upotrebu. Novom uredbom uvodi se i pojednostavljeni postupak ocjenjivanja za tradicionalnu hranu iz trećih zemalja a koja je nova u EU-u. Ako se može povijesno dokazati da je predmetna tradicionalna hrana sigurna, a države članice EU-a i sigurnosna agencija nisu izrazile zabrinutost, ta se tradicionalna hrana može staviti na tržište na temelju obavijesti i podnositelja zahtjeva. I šesto, nove tehnologije i inovacije imaju potencijal smanjenja utjecaja proizvodnje hrane na okoliš, povećanje sigurnosti hrane i prednosti za potrošača. Inovativna hrana može imati korist od odredaba o zaštiti podataka kojima se podnositelju zahtjeva omogućuje dobivanje pojedinačnog odobrenja za stavljanje nove hrane na tržište. Zaštita podataka temelji se na novo razvijenim znanstvenim dokazima te vlasničkim podacima i ograničena je na 5 godina. Završit ću sa izjavom Claude Junckera koji je nedavno rekao da je neprihvatljivo da postoji dupli standardi u kvaliteti hrane u EU-u, da ne smiju postojati potrošači drugog reda, tako da i na ovaj način građani Hrvatske budu u prilici da u svakom trenutku konzumiraju sigurnu hranu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ispred Kluba zastupnika HDZ-a sad imamo gospodina Vlatka Kopića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, pomoćnice ministra, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama se kao što je već rečeno, nalazi drugo čitanje prijedloga Zakona o provedbi uredbe EU-a 2015/2283 Europskog parlamenta i vijeća od 25. studenog 2015. o novoj hrani koje je u prvom čitanju u ovom Viskom domu bilo prihvaćeno jednoglasno sa 107 glasova. Odmah u početku ove rasprave ističem da se radi o usklađivanju domaćeg pravnog zakonodavstva sa europskom pravnom stečevinom na način da će predmetna uredba EU-a se implementirati u hrvatsku pravnu regulativu. Naime, na razini EU-a u prosincu 2015. godine donesena uredba 2015/2283 Europskog parlamenta i vijeća od 25. studenog navedene godine o novoj hrani, no međutim izmjene uredbe 1169/2011 Europskog parlamenta i vijeća i stavljanje izvan snage uredbe P.Z.E. br. 258/97 Europskog parlamenta i vijeća i uredbe komisije br. 185/2001 stupaju na snagu odnosno počinju se primjenjivati od 1. siječnja 2018. godine. Uredbom EU 2015/2283 u bitno se pojašnjavaju i dopunjavaju kategorije nove hrane. Naime, olakšava se stavljanje tradicionalne hrane iz trećih zemalja na tržište EU-a te se mijenja i sam postupak odobravanja nove hrane. Nadalje za potrebe provedbe uredbe EU 2015/2283 svaka država članica EU-a osigurat će na razini EU-a propisan postupak odobravanja nove hrane kao i pravila za njezino stavljanje na tržište EU-a. Što zapravo znači nova hrana već je rečeno, no bitno je napomenuti da se sa novom hranom smatra sva hrana koja se nije u značajnoj mjeri upotrebljavala za prehranu ljudi unutar EU-a prije 15. svibnja 1997., to je hrana koja se sastoji ili je proizvedena od mikroorganizama, gljivica ili algi ili koji ja je iz izolirana. Stoga će se za implementaciju ove uredbe utvrditi da je Ministarstvo zdravstva kao nadležno tijelo za provedbu upravnih i stručnih poslova prema odredbama ovog zakona i uredbe koja je navedena, a sanitarna inspekcija i veterinarska injekcija kao nadležne inspekcijske službe. Sukladno tome, nadležne službe će se za traženje subjekata u poslovanju sa hramom angažirati te davati mišljenje je li hrana obuhvaćena područje primjene navedene uredbe a sukladno članku 4. uredbe 2015/2283 jednako tako davati mišljenja u postupku odobravanja odnosno stavljanja nove hrane na tržište EU-a. Jednako tako nadležno tijela imat će ovlasti podnositi Europskoj komisiji i zahtjev za odlučivanje je li određena hrana obuhvaćena definicijom nove hrane sukladno člankom uredbe. Ono što je još važno za naglasiti za predmetni zakon jeste činjenica da se zakonski prijedlogom propisuju i prekršajne odredbe za povredu pojedinih odredbi uredbe 2015/2283 a sve u svrhu zaštite javno zdravstvenog interesa osoba koje konzumiraju hranu koja je predmetom same uredbe. I na kraju ovog izlaganja, želim još istaknuti da su za provedbu ovog zakona u državnom proračunu za 2018. i projekcije 2019. godine osigurana sredstva u iznosu od 50 000 kuna za svaku godinu počevši od 1. siječnja tekuće godine za rad Povjerenstva za novu hranu. Nakon svega ovoga navedenog, napominjemo da je Klub zastupnika HDZ-a suglasan da se ide u daljnje donošenje ovog zakona.
Hvala vam lijepa. Replika nema koliko sam shvatio. Gospodin Plazonić ne želi. Zaključujem ovu raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, nastavljamo u srijedu, kao što već znate sa Konačnim prijedlogom Zakona o poljoprivrednom zemljištu u 9 i 30. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 13,40 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o novoj hrani, drugo čitanje, P.Z.E br. 186, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o novoj hrani. Utvrđujem da jednoglasno, sa 117 glasova za, donijet navedeni zakon. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prva točka danas je Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 178. Evo, ruke su u zraku, poštovani kolega Petrov. Izvolite.