Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pa eto, danas je pred nama prostorni plan Parka prirode Lonjsko polje. Mi smo vrlo zadovoljni da vam to danas konačno možemo predložiti, jer je prošlo dosta vremena od kad se taj plan radio. Ali kako su u plan morali biti uključeni i svi subjekti, pa i sami građani sa tog područja naravno da je onda usklađivanje dosta dugo trajalo. Područje Lonjskog i Mokrog polja s pojasom uz lijevu obalu rijeke Save u ukupnoj je površini od 50650 ha. Kao što vidite strahovito veliko područje na kojem na žalost živi svega 4324 stanovnika. Naravno da smo mi temeljem Zakona o prostornom uređenju obvezni donijeti prostorni plan područja posebnih obilježja za Park prirode Lonjsko polje i zato mi danas vama i predlažemo taj plan. Glavne značajke ovog plana su te da je park posebno zaštićeno močvarno područje i da je važno stanište za ptice, te jedno od najznačajnijih zaštićenih područja u Europi. U veliki dio parka prirode predstavlja zapravo prirodnu retenciju. 77% područja spada u prirodnu retenciju koja služi u zaštitu od poplava grada Zagreba, Siska i cijele donje Posavine. Park prirode Lonjsko polje smješten je uglavnom na području Sisačko-moslavačke županije, a važno je da on uključuje i gradove Sisak, Kutina, Novska, te općina Popovača, Jasenovac, Lipovljani i Velika Ludina, a manjim dijelom u Brodsko-posavskoj županiji i uključuje samo dijelove općina Stara Gradiška i Okučani. Na žalost na tom području bilježi se konstantno negativni demografski proces i zbog toga i to je jedan od razloga zbog kojeg je jako važno da se prostorni plan donese što prije. Naravno da je velika pažnja posvećena zaštiti prirodne i kulturne baštine i zbog toga je park prirode i prostor parka razgraničen u 5 osnovnih zona. Prva zona je posebne zaštite. Uključuje sve dijelove parka koji po svojim značajkama predstavljaju posebnu najvredniju i tipičnu prirodnu pojavu unutar pojedinog tipa staništa. Zatim je zona tradicionalnog gospodarenja prostorom, obuhvaća dijelove parka na kojima se osnovne djelatnosti u kontinuitetu obavljaju na tradicionalni način. Zona poljoprivrede na okupljenim i melioriranim parcelama uključuje poljoprivredne površine u parku koje su već obuhvaćene postupcima komasacije, a neke su i meliorirane. Zona površina za razvoj naselja obuhvaća izgrađene dijelove naselja i neizgrađene površine predviđene za daljnji razvoj naselja. I onda je posebna zona obalnog područja rijeke Save, jer granica je na lijevoj obali, granica Parka prirode je na lijevoj obali samog parka, same Save. Međutim, jako je važno da je Sava kontaktni dio ovog područja i da se naravno morao taj prostorni plan usklađivati i sa vodnim gospodarstvom i sa zaštitom prirode. Ljudi se u ovom dijelu bave uglavnom poljoprivredom. Rekla sam već da ima svega 4324 stanovnika i naravno da će se na ovaj način omogućiti daljnji razvitak ovog područja. Ljudi bi se trebali u budućnosti na tom području baviti gospodarskom djelatnošću, poljoprivreda, tradicionalni obrti. Ali mi mislimo da na tom području, a to svi ljudi koji žive tamo i koji su posjetili Lonjsko polje znadu da je on itekako važan za turizam. Tamo postoje prekrasne kuće tradicionalne arhitekture i prema tome te kuće treba iskoristiti da se ljudima pokaže i našoj djeci i školama, da se pokaže što mi zapravo u Hrvatskoj imamo. Jer se kao što sam već jednom rekla to je jedan od rijetkih i najveće zaštićeno močvarno područje u Europi. Ono što je važno za reći to je da je ovim planom obuhvaćena izgradnja kompletne infrastrukture. Svi mi znamo da bez infrastrukture nema mogućnosti daljnjeg razvitka pojedinog područja, tako da je planirana dionica ceste od Popovače prema Sisku kao brza cesta. U naselju Jasenovac je planirano uređenje međunarodnog graničnog cestovnog prijelaza. Zatim je planirana trasa koridora željeznice koja je zato ovdje jer je u strategiji prostornog uređenja ona predviđena. Činjenica je da mi sad radimo na novoj strategiji prostornog uređenja Hrvatske radi toga jer je ova donešena '98. godine. I normalno da se puno toga promijenilo prema tome i u strategiji jer će biti sigurno na pojedinim područjima drugačija. Govori se i o rijeci Savi. Planiraju se uvrstiti u međunarodni plovni put četvrte klase. Zatim je predviđena telekomunikacijska mreža. Vodoopskrba svih naselja svih naselja koji se nalaze na tom području, a danas ju još nemaju kao što su Popovača, Kutina, Novska, Jasenovac, Sisak i Petrinja. Zatim javna odvodnja koja je samo djelomično riješena u Jasenovcu, a naravno da treba biti riješena i na cjelokupnom području. Imamo isto tako i kompletnu elektro-energetsku mrežu i na taj način sa takvom infrastrukturom omogućiti će se i gospodarski razvitak tog naselja. Ono što ja mislim da je najveća briga svih nas je vratiti dio stanovništva na to područje, omogućiti novima, mladim ljudima da dođu na to područje i da zapravo ono živne i da postane iza nas, ali i za sve one koji dolaze iz Europe jedno odredište koje zbilja se isplati vidjeti i upoznati. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za zaštitu okoliša, predsjednica odbora gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, državni tajniče. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora raspravili su na zajedničkoj sjednici održanoj 16. ožujka 2010. godine prijedlog odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 4. veljače 2010. godine. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je prijedlog odluke kao matično radno tijelo, a Odbor za zaštitu okoliša na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je prijedlog odluke kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno je ministrica zaštite okoliša prostornog uređenja i graditeljstva istaknula da su prostornim planom Parka prirode Lonjsko polje određena načela prostornog uređenja i utvrđeni ciljevi prostornog razvoja, organizacija, zaštita, korištenje i namjena ovog prostora. Planom je prostor parka prirode razgraničeno pet osnovnih zona zaštite te je za svaku definiran zasebni režim gospodarenja, korištenja, razvoja i zaštite. Budući da je riječ o izrazito depopulacijskom području u cilju zadržavanja stanovništva ukazala je i na važnost izgradnje osnovne infrastrukture i gospodarske perspektive, otvaranje mogućnosti rada na ovim prostorima. U tom smislu naglasila je važnost revitalizacije ovog prostora razvojem turizma tradicionalnih obrta i sličnih aktivnosti. Prezentacijom plana od strane koordinatorice plana iz Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, Zavoda za prostorno planiranje, dan je detaljni prikaz značajki prostora Parka prirode Lonjsko polje čiji je najveći dio smješten u Sisačko-moslavačkoj županiji, a rubni jugoistočni dio u Brodsko-posavskoj županiji. Ovim planom, obzirom na namjenu i korištenje prostora, prostor parka podijeljen je na površine predviđene za razvoj naselja i površine izvan površina za razvoj naselja. Gledano u cijelosti prostor parka prirode podijeljen je na pet zona zaštite, zona posebne zaštite, zona tradicionalnog gospodarenja prostorom, zona poljoprivrede na okrupnjenim i melioriranim parcelama, zona površine za razvoj naselja, zona obalnog područja rijeke Save. Tijekom ove prezentacije uz osvrt na režime gospodarenja, korištenja, razvoja i zaštite ovih zona, dan je i opsežniji prikaz stanja te planiranog razvoja značajnih infrastrukturnih sustava na ovom području te vodnogospodarskog i energetskog sustava. U raspravi su uz članove odbora sudjelovali predstavnici nekoliko ministarstava, zavoda, državne agencije, javne ustanove koji su bili uključeni u izradu ovog plana. Tijekom rasprave podržano je donošenje plana, te ocijenjeno da se njime stvara osnova za zaštitu i korištenje prostora na tradicionalan način. Istaknuto je da je plan drugi važan strateški dokument upravljanja ovim područjem, uz već doneseni plan upravljanja. Napomenuto je da je u tijeku izrada pravilnika u unutarnjem redu parka prirode. Vezano uz uočenu razliku od 568 hektara u ukupnoj površini parka prirode, koja je utvrđena digitalnom izmjerom, i koja je služila kao osnova za izradu ovog plana od one proglašene Zakonom o proglašenju parka prirode Lonjsko polje, najavljeno je usuglašavanje ukupne površine izmjenom navedenom zakona. Ukazano je i na inicijativu grada Novske za proširenjem granica parka prirode, te je predloženo da se navedeno razmotri u sklopu priprema izmjena Zakona o proglašenju parka prirode Lonjsko polje. U raspravi na odboru konstatiran je značaj zadržavanja domicijelnog stanovništva na prostoru parka, budući da je ono čuvar ovog prostora i tradicionalnog načina života. Ekološki uzgoj stoke korištenjem pašnjaka i livada u zaštićenom području značajna je djelatnost za lokalno stanovništvo. Budući da su županijske i javne ustanove iskazale interes za upravljanje pašnjacima i livada u vlasništvu države u zaštićenim područjima davanjem navedenih na korištenje lokalnom stanovništvu, naglašena je potreba što skorijeg angažmana nadležnog ministarstva u rješavanju navedenog. Kao jedna od specifičnosti parka istaknuta je njegova blizina važnoj infrastrukturi, cestama, željezničkom prometu, te sa stajališta razvoja turizma na ovom prostoru ukazano je i na značaj uvrštavanja rijeke Save u međunarodni plovni put četvrte klase. Tijekom rasprave zatražena su dodatna tumačenja vezano uz nedefiniranje roka, usklađivanja prostornih planova koji važe unutar obuhvata ovog plana sa ovim planom, moguću supstituciju, odnosno povećanje i smanjenje do 10% površine građevinskog područja naselja, prostornim planovima uređenja općina i gradova, iskazane šumske površine, donošenje odluke o zonama sanitarne zaštite za crpilište Osekovo, opseg izvođenja radova u sklopu povećanja plovnosti rijeke Save i slično. Nakon provedene rasprave odbori su jednoglasno, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo sa 10 glasova za i Odbor za zaštitu okoliša sa 11 glasova za, odlučili predložiti Hrvatskom saboru donošenje Odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje zajedno sa sljedećim amandmanima. Na prijedlog Odluke o donošenju prostornog Parka prirode Lonjsko polje daje se amandman jedan, u točki 1. na kraju rečenice točka se zamjenjuje zarezom, dodaju se riječi koji je izradio Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, Zavod za prostorno planiranje. Obrazloženje. Predloženim izmjenom teksta odluke usuglašava se sa člankom 101. Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Amandman dva, u točki 3. iza riječi izvornika dodaju se riječi ovjerenih potpisom predsjednika hrvatskog. Pardon, riječi ovjerenih potpisom predsjednika Hrvatskog sabora i pečatom Hrvatskog sabora brišu se. Obrazloženje. Postupanje s izvornikom regulirano je Poslovnikom Hrvatskog sabora. Amandmani se daju na odredbe za provođenje plana. Amandman tri, u članku 2. riječi ovim planom moraju se usuglasiti, zamjenjuju se riječima s ovim planom moraju se uskladiti. Obrazloženje. Dorađuje se izričaj. Amandman četiri, u članku 3. podstavku 6. brojke 107/95, 150/05 zamjenjuju se brojkama 153/09. U podstavku 10. brojke 81/89 brišu se. Obrazloženje. Nomotehnički se usklađuje izričaj. Amandman 5. U članku 126. stavku 1. riječi nabrojati autohtone vrste brišu se. Obrazloženje. Dorađuje se izričaj brisanjem suvišnog dijela teksta. Amandman šest, u članku 165. stavku 1. podstavku 2. riječi iznosi 20 metara od osi naftovoda, staviti bez suglasnosti vlasnika cjevovoda iznosi 30 metara lijevo, i desno od osi cjevovoda. U stavku 2. u sva tri podstavka riječi listopad 1999., izrađivač "Protection" d.o.o. Umag brišu se. Obrazloženje. Predloženom izmjenom stavka 1. podstavka 2. navedeni podstavak usklađuje se sa člankom 51. odredbi za provođenje plana. Vezano uz predloženu izmjenu stavka 2. napominjemo da su pravilnik zaštite od požara javne ustanove Park prirode Lonjsko polje procjena ugroženosti od požara za Park prirode Lonjsko polje te plan zaštite od požara Parka prirode Lonjsko polje podložni redovitim usklađivanjima sa novim okolnostima u prostoru, kao i potrebama za dopunama uslijed izmjene propisa, bilo iz područja zaštite i spašavanja, bilo iz područja zaštite od požara. Obzirom da se mogu očekivati izmjene navedenih dokumenata, predlažemo brisanje teksta u zagradi. Amandman sedam, članak 171. mijenja se i glasi postupci izdavanja lokacijskih dozvola, rješenja o uvjetima građenja, rješenja o izvedenom stanju, rješenja o građenju, te postupci izrade prostornih planova, započeti do stupanja na snagu ovog plana, dovršit će se u skladu sa ovim planom. Obrazloženje, predloženim amandmanom nedvojbeno se prijelaznim i završnim odredbama regulira koji će se postupci započeti do stupanja na snagu ovog plana dovršiti u skladu sa ovim planom. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li drugi predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovana ministrice, državni tajniče, kolegice i kolege, na samom početku izlaganja u ime kluba SDP-a o ovom prijedlogu odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje želim reći da će klub SDP-a podržati ovu odluku. Mi ocjenjujemo da je jako dobro da Park prirode Lonjsko polje napokon dobiva prostorni plan jer će to sigurno omogućiti i s jedne strane veću zaštitu Parka prirode i s druge strane sigurno će i potaknuti na neki način razvoj ovog prostora. Međutim, bez obzira na to što ćemo mi podržati ovaj prijedlog odluke želim reći da nismo u potpunosti zadovoljni sa svim aspektima ovog dokumenta. Međutim, ipak bolje je da imamo nešto nego da nemamo ništa. I na početku bih htjela reći da mi je žao što tek nakon 10 godina od početka izrade ustvari ovog prostornog plana napokon i izglasavamo ovaj plan. Mislim da je to jako dugo razdoblje i na ovaj način u principu pokazujemo da nam zaštita parkova prirode i nacionalnih parkova nije u dovoljno visokoj razini prioriteta. One primjedbe koje sam ja izrazila već i prilikom rasprave na odboru tu ću ponoviti, možda ću ih malo i proširiti jer tamo nije bilo u principu dovoljno vremena da se o svim tim stvarima kaže. Pa ću tako reći, bez obzira na to što smo dobili objašnjenje da je planirana trasa koridora željezničke pruge velike propusne moći na kojoj se predviđa ustvari promet vlakova brzine 250 km na sat ucrtana ustvari u prostornu strategiju RH pa je zbog toga i unesena u ovaj plan. Nadamo se da će se ovaj projekt dodatno razmotriti i da se ipak neće realizirati u ovome prostoru. Također ovim planom je predviđena realizacija međunarodno plovnog puta četvrte klase, odnosno na neki način kanaliziranje rijeke Save za koji također izražavamo sumnju ne bi li na neki način ustvari devastirao prirodu u ovome izuzetno vrijednom zaštićenom području. Također treća primjedba odnosi se na planirano proširenje mreže telekomunikacijske mreže i tu želim istaknuti da smo zadovoljni s objašnjenjem koje je dala ministrica Marina Matulović-Dropulić na našoj sjednici odbora. Da će se donijeti poseban zakon ukoliko sam dobro shvatila kojim će se obvezati ustvari sve operatere telekomunikacijskih mreža da svoje repetitore postavljaju na jedan stup. Sada bih krenula sa određenim stvarima koje mi se čine još uvijek dovoljno nerazjašnjene. A to se odnosi na čl. 8. gdje se omogućava ustvari proširenje građevinskih područja u odnosu na površine za razvoj naselja do maksimalno 10%, bez obzira na to što smo mi dobili obrazloženje da se na taj način ustvari omogućava ugradnja određenih detalja koji su nižim prostornim planovima regulirani za proširenje građevinskih zona, čini mi se da je povećanje tih 10% jako, jako veliko i da bi moglo ipak uzrokovati određene probleme. Naravno, znamo svi da je taj prostor izrazito slabo naseljen i da je izložen trajnoj ustvari depopulaciji pa se na ovaj način može na neki način gledati i kao pokušaj revitalizacije i populizacije ovog prostora, odnosno naseljavanja ovog prostora. Međutim, to bi značilo ukoliko je sada izgrađeno nekakvih 500 i nešto hektara prostora da bi se taj prostor povećao na 5 tisuća i nešto hektara što smatramo da je jako, jako puno. Druga stvar koju sam htjela reći je da je taj koridor koji je predviđen za prugu dosta širok i iznosi nekakvih 150 metara što podrazumijeva dosta invazivni jedan udar na cjelokupni prostor pa mislim da bi trebalo doista jako dobro razmotriti na koji način bi se ustvari ova željeznička infrastruktura realizirala. Također sam spomenula da je na neki način neobično da nije još donesena odluka o zonama sanitarne zaštite za crpilište Osekovo, to je šire područje crpilišta koje treba tretirati kao buduće vodozaštitno područje jer ne postoji razlog zbog čega ustvari ova odluka već sada nije donesena. Također ovim prostornim planom predviđa se izgradnja novih objekata plinovoda u koridorima postojeće znači infrastrukture, odnosno tamo gdje je plinovod ili naftovod, ali se na neki način omogućava i mogućnost da te trase budućih nekakvih takvih infrastruktura prolaze i kroz neka druga područja, što smatramo da nije dobro i da je trebalo restriktivnije odrediti, odnosno da se omogućava samo izgradnja u okvirima postojećih koridora. U čl. 53. se spominje da su u Parku dopuštene djelatnosti i radnje koje ne ugrožavaju njegove bitne značajke i ulogu te nepovoljno ne utječu na prirodne vrijednosti okoliša i kulturne baštine, to se tiče znači gospodarstva. I smatramo da je nužno nabrojati u principu koje su to djelatnosti i radnje kako ne bi došlo kasnije do nekakvog ustvari pogrešnog ili neželjenog tumačenja ove odredbe koja je malo preširoko definirana. Također tu se spominje tradicionalna poljoprivredna proizvodnja. Međutim, u kasnijem tekstu koji se odnosi također na druge zone zaštite, vidimo bez obzira na to što je preporuka da se ide sa nekakvim tradicionalnim oblicima poljoprivrede se omogućava ustvari intenzivno, odnosno farmsko stočarenje i intenzivno ratarstvo, što nije baš nešto što bismo trebali podržavati u okvirima parkova prirode. Također u članku 56. se govori o eksploataciji obnovljivih ležišta građevinskog pijeska koja je zabranjena, ali se ostavlja mogućnost da bude u funkciji uređenja vodotoka i plovnog puta u skladu sa propisima o vodama i Zakonu o zaštiti prirode, međutim, mi vidimo u našoj praksi da se te odredbe Zakona o vodama i zaštiti prirode često puta zloupotrebljavaju, te da Hrvatske vode često znaju eksploatirati šljunak i u komercijalne svrhe, a to pod izlikom uređenja vodotoka i plovnih putova, pa mislimo da bi ustvari tu trebalo ugraditi nekakve dodatne mehanizme i malo strože restrikcije. Također sam spomenula već u člancima prethodnima, tu se ponavljaju još određene djelatnosti koje se mogu obavljati na području posebne zone zaštite. Međutim, i tu napominjem da trebalo bi izrijekom nabrojati koje su sve to prakse, jer preveliki broj iznimaka u cijelom ovom dokumentu omogućava dosta velike zloupotrebe ukoliko će se sa vremenom ustvari taj prostor više popularizirati i slično. Također u članku 83. se kaže da uz rubna područja podzone 3a, te uz postojeće odvodne kanala preporuča se očuvati i renaturirati živice i drvorede, postavlja se pitanje zašto se to postavlja kao preporuka a ne na neki način kao obaveza. U članku 95. se u stavku 2. kaže da više stambene građevine sa više od 3 stambene jedinice se ne mogu graditi u ruralnim naseljima parka osim ako to nije uređeno u prostornom planu uređenja općine ili grada, međutim, postavlja se pitanje s obzirom na to da je obaveza svih nižih prostornih planova da budu usklađeni sa parkom prirode, sa prostornim planom parka prirode Lonjsko polje, zašto oni moraju biti usklađeni sa nižim planovima, ne da u principu bude obrnuta stvar, jer to smatramo da je određena liberalizacija odredbi i na neki način da nije dobro isplanirano. Također u članku 96. se omogućava proizvodnja betonske galanterije, mi smatramo da proizvodnja betonske galanterije se ne može smatrati nekakvim tradicionalnim obrtom, niti niže nekakvom invazivnom djelatnošću prema prirodi, pa smatramo da možda ne bi trebalo dopuštati takve prakse u okviru Parka prirode Lonjsko polje. To sam već spomenula da se malo preširoko ustvari tumače odredbe oko tzv. Tradicionalnih poljoprivrednih praksi koje bi trebale biti ekološkog nekakvog usmjerenja, pa u članku 99. se tako dopušta da izuzetno maksimalni broj svinja ograničava se na 200 komada, što je definitivno obilježje već nekakvog farmskog uzgoja, a maksimalni broj peradi na 5000 komada što je također obilježje farmskog uzgoja. Također u članku 143. imamo mogućnost ustvari dakle, da je najmanja veličina posjeda na kojem je moguće izgradnja biljne farme je 5 hektara za intenzivnu ratarsku proizvodnju, već sam spomenula da intenzivna ratarska proizvodnja nije neka djelatnost koja bi trebala biti u okviru parka prirode bilo kojeg pa tako i Parka prirode Lonjsko polje. Kada govorimo o rekreacijsko turističkim i rekreacijskim i zdravstvenim građevinama o kojem govori članak 156. postavljam pitanje s obzirom na to da tu nije dovoljno specificirano, da li to podrazumijeva da se u okviru Parka prirode Lonjsko polje mogu graditi i golf tereni, što smatramo da ne bi bilo dobro zbog toga što golf tereni iziskuju dosta veliki tretman površina sa različitim kemikalijama, i sigurno da ne bi bilo dobro da se takve djelatnosti nađu u ovom području, možda ne bi bilo loše da se izrijekom to kaže da nije dopušteno u okviru Lonjskog polja izgradnja golf terena. I na kraju osvrnut ću se na članak 164. gdje se govori o ciljevima zaštite prirode i okoliša i govori se što je sve potrebno napraviti, pa se tako kaže da je nužno sanirati izvore zagađenja tla sanacijom i uređenjem postojećeg odlagališta, sanacijom i uređenjem neuređenih gnojišta u seoskim gospodarstvima, što manje primjenjivati kemijska sredstva u poljoprivrednoj proizvodnji, odnosno zamijeniti ista prirodnim tradicionalnim sredstvima i postupcima, time se ipak otvara dosta veliki prostor za korištenje tih različitih herbicida, pesticida i fertilizanata u okviru poljoprivrede u samom parku i mislimo da je tu bilo potrebno, posebice u odredbama koje se tiču zaštite prirode i okoliša donijeti nešto restriktivnije odredbe. Evo, toliko u ime Kluba SDP-a mi ćemo podržati i pozdravljamo činjenicu da će danas biti izglasan 3. Prostorni plan nekog Parka prirode u Republici Hrvatskoj i nadamo se da će se procedura donošenja drugih prostornih planova parkova prirode u Republici Hrvatskoj ubrzati i da ćemo na taj način učinkovitije štititi ove zaštićene prostore.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja želim ispraviti netočan navod kolegice HOly koja je izrekla da se u parku predviđaju izgradnja golf terena. Nigdje, ali zaista nigdje se golf teren kao mogućnost ne spominje, barem ne iz ovoga dokumenta kojeg ja imam pred sobom.
Hvala. U ime Kluba HDZ-a gospođa zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnikom državnim tajnikom, kolegice i kolege. Na početku ću ja izreći da će Klub zastupnika HDZ-a podržati donošenje ovog prostornog plana i to možda na današnji dan simbolično. Naime, točno prije 20 godina na današnji dan donijeli smo Zakon o proglašenju Parka prirode Lonjsko polje u ovom Saboru. isto tako nadam se da na današnji dan, dan sv. Josipa kada stiže prva roda u zaštićeno naše europsko selo roda Čigoč, a treba se vratiti sa zimovanja. Vjerujem da su se prve rode danas i vratile, evo donosimo još jedan značajni dokument koji je vezan za prostor Parka prirode Lonjsko polje. Istina nakon 10 godina. Ali moram na početku reći nakon 10 godina vrlo iscrpnog rada analiza i rasprava i donošenju prostornog plana. Kada je započeta izrada i prva javna rasprava 2003. godine moram vam reći da je taj prostorni plan bio vrlo restriktivan za život stanovništva. A sami smo čuli da ovdje na ovom velikom prostoru Parka prirode od ministrice koji se pruža na 506,5 četvornih kilometara živi svega oko 4 tisuće 300 stanovnika. Dolazim iz toga područja i mogu vam reći vrlo staračkih domaćinstava, veliki broj je mladih domaćinstava i upravo donošenjem ovog prostornog plana kao temeljnog ja bih rekla dokumenta uopće i za upravljanjem parkom prirode kao pomoć ustanovi za upravljanje Parkom prirode Lonjsko polje, ali za život i rad stanovnika na ovom velikom području ali malo naseljenom. Ovo je prostor jedne od najljepših močvara na svijetu i kažem da je proces zaštite počeo još davne 1963. godine kada je proglašen Rezervat Krapje đol ornitološkim rezervatom. Dakle, davno ali postupno iz godine u godinu različitim oblicima zaštite od kulturne, graditeljske baštine pa sve do ovoga sela koje je proglašeno europskim selom roda, gdje zaista obitava najveći broj roda na ovim prostorima. Ovaj park prirode, ovo područje koje obuhvaća kao što smo čuli teritorijalno 2 županije, najvećim dijelom Sisačko-moslavačku, manjim dijelom Brodsko-posavsku županiju, zaista zaslužuje da kroz ovaj jedan dokument prostornog plana na neki način ocrta život i način života i uopće rada življenja u ovom prostoru. Rekla je ministrica da ovaj prostor obuhvaća 14 naselja oni koji su vezani teritorijalno u parku, a čak 41 naselje svojim administrativnim granicama ulazi u sastav parka. Park je omeđen rijekom Savom što je vrlo važno, odnosno njena lijeva obala je južna granica parka prirode. Kroz park prirode protiče srednji tok rijeke Save i predstavlja prirodnu depresiju za prihvaćanje visokih voda. Prirodne su to poplavne površine Lonjskog i spomenutog Mokrog polja koji su uključeni u sastav za obranu od poplava srednje Posavine, čime je i sačuvana njihova osnovna funkcija koja je oduvijek bila i u povijesti. Vrijednost parka prirode, moram ovdje istaknuti da dobijete sliku uopće koje je to područje, su prije svega veliki broj nizinskih poplavnih šuma, vlažni travnjaci, očuvanje rijetke životinjske i biljne svojte, mrjestilišta riba, tradicionalni sustav pašarenja, autohtone pasmine, autentična organizacija i tradicionalni sustav korištenja prostora, tipični krajobraz poplavnih riječnih nizina, tradicija drevne drvene arhitekture, sačuvano bogatstvo i nematerijalne kulturne baštine. Rekla sam da je sve to kroz čitav niz godina ako počnemo od 1963. pa evo rekla bih do 2009. kada je park prirode preložen za područje i Nature 200 i kada je 2008. kandidiran na UNESCO-ov popis svjetske baštine, može govoriti nama svima koji neki nisu bili tamo da je vrijedno doći prije svega u Parka prirode Lonjsko polje i vidjeti tu netaknutu prirodu. Rekla sam da na području parka prirode je neobično bogata flora. Zabilježeno je čak 550 florinih vrsta. Najzastupljenije su biljne zajednice, neke koje su gotovo već i nestale, poljski Jasen, zatim šuma hrasta Lužnjaka. Značajne su livadne biljne zajednice i biljne zajednice vodenih staništa. Na području istog parka obitava i 15 vrsta vodozemaca, 10 vrsta gmazova, 45 vrsta riba kao i 7 vrsta sisavaca koja su vezana uz vodna staništa. Možda se čini, zašto to nabrajam, ali želim pokazati koja je to prirodna vrijednost ovoga područja. Moram vam reći da 70% svih vrsta ptica koje su zabilježene kao vrste u Hrvatskoj obitava upravo u Lonjskom polju. Od 250 vrsta 134 vrsta ptica se ovdje i gnijezde, a park prirode ujedno što je njihovo obitavalište i često vrlo često zimovalište velikog broja ptičjih vrsta. Na području parka prirode 7 autohtonih izvornih pasmina. Prije svega pasmine konja H hrvatskog posavca i hrvatskog hladnokrvnjaka, turopoljske svinje i crne slavonske svinje, slavonsko-srijemsko podolsko govedo, posavska guska i posavski gonič. Zašto to spominjem? Možda se čini neobično, ali to su vrste koje su u uzgoju i u našem stočarstvu gotovo zaboravljene, a na tradicionalan način čuvaju se i omogućuje se njihov uzgoj upravo ovdje u Lonjskom polju. Želi se zaštiti njihov uzgoj. Kulturna baština Lonjskog polja vezna je prije svega uz najvećem broju ruralni prostor, a cjelokupni kulturni identitet čiji je raspored i prostorna organizacija naselja prije svega tradicijska arhitektura u drvetu, tradicijski način gospodarenja zemljom, tradicijski predmeti, rukotvorine, umijeća i obrti. I ono što je ja bih rekla nematerijalna pokretna kultura to su još uvijek sačuvane pjesme, plesovi, običaji i legende koji žive svakodnevno zajedno sa stanovništvom koje živi na ovom području. Veliki broj je dakle i kulturne i prirodne baštine koju zaista treba zaštititi ali treba omogućiti ljudima toga kraja da ostanu i žive na tom području jer najveću zaštitu upravo pruža stanovništvo toga područja. Mi možemo u dokumentu propisati bilo što ali ako nema života na tom području nema onda ni zaštite ni očuvanja toga područja. Svakako da su kad se donosio ovaj prostorni plan, kad se predlagao, kad se izrađivao da je bilo dosta i ograničavajućih faktora razvoja, ograničavajućih momenata za donošenje. Prostor Lonjskog polja prije svega rekli smo već na početku da se najvećim djelom pruža uz rijeku Savu. To je izrazito poplavno područje i predstavlja rekla sam prirodnu retenciju za prihvat visokih voda. Za močvarnost terena te visoke vode koje ovisno o vodnom režimu duže ili kraće zadržavaju se na ovom prostoru na neki način oblikuju i izgled tih naselja. Opskrbljenost naselja infrastrukturom je dobra, ono se nalazi, sva naselja se nalaze između državnih, županijskih cesta ali i auto-ceste koja na neki način omogućuje i brzi dolazak u ovo područje. Svakako da treba više ulagati u održavanje županijskih pa i državnih cesta ali isto tako moramo utvrditi za život naselja u onom području je mali broj i slaba povezanost, mali broj autobusnih linija, loša povezanost među naseljima. No, moramo apelirati i na lokalnu zajednicu da upravo ta povezanost je u njihovoj ingerenciji i da oni trebaju očuvati te autobusne linije, te ja bih rekla i željezničke linije koje su isto u blizini Parka prirode "Lonjsko polje" jer na taj način omogućujemo stanovništvu opstanak. Zato ja moram izreći pohvalu i gradi Novskoj i gradu Kutini, i gradu Sisku koji svojim sredstvima dodaju i podržavaju, sufinanciraju ove autobusne linije koje nisu rentabilne ali su vrlo značajne za razvoj ovoga kraja. Moramo reći da plan sadrži i mogućnost razvoja turizma i turističke ponude zasnovane prije svega na seoskom turizmu, na prirodnim bogatstvima ali i vrlo značajno u ovom prostornom planu otvara se mogućnost i otvaranja eko kampova koji su vrlo popularni danas ja bih rekla u svijetu i naročito su u ovom prostornom planu evidentirani u dva naselja, to je Osekovo i Krapje. Dakle, otvara se i ta mogućnost bavljenja i eko turizmom. Svakako da ovaj prostorni plan omogućuje razvoj lova i ribolova, razvoj poljoprivredne proizvodnje, zdrave hrane jer je zaštita upravo i zemljišta i prostora velika, očuvanost tradicijske baštine, tradicionalne kulture, tradicionalnih obrta. Moram vam reći da danas u ovom prostoru živi samo nekolicina ljudi koja se bavi tradicionalnim graditeljstvom kuća. Ovo zaista treba prenositi na mlade naraštaje. Ovim prostornim planom se omogućuje otvaranje tradicionalnih, upravo takvih tradicionalnih obrta na ovom području. Rekla je ministrica da je park prirode podijeljen u pet osnovnih zona zaštite. U prvu zonu posebne zaštite u kojoj je predviđeno 22 lokaliteta posebne zaštite u zaštitu zone tradicionalnog gospodarenja uz koju je vezano bavljenje intenzivnom poljoprivredom, u kojem se nalaze pašnjaci, livade i šume, zatim zonu melioriranog područja, zonu naselja koje predviđa i dalje što je jako dobro proširenje naselja u ovom kraju što znači i mogućnost razvitka, gradnje pa i nove gradnje za stanovnike ovoga kraja, i petu zonu obalnog pojasa rijeke Save za koju je ponovno važno istaknuti da ona nije u sastavu Lonjskog polja ali je značajna granica Lonjskog polja i da treba na taj način sagledavajući sve i tu lijevu obalu Save očuvati karakterističnu vizuru vodotoka koji su mnogobrojni u ovom području i tu ja bih rekla uspostaviti vizualni kontakt tradicijskih naselja i vode. Zašto to govorim? Zato što su na ovom području i posebne vrijednosti malih vodenica, mlinova na rijeki Savi. Ovdje se predviđa obnova u prostornom planu upravo takvih vodenica u kojima je omogućeno upravo bavljenje tradicionalnih i ja bih rekla obrta ali i tradicionalnih nekakvih običaja, žito se može mljeti a i u turističke svrhe. Na kraju moram reći da je dobro da je ovaj plan donesen, da je on proživio mnoge rasprave, da su stanovnici toga kraja, dolazim iz tog kraja, zadovoljni ovim planom i prostorom, da su oni i sudjelovali u izradi toga plana i prostora, da ustanova Park prirode koja upravlja ovim prostorom ima u svom sastavu i suradničko vijeće koje čini 27-ero ljudi koji dolaze iz tog kraja, koji su ili iz udruga ili iz stočarskih udruga, koji su iz mjesnih odbora, koji na neki način sudjeluju u radu same ustanove ali i u donošenju i predlaganju svih ovih dokumenata. Zasigurno da plan ne nudi sto posto idealno rješenje ali je njegovo donošenje vrlo važno za daljnji rad i cjelokupni život ovoga stanovništva, za razvoj cjelokupnog kraja ali i za rad ustanove jer iz njega moraju proizaći još neki dokumenti koji će zasigurno olakšati život stanovništvu ovoga kraja. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo ministrice, državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Prije 20 godina Lonjsko polje je proglašeno parkom prirode, a već 10 godina traje proces izrade i donošenja prostornog plana. Taj proces je dugotrajan jer se s jedne strane svakako željelo dobiti dokument koji će omogućiti da se na najbolji mogući način upravlja tim vrijednim ramstarskim područjem, a s druge strane činjenica je bilo je tu i nekih uskih partikularnih interesa koji su uvjetovali da ste već izrađeni prostorni plan prirode Lonjsko polje povuče iz saborske procedure. Zalažemo se u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke da se glas korisnika tog prostora čuje jer bez ljudi nema niti zaštite prostora, kao niti zaštite prirode. Treba čuti lokalno stanovništvo i stočare koji su zaslužni što su naše livade i pašnjaci najkvalitetniji u Europi, a područje srednje Posavine sa poplavnim područjima, Turopoljski lug, Lonjsko, Mokro, Poganovo, Odransko i Sunjsko polje predstavlja jedinstven i rijedak primjer korištenja retencije u sustavu obrane od poplava, ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi. Zbog toga mi u HSS-u podržavamo lokalno stanovništvo koje se želi baviti tradicionalnim i ekološkim uzgojem stoke i tražimo da im se omogući korištenje pašnjaka i livada u zaštićenim područjima jer životinje uzgojene na tim pašnjacima imaju meso izuzetne kvalitete, a poljoprivrednici takvim uzgojem mogu ostvariti veću dobit. Pašnjaci se održavaju prohodnima, čuva se biološka raznolikost, a ništa manje važno konačno će se znati tko upravlja zajedničkim pašnjacima i livadama pa će se spriječiti pojave bolesti koje su na pašnjacima duž Save bile česte zbog nekontroliranog dovođenja zdravstveno upitnih životinja, često preko neke granice. Očekujemo da će Ministarstvo poljoprivrede, kao što je to ministar i obećao prilikom našeg susreta još u studenom prošle godine, izraditi potvrdu koju će javne ustanove za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima izdavati korisnicima pašnjaka i livada, a koje će im služiti za upis zemljišta u upisnik i za osiguravanje prava na poticaje. Podržavamo inicijativu kojoj je cilj raspolaganja livadama i pašnjacima zaštićenim područjima povjeriti javnim ustanovama koje će ga dati na korištenje lokalnom stanovništvu jer je za sada u upisnik upisano samo 3 tisuće hektara pašnjaka i livada, što znači da se veliki broj pašnjaka i livada uopće ne koristi pa im prijeti obrastanje. Stoga je važno vratiti što prije stoku na pašnjake, ali ako nestanu ljudi neće biti niti stoke, a onda više nećemo niti imati što štititi. Svjedoci smo da je depopulacija nemilosrdno zahvatila hrvatsko selo pa i ona sela unutar Parka prirode Lonjsko polje gdje sada na nešto više od 50 tisuća hektara živi svega 4324 stanovnika, a sva sela osim Osekova pokazuju smanjenje broja stanovnika. Zbog toga se mi u HSS-u zalažemo da se uvede snažnija novčana potpora za čuvanje prostora ljudima koji žive u zaštićenim područjima. Naime, u drugim zemljama Europe postoji svijest da je važno zadržati ljude na ruralnim prostorima jer dok oni tamo žive ne raste šikara, obrađuje se zemlja, proizvodi se hrana. Zbog toga upravo ljudi koji žive na selu u europskim zemljama dobivaju naknadu i njih se smatra čuvarima prostora. Naša su sela sačuvala jezik, kulturu, vjeru, nošnju, identitet hrvatskog naroda i zbog toga zaslužuju adekvatnu potporu u trenucima kad se bore za opstanak. Pokazali smo da postoje dobri modeli pomoći lokalnom stanovništvu u zaštićenim područjima kroz potpore koje je uz pomoć Odbora za zaštitu okoliša osigurao Fonda za zaštitu okoliša za projekt djela "Roda" kojim se vlasnicima kuća na kojima se nalaze gnijezda roda osiguralo 700 kuna kao pomoć za obnovu krovišta jer neka gnijezda roda teže i do tonu pa čine štetu vlasnicima. Rode dolaze isključivo tamo gdje su ljudi, a turisti dolaze vidjeti rode, stoga je ovaj projekt donio višestruku korist. Tu treba dodati i potpore za autohtone pasmine konja, hrvatskog posavca i hrvatskog hladnokrvnjaka te ruralni razvoj koji je osiguralo Ministarstvo poljoprivrede. Osim za bavljenje poljoprivredom, a posebice pašarenjem sve više lokalno stanovništvo iskazuje interes za bavljenje turizmom i to daje dobre rezultate. Uz potpore Ministarstva turizma i Ministarstva kulture obnovljene su mnogobrojne posavske kuće tako da turisti koji dolaze mogu vidjeti autohtonu tradicijsku arhitekturu ne samo u Krapju, europskom selu tradicijske graditeljske baštine, već i u drugim naseljima Lonjskog polja. Veseli me što je prijedlog Hrvatske seljačke stranke usvojen i što su ovim prostornim planom predviđeni ulazi u Lonjsko polje i sa moslavačke strane, dakle osim Krapja i Čigoča sada će biti tri ulaza i s moslavačke strane i to u Osekovu, Kutini i Rekošnici. Smatramo u HSS-u da će to doprinijeti većoj posjećenosti tog našeg zaštićenog područja jer će turisti iz ubrzanog tempa i buke s autoceste za samo nekoliko minuta biti u smirujućoj zelenoj tišini, a to upravo danas suvremenom čovjeku najviše nedostaje. Žalosti nas što do danas Sisačko-moslavačka županija nije obnovila županijsku cestu 3209 koja prati tijek rijeke Save, od Gušća, Čigoća, Kratečkog, Mužilovčice, Suvoja, Lonje, Trebeža, Puske, Krapja, Drenovog boka do Jasenovca. Smatramo u HSS-u da je obnova te ceste prioritet za razvoj turizma u Lonjskom polju jer sada tom cestom ne može, ali i ne želi proći niti jedan noviji moderni autobus koji vozi turiste. Stoga još jednom pozivamo Sisačko-moslavačku županiju i županicu da novac koji troši na reprezentaciju i najskuplji savjet u državi utroše na obnovu ove žile kucavice Hrvatske posavine i time sa deklarativne pređu na stvarnu potporu razvoju turizma u Lonjskom polju. Od Siska do Jasenovca s posavske strane, od Popovače do Novske sa moslavačko-slavonske strane otvara se divan kraj naše domovine, visoko zaštićeno područje, Park prirode Lonjsko polje, svojevrsni muzej prirode. Ovdje Sava ne pruža čari brzog gledanja nego naprotiv taman čar polaganog razgledavanja. Nekako je sve sporo i uspavano. Na tim se prostorima događa naše najtiše turističko buđenje. Zato ne čudi da je Republika Hrvatska Park prirode Lonjsko polje predložila za upis na listu svjetske baštine kao mješoviti lokalitet prirodnih i kulturnih vrijednosti. Park prirode Lonjsko polje danas je jedino područje koje autentično prezentira povijesno razdoblje od 15. do 19. stoljeća. To je područje izniman primjer prilagodbe stanovništva poplavama što se očituje kroz tradicionalnu drvenu arhitekturu, organizaciju prostora i korištenje zemljištem te jedinstveni uzgoj izvornih pasmina prilagođenih tim uvjetima. Nizinske poplavne šume tvrdih listača dio su najkompleksnijeg i najvećeg šumskog kompleksa, a kraj je poznat po bijeloj rodi koja baš tu ima najbolji uspjeh gniježđenja ikad zabilježen u literaturi. Integritet područja osiguran je velikim šumskim kompleksima i poplavnim pašnjacima što je također važno za nominaciju za UNESCO. Očekujemo da ovaj prostorni plan koji razgraničava Lonjsko polje na pet osnovnih zona zaštite bude ujedno i podloga za izradu menadžment plana i naravno donošenja plana o unutrašnjem redu i da osigura zaštitu prirode i razvoj lokalnog područja. To podrazumijeva zaštitu tog značajnog ramstarskog područja, od prirodne do kulturno-povijesne baštine. To podrazumijeva i demografski razvoja, inicijativu i pomoć za gospodarsku revitalizaciju okolnog područja koje je u značajnom procesu depopulacije. Ljudima u selima Lonjskog polja sukladno prostornom planu, ali i programu Vlade Republike Hrvatske treba osigurati osnovne uvjete kako bi ostali živjeti u tom prostoru. Treba im osigurati razvoj naselja, infrastrukturu, strahovito korištenje resursa, ojačati mogućnost zapošljavanja i poticati tradicionalno bavljenje poljoprivredom i eko turizmom. Odluka i odredbe za provođenje prostornog plana bit će realizirane samo ako se osigura dostupnost dokumenata prostornog planiranja, pa predlažemo da se cijeli prostorni plan zajedno sa elaboratom i mapama objavi u elektronskoj verziji na stranicama Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, te županijskih Zavoda za prostorno uređenje, a da se u svakoj općini i gradu koje zahvaća područje parka prirode učini dostupnim u svakom trenutku u elektronskoj verziji cijelog dokumenta. To je važno iz nekoliko razloga. Prvo, svi koji žele vidjeti u kojem je režimu njihova čestica zemlje unutar parka prirode moraju to odmah dobiti da bi mogli znati u kojoj mjeri i kako mogu gospodariti njome kada je riječ o ispaši, korištenju šuma, košnji, poljoprivredi i po našem mišljenju to bi trebalo biti i u katastru i u elektronskoj gruntovnici. Drugo, da svi koji žele i planiraju gospodarske aktivnosti na rubu Lonjskog polja znaju što mogu činiti a što ne mogu. Treće, bilo koja procjena utjecaja na okoliš ili ishođenja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša u okolnom području oko parka morat će uzeti uz okoliš u obzir i procjenu za eventualni učinak na područje parka. S obzirom da elaborat sadrži podatke početnog stanja u procjeni utjecaja moraju se koristiti usporedivi podaci kako bi se moglo doći do usporedivih procjena, modela i zaključaka utemeljenih na jednakim polaznim podacima. Navedeni elaborat je javni dokument, a u Zakonu o zaštiti okoliša navedeno je i načelo pristupa informacijama i sudjelovanju javnosti koje treba uvažiti. Sve ovo je dosta važno jer se time smanjuju ulazni troškovi za realizaciju projekata važnih za razvoj ovog kraja. Ne mora svaki investitor provoditi istraživanja kojima se cijena penje i do 20000 eura koliko koštaju slični elaborati na području Europske unije. Mi želimo da prostor postane konkurentniji zbog dostupnosti mjerenja nultog stanja i da se privuku investicije u pogone i tehnologije koje u tom prostoru mogu živjeti u skladu sa režimima zaštite kao što je primjerice gradnja energane na biomasu, a svejedno zbog svoje prirode mora proći kroz postupak procjene utjecaja na okoliš ili dobivanja objedinjenih uvjeta. Nigdje nije naveden rok za usklađivanje općinskih i gradskih prostornih planova sa ovim prostornim planom, pa predlažemo da Ministarstvo zaštite okoliša zbog lošeg financijskog stanja općine i gradova pomogne u tom procesu usklađivanja u što kraćem roku kako ne bi došlo do problema sa izdavanjem dozvola što je opet nova siva zona i mogući izvor korupcije, ali to je i kočnica za pokretanje gospodarske inicijative u tom prostoru. Klub HSS-a podržava prijedlog grada Novske, a u kojem se pozitivno izjasnilo i Ministarstvo zaštite okoliša, da se granice parka prirode promijene i da u park prirode uđu naselja Stara Subotska i Plesmo. Prihvaćamo da se taj proces provede kao što je ministrica naglasila na odboru u sljedećih 6 mjeseci do godinu dana, jer će zasigurno praćenjem provedbe prostornog plana biti potrebno izvršiti još neke preinake. Utvrđeno je digitalnim snimanjem terena da je površina parka nešto veća od one koja je upisana granicama utvrđenim Zakonom o proglašenju pa i to iziskuje usklađivanje sa stvarnim stanjem na terenu i izmjenu zakona. Lonjsko polje jedinstveni je park prirode i najveće zaštićeno poplavno područje u Dunavskom slijevu. Močvarna su područja najugroženiji eko sustavi, pa njihovo očuvanje ima nacionalno i međunarodno značenje. Naime, da bi se zadovoljili kriteriji Ramstarske konvencije vlažno stanište mora podržavati više od 20000 ptica močvarica, a Lonjsko ih polje i podržava. Na području Lonjskog polja dva su ornitološka rezervata Krapje đol i Rakita. U parku prirode zabilježeno je čak 550 vrsta biljaka od kojih su mnoge u Europi ugrožene ili su na pragu izumiranja. Lonjsko polje idealni je spoj kulturnih i prirodnih vrijednosti. Područje sjajne ruralne baštine i građevina. Čuvajući Lonjsko polje vrednujemo i čuvamo vlastiti identitet, te razvijamo svijest o svojoj vrijednosti. Vjerujemo da će ovaj prostorni plan uspostaviti novi, još bolji način gospodarenja kulturnim i prirodnim dobrima u Lonjskom polju vrednujući lokalno stanovništvo koje čuva prostor i bavi se tradicionalnom poljoprivredom, te nas legitimira u okruženju doprinijeti će ujedno i promociji eko turizma, te će klub HSS-a sa radošću podržati njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu ispravka navoda, uvaženi kolega zastupnik Davorko Vidović. Izvolite kolega Vidović.
Ispravljam pomalo zločesti navod kolegice Petir, da županijska cesta koja doista čini prioritet za ostvarivanje bilo kakvih projekata vezan za ovaj prostorni plan nije napravljena zato što je županica potrošila novac na reprezentaciju. To je nepotrebno. U ovom trenutku je puno važnije da shvatimo da je riječ o prostoru koji prelazi granice i županije i grada Siska u kojem se nalazim. I da bi bilo puno bolje i korisnije da se izborimo da Hrvatske ceste i Hrvatska država interveniraju u taj prostor u koji se ne ulaže i koji je devastiran zbog neulaganja već desetljećima. Dakle, neće nas spasiti kolegice nikakav proračun županičin. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ma ja branim princip za Boga. Pustite te personalne, pustite personalne odnose i probleme. To nema nikakve veze sa ovim što govorimo. Valjda nam je više stalo do toga da taj prostor doista dovedemo u funkciju koju on zaslužuje.
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnica Petir.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je Poslovnik članak 209. i 210. Kolega Vidović me potpuno krivo citirao. Ja nisam rekla da cesta nije napravljena zato što ona troši novac na reprezentaciju, najskuplji savjet u državi što je činjenica. To svi znaju, nego da je mogla taj novac koji troši utrošiti na tu cestu. A cesta nije napravljena zbog njene nesposobnosti jer je krivo pripremila projekt za obnovu te ceste i projekt je pao u zadnjoj fazi PHARE programa zbog toga što gospođa županica nije pripremila projektnu i građevinsku dokumentaciju kako je trebalo. Novac u Ministarstvu finacija za obnovu te ceste bio osiguran i vi bi to kao bivši gradonačelnik trebali znati, kao gradonačelnik Siska kojeg je ona smijenila.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika Šime Lučin. Izvolite zastupniče.
Kolegica Petir opet nije se uputila se na Poslovnik, nego je opet svoju diskusiju iskoristila da vrijeđa županicu Sisačko-moslavačke županije. Gospođa Petir ili gospođica mora shvatiti jednu stvar, a to je dok toliki broj građana Sisačko-moslavačke županije glasa za nju da je ona županica i može ona nju voliti ili nevoliti svejedno vam je.
Dobro nemojmo pretvoriti raspravu o projektu zaštite prirode u raspravu o funkcioniranju županije jer imamo i vremena i točki kada i o tome možemo raspravljati. Još jedanput je bila tablica povreda Poslovnika, zastupnica Petir. Izvolite.
Kolega Šime Lučin je povrijedio Poslovnik članak 209. i članak 210. jer ja sam rekla kad sam se javila odgovoriti gospodinu Vidoviću, da je on isto povrijedio taj Poslovnik jer je krivo citirao, ispravljao je nešto što ja uopće nisam rekla. Kolega Lučin, kad ste se već dotaknuli prošireno ove teme, gospođa županica Marina Lovrić dobila je izbore na određenim obećanjima koje nije ispunila. I mislim da je smiješno da vi ovdje radite predstavu i da ju branite na osnovu onog što ona nije napravila.
Dobro, hvala lijepo. Idemo mi dalje sa raspravom o Lonjskom polju. U ime kluba HNS-a uvažena zastupnica Danica Hursa. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Na samom početku reći ću da će zastupnice i zastupnici kluba HNS-a podržati ovaj prijedlog prostornog plana. Primjedbe koje smo imali sadržani su u predloženim amandmanima. Prostorni plan je usuglašen okvir unutar kojega će ubuduće djelovati državna tijela, javna ustanova i stanovništvo. U podužem vremenskom razdoblju prostorni plan Lonjskog polja prošao je uobičajenu proceduru izrade u kojoj je uzelo učešća sve što je pozvano dati svoje priloge da bi tako važan dokumenat bio svrhovit u svom kratkoročnom i dugoročnom vremenskom cilju. Ovim prostornim planom pokrivena je površina veća od 50 tisuća hektara na kojem živi negdje oko 4 300 stanovnika. Evo na sjednici odbora čuli smo da će ići novi popis stanovništva i sigurni smo da je nažalost taj broj stanovnika i manji od ove cifre. 77% od ukupnog prostora Parka prirode predstavlja prirodnu retenciju koja čini zaštitu od poplava Grada Zagreba i Siska te Donje Posavine. Poljoprivreda je temeljni izvor prihoda za malobrojno stanovništvo, a šumarstvo je važno ekološko i gospodarsko uporište bazirano na nizinskim poplavnim šumama. Po ovom prostornom planu osigurava se zaštita prirodne i kulturne baštine preko 5 osnovnih zona zaštite. Prva uključuje sve dijelove Parka koji po svojim značajkama predstavljaju posebnu, najvrjedniju ili tipičnu prirodnu pojavu unutar pojedinog tipa staništa. Druga obuhvaća dijelove Parka na kojima se osnovne djelatnosti u kontinuitetu obavljaju na tradicionalan način. Treća uključuje poljoprivredne površine u Parku koje su već obuhvaćene postupcima komasacije, a neke su i meliorirane. Četvrta obuhvaća izgrađene dijelove naselja i neizgrađene površine planirane za daljnji razvoj naselja. Peta je zona usklađivanja vodnog gospodarstva i zaštite prirode. Dalje se u prostornom planu definira namjena i korištenje prostora, a zatim i razvoj infrastrukture. Pri čemu bih ja posebno izdvojila, evo i gospođa ministrica je to podvukla, rijeka Sava se planira uvrstiti u međunarodni plovni put četvrte klase. Držimo da je to izuzetno važno radi razvoja i turizma kao grane gospodarstva na tom području. U RH je 11 destinacija proglašeno Parkom prirode. U Parku prirode se ne isključuju već potiču i smišljeno usmjeravaju one djelatnosti koje ne ugrožavaju njegove bitne značajke i funkcije. Ovom kategorijom će se obuhvatiti još nekoliko područja u Hrvatskoj, kao što su područje Mrežnice, dio Hrvatskog zagorja gdje se posebno radujem što će Zagorske gore kao što su Ravna gora, kao što je Strahinščica, dio Bednje također nadam se ući u Park prirode. U tijeku je izrada studije. Park prirode Lonjsko polje smješten je u središnjem dijelu RH, omeđen padinama Moslavačke gore i autocestom Zagreb-Slavonski Brod sa sjeverne, a rijekom Savom s južne strane. Na površini od preko 50 tisuća hektara smjenjuju se pejzaži livada i pašnjaka s nizinskim šumama te starim rukavcima. No osim svojih izuzetnih prirodnih odlika ovaj Park prirode posjeduje i vrijednu kulturnu baštinu. Posebice je specifično graditeljstvo, folklor, obrt i pučko stvaralaštvo. Stoga je unutar njega vrlo važno očuvati i njegov kulturološki identitet. Hrvatski sabor donio je '90-te godine Zakon o proglašenju Parka prirode Lonjsko polje, a ubrzo nakon toga '91. Ramsarskom konvencijom o močvarama dobiva i međunarodno značenje osobito kao prebivalište mnogih ptica močvarica. I Međunarodna unija za zaštitu prirode uvrstila je Lonjsko polje među 7 uzornih primjera planiranja zaštite prirode u ruralnim područjima Srednje i Istočne Europe. Osobita vrijednost Parka su 2 ornitološka rezervata Krapje đol i Rakita. Zbog prirodnih značajki i važnosti za populacije europskih vrsta ptica Lonjsko polje uvršteno je i na popis ornitološki važnih područja. Upravljanje Parkom je vrlo složeno zbog veličine zaštićenog područja prisutnosti mnogih korisnika prostora te riječnog sustava koji obuhvaća znatno veće područje od zaštićenoga. Zbog toga su očuvanja i poticanje tradicionalne poljoprivrede, uzgoj autohtonih pasmina stoke i biljnih vrsta, gospodarenje šumama i vodama, razvoj turizma, zaštita kulturne i prirodne baštine, a posebice prostorno planiranje pitanja od izuzetne važnosti za budućnost ovog zaštićenog područja. Ovo veliko nizinsko poplavno područje rijeke Save s pritocima Lonjom, Strugom, Paklom, Ilovom, Trebežom, Česmom i mnogim manjim pritocima čini ovaj prirodni krajolik jednim od najvrjednijih močvarnih područja u Europi. I na kraju ću reći ono što smo dobili kao zahtjev sa terena od stanovnika Lonjskog polja. Jedan dio spomenula je kolegica Petir. Stanovnici tog područja moraju biti upoznati sa svim dokumentima koji su doneseni, a tiču se njihovog područja ili rada javne ustanove. Stoga zahtjevam da se Statut javne ustanove, Plan upravljanja Parkom prirode, Pravilnik o unutarnjem redu objave na web stranici javne ustanove. Svi oni koji nisu u mogućnosti doći na taj način do dokumenata, mora se naći iznaći način kako stanovnici, ljudi tog područja mogu doći do te dokumentacije jer ti dokumenti određuju njihov život. Eto, još jednom ću reći da će Klub HNS-a podržati ovaj prijedlog Prostornog plana Lonjsko polje.
Hvala lijepo kolegice. Ovime smo završili raspravu po klubovima, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio kolega Stjepan Knundić izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Jedno retoričko pitanje na početku što određuje prostorni plan Parka prirode Lonjsko polje. Pet stvari. Prva je organizaciju i razgraničenje po namjeni, drugo razmještaj funkcija od važnosti za upravljanje područjem, treće sustav javne i druge infrastrukture, četvrto, mjere korištenja, uređenja i zaštite i peto mjere za unapređenje i zaštitu prirode, krajobraznih vrijednosti okoliša kulturnih dobara. Kao što nam je poznato nositelj izrade Prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje je Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. Godine 1990. godine, kao što su moji prethodnici rekli donesen je zakon o proglašenju Parka prirode Lonjsko polje i MOkropolja s pojasom uz lijevu obalu rijeke Save u ukupnoj površini od 50 tisuća 650 hektara. Istišćem da je predmetni plan prošao postupak javnih rasprava, u čijem je tijeku primjedbe mišljenje i prijedloge dostavilo ukupno 29 subjekata. Od tih 29 primjedbi, 19 je prihvaćeno, 3 je djelomično prihvaćeno, za 5 se daje tumačenje a 2 primjedbe nisu prihvaćene. Plan je raspravljen 18. prosinca 2008. godine, i 3. prosinca 2009. godine na 30. i 71. sjednici Savjeta prostornog uređenja Države. I sada ističem zaključak tog Savjeta koji kaže: „Uvažavajući izrađeno Izvješće u drugoj, ponovnoj javnoj raspravi, Savjet je pozitivno ocijenio Plan, a u okviru rada Savjeta objavljen je posjet i obilazak Parka prirode uz određeno prisustvo predstavnika Zavoda za prostorno uređenje Sisačko-moslavačke županije i predstavnika Javne ustanove Park prirode Lonjsko polje. Na tko izrađen nacrt Konačnog prijedloga plana Ministarstvo je zatražilo i dobilo suglasnosti i mišljenja od Ministarstva kulture, uprave za zaštitu prirode, Uprave za zaštitu kulturne baštine, Ministarstva obrane Republike Hrvatske, nadalje Uprave za nematerijalne resurse i nadalje Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja“. Nešto o glavnim karakteristikama kraja o kojem je već bilo rečeno. To je kao što je rečeno ramsarsko močvarno područje važno stanište ptica, te jedno od najznačajnih zaštićenih područja u Europi. Izrazito je to ruralno područje u kojem dominiraju mala naselja uz rijeku Savu i dva veća naselja i to je Jasenovac na južnoj i Osekovo na sjevernoj strani Parka. Veliki dio Parka predstavlja prirodnu retenciju znači oko 77% prostora koja služi za zaštitu od poplava Zagreba, Siska i Donja Posavina. Poljoprivreda je i danas temeljni izvor prihoda sve malobrojnijeg stanovništva Lonjskog polja. Područje Parka karakteriziraju nizinske poplavne šume, a šumarstvo je važno ekonomsko i gospodarsko uporište. Park prirode Lonjsko polje smješten je većim dijelom na području Sisačko-moslavačke županije, uključujući dijelove gradova, znači Siska, Kutine i Novske, te općina Popovača, Jasenovac, Lipovljani i Velika ludina, a manjim dijelom na području Brodsko-posavske županije, uključujući dijelove općina Stara gradiška i Okučani. Na žalost i to je već bilo istaknuto, u naseljima na području parka bilježi se negativan demografski proces. U naseljima u području Parka živi 4324 stanovnika, sva naselja osim Osekova pokazuju smanjenje broja stanovnika, a prosječna gustoća naseljenosti iznosi 8,44 stanovnika na kvadratni kilometar. Što se tiče zaštite kulturne i prirodne baštine prostor Parka je razgraničen na pet osnovnih zona zaštite. Zona posebne zaštite, drugo zona tradicionalnog gospodarenja prostora, treće zona poljoprivrede, četvrto zona površina za razvoj naselja i peta zona obalnog područja rijeka Sava. Posebno zaštićeni lokaliteti prirode na području Parka su specijalni ornitološki rezervati Krapje dol, to je površina oko 25 hektara, i Rakita površina oko 430 hektara. Republika Hrvatska je park predložila za upis u listu svjetske baštine kao mješoviti lokalitet prirodnih i kulturnih vrijednosti. Što se tiče namjena i korištenje prostora, znači područje Parka s obzirom na namjenu i korištenje prostora, podijeljeno je na površine predviđene za prvo razvoj naselja 1,16% i površine izvan površina za razvoj naselja to su oranice, livade, pašnjaci, šume i ostalog poljoprivrednog površine. Površine za iskorištavanje mineralnih sirovina su eksploatacija polja Stružec i Vrbak koji će se koristiti do iscrpljivanja zaliha, a nakon toga će se sanirati i privesti funkciji primjerenoj Parku prirode, turizma, rekreacije i drugo. Sukladno s potrebama Ministarstva obrane Republike Hrvatske ovim planom je u naselju Jasenovac predviđena zona posebne namjene. Što se tiče sustava posjećivanja planom se predviđa pet glavnih ulaza Krapje, Čigoč, Kutina, Osekovo i REpušnica i 13 ostalih ulaza u Park. Glavni ulaz je prostorno funkcionalni sklop po kojem je organizirani posjetiteljsko informacijski centar sa svim potrebnim sadržajima. Što se tiče infrastrukture u cjelini se planira poboljšanje infrastrukture po svim segmentima. Radi zaštite prostora, uvođenje novih infrastrukturnih vodova, planira se gdje je god moguće u postojećim koridorima. I sada na kraju, potaknut sam od srijede raspravom kolege Jurjevića koji je rekao da literarnoj sekciji nema mjesta u Saboru. Ja ću ipak to malo prekršiti pa ću ovako zaključiti svoj zaključak: Naime 16. ožujak 2010. godine koji su proveli dva Odbora za zaštitu okoliša i prostorno uređenje, Lonjsko polje nije bio dan Francuskog naturalista Emila Zole, to je bio dan Hrvatske lirike i Dobriše Cesarića i njegove pjesme „Slap“. Naime izuzetno kvalitetne rasprave svih kolegica i kolega, koje su bile prisutne tamo, iskristalizirala se zajednička ideja o prihvaćanju prostornog plana Lonjsko polje. Naravno da treba spomenuti silan broj stručnih ljudi koji su kroz 10 godina izradili tako kvalitetan program. I da završim ponavljam svaka kap pomaže u stvaranju toga slapa na koji moramo biti itekako ponosni. Prema tome, koristim priliku da se zahvalim svim kolegicama i kolegama zastupnicima, posebno ministrici i svim skupa na podržavanju ovoga plana.
Hvala lijepo. Za raspravu se dalje prijavio uvaženi kolega Ivica Pančić. Izvolite kolega Pančić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, državni tajniče, dame i gospodo. Kada govorim ovako o ovim temama odmah se nameće ključno pitanje, brine li se Republike Hrvatska za svoja prirodna bogatstva, odnosno brine li se dovoljno? Ako uzmemo zakone, potpisane konvencije, institucije koje smo uveli, odgovor može biti više nego pozitivan. Ukoliko vidimo praksu ono što se događa na terenu, odgovor bi bio dvojben. Kada to govorim mislim na donošenje prostornih planova prijašnjih godina koji su dopustili iako se ovdje nećemo vjerojatno složiti dopustili betonizaciju obala, obale koji su dopustili nicanje golf terena kao gljiva poslije kiše, koji su dopustili devastaciju zaštićenih područja. Prije nepunih godinu dana govorili smo i o smanjenju područja Parka prirode Medvednice, koje se vjerojatno nastavilo jer institucije nisu u mogućnosti da kvalitetno obavljaju svoj posao, bez obzira da li se radi o državnim ili lokalnim. Isto tako možemo govoriti o našem odnosu prema zaštiti prirodnih vrijednosti i oko onog famoznog ZERP-a kojeg smo uveli, a onda smo ga suspendirali u onome segmentu koji je bio i najvažniji. Samim time ako znamo što je normativno, a što je stvarno onda se postavlja pitanje i što je ključna svrha ovoga prostornoga plana. Ovdje smo imali dva pristupa. Dva apsolutna legitimna pristupa koji se slažu u onom konačnom cilju, a to je zaštita lokalnog stanovništva čiji broj također ćemo se u tome složiti, se smanjuje i to neupitno. Koliko je dobro, koliko loše, o tome se može raspravljati. Jedan pristup govori o poticanju gospodarskih aktivnosti o razvoju infrastrukturnih projekata sve u ovome konačnom cilju zaštite kvalitete života lokalnog stanovništva, a drugi pristup kojem sam ja bliži, a to je i koji smo također ovdje mogli čuti iz različitih klubova, a to je da bi ovaj prostorni plan trebao poslužiti boljem funkcioniranju parka prirode, sve u cilj bolje zaštite biljnog i životinjskog cilja. A opet u konačnom cilju koristi za lokalno stanovništvo. Dva pristupa i teško je naći ravnotežu ne samo na primjeru Lonjskoga polja već na bilo kojem zaštićenom području, da li se radi o nacionalnim parkovima, parkovima prirode ili nekim drugim stupnjem zaštite. Ali nalaženje ravnoteže je upravo umijeće. Za jedne Lonjsko polje je poplavno područje najveće zaštićeno područje u Europi koje se nalazi na popisu Ramsarske liste, ono je istovremeno i izuzetno značajno područje ornitološko područje koje je također međunarodno na popisu posebno značajnih područja. I istovremeno s druge strane, to su močvare koje je najbolje isušiti. Ovo govorim iz osobnog iskustva kada sam predlagao proglašenje Nacionalnog parka Kopački rit prije nekoliko godina. I tada se upravo na tom prostoru Kopačkoga rita sukobljavala ta dva razmišljanja. Jedno je zaštiti dodatno ta područja, jer je cilj zaštite biljnog i životinjskoga svijeta, a samim time poboljšanje života lokalnog stanovništva i dodatne turističke i ini ponude Republike Hrvatske Europi i svijetu i drugo je razmišljanje da nam to jednostavno ne treba i najbolje bi bilo da od toga nema ništa, osim možda uređenih stazica gdje će turisti šetati. Takvo razmišljanje je prevladavalo u Europi i zbog toga su ova poplavna područja ostala jedna od rijetkih upravo u Hrvatskoj koja se još mogu zaštiti. Prije svega i Lonjsko polje kao u ovome kontinentalnom dijelu Hrvatske, Medvednica ili Samoborsko gorje ili Papuk ili već spomenuti Kopački rit, a ja bih ovdje lokal patriotski spomenuo i Vučedol kao znamenito arheološko nalazište, ali vrlo interesantno prirodno područje uz desnu obalu Dunava na potezu prema gradu Iloku, nude nešto što Hrvatska može iskoristiti. Možda nema takvu atraktivnost kao što ima Jadransko more i priobalje, ali to je naša šansa to je ono što ova gospodarska kriza nudi da iskoristimo bolje potencijale koje do sada nismo iskoristili, a to je među ostalim i turistička ponuda u ovom kontinentalnom dijelu zemlje, to je zasigurno i ekološka poljoprivreda. I možda će zvučati bogohulno i ne bih želio da me se tako shvati, najveće koristi od ove gospodarske krize ima možda upravo Parka prirode Lonjsko polje. Sjećam se rasprave prije nekoliko godina oko onoga famoznog kanala Dunav-Sava. Ja još jednom kazujem da je to projekat koji je gospodarski neisplativ, koji bi bio rupa bez dna posebno kada znamo kako su se gradile hrvatske ceste ovdje, da bi od milijarde vjerojatno skočio na 4, 5 milijardi eura, a da koristi ne bi bilo gotovo nikakve, a među ostalim bi negativno djelovalo i na Lonjsko polje zbog kanaliziranja rijeke Save sa ciljem da ona postane međunarodna plovna rijeka. Treba znati da je rijeka Sava ona ima značaj upravo zato što je takva, ona ne može imati potencijal plovnosti kao što ima rijeka Dunav. Rijeka Dunav opet ima neke svoje druge značajke. I zbog toga to naše nasilje na prirodi, a upravo taj kanal je bilo jedno svojevrsno nasilje nigdje ne vodi. Imamo primjera diljem posebno komunističkog dijela Europe koji su uništili nepovratno takva područja, a da gospodarske koristi, a uvijek se pozivamo na gospodarsku korist da te koristi nije bilo. Jer mi standard ljudi možemo na različite načine sagledavati i razvoj jedne zemlje. Prije u komunističko doba, hvala Bogu je iza nas, to smo nekako nastojali izmjeriti količinom čelika i cementa po glavi stanovnika, danas to radimo sa bruto društvenim proizvodom po stanovniku iako je suvremena Europa danas na stajalištu da na kvalitet života ne utječu samo materijalna dobra iako ona zasigurno u velikoj mjeri utječu već utječu i neke druge stvari kao obiteljski život, odnos prema susjedstvu, prijateljstvo i među ostalim jedan od sedam ili osam čimbenika je zaštita okoliša. I upravo zbog toga, zbog situacije u kojoj se Hrvatska nalazi da još imamo relativno očuvan okoliš mislim da bi ovaj prostorni plan Parka prirode "Lonjsko polje" u svom ključnom temeljnom cilju u smislu zaštite lokalnog stanovništva i njihovih interesa upravo trebao voditi računa o zaštiti biljnog i životinjskoga svijeta. Hvala.
Hvala kolega Pančić. Za repliku se javio kolega Boro Grubišić.
Kolega Pančić vi ste iznijeli dvojbe u svezi kanala Dunav-Sava, u svezi regulacije plovidbe rijekom Savom koja bi eto onda po vama utjecala i na parkove prirode kojih ima ne samo Lonjsko polje nego i ostali. Međutim, vi morate znati da je i prije Domovinskog rata Sava bila plovna sve do Siska i da je u Sisku bilo i zimovalište brodova i sisački ... [[Govornik se ne razumije.]] itd. i da je potreba plovnosti rijeke Save zbog luka na rijeci Savi i prometa Savom koji je najjeftiniji zapravo promet i od željezničkog i od ostalih kamionskog i drugog zaista potreba. Prema tome, ne možemo zanemariti plovnost i plovidbu rijekom Savom. Zato kažem da sam malo iznenađen ovom vašom raspravom. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Pančić.
Nema mjesta iznenađenosti kolega Grubišiću, jednostavno Sava treba biti ono što je bila i u ovo vrijeme koje ste vi spomenuli. Međutim, plan je bio ne ove Vlade, to već se proteže od Austro-Ugarske pa onda komunističke Jugoslavije, pa onda u devedesetim godinama, pa i 2000., 2004. to nikada nije sklonjeno u potpunosti u stranu. Cilj je bilo još dodatno povećanje riječnoga prometa na rijeci Savi. A treba znati da jedina međunarodna rijeka jeste Dunav, da Vukovar ima najveću riječnu luku, jednu od najvećih u Europi i da je to onaj potencijal koji treba koristiti kao što treba iskoristiti potencijal grada Vinkovaca kao željezničkog čvorišta, kao industrijske potencijale Slavonskoga Broda, grada Siska i ostalo. Međutim, kanal Dunav-Sava bi nepovoljno stručnjaci kažu utjecao na Bosutski bazen, šume uključujući i ovdje spomenuto Lonjsko polje. Hvala.
Hvala lijepo. Nema replike na repliku i ispravka replike ali je isteklo vrijeme za prijave. Prema tome, zaključujemo vrijeme za prijavu. Za raspravu se prijavio uvaženi kolega Jerko Rošin. Izvolite kolega Rošin.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice. Ja bih svoju raspravu započeo tako da kažem kako bih kazao da je današnja tema se na neki način nastavlja na jučerašnju temu barem u jednom segmentu tog stanovanja jer kad dođete u Lonjsko polje vidite puno kuća, sve su te kuće prodane, rasprodane a u njima ljudi nema. Drugo što bih kazao je da nažalost nemamo prigodu u Saboru pokazivati fotografije ili filmove da bi neka priča bila vjerodostojnija, da bi rasprava o Lonjskom polju u ovom slučaju bila istinitija, uvjerljivija. Pa vidite fotografije koje smo zadnji put kad je bila zajednička sjednica dvaju odbora napravili da se ovdje doživi i da oni koji nisu imali prigode biti u Lonjskom polju da dožive kako to polje izgleda, kako ta močvara izgleda i zašto je to park prirode uopće i kako se prema njemu odnosimo. Treće je što je izuzetno bitno zapravo za današnju raspravu i za ovu točku dnevnog reda u Saboru je prijedlog usvajanja ovoga plana i ja bih s time počeo govoriti o njemu detaljnije a to je da je ovaj plan jedan od onih za koje možemo kazati da je uzorno napravljen, da u ovom planu nema nijedne relevantne točke koja nije analizirana, da je ovaj plan stjecajem okolnosti proživio dugo svoju sudbinu da do ove stepenice usvajanja u Hrvatskom saboru dođe, da se na njemu desetak godina radi, da sam i ja kao predsjednik Vladinog Savjeta za prostorno uređenje države još 2005. godine bio upoznat sa ovim planom i bili smo vidjeti prostor, i da je možda zahvaljujući jednoj takvoj dugotrajnosti izrade plana i šansi da se svi na njega očituju do sada ovaj plan uspio gotovo bih rekao imati jedan savršeni oblik i sagledati svu složenost problematike Lonjskog polja. A složenost problematike Lonjskog polja sagledava se ne samo u činjenici da treba pronaći instrumente, ustanoviti instrumente i ozakoniti zaštitu tog prostora nego treba taj prostor i unaprijediti i sagledati ga u jednom ekonomskom okruženju, sagledati ga u jednom vremenu koje pred nama predstoji i sagledati ga isto tako u kontekstu jedinog zapravo relevantnog, stvarno relevantnog segmenta ljudi koji u tom prostoru žive i imaju li razloga tamo boraviti uopće, koliko je utemeljena njihova ekonomija u samom tom prostoru. Pa se može doći do nekoliko zaključaka analizirajući to. Jedan od zaključaka je jedan dojam kad se u taj prostor dođe, kad smo išli prema Krapju pa kad prođete kroz Novu pa Staru Subotsku ne vidite razliku između Nove i Stare naravno jer se i ne zovu po tome što je jedna starija od druge iako je vjerojatno tako nastala, ali vidite jedno relativno vrlo loše stanje u okućnicama kod tih kuća. Ne bih govorio o nekoj depresiji ali nekom nesagledavanju budućnosti života u tome jer okućnice nisu tako uređene da bi čovjek stekao dojam kako se neko usidrio u taj prostor i namjera živit duže. Ostavlja se i smisao i zašto nekome tko ne pozna močvaru onda se učini da je taj prostor potpuno negostoljubiv za nekoga tko bi u njemu živio, već čini mi se one koji znaju močvaru nam kažu da je močvara isto tako način života, to je nešto što dolazi samo po sebi. Ta voda nije, koja se pojavljuje, ta voda nije nepogoda nego je ta voda nešto s čime se stalno živi i iz koje se mogu izvlačit određene prednosti. Zanimljiv je bio jedan detalj, gotovo kao dosjetka, vidjeli smo najveće vaterpolo igralište u zemlji ili u svijetu, nikad tako nisam vidio, a zapravo je nogometno igralište koje je poplavljeno pa je … [[Govornik se ne razumije.]] gol je virio vani, tako izgledalo dosta groteskno u toj situaciji, barem za ljude koji nisu naviknuti na takav ambijent. Međutim jedna iskra optimizma tamo postoji, postoji jedna želja da se tu nešto dogodi. Tu iskru već prije pet godina sam primjetio u današnjem ravnatelju parka prirode, u osobi koja se vratila iz inozemstva, tu živi, o rendžerima koji su počeli taj prostor obilaziti i o njemu brinuti i jednoj velikoj ljubavi koja nije materijalno dokaziva, nije materijalno obrazloživa, ali zaista u osjećaju da se tu itekakvu ljepotu može naći i sa jednom takvom ljepotom živjet i od nje dobivat određenu barem duhovnu nadoknadu. Ali demografska slika je vrlo loša, to nije dovoljno što se vrati 1, 2 ili 5 njih. Demografska slika je loša. Prema podacima koje smo dobili na tom prostoru živi svega oko 4350 stanovnika, tako zaokruženo 4500 i uza sve to što je Čigoč poznat po rodama i šta tamo ima puno roda, ta demografska obnova se baš tako ne događa i trebalo bi u tom smislu nešto poradit. Ali s druge strane, ono šta raste to je vrijednost nekretnina koje su tamo. Čuo sam da je vrijednost nekretnina u ovih zadnjih 10 godina narasla i do 20 puta u odnosu na cijenu inicijalne cijene koje su plaćane za one izuzetno vrijedne graditeljske, po graditeljskoj baštini toliko specifične drvene kuće i koje naravno propadaju ako se o njima ne brine jer takvi su materijali o kojima treba permanentno brinuti. Kad govorim o mogućem unapređenju, o mogućem smislu života na tom prostoru za koji ja sam uvjeren da postoji samo, ja nisam spreman napustit ono gdje sad živim da bi došao tu, ali vjerojatno neko hoće jer takav smisao se može naći barem u okruženju ili ljudi koji su od tamo ponikli, možemo kazat da su infrastrukturni preduvjeti itekako povoljni i blizina autoceste i željeznice i svega ostaloga što bi bilo potrebno da se čovjek ne osjeća izoliran i napušten. I tako sa jednim sustavnim usmjerenjem onih ekonomija koje na tom prostoru mogu biti, a rekli smo da su to šume, da je to poljoprivreda i ono što predstavlja za turizam jednu zanimljivost, da bi se život u tom prostoru barem mogao zaustavit u današnjem stanju i krenut prema jednom demografskom povećanju, a ne putem prema 4 tisuće ili 3500 stanovnika. U tom smislu naselja na tom prostoru obuhvaćenom planom predstavljaju svega 1% prostora sa planiranim mogućim povećanjem za 10% te površine, ali gotovo bih rekao više kao jedan znak barem željenog ili očekivanog optimizma na tom prostoru da će neki ljudi imat potrebe za građevinskim površinama zato što one građevne površine koje već postoje su konzumirane pa ako netko dođe novi vjerojatno u to neće ući nego će imat potrebu za nečim drugim. Kao zaključak bih samo kazao da je jedan dobrodošao plan, da ću ja za njega glasovat kao što sam i na sjednici odbora da vjerujem da će to učinit i kamo sreće da ovakvih planova imamo više, koji ne samo štite nego promišljaju i o unapređenju prostora. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolega Rošin. Slijedi rasprava uvaženog kolege Šime Đurđevića. Izvolite, kolega Đurđević.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođo ministrice, kolegice i kolege. Svi koji su imali ovu točku i javili se za riječ ili u ime klubova ili u pojedinačnoj raspravi izrazili svojim istupima sve ljepote koje Park prirode Lonjsko polje posjeduje, a ja preporučam onaj tko nije išao da ode i posjeti ovaj dio Hrvatske, uistinu će se uvjeriti u ljepote Parka prirode Lonjsko polje. A mene se dojmilo poglavito ono na jednom proplanku od 100-tinjak i više hektar gdje pasu konji, dorati, vranci, žeravi i gdje se u proljeće, ljeto i jesen prehranjuju na onaj prirodan način ispašom u parku Lonjsko polje. Područje Lonjskog i Mokrog polja s pojasom uz lijevu obalu rijeke Save u ukupnoj površini od 50 tisuća, što je već bilo ovdje rečeno, 650 hektara proglašeno je parkom prirode točno prije 20 godina. Područje Lonjskog polja je izrazito ruralno. U njemu dominiraju mala naselja uz rijeku Savu i dva veća naselja, Jasenovac na južnoj i Osekovo na sjevernoj strani parka. Park prirode Lonjsko polje smješten je većim dijelom u području Sisačko-moslavačke županije, uključuje dijelove grada Siska, Kutine, Novske te općina Popovača, Jasenovac, Lipovljani i Velika ludina, a manjim dijelom u mojoj Brodsko-posavskoj županiji uključuje dijelovi općina Stara Gradiška i Okučani. U naseljima na području parka bilježi se negativan, što nije dobro, demografski proces. U naseljima na području parka živi samo 4324 stanovnika. Sva naselja bilježe osim Osekova pad broja stanovnika ili u brojkama izraženo 8,44 stanovnika na 1 km2. Prostor parka razgraničen je na 5 osnovnih zona zaštite - zona posebne zaštite, zona tradicionalnog gospodarenja prostorom, zona poljoprivrede na okupljenim parcelama, treviranim, uređenim kanjonskim mrežama, zona površine za razvoj naselja. I peta zona, zona obalnog područja rijeke Save. Posebno zaštićeni lokaliteti prirode na području parka su Krapje đol površine 25 ha i Rakita ili Rakita površine oko 430 ha. Republika Hrvatska kao što i ovdje moji prethodnici su i rekli predložila je za upis u listu svjetske baštine Park Lonjsko polje. Područje parka s obzirom na namjenu i korištenje prostora podijeljeno je na površine predviđene za razvoj 1,16% i površine izvan površina za razvoj naselja, a to su oranice, livade, pašnjaci, šume i ostalo poljoprivredno zemljište. Površine za iskorištavanje mineralnih sirovina, Stružec i Vrbak, a da završi eksploatacijsko polje dovesti u red te površine da bi se prionuli namjeni za turizam, rekreaciju i slično. Sukladno odredbama Ministarstva obrane Republike Hrvatske ovim planom u naselju Jasenovac predvidjelo je zonu posebne namjene. Planom je predviđeno 5 glavnih ulaza u park prirode u Krapju, Čigoču, Kutini, Osekovu i Repušnici i 13 ostalih ulaza u park prirode. Glavni ulaz je prostorno-funkcionalan sklop u ... [[Govornik se ne razumije.]] organizirano posjetiteljsko-informacijski centar. Planira se poboljšanje komunalne infrastrukture u svim segmentima, a to su dionica od čvora Popovače prema Sisku planirane kao brza cesta, u naselju Jasenovac predviđeno uređenje međunarodnog graničnog cestovnog prijelaza. Program prostor uređuje Republika Hrvatska. Planira se trasa koridora željezničke pruge ... [[Govornik se ne razumije.]] velikih brzina. Rijeka Sava se planira utvrditi kao međunarodni plovni put četvrte klase što smo mi uz rijeku Savu vrlo zainteresirani. Vodoopskrba naselja parka riješena je u okviru postojećih vodoopskrbnog sustava a to je Popovača, Kutina, Novska, Jasenovac i Sisak – Petrinja. Sustav treba urediti također i sustav javne odvodnje. Opskrba električnom energijom naselje lokaliteta osigurava se iz elektroenergetske distribucije užeg i šireg područja. Sjevernim dijelom parka prolazi postojeći magistralni plinovod. Planira se izgradnja novog magistralnog plinovoda duž autoceste, izgradnja magistralnog plinovoda na pravcu Novska – Jasenovac. Područjem parka prolazi magistralni naftovod na pravcu Omišalj – Sisak itd. prema sjeveru. Kao što je ovdje i izrečeno ja ću ponoviti da je ovaj plan prošao svu proceduru kad se tiče općina, naselja, Županije brodsko-posavske, Županije sisačko-moslavačke i da je uistinu po meni ne podilazim nikomu, ali to je moje mišljenje i uvjerenje jer sam izuzetno zainteresiran jer se park prirode nalazi i u mojoj kao što sam izrekao Brodsko-posavskoj županiji izuzetno kvalitetno napravljen i potreban ovom lijepom, jedinstvenom europskom Parku prirode Lonjsko polje. Znači, iz moje rasprave proizlazi da ću objeručke prihvatiti ovaj plan. Hvala lijepa. Donošenje ovog plana.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu za repliku, uvaženi kolega Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice. Kolega Šima, spomenuli ste da je upravo ovo područje ovoga parka prirode pretežito ruralno područje. Mislim da je to evidentno iz ovih podataka i pokazatelja koje imamo i upravo smatram da iz ovoga dijela vezano za gospodarstvo tu komponentu ruralnog područja trebali bi iskoristiti ne samo kroz ovo što se spominje u ovom gospodarskom dijelu poticanja određenih gospodarskih aktivnosti, da li poljoprivrednih, da li sportskih, ribolovnih itd., seoskog, kulturnog turizma. Mislim da u ovome segmentu posebno bi trebalo povezati sa Strategijom ruralnog razvoja Hrvatske koja je u izradi rađena ili će se izrađivati. Ali zbog čega. Upravo zbog toga što poticaji koje ćemo od Europske unije moći povući, a to je ona omotnica oko 700 milijuna eura. U tome dijelu skoro 50% će se odnositi na ruralna područja. Mi znademo da će se onaj segment direktnih poticaja smanjivati i onda se smanjuje kao takovi, a upravo ako budemo imali, a moramo imati dovoljno ovih razvojnih programa vezano za ruralni razvoj, tada ćemo moći i koristiti ta sredstva. Inače u drugoj situaciji priča o 700 milijuna ostat će samo priča, jer nećemo sigurno moći 700 milijuna direktnih poticaja dati u poljoprivredu, nego će 50% morati ići u ruralni razvoj. I upravo zbog toga i ovakav program prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje omogućuje sigurno da se i taj segment iskoristi bolje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku? Nema. Hvala. Idemo onda dalje sa raspravom, uvaženi kolega Ivan Bogović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, kolege i kolegice. Pred nama je danas rasprava o Prijedlogu odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje. Program prostornog uređenja Republike Hrvatske sadrži osnovne ciljeve razvoja u prostoru, kriterije i smjernice za uređenje prostornih i drugih cjelina, prijedlog prioriteta za ostvarivanje ciljeva prostornog uređenja, te na temelju prirodnih, gospodarskih, društvenih i kulturnih polazišta određuje osnovu za organizaciju, zaštitu, korištenje i namjenu prostora, zaštitu i unapređenje okoliša, sustav središnjih naselja i sustav razvojne društvene infrastrukture. Zakonom o proglašenju Parka prirode Lonjsko polje "Narodne novine" br. 11/90. proglašeno je područje Lonjskog i Mokrog polja s pojasom uz lijevu obale Save u ukupnoj površini od 50650 hektara. 77% područja parka je prirodna retencija poplavnog područja koji služi za zaštitu od poplava Zagreba, Siska i donje Posavine. Park prirode Lonjsko polje smješten je većim dijelom na području Sisačko-moslavačke županije uključujući dijelove gradova Siska, Kutine i Novske, te općina Popovača, Jasenovac, Lipovljani i Velika Ludina, a manjim je dijelom na području Brodsko-posavske županije uključivši dijelove općina Stara Gradiška i Okučani. U naseljima na području parka bilježi se negativan demografski proces. Na području parka živi 4 tisuće 324 stanovnika, sva naselja osim Osekova pokazuju smanjenje broja stanovnika a prosječna gustoća naseljenosti iznosi 8,44 stanovnika na kilometar kvadratni. Park prirode je prema Zakonu o zaštiti prirode "Narodne novine" br. 77/05. i 139/08. prostorno prirodno i dijelom kultivirano područje kopna i/ili mora s ekološkim obilježjima međunarodne i nacionalne važnosti, s naglašenim krajobraznim, odgojno-obrazovnim, kulturno-povijesnim i turističko-rekreacijskim vrijednostima. Prijedlogom ovog prostornog plana se utvrđuju zaštita, planiranje i upravljanje prirodnim i kulturnim vrijednostima prostora. Nositelj izrade prostornog plana parka prirode Lonjsko polje je Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, stručni izrađivač je Zavod za prostorno planiranje Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva i Zavod za prostorno uređenje Sisačko-moslavačke županije u suradnji sa Zavodom za prostorno uređenje Brodsko-posavske županije. Osnovni ciljevi su zaštita i očuvanje prirodnih vrijednosti parka posebno staništa ugroženih biljnih i životinjskih vrsta, pašnjaka, … [[Govornik se ne razumije.]] šuma, močvara i slično. Zaštita i očuvanje rijetkih, ugroženih, autohtonih populacija, vrsta i podvrsta, flore i faune, zaštita i obnova, revitalizacija nematerijalne kulturne baštine, običaja, folklorne tradicije i obrta, očuvanje kulturnih vrijednosti prostora, posebno tradicionalne arhitekture u drvetu, zaštita i očuvanje tla, zaštita i očuvanje šuma, zaštita i očuvanje te poboljšanje kvalitete vode i očuvanje kvalitete zraka. Razvoj seoskog turizma rekreativnih aktivnosti, te obrazovnih i znanstvenih aktivnosti na prostoru parka, očuvanje tradicionalnog načina poljoprivrede, ratarstva, stočarstva i ribolova, poticaj, obnova i revitalizacije tradicionalnih obrta, zaustavljanje depopulacijskog trenda uz uvjete poboljšanja uvjeta života i standarda stanovništva naselja parka i sanacija ugroženih dijelova okoliša. Za upravljanje parkom sukladno odredbama Zakona o zaštiti prirode nadležna je javna ustanova Park prirode Lonjsko polje. U parku prirode dopuštene su gospodarske i druge djelatnosti i radnje kojima se ne ugrožavaju njihove bitne značajke i uloge, način obavljanja gospodarskih djelatnosti i korištenja prirodnih dobara u parku prirode utvrđuje se uvjetima zaštite prirode. Zaštićujući prostor parka prirode Vlada Republike Hrvatske zaštitila je bogatstvo kao vrijedan i istovremeno osjetljiv prirodni, socijalni, gospodarski i kulturni sustav. Ovim oblikom zaštite omogućen je razvoj i kvalitetan život stanovnika s ciljem sprječavanja daljnje demografske depopulacije. Specifičnost parka prirode Lonjsko polje održava se i u ovom prostornom planu koji kroz zaštitu i održavanje njegovih prirodnih vrijednosti, opstanak malih seoskih cjelina i njihove socijalne strukture, tradicionalne poljoprivrede i zaštite kulturne baštine nastoji osuvremeniti život i podići kulturu i standard življenja na europske standarde 21. stoljeća. Planira se poboljšanje komunalne infrastrukture u svim segmentima a radi zaštite prostora vođenja ovih infrastrukturnih … [[Govornik se ne razumije.]] planira se gdje god je moguće u postojećim koridorima. Područje parka ima velike i zahtjevne ciljeve, specifični interes korisnika prostora Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda, poljoprivrede, domicijelnog stanovništva, turista, lovaca, ribolovaca, zaštite prirode i kulturne baštine koji imaju različite ciljeve i motive, zahtijevali su usklađivanje i dogovaranje različitih struka, na različitim razinama vlasti, koordinaciju gradova i općina koje se nalaze u prostoru parka prirode, te niz drugih zainteresiranih strana. Prostor Lonjskog polja sastoji se od mozaika kojeg čine poplavne hrastove šume ispresijecane slikovitim pašnjacima i otvorenim poplavnim površinama, takav predio predstavlja stanište za brojne biljne i životinjske vrste koje se drugdje u Europi gotovo nestale, gospodarenje na poljoprivrednim površinama još uvijek se obavlja tradicionalnim načinom, livade se koriste kao pašnjaci, ili košanice na kojima pasu autohtone pasmine stoke, očuvanost tradicionalne gradnje i način života, te izuzetno bogatstvo i raznolikost ptica i druge faune rijedak su ostatak povijesti i prirodnosti koju je potrebno dugoročno zaštititi i očuvati. Sukladno Zakonu o prostornom uređenju i gradnji prostorni plan parka prirode Lonjsko polje određuje organizaciju i razgraničenje po namjeni, razmještaj funkcija od važnosti za upravljanje područjem sustav javne i druge infrastrukture, mjere korištenja uređenja i zaštite, mjere za unapređenje i zaštitu prirode, krajobraznih vrijednosti, okoliša i kulturnih dobara. Temeljna organizacija prostora zasniva se na očuvanju prirode biljnih i životinjskih vrsta staništa i posebno vidljivih dijelova okoliša, očuvanju tradicionalne kulturne baštine, očuvanje tradicionalnog oblika poljoprivredne proizvodnje, usklađivanju rada, života i proizvodnje sa zahtjevima zaštite parka prirode, zaustavljanju demografske depopulacije, usklađenju interesa zaštite prirode i gospodarskih subjekata, razvoju turizma i poljoprivrede, podizanju standarda života i rada ne ugrožavajući prirodne i kulturne vrijednosti. Temeljem spoznaja o vrijednosti i osjetljivosti prostora a s ciljem očuvanja najvrjednijih dijelova prirode i okoliša prostor parka je podijeljen na sljedeće zone zaštite. Zona posebne zaštite, zona tradicionalnog gospodarenja prostorom, zona poljoprivrede na okrupnjenim i melioriranim parcelama, zona površine za razvoj naselja, zona obalnog područja rijeke Save. Posebno zaštićeni lokaliteti prirode na području parka su specijalni orijentološki rezervati Krapje đol površine oko 25 hektara i Rakita površine oko 430 hektara, zbog područja šuma, livada, pašnjaka, močvara i vodotoka koja predstavljaju posebnu vrijednost i osobitost u parku a čine ih staništa s velikim i raznolikim bogatstvom biljaka, gljiva i životinja, gnjezdilišta, mrjestilišta i slično. Republika Hrvatska je park predložila za upis u listu svjetske baštine kao mješoviti lokalitet prirodnih i kulturnih vrijednosti. Aktivno sudjelovanje Republike Hrvatske u regionalnim i globalnim inicijativama za očuvanje zajedničkog okoliša dovele su do potpisivanja nekoliko važnih međunarodnih ugovora, konvencija, strategija i sporazuma, razmatrani su najvažniji sporazumi, konvencije i zakoni vezani uz Park prirode Lonjsko polje, a koji su bitni pri planiranju prostora u prostornom planu kao npr. Međunarodna konvencija za zaštitu ptica, … [[Govornik se ne razumije.]] konvencija, Konvencija o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine, Konvencija o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja, Konvencija o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa, Konvencija o biološkoj raznolikosti, … [[Govornik se ne razumije.]] europska konvencija o biološkoj i krajobraznoj raznolikosti, Konvencija o europskim krajobrazima, Konvencija o zaštiti i korištenju prekograničnih vodnih tokova i međunarodnih jezera, strateški akcijski plan za porječje Dunava, Konvencija o procjeni utjecaja na okoliš prekodržavnih granica, i Konvencija o međunarodnoj trgovini i ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka. Sukladno članku 68. Zakona o prostornom uređenju i gradnji plan je uvažavajući prirodne, krajobrazne, kulturne, povijesne vrijednosti te uvjete zaštite prirode i okoliša postavio ciljeve prostornog uređenja te odredio organizaciju, zaštitu, namjenu i uvjete korištenja prostora, razmještaj funkcija od važnosti za upravljanje područjem, sustav javne i druge infrastrukture, mjere za unapređenje i zaštitu prirode, krajobraznih vrijednosti, kulturnih dobara i drugih vrijednosti prostora te odredio smjernice i pokazatelje za izradu planova užih područja. Obzirom da je nacrt konačnog prijedloga Prostornog plana prošao prethodne rasprave i javne uvide te da stanovnicima ovog prostora pruža nove razvojne mogućnosti podržat ću ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Zdenko Franić sljedeći se prijavio za raspravu. Izvolite kolega.
Štovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, štovana gospođo ministrice, štovane kolegice i kolege zastupnici. Radi se o jednom izuzetno značajnom dobru koje RH ima koja je prepoznata i u Europi tako da nije ni čudo da je i sama Europska komisija u razdoblju do 2006. do 2007. u okviru programa "Life" podupirala javnu ustanovu Park prirode Lonjsko polje u uspostavi strateških ciljeva kao što su očuvanje zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti, ali i poboljšanja životnog standarda lokalnog stanovništva, povećanje interesa javnosti i o prirodnim i kulturnim vrijednostima područja. Dakle, naizgled radi se o suprotstavljenim stvarima, ali smatram da ovaj prijedlog dosta dobro pomiruje ove naizgled suprotstavljene ciljeve. Bez lokalnog stanovništva cijeli kraj gubi na svojoj vrijednosti. Nematerijalna baština se gubi, lokalni običaji su neodrživi bez stanovništva, naravno. S tog aspekta je i za očekivati da i ljudi koji žive u tom kraju imaju isti ili barem sličan standard kao i mi ostali u RH. Pa bih baš vezano uz tu komponentu progovorio i o jednoj činjenici koju smo imali prilike vidjeti kada smo se vozili autobusom na sastanak Odbora za zaštitu okoliša. Naime, još u dubini hrvatskoga teritorija smo dobili na naše mobilne telefonske aparate poruku: "Dobrodošli u Bosnu i Hercegovinu." Dakle, radi se o jednom neprimjerenom, ali uobičajenom pojačavanju tv i radijskih signali, kao i pojačavanju signala mobilne telefonije od strane nekih susjednih država, a to se tradicionalno poklapa sa počecima turističke sezone. Pa evo i sad je već na djelu. Radi se o pravoj agresiji na hrvatski eter jer je sve to u suprotnosti sa međunarodnim pravom, a posebice sa Konvencijom EBU tj. European Broadcasting Union. Zatim, cenelec standardima, to je i … [[Govornik se ne razumije.]] preporuka made International Commission on Non Ionizing Radiatian Protection, a koje je sve RH ugradila u svoje zakonodavstvo i mi se toga prilično dobro pridržavamo. Čak eto bih i pohvalio činjenicu da je ministarstvo zahtijevalo da prilikom uspostave ovih zemaljskih stanica operateri mobilne telefonije koriste istu infrastrukturu. Međutim, činjenica je da se naši susjedi toga ne pridržavaju i da to nije problem samo Lonjskog polja nego je to općeniti problem u RH. Već kod Visa hvatate signale talijanskih mobilnih operatera, radijskih i tv stanica. Popnite se na Kamene svatove, na Kamenim svatovima već imate slovenske mobilne operatere. Dakle, Vlada bi trebala nešto učiniti. Ovi ljudi koji žive u Lonjskom polju pa često im se dešava da niti krivi niti dužni moraju koristiti roaming jer niti ne vide da su se priključili na nečiju tuđu mrežu. Posljedično stvaraju se veliki troškovi kako za lokalno stanovništvo tako i za državni proračun jer Vlada kao suvlasnik "Hrvatskog Telekoma", "Hrvatskog Radija" ništa ne reagira, a u pojedinim slučajevima dolazi i do ugroze ljudskih života, npr. kod nautičara. Dakle, i do normalnog funkcioniranja određenih profesija i službi. I znam gospođo ministrice da se obraćam na krivu adresu, ali ovo je prilika da predstavniku Vlade ukažem na jedan dosta neugodan problem koje bi naše Ministarstvo vanjskih poslova kao depozitar ovih međunarodnih konvencija naprosto trebalo protestirati i aktivnije se uključiti i u rješavanje i tako malih sitnica koje normalan život čine lokalnom stanovništvu mnogo kompliciranijim nego što bi to trebalo biti. Također bih upozorio na još jednu situaciju, a to se odnosi na činjenicu da će kroz Lonjsko polje ili zapravo iznad Lonjskog polja, ali to je Sava, dakle kada se izljeva, izljeva se dobrim dijelom u Lonjsko polje, to je prirodna retencija, dakle Savom se planira uspostaviti međunarodni plovni put 4. klase što se zapravo će se provesti djelomičnim kanaliziranjem Save. Rijeka Sava jest rijeka na kojoj se nalazi jedna Nuklearna elektrana uzvodnog od grada Zagreba, uzvodno od Lonjskog polja, ali je činjenica da uvijek postoji jedna vrlo mala, ali ipak određena vjerojatnost ispuštanja radioaktivne kontaminacije u rijeku Savu iz onog tercijarnog kruga za hlađenje Nuklearne elektrane, i tu se trebaju uspostaviti mjere zaštite jer o tome se vrlo malo razmišlja da je rijeka Sava jedna od rijetkih ako ne i jedina rijeka na svijetu koja nema do kraja uređen vodotok a na kojoj se nalazi nuklearna elektrana. Tu opet treba vrlo mudro pomiriti činjenicu da upravo ovakva močvarna područja postoje zahvaljujući izlijevanju Save u poplavnim, u određenim mjesecima, ali s druge strane treba uspostaviti mjere zaštite u slučaju nepredviđenih događaja, da se u tom slučaju izlijevanje naprosto spriječi. Dakle, govorim nešto unaprijed, upozoravam to ima indirektne veze sa ovim planom, ali ipak čistoća okoliša a i budućnost ove ekološke tradicijske poljoprivrede koju smo se deklarirali planom zapravo zavisi o takvim eventualnostima. I na koncu mogu reći da mi je jedino žao da smo 10 godina čekali na proglašenje, ali bolje ikad nego nikad. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći se prijavio uvaženi kolega Vlatko Podnar. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice i gospodine Mrduljaš. Pa evo na početku ću reći da ću podržati ovaj Prijedlog prostornog plana javne ustanove Parka prirode Lonjsko polje, iz jednostavnog razloga što čitajući ovaj Prijedlog prostornog plana prevaziđene su oni početni problemi oko toga tko je stariji na nekom području, odnosno koka ili jaje, da se tako izrazim da li su to šumari, da li je to šumarstvo ili je to javna ustanova odnosno uprava javne ustanove. Očito da je došlo do usklađivanja i stavova i svega onoga što je utjecalo na sam ovaj zakon o proglašenju javne ustanove, odnosno parka prirode, jer kada gledamo kroz povijest, ove sve površine su nastale dijelom krajem 19. stoljeća sječom šuma, naseljavanjem u ono vrijeme stanovništva na to područje, i iz toga je nastala onakva prekrasna arhitektura ali i isto tako ekstenzivni način gospodarenja poljoprivrednim površinama. Učešće šumskih površina u ovom slučaju je 60%, s time da je to oko 35 tisuća hektara, a pod samim režimom gospodarenja je 30 tisuća hektara, odnosno postaje upitno onih 5 tisuća hektara šuma koje se vode kao šume, odnosno više bi to izrazio kao pašnjačke površine, ali uslijed nedostatka i sve manjeg ekstenzivnog načina gospodarenja poljoprivredom, smanjenja stoke i svinja došlo je do proširivanja površina pod šumama. Sam značaj šuma ovdje u elaboratu opisan nema potrebe da ga posebno objašnjavam. Međutim, ono što je zanimljivo je to je da konstatirano da ima oko 26% mladih šuma, a to se prvenstveno odnosi na prvi dobni razred, međutim, moramo znati način gospodarenja odnosno dužinu … kod pojedinih vrsta i na taj način dolazi do tih mlađih šuma ali one u biti ne moraju biti mlađe jer se ovisno o vrsti kojom se gospodari. To je jedna stvar, a druga stvar je ono što govori oko 14% šuma preko 120 godina, odnosno u 7. dobnom razredu što je upravo podijeljeno sa 7. dobnih razreda ako računamo 100, to je otprilike tih 14% koliko bi trebalo biti kada bi … površinu i točno gospodarili, kada bi sve sastojne bile šume hrasta lužnjaka, koje imaju ophodnju 140 godina. Ovdje je u ovom Prijedlogu iskazana, odnosno propisano da će se baviti poljoprivreda tradicijski, znači ekstenzivnim stočarstvom i svinjogojstvom, ali bojim se da i to su moji prethodnici dosta puta spominjali, mali broj stanovnika na ovom području 4300, što vjerojatno će po popisu stanovništva biti i manje u 2011. predstavlja jedan izazov kako i na koji način sačuvati to stanovništvo, sačuvat i ove autohtone domaće životinje koje se tamo uzgajaju i koje trebaju biti jedan od nositelja razvoja tog prostora. Bojim se da se to neće desiti iz jednostavnog razloga što moramo biti svjesni da život na selu je težak i da će bez potpore bilo kroz ruralni razvoj, bilo kroz nastojanja i Ministarstva kulture pod kojim su parkovi prirode, bojim se da će taj trend smanjivanja stanovništva i dalje se događati, a iz jednostavnog razloga što je samo propisao kao tradicijski način poljoprivrede. Osobno smatram da je trebalo izdvojiti mogućnost intenzivnog načina poljoprivrede, pogotovo za ona domaćinstva koja se već pomalo u zadnje vrijeme bave s time, ali isto tako što se odnosi na, jer smo tamo propisali uvjetna grla stoke po jedinici površine, odnosno za izgradnju gospodarskih objekata. Mislim da smo propustili jedan od razloga zašto će se morati možda doživjeti ubrzo promjenu ovaj prostorni plan, a to je kapacitet pašnjaka i kapacitet šumskih površina za žirenje, odnosno tu ekstenzivnu stočarsku, odnosno svinjogojsku proizvodnju. Ako se desi u što sumnjam, ali se može desiti da se prenapuči taj dio sa prekobrojnim domaćim životinjama, može se desiti da postignemo upravo kontraefekt jer da uništimo onaj dio koji se odnosi na divlje životinje i na ptice i na lovnu divljač i na taj način ćemo poremetiti ravnotežu u prirodi, ali isto tako i obrnuto ako se ne desi da se povećava broj domaćih životinja, desit će se povratak tih prirodnih staništa prema šumi. Jer budimo svjesni i realni ti svi pašnjaci su oteti od šume i pod sječom šuma privedeni pašnjačkoj kulturi. Ono što mora možda i stanovništvo biti obaviješteno, a to je da po Zakonu o zaštiti prirode na prostoru gdje se ograničava gospodarenje, prema Zakonu o zaštiti prirode naknada se mora vratiti korisniku na taj način da se obešteti stanovnik, odnosno onaj tko radi na tom području. Ono što je najžalosnije kažem to su prethodnici rekli, a to je očuvanje onog graditeljstva i one baštine graditeljske koja je nažalost devastirana iz jednostavnog razloga zato što nema stanovništva, ali tu vidim upravo mogućnost i razvoja ovih starih zanata, ali isto tako mogućnost participiranja šumarstva u obnavljanju tih i takvih objekata. I mislim da bi to kroz jedan kvalitetan program obnove da bi trebalo pokušati nastojati sačuvati i održati. Nadam se da sve ove mjere koje su ovdje navedene da će upravo ono što i svi želimo, da će potaknuti taj razvoj, ali mislim da uz još neke dodatke da će se to poboljšati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega. Nastavljamo sa raspravo, a prijavio se kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, državni tajniče danas imate očito za razliku od jučer ugodnu dužnost slušati ove rasprave koje u svakom slučaju su i konstruktivne ali i pohvalne u svezi ovoga Prijedloga odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje. Naime, vidi se iz cjelokupnog sadržaja ovoga prijedloga da postoji dobra namjera i dobra vjera da se konzervira postojeće stanje u prirode, da se napravi i održi ravnoteža između zahvata ljudskih zahvata i onoga što nam je priroda podarila i ostavila u obliku Parka prirode Lonjsko polje. U samim podacima koji se navode ovdje, vidi se jedna zanimljiva činjenica da je Lonjsko polje ili park prirode sa preko 50 tisuća i 650 hektara zapravo 1% površine Republike Hrvatske, nešto manje od 1%. Na tom prostoru koji iznosi 1% površine Republike Hrvatske živi 4 tisuće 324 stanovnika sa stalnom tendencijom depopulacije toga kraja. U sadržaju se vidi također ovoga prijedloga da je ovaj prostor također vrlo dobro povezan prometnicama počevši na sjeveru državne ceste A3, zatim 10. željezničko Paneuropskog koridora od Zagreba prema Slavonskom Brodu dalje na istok, a koji je do Novske dakle od Zagreba do Novske još uvijek u obliku jednog kolosijeka, a od Novske prema Beogradu sa dva kolosijeka. Zanimljivo ali istinito. Doduše drugi kolosijek pruge od Jasenovca do Siska također postoji željeznička pruga koja je dosta sa vrlo malom frekvencijom prometa. Kroz ovaj park prirode prolazi i naftovod i plinovod i ovdje je u tekstu to naznačeno, ali nije posebno označeno kao određena ili možebitna opasnost po Parka prirode Lonjsko polje iako znamo da gledajući u svijetu akcidente ili nesreće kako se kaže sa ovim oblikom transporta fosilnih goriva može doći do zagađenja Lonjskog polja. Kolega je ovdje malo prije pomenuo da deficijarni izvori nuklearnog zračenja iz jedine nuklearne elektrane uzvodno rijekom Savom također mogu donijeti određene probleme ukoliko se uzvodno od Lonjskog polja, a mislim da grad Zagreb to vrši nekontrolira količina radio aktivnosti u vodi rijeke Save. U svakom slučaju sve ove rasprave i svi prijedlozi koji su ovdje još dodatno iznešeni, a koji ne postoje u ovim materijalima su dobrodošli i dobrih su namjera u svezi ovog zakona i mislim da nema razloga se on ne usvoji. Ali pri tome moram naglasiti da postoje i drugi parkovi prirode i nacionalni parkovi uz rijeku Savu i nizvodno, dakle u Brodsko-posavskoj županiji, ali i uz Dunav, kolege Pančića ovdje nema, dakle Kopački rit, Vučedol itd. gdje bi bilo zgodno ovako jedan opsežan prijedlog, ovako jedan dobar materijal primijeniti i na ostale parkove prirode i ostale lokacije uz rijeku Savu i uz rijeku Dunav kojima Slavonija i Baranja obiluju. Zbog toga kada putujete kroz Lonjsko polje cestom od Jasenovca onda je zaista kako je rekla gospođica Petir zaista katastrofalno vidjeti kako ta cesta izgleda a zapravo je ona i trebala bi biti žila kucavica toga parka prirode. Od Jasenovca prema Sisku kada putujete otiđite tom cestom od željezničkog mosta na rijeci Savi ili tamo od skelskoga prijelaza u Jasenovcu pa prema Lonjskome polju, možete vidjeti tamo kao da je vrijeme stalo, arhitektura, priroda i sve ostalo je očuvano. Ali može to biti i pitanje namjere da to tako ostane ili pitanje nemara. Naime, ja sam uvjeren da će ovim prijedlogom Odluke o donošenju Prostornog plana biti usklađena i svi zahvati, naši zahvati, ljudski zahvati u prostoru ali i da će se dalje očuvati ovaj krajobraz, ovaj krajolik koji zaista može biti primjer dobrog kontinentalnog turizma i doprinijeti ukupnom turizmu i dobrobiti Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala kolegi Grubišiću. Imamo prijavu jedne replike, kolega Franić. Izvolite.
Štovani kolega Grubišić, spomenuli ste i ove druge parkove prirode ali ne samo parkove prirode, vezano uz Krško cijelo retencijsko područje postaje plavno područje i tamo oko Samobora. Dakle, potrebne su sustavne mjere da se taj problem, da se s tim problemom uhvati u koštac. Zanimljivo je da kada smo relativno nedavno prihvatili mislim da se zove Strategiju upravljanja vodama da su unutra zacrtana pomalo staromodna neprimjerena rješenja monitoringa vezan o uz ili nadzora okoliša vezano uz radioaktivnu kontaminaciju. Dakle, to je još jedan primjer kako kod nas nema interakcije među različitim dokumentima. I u tom kontekstu smatram da je izuzetno dobro rješenje što smo na prošloj sjednici Sabora napravili jedan iskorak i oformili zajedničko državno tijelo koje se bavi zaštitom od zračenja o nuklearnom sigurnošću koje je nastalo fuzijom Državnog zavoda za zaštitu zračenja i Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost. Samo je sada potrebno i da na čelo tog zavoda dovedemo osobu koja zna, hoće i može i koja je sa strukom iskusna a ne da se imenovanje provede po političkoj liniji. Hvala.
Hvala lijepo. Budimo strpljivi, imamo još dvije rasprave. Prva je na redu kolegica Sunčana Glavak. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice. Vidim da kolegama i kolegicama nedostaje strpljenja ali eto bližimo se kraju, zbog toga ja neću ponavljati sve ovo što je već do sada izrečeno. No, u svakom slučaju ću pohvaliti odluku da se podrži donošenje prostornog plana i da ipak ova tema ima pozitivne konotacije na kraju. No u svakom slučaju želim još jednom istaknuti da Park prirode "Lonjsko polje" kao močvarno područje jest najugroženije stanište na svijetu ili jedno od najugroženijih staništa na svijetu i najveće je zaštićeno močvarno područje ne samo u Hrvatskoj već i u cijelom Dunavskom poriječju. Ono predstavlja sklad prirodne i kulturne baštine. Donošenje Prostornog plana Lonjskog polja uredit će se način očuvanja prirode i postupanje u tom području kroz pažljiv razvoj primjerenih gospodarskih aktivnosti. Prostorni plan doprinijet će i razvoju šireg područja koje graniči s parkom prirode a razvojem potencijala u agro turizmu, nešto o tome je govorila i kolegica Petir, tradicijskoj i ekološkoj proizvodnji hrane te poticanju razvoja novih poslovnih mogućnosti. Sve to uvjerena sam doprinijet će i pojačanom zapošljavanju na lokalnoj razini. No, tu su neki i drugi preduvjeti pa vjerujem da ćete se tako složiti sa mnom da je i nominacija, hrvatska nominacija Lonjskog polja kao mješovitog svjetskog dobra proistekla iz preporuke UNESCO-ova Centra za svjetsku baštinu kojom se naglašava važnost povećanje dobara i prirodnim vrijednostima radi uravnoteženja prirodnih i kulturni svjetskih vrijednosti. Možda mi zapravo i nismo svjesni toga koliko upravo uvrštenje na UNESCO-ovu listu dovodi godišnje turista u Hrvatsku ili koliko zapravo turističko osviještenih ljudi koji vole turizam, koji žive za njega ili recimo primjerice ulažu u svoj da tako kažem godišnji odmor da bi mogli posjetiti neku od destinacija upisanih na UNESCO-ovu listu svjetske baštine može doprinijeti povećanju turista i u Lonjskom polju. Ta brojka nije tako velika ali moramo ipak konstatirati da se svake godine povećava. Ono što još želim reći da Odbor za svjetsku baštinu smatra da nominirano dobro dakle Lonjsko polje zaslužuje uvrštenje ako ispunjava uvjete za najmanje jedan od ukupno deset predloženih kriterija. Lonjsko polje u svojoj nominaciji navodi dva kriterija za kulturnu baštinu i dva za prirodnu. Park prirode "Lonjsko polje" danas je jedino područje koje autentično prezentira povijesno razdoblje od 15. do 19. stoljeća. Ne znam koliko je to svima nama poznato ali evo ja pozivam i naše kolege, možda bismo svi zajedno mogli jednom otići u Lonjsko polje i vidjeti, ili smo možda to trebali učiniti uoči ove rasprave da bismo znali što zapravo želimo i što će prostorni plan donijeti dobroga. Ne želim vas zamarati sa ostalim činjenicama jer kolegica Hursa je govorila o tome. U svakom slučaju kada govorimo o budućnosti na rubu močvare kako to vole reći stanovnici koji tamo žive ono će biti upravo zahvaljujući i prostornom planu konkurentno u cilju oživljavanja gospodarstva pa i još jednom ću reći pomlađivanja stanovništva. I slažem se da one rode u selu Čigoč možda ipak mogu na neki način doprinijeti i da se tamo poveća populacija posebno mlađeg stanovništva. No, sve ove ljepote i vrijednosti kojih smo svjesni ne bi takve mogle ostati da nema kontrolirane aktivnosti čovjeka a upravo i prostorni plan kontrolirat će sve aktivnosti čovjeka i naša zaštićena područja osim što su važan dio turističke ponude sačuvat će ove ljepote i za budućnost. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Gospođa Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ma jednu kratku repliku. Koliko je važno o ovome što danas govorimo govori jedna poruka koju sam primila od žitelja iz Osekova, dakle iz jednog od mjesta unutar parka prirode i upravo se nadovezuje na ovo što je kolegica Glavak rekla. Naime, ja ću pročitati poruku, pratimo raspravu sa suzom u oku o prostornom uređenju našeg poruka. Poruka Hrvatskom saboru: močvara nas je hranila od davnina, a hranit će nas i u budućnosti. Žitelji Osekova, dakle jednog od mjesta. Koliko je ovo važno i lijep je ovaj poziv i mogu vam reći sa zadovoljstvom da su i gospodin Bačić i gospođa Petir održali svoje odbore upravo u raspravi o ovoj temi u Parku prirode Lonjsko polje.
Hvala. Imamo još jednu raspravu. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo kolegice i kolege, na kraju današnje rasprave o donošenju prostornog plana našega Parka prirode Lonjsko polje dozvolite da kažem i ja nekoliko riječi iako je nama koji obitavamo i živimo na tom prostoru teže govoriti sasvim hladne glave i sasvim racionalno jer smo emocionalno vezani za taj prostor. Jednom sam prigodom, gledam gospođu Šuicu i našu Tatjanu pitao Dubrovčane kako vam je živjeti u toj ljepoti, a oni kažu lijepo ali skupo. Lijepo ali skupo jer mi moramo u našem svakodnevnom životu, rješavajući iste one probleme koje rješavate i vi koji ne živite u spomeniku kulture, moramo ih rješavati ali to nas više košta. Kada je riječ o dokumentu kojega sada donosimo ja bih pohvalio ozbiljnost, temeljitost procedure koja je provedena prije njegovog donošenja. Doista je bezbroj javnih rasprava, stručnih polemika bilo upriličeno, ali možda se to moglo napraviti i ranije. No, postoji jedna činjenica koju nije loše ne naglasiti ovom prilikom, da nerazvijenost neki puta može biti i prednost. U ovom slučaju ovaj komadić neću reći Hrvatske nego Europe upravo zahvaljujući nebrizi ili zapostavljenosti u decenijama prije nas su dovele do toga da se taj prostor uspije očuvati kao prostor jedinstvene ljepote, jedinstvene bioraznolikosti i prostor koji moramo mi kao generacija očuvati, zaštititi i za one koji će doći poslije nas. Oni koji nisu osjetili šta znači svitanje u Lonjskom polju, koji nisu vidjeli sutone u Lonjskom polju, koji nisu omirisali mulj i koji nisu čuli autentične zvukove koji se u Lonjskom polju mogu čuti teško da mogu znati o kakvom jedinstvenom prirodnom i kulturnom fenomenu je riječ. Meni je bilo posebno drago čuti kolege, kao što je kolege Rošin, koji nisu sa ovoga prostora, koji su imali prigode tek na trenutak osjetiti svu tu bajkovitu i fascinantnu ljepotu, ali žalim što te sutone i ta jutra nisu mogli osjetiti naprosto zato jer u Lonjskom polju nemamo kapacitet da smjestimo jedan autobus ljudi koji bi tamo željeli doći. Ovo nije nikakav pledoaje za masovni turizam, ne treba toga nama, ali želimo da taj prostor bude prostor koji će bit otvoren i koji će omogućiti ljudima ne samo iz Hrvatske nego iz cijele Europe i svijeta da dođu i da ga vide jer to nigdje više ili gotovo nigdje više u Europi vidjeti ili osjetiti ne mogu. U parku prirode je lijepo živjeti, ali je teško živjeti i skupo je živjeti. Donošenje ovog prostornog plana prvi je korak ne samo da se sačuva prostor i to ne prostor shvaćen isključivo kao teren, kao voda, kao tlo nego prostor prije svega shvaćen kao stanište biljaka, životinja, ali i ljudi. Taj sociološki aspekt je posebno važan i sva naša čuđenja oko toga zašto tamo živi svega 3,5 ili 4 tisuće ljudi, neki su tamo samo privremeno, neki su tamo prijavljeni a zapravo i ne žive, nećemo razumjeti ako ne poduzmemo korake da ljudi u tom tradicijskom načinu života s tradicijskim načinom proizvodnje ne mogu živjeti ukoliko im ne subvencioniramo to što čuvaju taj prostor za sve nas i što čuvaju to kao civilizacijsko dobro. Taj prostor jest kulturni fenomen jer očuvati taj prostor kao poplavno područje je stvar ili posljedica ljudskih odluka, dakle taj se prostor mogao isušiti, močvara se mogla meliorirati i mi bismo bili po prilici tamo kao što je sada dobar dio europskih zemalja koje više autentičnih močvara nemaju. Neobično je važno da iza ovog koraka uslijede vrlo konkretni planovi kako ljudima osigurati da ne budu lišeni blagodati moderne civilizacije, nešto su govorile kolege o tome. To znači i da imaju normalnu cestu, da imaju normalne komunalije, da imaju i taj signal mobitela, ali da ne moramo gledati antene po Lonjskom polju nego da se to učini na jedan suptilniji možda i skuplji način, ali da te ljude ostavimo na tom prostoru da čuvaju taj prostor za našu djecu jer jedino oni to mogu napraviti. Ne možemo tražiti od ljudi da se bave ekstenzivnom poljoprivredom, da im zabranimo intenzivnu poljoprivredu, a da im pri tome ne subvencioniramo kao država i kao društvo. Ja vas molim, ceste o kojima smo razgovarali nisu stvar samo Grada Siska u kojem se nalazi najveći dio Lonjskoga polja. To nije problem samo siromašne Sisačko-moslavačke županije, to je problem s kojim se moramo hvatati kao država u koštac dakako vodeći računa da se i poprilično velika sredstva mogu osigurati iz europskih fondova koji znaju vrijednost onoga što mi imamo, a što su oni izgubili. Dakle, limiti i ograničenja koja stavljamo ljudima kada idu popravljati krov na svojoj kući, kada mijenjaju prozor ili kada grade štalu moraju biti na neki način ti limiti moraju biti obeštećeni od strane nas koji donosimo zakone i koji tražimo od tih ljudi da se ponašaju u skladu sa normama koje svi mi ostali koji ne živimo u parku prirode nemamo. Utoliko ja vas molim da ovo se shvati kao svojevrsni poziv da se ljepota ne samo ovoga polja, ne samo dakle ovog parka prirode, nego ljepota Hrvatske očuva u cjelini i da možda na tom tragu gradimo Hrvatsku kao zemlju dobroga života, zemlju dobroga društva. Priroda nam je velikodušno dala mogućnosti da se upravo u tom pravcu razvijamo kao zajednica čuvajući velim ono što se može izgubiti nepovratno ukoliko ne budemo dovoljno pažljivi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo i jednu repliku, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Pa kolega Vidović je s pravom spomenuo da Lonjsko polje ima veliki potencijal za razvoj turizma, da su kapaciteti dosta slabi. Rekli ste da ne možemo smjestiti jedan autobus. Na sreću evo to se promijenilo, tako da su ti kapaciteti u posljednje vrijeme povećani. I ono što veseli da posljednje dvije godine Ministarstvo turizma najveća sredstva za poticanje kontinentalnog turizma daje upravo u poticanje kontinentalnog turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji zbog Lonjskog polja jer su oni prepoznali ovo o čemu mi govorim. Bili smo evo neki dan sa našim zastupnicima u Lonjskom polju, održali smo tematske sjednice Odbora za zaštitu okoliša i Odbora za prostorno uređenje i ravnatelj nas je izvijestio o podacima za prošlu godinu posjećenosti Lonjskog polja koji govore da je prošle godine porast dolaska stranih turista u Lonjsko polje za 28% i novina je u tome što osim Nijemaca i Francuza koji su česti gosti sada dolaze i Japanci. Stoga se slažem da potpora lokalnom stanovništvu svakako treba doći sa svih razina i sa državne i županijske i sa gradskih i sa općinskih razina. A ukoliko želimo iskoristiti taj potencijal i ukoliko želimo da lokalno stanovništvo tamo ostane živjeti, a evo još jednom koristim priliku kao zastupnica iz Sisačko-moslavačke županije da pozovem sve naše kolege da dođu u Lonjsko polje, da vide "zelenu zipku" Sisačko-moslavačke županije.
Hvala lijepa. I zaključno u ime Vlade gospođa ministrica Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ja vam se stvarno zahvaljujem na ovakvoj raspravi i na tako puno ljudi koji su se javili u raspravi. Jer ja mislim kad bi se toliko raspravljamo i u jedinicama lokalne samouprave na prostornim planovima sigurno bi i ti prostorni planovi bili bolji. Mi smo sva sreća napravili dosta planova. Ono što je najvažnije 550 jedinica lokalne samouprave konačno imaju svoje planove, a na nama je sada da i ove planove koji su u izradi kao što je to plan recimo završetak Medvednice, završetak Vranskog jezera, Papuka da napravimo što prije kako bi ljudi mogli normalno raditi i razvijati se. Ovaj plan je restriktivan, ali nije prerestriktivan i sigurna sam da će omogućiti gospodarski razvitak pojedinih dijelova samih stanovnika ovoga koji stanuju na području Lonjskog polja. Još samo jednu stvar. Mi prihvaćamo sve amandmane koji su dati od strane Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Šesto, Prijedlog Odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Zajednički amandmani podnijeli su Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za zaštitu okoliša, koji je predlagatelj prihvatio i postaju sastavni dio odluke. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Odluke o donošenju prostornog plana Parka prirode Lonjsko polje prihvaćen je većinom glasova, 104 glasa za, i jedan suzdržan, ništa protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dame i gospodo zastupnici, nastavak sjednice će biti u srijedu u 9 i 30 sati.