Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pred vama je izvješće koje je agencija dostavila u skladu članka 21. Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga, a koji se zapravo sastoji od tri separatna izvješća, prošle godine tri međusobno nepovezanih institucija za nadzor različitih dijelova financijskog sektora nebankovnog financijskog sektora. Sve tri institucije kao što su bili HAGENA, Direkcija za nadzor društava za osiguranje i Komisija za vrijednosne papire su bile zadužene za nadzor, superviziju, dakle nebankovnog financijskog sektora, a kao što znate krajem prošle godine ovaj Dom je usvojio Zakon o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga. U izvješću se nalazi pred vama dakle tri detaljna opisa svih triju sektora koji su nadzirale tri institucije, a ja bih samo htio istaknuti da je taj sektor, ukupni financijski sektor danas ima oko 340 milijardi kuna što je za oko 50% više od bruto domaćeg proizvoda. Imovina nebankovnog sektora koja je sada pod nadzorom ove objedinjene agencije, a prošle godine sve tri institucije je oko 65% bruto domaćeg proizvoda ili ukupno oko 130 milijardi i ukupna imovina nebankovnog sektora. U ostvarivanju svojih ciljeva, dakle ova agencija ima prvi cilj stabilnost financijskog sustava, a drugi nadzor zakonitosti rada subjekata nadzora. Agencija ostvaruje različitim aktivnostima, odnosno prema instrumentima koji proizlaze iz Zakona o agenciji, a isto tako htio bih samo istaknuti da u Hrvatskoj djeluje najmanje šest financijskih konglomerata. U tijeku je proces usklađivanja zakonodavnog okvira s pravnim stečevinama Europske unije, a isto tako ono što je za nas najvažnije je da taj sektor, financijski sektor raste godišnje po prosječnoj stopi od 11%, a istodobno bruto domaći proizvod raste po stopi manje od 5% što zahtjeva još veću angažiranost institucija za nadzor. U ovom slučaju govorimo o agenciji, s druge strane za nadzor bankovnog sektora je zadužena Hrvatska narodna banka, dakle postoje dvije institucije koje nadziru nebankovni i bankovni sektor. S obzirom na važnost svih triju izvješća, a sada položaj ove agencije i sve onoš to je opisano, dakle sve aktivnosti koje su u izvješću pred vama, ja vas molim da usvojite dakle ovo izvješće, a isto tako želim istaknuti da će iduće godine biti jedno jedinstveno izvješće koje će raditi sada objedinjena agencija. Želim također istaknuti da je agencija u ovih devet mjeseci što se pokazalo opravdanim objedinjavanje, imala dosta posla a najviše smo prepoznati kroz ovaj postupak preuzimanja "Plive" i da će na zadovoljstvo, dakle i ovoga Sabora, ukupne poslovne zajednice taj proces biti okončan na transparentan i zakonski propisan način. Hvala vam lijepa.
Ovo imamo sada, jer još nema ministra, predlagača pa idemo na ovu točku. … [[Upadica se ne čuje.]] Odbor za financije i državni proračun? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Marko Širac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolege i kolegice, uvaženi gospodine. Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga preuzela je 1. siječnja 2006. godine kao pravni slijednik ovlasti i poslove od Komisije za vrijednosne papire, Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja, Direkcije za nadzor društava za osiguranja. Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga izradila je objedinjeno izvješće o radu navedenih institucija za 2005. godinu. Po našoj ocjeni izvješće je metodološki i sadržanoj kvalitetno napravljeno, stoga bi za navedene institucije istakao sljedeće. Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske tijekom 2005. godine obavila je regulaciju i nadzor tržišta vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj te aktivno i sustavno djelovala na cijelom tržištu kapitala. Pored ostalog, odobrila 20 zahtjeva za odobrenje prospekta u izdavanju dionica javnom ili privatnom ponudom te riješila 43 zahtjeva za objavljivanje ponuda za preuzimanje od čega su 42 zahtjeva odobrena i jedan odbijen. Od toga 6 zahtjeva se odnosi na preuzimanje banaka, 9 zahtjeva se odnosilo na izdavatelja čiji je većinski paket dionica prodan iz portfelja Hrvatskog fonda za privatizaciju. Kod ovih preuzimanja skrenuo bih pozornost na preuzimanje "Sunčanog Hvara" d.d. Hvar čijim im je postupkom preuzimanja uspostavljeno tržište tzv. javnog privatnog partnerstva između Republike Hrvatske i "Orko Grupe" iz Luksemburga. U 2005. u svim društvima u kojima je objavljena ponuda za preuzimanje malim dioničarima koji su pohranili svoje dionice, isplaćeno je 192 milijuna 159 tisuća kuna. Komisija je trgovačkom društvu "SN Holding" Zagreb, odbila zahtjev za odobrenje objavljivanja ponuda za preuzimanje javnog dioničkog društva "Liburnija rivijera hoteli" d.d. Zagreb, odnosno Opatija i s tim u vezi rješenjem je poništila sve transakcije prijenosa dionica izdavatelja Liburnije s Hrvatskog fonda za privatizaciju na "SN Holding" d.d. Zagreb i "Dom Holding" Zagreb. Tijekom 2005. u Republici Hrvatskoj poslovalo je 56 otvorenih investicijskih fondova, 6 zatvorenih investicijskih fondova, Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i umirovljenički fond, registrirana su i 22 društva za upravljanje investicijskim fondovima. Dakle, ukupna imovina kojom fondovi raspolažu 31.12.2005. iznosila je 12 milijardi 480 milijuna kuna. Komisija je svakodnevno pratila i aktivnosti na Zagrebačkoj i Varaždinskoj burzi. U Republici Hrvatskoj je poslovalo 40 ovlaštenih društava koja su imala valjanu dozvolu za obavljanje poslova sa vrijednosnim papirima i to 25 brokerskih društava i 15 banaka. Komisija je također donijela 54 rješenja kojima je naložila uklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti u poslovanju navedenih društava te naredila poduzimanje mjera za njihovo otklanjanje. Temeljem prijava komisije sudovi Republike Hrvatske donijeli su šezdeset i sedam presuda i rješenja. Agencija za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja u 2005. provodila je stalni nadzor nad poslovanjem mirovinskih fondova i društava, mirovinskih osiguravajućih društava te nad središnjim registrom osiguranika. Tijekom nadzora nisu utvrđene veće povrede zakonskih odredbi iz uočenih manjih nepravilnosti u radu mirovinskih društava. Te nepravilnosti mirovinskih društava u propisanim rokovima društva su ispravila. U nadzoru nad radom Regosa i mirovinskog osiguravajućeg društva nisu utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti. Vrijedno je istaći da na hrvatskom mirovinskom tržištu u 2005. godini da su poslovala četiri obavezna mirovinska fonda pod upravljanjem obaveznim mirovinskim društvima koja su u vlasništvu Zagrebačke banke, Erste banke, Privredne banke Zagreba, Reiffeisen banke. Broj članova obaveznih mirovinskih društava tijekom 2005. povećao se za 87 tisuća 881 osobu tako da je ukupno iznosio broj učlanjenih osiguranika 1 milijuna i 248 tisuća 935. U obavezne mirovinske fondove tijekom 2005. godine uplaćeno je 3 milijarde i 100 milijuna kuna doprinosa te ostvareni prinosi od ulaganja kapitala obaveznih mirovinskih fondova iz proteklih godina. Neto imovina na kraju godine iznosila je 11 milijardi i 700 milijuna kuna od čega 10 milijardi i 670 milijuna kuna je uloženo u vrijednosne papire i depozite. Obavezni mirovinski fondovi i nadalje najviše ulažu na domaćem tržištu kapitala u državne i druge … [[Govornik se ne razumije.]] Od uložene imovine 89% čine ulaganja u domaću imovinu dok ulaganja u inozemnu imovinu iznose 11%. Na uložena sredstva ostvaren je prinos indeksa miroks za 2005. u iznosu od 6,78%. Tokom te godine poslovalo je također još šest otvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova u koje je bila učlanjena 51 tisuća i 158 osiguranika a raspolagali su sa kapitalom od 206 milijuna kuna. Također većina te imovine je uložena na domaćem tržištu kapitala u državne obaveznice, porporativne obaveznice, investicijske fondove u visini od 88,54% a dok je u inozemnu imovinu uloženo 5,65%. Prinosi ovih fondova kretali su se između 5,13% do 11,06%. Također tijekom godine 2005. poslovalo je i osam zatvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova čiji su pokrovitelji poslodavci, sindikati i udruga samostalnih sindikata. Tu je bilo učlanjeno 5 tisuća i 336 članova. Imovina tih fondova, zatvorenih fondova je 21,5 milijun kuna a prinose koje su ostvarili od … [[Govornik se ne razumije.]] od 0,52% do 15%. Ovaj segment mirovinskog tržišta je najmanji ali za očekivati je daljnji rast kako broja fondova tako i članstva a imovine kojom upravljaju jer je sve veći broj poslodavaca odlučuje biti pokrovitelj zatvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova. Moram istaći da ulaganja mirovinskih fondova na hrvatskom financijskom tržištu povećalo je trgovinu domaćim vrijednosnim papirima kako državnog tako i korporativnog sektora. To ukazuje da će u narednim godinama mirovinski fondovi postati moćni institucionalni investitori čija ulaganja će omogućiti značajan gospodarski rast u Republici Hrvatskoj. Prema procjeni do 2012. godine u ovim mirovinskim fondovima će biti kapitala preko 30 milijardi kuna. Što se tiče Direkcije za nadzor društava za osiguranje karakteristika tog tržišta u 2005. godini je nastavak visokih stopa rasta koje su u segmentu neživotnog osiguranja iznosile 7,8% a u segmentu životnog osiguranja 20,8%. Ukupna premija osiguranja bilježi rast od 10% u odnosu na prethodnu godinu. Društva za osiguranje u 2005. ostvarila su ukupno zaračunatu premiju u visini 7 milijardi 350 milijuna od čega 5 milijardi i 450 milijuna se odnosi na premije neživotnog osiguranja a milijarda i 900 milijuna kuna na premije životnog osiguranja. U našoj državi tijekom 2005. poslovala su 23 društva za osiguranje i dva društva za reosiguranje. Tijekom godine nastavljeno je spajanje i preuzimanje društava tako da su dva društva prestala postojati kao pravne osobe a jedno društvo je osnovano. Vlasnička struktura značajno se promijenila tako da je četrnaest društava postalo vlasništvo s većinskim stranim kapitalom. Aktiva društava za osiguranje koncem godine iznosila je 16 milijardi i 600 milijuna kuna i bila je za 15% veća u odnosu na prethodnu godinu. Od ukupne vrijednosti aktive 81,5% odnosi se na ulaganja. 12% na potraživanja. 4,2% na ostalu imovinu i 2,2% na nematerijalnu imovinu. U strukturi pasive dominiraju tehničke pričuve sa 75%. Ulaganje sredstava matematičke pričuve koja se inače formiraju iz premija životnog osiguranja prema odredbama zakona a društva su ih dužna uložiti na hrvatskom financijskom tržištu. Najvećim dijelom su ta sredstva uložena u sljedeće: u vrijednosne papire 4,3 milijarde, u depozite banaka 678 milijuna kuna, u nekretnine sa stalnim prihodom 257 milijuna kuna i u ostala ulaganja 498 milijuna kuna. Dakle najveći, najveći iznos u visini 75% uložen je u vrijednosne papire na hrvatskom tržištu. Ostala raspoloživa sredstva su društva uložila u zemljište i zgrade, vrijednosne papire, depozite, zajmove osigurane založnim pravom i u ostalu vrijednu imovinu. Direkcija za nadzor društava za osiguranje tijekom 2005. godine aktivno je provodila nadzor nad radom društava, društava za osiguranje. Pri obavljanju nadzora utvrđene su nepravilnosti pa je podneseno 10 zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka te su izdata dva naloga za naknadu jamstvenog kapitala i više naloga za otklanjanje nepravilnosti vezanih uz ulaganje sredstava. Zbog nepoštivanja naloga u dva slučaja poduzete su odgovarajuće mjere pa je odbijeno izdavanje jedne suglasnosti i oduzeta jedna suglasnost za obavljanje funkcije člana uprave društva. Zbog nedostatka jamstvenog kapitala oduzeto je odobrenje za rad jednog društva za osiguranje. Zaključno bih istakao da će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati usvajanje ovog objedinjenog izvješća za navedene institucije Republike Hrvatske.
Hvala. Za Klub IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni ministre, uvaženi ravnatelju HANFA-e, uvažena gospodo zastupnici ja ću se ovdje isključivo u ovom materijalu osloniti na mirovinske fondove. Znači tu stranu 105, znači društvo za upravljanje i bavljenje mirovinskim fondovima 106, imovina, prinosi fondova 107, društvo za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima 108, imovina, prinosi 110 i da sad ne nabrajam ove stranice. Kao što je rekao i moj prethodnik mi jasno svi znamo da imamo 4 fonda. Imamo AZ kojim upravlja Alliantz, imamo Erste plavi fond, imamo Privrednu banku Zagreb PBZ iza čega stoji talijanski kapital Intese, imamo austrijsku Raiffaissen banku odnosno Raiffaissen fond. Fondovi su 2004. znači samo u toj godini uprihodovali dvije milijarde 741 milijun kuna. Neto imovina im je sa 31.12.2004. iznosila 7 milijardi 913 milijuna kuna, a do konca 2005. vidimo prema ovom izvješću to je već naraslo na 11,7 milijardi kuna, a ono što je bit cijele ove priče je struktura ulaganja ukupne imovine tih fondova gdje je od 11,7 milijardi kuna novac uglavnom deponiran odnosno uložen u vrijednosne papire. Na neki način mobiliziran uglavnom kroz državne obveznice ili municijalne obveznice i na taj način jasno rizik je uglavnom izbjegnut. To je dobro, to je na neki način s druge strane loše. Prihod je mali. Ali je barem kada su mirovinski fondovi posrijedi taj prihod konstantan i iznosi su sigurni. Vidimo da je u dionice od recimo za 2004. od tih 7,9 milijardi kuna uloženo svega 350 milijuna kuna. Niti ne 342 milijuna kuna. Znači vidimo da se igra ovdje na sigurno. Rekoh to je dobro, to je loše, ali to govorim samo stoga i zato sam se jedino i javio za riječ da bih rekao da u trenutku kada na neki način kreće totalna rasprodaja Hrvatske s ciljem prije svega povrata duga penzionerima ili kako bi rekao Ustavni sud obeštećenja penzionera, nekad ti fondovi možda malo više hrabrosti iskažu i oko INA-e, a sutradan, ne znam, ne daj Bože ako netko se sjeti privatizirati i Hrvatsku elektroprivredu. Jasno je da u nešto drugo kada su dionice na hrvatskom tržištu kapitala de facto ne smiju ići. Međutim isto tako bih želio reći u čijem su vlasništvu ti mirovinski fondovi? Jasno, oni su u vlasništvu ulagača a postavlja se pitanje tko njima onda upravlja? Razumljivo da upravljaju stranci, znači imamo taj Alliantz, imamo Erste, imamo Privrednu banku Zagreb koju smo privatizirali tamo 1999. godine. Imamo jasno Raiffaissen fond. Rekoh riječ je o izuzetno brzo rastućim fondovima. 2004. riječ je bila o 8 milijardi kuna, a 2005. 11,7 milijardi kuna. S druge strane u čijem su vlasništvu hrvatske banke. Jasno, 95% istih je u rukama stranaca. Tu je riječ o stotinama milijardi kuna novaca koji se na ovaj ili onaj način okrene prije, preko istih. U čijem su vlasništvu privatno investicijski fondovi? Danas holdinzi, ne znam, poput … [[Govornik se ne razumije.]] «Dom» fonda koji se ovdje također spominje zbog Liburnije, koji je neuspješno pokušao na neki način progutati Liburniju i tako dalje. Jasno i ti fondovi su uglavnom u rukama stranaca. Što hoću reći? A to isto vrijedi i za HT, za INA-u u jednom dijelu i tako dalje. Da država jasno mora štititi nacionalnu imovinu. Tu nacionalnu imovinu neka ne prodaje, a građanima naprosto neka ne brani da upravljaju sa svojim, po svome kako oni misle da je njima najoportunije. To je zapravo bit. Vi imamo, mi imamo situaciju da ne možemo prodati recimo 500 metara neke njivice, ali država bez problema proda banku. Mi ne možemo prodati 500 kvadrata ne znam te njivice, ali država morat će prodati recimo INA-u. Ne možete prodati 500 metara te njivice ali država bez problema može prodati Liburniju, Plivu ili šta ja znam šta, ako uopće je dobar primjer Pliva zato jer je ona davno prije se našla na londonskoj burzi koji su ako se ne varam '96. u cijelosti gotovo preuzeli stranci. To je znači bit. Međutim, vidimo da se prinosi ostvaruju. U 2004. to je iznosilo 5,82% cca toliko i prinosi se ostvaruju i godine 2005. Znači nešto više od banaka. I fondovi, što je jedino bitno, to su sigurni, bez obzira što su to na neki način, vidimo tvornice novce, barem za članove jasno uprava, pa i zaposlenike itd. Riječ je čak bi se usudio reći o najprivilegiranijim radnim mjestima. Članovi opet nadzornih odbora također su u tim institucijama u ovom času uglavnom stranci. Članovi uprava ajde ipak su naši, kao da sad to mijenja nešto na stvari. No što je također zanimljivo? To su recimo dobrovoljni mirovinski fondovi, tu stvari nažalost ne stoje tako dobro. Tu imamo svega 30 tisuća i 43 člana, znači onih koji ne žele da im se dogodi da im mirovina iznosi svega tisuću 244 kune ili kao što je jučer Lesar govorio 900 i nešto kuna godine 2009. ukoliko se ne izmijeni zakonska regulativa i tzv. novi umirovljenici ne izjednače sa starim. Znači na današnji dan mirovina tim ljudima je tisuću 244 kune, tim novim umirovljenicima. Starim umirovljenicima iznosi tisuću 928 kuna, znači nekih 700 kuna više, s time da eto njih 423 tisuće 34 od 760 tisuća starih umirovljenika ipak ostvaruju pravo na povrat u prosjeku od 27 tisuća kuna po osobi. Znači netko manje, netko više, ali recimo da je to sad neki prosjek. Za kraj strani kapital apsolutno vlada Hrvatskom. Samim time zavladao i tim mirovinskim sustavom. Prije toga je zavladao bankarskim, a jednom kad je zavladao bankarskim onda naprosto ide sve redom kao kada padaju domino kockice. Dobro, ajde, barem dam danas banke ne propadaju kao što je to bio slučaj '90.-ih godina. Ali od hrvatskog suvereniteta Hrvatskoj je ostala samo zastava, grb, himna, nogometna reprezentacija, ali ionako gotovo svi nogometaši igraju u stranim klubovima. Evo, što je tu je. Formirali smo taj sustav, izgleda ne za sebe, za druge. I vraćam se na početak gdje se kaže da je sve uspješno. Točno. Uspješno je ali nije previše utješno da baš ništa u ovoj zemlji sami ne možemo kontrolirati. Jasno da to izvješće kao takvo treba prihvatiti. Da budem iskren ja se ne bojim previše stranog kapitala jer sam svjestan ili će oni doći ili će naši ljudi za njim ali me smeta ponekad licemjernost vlasti npr. ne možete prodati 500 kvadrata njivice, ali država može INA-u, može Plivu, može ne znam i onda se stvarno šta sve ne, i onda se stvarno postavlja pitanje tko je tu normalan, da ne kažem lud. Ono što je mene možda u zadnje vrijeme posebno zasmetalo to je izjava gospodina Ante Sabodola, ravnatelja HANFA-e koju je izrekao na kako se zove ovaj, Konferenciji Zagrebačke burze u Rovinju. Ja doslovce želim citirati njegovu izjavu kako je mediji prenašaju, da nitko više nikoga neće pitati u Hrvatskoj za prvi zarađeni milijun, pretpostavljam da ste mislili na eura ili marke, ne valjda kune, ali za sve druge hoće jer je prošlo vrijeme netransparentnog trgovanja, gotovo citat, doslovce tako ste, su mediji prenijeli vašu izjavu. Svi mi znamo da je na taj način tamo negdje '60-ih, '70.-ih govorio Onasis međutim to na takav način nisu govorili oni koji su morali nadzirati Onasisa. Ali isto tako ćemo se mi složiti da je tamo bilo riječi o nekoj drugoj zemlji u neko drugo vrijeme, a sve što čini vrh hrvatske politike, ja ne znam, to je neki politički apsurd valjda u cilju da se amnestira sav banditizam kroz pretvorbu i privatizaciju koji se dešavao '90.-ih godina. Interesantno je da je ta izjava gospodina Samodola, ravnatelja HANFA-e izašla nakon one antologijske da je revizija pretvorbe u Hrvatskoj ispunila svrhu. Ono što međutim sigurno pozdravljam kada je riječ o HANFA-i to je vaš angažman oko Liburnija Hotela, pa i oko Plive gdje vidimo da su dobro zaradili i Sir Čović i dioničari, pa i država je dobro zaradila, neke dvije i pol milijarde kune, ali i Actavis koji je u 4 mjeseca koliko je bio prisutan na hrvatskom tržištu iz ove zemlje izvukao ili iz tog poduzeća preko 100 milijuna kuna. To je isto priča koju bi valjda trebalo otvoriti. Međutim eto nakon prodaje Plive od sutra izgleda da će na najvećem gubitku biti hrvatske opće bolnice, bolje rečeno njihovi vlasnici, to su županije. Jer sumnjam da će Barr nakon što je uložio gotovo 15 milijardi kuna u tu transakciju čekati na isplatu lijekova kao što je to sada uobičajeno od nekih 180 do 300 dana. Zašto to govorim? Da bi možda ministra financija stvarno angažirao na neki način da se razmisli kako jednostavno preći preko ove situacije financiranja općih bolnica gdje se kao njihovi osnivači točnije vlasnici pojavljuju županije koje redovito imaju prihode neusporedivo manje no što su prihodi općih bolnica. Nema opće bolnice u Hrvatskoj koja nema ogromne dubioze od one u Šibeniku Zadru, Puli, Dubrovniku, šta ja znam gdje sve ne. U pravilu čak te dubioze prelaze proračunske veličine njihovih osnivača, tj. županija i bojim se da će nam se dogoditi ono što nitko zapravo ne želi a to je da će se taj zdravstveni sustav urušiti. Utoliko je i sudbina Plive bila više nego interesantna pod uvjetom da smo je mogli još tamo devedeset i neke godine zadržati u našemu posjedu. No, eto, sa time još jedanput ću reći da ovo izvješće o radu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske, odnosno Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranje i direkcija za nadzor društva za osiguranje za 2005. godinu IDS prihvaća sa tim jednim osvrtom prije svega na mirovinske fondove.
Hvala. Klub HSS-a, poštovani zastupnik Luka Roić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, predsjedniče uprave, HANFA-e i kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je jedno vrlo specifično godišnje izvješće za 2005. godinu kojeg je nama zastupnicima i Hrvatskom saboru dostavila Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, skraćeno HANFA. Izvješće je zbog toga i specifično što ga je izradila jedna državna institucija, a odnosi se na djelovanje tri druge državne institucije. Institucije kao što je Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske, Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja i Direkcije za nadzor društava za osiguranje. Naime kao što je u uvodu izvješća rečeno, ove tri institucije prestale su sa radom 1. siječnja 2006. godine i s tim danom radom je započela Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, HANFA kao njihov pravni slijednik. Ona je sukladno preuzetim obvezama izradila objedinjeno izvješće za 2005. godinu o radu ugašenih institucija i dostavila ga kao što joj to i zakon nalaže, Hrvatskom saboru na razmatranje. Najveći dio izvješća posvećen je radu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske što je i razumljivo s obzirom da je njezina i njezin djelokrug rada i nadležnosti bio daleko veći od preostale dvije institucije. Prema navodima u samom izvješću Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske tijekom 2005. godine obavljajući svoj osnovni zadatak, a to je efikasna regulacija i nadzor tržišnih vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj, aktivno i sustavno djelovala na cijelom tržištu kapitala. Ovakva ocjena rada komisije dana na samom početku izvješća povlači se i kroz čitav pregled rada komisije kojeg je ponovno napominjem, pisala nova uprava novoosnovane agencije. Da previše ne zamaram brojkama o izdanim rješenjima vezano uz izdavanje korporativnih obveznica, komercijalnih zapisa, izdavanje dionica javnom ili privatnom ponudom, preuzimanja dioničkih društava, odobrenju rada novih investicijskih fondova, obavljanjem nadzora nad velikim brojem sudionika po svojim nadzorom, a po svojim nadzorom komisija je krajem 2005. godine imala dvije postojeće burze u Hrvatskoj, središnju depozitarnu agenciju, 25 brokerskih društava, 15 banaka, 102 brokera, 47 investicijskih savjetnika, 56 otvorenih i 6 zatvorenih investicijskih fondova te sva dionička društva u prvoj burzovnoj kotaciji kao i kotaciji javnih dioničkih društava. Želim istaknuti samo dva događaja iz prošle godine, a to su preuzimanje "Sunčanog Hvara" i preuzimanje "Liburnija rivijera hoteli" d.d. Opatija. Preuzimanje "Sunčanog Hvara" ponovo privatizacija na hrvatski način, javno privatno partnerstvo, a za Hvarane i Hvar sramota i nenadoknadiva šteta makar u prvoj godini rada takvoj preuzimanog javnog partnerstva sa bezbroj hotela koji su ostali zatvoreni, sa bezbroj hotela koji nisu uspjeli obnoviti i svoje kapaciteta u zadanom roku, sa smiješnim i gotovo porugujućim ponudom jednog kupališta koje se ovu godinu naplaćivalo do 700 kuna za dnevni ležaj na jednoj običnoj ležaljci bez ikakvog sadržaja. Sramota za turistički grad kao što je Hvar, sramota za turizam Hrvatske, sramota za svih nas. Po dva gosta bili su dnevno na toj plaži, a pokušavala se prodati priča o velikom gospodarskom, ekonomskom i svakom drugom bumu hvarskog turizma sa javnim privatnim partnerstvom gdje su veliki belosvjetski milijarderi došli uložiti svoje pare, a ja vas uvjeravam treba dobro pročešljati taj ugovor i vidjeti koliko je toga uloženo i da li je uopće išta uloženo. Ja o onome što sam ovu godinu šeću po Hvaru vidio, ništa nije uloženo, jedan hotel je ušminkan i nešto poboljšan a cijene su porasle za 500 puta nego što su bile, za 500% nego što su bili u prethodnom periodu kada tih velikih bjelosvjetskih upravljača nije bilo na Hvaru. I pozivam ovom prigodom da se ostave takvog posla i da puste ljude koji znaju se baviti turizmom, koji su se godinama, 140 godina bavili turizmom, da nastave svoj posao na onaj način na koji su to radili i do sada i da se okane nama prodavati pamet i prodavati nam ono što zaista neznaju i ono zbog čega su došli opljačkati ovaj narod i opljačkati svih nas, a posebno ću se ovdje osvrnuti za slučaj preuzimanja "Liburnije rivijera hotela" komisija je dodijelila veoma hrabro, ali na zakonom utemeljeno rješenje donijela kojim je podsjećam poništila pod a) transakciju prijenosa 182 tisuće 152 dionice izdavatelja "Liburnija rivijera hoteli" d.d. Opatija sa Hrvatskog fonda za privatizaciju Zagreb na društvo "SN Holding" d.d. Zagreb i pod b) transakciju prijenosa 72 tisuće 258 dionica izdavateljima "Liburnija rivijera hoteli" d.d. Opatija sa Hrvatskog fonda za privatizaciju na društvo "Dom Holding" d.d. Zagreb, a središnjoj depozitarnoj agenciji naložila da bez odgode prenese navedene dionice s računa "SN Holding" i "Dom Holdinga" ponovo na račun Hrvatskog fonda za privatizaciju. Takvim svojim, ponavljam, vrlo hrabrim i na zakonu utemeljenim rješenjem, članovi komisije pomogli su, a ne kako se to spekuliralo u medijima isticalo Vladi Republike Hrvatske i njezinom premijeru optuživši tadašnjeg predsjednika komisije da time čak kupuje svoju fotelju u budućoj novoj agenciji nego su spriječili vjerojatno i još jednu od mnogih pljački na hrvatski način. Interesantno je ovdje istaći da su upravo tadašnji predsjednik komisije, uzgred rečeno član HSS-a i tadašnji i sadašnji i dvoje članova komisije koji su glasovali za ovakvo rješenje razriješili dužnost s 1. siječnjem ove godine i Vlada nije našla razloga za njihovo ponovno imenovanje u novoj agenciji, dok je jedini član komisije koji je glasovao protiv ovakvog rješenje dobio mjesto člana uprave u novoosnovanoj agenciji. Čestitam! I upravo što je kolega Kajin govorio, jel' to možda nagrada za to što je upravo želio sudjelovati u rekao bih privatizaciji, odnosno na naš način kao što je to do sada uglavnom bilo uvijek protiv interesa hrvatskog i hrvatskog naroda, a ne za račun nekoga, odnosno za iste te ljude za koje bi se trebao zalagati. Pozitivno mišljenje o radu za 2005. godinu uprava HANFA-e dala je ne samo Komisiji za vrijednosne papire Hrvatske nego i Agenciji za nadzor financijskih, mirovinskih fondova i osiguranja i direkciji za nadzor društava za osiguranje. Stoga mi u HSS-u ćemo podržati ovo Izvješće za 2005. godinu o radu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske, Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja i direkcije za nadzor društava za osiguranje, a budućnost će pokazati da li je objedinjavanje ove tri agencije, institucije s obzirom na njihov vrlo dobar i višegodišnji uspješan rad bio potreban ili ne. Vjerojatno će već izvješće HANFA-e o svom radu za 2006. godinu dati djelomično odgovor i na ovo pitanje. Da zaključim, mi u HSS-u podržat ćemo izvješće koje je nama predočeno sa svim ovim rezervama o kojima sam govorio u samom osvrtu na izvješće. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodine predsjedniče Uprave Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, kolegice i kolege. Ovo Izvješće smatram značajnim jer ono pokazuje stupanj razvoja financijskog tržišta, ali i rezultate nadzora koji su važni za stabilnost financijskog sustava, za poduzimanje mjera i radnje i za očuvanje tog financijskog sustava. Podaci koji se iščitavaju iz ovog Izvješća govore o jednoj vrlo intenzivnoj aktivnosti i na tržištu vrijednosnica, na mirovinskom tržištu i tržištu osiguranja i upravo zbog toga je iznimno važno dakle provoditi mjere za otklanjanje eventualnih nepravilnosti. Tijekom 2005. godine u Republici Hrvatskoj osnovano je 15 novih otvorenih investicijskih fondova, a jedan zatvoreni investicijski fond za nekretnine i povećanje broja otvorenih fondova kroz godinu rezultiralo je povećanje ukupne imovine otvorenih investicijskih fondova i to za 95% u odnosu na isto razdoblje za 2004. godinu. Rast neto imovine otvorenih investicijskih fondova očekuje se u narednim godinama. No uz to povećavao se i broj društava za upravljanje investicijskim fondovima što dovodi do zaključka da se paralelno sa interesom za investiranje u pojedinu vrstu fondova povećavao i interes same industrije za osnivanje društva te pronalaženjem novih vidova ulaganja. Ono što također, dakle zaključno sa 31.12.2005. godine registrirano je 56 otvorenih investicijskih fondova, 6 zatvorenih investicijskih fondova, jedan Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihove obitelji i jedan Umirovljenički fond. Ukupna imovina kojom u ovom trenutku upravlja, upravljaju svi investicijski fondovi iznosi 12 milijardi 481 milijun 661 tisuću 886 kuna te je isto tako registrirano 22 društva za upravljanje investicijskim fondovima. Ono što smatram važnim podacima, a to je da su tijekom 2005. godine komisija je riješila ukupno 43 zahtjeva za odobrenje objavljivanje ponude za preuzimanje dioničkih društava od čega su 42 zahtjeva odobrena što predstavlja 33 postotno povećanje u odnosu na isto razdoblje prethodne godine dok je jedan zahtjev odbijen. Od 42 odobrene ponude za preuzimanje tijekom 2005. godine niti jedna se nije odnosila na preuzimanje društva za osiguranje dok se njih 6 odnosilo na preuzimanje banaka. Tijekom 2005. godine kao i 2004. godine gotovo jedna trećina svih preuzimanja odnosila se na dionice turističkog portfelja. Tako je nastavljen trend konsolidiranja u turističkom sektoru. Komisija za vrijednosne papire tijekom 2005. godine zaprimila je 957 predmeta od čega 303 upravna predmeta i 654 neupravna predmeta te održala ukupno 52 sjednice. Od ukupnog broja predmeta riješeno je 847 predmeta, a ostalo neriješeno 60 neupravnih i 50 upravnih predmeta. Nepravilnosti je bilo u poslovanju i Odbor za nadzor je dao, je predložio preko 100 prekršajnih prijava i tijekom 2005. godine na osnovu prijava Komisije sudovi su u Republici Hrvatskoj donijeli 67 meritornih, odnosno formalnih odluka presuda i rješenja. Prema izvješću Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja vidljivo je da je mirovinsko tržište u Republici Hrvatskoj nastavilo s rastom u 2005. godini pa je tako ukupna neto imovina obveznih mirovinskih fondova povećana za 48,03% i na kraju je iznosila 11,7 milijardi kuna. Broj članova mirovinskih fondova porastao je za 7,33% te je na kraju godine ukupno bilo učlanjeno milijun 248 tisuća 935 osiguranika. Prinos indeksa … [[Govornik se ne razumije.]] u 2005. godini iznosio je 6,78. Sa poslovanjem su započela još dva otvorena dobrovoljna mirovinska fonda čime je ukupan broj fondova porastao na 6. Ukupna neto imovina iznosila je 206 milijuna kuna, odnosno što čini rast od 115,5% u odnosu na prethodnu godinu. Članstvo u mirovinskim fondovima također je porastao pa tako u 2005. godini je bilo ukupno 51 tisuća 158 osiguranika što je za 70,29% više nego u 2004. godini. U svezi zatvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova čiji pokrovitelji može biti poslodavac, sindikat ili udruga pripadnika samostalnih djelatnosti udvostručio se tako da je na kraju godine poslovalo ukupno 8 fondova. Na kraju 2005. godine zatvoreni dobrovoljni mirovinski fondovi imali su ukupno 5 tisuća 336 članova i neto imovinu od 21,5 milijuna kuna, a prinosi koji su ostvarili iznosili su do 15,22%. Iz svih navedenih podataka razvidno je da je Agencija za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja tijekom 2005. godine provodila nadzor nad mirovinskim društvima i fondovima, mirovinskim osiguravajućim društvima te nad središnjim registru osiguranika. Također u 2005. godini nije bilo većih povreda zakonskih odredbi izuzev uočenih manjih nepravilnosti za koje su mirovinskim društvima propisani rokovi ispravka, a što su oni i poštovali. Prema podacima direkcije za nadzor društva za osiguranje hrvatsko tržište osiguranja u 2005. godini karakterizira nastavak visokih stopa rasta koje su u segmentu neživotnih osiguranja iznosile 7,8%, u segmentu životnih osiguranja 20,8% dok ukupna premija osiguranja u odnosu na prethodnu godinu bilježi rast od 10,9%. Osigurateljna djelatnost u cjelini ostvarila je u 2005. godini neto dobit u iznosu od 238,7 milijuna kuna. Gubitak u visini od 66,7 milijuna kuna zabilježen je kod pet društava za osiguranje a neto dobit u visini od 304,5 milijuna kuna kod 20 društava. Vlasnička struktura društva značajno je promijenjena u 2005. godini u korist društava sa većinskim stranim kapitalom koji je u 2005. godini bilo 14 a 11 s većinskim domaćim kapitalom. Direkcija za nadzor društva za osiguranje obavila je nadzor kod 6 društava za osiguranje, jednog društva za posredovanje u osiguranju i 15 društava za obavljanje poslova zastupanja u osiguranju. Djelomični nadzor obavljen je u djelu primjene temeljnog premijskog sustava za obavezno osiguranje od automobilske odgovornosti i primjene zajedničkih uvjeta kod 12 od ukupno 13 društava koje provode ovu vrstu osiguranja. Također je proveden i djelomični nadzor knjigovodstvenog načina vrednovanja, ulaganja u dužničke vrijednosne papire kod 13 društava koje obavljaju poslove životnog osiguranja. U provedbi nadzora direkcija je u odnosu na neutvrđene nepravilnosti podnijela 10 zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka izdana su 2 naloga za nadoknadu jamstvenog kapitala, više naloga za otklanjanje nepravilnosti vezani za ulaganje sredstava kao i vrijednosna usklađenja potraživanja. Zbog nepoštivanja naloga odbijeno je izdavanje jedne suglasnosti i oduzeta je jedna suglasnost za obavljanje funkcije člana uprave. Na kraju iz sva tri izvješća vidljiv je intenzivan i brzi razvoj financijskog tržišta, vidljivo je da je bilo nepravilnosti i smatram da će prednosti objedinjenog nadzora putem Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga omogućiti promicanje i očuvanje stabilnosti sustava i nadzor zakonitosti poslovanja subjekata nadzora. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Predstavnici Vlade. Pa upravo vezano za primjere koji su do sad iznošeni a poglavito vezano za primjer "Plive" koji je iznosio i sam ravnatelj, želio bi par odgovora od ravnatelja. Prvo. Ne čini li se vama, meni se čini, da je slučaj prodaje "Plive" pokazuje ili manjkavost naših propisa s jedne strane ili pak pokazuje nefunkcioniranje pravne države? Zašto to kažem? Vi ste sami istakli i jučer je to objavljeno da ste podnijeli prekršajnu prijavu protiv gospodina Željka Čovića, direktora "Plive" vezano za povlaštenu kupnju negdje preko 11 tisuća dionica i prekršajno će znači biti kažnjen ako, a ne sumnjam da niste točno utvrdili je li normalno nezakonito je stekao te dionice povlaštene, bit će kažnjen od 100 do 200 tisuća kuna kolika je zapriječna kazna. A on je zaradio 7 i pol milijuna kuna. Pa svatko bi u Hrvatskoj volio biti tako kažnjen. Zaradi 7 i pol milijuna kuna nezakonito kupnjom nezakonito tih povlaštenih dionica, i onda će biti prekršajno kažnjen od 100 do 200 tisuća kuna. Jel' se vama ne čini da je tu riječ i o kaznenom djelu? … [[Upadica se ne čuje.]] Jel' je tu riječ i o kaznenom dijelu? Da li vam se u slučaju cijelog slučaja "Plive" ne čini da su pojedini krugovi imali povlaštene informacije kao i ovi slučajevi što je govorio i Damir Kajin, kao što je govorio i kolega Luka. Znači to je u Americi i u našem zakonu je kazneno djelo. Imati povlaštene informacije da će se krenuti na prodaju "Plive" i onda te informacije dati određenom krugu osoba koji onda u tome su napravili ovo što se dogodilo kod "Plive". Također postoji još jedna druga bitna stvar u kome djelu znam, bile su naznake da ste vi išli i u inspekcijski nadzor u tome djelu, da ste tu totalno samostalni a poglavito me interesira i ona situacija da su mnogi fondovi, mislim da su bili prije svega PBZ-a, su također u to vrijeme kupovali dionice "Plivine" ali su ih prodali prije nego što je dostignuta ova maksimalna cijena što je bila "Barrova" ponuda i na taj način su oni svoje ulagače, oduzeli su im dobit. Situacija koju su mi kazali u bankarskim krugovima a to ne znam da li je manjkavost propisa, volio bi da mi odgovorite, događaju se situacije da pojedini fondovi namjerno, znači vodstvo u fondovima, da bi pomoglo svome rođaku i svojti primjerice počne fond kupovati dionice od firme privatne što je ima taj rođak i na taj način automatski se, par puta ste spriječili, dolazi do situacije da se cijena dionica diže i onda taj čije jesu automatski sve prodaje. Znači to su svi oblici gdje je to svagdje u zakonodavstvu vani, to su kaznena djela i ovdje na ovome slučaju "Plive" i na tome slučaju, očito je u slučaju gospodina Čovića, da je zakon manjkav, ako se ta povlaštena kupnja ne može poništiti. Mislim da bi bilo dobro radi nas ovdje i radi hrvatske javnosti da dobijemo odgovore. Da li u ovima slučajevima je dokaz, primjerima da su nam manjkavi zakoni ili da ne funkcionira pravna država, jer situacija će postati sve više i više bit će takvih ili sličnih slučajeva, poglavito uz ovaj dio, to su vam vjerojatno i vi znate za te informacije kako i na koji način fondovi pokušavaju poslovati da bi digli cijene dionica čak i svojih. Imao sam čak i primjera što ću vam reći, neću javno govoriti da su članovi uprave fonda imali svoje firme pa su počeli kupovati na burzi u ime fonda. Znači puno je tih otvorenih pitanja i molim odgovore konkretne. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da. Tražim ovu kronologiju stjecanja tih dionica ali je nisam u tom kratkom vremenu uspio naći ali sam o tome govorio pred recimo 20.-tak dana za ovom govornicom. Nije ovdje riječ gospodine Kovačeviću o dobiti od 7 milijuna kuna nego cca. 27 milijuna kuna. Znači na temelju ovih kupovanja tih povlaštenih dionica sa pravima iz godine 2001., 2003. itd. Istina dio tih dionica u iznosu od nekoliko stotina tisuća kuna darovao je gospodin Čović u dobrotvorne svrhe a ostalo je darovao vlastitoj obitelji. Znači, platite 100 tisuća kuna prekršajne kazne, maksimalno 200 tisuća a odnesete 27 milijuna kuna. Nije loše za početak. Na tragu onog prvog milijuna kuna kojega gospodin Ante Samodol ne bi pitao hrvatske tajkune kako su do njih ili do njega došli. Mislim da je, još jedanput ću se na to osvrnuti, na onu famoznu izjavu da nitko u ovoj zemlji nikoga više neće pitati za prvi zarađeni milijun ali za sve druge hoće jer je prošlo vrijeme netransparentnog trgovanja. Evo ovo je jedan primjer tog netransparentnog trgovanja, ali vidimo da i s prekršajnim postupkom na kraju netko odnosi iz jedne ustanove koja je do jučer bila u dominantno hrvatskom vlasništvu preko 25 ili 27 milijuna kuna. Ono što naročito boli da ti ljudi su trebali skrbiti o toj nacionalnoj imovini, a ne krčmiti je kako to već uobičajeno u ovoj zemlji i izgleda.
Odgovor na repliku. Zastupnik Pero Kovačević.
Pa poštovani kolega, baš se zahvaljujem na tome dijelu da se, točno javnost zna koliki je iznos manager godine Željko Čović koji je upropastio Plivu, a sebi pomogao, koliki je on iznos zaradio zbog toga što je tako uspješan, a vidimo sad u kakvoj smo situaciji i upitna je situacija kakva će biti danas, sutra, da li će se Barr ponašati na način što se treba ponašati ili će doći do problema uopće lijekova, nabavke, proizvodnje, svega ostalog. A imamo Željka Čovića, eto koji će biti kažnjen sa 100 tisuća kuna, a ovo nikome ništa, pa jel' to pravna država ili što smo mi. Hvala lijepa.
Druga replika, poštovani zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
A odnosi se na isti problem. Ukoliko je predsjednik uprave Plive gospodin Čović nezakonito stekao dobit povlaštenom kupnjom dionica i razlikom u cijenama koje je postigao, ovdje se spominju sume od 7 do 27 milijuna kuna i pošto je gospodin Samodol pokrenuo postupak koji bi trebao utvrditi o čemu se radi, ukoliko se utvrdi da se radi o nekim protuzakonitim radnjama, onda mislim da ova kazna, prekršajna kazna od 200 tisuća kuna može biti do 200 tisuća kuna, može biti zamijenjena nečim drugim jer kod nas postoji i institut oduzimanja nezakonito stečene imovine. To će ovisiti o tome što će utvrditi postupak kojeg ste vi gospodine Samodol pokrenuli i mislim dakle da se ne mora zadržati samo na nivou prekršajne kazne do 200 tisuća kuna, da se može i oduzeti ta imovina ukoliko se u postupku utvrdi da je ona stečena nezakonito.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa gledajte gospodine Jurjeviću, ja sam govorio s toga stajališta, prekršajna prijava ukoliko u zakonu nije predviđeno da se oduzima i protupravno stečena imovinska korist, onda oni to ne mogu tražiti, ukoliko zakonom nije predviđeno. Znači za oduzimanje protupravno stečene imovinske koristi kad je riječ o prekršaju mora postojati i ova odredba zakonska da se oduzima protupravno stečena imovinska korist. Al' sam ja zbog toga i rekao da se meni čini da to je riječ ne o jednom nego o stjecaju kaznenih djela, kaznenih djela zlouporaba položaja i ovlasti i kaznena djela iznevjera povjerenja. I onda u takvom postupku se automatski ide i oduzimanje protupravno stečene imovinske koristi, ali molio bih šire objašnjenje i samog predlagatelja. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege. Ovo Izvješće je dobar povod da se malo prisjetimo i da pokušamo u kontekstu ovog Izvješća osvrnuti se na naprosto kakvo je danas i kakvo je jučer i kakvo će sutra biti stanje u financijskom sektoru u Hrvatskoj. Naravno prije sedam, osam godina došlo je do konsolidacije realno financijskog sektora, prije svega sektora banaka, financijskih posrednika koje su unatoč potpuno negativnoj strukturi te konsolidacije, a to je činjenica da gotovo 90% se nalaze u vlasništvu stranih banaka, no unatoč toj potpuno negativnoj konstataciji i činjenici, činjenica je i druga da se taj sektor konsolidirao, da je on u odnosu na realni sektor napredovao toliko brzo da se danas gotovo ne mogu uspoređivati ta dva glavna sektora u jednom gospodarstvu. Naravno bankovni sektor, sektor financijskih posrednika je imao svoje muke i u sustavu nadzora, ima ih i danas. Kontrola i nadzor nad tim dijelom bankovnog sektora bila je često tema rasprava u ovom Parlamentu. Naravno usporedno sa rastom tog sektora i nebankovni sektor je žestoko počeo napredovati i zauzimati sve veće mjesto u ukupnoj strukturi hrvatskog gospodarstva, pa evo ravnatelj je spomenuo i neke brojke, koliko je učešće u bruto društvenom proizvodu u smislu tendencije rasta. Naravno takva tendencija rasta Hrvatsku je ili bolje rečeno većinu hrvatskih građana je dočekala nespremno. Znači nespremnost, neinformiranost i neznanje su jedni od ključnih razloga zbog čega hrvatski građani nemaju i ne mogu imati osjećaj da mogu sudjelovati u velikoj podjeli dobiti koja se počesto gotovo sukcesivno događa na ovim prostorima. I realno osjećaju da netko drugi uzima dio tog kolača, dio tog kolača koji su na neki način svojim radom oni zaslužili. Bilo da je u pitanju Pliva, bilo dionice bilo koje hrvatske tvrtke. Naprosto građani sa pravom osjećaju da ne sudjeluju u onome u čemu bi mogli sudjelovati. Što mislim kazati? Naši građani imaju jednu ogromnu štednju na hrvatskim bankama, pod navodnike hrvatskim, nisu hrvatske nego su u vlasništvu stranaca i tu svoju ogromnu kapitalnu moć iz razloga što ovo društvo nije našlo za shodno da ih uputi kao što su to neke druge zemlje učinile, da mogu na financijskom nebankovnom sektoru ostvariti daleko veće prinose, da mogu sudjelovati u tim prinosima i da budu, da mogu biti kapitalni nosioci, oni to ne rade. Nitko im ne daje informacije o tome. Nitko ih ne educira, štoviše te informacije se diskrecijski čuvaju. I što je problem u svim mjerama, što je problem u svim postupanjima i kod javnog, javne, kada se, kada krene javno prikupljanje ponuda, kada krene javna objava, kada bilo što krene? Tada mora to biti potpuno jasno i isto za sve. Ako je to, ako je došlo do proboja informacije mjesec dana prije, to je svugdje na svijetu jedna od najstrašnijih kazna. Jedna od najtežih povreda zakona je kad dobijete diskrecijsku informaciju i s njome kupite dionicu koja je tada vrijedila 500, a sutra je prodate po 800. Ali još je gora po meni sankcija za naše građane opće nepoznavanje mogućnosti da se više zaradi na nebankovnom tržištu, na tržištu koje se silno razvija i gdje oni jako uski broj i krug ljudi koji ima informacije, znanje i mogućnost izuzetno puno može zaraditi. Međutim, ta zarada se uvijek prelijeva na nekoga drugog. Znači, veliki prihodi koje su pojedinci ostvarili uzrokuju nedostatak u realnom sektoru koji zbog toga se bori da li će mjesečna plaća iznositi prosječno 2 tisuće ili 2 tisuće i 400 jer netko naprosto u zatvorenom sistemu svake ekonomije mora platiti nečiji napredak. Ne može nitko napredovati ako netko pritom nije zakinut, to je vrlo jednostavno. Ne postoji nijedno drugo utvrđeno pravilo osim toga. Nekome mora biti slabo da bi nekome bilo dobro. Tako je u ekonomiji, tako je u globalnom svijetu, tako je u gospodarstvu, tako je u svemu. Da se vratim na ovo izvješće koje je objedinjeno i zbog toga je pomalo i čudno jer je agencija nastala 1. siječnja ove godine a odnosi izvješća za tri državna tijela agenciju, Komisiju za vrijednosne papire, Agenciju za nadzor mirovinskih fondova i Direkciju za nadzor društva za osiguranje. Naravno, da li je dobro što smo objedinili sve tri državne institucije, to će vrijeme pokazati. Može biti da je dobro da možemo locirati kritiku kad ona treba da postoji ali i pohvalu kad treba kazati da je uspješno nešto napravljeno i pojedinačne slučajeve ja ne želim iznositi niti želim sada kroz njih raspravljati o vrlo važnoj temi i ovom izvješću koje je kao izvješće prihvatljivo jer je sačinjeno metodologijom i načinom na koji se izvješće radi, a može se kazati pa i ova sadašnja Agencija za nadzor financijskih usluga je premlada da bi se na nju svalila neka kritika ili neka odgovornost koja zasigurno proizlazi iz ukupnog odnosa kojeg imamo na ovom dijelu nebankovnog financijskog tržišta ali zasigurno mora se postaviti ovo temeljno pitanje zbog čega i zašto hrvatski građani, opet se vraćam na to, imaju toliko i toliko svoje štednje u bankama gdje se prinosi realno su daleko manji ako pratimo samo "Poslovni klub" Hrvatske televizije nego bilo gdje na nebankovnom tržištu gledajući vrijednosti dionica, mogućnosti bilo kojeg ulaganja na tom dijelu financijskog tržišta. Zbog čega naprosto potencijal koji imamo u ovom društvu i to ne samo potencijal naših građana nego i potencijal koji proizlazi kroz fiskalne potencijale i kapacitete ovoga društva na svim razinama. Ne možemo drukčije, solidnije pa možda pomalo i hrvatskije koristiti u smislu jačanja onih financijskih potencijala koji su još preostali a vrlo malo banaka imamo u tom dijelu koji su preostali a ne nalaze se pod nadzorom stranih pravnih i fizičkih osoba da kroz njih upravo multiplicirano fiskalne potencijale ove zemlje, a naravno da se na to treba gledati i otvaranjem ovog nebankovnog sektora koji apsolutno ima ogromne potencijale jer u svakoj zemlji koja je u jednom prijelaznom periodu gdje se tek pokušavaju stvoriti dobre pozicije na bankarskom i nebankarskom tržištu, tamo je promet i tamo su vrijednosti prinosa daleko veće nego na ukupno sređenim tržištima. Prema tome, za desetak godina se naravno neće događati ovakvi slučajevi drastičnog porasta vrijednosti dionica kao što je to u slučaju Plive ali i u nekim drugima jer će doći do potpune konsolidacije tih odnosa i tada neće biti velikih prinosa. Zbog toga je zadaća ovog društva da naprosto kroz financijske institucije, kroz banke ali i kroz javni karakter svake Vlade i svake institucije na bilo kojoj razini stvori jedan osjećaj u društvu da svi mogu biti tamo i da se neće dogoditi diskrecija koja će nekoga zakinuti, da to naprosto nije dio prostora koji treba biti u magli nego da mora biti potpuno jasan, javan i gdje je dobra prilika za hrvatske građane, hrvatska poduzeća ali fiskalne potencijale ovoga društva da naprosto oni zarade a da ne zarade špekulanti, strani posrednici ili banke koje se u većini slučajeva na ovaj ili na onaj način nađu kao korisnici prinosa koji dolazi kroz razno razne transakcije. Prema tome, ja sam želio upozoriti na posljedice ne ulazeći u ovaj sami izvještaj koji je po meni korektan, dobar, može se prihvatiti ali mislim da je ovo dobra prilika da se upravo ovakve rasprave kakve je kolega Pero otvorio naprosto ne bi vodile i da ne bismo povrijedili ne pojedince nego da ne bismo povrijedili ovaj sektor a ovaj sektor je vrlo bitan za svako društvo, ovaj sektor je u svim društvima koji pripadaju društvu kojem zasigurno pripada i Hrvatska vrlo bitan za stabilnost. On može biti upravo ona injekcija koja će realnom sektoru u situaciji kad imamo strane banke koje su vlasnici dati onu potrebnu inekciju realnom sektoru lakše možda nego same banke. Hvala.
Hvala lijepo. Replika poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi kolega! Pa jedan od načina dobivanja egzaktnog pravog odgovora je li sustav funkcionira je i simulacija po metodi uzorka slučaja i ja sam iznio dva, tri uzorka slučaja gdje nismo dobili još odgovor je li tu riječ o manjkavosti u pravnome sustavu hrvatskome ili je riječ o nefunkcioniranju pravne države. Znači, takvim načinom i takvim raspravama ako raspravljamo samo o izvješću a da nismo sigurni da je sustav učinkovit odnosno da ima manjkavosti ili u zakonu ili u nekom drugom obliku onda nismo ništa napravili. Zbog toga, vi znate i sami da se u znanosti a i u praksi kod izrade propisa baš radi ova metoda simulacije i po metodi uzorka slučaja. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Markov.
Hvala lijepo. Ja se slažem kolega Kovačević, ali imati u isto vrijeme točnu i preciznu informaciju i imati znanje da sa tom informacijom umjesto da imamo 5 tisuća kuna na računu bilo koje banke možemo ulaganjem u vrijednosne papire zaraditi još pet tisuća kuna i ukoliko je ta informacija sve prisutna i ukoliko financijski posrednici banke žele da ta informacija dođe do njihovih klijenata i da njihovi klijenti budu u mogućnosti zaraditi onda smo došli do pozicije da Vlada se ne treba boriti s time da li će nešto biti javno i transparentno ili ne, tad će ta informacija biti svugdje prisutna. Ali u okvirima kad nemamo informaciju i nemamo znanja i čekamo na one uske kanale da dobijemo informaciju tada imamo problema kojega naravno ne možemo riješiti i taj problem se nažalost ne može riješiti pisanjem nekog članka koji će precizirati sankcije. Jer sankcije su u tom slučaju upravo onakve kakve smo i u primjerima iznesenim, one nisu sankcije radi sankcije. One su sankcije radi principa da se kaže eto mi smo to ipak sankcionirali.
10,36 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, evo govorio sam prije u Klubu ali, i ispred Kluba, ali sad ću se opet vratiti na ove mirovinske fondove. Mi znamo da u Hrvatskoj imamo 4 takva fonda. To su AZ kojim upravlja Alliantz, Erste Plavi fond, Privredna banka Zagreb ili PBZ Croatia ne? Iza čega stoji Intesa ako se ne varam, talijanska financijska grupacija. I kao 4. fond je taj … [[Govornik se ne razumije.]] faisen. Fondovi su 2004. samo u toj godini uprihodovali dvije milijarde 741 milijun kuna. Neto imovina na dan 31.12. bila im je skoro 8 milijardi kuna. Do konca 2005. 11,7 milijardi kuna. Ove godine će se sigurno to povećati za cirka još 4 do 5 milijardi kuna tako da možemo slobodno govoriti o 15 do 16 milijardi kuna. Ono što je bit cijele ove priče to je struktura ukupne imovine, ulaganja pardon, te imovine tih fondova gdje se od 11,7 milijardi kuna uglavnom ulaže ili bolje rečeno deponira u vrijednosne papire, u državne obveznice i rizik se na taj način razumljivo što je na neki način i dobro izbjegava. U dionice naših tvrtki se ulaže u pravilu ne više od 5% ukupne te neto imovine. Igra se znači na sigurno. To je na neki način rekoh i malo prije dobro, ali govorim to u ovom trenutku kada na neki način kreće totalna rasprodaja Republike Hrvatske. Kada nakon što smo sad prodali Pliva-u, prije toga banaka i tako dalje, ostaju još nekoliko nacionalnih tvrtki poput INA-e. Ne daj Bože da se privatizira prekosutra Hrvatska elektroprivreda i možda bi ovdje bez puno rizika ti fondovi mogli pronaći neki svoj interes. Međutim što želim isto tako reći? U čijem su vlasništvu ti mirovinski fondovi? Tko upravlja tim mirovinskim fondovima? Upravljaju odnosno vlasnici su im kao što sam prije rekao stranci. Znači iza toga stoji Alliantz, stoji Erste, stoje PBZ znači rekoh Intesa, Privredna banka Zagreb koja je prodana 1999. godine ako se ne varam za dvije i pol milijarde kuna, tu negdje, a sanirana je prethodno sa gotovo 7 milijardi kuna. Jasno, tu je Raiffaissen i tako dalje. Vidimo da uglavnom te fondove preuzima talijanski odnosno austrijski kapital. Rekoh da je ovdje 11,7 milijardi kuna u pitanju. Znači to je taj novac iz 2005. Pretpostavljam da je riječ o 15, 16 milijardi kuna iz 2006. godine. U čijem su vlasništvu banke? Jasno, 95% tih banaka u rukama je stranaca ne računajući Poštansku banku i možda još neke manje. Aktiva tih banaka u ovome času je sigurno čini mi se preko 300 milijardi kuna. Znači stranci upravljaju, ako imamo na umu da je riječ o 300 milijardi kuna sa nekih 270 milijardi kuna. Kreditni angažman čini mi se da je prošle godine tih banaka bio negdje oko 120 milijardi kuna. Pretpostavljam da će ove godine biti najmanje 150, možda i 160, 170 milijardi kuna. U čijem su vlasništvu privatno investicioni, privatno investicijski fondovi? Jasno, isto tako u rukama stranaca. Što hoću reći? Isto vrijedi i za HT. 49% je u rukama stranaca. Za INA-u. Tamo smo prodali onaj paket od 25% plus jedne dionice. Sada je u tijeku prodaja sljedećeg paketa od 15 odnosno 17% što će reći da će do kraja ove godine država Hrvatska ustupiti stranim ulagačima 40 ili 42% vlasništva INA-e sa gotovo apsolutno upravljačkim pravima. Želim reći to da država neka štiti nacionalnu imovinu, a neka male građane puste da sa svojim, po svome rade što hoće. Ono što je dobro prinos se ostvaruje. On je u prosjeku negdje 5,82%. Vidimo da su ti prinosi tih mirovinskih fondova otprilike tu negdje iznad onih koji se ostvaruju u bankama. I ono što je najbitnije da su ti prinosi kod tih fondova sigurni bez obzira što je zapravo riječ o tvornicama novaca. Malo prije kad smo spominjali slučaj PLIVA-e vidimo poglavito za one koji vode te sustave. Ono što je isto tako zanimljivo to su dobrovoljni mirovinski fondovi. Tu nažalost stvari nisu tako dobre kao kod ovih ostalih fondova jer tu imamo svega nekih 30-tak, 40-tak tisuća članova. Znači onih koji žele izbjeći sudbinu tzv. novih umirovljenika kojima je u ovom času prosječna mirovina 1244 kune. Ponavljam 1244 kune, starima je negdje oko 700 kuna više, 1928 kuna. Jasno ne računajući uz sve to određene iznose koji se polugodišnje kroz formu obeštećenja vraćaju tzv. starim umirovljenicima. Riječ je kod njih o 423 tisuće i 34 njih, a u prosjeku im se vraća negdje 27 tisuća kuna. Za kraj što želim reći? A upravo ovo financijsko izvješće komisije za vrijednosne papire najbolje oslikava tu sliku. Strani kapital vlada Hrvatskom. Samim time jasno i bankama i mirovinskim fondovima i dobrovoljnim fondovima. I privatno-investicijskim fondovima i velikim nacionalnim, gospodarskim sustavima. Znači ne samo bankama, ali preko banaka kad smo u onom trenutku to učinili de facto smo svoju financijsku, svoj financijski suverenitet prenijeli na one dioničare koji stoje iza tih banaka, a koji imaju svoja prebivališta, boravišta razumljivo u jednoj Austriji, u Njemačkoj, u Italiji i tome slično. Ono što je sigurno u svemu tome dobro da nakon 2000. godine nama banke ne propadaju onom, pod navodnicima, "dinamikom" na onaj način kao što se to dešavalo do 2000. godine s izuzetkom jasno Riječke banke, možda još nekih manji. Ali nažalost od te jedne nacionalne suverenosti kao što sam rekao prije nama će ostati samo zastava, samo grb, samo himna i jasno nacionalne reprezentacije, s time da oni koji igraju u njima uglavnom također igraju u stranim klubovima. Što je tu je. Formirali smo gospodo takav sustav iz toga nam više nema kamo, ne možemo se izvući. Međutim, još jedanput ću reći, sve što je uspješno, sve što je bilo od nacionalnog interesa nažalost na takav smo način raskrčmili ili ne znam koja bi to generacija ili koliko bi generacija trebalo živjeti u ovoj zemlji da se vratimo na one pozicije, ja bih rekao prije '90. kada smo barem znali što je čije. Svo zlo de facto je počelo u onom trenutku kad smo odlučili prodati sanirane banke, ne mislim pri tome na one koje su bankrotirale, nego one za koje je država izdvojila milijarde i milijarde kuna, a na kraju zapravo bud zašto ih prodala čak bi se usudio reći samo da bi pojedinci koji su prethodno uglavnom bili ministri zadržali čelna mjesta u tim financijskim institucijama. To je jedna nacionalna sramota. Gospodi Letica bi je možda nazvao nacionalnom izdajom, ali i na taj način je moguće progovarati. Direktori koji su vodili privatizacije banaka zadržali su čelna mjesta u tim bankama, a nacionalni suverenitet otišao je i sami znate, ne nacionalni suverenitet nego financijski nacionalni suverenitet otišao je ili prelio se preko granica. Tu smo gdje smo, iz ove kože se ne može. I sada jasno moramo životariti i pokušati se izboriti za golo preživljavanje sutradan ovih mladih ljudi koji su i danas gore na govornici, na tribinama ili kako se to već.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Odustajem, nema smisla ispravljati gospodina Kajina.
Replika, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
A ja sam očito veći optimista od kolege Matušića. Ja mislim da se gospodin Kajin može popraviti jednog dana. Naime, gospodin Kajin i u ime kluba, a i sad pojedinačno govori cijelo vrijeme država ništa ne dozvoljava malom čovjeka. Nek malog čovjeka pusti na miru. Što taj mali čovjek danas radi? Mali čovjek danas, ono što govori o rasprodaji, prodaje stanove u centru Dubrovnika, centru Splita, prodaje sve ono što ima u privatnom, u zaštićenoj jezgri jer su ponude takove da vjerojatno ne može odoljeti tome ili je možda teže održavati ili slično. Pogledajmo, kolega Kajin može pogledati malo što mali čovjek radi u Istri. Kupi bez problema cijelo selo. Da li je to malo ili veliki čovjek to je teško reći. Gradonačelnik jednog grada u Istri kupio je dvorac bez natječaja isto. Prema tome, što ova država smeta, jedino ako se uplete i dokaže da je to nezakonito. A mislim da bi se tu svakako trebala uplesti. Govori također da ne znam mali čovjek ne može prodati 500 kvadrata. Pa odite malo kolega Kajin u okolicu Zagreba, nema tog što se ne prodaje. Tko god nešto ima prodaje i reći ću, nažalost, ne iz potrebe, ne iz potrebe, nego su cijene dosegle stvarno takove veličine da jednostavno ljudi prodaju jer misle valjda da će cijene pasti danas sutra. Tako da ih i ja često podsjećam da imaju i djecu i unuke i nek ne baš ne prodaju sve što imaju. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ne znam tko je taj koji je kupio dvorac u Istri ali znam da se misli na gospodina Jakovičića koji je kupio 300, cca 300 kvadratnih metara. Znate gospodine Markovinoviću koliko je to? 300 kvadratnih metara u tom selu. To je 3 puta manje no što iznosi u Zagrebu vila predsjednika vaše stranke.
Poštovani zastupnik Krunoslav, Pero Kovačević, sljedeća replika.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa u pravu ste gospodine Kajin vezano za pitanje privatizacije i prodaje banaka, ali nažalost to se stalno taji, a ima se puno indicija da je to isto bila pljačka i prevara. A poglavito zbog činjenice da Državna revizija dan danas ne može ući u tijek i postupak privatizacije banaka. Jer da uđe onda bi se vidjelo da je država za 2 milijarde eura oštećena vezano za prodaju Zagrebačke banke i taj bi se slijed samo nastavljao i dalje. A 2 milijarde, što znači recimo za pitanje mirovina, eura, i drugih situacija? Prema tome, ako to ne riješimo nećemo moći obećati bolju budućnost hrvatskima građanima i onda će se ova situacija, bit će još teža i bešćutnija vezano za ovaj oblik globalizacije i vladanja kapitala koji ima samo cilj profit, profit, pa opet profit. Pa s jedne strane prevariti građana, s druge strane prevariti samu državu, državni proračun. To je bit svih problema. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Tu se sa vama gospodine Kovačeviću apsolutno slažem. Državna revizija u sve može ući ali u te privatizirane banke ne može ući. I ono što je gotovo nevjerojatno da to ne smeta ove naše tutore iz Europske unije. Sve ostalo sigurno da, ali ovaj interesantan podataka kada je njihov kapital posrijedi naprosto je nedodirljiv. A zašto je nedodirljiv? Banke su prodane za milijardu dolara, ako za milijardu dolara u ono vrijeme, riječ je o nekih 7 milijardi kuna, govorim o onima koje su sanirane sa tri puta većim iznosima. Tada je možda financijski kapacitet istih sigurno bio ispod 100 milijardi kuna, a danas je premašio 300 milijardi kuna. I zato govorim da smo mi svoj financijski suverenitet de facto prenijeli na ljude koji nemaju domicil na ovim prostorima i što gotovo da spada u red nacionalne izdaje.
Poštovani zastupnik Miljenko Dorić, replika.
Naime, ja se mogu složiti sa gospodinom Kajinom kada je upotrijebio izraz "raskrčmili" Hrvatsku kao sinonim za privatizaciju. Tu mogu tolerirati taj izraz, ali se ne mogu složiti kolega Kajin s vama da je uvijek i za sve kriv stranac i strani kapital koji je ušao u Hrvatsku. Naime, mi smo ti koji diktiramo pod kojim će uvjetima ući kapital. Mi smo ti koji diktiramo tko se smije zaposliti u tim tvrtkama. Mi smo ti koji diktiramo poreze, pa i poreze na dobit, da li će iznositi više ili manje iz ove zemlje. Francuska, jedna velika zemlja sa snažnim gospodarstvom 80 do 90% to gospodarstvo je u rukama arapskog kapitala. To nikome ne smeta jer taj kapital je pravilno upotrijebljen za daljnji razvoj drugih segmenata francuskog društva i mi moramo tako početi raditi. Ne fobija na sve što je strano već fobija na uvjete poslovanja koje smo na žalost mi kreirali takve kakvi jesu.
Odgovor na repliku, Damir Kajin. Izvolite.
Nisam ja nikada rekao da je strani kapital za sve kriv i ne bojim se ja da bude … kapitala, jer sam svjestan ili će kapital doći u ovu zemlju ili će naši ljudi za tim kapitalom iz ove zemlje. Ali isto tako nemojmo prodavati baš sve nacionalne sustave od vitalnog državnog interesa. Prodali smo banke, sada to činimo sa "INA"-om, a sutra ćemo sa Hrvatskom elektroprivredom. To se jednostavno ne čini. I konačno kada spominjete gospodine Dorić i Francusku, upravo ovih dana francuski Parlament ili vlada sve jedno, nije bitno, donio je zakon kojim vitalne nacionalne grane brani od ulaska naprosto kapitala, ne kapitala sa strane nego možda od interesa sa strane, jer na taj način, na neki način se i preuzima država u cjelini.
Završni osvrt, predsjednik uprave, Ante Samodol. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Što se tiče izjava ovdje koje je dao uvaženi zastupnik Kajin, ja ga moram korigirati, njegova je izjava potpuno netočna. Ja sam rekao, citiram sebe: "Gospodo ako vas nitko nije pitao za prvi milijun svi ostali moraju biti po zakonu". S tim da naglašavam, da se obraćam brokerima, brokerskom skupu u Rovinju i agencija nije zadužena za provjeru toga prvoga milijuna, ali jest zadužena i uvijek će biti, je i ubuduće ponavljam, da taj milijun se ne multiplicira špekulacijama na tržištu. To je ono što je naš posao svakodnevni, svakoga burzovnoga dana i u tom smislu da uvjetno kažem, ne postanu novi tajkuni. Upravo u tom smislu sam i govorio. Dakle taj milijun, nisam govorio o nikakvim milijunima nego brokerima, radi se o burzovnim špekulacijama. Što se tiče "Plive" i preuzimanja "Plive", gospodine Kovačeviću to je sve zakon. Dakle Zakon o preuzimanju dioničkih društava, ništa drugo nismo mogli poduzeti apsolutno. Vi ćete ovih dana dobiti na klupe Prijedlog izmjene i dopune Zakona o trgovanju vrijednosnim papirima i Zakona o preuzimanju kroz nekih mjesec dana pa možete dakle sve staviti unutra što smo naučili u ovom postupku preuzimanja. Dakle sve što smo postupili proizlazi iz zakona. Na žalost zakon je takav kakav jest. Ali ono što je agencija napravila u ovom postupku, ja mislim da na nju dakle možemo ne samo mi biti ponosni u agenciji nego i Vlada i ovaj Dom jer nismo osramotili apsolutno nikoga, bili smo čvrsti i primjenjivali smo isključivo zakon. Ja se zahvaljujem svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi, ali ponavljam gospodine Kajin, dakle nisam se obraćao tajkunima nego smo zapravo našim poslom svaki dan sprječavamo da netko od brokera ne postane tajkun špekulacijama na burzi. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Gospodine Samodol, vi ste na toj godišnjoj konferenciji zagrebačke burze doslovce rekli, citiram: "Nitko više nikoga neće pitati za prvi zarađeni milijun". Pretpostavljam da ste mislili na dolare ili eure, ali za sve druge hoće jer je prošlo vrijeme netransparentnog trgovanja. To je moralni bankrot hrvatskog društva. Prvi milijun mogli ste …
Hvala lijepa. To nije ispravak netočnog navoda. Vi ispravljate neku navodnu izjavu, … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ali kad bi netko digao gospodine predsjedniče kutiju keksa u ovoj zemlji, dobio bi 6 mjeseci uvjetno. To je problem i zato kažem da je riječ o moralnom…
A kako je to ispravak netočnog navoda? Zaključujem raspravu o ovome. Izvješće o radu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske, Agencije za nadzor mirovinskih fondova i osiguranja i Direkcije za nadzor društva za osiguranje za 2005. godinu. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se navedeno izvješće. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 68 glasova za, 19 suzdržanih i 5 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, pa možda i u kontekstu ove prethodne točke kako se razvijalo financijsko tržište proteklih godina, tako i poslovi koje je do sada tradicionalno radila FINA su se smanjivali, poslovne banke su počele obavljati platni promet na jedan drugačiji način i u kontekstu izvješća FINA-e za 2005. godinu i u kontekstu smanjenja prihoda u odnosu na prethodnu godinu, može se isključivo gledati na nove proizvode koje su ponudile komercijalne banke prije svega što se tiče trenda smanjenja naloga recimo u 2004. godini taj trend smanjenja platnih naloga je bio 16%, u 2005. 14%, no to je još uvijek značajan pad prihoda iz tog segmenta poslovanja u 2005. godini, a kao što sam rekao jedan od glavnih razloga to mu je povećanje tržišnog udjela i elektronskog plaćanja i sve veći fokus banaka na nekamatne prihode. Zakonska i tržišna pozicija FINA-e u ovim poslovima u velikoj mjeri ovisi o bankama i u takvim okolnostima držimo da je uspjeh i u značajnom iznosu nadoknaditi smanjenje tih prihoda. No, ja bih se isto tako vrlo rado prisjetio naših rasprava tamo prije četiri-pet godina kada se mijenjao Zakon o platnom prometu, kada se upravo dalo naslutiti da će se ovo dogoditi sa FINA-om što se događa danas, jer … stvar u jednoj općoj konkurenciji na financijskom tržištu da je svaka banka zainteresirana da sa nekim novim proizvodom koristeći i moderne mogućnosti tehnologije privuče čim veći broj građana, a isto tako i trgovačkih društava u direktnom poslovanju. Kada se izuzme ovaj segment FINA je u drugim segmentima poslovanja ostvarila pomake, proveden je niz reformi unutar same Financijske agencije i možemo danas komotno reći da nije bilo to napravljeno, FINA bi danas bila u problemima da nije ponudila određene nove proizvode, nove usluge koje su zamijenili i nadomjestili smanjene prihode od smanjenog platnog prometa onda bi vjerojatno FINA danas bila u financijskim problemima, no kao što vidite FINA je imala prošle godine bruto dobit od 67 milijuna kuna. I ono što bih želio posebno istaći, da je prošle godine FINA uvela niz promjena i poboljšanja u svom poslovanju, a pokrenut je i projekat "Hitro HR" u sklopu kojeg je otvoreno 8 ureda diljem cijele Hrvatske kroz koje je otvoreno više od tisuću i 300 trgovačkih društava i obrta i treba pripomenuti da je projekat "Hitro HR" je znatno olakšao mogućnost svima koji se žele baviti sa poduzetništvom umjesto da obiđu 25 ili 30 vrata gdje trebaju prikupiti razno-razne potvrde određene dokumente na temelju kojih bi mogli otvoriti trgovačko društvo. Danas postoji mogućnost dana šalterima HINA-e, tj. na šalterima "Hitrno HR" to praktički obave za nekoliko dana podnoseći samo zahtjev za otvaranje tvrtke. Uvedene su i dodatne usluge prije svega u elektroničkom poslovanju, prije svega je promovirana FINA-na E-kartica koja je postala univerzalna platforma za elektroničko poslovanje u Hrvatskoj i koja je između ostalog poslužila za razvoj elektroničkih usluga Hitro.hr servisa, FINA je sudjelovala i u projektu digitalizacije zemljišnih knjiga kao jednom od najopsežnijih, najvećih projekata koje Vlada Republike Hrvatske želi sprovesti i provodi u sklopu projekta reforme pravosuđa i stvaranja bolje okoline za, bolje klime za poduzetnike u Republici Hrvatskoj. Dakle, poboljšanje u svim segmentima poslovanja, od poslovanja sa građanstvom i kolekcije različitih usluga koje Financijska agencija nudi svojim klijentima. Pokrenuta je prva nagradna igra u povijesti Financijske agencije, osmišljeni su novi proizvodi za različite klijente. Rasla je prodaja komercijalnih usluga poput prijevoza gotovine, arhiviranja ili podataka iz registra. U tom segmentu ostvareno je i povećanje prihoda od 51 milijun kuna u odnosu na godinu prije i upravo u razvoju spomenutih proizvoda i usluga FINA-e vidi temelj za uspješno poslovanje u budućnosti jer je prošla godina iskorištena za pripremu, izradu dugoročne strategije poslovanja Financijske agencije. I ono što bih želio reći na kraju, ne odnosi se toliko na Izvješće 2005. godine, ali s obzirom da je projekat započet u 2005. godini i nastavlja se u 2006., jedan od vrlo bitnih segmenata u budućem poslovanju FINA-e je svakako i osnivanje gotovinskog centra. Ja se nadam da će se pregovori sa poslovnim bankama uspješno završiti jer u ovom trenutku na prostorima Hrvatske ima prostora samo za jedan gotovinski centar, iskreno se nadam da će to biti posao koji će raditi FINA, da će postići sporazum sa poslovnim bankama jer to je nešto što na kraju krajeva i u sklopu ovoga svega negativnog što se događa treba stvoriti klimu i situaciju da opskrba i bankomata i svih onih instrumenata koji se bave sa gotovinskim plaćanje, vi znate da je gotovinsko plaćanje danas izuzetno skupo i najskuplji vid praktički plaćanja i mnogi koji sudjeluju u ovom procesu nisu u proteklim godinama vodili, radili kalkulacije koliko je taj proces gotovinskog plaćanja skup i normalna stvar da gotovinski centri trebaju sutra prije svega pojeftiniti taj proces, pojeftiniti proces onima koji vrše gotovinska plaćanja, dakle na takav način doći do jedne vrlo kvalitetne usluge s kojom bi bile zadovoljne i komercijalne banke, a FINA ga nudi kao jedan novi proizvod koji bi normalno osigurao dodatne prihode i funkcioniranje FINA-e i koji bi na određen način i nadomjestio smanjeni prihod od smanjenog platnog prometa s obzirom na nove proizvode koje nude komercijalne banke. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun? Ne. Otvaramo raspravu. Klub HDZ-a, poštovana zastupnica Nevenka Majdenić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će Izvješće o poslovanju FINA-e za 2005. godinu. FINA je i tijekom 2005. godine potvrdila da je vodeća tvrtka na području financijskog posredovanja, da je nezaobilazan čimbenik gospodarskog života, te vodeći partner državi na realizaciji projekata od nacionalne važnosti. Prilikom razmatranja i analiziranja Izvješća o poslovanju Financijske agencije moramo svakako uzeti u obzir njezin status, organizaciju, prostornu odnosno teritorijalnu rasprostranjenost, ali i povijesno nasljeđe. Kada govorimo o njezinom statusu, onda prvenstveno mislimo na to da je FINA u vlasništvu države, ali da posluje na tržišnim principima i u vrlo oštroj konkurenciji mnoštva financijskih institucija. Međutim, dok je većini tih institucija posebno banaka osnovni motiv i cilj poslovanja profit, zarada i dobitak, FINA itekako vodi računa o svojim klijentima, o interesima vlasnika države, ali i o svojim radnicima. FINA zapošljava preko 5 tisuća radnika, od čega 64% srednje stručne spreme, nastoji ih educirati, doškolovati i prekvalificirati kroz razne vidove internog i eksternog obrazovanja, kako bi bila u stanju obavljati sve zahtjevnije i sofisticiranije radne poslove. Kada govorimo o prostornoj rasprostranjenosti, onda mislimo na 177 lokacija koje, kojima je pokriveno cijelo područje Republike Hrvatske, onda ističemo vrlo dobro organiziranu poslovnu mrežu i hvalimo dostupnost usluga u gotovo svakom kutku naše zemlje. Pri tome moramo biti svjesni i činjenice da ovih 177 poslovnih objekata sa više od 125 tisuća kvadratnih metara poslovnog prostora zahtijeva znatne troškove redovitog investicijskog i tekućeg održavanja, pogotovo zbog toga što je većina poslovnih zgrada stara oko 30, a možda i više godina. U ovakvim uvjetima FINA je u prošloj godini ostvarila vrlo dobre poslovne rezultate. Prihod u vrijednosti od preko milijarde kuna, bruto dobit 67 milijuna kuna i zadržala vodeće mjesto na hrvatskom financijskom tržištu. Ovi su rezultati u apsolutnim iznosima manji nego u 2004. godini, ali je bitno da je zaustavljen trend pada prometa u sektoru platnog prometa, sa 16% 2004., na 14 tisuća u 2005. godini. To je značajan pad još uvijek prihoda iz tog segmenta poslovanja i za 2005. godinu iznosi 64 milijuna kuna. Glavni razlog tome je povećanje tržišnog udjela elektronskog plaćanja i sve veći fokus banaka na nekamatne prihode. Zakonska i tržišna pozicija FINA-e je u ovim poslovima u velikoj mjeri ovisna o bankama i u takvim okolnostima držimo da je uspjeh u značajnom iznosu nadoknaditi smanjenje tih prihoda. Tijekom 2005. godine provedeno je i niz projekata, organizacijskih i kadrovskih reformi i poboljšanja poslovnih procesa. Osmišljeni su novi proizvodi za različite klijente. Na području platnog prometa po prvi puta je uvedena marketinška kampanja pod nazivom "FINA-ina poslijepodnevna ušteda" koja je naišla na veliki interes građana i zaustavila trenda pada platnog prometa. FINA-in centar za poslovanje sa stanovništvom je u 2005. godini zabilježio rekordne rezultate. Porast prihoda od čak 31% u usporedbi sa 2004. godinom, broj transakcija u segmentu stanovništva povećan je na 19, gotovo 20 milijuna, što je za 108% više od broja obrađenih transakcija u prošloj godini. Također je vrlo važno uz financijski učinak, to što se FINA u medijima, na televiziji predstavila na jedan nov, moderan način, kao institucija koja je okrenuta klijentu i u kojoj je klijent u centru pažnje. Uveden je projekt Hitro.hr kao servis Vlade za ubrzanu komunikaciju poduzetnika i građana s tijelima i organima uprave. Tijekom godine otvoreni su Hitro uredi, pored Zagreba i u Splitu, Osijeku, Dubrovniku, Vukovaru, Gospiću i Bjelovaru. Svakako moramo napomenuti da je kroz Hitro urede prošlo 2005. godine preko 3 tisuće građana i da je posredstvom ureda otvoreno više od tisuću tristo trgovačkih društava i obrta. Pokazatelj za ovu 2006. godinu pokazuje da je ovaj projekat bio pun pogodak i da će financijski efekti tog projekta tek doći. FINA je sudjelovala u realizaciji projekata digitalizacije zemljišnih knjiga i katastra koji je u nadležnosti Ministarstva pravosuđa. Ovim projektom želi se omogućiti građanima da putem Interneta imaju uvid u zemljišne knjige i dobiju podatke o vlasništvu nad nekretninama čime je olakšan rad sudova sustav postaje učinkovitiji, a tržište nekretninama djelotvornije. Kao sasvim noviji jedinstveni proizvod koji je uveden prošle godine je FINA-ina e-kartica koja omogućava poslovnim subjektima da vrlo jednostavno, brzo i sigurno obavljaju poslovne transakcije Internetom i imaju pristup FINA registrima i servisima REGOS-u i drugim državnim institucijama i upravama. Mogućnosti FINA-ine e-kartice su brojne i ovaj će proizvod naići na vrlo široku promjenu primjenu u poslovanju poduzetnika jer je jednostavan, siguran i jeftin, a može se obavljati od kuće ili iz ureda i u svako doba dana i noći. Dakle, usluga je dostupna 24 sata. Pored toga osnovana je služba za vođenje projekata u FINA-i koja omogućava praćenje i upravljanje projektima od pokretanja poslovnog projekta do završetka njegove realizacije. Daljnji razvoj projekta shoping shop čime FINA na jednom mjestu stvara uvjete da se na jednom mjestu mogu dobiti od bankarskih do svih drugih financijskih usluga preko kupovine investicijskih fondova i stambene štednje, osiguranja života ili automobila do plaćanja režijskih troškova. Sklopljenim sporazumom o uslugama "HVB Splitska banka", d.d. svoje usluge nudi na 32 lokacije u poslovnicama FINA-e gdje pruža bankovne i ostale financijske usluge. U FINA-nim poslovnicama na tri šaltera FINA-ni zaposlenici pružaju bankarske usluge i rade druge poslove za "Podravsku banku". 52 FINA-ne ovlaštene poslovnice, poslovne jedinice pružaju usluge prodaje stambene štednje, Raiffeisen stambene štedionice, a preko 37 FINA-nih poslovnih jedinica pružaju se i usluge prodaje investicijskih udjela u fondovima PBZ investa u ime i za račun PBZ investa. U šest svojih poslovnica FINA ima i poslovnu suradnju s osiguranjem Zagreb na području osiguranja. FINA-na poslovna mreža sa svojom infrastrukturom podržava model ponude svih usluga na jednom mjestu. Ovime poslovna mreža direktno sudjeluje u ostvarenju strateškog interesa FINA-e, a to je racionalizacija poslovanja i povećanje aktivnosti te povećanje efikasnosti radi što bolje iskorištenosti imovine i FINA-nih resursa. U okviru projekta shoping shop interes za FINA-ne radne informatičke i prostorne resurse pokazale su i mnoge druge financijske institucije što je putem sklopljenih ugovora s pojedinim partnerima i realizirano na poslovnoj razini. I na kraju na osnovu svega ovoga smatramo da je FINA definitivno 2005. godine potvrdila da se iz nekadašnjeg monopoliste razvija u stabilan i diversificiran sustav pružanja usluga različitog tipa i u različitim tržišnim segmentima. Zahvaljujem.
Hvala. Klub HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Ja ću na žalost govoriti ipak malo drugačije nego kolegica Majdenić. Samo podsjećam da je FINA zakonom … [[Govornik se ne razumije.]] institucija onoga momenta kada je donesen novi zakon o platnom prometu kao pravni … [[Govornik se ne razumije.]] tamo 2002. godine. Obveza prema zakonu je bila da se provede restrukturiranje i transformiranje institucije na način da se resursi kojima raspolaže usmjere prema tržištu i na tržišnim principima organizira održivo u svojstvo sustava. FINA je tim Zakonom više niti jednu uslugu, niti jedan servis, niti za jednoga korisnika ne radi temeljem zakonom datih nadležnosti i u bilo kojoj monopolnoj poziciji. FINA prema ovom Izvješću ima danas potpuno istu strukturu kao i 2002. godine, ali veći broj zaposlenih nego tada, ali dramatično manji prihod i dobit nego 2003. i 2004. godine. … [[Govornik se ne razumije.]] navodim jer je to bila prva godina funkcioniranja FINA-e kao potpuno tržišno izložene kompanije. 2003. u kojoj prihod je bio 1 milijardu 127 milijuna i bruto dobit od 138 milijuna kuna, 2004. godine je taj prihod iznosio veće nešto manje 1 milijardu i 47 milijuna dok je bruto dobit bila negdje oko 103 milijuna kuna, a 2005. je taj ukupan prihod je bio 1 milijarda i bruto dobit od 66 milijun kuna. Vidimo u dvije godine gotovo za dramatično manji prihodi. Iz ovoga ipak čini nam se šturog izvješća ne može se prepoznati da uprava uopće i konstatira ovo stanje kao alarmantno iako je očito da se sustav nezaustavljivo kreće prema ozbiljnim problemima u poslovanju. Evidentno je da tržište s kojima je u startu FINA uspjeha uspostaviti partnerske odnose da se okreću vlastitim rješenjima i sve manje koriste servis FINA-e što se očito očituje i u financijskim rezultatima. Na svim pozicijama koje su se donosile najveći dio prihoda evidentiran je pad pa čak i od države iako se može uočiti da se u šturom prikazu strukture prihoda pokušavaju balansirati određene stavke da se prikrije ovo pravo stanje. Istodobno se navode projekti koji su određeni, navode se svi oni postoci koji mogu možda impresionirati površnoga čitatelja, ali je evidentno namjera zamagljivanje prave situacije u kojima se ovaj veliki sustav suočava. Posebno se čudim … [[Govornik se ne razumije.]] na uspješnoj TV kampanji za koji se na žalost ne navodi koliko je ona koštala i koliko je zapravo bila poslovno opravdana. Mi se sjećamo takvih već TV kampanja kada se radilo o nekim bivšim, neka bivša ministarstva, nekim bivšim vladama osobito kada vidimo koliko je prihoda bilo moguće ostvariti s pretpostavljenim povećanjem transakcije na šalterima i koliko je to ukupni trošak. Iz ovoga čina očito je da FINA ima problema i u definiranju klijenata kojima se obraća. Ovakve akcije ukazuju da se FINA prema svojim partnerima koji su novim Zakonom o platnom prometu postali nositelji platnog prometa počela ponašati kao oštar konkurent iako više nije u toj poziciji. Potpuno je jasno da se na taj način FINA nema nikakve šanse za preživljavanje. Još jedan vrlo značajan indikator koji ukazuje na … [[Govornik se ne razumije.]] probleme je podatak armotizacije, 2003. to je bio … [[Govornik se ne razumije.]] milijun, 2004. 144 milijuna, a 2005. 114 milijuna. Ovi podaci jasno ukazuju na izrazit pad investicija poglavito u opremi što dovodi sasvim sigurno u pitanje tehnološku superiornost kojom je FINA godinama prednjačila i na taj način u biti osigurala svoju poziciju na tržištu. Kad se pak govori o nabavi sudeći prema izvještaju FINA izrazito koristi mehanizme koji izbjegavaju instituciju javnog nadmetanja iako se očito čitav sektor bavi nabavom. Posebno je zanimljivo u stavku bilanci potraživanja od kupaca 2003. to je bilo 280 milijuna, 2004. … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna, a 2005. 378 milijuna kuna potraživanja od kupaca. To je više od trećine ukupnog prihoda FINA-e. Ono što nas u klubu HSLS-a zanima bilo bi vidjeti na koje se to kupce odnose ovakav ogroman iznos nenaplaćenih potraživanja. Navodno je to dug države, odnosno ministarstva, nekih ministarstava kojima prihodi i s kojim prihoda i na račun kojih korisnika se taj dug kompenzira. Iako se ne može iz izvještaja vidjeti da li FINA uopće nastavlja sa zakonom utvrđene obveze transformacije, pretpostavljamo iz prezentiranoga da se sa općim proklamacijama i programa u biti u tom smislu ne događa apsolutno ništa. Koliko se sjećamo 2001. godine Zakon o FINA-i donesen je jednoglasno i sada se postavlja pitanje da li se u praksi provodi neka druga strategija transformacije te institucije ili je ona koju smo 2001. kada smo ovaj zakon donijeli, bili u ovom Parlamentu svi digli ruke. Posebno je bilo zanimljivo čuti s obzirom na informaciju iz medija što se zapravo događa s projektima obrade gotovine, što je s nacionalnim … [[Govornik se ne razumije.]] sustavom i odlukama HNB-a a što je pak s ugovorom koji je 2003. Vlada potpisala sa FINA-om o podršci projektima informatizacije državne uprave. I konačno na kraju kako se zamišlja uopće razriješiti pitanje ovoga sustava koji očito se suočava sa određenim problemima. Stoga mi u klubu ovo izvješće samo primamo k znanju. Hvala.
Hvala. Za klub IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre. Cijenjena gospodo zastupnici. Mislim kao što je gospodin Kramarić rekao da je ključ ovoga Godišnjeg izvješća o poslovanju financijske agencije za 2005. upravo izražen na ovim stranama 34. odnosno 35. Ono što je interesantno, eto prihodi i rashodi, bruto i neto dobit u 2005. godino. Ukupni prihod 2004. bila je 1 milijarda 049 milijuna kuna. Plan je bio milijardu i 020 milijuna kuna međutim ostvareno je jedna milijarda i jedan milijun kuna ili bolje rečeno 5% manje nego 2004. godine. Bruto dobit 2004. bila je izražena iznosom od 103 milijuna 593 tisuće kuna a plan je bio 88,2 milijuna kuna za 2005. no ostvaren je u iznosu od 66,6 milijuna kuna ili 36% manje od onoga što je ostvareno 2004. godine. Neto dobit 2004. ostvarena je u iznosu od 81,5 milijuna kuna. Plan je za 2005. bio 70 milijuna 634 tisuće a ostvareno je 2005. svega 54,6 milijuna kuna. Znači pad od čak 33%. Na idućoj strani 35. vidimo sljedeće. Struktura ostvarenih prihoda po poslovnim sektorima. Znači sektor poslova sa gotovim novcima je toliko, sektor servisa za bankarstvo toliko, sektor korisničkih servisa toliko. Interesantno svugdje je to manje a ono što je posebno interesantno, sektor servisa za državu 2004. Tu smo ostvarili ili on je bio izražen u iznosu od 176 milijuna 342 tisuće 542 kune, a 2005. za čak 10% manje ili 159 milijuna 244 tisuće i 059 kuna. Postavlja se doista pitanje i to je valjda krucialno pitanje zašto država neće raditi sama sa sobom? Zašto jednostavno ne želi poticati svoje institucije? Gospodin Kramarić je maloprije rekao da ako se tako nastavi FINA neće preživjeti. Činjenica je međutim malo drugačija. Ako se tako nastavi FINA neće dohodovno poslovati. Ako se taj trend iz godine u godinu nastavi mi možemo pretpostaviti da 2006. znači ove godine, neto dobit FINA-e sigurno neće biti veće od 40 milijuna kuna, a 2008. neto dobiti neće uopće niti biti. Država će morati financijski eto pokrivati i dubioze njene financijske agencije. Ono što ja posebno želim ovom prilikom glede ovih nemilih događaja, poglavito ovih zadnjih gnjusnih ubistava koje je da citiram: "…počinio mirni dečko iz Kolinovaca" želim reći sljedeće, da treba u tim financijskim institucijama povećati sigurnost. Teško da se novčarske institucije, nije ovdje riječ samo o FINA-i mogu štititi samo zaštitarima. To može biti mjera kako mi to radimo za smanjenje nezaposlenosti ali mi time nećemo odvratiti pljačkaše od pljački. Rješenje je ono što imaju ili što postoji u jednoj Italiji, Austriji, Njemačkoj. To su dvostruka vrata, blindirana vrata. Jedino tako možete spriječiti da netko navuče potkapu, da uđe unutra. Jedino tako možete radnike "natjerati da sami sebe kontroliraju". Jedino tako moguće je prevenirati pljačke. Kada toga ne bi bilo, u Italiji, Njemačkoj, Španjolskoj svaki dan bi ih bilo na stotinu pljački. Znači koristim ovo izvješće da kažem da klub IDS-a njega će samo primiti na znanje, nećemo glasati za njega. Znači koristim ovu raspravu da ukažemo na problem financijske prirode i jasno je da bih još jedanput izrazio na neki način solidarnost sa građanima odnosno zaštitarima eto koji su izloženi pogibelji pred našim financijskim institucijama. Za kraj zadnja rečenica. Mislim da doista treba vidjeti što se ovdje dešava. Ako se na takav način nastavi padati ta neto dobit, mi ćemo doista 2008. godine suočiti se sa činjenicom da FINA neće ostvariti niti kune iste a onda će se možda netko i zapitati da li su nam financijske agencije uopće u vlasništvu države potrebe.
Hvala. Klub HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Kolegice i kolege. Mi u HSS-u smatramo da imamo jako interesantno izvješće o financijskoj agenciji za prošlu godinu. To izvješće bi ja zapravo mogao sažeti na nivo prospekta a ne izvješća. Govori se zapravo o jednoj misiji, viziji, poziciji FINA-e koje nigdje ne nalazimo brojkama, koje nigdje ne nalazimo u svojima. S obzirom na velik broj grafikona kojim se pokušava dokazati uspješnost u poslovanju ja bih ovo izvješće mogao nazvati i stripom. Jako interesantan način prezentacije ničega. Tri godine za redom bilježimo pad ukupnog prihoda. Tri godine za redom bilježimo pad dobiti. Bilježimo porast zaposlenih i više je nego očito da FINA ne ostvaruje ono što mi svi od nje očekujemo. Od projekta Hitro ovdje se važno napominje kako 13 tisuća trgovačkih ureda je otvoreno u FINA-i. Gospodine ministre, ja ne znam što je to trgovački ured, ja citiram ovo što piše u izvješću. Možda se misli na otvorene obrte, trgovačka društva, poljoprivredne zadruge i slično, ali ukoliko je u Hrvatskoj otvoreno barem 13 tisuća obrta i trgovačkih društava onda je neupitno da je ovo neuspjeh FINA-e ukoliko je preko njezinih šaltera prošlo svega tisuću i 300 ljudi koji su pokušali otvoriti biznis u Hrvatskoj. Interesantno je, citiram, piše u izvješću FINA-e "Ova je godina bila dobra za FINA-u.". Kako bi tek izgledala loša godina?! Još jedanput želim naglasiti, treću godinu za redom se bilježi pad prihoda, bilježi se pad dobiti a u ovoj godini je to dramatično. Zbog čega dramatično? Zato jer je dobit još puno manja. Međutim, jednom ekonomskom ili knjigovodstvenom operacijom i ona je iskazana veća. Naime, dobit je iskazana veća u načinu obračuna amortizacije. To se često puta koristi kao tehnika u računovodstvu. Amortizacija je obračunata u 2005. godini 30 milijuna kuna manje nego godinu dana prije. I naravno, pošto je amortizacija dio rashoda poslovanja iskazana je i veća dobit. Ono što bi ja htio vidjeti u tzv. viziji, misiji FINA-e je hrvatski proizvod u FINA-i. 177 šaltera je vjerojatno mogućnost da otvorimo pozicije hrvatskog bankarskog sektora koji je još ostao doma, koji eventualno ima i neki potencijal ali zapravo nema urede. Tu prije svega mislim na Hrvatsku poštansku banku jer u FINA-i vidimo urede svih drugih banaka samo ne Poštanske banke. U FINA-i uočavamo da se prodaju paketi stambeni štednje, uočavamo da se prodaje osiguranje. Međutim, u toj istoj našoj FINA-i koja ima viziju, koja ima misiju ali koja ima i monopol ne vidimo Croatia osiguranje. Gospodine ministre i uprava FINA-e, da li je to slučajno? Zbog čega se događa to? I ne bi li bilo upravo to strategija FINA-e jer je to državna institucija da se unutra nalaze i banke odnosno firme kojima je vlasnik u sto postotnom vlasništvu država. Tih 177 poslovnica upravo može poslužiti kao šalter da tu prodajemo proizvode za kreditiranje obrta, za kreditiranje malog i srednjeg poduzetništva jer je to dostupno. Tu imamo ljude koji poznaju ne samo platni promet nego poznaju financijsko poslovanje. Ako rade za druge banke vjerojatno bi mogli raditi i za domaće banke. Ono što mene ne veseli u ovom izvješću posebno je poslovanje u tzv. gotovinskim centrima FINA-e gdje je ostvaren ukupni promet od 135 milijardi kuna. Znači, to je skoro 40% više od državnog proračuna koliko je protok ostvaren gotovine u uredima FINA-e ili kako piše u izvješću to je 26% više nego godinu dana prije. Svijet a naročito Europa je odavno napustio poslovanje gotovim novcem. Vidjeli smo nedavno kolike opasnosti to nosi. Svijet je prešao na jedan drugi oblik plaćanja koji se zove kartica, koji se zove elektronski oblik plaćanja kod poduzetnika, međutim FINA tu nije učinila dovoljno. FINA je i dalje preskupa za poduzetnika, FINA je preskupa jer stalno obračunava razne naknade, praćenje računa a za praćenje stanja na računu a i transakcije su preskupe. Vizija i misija FINA-e bi upravo trebala biti takova da se preko svog poslovanja približi poduzetniku, da mu omogući jeftinije poslovanje, da mu omogući efikasnije poslovanje a u svojim šalterima da razvija proizvode koji zanimaju građane. Postavljam pitanje ako je pokrenut projekat Hitro i ako želimo biti otvoreni za poduzetnike zbog čega nema HAMAG-a unutra, zbog čega nema Hrvatske agencije za malo gospodarstvo? Imali bi 177 točaka u Hrvatskoj gdje bi se mogao realizirati posao ukoliko poduzetnik želi koristiti kredit, ukoliko se želi razvijati, tako da ovo izvješće konstatira loše stanje u poslovanju za prošlu godinu. Ukoliko se na ovaj način nastavi potpuno je sigurno da možemo očekivati i daljnje silazne trendove. Ja mislim da FINA sa preko 5 tisuća zaposlenih, sa svojim potencijalima koje ima naročito u softweru u koji je ulagano ne samo unatrag dvije godine nego ulagano pet, šest godina unatrag znatno mora pružiti više. Međutim, da bi morala pružiti više mi od nje to moramo tražiti a tražit ćemo na ovaj način da ovakvo izvješće koje je lošije u poslovanju u odnosu na prošlu godinu, ovakvo izvješće koje preferira i dalje poslovanje gotovim novcem umjesto da stoji na usluzi građaninu i poduzetniku za druge oblike plaćanja koji moraju biti jeftiniji, transparentniji i brži mi nećemo moći podržati. Vjerojatno će to biti opomena i upravi da pokuša kreirati nove proizvode i da tih 177 poslovnika, da tih 5 tisuća ljudi, da tih 10 tisuća kompjutera i pet najkvalitetnijih softwera stavi u drugačiju funkciju, u funkciju hrvatskih građana i poduzetnika. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Nadzornog odbora FINA-e ministar financija Ivan Šuker. Izvolite!
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pa, kad se iz konteksta izvuče nešto i kad se kaže da je FINA prošle godine ostvarila promet u gotovini od toliko stotina milijardi a ne kaže se gola činjenica onda to ispada strašno. Međutim, uvaženi gospodine zastupniče trebali ste a mogli ste to čuti iz mog uvodnog izvješća da FINA u svom gotovinskom centru sada obavlja kompletan posao za sve komercijalne banke. Dakle, to je ukupan promet gotovim novcem u Republici Hrvatskoj. Stvar je u tome da svaka država ima svoje gotovinske centre, ovisno o veličini prometa. Neke imaju po dva, tri. Recimo državi veličine Hrvatske je potreban jedan gotovinski centar. Da li će on biti u vlasništvu FINA-e, da li će on biti zajednička tvrtka poslovnih banaka u Republici Hrvatskoj, no taj gotovinski centar obavlja kompletnu pripremu i punjenje bankomata i sve ostale stvari koje se trebaju raditi da bi se moglo poslovati sa gotovinom. I reći da je to isključivo greška FINA-e i da FINA obavlja taj promet nije dobro čisto zbog hrvatske javnosti. Jer FINA je to radila i za ZABU, i za PBZ i za Erste i za Raiffaissen i za sve poslovne banke. I zato sam rekao da jedan od ključnih projekata za FINA-u u ovoj godini je konačan dogovor sa poslovnim bankama oko tog gotovinskog centra. Vi znate da zbog većeg zarade i zbog isplativijeg i profitabilnijeg načina poslovanja da poslovne banke devizni, gotovinski promet još uvijek imaju preko sebe. Ne žele ga prepustiti gotovinskim centrima. Dakle toliko što se tiče gotovine i prometa FINA-e i gotovine. Dakle to nije promet da FINA potencira gotovinsko plaćanje nego je to gotovinsko plaćanje kompletnog financijskog sektora Republike Hrvatske koji ide preko gotovinskog centra FINA-e i to je jedina istina. Mi možemo govoriti što god hoćemo u dnevno političke potrebe međutim ovo je istina koju kao takvu treba prezentirati hrvatskoj javnosti. A što se tiče popunjenosti šaltera FINA-e sa ovim, onim nije zgodno nakon tri godine se vraćati onom prije međutim svi ti ugovori su sa pojedinim bankama, prije svega mislim na Splitsku banku, gospodine zastupniče bili potpisani za vrijeme bivše uprave i za vrijeme bivše Vlade. Ja sam ovdje kao zastupnik 2002. godine govorio da je presudan trenutak jer s obzirom da tko se iole razumije u financije znao je da će zbog napretka tehnologije i tako dalje platni promet sve više i više obavljati same poslovne banke sa svojim klijentima, onda će to sve manje ići preko FINA-e. Da je potreba spajanja FINA-e i tada Poštanske banke iz jednog razloga se jača i jedno i drugo. Međutim podsjetio bih vas da u poslovanje FINA-e je uključen i Regos po vrlo čudnim kriterijima. Hrvatska je valjda jedina zemlja na svijetu koja za privatni Mirovinski fond plaća troškove elektronske obrade. A to je isto bilo u nekim drugim vremenima. I kad nešto naslijedite, nekakve obaveze onda ih vrlo, i date nekom nekakva prava onda ih je vrlo teško oduzeti. Prema tome logično je da prihod od platnog prometa ne samo FINA-e nego bilo koje institucije se smanjuje jer to su novi komercijalni proizvodi koje nude poslovne banke sa ciljem da privuku klijente. Ali zato FINA otvara nove proizvode s kojim želi nadomjestiti te prihode. Između ostaloga netočno je i ovo oko «Hitro HR». Vi znate da «Hitro HR» u 2005. godini nije poslovao cijelu godinu nego da su uredi otvarani tijekom godine. Neki su otvoreni pod kraj godine. Međutim kad budete vidjeli izvješće za 2006. godinu onda ćete vidjeti da broj otvorenih ureda je daleko viši, a što se tiče i HAMAG-a i Agencije za poticaj ulaganja one su smještene u Ministarstvo gospodarstva. Imaju svoju funkciju točnu. No ponavljam, šalteri pojedinih banaka su otvoreni ipak daleko prije i ove uprave i ove Vlade. Sklapao ih je netko drugi po vrlo čudnim uvjetima i vrlo čudnim kondicijama. Pa nije dobro zaboraviti, nije dobro zaboraviti a nije niti odviše podsjetiti kad su se određeni događaji događali za koje se kritiziraju neki koji s tim stvarno nemaju nikakve veze.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Zbilja ne znam što bih ispravio. Sve je manje-više netočno što je gospodin ministar rekao. Ali samo ipak ukoliko FINA ne preferira povećanje gotovim novcem zbog čega jedino porast u tome, u tome sektoru 26% više nego prošle godine? Gospodine ministre, pa točno je da je bivša Vlada stavila banke u FINA-u da budu dostupne građanima. Međutim vi za tri godine niste uspjeli hrvatski proizvod staviti u FINA-u. Pa vas ja molim kao predsjednik Nadzornog odbora da pokušate proizvode Poštanske banke i Croatia osiguranja staviti barem u zadnjoj godini mandata ako niste u tri godine to uspjeli.
Poštovani zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] gospodine ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Više od 5 tisuća zaposlenih u 177, na 177 raznih lokacija koje pokrivaju gotovo cijelu Hrvatsku daju nam prvu sliku FINA-e kao vodeće tvrtke na području financijskog posredovanja. Visoka profesionalna razina zaposlenih i stručnost omogućavaju različite projekte koji su bili karakteristika poslovanja i u ovom izvještajnom razdoblju za 2005. godinu. U toj 2005. godini FINA je uspješno surađivala sa poslovnim bankama, Hrvatskom narodnom bankom, brojnim poslovnim sustavima i partner je državi na području javnih financija u kojima je provela nekoliko sveobuhvatnih i ključnih projekata. Da bi postala to što je, vodeća financijska institucija FINA je uvela niz promjena i poboljšanja poslovnih procesa. Promjena procesa koji su postali općeprihvaćeni pružatelji usluga zadovoljavanjem svakodnevnih potreba svakog pojedinog klijenta, obavljanjem transakcija, pružanjem informacija i elektroničkih servisa kakve ne pruža niti jedna druga institucija. … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je 2005. godine proveden projekat «Hitro HR» posredstvom kojeg je tijekom protekle izvještajne godine, ne u cijeloj godini jer je ... … [[Upadica se ne razumije.]] otvoreno više od 1300 trgovačkih društava i obrta, a više od 3000 građana zatražilo je informacije o uslugama tog servisa. Taj je projekat dobio mnoge pohvale od domaćih ali i međunarodnih institucija. Osim osnivanja trgovačkih društava i otvaranja obrta servis je ponudio usluge «E-Regos» i «E katastar» a također od nedavno kroz «Hitro HR» servis dostupno je i plaćanje PDV-a. U 2005. godini na tržištu se FINA predstavila s potpuno novim proizvodom, a riječ je o FINA kartici koja je postala univerzalna platforma za sve oblike elektroničkog poslovanja koja zahvaljujući elektroničkom potpisu poslovnim subjektima jamči maksimalnu sigurnost prilikom obavljanja poslovnih transakcija internetom. Mogućnosti te kartice su brojne te osim plaćanja može se, i elektronskog potpisa daje mogućnost pristupa FINA-inim «vet» servisima, «vet bon» registar godišnjih financijskih izvještaja do «Hitro HR» usluga «E Regosa», «E katastra» te «E PDV-a» i «E mirovinskog». Osim toga FINA je sudjelovala i u projektu sređivanja digitalizacije zemljišnih knjiga i katastra u nadležnosti Ministarstva pravosuđa. Obzirom da je 2005. godine obrađeno 115 milijuna transakcija FINA je zadržala liderstvo u platnom prometu sa 63% udjela u ukupnom broju gdje je naročito značajna karakteristika i kvaliteta FINA brzine što se uz sigurnost postaje sve ključniji razlog za povjerenje poslovanja sa FINA-om. Centar Nacionalnog kliničkog sustava NKS za sad je jedina klinička kuća u Republici Hrvatskoj, ali unatoč tome, a imajući u vidu pripreme Republike Hrvatske za ulazak u EU prate se trendovi u razvoju europskih međubankovnih sustava i njihove međusobne suradnje. Obrada, pohrana i distribucija gotovog novca organizacijski je dio koji FINA obavlja kako u ime i za račun Hrvatske narodne banke tako i na one poslove koji se obavljaju u komercijalne svrhe za poslovne banke i ostale poslovne subjekte. Uz sve ostale poslove koji se obavljaju u FINA-i, a bez obzira na pad za prošlu godinu, obzirom da je, prihodu su vrijednosti jedne milijarde kuna i bruto dobiti od 66 milijuna kuna, i velim, iako su manji u odnosu na 2004. i 2003. daju pravo za nadati se da će FINA uz nove programe koje će prihvaćati i uz razvoj kakav je imala i do sada šta se tiče programa koje nudi tržištu postati općeprihvaćeni hrvatski poslužitelj usluga na financijskom tržištu Hrvatske.
Hvala. Poštovani zastupnik, Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Samo nekoliko stvari koje bi želio zapravo, ako je moguće dobiti odgovor, a radi se naravno o poslovanju FINA-e, odnosno u jednom segmentu koji se tiče zapravo sigurnosnih sustava u FINA-i kao jednom od nositelja projekata i HITRO HR i HITRO NET. Dakle jedna od glavnih zadaća programa e-Hrvatska je bilo poduzimanje mjera za uspostavljanje sigurnosnih informacijskih i komunikacijskih sustava državne uprave i to na nacionalnoj razini. Pa je tako u 2005. godini Vlada Republike Hrvatske upravo iz tog razloga usvojila Nacionalni program informacijske sigurnosti u Republici Hrvatskoj i uz njega usvojen je i plan provedbe nacionalnog programa informacijske sigurnosti u Republici Hrvatskoj za 2005. godinu. U 2006. godini treba se pripremiti prijedlog Nacionalne politike informacijske sigurnosti, a navodno se mora započeti s uspostavljanjem odgovarajuće razine informacijskih sigurnosti u pojedinim tijelima, sve to dakako izvire iz ovog nacionalnog programa kojeg sam maloprije spomenuo, kao i iz ovog plana provedbe nacionalnog programa koji je također napisan. Ono što bi, što je interesantno u provedbi tog programa je to da je u veljači 2004. godine sa FINA-om potpisan ugovor za izgradnju jednog dijela tzv. IT DATA Centra, odnosno jedne sigurnosne sale, bolje rečeno upravo ovo o čemu govorim. Dakle, osiguravanja i informacijske sigurnosti i bilo kakve druge i to od fizičkih, fizičkog uništavanja, odnosno bolje reći dakle radi se o fizičkoj zaštiti i informacijskih sustava i podataka koje oni sadrže i ukupnog poslovanja FINA-e. Kad kažem fizičke zaštite dakle radi se o zaštitnim salama, zaštitnim sustavima od požara, dima, poplave, vlage, provale, eksplozije, plinova i sličnih stvari. Naravno trebaju se zaštiti i određene lokacije, određen dio poslovanja FINA-e, arhive i sami informacijski sustav. I to nije nešto što je topla voda, dakle nije nešto što otkrivamo nego je to nešto što mora FINA kao novčarska institucija državna svakako učiniti i to prema direktivama Europske unije u određenom roku, a svakako i zbog zadovoljavanja propisa Europske unije. Prema tome, nije to nešto što se može i ne mora napraviti, nego naprosto radi se o imperativu da se to mora učiniti kad-tad, a svakako prije ulaska u Europsku uniju. Ono što je interesantno je to da je dakle sklopljen u veljači 2004. godine ugovor za izgradnju jednog dijela jedne takve sigurnosne sale, odnosno IT DATA Centra, da je taj ugovor sklopljen sa također sa tvrtkom koja radi za državu i sa državom, a to su "Narodne novine" i da je sada eto istječe zapravo rok kada se takav ugovor ili mora konzumirati ili će ga onaj, druga strana potpisnica tog ugovora, dakle "Narodne novine" morati utužiti. Ako bude utuženo, dakle ako se ne konzumira, FINA-i prijeti 3 do 5 milijuna kuna zapravo gubitka, odnosno isplate naknada troškova što za izgubljenu dobit, što zbog neispunjenog ugovora itd. Ono što mene zapravo zanima je da mi se ovdje jasno i glasno kaže zašto to nije izvršeno, zašto je to stalo i misli li i kad na koji način će FINA pravdati taj gubitak koji je zapravo posljedica neispunjenog ugovora tijekom 2005. godine, a o tom dijelu izvješća raspravljamo. Isto tako o tom, dakle o tom periodu izvješća raspravljamo. Isto tako bi volio posve konkretan jedan odgovor na pitanje zašto je FINA poništila jedan natječaj koji je raspisala prošle godine, a to je bio natječaj za nabavku dva stroja za manipuliranje od brojenja novcem i ostalim manipulacijom novcem za poslovnicu u Poreču, jer su zapravo stigli, stiglo je dakle zakonski dvije ponude i one se dakako razlikuju, jedna veća jedna manja. Ne vidim, nisam vidio iz samog natječaja, iz ponuda koje su stigle nikakvog razloga da taj natječaj bude poništen. Zašto je to poništeno, zašto strojevi nisu nabavljeni itd.? Eto to je ono što se tiče izvješća poslovanja FINA-e 2005. godini. Naravno može se odgovoriti šta se god hoće. Najlakše će biti odgovoriti Zakon o javnoj nabavi, nema nikakvih problema. Međutim, ono što ja naglašavam sad ovaj čas po Zakonu o javnoj nabavi natječaj je bio posve legalan i normalan. I moram priznati da ne znam čak niti o kojim se iznosima točno radi, ali vjerojatno nekoliko milijuna dolara, nekoliko milijuna kuna sigurno koštaju takvi strojevi, ja ne znam točno koliko. Ali volio posve konkretan odgovor zašto je to poništeno, da li je to poništilo možda ured koji brine o natječaju o javnoj nabavi ili je FINA imala neke druge razloge i hoće li, da li to možda zapravo znači da je odustala od kupovine tih strojeva itd. No u svakom slučaju evo to je to, pa bih volio na te dvije stari ako mogu dobiti meritoran odgovor, a pogotovo kažem oko ovog dijela koji se tiče zapravo dakle fizičke zaštite informacijskih sustava i provođenja mjera koje je Vlada sama donijela. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Nadzornog odbora FINA-e, ministar financija Ivan Šuker, završni osvrt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vrlo kratko. Ja bih se svima zahvalio na raspravi, a na dva poluprivatna upita gospodina Rožića ne mogu odgovoriti jer nadzorni odbor ne vodi brigu oko nekakve nabavke u nekakvim područnim centrima. Prema tome na ovo sve što ste pitali dobiti ćete pismene odgovore, mislim da bi bilo iluzorno da očekujete od mene da znam za nabavku o nekakvoj ispostavi u Poreču ili nečem sličnom, prema tome a bilo bi nekorektno i nepošteno da vam dam nepotpun odgovor, pa evo dobit ćete pismeni odgovor. Također i oko ovog ugovora koji je sklopljen sa "Narodnim novinama", prema tome uopće nema problema.
Zaključujem raspravu. Godišnje izvješće o poslovanju Financijske agencije za 2005. godinu. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: prihvaća se Izvješće o radu Financijske agencije za 2005. godinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 69 glasova za, 16 suzdržanih i 4 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnici i zastupnice, dat ćemo kratka obrazloženja vezano za prijedlog zakona. Naime, Ugovor o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt usklađivanja poljoprivrednog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije potpisan je u Zagrebu 8. svibnja 2006. godine. Usklađivanje poljoprivrednog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije za nas, dakle predstavlja usklađivanje naših zakonskih propisa sa zakonodavstvom Europske unije te isto tako stvaranje institucionalnih i administrativnih pretpostavki za provedbu i nadzor zakonodavstva u području poljoprivrede. Ovaj Ugovor o zajmu ukupna je vrijednost 25,5 milijuna eura. Udio Republike Hrvatske u financiranju projekta iznosi 11 milijuna eura i ta navedena sredstva planirana su u proračunu, državnom proračunu u razdoblju od 2006. do 2010. godine. Također treba napomenuti da je uz ovaj Ugovor o zajmu za realizaciju ovog projekta usklađivanja poljoprivrednog zakonodavstva nizozemska Vlada darovnicom odobrila 4 milijuna eura. Naime svrha je ove darovnice pomoć u provedbi projekta kako bi se osigurala dodatna pomoć aktiviranjem i međunarodne i lokalne tehničke pomoći kao i obuka u zemlji i inozemstvu. Što se tiče samo darovnice radi se o bespovratnim sredstvima nizozemske Vlade i ona zapravo predstavlja najveću pojedinačnu darovnicu koja je ikada odobrena za neki projekt Ministarstva poljoprivrede od samostalnosti. Što se tiče samih uvjeta kredita, odnosno pardon zajma, zajam je dakle 25,5 milijuna eura, rok za povlačenje zajma je 31. listopada 2010. godine. Početak otplate glavnice je za pet godina. Prvi i zadnji datum otplate je 15. travnja 2011. do 15. listopada 2020. godine. Način otplate je polugodišnji. Kamatna stopa je ukupno 2,72%. Početna naknada iznosi 0,25% iznosa glavnice zajma. Ona dospijeva na plaćanje na dan stupanja na snagu ovoga Ugovora o zajmu i plaća se iz sredstava zajma. Što se tiče naknade za neiskorišteni iznos zajma, dakle penali, oni iznose 0,35% godišnje neiskorištenog iznosa zajma. Naime, na Odboru za zakonodavstvo nakon provedene rasprave dane su određene nomotehničke primjedbe, dakle koje su apsolutno prihvatljive, koje uređuju tekst. Ali je isto tako razgovarano oko prijedloga zakona, njegovoga naziva. Naime izneseno je mišljenje da on, da naziv ovoga zakona i nazivu ovoga Ugovora o zajmu, da nekorespondira dovoljno sa samim sadržajem zajma. Naime ovih 25,5 milijuna eura nije novac koji će se iskoristiti na konzultantske usluge i koji će se koristiti za pisanje zakona. Dakle to je novac koji je, ja ću, imam ovdje i tablicu gdje se točno specificira i navodi za što će se iznosi koristiti. Dakle ovdje je stavljen naziv da je to usklađivanje poljoprivrednog zakonodavstva, ali onako kako mi podrazumijevamo. Dakle prilagoditi zakonodavstvo, stvoriti institucije koje će ga provoditi i isto tako stvoriti institucije koje će provoditi nadzor provedbe svih onih mjera i kompletne poljoprivredne politike. Pa tako od ovih 25,5 milijuna eura Ugovorom o zajmu predviđeno je da će se za radove, dakle za izgradnju objekata zgrada izdvojiti 11 milijuna 136 tisuća i 250 eura. Isto tako Ugovorom o zajmu je određeno da će se za nabavku roba izdvojiti 6 milijuna i 600 tisuća eura. Također za izradu Studije poljoprivredne politike i računovodstva poljoprivrednih gospodarstava pilot projekta milijun i 450 tisuća eura. Za operativne troškove, dakle jedinice u Ministarstvu poljoprivrede za provedbu ovoga projekta, za izradu web stranica za objave oglasa, za uredski materijal i opremu, za održavanje vozila i opreme, za objavljivanje izvješća i promociju 650 tisuća eura. Zatim za financijski jamstveni mehanizam, radi se o Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo u kojem će se iz ovog zajma osigurati fond od 4 milijuna eura i sa kojim će se pokrivati jamstva za one jedinice lokalne samouprave koje ne mogu pokriti rizik za investicije koje žele realizirati u području ruralnoga razvoja i također uključena je i početna naknada od 63 tisuće i 750 eura. Što se tiče radova i zgrada koji su predviđeni realizirati iz ovoga zajma, to je svega izgradnja Veterinarskog instituta, zatim izgradnja Zavoda za zaštitu bilja, zatim izgradnja GMO-laboratorija, dakle laboratorija za analizu hrane, odnosno sjemene pri Zavodu za sjemenarstvo u Osijeku, zatim regionalni uredi za potrebe službi inspekcije veterinarske i fitosanitarne i Agencija za plaćanje. Što se tiče nabavke roba, ona sadrži nabavku uredske opreme, namještaja, osobna računala, oprema za potrebe inspekcija i za potrebe ovih institucija, zatim tu je uključena laboratorijska oprema i materijali, dakle za akreditirane i ovlaštene laboratorije, zatim kompjutorska oprema i umrežavanje za Agenciju za plaćanje, za Ministarstvo poljoprivrede i laboratorije posebice za ovaj sustav sigurnosti hrane, zatim tu su kompjutorski programi i baze podataka za Agenciju za plaćanje, za Ministarstvo poljoprivrede i laboratorije, zatim multimedijski informacijski paketi i vozila za inspekcijske službe. Prema tome, 25,5 milijuna EUR-a ovoga zajma iskoristit će se najvećim dijelom dakle za radove i nabavku roba, zatim jedan dio za studiju i za jamstveni fond koji će pomoći našim jedinicama lokalne samouprave slabijeg financijskog kapaciteta za realizaciju ovih projekata. Što se tiče konzultantskih usluga koje su za realizaciju ovog projekta itekako nužne, posebice jer se radi o uvođenju nekih novih sustava u poljoprivredi, one će se plaćati isključivo iz darovnice nizozemske Vlade, prema tome iz novaca koje ne vraćamo niti u obliku zajma niti u obliku kredita i u tome je zapravo i velika pomoć ove darovnice dakle tu će biti savjetnici za … [[Govornik se ne razumije.]] agenciju, zatim savjetnici za uspostavljanje IAX-a, integriranog administrativnog kontalnog sustava, zatim savjetnici za agencije za plaćanje za rizik upravljanja, savjetnici za garancijski fond, analitičari za upravljačke sposobnosti ministarstva, stručnjaci za analizu poljoprivredne politike, savjetnici za upravljanje sigurnošću hrane i to posebice vezano za Agenciju za hranu i njezin razvoj i savjetnici za sanitarnu i fitosanitarnu inspekciju. Dakle, još jednom zaključno, da će se ovaj dio konzultantskih usluga isključivo plaćati iz darovnice nizozemske Vlade. Evo, hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Preuzima raspravu po klubovima. U ime kluba HSP-a, uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Pa pitanje svih pitanja kod ove točke ovoga zakona odnosno ugovora kome vjerovati, da li vjerovati državnome tajniku ili vjerovati tekstu ovoga ugovora. Jer oni se razlikuju u bitnome. Ako gledamo sam tekst i naziv kako zakona tako i ugovora, a znamo da je pravno načelo da naziv zakona treba odgovarati sadržaju u zakonu, dade se naslutiti da Hrvatska uzima 25 i pol milijuna EUR-a u cilju usklađivanja hrvatskog zakonodavstva iz područja poljoprivrede sa pravnim stečevinama Europske unije. Znači to je sadržano u nazivu zakona i ugovora, a tako je vidljivo i u samom tekstu ugovora. I u samom tekstu ugovora je tako vidljiva. I sad mi smo, ja sam u ime kluba Hrvatske stranke prava tražio da se to pitanje razriješi i na Odboru za zakonodavstvo i tek smo danas čuli izlaganje i mišljenje državnog tajnika na ovu materiju, ali ostaje i dalje problem da ono što je državni tajnik rekao ne piše u tekstu ugovora. Znači moramo se prije svega duboko zabrinuti nad činjenicom kakve mi sve zakone vezano za financijske obveze i ugovore ne dobivamo ovdje u Hrvatski sabor na potvrdu. Ovo je jedan, takvih ugovora je bilo, ima dosta, al' to je samo dokaz kako se oni rade aljkavo, kako se oni šlampavo rade. A riječ je o tome da se Hrvatska država, da se hrvatski građani zadužuju. Zamislite samo da je ono, da je cilj ugovora uzimanje kao što stoji u nazivu, uzimanje zajma za usklađivanje našeg zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije vezano za područje poljoprivrede, znači to je jedno od poglavlja, a ima ih trideset i nešto, po toj logici skoro milijardu EUR-a bi nam samo trebalo za ovaj dio konzaltinga i svega ostalog. I dobro je da je državni tajnik to razjasnio, ali to ne stoji u ugovoru, u tome je problem. Dalje, gledajte, i sad sve, na strani 13. imate pod točkom P veli operativni priručnik je priručnik usvojen od Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i prihvatljiv za banku u kojem su opisani postupci za provedbu projekata i koji uključuju plan za upravljanje okolišem kao sastavni dio, a isti je moguće s vremena na vrijeme mijenjati ako se banka s tim složi. Znači opet sad nas sve vraća na početak. A što je i sam predlagač rekao nama na Odboru za zakonodavstvo da je moguće promijeniti namjene sredstava koja se povlače od Međunarodne banke odnosno zajam u tijeku, u postupku. E sad, jel' mi uopće znamo onda o čemu danas razgovaramo? Dalje, netočno je također rekao državni tajnik, što je vidljivo na stranici 23., dodatak 1., kaže konzultantske usluge će ići samo iz darovnice nizozemske Vlade. Netočno je zato što imate ovdje pod 3. konzultantske usluge i obuka milijun i četiristo pedeset tisuća EUR-a i sa ona četiri milijuna od darovnice nizozemske Vlade to je znači pet milijuna i četiristo pedeset tisuća EUR-a. E sad se postavlja pitanje tko to i kako pregovara za Hrvatsku? Recimo oko darovnice. Zar se nije moglo pregovarati da darovnica ne ide četiri milijuna EUR-a u konzultantske usluge, da idu za neke druge bitne stvari u području poljoprivrede. Tako smo recimo prošli tjedan ovdje raspravljali o Zakonu o hrani, odnosno onoj uredbi Vlade Republike Hrvatske kojim se trebalo uvesti učinkovit sustav da hrvatski građani znaju da jedu zdravu i kontroliranu hranu i mi smo to odložili za tri godine iako su bile dovoljne tri godine vremena kad je zakon donesen da se taj sustav uspostavi. Za takve stvari da stoji u ugovoru mi bi u klubu Hrvatske stranke prava podržali, ali na žalost ovo je eklatantan dokaz kako se rade i sklapaju loši ugovori, ne znam tko je ovdje s pravne strane radio, ali ovo što je napravljeno u tome dijelu nam ukazuje da na ovakav način više ne možemo prihvaćati takve ugovore kojima preuzimamo zajmove jer na kraju ne znamo za što se uzima ovaj zajam, za što će se koristiti, da li za ono što piše u nazivu ili za ono što je rekao državni tajnik ili će se sve to promijeniti kao što je rekao i sam državni tajnik, a kao što vam i stoji kažem na stranici 13 ovog. Prema tome, predlažem da se obavi prvo čitanje ovoga prijedloga i da se da jasna poruka Vladi da pazi koga šalje na pregovore i šta se pregovara i šta Hrvatska prihvaća jer mi ovdje glasujemo u ime birača s čijim smo glasovima ušli u Hrvatski sabor i moramo znati za što će se ta sredstva utrošiti, a da ne govorim kakva je situacija u području poljoprivrede, koji su sve problemi nazočni i pitanje je što ćemo mi uspjeti napraviti ako su točne informacije predsjednika Vlade da možemo 2009. ući u Europsku uniju, poljoprivreda nam je nespremna i još ćemo više dovesti u gori položaj hrvatskoga seljaka, e sad je u nezavidnom položaju. Prema tome, predlažemo, ne možemo podržati kao klub konačni prijedlog, predlažemo da se obavi prvo čitanje i da se ubuduće više ne rade takvi šlampavi ugovori. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Klub HNS-a, uvaženi zastupnik Željko Kurtov.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja bih se pokuša u svojoj raspravi osvrnuti na bit ovog zajma, mislimo da ima dijelova da ovaj zajam je itekako potreban jer budući da se sami nismo sposobni organizirati izgleda da ćemo platiti velike novce da nam pomogne netko drugi i najveći dio tih novaca bi trebao upravo poći na to da nam se da zajam pa da nam isti taj zajam se potroši na plaćanje pameti koju mislim da mi u Hrvatskoj uz malo dobre volje i truda bi mogli i sami napraviti. To je jedno od osnovnih pitanja koje uz neka druga zbog čega će klub HNS-a isto kao i klub HSP-a predložiti da ovo bude prvo čitanje da bi se iskristalizirale neke stvari da bi znali za što dižemo ruku i koji cilj želimo postići. U biti cilj znamo, međutim taj cilj bi voljeli da nam bude jasnije ovdje prikazan i da možemo sa sigurnošću reći zašto dižemo zajam i zašto dižemo ruku. Što se tiče radova povlačenje sredstava zajma znači radovi 11 milijuna 136 tisuća i 250 eura. Mislim gospodo da izgradnjom svih ovih objekata koji se ovdje nama sugerira da nije u pitanju da ih trebamo imati i da su oni potrebni naročito u očuvanju zdravlja, pregleda, hrane itd. Međutim, da li se iznašlo sve mogućnosti budući da u svim županijskim središtima, a kamo regionalnim imamo zgrada koje bi trebalo možda samo renovirati što je ministarstvo napravilo po tom pitanju da se pokuša dogovoriti sa županijama, državom itd. da se napravu, renoviraju neke zgrade da bi manji troškovi bili toga, da ne bi išlo se u kompletnu izgradnju baš svega što bi trebalo biti. Što se tiče cilja projekta razviti održive sustave i kapacitete i drugim javnim institucijama kako bi se osiguralo pravovremeno usklađivanje s uvjetima za usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije u ruralnom sektoru. Prvi dio A: jačanje kapaciteta za preuzimanje financijske pomoći Europske unije za poljoprivredni sektor, upravno tijelo SAPHARD-a, osnivanje upravnog tijela SAPHARD-a u Ministarstvu poljoprivrede, jačanje kapaciteta za proizvodbu i praćenje SAPHARD-a i razvoj, provedba komunikacijske strategije za SAPHARD. Iz ovog je vidljivo da nam se prodaje samo pamet. Drugo, isplata agencija osnivanje, isplata agencije Ministarstva poljoprivrede uključujući ovlaštenu isplatu agencije SAPHARD-a, izgradnja i opremanje regionalnih podružnica isplatne agencije u regijama izvan Zagreba i uspostava sveobuhvatnog … [[Govornik se ne razumije.]] unutar agencije. Ovo je dio koji može stajati, koji podržavamo i znamo, svjesni smo da nam treba u svim regionalnim centrima kontrola hrane itd., međutim SAPHARD-ov financijski jamstveni mehanizam za pokriće rizika, uspostava SAPHARD-a ovog financijskog jamstvenog mehanizma za korisnike za zajmove iz banaka sudionica u sklopu SAPHARD-a, jačanje i upravljanje rukovođenja Ministarstva poljoprivrede. Pa ako Ministarstvo poljoprivrede nije naučilo do sad upravljati pa ne znam koje konzultantne tvrtke bi trebale nas tome naučiti. Pružanje tehničke pomoći i obuke u cilju jačanja kapaciteta za analizu politike, jedinica za analizu politike u Ministarstvu poljoprivrede. Kolega vrlo dobro znamo o čemu govorimo i kolega Pero Kovačević i ja točno govorimo ono što je. Prodaje nam se pamet, a za te novce bi moglo se puno više napraviti, ništa ovdje nije rečeno u cijelom ovom zajmu o sustavu veletržnica da one konačno prorade, o burzi roba, za ribu i školjke. Prema tome, ono što je najbitnije ovdje nema u ovom Prijedlogu i zato tu HNS sad stoji na tome da se ide u drugo čitanje i da se iskristaliziraju neke stvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Tomljanović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, pa mislim da zbog javnosti je potrebno ispraviti navod koji je u nekoliko navrata uvaženi kolega kazao da se ovaj zajam koristi isključivo za kupovanje tuđe pameti ili konzultantskih usluga. Upravo suprotno, upravo obrnuto. Dakle, preko 90% sredstava iz ovoga zajma će se koristiti za krupne kapitalne investicije u oblasti koju pokriva a tek jedna mali ili neznatni dio ono o čemu ste vi govorili. Ne stoji navod da se ovaj zajam isključivo koristi za kupovanje nečije pameti ili konzultantskih usluga.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice uvaženi zastupnik Tomislav Tomić.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Kolegice i kolege. Zastupnici i klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj i to za projekat usklađivanja … [[Govornik se ne razumije.]] zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a. U svakom slučaju važno je za napomenuti da je Međunarodna banka za obnovu i razvoj zaista najvažnija financijska institucija koja Hrvatsku prati i kontinuirano i svestrano podupire i ekonomski i socijalni razvitak a i reforme na putu prema tržišnoj ekonomiji i evo od '93. godine do danas ukupno je sklopljeno ugovora za 36 zajmova od čega 26 izravnih a 10 uz državno jamstvo u iznosu od 1,2 milijarde eura što nisu zanemariva sredstva. A isto tako u tom putu i dobili smo 217 milijuna kuna pomoći u obliku darovnica znači tehnička pomoć i to prema ostvarenim zajmovima i pruženoj pomoći. Zaista tu banku stavljaju kao jedan od najvažnijih izvora financijske pomoći sa međunarodnog područja. Ovim zakonom u biti potvrđivamo ugovor koji je potpisan od 8. svibnja 2006. godine a taj dio zajma od 25 i pol milijuna u biti je sastavni dio projekta koji vrijedi 40 i pol milijuna eura odnosno skoro 300 milijuna kuna koje zaista u poljoprivredi trebaju i zaista pored svih ovih 36 evo i ovaj 37. Zaista mi je drago da ide u poljoprivredu i za potrebe poljoprivrede. S tim zajmom i 25 milijuna a isto tako i cijeli projekat 11 plus 4, mislimo da ćemo postići rezultate i u razvitku seoskih prostora a isto tako i ojačati i upravljanje i administraciju u ministarstvu. I isto tako što je maloprije bilo spomenuto i nedavno o HASAP programu znači za zdravstvenu ispravnost hrane, fitosanitarnih uvjeta i mislim da će konačni rezultati sigurno biti da ćemo povećati konkurentnost i pristup svim tržištima ali isto tako i apsorbirati ta ulaganja obiteljska, poljoprivredna gospodarstva, poljoprivredna poduzeća isto tako povećati prihode u seoskim područjima, znači u ruralnim područjima. I evo vidio sam da je već poziv za dio sredstava koje će se financirati usluga prethodne procjene hrvatskog … [[Govornik se ne razumije.]] plana za razdoblje 2007. – 2013. godine jer u Hrvatskoj će se primjenjivati IPA program od 2007. koji će zamijeniti sad pretpristupne fondove PHARE, SAPARD, ISPA i CARDS i prepisuju financijsku pomoć Hrvatskoj a sastojat će se od pet komponenti. Vrlo je bitno da jedna od tih komponenti ruralni razvitak IPAR koji bi trebao biti nastavak SAPARD-a i taj zajam u svakom slučaju mislim da sam čuo da su to skupa sredstva. Sigurno da to nisu skupa sredstva sa 5 godina … [[Govornik se ne razumije.]] periodom, vraćanje od 2011. do 2020. sa 2,7% kamata a međutim one ciljeve koji ovaj ugovor predviđa mislim da će se ispuniti, da je zaista vrijeme da se ispune do 2010. godine odnosno utroše ta sredstva. A cilj projekata u svakom slučaju i mora biti upravno tijelo SAPARDA, ne samo ovdje u Zagrebu nego i u regionalnim središtima. Isplatna agencija da se isplatnom agencijom vrše sva plaćanja i ovaj SAPARD-ov financijski, jedinstveni mehanizam za pokriće rizika kako bi upravo u tom administrativnom dijelu ova ministarstva kroz ovo moglo zaista moglo funkcionirati onako kako i treba. Ali isto tako bitno je da je i uspostava i organiziran i povezanog i dobro informiranog rukovodstvenog upravljačkog tima u ministarstvu, da su odvojena sredstva tehnička pomoć, onda unapređenje poljoprivrednog i informacijskog centra i upisnika poljoprivrednih gospodarstava ali i osnivanje pilot mreže podataka za računovodstvo, poljoprivredi, gospodarstava u tom centru. I jedinstveni informacijski sustav. I evo sad dolazimo možda na ono najbitnije što smo i nedavno spominjali. Razvoj Hrvatske agencije za hranu. I normalno je da treba razviti regionalne centre, veterinarske, epidemiološke jedinice, unapređenje veterinarskih instituta, … [[Govornik se ne razumije.]] laboratorija za zdravstvo bilja i osnivati ovaj po meni vrlo bitni ovlašteni laboratorij za testiranje genetski modificiranih organizama upravo da bi mogli i u našoj primarnoj proizvodnji pratiti razvoj toga da ne dozvolimo da genetski modificirani proizvodi izađu van kontrole. Na temelju ovoga gore rečenoga mislim i smatram da je potrebno podržati ovaj zakon i da su ta sredstva potrebna u hrvatskoj poljoprivredi. Hvala vam najljepša.
U ime kluba HSSA-a uvaženi zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima. Dame i gospodo zastupnici. Pa evo dozvolite nekoliko rečenica vezano uz ovaj Zakon o potvrđivanju Ugovora o zajmu između RHA-a i Međunarodne banke za obnovu i za razvoj. Pa mislim da je uvaženi kolega sada kada je završio svoju raspravu Tomić rekao, možda jednu bitnu stvar po meni, da je novac za poljoprivredu potreban. Ja se gospodine Tomić sa vama slažem. Ne samo da je novac za poljoprivredu potreban, on je vrlo nužan i po meni imamo danas ovaj zakon. Bilo bi izuzetno dobro kada bi sada raspravljali primjerice o rebalansu proračuna Republike Hrvatske i mogli izdvojiti veća sredstva za poljoprivredu. I to je ono pitanje koje se nameće. Ja mislim da smo svi svjesni a i državni tajnik može to potvrditi ili demantirati. Neka on kaže svoje. Mi smo sada u jednom izuzetno teškom trenutku. Gotovo da nema sredstava koje bi se mogle potegnuti u djelu proračuna za poljoprivredu nakon isplate ovih 50% što je bilo obećano, samo 50%. Obećano je bilo 100% za pšenicu. I mi smo u velikim problemima. Gotovo novac ne stiže za subvencije na teren, ljudi zovu, situacija je izuzetno teška. Znači potreba novca je potreba novca za poljoprivredu treba. E sad se postavlja pitanje da li zajam? Ja mislim da bi mi svi bili sretni i zadovoljni kad bi ovo bilo mogućnost da to nije zajam nego da povećamo sredstva u proračunu koji bi riješio trenutačnu situaciju. No međutim, ovaj zajam sa time nema veze, on je sasvim nešto drugo i nažalost onemogućava neke druge stvari ali mislim da sam zbog hrvatske javnosti, zbog ljudi bio dužan naglasiti da novaca za poljoprivredu sigurno treba ali ovaj zajam to ne rješava. Mi smo imali do sada niz zajmova i ovdje je to spomenuto, svi ti zajmovi kao i ovaj koriste se i glavne zadaće su da on da potporu programu strukturnih i institucionalnih reformi. Cilj je povećanje fleksibilnosti i efikasnosti gospodarstva. Trebaju se stvoriti radna mjesta, potaknuti rast izvoza, jačanje tržišnih institucija i fiksalne discipline, poboljšanje sustavnog okvira za poticanje konkurentnijeg gospodarstva što bi dovelo do stvaranja okruženja povoljnijeg za razvoj i jačanje malog i srednjeg poduzetništva i smanjenje sive ekonomije. Mislim da se postavlja uvijek pitanje gdje su iskorištena ta financijska sredstva u smislu kada gledamo ove ciljeve rasta izvoza, poticanja konkurentnosti te jačanje malog i srednjeg poduzetništva, smanjenje sive ekonomije koja su navedena u ovim ciljevima. Ali pitamo se to zbog toga što i ovdje trebamo imati kada se radi o ovom zajmu jasne odgovore na to. Ako malo pogledamo stvari kako one sada stoje onda čujemo primjerice i čitamo u dnevnom tisku da načelnik Odjela za inspekcijski nadzor u Upravi za veterinarstvo o nadzoru klaonica kaže da su efikasnost inspekcija je uvjetovana radom sudstva. Otkriva se da su prije dvije godine pokušali doznati što se događa sa prekršajnim prijavama i došlo je do toga da je oko 80% tih prijava otišlo u zastaru. Znamo da smo raspravljali o Zakonu o hranu. Morat će se uvesti sustav kontrole kroz HASAP i ISO standarde. Za tri godine Vlada je nažalost produžila rok obveze tih standarda a još znamo nisu izrađeni oni pravilnici koji trebaju. Možemo si postaviti jedno pitanje da li uzimamo zajam za nešto što je potrebno ispuniti a da smo primjenu toga odgodili, razgovarali smo o tome na jedan predugi rok a zajam uzimamo u tom dijelu. Mislim da je ponovo potrebno naglasiti, da sada ne navodim ali kada sam spomenuo tu temu sve one pravilnike i sve ono što objektivno još nismo odradili Zakona o hrani jer je to nužno i mislim da je potrebno to i ovaj puta navesti. Ono što se postavlja kao ključno iz čega bi ipak trebalo na određeni reagirati, kolika sredstva od zajmova su iskorištena za povećanje izvoza, možemo li znati tko je koristio sredstva u povećanju izvoza i da li je kroz izvoz uopće povećan. Kada pogledamo ove ciljeve i trenutačno stanje nažalost dolazimo do poražavajućih činjenica a to je uvoz nam raste iz godine u godinu. Podaci koji su vrlo alarmantni, koje sam dobio iz Gospodarske komore govore o jednom izuzetno velikom deficitu naročito u dijelu ovih ljetnih mjeseci koji je bio potez i koji se povlače ne daju stvarne rezultate u tom dijelu. Pitanje svih pitanja uvijek je pitanje je li neki zajam kojega dižemo i kojega ćemo morat otplaćivati, da li će dati određene rezultate. Mislim da nitko ne spori od nas ovdje da ovaj zajam ima svoje ja bih rekao prednosti, povoljan je, relativna dužina vraćanja ali moramo znati stvarne efekte. Da li ponekad svi mi zajedno detaljno se udubimo u analizu pojedinog tog zajma ili je to ipak samo evo došla su sredstva a poslije će ona morati biti vraćena a niz godina u poljoprivredi trebaju, teško je tu napraviti pravu ocjenu barem nas u hrvatskom parlamentu. Mislim da bi bilo izuzetno dobro kada bi ministarstvo izradilo takve analize i jasno reklo u redu, zajam je potreban, iskoristit će se za to, to i to i bit će u tom dijelu sigurno povoljno za nas. Kada govorimo također o učinkovitosti inspekcija mislim da je potrebno također tu još jedanput spomenuti ovaj dio koji se odnosi na sudstvo da li će i ova reforma pravosuđa utjecati na to da se takve prijave ne završavaju u zastari, da li je to slučajno ili se to događa iz drugih razloga. Ali u svakom slučaju, mislim da zbog ukupnosti hrvatskih građana koji konzumiraju svu tu hranu treba o tome voditi računa. U ovom dijelu stoji da će se ovim zajmom poticati razvoj Hrvatske agencije za hranu. Moramo dodati da će ministarstvo i agencija donijeti još petnaestak provedbenih propisa neophodnih za provođenje Zakona o hrani da bi mogao postići se onaj dio kojeg svi želimo a to je da naša domaća proizvodnja bude konkurentna i to ne samo na domaćem nego i na međunarodnom tržištu. Stoji također da bi se projektom osnovali nacionalni veterinarski javno zastarni referalni laboratorij i referalni laboratorij za zdravlje bilja koji bi primjenjivali iso standarde, metodologije ispitivanja uključujući ulaganja u građevinske radove, kapacitete osoblja, informacijsko upravljanje i opremu. Licencirani laboratorij za ispitivanje genetski modificiranih organizama bi se osnovao pri Zavodu za sjemenarstvo i rasadničarstvo. Ovdje se navodi vrlo konkretno određene stvari. Dakako, mi smo ih dobili ovdje kao prijedlog. Nismo sigurni, moramo to biti iskreni da li su oni najbolje odabrani. Trebali smo o tome ili bi trebali više razgovarati. Ja nemam ništa protiv da jedan takav laboratorij bude pri Zavodu za sjemenarstvo i rasadničarstvo ali se iskreno bojim da s obzirom na onaj podatak u kojemu do sada smo uspjeli licencirati i akreditirati od šezdesetak laboratorija u Hrvatskoj njih pet, šest bojim se da ta disperzija bez jedne jače centralizacije na jednom mjestu ne osiguravaju one preduvjete o kojima smo puno više govorili vezano u Zakonu o hrani. Ja sam i spomenuo kada smo govorili o Zakonu o hrani, ja nemam ništa protiv da pošto je sjedište te Agencije za hranu u Osijeku. No međutim, bitno je da li ta agencija odrađuje svoj dio posla koji bi trebala odrađivati, pa onda se postavlja i u ovom dijelu uzimamo zajam, odradit ćemo jedan dio posla, što će biti osim vraćanja kojeg ćemo morati vraćati taj zajam. Da li će to dati one efekte koje bi svi mi željeli. Mislim da se tu postavlja i pitanje što je sa provedbenim propisima koji se odnose na GMO. Mislim da ti provedbeni propisi i određene radnje nisu učinjene. Mi objektivno ovoga trenutka pa evo i ovo je konstatacija gdje idemo na određene laboratorije. Mi smo pripremili znači kompletnu stvar u tom dijelu, ali nismo niti rekli da je potrebno što bi po mojoj logici trebalo biti zabranit GMO dok ne, imamo sve te stvari pripremljene u tom dijelu. Također na stranici 6. stoji da će se sredstva dobivena na temelju ugovora o zajmu koristit si u sastavnici jačanja upravljanja i rukovođenja u Ministarstvu. Ova komponenta bi također, citiram «jačala kapacitete za analizu poljoprivredne politike mobiliziranjem domaćih i međunarodnih konzultanata.» Mislim da se postavlja pitanje treba li nam međunarodni konzultanti za analizu poljoprivredne politike. Ako nam trebaju, vi tvrdite da će biti plaćeni iz darovnice. Kolega Pero je pronašao da to i nije točno, ali u samom ovom dijelu se postavlja načelno pitanje da li ćemo mi ovaj dio sredstava u stvarnosti iskoristiti za dobar način da pojačamo evo tu jednu strukturu unutar Ministarstva ili će nam se dogoditi što nam se i do sada događalo, a to moram vas ponovo priupitati zašto se krši članak 43. Zakona o poljoprivredi, a to je da godišnje izvješće o stanju u poljoprivredi u prethodnoj kalendarskoj godini, tzv. zeleno izvješće izrađuje Ministarstvo, dostavlja ga Vladi na utvrđivanje najkasnije do 15. svibnja tekuće godine, a Vlada ga dostavlja na prihvaćanje Saboru najkasnije do 30. lipnja tekuće godine. Zeleno izvješće temelji se na redovitom praćenju i agroekonomskim stručnim podlogama sukladno propisima koje donosi ministar. Zeleno izvješće se objavljuje. Mislim da ne bi trebalo ponavljati da je to obveza Ministarstva. Započeto je, nažalost više nismo dobili ni jedno zeleno izvješće i mi koji želimo nešto progovoriti o ukupnoj agrarnoj politici vezano uz ovaj dio nažalost bi to rađe radili da možemo govoriti vezano uz zeleno izvješće. Analizirajmo stručno i odgovorno dio posla koji je obavljen, koji nije obavljen, ali nažalost to ne dolazi ovdje pred nas u Parlament. Mi raspravljamo evo, ja bih rekao o nekim stvarima kao što je ovaj zajam, o nekim stvarima kao što su izvješća o uredbama, a nismo imali priliku evo ove godine raspraviti što je to učinjeno? Zbog čega smo došli u ovakvu situaciju? Zbog čega nema novaca u Proračunu? Što će nam se dogoditi? Kakvi će biti rezultati svega toga? Nažalost takva, takve odgovore nemamo, a bilo bi puno bolje da smo ih dobili. Zato evo ja ponovo apeliram da ovom tijelu bi trebalo puno više informacija koje bi trebali dobiti o stvarno utrošenim sredstvima zajma u kom smjeru ide, obrazloženih, analitički napravljenih da mi kao ovdje, kao saborski zastupnici mogli dići ruku za ovaj Prijedlog zakona. Pošto to nije učinjeno na taj način mi to sigurno ne možemo učiniti. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, pa evo moj dragi kolega Pankretić sada kad bi Poslovnik dopuštao nakon ove njegove rasprave on i ja bi se mogli dugo i naširoko spominjati. Ali idem ispraviti ono zbog čega sam se javio. On postavlja dvojbu treba li novac poljoprivredi? Kaže da treba. A onda postavlja retoričko pitanje je li za to najbolji zajam? Kako doći kolega Pankretiću do novca bez zajma u poljoprivredi? Dakle to ne samo da je netočno nego potpuno pogrešno. Zatim postavljate dvojbu zbog čega nema novca za poljoprivredu u Proračunu? Pa ako se ne varam čini mi se da ste vi bili 4 godine ministar poljoprivrede. Ne znam da li je tada bilo novaca u Proračunu ili je isto stanje kao i danas. Pustimo sada to nego prihvatimo se nečega drugoga. Poljoprivreda je u teškomu stanju i to ne sada nego u posljednjih trideset godina. Odgovorno mogu tvrditi i to argumentima dokazati da nikada poljoprivreda nije gore stajala u zadnjih 30, 35 godina nego dok ste vi bili na čelu toga Ministarstva. Samo da vas podsjetim kriminal je tada cvatao u poticajima. O tome sam bar 20 puta govorio u ovome Saboru. O uvozu da ne govorimo. Uvoz je i danas katastrofa. Ali u tom trenutku …
Ja vas molim na …
Kad uzmemo krivulju …
Usredotočite se na ispravak netočnoga navoda, ne možete raspravljati./ … koliko je uvoza tada bilo ja se borim i danas protiv uvoza. Ali vi ste zadnji koji o tome možete govoriti. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima. Dame i gospodo zastupnici. Pa evo dopustite meni da iznesem jednu dvojbu. Ja nemam dvojbe glede zajma. Znam da do sredstava se mora dolaziti na razno razne načine. Čak mislim da su povoljna kaj se tiče kamatne stope, otplate i sve skupa. Nego postavljam sebi pitanje evo i za Ministarstvo dvojbu. Naime ja još ne osjećam da smo mi kao država, kao nezavisna, samostalna Republika Hrvatska odredili se spram modela poljoprivredne proizvodnje, opće poljoprivrede jer znamo kaj je to hrvatska poljoprivreda? Kakav je to hrvatski model? Zbog čega to pitam? Pitam radi toga jer nam sada dolazi znanost, pamet iz Nizozemske. A znate onu staru poslovicu: «Kad vam Danajci donose darove da ih se morate bojati», ja se bojim te donacije. Naime bojim se donacije radi konzultantskih tih usluga, bolje reći pameti i uvjetovanja provođenja te poljoprivredne politike. Naime to je nebo i zemlja. Nizozemska i Hrvatska koliko god smo mi ljepši, bolji i tako dalje oni su neusporedivo razvijeniji, organiziraniji. Ja pretpostavljam da tamo nema toliko ni korupcije ni mita ni kriminala i da vjerojatno su sređenija država inače nego kaj smo mi. Evo tu smo čuli samo jednu nadopunu da na početku se i otkrije kriminal, ali onda se ne sankcionira, negdje to završi ovak kak završi. I slažem se ono kaj je gospodin Lončar rekel: «Ako je bilo, ako je bilo kriminala nisam doživel da je bilo sankcije i da je netko na veliko kažnjen i tako dalje». Prešla, pojela maca jel'? I nikom, da, ne bih sada o tom. Nije niti moje da o tom govorim. I zato ovu dvojbu koju sada iznosim. Ozbiljno se pitam gdje je naša pamet? Ozbiljno se pitam gdje su naši znanstvenici? I ozbiljno pitam i ovo je upozorenje Ministarstvu zbog čega, ali zbog čega cijelo vrijeme dolaze nam emisari i uvjeravaju nas da ovo ili ono ne valja? Moja dvojba tu prestaje i siguran sam da znam rješenje. Oni ne nude rješenja nam da bi nam pomogli nego da bi sebi pomalo odškrinuli vrata, a da mi tavorimo u ovoj kmici, u ovom mraku i ne znamo se izdići iznad ovoga našega blata. Jer naša poljoprivreda je sada u blatu. I činjenica je da nije ona od danas. Činjenica je da nije niti ova Vlada tomu samo kriva. Prijašnje vlade. I da se to vuče u nedogled. I sada kad se ovakov jedan zajam dobiva, ja bi isto bil sretan da on ide v restrukturiranje, da on ide u osmišljavanje jedne politika, da je tu sada, ne ovoliko milijuna nego 10 puta više za navodnjavanje uzeto, da su to stotine hiljade hektara koji bi se sada mogli privesti kulturi, radno intenzivnoj kulturi koja bi višestruko nadmašivala dohodak ne pšenica i kukuruz i onda bi bil zadovoljen. Međutim ovak se ta dvojba cijelo vreme mene muči zbog čega nam se to događa. Jer svi ti emisari, bar s kim sem ja imal da od evo koliko su god naš premijer i Bush se lepo spominjali sada i od Amerikanaca kad su dolazili pa i danski kad su dolazili, Danci, pa evo sada Nizozemci, pa i naši prijatelji zapada, prvi susjedi nisu Bog zna koliko nas navčili i nesu nam dali naznake, nego su nam i to nam više puta na terenu rekli mi se veselimo dok vi ne napravite neki iskorak, jer onda mi imamo koliko toliko veće tržište. A nažalost svjedoci smo da ovo zbuja, svjedoci smo da trgovački lobi podupire ovako jednu politiku koja se događa i zapravo se domaća proizvodnja uništava. Zato ta dvojba, ja vam moram iznesti kao saborski zastupnik i kao čovek mene razdire zbog čega ove sve ove mjere ja podržavam koje se trebaju napraviti od gradnje instituta, laboratorija, iako je upitno koliko on bude imal posla, možda je nama jeftinije platiti v Beč da nam to napraviti nego da mi to sami imamo, ali pustimo nek imamo mi to sve skup. Međutim nikak se nemrem oteti dojmu da se ovo sve, svi nam pomažu samo da nam ne bi bilo bolje. I tu je celo vreme taj jedan prepor u meni zakaj ne iskačemo s toga okvira i zbog čega naša pamet nek ne vrisne, zbog čega ona sama ne napravi iskorak. Tu je pozvan ne samo Agronomski fakultet, Veterinarski, ministarstva koja se moraju, itd. nego i pojedinci koji kotiraju visoko vani i dobro se prodaju vani, znaju vani raditi, a kod nas nek mi po ovoj kaljuži i dalje gacamo, nek mi s toga se blata ne dižemo, nek naša proizvodnja ne raste i nek smo neorganizirani ovakvi kakvi jesmo. Vjerujte mi da tu ima ako nije sve istina dio istine da. Jer čim vanjski konzultanti dolaze oni oću prepisati ona svoja dobra iskustva na nas, a to je katedrala i Donji grad strahovito velika, veliki raspon, neprimjenjivo. Zato ubuduće mislim da je dobro da se zajmovi ovakvi pod povoljnim uvjetima dobivaju ali bi trebali biti puno, puno oprezniji ko nam konzultantske usluge, na koji način nam vrši, kakve su te konzultantske usluge primjenjive, neprimjenjive jer njihova znanost i naša znanost, njihov način organiziranja rada i svega skupa nam treba barem 20, 25 godina da bi ih dostigli, a to je sada neprimjenjivo. I još jedna mala opaska. Mislim da sav ovaj zajam pada opet na leđa svih nas kao potrošača, jer to bu trebalo vratiti i treba voditi brigu do koje mjere taj naš poljoprivrednik naš proračun koga stiču naši građani koji konzumiraju hranu budu mogli to sve skupa nositi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Dorić.
Reagiram na vrlo opravdano pitanje gospodina Kolara koji je rekao, pitao gdje je hrvatska pamet, gdje su hrvatski znanstvenici. Ja samo želim reći gospodine Kolar, hrvatska pamet ne može sama riješiti ovo pitanje. Ova zemlja mora imati svoju strategiju. Na tu strategiju moramo nasloniti obrazovnu politiku, pa i znanstvenu politiku i tehnološki transfer. Da li vi možete nabrojiti jednoga ministra znanosti koji u dogovoru sa ministrom poljoprivrede i ministrom gospodarstva raspisao natječaje i rekao znanstvenici ako ćete se bavit ovim, ovim i ovim područjima onda ćemo vas financirati po najvišoj stopi. Ako ćete se baviti ovim, ovim i ovim područjima onda je ta stopa niža jer je to manje interesantno za strategiju razvoja Hrvatske. Prema tome, potrebna je koordinacija, potrebno je sustavno ući u materiju i potrebno je sustavno jasno onda usavršavati kadrove, prenositi tehnologije i sve ostalo. Sami znanstvenici to neće moći.
Odgovor na repliku.
Hvala vam na pomoći. Ja se apsolutno slažem i mislim da je došlo vreme ne da ja o tome govorim toliko glasno, jer ja vapim za tom znanošću i ona selu treba i poljoprivredniku pogotovo, nego je to valjda briga institucije od ministarstva jednoga, drugoga, da se sad bilo koga ne, od ministra koji obnaša dužnost da se uzda u svoju pamet, svoje znanje i da to okupi i da oni zapravo iznjedre ono kaj nam treba, a to je da konačno si skupa težimo blagostanju, da nam bude bolje, a ne da nam recepte neko prepisuje i onda da gorke pilule pijemo. Hvala lepo.
Replika, uvaženi zastupnik Lončar.
Pa ja se u mnogome slažem s onim što je rekao kolega Kolar i ne slažemo se samo sada nego zadnjih 15-ak godina jer otprilike slično gledamo na poljoprivredu. Međutim, ja nisam kolega Kolar za razliku od vas protiv da dolazi novac. Kamo sreće da ga što više dođe izvana i da ga mi možemo uputiti u hrvatsku poljoprivredu kako bi ona izišla iz gliba u koji je upala prije 30-ak i više godina i stalno je u tom glibu. Problem hrvatske poljoprivrede je u sljedećemu kao što nije sa ni jednom poljoprivrednom u svijetu, što mi ni do dana današnjega, imamo svoju državu 15 godina, nemamo strategiju razvitka poljoprivredne proizvodnje. Bili smo je napravili '95. koja nikada nije zaživjela. Drugi veliki problem je uvoz, to je doista rak rana, ali on nije od jučer. On je isto 15-ak godina. Primjerice u ratu mi smo imali pozitivnu vanjsko-trgovinsku bilancu uvoza sa izvozom, a danas je ona nevjerojatno negativna. Tu je drugi problem. Tu je problem što je uvozno-izvozna mafija izvanredno dobro povezana sa mafijom u vlasti. To je naš problem. Mi nemamo bilancu potreba. Ja sam o tome koliko puta u ovome Saboru govorio. Hrvatska ima prirodne uvjete i nevjerojatan znanstveno-stručni potencijal da može proizvesti hrane za 20 do 25 milijuna ljudi, a mi smo Hrvati najveći uvoznici hrane u Europi u odnosnu na broj stanovnika. To su naši problemi. A nije problem hoćemo li mi dobiti novce. Daj Bože da ga ima što više. Zatim sljedeći problem hrvatske poljoprivrede nije danas i nije od jučer nego mnogo prije, je u tome da mi nemamo još uvijek regionalizaciju i rajonizaciju poljoprivredne proizvodnje. Mi moramo promijeniti ovaj kriminalni Zakon o poticajima koga je donijela prošla Vlada, a ova ga je samo malo pokrpala. To je zakon svih zala je izvor je svih zala u tom zakonu, jer u njemu se događa takav kriminal. Evo ima, danas se predstavlja jedan dečko da je u seljačkom savezu tamo glavni, pa primjerice kad pogledamo u proteklih 5, 6 godina koliko je on dobio na ime poticaja. Tu samo vidimo da je taj zakon katastrofa i da je on generator kriminala itd. itd. Da zaključim. Dakle nisam protiv novca, daj Bože da ga što više dođe, da ga uložimo u našu poljoprivredu jer jedino na taj način možemo riješiti naše gospodarstvo. Gospodine potpredsjedniče samo jednu rečenicu.
A već ste produžili.
Ni jedno gospodarstvo svijeta u zadnjih 70 godina nije riješilo svoje gospodarstvo dok nije stabiliziralo poljoprivredu. To je bit svega. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa nisam ja bio protiv zajma i mislim da su svi dobro čuli da je on povoljan, da je ako se dobro potroši ja sam u načelu postavio drugo pitanje. I mislim da se ne treba biti pametan da naša rak rana je sigurno prekomjerni uvoz, sigurno, koji uništava domaću proizvodnju na ovaj ili onaj način jer nema novostvorene vrijednosti osim da se puni državna blagajna tak kak' se puni, ali ostaju nam ljudi bez radnih mjesta, nema, ne troši jer nekad je kad se proizvelo prodalo se, trošilo se od konfekcije, namještaja, auta, neznam čega, sad se nema od čega i to je točno. Ja postavljam pitanje. Zbog čega mi nemamo u Hrvatskoj hrvatski model hrvatske poljoprivrede? Za svako područje, za najmanje, za najmanju regiju, nek' je to Međimurje, nek' je to poslije toga Podravina u ovom dijelu do Slatine, Virovitice pa onda Slavonija dolje, zbog čega nemamo za Liku, zbog čega nemamo, ja to postavljam pitanje. Jer ja se bojim svjetskoga modela i ja to ponavljam, ja ne bih htio da mi uđemo u Europsku uniju kao Bavarci, kao Štajerci, kao bilo koja nacija sada druga nego kao takvi Podravci, Međimurci, Zagorci, svaki svojom specifičnošću koja itekak svetu treba. Na koji način mi to bumo napravili, to je naša stvar. Pa to nije stvar niti Engleza, ni Amerikanaca ni nikoga. I zato naša pamet vjerojatno spregom svih nas može to iznjedriti i onda nam ne trebaju nikakvi recepti, onda nam ne treba nikakva tuđa pamet. I još jedno. Gospodine Lončar, ja sam očekivao da ova Vlada bude promijenila sustav poticanja, Zakon o poticajima jer sam zagovornik po modelu već kad se pripremamo, zagovornik modela koji čeka nas i mislim da se pomalo budemo prilagođavali. Međutim na žalost mislim da je to toliko osjetljivo pitanje da ni vi ni ja nećemo se u to upustiti osim retorički i deklarativno.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega. Pa imamo mi na žalost, ali loš model hrvatske poljoprivrede koji se zasniva na tome da je to uvoz hrane. Uvoz hrane to je model hrvatske poljoprivrede. Mi na žalost ne radimo ono što trebamo raditi. Imamo turizam, imamo poljoprivredu, te dvije bitne grane gdje bi mogli postići i gospodarski razvitak i sve ostalo. Sama činjenica da je za 650 milijuna eura uvezeno hrane za potrebe turističke sezone vam već dovoljno o tome govori. Sama činjenica da mi dan danas uvozimo recimo i bumbare iz Nizozemske bilo je za Pankretića 14,5 kuna, sada je jedan bumbar 15,5 kuna, za oprašivanje hrvatskih rajčica. A činjenica da uvozimo slamu, da uvozimo sijeno, da uvozimo kompost i da postoje samo dvije, mislim da ne uvozimo šljive i još neznam koje vrste. Sve drugo uvozimo. Prema tome očito ste fino kazali onu sentencu latinsku "čuvaj se danajaca i kad darove nosi". To je odgovor na sve ovo o čemu mi danas govorimo, a vrijeme nam je, bojim se da nam je iscurilo. Nama je vrijeme na žalost već iscurilo. A šta radimo? Ništa sustavno ne radimo. Prema tome situacija je takva da moramo stvarno održati tematsku sjednicu vezanu za stanje u hrvatskoj poljoprivredi, vidjeti bitne strategije kako i na koji način, jer ovo će hrvatskog seljaka totalno upropastiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Kurtov.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Kolar je, ja se nadam kao i svi mi ovdje, nije protiv zajma, međutim on je protiv toga da se taj novac netransparentno troši. On je napomenuo da bi bilo dobro možda da se dio novca ili razmišlja o sustavu navodnjavanja ja ću navesti samo još neke kolegi Kolaru da pripomognem. Sustav veletržnica, savjetodavna služba, analiza zemlje, stručna pomoć na terenu itd. itd. Što se tiče ovog novca da je on povoljan i da je on potreban Hrvatskoj itekako to svjesni smo i mi nismo protiv toga, ali smo za to da se on transparentno troši i da se na stranama gdje je potrebniji možda dio kolača odvoji i da se krene u hrvatskoj poljoprivredi ka tome da ona postane stvarno izvor hrane u Hrvatskoj a ne da uvozimo hranu, a pričamo stalno svaki dan o nekim našim sposobnostima. Kolega Kolar je samo napomenuo neke stvari, ja mu pomažem u proširenju toga. Međutim mislim da mi svi skupa želimo da Hrvatska uzme ovaj zajam, ali da on bude transparentan da se zna u što se troši. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Pa teško je decidirano reći kaj sam ja htel' reći. Mislim u jednoj rečenici. Pa jasno, ja sam se odredio. Protiv zajma ni u kojem slučaju, on je potreban hrvatskoj poljoprivredi, ali sam postavio samo sebi pitanje, ministarstvu pitanje, dokle trošimo sredstva koja na ovaj način dolaze i da nam netko kroji gaće. Ja to cijelo vrijeme…, ja to osjećam na sebi. To je bit problema. Ako vi to ne osjećate, ako vi mislite u ministarstvu da to nije tako, pa ajmo sjesti, ajmo suprotstaviti argumente. Tu je problem. Jer očito mi smo u raskoraku. Vi mislite da se raslojavanje sela ne događa sada temeljem zakona. Ono se događa temeljem naših pozitivnih propisa koji vladaju. Do poticaja ne može doći svaki pojedinac nego mora doći onaj koji ispunjava neke kvote. Zbog čega onda nismo ga kao pojedinca obradili i rekli mu njemu pripada ta kvota zato jer ima takvu proizvodnju, a ne ga ograničavati po proizvodnji ovakvi il' onakvi itd. Mi smo pustili velike sustave da bujaju i dalje pod paskom države i da uništavaju ove male. Vidim na terenu, za Boga miloga ajmo to pogledati. Pa znači događa nam se da nam selo propada tamo gdje nam je bit da nam ostaje čovjek, da on bude vrtlar, kravar kak' ga ovi u Europi, da nam čuva običaje, tradiciju, da stanovanje bude primjereno svakom našem stanovniku da ima sve na hrpi, da ima i vrt i kokoši i prase i to sve skupa, a mi o čemu, kaj hoćemo s tog sela napraviti. Ne daj Bože da uništimo ovu našu tradiciju i ovo sve kaj nas zapravo održava. Zato ako bi se ta sredstva trošila za to, pa ja bih bio zadnji koji bi bio protiv toga nego bi bio prvi jer ja u tom okruženju uživam i tak mi je lijepo u tom Zagrebu kaj svako veče idem doma spat, onda si možete misliti kak' mi je lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pitanje zajma je pitanje koje u stvari nije pitanje, ono se nameće kao sasvim normalni način ako želite urediti pravni okvir da svoje poljoprivredno zakonodavstvo da ga tako nazovem uskladite sa zakonodavstvom Europske unije. I tu po meni nema ničeg spornog. Naravno, ako su sredstva kvalitetna, onda ih treba uzeti. Ova sredstva su u tom sadržaju kvalitetna. No, kad želite stvarati pravni okvir, onda bi bilo dobro da unaprijed znate i sadržaj tog okvira, da znate meritum onoga o čemu želite pravno usklađivati sa nekim trećim. Prema tome, nije sporno ovdje uzimanje zajma da bi se uskladio pravni okvir Republike Hrvatske sa zemljama Europske unije. To je razumljivo, to je prihvatljivo, to je i nužno. Naravno, na toj razini niti ja imam razloga za polemiku niti mislim da je ona potrebna kad se dotiče samo tog dijela. Naravno, ono što možemo sami učiniti ponekad pokušavamo prebaciti na nekog trećeg, pokušavamo se pravdati ili naguravati sa onima koji nam mogu dati određene pozajmice ili kredite, a svoj dio posla onu odgovornost koju mi trebamo napraviti kao Vlada, kao društvo, kao Parlament, obično ga ne napravimo ili ga ne napravimo do kraja ili ga radimo na krivi način. Što mislim kazati? Strategija poljoprivredno-prehrambenog sektora u Republici Hrvatskoj nikada da doživi jednu svoju konstantu pa da iz vlade u vladu se ona provlači kao zajednički cilj. Nikako da se usklade pravci djelovanja na selu i da se taj dio koji je evidentno vezan na selo, koji godišnje odumire po stopi od 4 ili 5%, znači ima jednu silnu silaznu putanju u populaciji, u odumiranju, u nestajanju i to ne nestajanju samo kad gledamo populacijski trend nego nas nestaje po godišnjoj stopi od 7%, poljoprivredna proizvodnja koja je vezana uz seoski kraj. Znači ona još više nestaje. Ona nestaje naravno pod pritiskom onog što je Kolar govorio, a to je da veliki jedu male što je sasvim prirodna reakcija u suvremenom integriranom svijetu i gospodarstvu. To je prirodna stvar. Veliki jede malog, da bi nekome svanulo, nekome se mora smkrnuti. To je tako, svijet na tim temeljima postoji. Međutim, recite vi meni zemlju jednu na svijetu u kojoj poljoprivreda se sama nosi sa svim problemima. Nađite jednu zemlju u svijetu u kojoj poljoprivreda nije izuzetno subvencionirana, nađite tu zemlju u Europskoj uniji. Nema je. Ali nađite jednu zemlju u kojoj poljoprivredna i prehrambena proizvodnja djeluje samostalno u tržnim uvjetima. Nema je. Poljoprivredno-agrarni sektor je sektor koji se mora integrirati u ukupno gospodarstvo i to je jedini način njegova opstanka. Zato što nije dovoljno zalaganje svih onih koji se izuzetno puno zalažu u ovom Parlamentu za to da se dobro proizvodi, da proizvode mala obiteljska gospodarstva, da decentraliziramo sustav i da zaustavimo takozvane farmere i one koji smatraju da sve oni moraju kontrolirati, a da ovi mali seljaci za njih moraju nositi žito, pšenicu i mlijeko. Mislim da treba prestati samo sa promišljanjem kako proizvoditi. Mi moramo to i prodati. Gdje možemo to prodati? A valjda najprije na domaćem tržištu, tržištu koje, na kojem možemo diktirati uvjete. Kada smo prije nekoliko mjeseci raspravljali o Zakonu o poticanju poljoprivredne proizvodnje radi plasmana u turizmu tada je bilo kazano da je to suprotstavljeno tendencijama europskog zakonodavstva, itd. Ma netočno. Postoje čitav sustav organiziranosti koji direktno potiče ne samo proizvodnju nego i kupnju i konzumaciju domaćih proizvoda u nama susjednoj Italiji. I to je riješeno na bazi decentraliziranog odnosa regija u samoj Italiji koje samostalno kao regije, recimo regija Veneto je donijela zakon o tome što se proizvodi i što predstavlja strateški artikl regije Veneto. Taj strateški artikl se mora nalaziti u svim prodavaonicama, ima prednost ispred ostale robe i ima direktne subvencioniranje i u potrošnji, gospodo, ne u proizvodnji, ne govorimo o proizvodnji. Pustimo nju sa stranu. Ona je univerzalno riješena u cijeloj, na cijeloj Europskoj uniji. Ali što je sa potrošnjom? Mi smo sada odustali i od one krilatice "Kupujmo hrvatsko" pa kaže kupujmo najkvalitetnije, sad i to smeta. Ne kažem ja da mi ne trebamo biti lojalni, ispravni i potpuni članovi ove naše buduće zajednice. Apsolutno trebamo biti. Ali ako mi danas u ovom prijelaznom periodu ne zaštitimo resurse koje mi imamo i ako naša poljoprivreda ne stane na noge da može pokrivati potrebe ovog tržišta, a mi smo si, i dobro je, ova godina je turistički bila uspješna, preko šest i pol milijardi EUR-a je ostvareno u turizmu, potvrđeni su to kroz podatke Narodne banke i svega skupa i to je izuzetno dobro. Ali struktura tog ukupnog odnosa je loša. Nama turizam učestvuje sa 20 preko 19% u bruto društvenom proizvodu. Prosječno u zemljama Europske unije taj odnos je od 4 do 6, Grčka 7. Što se događa, zašto je ovako veliki? Rekli bi sve, gledajte kako je to fenomenalno, turizam ima 20% bruto društvenog proizvoda. Nije gospodo dobro, nije. Jer je turizam uslužna djelatnost koja privlači robu različitu robu koja učestvuje u toj potrošnji. Ako privlači više uvozne robe u odnosu na domaće robe, tada je to negativni trend i po platnu bilancu i po zaduženost Hrvatske, ali i pod one mikroefekte naših tvrtki. Ne radi se u odnosu na ovih 6,5 milijardi dolara samo o lošoj strukturi poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, nego se radi o strukturi opreme koja učestvuje sa preko 30% u ukupnom odnosu u turizmu. Opremačka industrija u Hrvatskoj je potpuno zanemarena, a tu je drvna industrija koju mi imamo kao potencijal, nismo je iskoristili. Prema tome, ako sada ne stvorimo elemente, alate kako da oživimo vlastito domaće gospodarstvo, da se one može takmičiti na vlastitom domaćem tržištu, ako je to tržište još pojačano efektom turizma koji kažem ima 6,5 milijardi EUR-a u 2011. godini treba narasti na 12 milijardi EUR-a, tada je to tržište koje čini gotovo jednako tržište onoga što imamo sada u okviru našeg puka, hrvatskoga. Prema tome, imamo jedan ogroman potencijal koji sustavno krivo usmjeravamo. Kada uđemo u Europsku uniji, tada se te preinaci neće moći raditi. Tada će to biti potpuno integrirano tržište i nikakvim mjerama ni podzakonskim aktima nećete moći promijeniti slijed odnosa i stanja. Isto tako je stvar, ja moram ovdje kazati i sa proglašenjem ekološko-ribolovnog pojasa. Ono je direktno vezano za ovu temu o kojoj govorimo, ono je direktno involvirano u ono i ono ne ovisi o nikome nego ovisi o nama. To nije tema za koju treba zajam, za koju treba bilo šta, ne treba ni ničija suglasnost. Treba samo dobra volja, a mislim da zvono za uzbunu zvoni da se to učini i da svi skupa to učinimo i da to bude hrvatski koncenzus i da pokažemo upravo na tome da i u poljoprivredno-agrarnoj proizvodnji možemo stvoriti takav kvalitetan okvir, takve pozitivne zakone u kome ćemo zaustaviti odumiranje hrvatskog sela koje rekli smo odumire, na žalost brže u sustavu proizvodnje, znači aktivnosti proizvodnih kapaciteta po stopi od 7%, a populacijski po stopi od 4%. To je strašno i ako to ne zaustavimo svejedno će biti da li ćemo u Europsku uniju 2008. ili 2011. Prema tome, dajmo shvatimo da je krajnje vrijeme da se ozbiljno o ovoj temi porazgovara, da se promisli i da se usklade stajališta da se stalno ne vrtimo u krug i jedni drugima predbacujemo kako je bilo kad ste bili vi, kako će biti kad bude netko drugi, a istovremeno nitko nije učinio dovoljno, a to je da lokomotiva mora ići naprijed bez obzira tko je u njemu za volanom. Lokomotiva zvana poljoprivredno-agrarna proizvodnja mora ići naprijed ako želimo sustići ionako već pomalo zakašnjelu poziciju koju imamo, ali ako sad ne učinimo korake vjerujte za koju godinu kad budemo u drugoj poziciji to nećemo naprosto moći. Prema tome, ne želeći dovesti u pitanje ovaj zajam ja ga podržavam, ne želeći dovesti u pitanje da li je to dobar način da stvorimo pravni okvir, dobar je, ja ga podržavam, samo želim upozoriti na ili naša neshvaćanja ili naše neznanje ili naše politikanstvo, uglavnom nedostatak koji stalno svi skupa iskazujemo kad je u pitanju nešto oko čega bismo trebali imati zajednički sadržaj, cilj koji apsolutno mora biti zajednički, ali i metode bismo trebali zajednički osmisliti da one ne djeluju sa dvije lijeve ruke ili dvije desne ruke. Eto u tom smislu je ova moja diskusija. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Kovačević.
Štovani gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočan navod vezano za ZERP. ZERP je proglašen kolega Markov, ali se ne primjenjuje na članice Europske unije, a nije rješenje ZERP nego je rješenje gospodarski pojas što je prijedlog HSP-a, a vi ste to ukrali kao ZERP. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Lončar.
Evo repliciram kolegi Markovu samo da bi dopunio on što on nije rekao. Poljoprivreda je jedno vrlo kompleksno pitanje, kao što sam maloprije rekao ni jedno gospodarstvo svijeta nije stabiliziralo svoj gospodarski sustav dok nije riješilo poljoprivredu. Vi ste maloprije rekli da ćemo ove godine u bruto prihodu sudjelovati, da će turizam sudjelovati sa 19%. Znadete li poljoprivreda što izravno što neizravno koliko sudjeluje u jednomu gospodarstvu? 52%. To je turizam, to je trgovina, to je transport, to je prerađivačka industrija, to je primarna proizvodnja, to je kemijska industrija itd., itd. Poljoprivredu tako treba gledati. U Hrvatskoj što je poljoprivreda? Ona nije samo socijalno i ekonomsko pitanje, ona je i nacionalno pitanje. Mi imademo gotovo u zadnjih 15-tak godina tamo gdje to nisu uspjeli četnici hrvatska agrarna politika je ispraznila naše selo. Dakle, nacionalno pitanje. Mi nemamo više demografski rast koji smo imali prije itd., itd. Zatim, u svijetu kako poljoprivredu treba gledati, a tako i kod nas u Hrvatskoj. Poljoprivreda nigdje u svijetu nije ekonomsko pitanje zbog svojih specifičnosti, nego je ona svugdje političko pitanje. Zašto? Jer upravo i taj novac koji dobivamo iz proračuna dobivamo ga na osnovi politike, a ne ekonomije. Zašto? Zato što je u poljoprivredi vrlo mali obrtaj kapitala. On je godišnje 1,2. Primjerice u nekim gospodarskim granama kao što je transport i turizam kapital se godišnje okrene 20 do 25 puta. Dakle, to su sve ti problemi o kojima mi moramo voditi računa, a temelj hrvatskog gospodarstva bi upravo morala biti proizvodnja hrane, a njezin servis mora biti turizam. Maloprije je gospodin Kolar govoreći vjerojatno malo nespretno o regionalizaciji pa je spominjao međimursku, pa podravsku, pa ovu, pa onu poljoprivredu. Ne, mi imamo hrvatsku poljoprivredu, ali hrvatska poljoprivreda ima svoje specifičnosti jer Hrvatska je država.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Pa ja se slažem sa kolegom Lončarom, a u percepciji gledanja kroz ove brojke na ukupnu stvar, ali dajmo mi učinimo ono što možemo i ono što je naša zadaća. Naša zadaća je vrlo jednostavna. Mi danas imamo unatoč smanjenom obijmu poljoprivredne i agrarne proizvodnje u Republici Hrvatskoj činjenicu da je teško doći do tržišta, a posebno da je teško doći do naplaćene usluge za onaj svoj proizvod koji ste predali. Zbog čega te najjednostavnije, te sitne korake koje su poznate u 90-tim godinama kada smo imali famozne samoupravne sporazume između proizvođača i potrošača koji su koliko toliko funkcionirali i imali smo drukčije odnose u platnoj bilanci i u poljoprivrednoj proizvodnji i u potrošnji. Prema tome, ti elementi su vrlo jednostavni. Meni nije jasno zašto se ne možemo složiti oko toga da država mora u odnosima, a rekli smo da to nije ekonomska ili nije čisto ekonomska kategorija poljoprivrede zašto ne napravimo taj spoj pa preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj ne usmjerimo one potrošače koji troše hranu da ih stimuliramo da troše domaću hranu vrlo jednostavnim mjerama. Oni ionako dobivaju kredite HABOR-a koje koriste za uvoz, za kupovinu opreme, za nabavku sirovina i materijala vani. To je gotovo 70% HABOR-ovih kredita ide upravo na uvoznu komponentu. Pa zaboga to je državni novac, pa zašto ne ide na potrošnju i na kupovinu domaće hrvatske materijala, hrane, sirovine, opreme koju imamo. Ne one koju nemamo, nego one koju imamo, a one kojih nemamo strateški treba poticati ako sudjeluju, ako će sudjelovati sutra u potrošnji. To je jednostavno, to učinimo, a ovo drugo ja se sve slažem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Poropat.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Markov je u svojoj raspravi spominjao sporazume među regijama u susjednoj Italiji. Mislim da je to dobar primjer, ali još pravi primjer koji se dešava na teritoriju Republike Hrvatske potpisan je sporazum između Istarske županije i Vukovarsko-srijemske županije prije par sezona i gdje je upravo akcent dat … [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivrednih proizvoda iz Vukovarsko-srijemske županije na turističko tržište Istarske županije. Pa vjerujem da ovakvi sporazumi trebali bi biti razmotreni i u drugim županijama kako bi naš turizam počivao na domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji, a ne na uvoznoj poljoprivredi. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja sam bio pomalo nepravedan kad sam govorio o tome da ne postoji u Hrvatskoj u praksi odnos između potrošača između tržišta bilo ono bilo gdje u hrvatskih proizvođača naravno postoji jer sam sasvim slučajno prilikom boravka u Istri Odbora za turizam, uvjerio se da je tu napravljen jedan iskorak i da su se oni da tako kažem povezali sa onim proizvodnim kapacitetima u Republici Hrvatskoj koji mogu u značajnoj mjeri opskrbljivati njihove potrebe u turizmu ali i uopće na tom prostoru. Prema tome takvi, ali Istra je i Dalmacija i ostali su krajevi imali takvih primjera i prije i oni su na neki način bili u životu. U novim odnosima, ulaskom na tržište pomalo smo se svi skupa zagubili. Mislili smo da će tržište riješiti ono što ono ne može riješiti. Naime, tržište nema socijalni karakter, ono nije pravedno. Ono je suprotno, vrlo je grubo. Tržište je nemilosrdno. Tržište ne može prepoznati ajmo to tako reći "naše i njihove". Za tržište je igra cijena a počesto nažalost ono što ne bi smjelo biti i patvorena roba i loša roba i nekvalitetna roba. I roba zbog koje se mi danas moramo sramiti u turizmu. Mi danas imamo robe koju našim turistima serviramo, koja nije na razini Hrvatske. Prodajemo nešto što ne doprinosi povećanju ugleda turističke Hrvatske, nego se sramotimo. I zbog toga moramo, turisti ne dolaze u Hrvatsku da bi jeli mađarsku hranu, da bi jeli talijanske špagete ili da bi jeli francuske sirove. Ne! Oni dolaze u Hrvatsku da bi se upravo susreli sa nečim čega više nema u njihovoj zemlji. Onoga što je nestalo. Slavonski kulen ne postoji nego u Hrvatskoj. Pršut smo nažalost zanemarili do te mjere da više ne znamo da li smo mi prvi ili uopće ne postojimo u toj djelatnosti. Sir koji imamo prekrasan, koji može biti svjetski proizvod, svjetski brend, pomalo smo zanemarili pa se ismijavamo sa onima koji ga prodaju uz cestu. Prodaju ga uz cestu, zato što ga ne mogu drukčije prodati.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja državni tajnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo. Evo ja ću iskoristiti također par minuta da pokušam dati neke odgovore na ovdje postavljena pitanja u raspravi. Rasprava je uglavnom bila u tom smislu konstruktivna što je ukazala i na jasno niz problema jer i ovaj zajam također dotiče se i mnogih institucija i one zakonodavne uskladbe i onog nadzorno mehanizma dakle koji je nužno uspostaviti da bi dobili na efikasnosti. Ono što je važno da smo svi zajedno konstatirali da sredstva koja se dobivaju ovim zajmom su povoljna. Ono što mi smatramo i držimo da će se da ovaj kredit nije zaduženje u pravom smislu riječi nego je ono ulaganje u razvoj, ono je ulaganje u one institute i institucije koje bi trebale povećati efikasnost, koje bi trebale povećati nadzor i koje bi onda to trebale kao povratnu reakciju vratiti i u državni proračun. Naime, mislim da se tu svi slažemo da uspostava Agencije za plaćanje i unutar nje SAPARD agencije, da je to itekako važan mehanizam u provedbi poljoprivredne politike i da se zapravo veliki dio tih sredstava odnosi upravo na njega. Naime, ono što nam govore iskustva i to smo dobili iz prve ruke informaciju iz Slovenije iz njihove agencije za plaćanje. Oni kad su uspostavili agenciju onda su došli do podatka, do brojke da 60% poticaja se nekorektno isplaćivalo. Dakle 60%. Od tih 60%, 30% je bilo lažnih poticaja, a 30% je bilo loše ispunjene dokumentacije i tih zahtjeva itd. I sad uzmimo tu činjenicu, dakle uspostaviti Agenciju za plaćanje, uspostaviti i jak sustav, uspostaviti nadzor tih poticaja uz pomoć primjene iz tehnologije, … [[Govornik se ne razumije.]] itd., koliki značaj za nas ima. I ako samo hipotetski stavimo da 2 milijarde kuna se izdvaja za poticaje od toga znači negdje oko 600 milijuna kuna je mogli bi hipotetski reći ako uzmemo primjer Slovenije u sivoj zoni. Prema tome, upravo uspostava ovih mehanizama, usvajanje te zakonodavne regulative koja je u Europskoj uniji pomoći će nam da nadziremo te poticaje i da spriječimo sivu ekonomiju a to bi završnici trebalo rezultirati i većim prihodima u državnom proračunu odnosno ostajanje više sredstava za kvalitetniji raspored ovih potpora. Dakle da oni ne budu više toliko u ovom proizvodnom djelu nego upravo da se da akcenat na ovaj ruralni razvoj pa i ovo što ste gospodine Markov govorili vezano za autohtone proizvode. Ja vam tu samo želim kazati da Francuska i Italija imaju oko 150 zaštićenih proizvoda sa oznakama zaštite geografskog porijekla, sa oznakama zaštite izvornosti, sa oznakama tradicije. I nije u redu teza da se kaže da su te zemlje, da to žele napustiti ili su napustile. Dapače, ogromni napori i ogromna regulativa i sredstva su upravo vezana da bi se ti proizvodi zaštitili ali da bi i u tom smislu onda postali brend dostupni na cijelom tržištu, da imaju dobru kvalitetu i da imaju dobre proizvodne kapacitete, jer mi ne možemo sezonskom proizvodnjom kulena pokriti niti dva, tri veća hotela ili restorana. Dakle, smisao je u tome da se pokrene cijela infrastruktura, dakle od udruživanja proizvođača, od povećanja kapaciteta i ovog zajedničkog jel' da nadzora kvaliteta i od proizvođača i od države. Isto tako kada kažemo ulagat ćemo u inspekcije, ova sredstva ulagat ćemo fitosanitarne, veterinarske. Mi smo u ovih zadnjih mjeseci proveli nekoliko nadzora i to organiziranih nadzora i od ne znam uzmimo 170, 180 registriranih klaonica već je negdje oko 40.-tak zatvoreno, nekoliko veterinara je izgubilo ovlasti, licence itd. Isto tako u 7 mjeseci ove godine povećano je legalno klanje za 40%. I to su oni podaci koji govore koliko još moramo napora, koliko moramo iskustava iz zakonodavstva iz Europske unije usvojiti i to su ti standardi koji nama trebaju. Dakle, ne samo radi prepisivanja zakona i radi nekakve pomodnosti, trendova, nego doista da to uključimo u sustav, da naučimo od njih kako su te situacije, uvijek je siva ekonomija povezana sa nekakvim vrstama prijevare, dakle kako su to riješili da bi ušli u trag i takvim igračima na tržištu. Sljedeća stvar koja je bila, vezana je za angažman konzultanata. Gledajte. Ovih 4 milijuna eura koje dobivamo darovnicom od nizozemske Vlade, ni jednom jedinom riječju nije napisano čiji konzultanti, dakle da moraju biti nizozemski, britanski, ne znam njemački itd., nego su konzultanti koje ćemo mi birati vezano za područja i potrebe za koje su nam potrebni. Što se tiče angažiranja hrvatske pameti. Mislim da se tu svi slažemo i ja ću vam samo spomenuti da smo u screeningu, dakle kojeg smo imali za područje poljoprivrede i koje se smatra jednim od najuspješnijih screeninga, da smo tu angažirali više od stotinu naših sveučilišnih profesora znanstvenika, stručnjaka iz instituta, iz fakulteta i da je ukupna ekipa koja je radila na screeningu broji 350 ljudi, dakle obuhvaćeno od raznih udruga, proizvođača, gospodarskih, obrtničkih komora itd. ali i sa naših znanstvenih institucija i sveučilišta. Isto tako, ministarstvo provodi nekoliko programa od Vijeća za istraživanje u poljoprivredu, Ministarstva znanosti i tehnologijske projekte i također u Ministarstvu poljoprivrede marketinšku pripremu gdje uključujemo naše znanstvenike. Međutim, moramo svi skupa biti svjesni da koliko god ih uključujemo da još uvijek toga nema dovoljno. I drugo ono što nema, nema iskustava. Dakle, mi moramo preko tih konzultanata doći do tih iskustava iz tih zemalja koje su ustrojile takve sustave jer nemamo vremena pet godina se obučavati, učiti i snimati nego već sutra primjenjivati, uvoditi i involvirati. Prema tome, nama ti stručnjaci trebaju danas. A kažem, maksimalno angažiramo koliko je god moguće naših sveučilišnih profesora, mojih kolega itd. Ovo što je gospodin Kolar govorio dakle vezano za to zakonodavstvo prihvatiti. Dakle, mi nemamo tu izbora, mi moramo imati kompatibilan sustav jer uzmimo samo ovaj segment poticaja ukoliko nemamo sve ove institucije od Agencije za plaćanje … [[Govornik se ne razumije.]] itd. mi nećemo jednostavno moći participirati u sredstvima Europske unije. Ako nemamo osnovanu SAPARD agenciju, ako je nismo akreditirali po njihovim pravilima ne možemo povući sredstva iz europskih fondova. Prema tome, sve je to povezano. Mi ne možemo sa zadrškom ići u te stvari nego jednostavno kao takve ih primjenjivati, uvoditi i dakle boriti se za svoju poziciju u tome okružju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Dorić.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege! Naime, javio sam se za ovu pojedinačnu raspravu nakon što sam čuo od strane određenih klubova koji su ovaj zajam nazvali zajmom za kupovinu pameti i postavili su pitanje da li se taj novac može pametnije iskoristiti. Ja bih želio stati u obranu ovog zajma. Molio bih kolege iz opozicije da ga podrže. Hrvatskoj trebaju definitivno tri stvari. Hrvatskoj treba više pameti, Hrvatskoj treba europska, naime legislativa Europske unije i to nam što prije treba ta legislativa. I što je najvažnije treba nam što brža implementacija europske legislative. Ja bih samo želio upozoriti kolege da ako ste pažljivo pratili sve zakonske prijedloge sa oznakom P.Z.E. onda ste vidjeli kako izgledaju ti zakonski prijedlozi. Najčešće izgledaju tako da imamo naslov i onda imamo listu obećanja da ćemo kroz pravilnike riješiti sve ostalo. Zadnjih trideset i devet zakona 440 obećanih pravilnika. Dakle, očito nam nedostaje znanja da bi mi mogli ugraditi to znanje promptno u naše zakonodavstvo. Ja ću samo navesti jedan primjer kojim želim poduprijeti ovo što govorim. Ja sam prije sedam, osam dana sudjelovao u Rijeci u onoj akciji Hrvatske gospodarske komore "Kupujmo hrvatsko!". Stavio sam kapu, obukao majicu i prodavao te proizvode, i usput razgovarao sa ljudima. To su bili uglavnom poljoprivredni proizvodi. Tu je bilo maslinovo ulje, tu je bilo meda, tu je bilo rakije, tu je bilo svega i svačega. I sada pitam te vrijedne ljude koji su recimo na maslinovom ulju staviti etiketu "extra djevičansko ulje", dakle najviša kategorija. Pitam vas da li ste vi napravili i da li vam je netko pomogao da analizirate malo to ulje da li ono stvarno spada u tu kategoriju. Da li vi znate da po propisima Europske unije ono mora onda imati ne više od 0,8% slobodnih masnih kiselina da biste ga mogli staviti u tu kategoriju. Kaže, mi to ne znamo. Dakle, oni ne znaju ali je to extra djevičanstvo. Gospodarska komora to organiziraju, tamo se vrzmaju ljudi koji su zaduženi za gospodarski razvoj pa i poljoprivredu iz grada, iz županije, iz ministarstva a ti su odgovorni ljudi za analitiku tog sadržaja da pomognu tim ljudima, da im kažu koji su to standardi koje treba sutra ispuniti da bi oni mogli i izaći iz hrvatskih granica i plasirati taj med, plasirati to ulje, plasirati taj proizvod i u Europu. Dakle, oni to ne znaju, oni nemaju pomoći a pomoć po meni treba stići barem u dva oblika, jedno u kadrovskom usavršavanju i drugo u financijskoj potpori točno da eliminiramo one nedostatke tih proizvoda, da ih dotjeramo, da ih dovedemo do razine kvalitete da stvarno mogu i smiju ići pod tim nazivom na naše i na europsko tržište. Prema tome, pozivam sve koji tim ljudima ne pomažu i savjetom i financijski i na sve ostale načine da uistinu dostignemo te norme, te kriterije Europske unije jer ćemo sutra isključivo po njima se ravnati na tržištu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Lončar.
Evo, javljam se za ovu repliku kako bi podržao kolegu Dorića i još rekao neke stvari koje on vjerojatno je propustio ili možda o njima nije obaviješten. Jesam i da dolazi znanje i neka bude konkurencija našem znanju jer znanja nikada dosta. Jesam za struku ali jesam i za novac. Vidite, Hrvatska je u ovome trenutku dužna oko 27 milijardi eura. Veliki dug, ali ja sam po tom pitanju optimist. Ali ja bih htio kada bi se ja pitao da 50 milijardi eura dođe u hrvatsku poljoprivredu jer vjerujte mi na riječ nešto o tome znamo vrlo brzo. Kad kažem vrlo brzo u poljoprivredi ne ide preko noći ali za pet do deset godina to bi se vratilo. A sad ću vam reći i na kom primjeru. Danas u svijetu je popularno govoriti o tzv. zdravoj hrani. Kažem tzv. jer hrana ne može biti zdrava i nezdrava, hrana je hrana. Ali govorimo o ekološkoj poljoprivredi. Vidite kolega Doriću, vi ste sada spomenuli Europu. Ja sam bio desetak puta po toj Europi, radio sam nekoliko dokumentarnih filmova dok sam bio još na televiziji. Vidite, Hrvatska je ekološki čista kao novorođenče a ta Europa koja nama nameće nekakva pravila igre, evo vam primjer Nizozemske. U Nizozemskoj u stakleničkoj proizvodnji a to znademo još iz biologije iz osnovne škole proizvodnja je vrlo diskutabilna, sada da to ne objašnjavam, kod njih ima rezidua, dakle onoga što ostane od kemije 126 kilograma po hektaru, na otvorenome ima 12 kilograma. A znadete li koliko je u Hrvatskoj? 1,6 kilograma. Po pravilima FAO-a dopušteno je 6 kilograma. Imamo mi, možemo proizvesti i med i extra djevičanstvo ulje itd. Naravno da unutra treba uvesti pravila igre da se ne bi događalo ono što se događa, ali vjerujte mi na riječ o tome nešto znam, Europa i ekološka proizvodnja to su samo puste priče. Hrvatska je ekološki čista kao novorođenče. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Ne znam kako ste me replicirali u području o kome uopće nisam govorio. Točka se zove: usklađivanje poljoprivrednog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije. Ja sam i o tome govorio, kod toga ostajem i neću vam odgovoriti.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Drugo, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt usklađivanja poljoprivrednog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 83 glasa za, 4 suzdržana i 4 protiv prihvaćen predloženi zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na sljedeću: - Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjih i o imenovanju novog člana Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju; Prijedlog odluke je dostavila Vlada Republike Hrvatske sukladno članku 112. Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Prijedlog akta primili ste u pretince. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Nastavak sjednice u 15 sati [[Upadice se ne razumiju.]] Nastavljamo sa Prijedlog zakona o dopunama Zakona o telekomunikacijama [[Upadice se ne razumiju.]] STANKA U 13,30 SATI.
Prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjih i o imenovanju novog člana Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju. Prijedlog odluke je da se razriješi Marijan Biškup, dužnosnik člana Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju, a da se imenuje Lidija Bilić Zule članom toga Odbora. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju prvo. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 82 glasa za i 5 suzdržanih donesena Odluka o razrješenju ovog člana Odbora. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Lidije Bilić Zule. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 80 glasova za i 6 suzdržanih donesena predložena Odluka.
Nastavljamo sa popodnevnim radom sjednice. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda - Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o telekomunikacijama – predlagatelj klub zastupnika HSP-a, prvo čitanje P.Z. br. 500 Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona članak 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pomorstvo, promet i veze i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Predstavnik predlagatelja su svi zastupnici HSP-a, uvaženi gospodin Pero Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, državni tajniče pa cilj ove izmjene i dopune Zakona o telekomunikacijama je rješenje spora u vezi vlasništva nad telekomunikacijskom infrastrukturom u Hrvatskoj i njene namjene, preciznije u vezi vlasništva nad kabelskom kanalizacijom, znači u nastavku TDK kroz koju se provlače telekomunikacijski kablovi. TDK se sastoji od sustava podzemnih cijevi i zdenaca koji služe za uvlačenje telekomunikacijskih kablova na područja gradova izvan njih. Polaganje podzemnih kablova u urbano područje je naime izuzetno skup zahvat koji ujedno stvar i prometne sigurnosne i druge probleme u gradu. Stoga se u gradovima umjesto ukapanja kablova direktno u zemlju izgrađuje navedena infrastruktura kako se prilikom održavanja postojećih kablova ili polaganja novih ne bi iznova prekapale prometnice, stvarali dodatni troškovi i narušavalo redovno funkcioniranje grada. Liberalizacijom telekomunikacijskog tržišta pojavili su se novi telekomunikacijski operateri davatelja usluga u telekomunikacijama zainteresirani za korištenje gradske TDK od kojih neki polažu vlastite kablove u gradske TDK. S druge strane gradovi traže da se koristi postojeća DTK mreža kako se ne bi nepotrebno prekapale javne površine. Bez jasnog vlasništva, bez odgovarajuće dokumentacije i bez jasno definiranog načina održavanja neće biti moguće održavati DTK mrežu na dovoljno kvalitetnoj razini, osim što pravi vlasnik ne gospodari DTK-om već drugo pravo sebi prisvaja THT operateri čiji su kablovi u TDK. Nikome ne plaćaju mjesečni najam s izuzetkom Grada Splita. Mislim da ne treba isticati važnost TDK mreže za razvoj telekomunikacija u Hrvatskoj. Znači stvar je dalekosežna bez deklariranja DTK kao javnog dobra na raspolaganju svim telekomunikacijskim operaterima, nema stvarnog prestanka monopola THT-a. Naime, bez DTK na raspolaganju svim drugim operaterima neće se, neće moći provući svoje kablove pa će THT i dalje diktirati tempo razvoja telekomunikacija, informatizacije Hrvatske prema svom profilu. Hrvatska će biti telekomunikacijski zaostala informatička kolonija. I sad znači vlasništvo nad kablovima i telekomunikacijskom infrastrukturom. Potrebno je najprije razlučiti pitanje vlasništva nad telekomunikacijskim kablovima od vlasništva nad telekomunikacijskom infrastrukturom kroz kablovi prolaze. Nitko ne spori da su telekomunikacijski kablovi vlasništvo THT-a. No vlasništvo THT-a nisu šahtovi i podzemni kanali, odnosno distribucijsko-telekomunikacijska kanalizacija kroz koju su provučeni telekomunikacijski kablovi. U najvećem dijelu DTK je izgrađen sredstvima lokalne zajednice, sredstvima tzv. nekadašnjih SIZ-ova u bivšoj državi, sredstvima za izgradnju Grada Zagreba, Splita, Rijeke, Pule itd. Dakle, investitor je uvijek bio grad, a DTK se u pravu i nalazi na javnome dobru, na gradskim ulicama, trgovima, parkovima, predgrađima pa DTK zato jest i treba biti javno dobro. Mi smo u našem prijedlogu zakona dali znači iskustva svih, odnosno većeg broja zemlja iz Europe kao što je Belgija, Danska, Njemačka, Grčka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija, Luxemburg, Nizozemska, Austrija, Portugal, Finska i Švedska. Po njihovima, a i po našem prijedlogu TDK je vlasništvo lokalne samouprave, odnosno fizičke ili pravne osobe na čijoj se nekretnini nalazi. Znači to je bit svega toga. Prema nekima procjenama riječ je o vrijednosti od preko 4,5 milijardi eura i stvar je dodatno zakompliciralo stajalište, jer bili smo i na Okruglim stolovima mi u ime kluba Hrvatske stranke prava prema kojoj THT polaže pravo na sve to. Oni smatraju da je sve to njihovo. I sad smo vidjeli prije dva tjedna Hrvatska televizija je objavila dijelove, što mi iz kluba Hrvatske stranke prava dugo vremena već tražimo, dijelove ugovora prema kojoj je HT prodan, onaj prvi dio Deutsche Telekomu. I iz toga proistječe ovaj dio, mislim da je članak 18. toga ugovora gdje svoje pravo po nama neosnovano vjerojatno po svima vama neosnovano povlači THT, jer oni se smatraju da su oni vlasnici svega toga, što je za nas neprihvatljivo i prema tome tražimo da nas podržite da ovo pitanje konačno riješimo. Jer znamo i kakva situacija na održavanju ove mreže i situacija iz dana u dan je sve gora. Nešto je napravljeno sa zadnjom izmjenom zakona vezano za nadležnost agencija kao neka privremena mjera, ali mislim da nema potrebe dalje oduljivati za rješavanje ovog pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik Vlade uzeti riječ? Državni tajnik Breglec. Oprostite, oprostite, ispravak, oprostite, samo sekundu. Ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Kovačević spominje kablove. Kolega Kovačević kaže se kabeli, vjerojatno je greška zbog toga što ste vi pravnik pa onda se po tome imate jednu malu grešku.
Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo saborski zastupnici Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog zakona o dopunama Zakona o telekomunikacijama koje je podnio Klub zastupnika HSP—a u Hrvatskom saboru. Osnovni razlog odbijanja ovog prijedloga zakona leži u činjenici da je pitanje prava vlasništva te drugih stvarnih prava u konkretnom slučaju nad telekomunikacijskom infrastrukturom gdi je dio koje je između ostalog i distributivna kabelska, DTK, dakle distributivna telekomunikacijska kanalizacija ne može se uređivati Zakonom o telekomunikacijama, već je eventualno predmet uređivanja općih propisa o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Slijedom navedenog novi, eventualni novi članak koji se predlaže u ovim prijedlogu dopuna zakona, predlaže se dopuniti članak 22. Zakona o telekomunikacijama koji glasi: "Kabelska kanalizacija u smislu točke 60. članak 7. zakona u vlasništvu je države Hrvatske odnosno jedinica lokalne samouprave ili pravne osobe na kojoj se nekretnini nalazi." Taj zakon, ta odredba koja se predlaže nije prihvatljiva s pravnog stajališta. Vlada Republike Hrvatske mišljenja je također da bi se prihvaćanjem tako formulirane odredbe bitno narušila pravna sigurnost koja se mora jamčiti kroz primjenu zakona i drugih propisa. Nadalje glava 3. važećeg Zakona o telekomunikacijama osobito članci 21., odnosno 22. usklađeni su sa svim mjerodavnim pravnim propisima Europske unije o čemu su se svojevremeno izjasnili i o tome pisano obavijestili Vladu pravni savjetnici angažirani u sklopu CARDS programa 2004. Europske unije, na kada su na temu jačanje kapaciteta Hrvatske agencije za telekomunikacije izradili i spomenuto izvješće. U tom pisanom dokumentu dostavlja ministarstvu, a on je 16. svibnja 2006. godine izričito je naglašeno da su odredbe navedenih članaka zakona važećeg Zakona o telekomunikacijama u skladu s pravnom stečevinom Europske unije te da ih ne treba mijenjati u svrhu pronalaženja zadovoljavajućeg rješenja za zajedničku uporabu distributivne telekomunikacijske kanalizacije ili možda ljepše rečeno infrastrukture. Kako je ovaj prijedlog zakona datiran još sa dakle 6. mjeseca ove godine, a u međuvremenu je prošlo izvjesno vrijeme, dozvolite da nadopunim ovu suštinu koja proizlazi iz očitovanja Vlade Republike Hrvatske sa još nekoliko činjenica. Poznato je da su u međuvremenu u posljednjih nekoliko mjeseci provedene još daljnje aktivnosti na utvrđivanju prava vlasništva i konkretno Vlada je na prijedlog Hrvatskih telekomunikacija prihvatila inicijativu o angažiranju stručnog pravnog savjetnika koji bi i koji jest izvršio stručnu ekspertizu na pitanju vlasništva nad DTK. Taj posao je netom završen, vjerujem da će o tome uskoro biti i izvještena hrvatska javnost. U pokušaju naravno da se na jedan sveobuhvatan i brz način riješi pitanje vlasništva nad DTK u Republici Hrvatskoj. Moram napomenuti da je bitno lučiti također dva osnovna pojma – pitanje vlasništva od pitanja upravljanja. Da po pitanju vlasništva se Vlada očitovala kako sam prije naveo, a da je vrlo bitno odnosno najbitnije u ovom trenutku na primjeren način, na efikasan način definirati pitanje upravljanja, a ono je kroz Zakon o telekomunikacijama kroz članak 22. kroz posebno kroz stavak 5. tog članka po našem dubokom uvjerenju primjereno riješeno, a on govori da u slučaju kada nije utvrđen vlasnik telekomunikacijske infrastrukture, a to se može vrlo lako utvrditi uvidom u gruntovne knjige u svakom sudu, u svakoj gruntovnici, vijeće agencije može na zahtjev koncesionara radiodifuzijskih usluga ili operatora ako postoje odgovarajući tehnički uvjeti donijeti privremeno rješenje do utvrđivanja prava vlasništva koje u cijelosti zamjenjuje ugovor iz prijašnjih stavaka, dakle korištenje se može ostvariti putem, prvenstveno putem ugovora, ali u slučaju dvojbenih situacija kada nije utvrđen vlasnik ili kada je vlasništvo dvojbeno ili ako ne dođe do ugovora, agencija uvijek može arbitrirati. Također u međuvremenu agencija je izradila i provela javnu raspravu po pitanju upravljanja i vlasništva nad DTK. Ta javna rasprava zaključena je prije mjesec i po dana, poznati su stavovi agencije, da je i institucionalno spremna preuzeti punu odgovornost koju joj daje zakon i na primjeren način odnosno na onaj način kako nalaže zakon upravljati u ovim i arbitrirati u ovim dvojbenim slučajevima. U tom smislu također je osnovana unutar Agencije za telekomunikacije služba infrastrukture kao posebni, kao pojačanje u administrativnom smislu, dakle osigurani su i instrumenti za rješavanje predmeta zahtjeva koje, čiju za koju podlogu daje zakon. Također poznato je da je agencija u međuvremenu obavila niz konstruktivnih razgovora u gradovima gdje je došlo do bilo dvojbenog tumačenja bilo zahtjeva jedne odnosno druge strane nad vlasništvom i da i temeljem tih iskustava posebno onih gdje je to pozitivno riješeno kao što je to na primjer … [[Govornik se ne razumije.]] Splitu će primjenjivati i izreći rješenja u svom daljnjem radu. Potrebno je na kraju naglasiti da agencija naravno ne može izreći rješenje ukoliko netko od nje to ne zahtijeva, dakle sukladno članku 22. Zakona o telekomunikacijama potrebno je tražiti dostupnost u telekomunikacijske infrastrukture bilo da je to nekakva, nekakav stup koji služi za bazne stanice bilo da je to DTK, agencija će temeljem tog zahtjeva utvrditi da li postoje tehničke mogućnosti, pravne mogućnosti i izdati rješenje koje će zamijeniti ugovor. Evo, to je u smislu zakona smatramo prihvatljivo rješenje, rješenje koje je omogućuje u ovom trenutku najvažnije pitanje, a to je pitanje razvoja telekomunikacija i dostupnosti DTK kao preduvjeta tog razvoja, što smatramo da je najvažnije u ovom trenutku. Svakako, moram na kraju naglasiti da ovaj zakon u svojoj pozadini zapravo ima jednu usudio bih se reći plemenitu namjeru, a to je omogućiti jedinicama lokalne samouprave vlasništvo nad DTK. Ni u jednom trenutku Vlada Republike Hrvatske nije se očitovala da to, da takav stav nije prihvatljiv ali u provedbi te namjere treba i upućujemo i ovim stavom obrazložiti, krenuti putem koji hrvatsko zakonodavstvo predviđa, a ne ovakvim zahtjevima dovesti u pitanje pravnu sigurnost u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Kao što je rečeno cilj ove izmjene i dopune Zakona o telekomunikacijama je rješenje spora u vezi vlasništva nad telekomunikacijskom infrastrukturom u Republici Hrvatskoj. I rekao bih vrlo jednostavno radi se o važnoj inicijativi, vrlo ambicioznom cilju, međutim razrješenje svih problema s kojima smo ovaj čas u vezi rješenja spora vlasništva telekomunikacijskom infrastrukturom zahtijevat će dodatne napore i nešto više vremena nego što nam se ovaj čas čini. Svakako bez jasnog vlasništva, bez odgovarajuće dokumentacije neće biti moguće ono što je posebno važno održavati na dovoljno kvalitetnoj razini punu funkcionalnost distribucijsko-telekomunikacijske infrastrukture. Mislim da je taj izraz puno adekvatniji nego distribucijsko-telekomunikacijska kanalizacija. Održavanje, puna funkcionalnost, puna dostupnost ovaj čas su prioriteti iako utvrđivanje vlasništva itekako je važan dio razrješenja svih problema s kojima smo suočeni. Pitanje vlasništva nad telekomunikacijskom infrastrukturom treba sagledavati između ostaloga i u kontekstu procesa pretvorbe koji su se provodili u Republici Hrvatskoj u zadnjih 15-tak godina. 1990. društveno vlasništvo telekomunikacijske mreže pretvoreno je u vlasništvo države, nakon toga 1991. državno vlasništvo nad telekomunikacijskom mrežom pretvorena je u vlasništvo javnog poduzeća HPT. 1. siječnja 1998. godine telekomunikacijska infrastruktura kao vlasništvo HPT-a postaje dio uloga s kojim Republika Hrvatska sudjeluje u temeljnom kapitalu HPT-a čime je osnovano i to trgovačko poduzeće. Time su u principu završeni postupci pretvorbe društvenog vlasništva u trgovačko društvo, međutim u procesima pretvorbe zakonodavac je propustio odrediti ono što je važno, a događa se sa, a vezano je uz prava na nekretnine distribucijsko-telekomunikacijske infrastrukture na društvenom javnom zemljištu koja se također, koja je također prolazila proces pretvorbe. Kasnijim Zakonom o razdvajanju HPT-a na HPT i HT isto tako nije riješeno navedeno pitanje i mi smo naslijedili određenu situaciju koja je izazvala konflikte neslaganja jer liberalizirano tržište je ono za što smo se odlučili i ono zahtijeva jednaka prava glede dostupnosti na telekomunikacijsku infrastrukturu. S obzirom na nastalu situaciju izgenerirane probleme koji su eskalirali u zadnje vrijeme što je poprimilo čak i razmjere koji su neprihvatljivi posljednjim izmjenama zakona dana je ovlast Hrvatskoj agenciji za telekomunikacije da rješava sporne situacije vezane za zajedničko korištenje telekomunikacijske infrastrukture. Kako je Agencija od 1. listopada nakon provedene javne rasprave započela s rješavanjem navedenih pitanja treba prvo vidjeti rezultate napora Agencije te zatražiti izvješće o stvarnom statutu, a tek tada ako bude potrebno rješavati zakonodavnim mehanizmima ova ili slična pitanja i to temeljem analize i prijedloga, prije svega stručnih službi i nadležnih tijela, ministarstva, agencije i Vlade Republike Hrvatske. Svakako ono što je naglašeno i želim naglasiti i u stavu kluba HDZ-a zakon mora omogućiti da distribucijsko-telekomunikacijska infrastruktura bude svima dostupna bez obzira čije je vlasništvo, što je na kraju i u skladu s europskim smjernicama. S obzirom na značaj ove problematike za gospodarstvo i društvo u cjelini potrebno je sveobuhvatno sagledati sve aspekte oko pitanja vlasništva i održavanja distribucijsko-telekomunikacijske infrastrukture. To je posao koji tek predstoji. Iz tog razloga Vlada je angažirala pravnog savjetnika, uglednu međunarodnu konzultantsku kuću koja će u suradnji sa svim relevantnim tijelima, prije svega Hrvatskom agencijom za telekomunikacije dati ekspertno pravno mišljenje glede razrješenja ovog problema. Prije toga klub HDZ-a neće moći prihvatiti Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o telekomunikacijama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba IDS-a, uvaženi zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni državni tajniče. Liberalizacijom telekomunikacijskog tržišta pojavili su se novi telekomunikacijski operatori, davatelji usluga u telekomunikacijama zainteresirani za korištenje gradske distribucijsko TK kanalizacije od kojih neki polažu vlastite kabele u gradsku distribucijsko-TK kanalizaciju. S druge strane gradovi traže da se koristi postojeća distribucijsko-TK kanalizacija kako se ne bi nepotrebno prekopavalo javne površine još jedanput. Bez jasnog vlasništva i bez odgovarajuće dokumentacije i bez katastra infrastrukture i bez jasno definiranog načina održavanja neće biti moguće održavati distribucijsku TK kanalizaciju na dovoljno kvalitetnoj razini. S aspekta namjene telekomunikacija distribucijska TK kanalizacija je regulirana Zakonom o telekomunikacijama člankom 7. u točki 60. definira kabelsku kanalizaciju kao dio telekomunikacijske infrastrukture i to tako da točkom 60. telekomunikacijska infrastruktura sastoji se od temeljne sastavnice telekomunikacijske mreže kao što su zemljište i zgrade za smještaj telekomunikacijske opreme, kabelska kanalizacija, antenski stupovi i druge građevine za obavljanje telekomunikacijskih usluga i djelatnosti. Na distribucijsko-TK kanalizaciju se ujedno odnosi i članak 22. Zakona kojim se određuje zajednička uporaba izgrađene telekomunikacijske infrastrukture dajući posebne ovlasti Hrvatskoj agenciji za telekomunikacije potičući zajedničku uporabu infrastrukture osobito u svrhu zaštite zdravlja, ljudi, zaštite okoliša i potreba primjerenog prostornog uređenja. Također isti članak 22. propisuje da telekomunikacijski ili kabelski operateri imaju pravo ako postoje tehnički uvjeti koristiti se izgrađenom telekomunikacijskom infrastrukturom u vlasništvu drugih pravnih i fizičkih osoba uz naknadu stvarnih troškova na temelju sklopljenog ugovora. Ovdje je potrebno najprije razlučiti pitanje vlasništva nad telekomunikacijskim kabelima od vlasništva nad telekomunikacijskom infrastrukturom kroz koju kabeli prolaze ili na kojoj se kabeli nalaze jer kad govorimo o kabelskoj kanalizaciji onda govorimo o podzemnoj infrastrukturi, a kad govorimo o nadzemnoj onda su to kabeli na stupovima ili bežična infrastruktura je li tako? Nitko ne spori da telekomunikacijski kabeli su vlasništvo THT, no vlasništvo THT-a naravno da nisu ni šahtovi, ni podzemni kanali, odnosno distribucijsko-telekomunikacijska kanalizacija kroz koju su povučeni ti isti telekomunikacijski kabeli. U najvećem djelu distribucijsko TK-a kanalizacija je izgrađena sredstvima lokalne zajednice čega sam i svjedok gdje sam u više navrata radio upravo na tome gdje je jedinica lokalne samouprave bila investitor takve TK-a kanalizacije koja je nakon toga sporazumno prenešena na korištenje THT-a, je li tako? Dakle, moramo reći da je upravo radi toga investitor je u svakom slučaju ili grad ili općina i da zbog toga je to javno dobro. Iako je Hrvatska agencija za telekomunikacije još u kolovozu prošle godine zatražila podatke od operatora o točnom smještaju i vremenskom trajanju korištenja distribucijske TK-a kanalizacije do sada nema pomaka u rješavanju ovoga problema. Osnivanjem Agencije za telekomunikacije kao i Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja pokazale su se kao pozitivan pomak u liberalizaciji tržišta u Republici Hrvatskoj te smatram da je i na planu telekomunikacija upravo Agencija za telekomunikacije, upravo na tragu onoga što se od nas zastupnika i od korisnika telekomunikacijskih usluga i očekuje. Zakonom o izmjenama i dopunama zakona o telekomunikacijama i podzakonskim aktima, agencija je doprinijela liberalizaciji naročito u području korištenja pristupne lokalne petlje, pojednostavljena pristupa telekomunikacijskom tržištu i korištenja novih alternativnih pristupnih tehnologija, jačanje tržišnog natjecanja u onemogućavanju zlouporabe nadmoćnog položaja, djelotvornije zaštite korisnika telekomunikacijskih usluga te stvaranje uvjeta za početak rada prijenosa digitalnog televizijskog signala. Kao što vam je poznato zakonska regulativa je bila takva da se u kabelsku kanalizaciju zajedno sa TK-a cijevima koje su bili plastični profili 50 cm, uz njih mora postaviti još jedna takva cijev kroz koju bi jednog dana, sutra išlo i distributivno televizijski, satelitski program. Liberalizacija tržišta podrazumijeva stvaranje jednakih i transparentnih uvjeta novim operatorima i davateljima usluga za ravnopravni pristup tržištu pri čemu se korisniku otvara mogućnost izbora operatora prema želji vodeći se pri tome računa o osiguranju dobre kvalitete telekomunikacijskih usluga uz prihvatljivu cijenu. Siguran sam da je smisao ovog rješavanja i ovakvog načina rješavanja problema distributivne TK-a kanalizacije nije u tome da se gradovi domognu novog prihoda iz iznajmljivanja distributivno TK-a kanalizacije nego da se svima osigura pristup DTK-a pod razumnim uvjetima. Vrlo visoke naknade za korištenje distributivne TK-a kanalizacije naime mogu ići i u prilog jedino monopolu odnosno u ovom slučaju o kojem danas govorimo THT-u koji će to jedini moći izdržati no time se uništava konkurencija i postiže suprotan efekt. Tvrtka koja je vlasnik i upravitelj distributivne TK-a kanalizacije ne smije biti direktno zainteresirana za korištenje DTK-a i ne bi se smjela baviti telekomunikacijskim uslugama jer bi time imala mogućnost znatnog utjecaja na tržište pretražujući sve svoje interese tako da sprječava druge u korištenju DTK-a kanalizacije pod krinkom tehničke nemogućnosti. Ako se sad osvrnemo na ovaj prijedlog kojeg je u Sabor uputio Klub zastupnika HSP-a vidimo da se sa prijedlogom dodaju novi stavci i to: kabelska kanalizacija u smislu točke 60. članka 7. u vlasništvu je države Hrvatske odnosno jedinica lokalne samouprave ili pravne osobe na čijoj se nekretnini nalazi. Koncesionari, radiodifuznih usluga i operateri imaju pravo ravnopravnog korištenja kabelske kanalizacije uz naknadu stvarnih troškova na temelju sklopljenog ugovora. Vlasnici kabelske kanalizacije moraju poštivati načela nediskriminacije itd. Dakle, operateri pri iznajmljivanju vodova moraju poštivati načela nediskriminacije transparentnosti i objektivnosti odnosno i troškove usmjerenosti naknada. Ako Hrvatska agencija za telekomunikacije procijeni da iznajmljivanje nije u skladu s tim načelima, da ne omogućuje tržišno natjecanje te da nije u skladu s drugim odredbama ovoga zakona ili s preuzetim međunarodnim propisima u slučaju npr. kad operator određuje previsoke cijene ili određuje cijene na način koji ograničavaju tržišno natjecanje, rješenjem će odrediti operateru promjene njegove ponude. Agencija dakle može, kontrolirati cijenu iznajmljivanja telekomunikacijskih vodova pa logično može kontrolirati i cijenu iznajmljivanja distributivne TK-a kanalizacije kroz koju ti vodovi prolaze te utjecati kao arbitar na odluku lokalne samouprave odnosno vlasnika distributivne TK-a kanalizacije o visini naknade. Konačno želim vjerovati da će Hrvatska agencija za telekomunikacije zajedno sa Vijećem korisnika telekomunikacijskih usluga imati znanja i dovoljno snage, podvlačim dovoljno snage da na hrvatskom telekomunikacijskom tržištu neće dozvoliti monopol i da će korisnici doći u poziciju da telekomunikacijske usluge plaćaju po realnim cijenama za dobru kvalitetu i što je isto tako važno bez paušalne pretplate kako je to uobičajeno i u zemljama Europske unije kojima toliko težimo. Klub IDS-a podržati će u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona koji će nadam se do drugo čitanja riješiti vlasništvo, korištenje i upravljanje distributivne TK-a kanalizacije a sve ono što nije u skladu sa eventualno nekim drugim zakonskim prijedlozima odnosno zakonskom regulativom koja je na snazi predlažem da se Vlada odnosno ministarstvo zajedno sa klubovima dogovore i da se u drugom čitanju postavi takav zakon koji će kažem konačno riješiti vlasništvo, korištenje i upravljanje distributivne TK-a kanalizacije. Hvala lijepa.
U ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Zvonimir Sabati.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče. Kolegice i kolege zastupnici. Pa mi smo u našem klubu Hrvatske seljačke stranke raspravljali o ovom prijedlogu zakona i odmah ću na početku reći da ga podržavamo jer se nadamo da eventualno održane dileme koje su se javili tijekom ove rasprave bi mogle poboljšati u drugom čitanju ovaj po nama sasvim korektan prijedlog zakona. Ono što je sad vezano uz obrazloženje bitno to je da doista ovo je primjer kako u principu su ponekad kriva rješenja o kojima se nažalost u početku možda i tako ne misli, pokazuju kriva tek nakon 15-tak godina ili čak možda i više. Ovdje je evidentno prisutno ili bolje rečeno neupitno je načelo vlasništva. Međutim danas kad mi raspravljamo o ovom vlasništvu onda doista kao što je i moj prethodnik govorio, velik broj općina i gradova, tadašnjih općina na kraju krajeva ili putem mjesnih zajednica ili bilo kako drugačije je sudjelovao u izgradnji telekomunikacijske infrastrukture, ukupno uzevši. U procesima koji su bili iza toga naravno postalo je to ja bih rekao ipak vlasništvo HPT-a ali evidentno sada kada raspravljamo o ovom problemu onda vidimo da i vlasništvo i upravljanje su dosta povezani. Agencija za telekomunikacije koja sasvim sigurno je napravila dosta pozitivni pomak i ja sam uvjeren da će i njezina služba za infrastrukture koja je formirana, obaviti svoj posao. Prije svega posao kontrolora u ukupnom tom procesu. Međutim da ne bi bilo eventualno nekakvih zabuna ili da ne bi bilo sudskih sporova i tako dalje mislimo da bi ovaj Prijedlog zakona stvarno bio od koristi. On sigurno štetiti ne može. Ruku sad na stranu i što je bila javna rasprava o vlasništvu i upravljanju i koja je pokazala sigurno jedan dobar način i model kako se takvi problemi trebaju i rješavati, ali ja ne bih volio da ovaj plemeniti prijedlog kao što je bilo rečeno ostane samo na tom plemenitom nego da doista se i operacionalizira. Vezano uz sve to skupa ja ne bih sad ulazio u suštinu postojeće infrastrukture nego bih rekao da možemo čak raspravljati kakva će biti budućnost s obzirom na procese digitalizacije i bežičnih, bežičnih mobilne radio telefonije, ali u svakom slučaju bilo bi dobro da se ovo područje i distribucijsko i telekomunikacijsko, moram to reći, mislim da kolega Čosić je to lijepo obrazložio, itekako bi trebalo razjasniti dok je vrijeme. Tako da mi ćemo ispred Kluba HSS-a podržati ovaj Prijedlog zakona. Predlažemo da on ide u drugo čitanje i da ako treba da se malo i doradi, ali u svakom slučaju on bi samo unio još dodatni red na ovom području. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik potpredsjednik Doma gospodin Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ajmo poći od pretpostavke da je stvarno vlasnik distribucijske i telekomunikacijske infrastrukture HT ili Deutsche Telecom sada koji je kupio HT. Ako bi to tako bilo onda bi se dogodilo u Hrvatskoj da je jedna pravna osoba uspostavila monopol. A po našem Ustavu monopoli su zabranjeni. Prema tome mi bi iz razloga, ustavnih razloga morali donijeti posebni zakon koji bi spriječili monopolsko ponašanje. To je broj jedan. Broj dva, po Ustavu se isto kaže da je zakonom moguće u interesu Republike Hrvatske ograničiti ili oduzeti vlasništvo uz naknadu tržišne vrijednosti, članak 50. A u 52. se kaže da je zemljište između ostaloga dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Prema tome opet ako bi se radilo o svemu tome ovakvoj interpretaciji da je to vlasnik kao, da je HT vlasnik kao što to neki tvrde mi bismo morali donijeti ili posebni zakon o ograničenju poduzetničke i vlasničke slobode uz naknadu tržišne vrijednosti i utvrditi da zapravo ovo dobro od interesa za Republiku Hrvatsku mora biti stavljeno u funkciju svih. To je prvo što bih htio reći u vezi s ovom problematikom. Drugo, što bi trebalo reći. Treba postaviti pitanje na temelju zapravo povijesne analize i vezano za prethodni političko-pravni sustav i režim s jedne strane oko nastajanja teleko, odnosno distribucijsko-telekomunikacijske infrastrukture s jedne strane, a s druge strane vezano za povijesnu analizu pravnog sustava Republike Hrvatske u ovih 15 godina. Ako sa tog aspekta gledamo onda ćete doći do čitavog niza podataka da je ova infrastruktura nastajala zapravo ulaganjem jedinica lokalne samouprave pa i samih građana kroz samodoprinose u pojedinim sredinama, čak između ostaloga i kroz tzv. plaćanje priključaka vezano uz tu infrastrukturu. Teško bi se iz takve povijesne analize mogao izvući zaključak da izvorno pravo vlasništva na originalni način na ovom segmentu nakon rasprava društvenog vlasništva pripada telekomunikacijama odnosno Hrvatskoj pošti i telekomunikacijama u to vrijeme. Drugo što bi trebalo reći, privatizacijom i pretvaranjem, … [[Govornik se ne razumije.]] ne privatizacijom nego pretvorbom tog poduzeća iz društvenog u javno poduzeće država je zadržala ovaj dio infrastrukutre. Ali infrastruktura se nalazi na zemljištu i u zemljištu koje je još 1992. godine donošenjem Zakona o lokalnoj samoupravi zapravo pretvoreno. Jer je tamo rečeno: Sve nekretnine i pokretnine koje nisu naravno privatizirane još u pretvorbi i privatizaciji i tako dalje, a nalaze se na području jedinica lokalne samouprave pripadaju primjerice lokalnoj samoupravi. Prema tome nema dvojbe da se radi o jednom vrlo interesantnom segmentu koji unutar sebe po prirodi stvari sadrži zapravo tzv. koncept podijeljenog vlasništva. Po meni nikakve dvojbe nema da zemljište preko, kroz koje kanal prolazi na području jedinica lokalne samouprave pripada jedinicama lokalne samouprave. I samim time kanal njima. Drugo što je isto tako nesporno, sama infrastruktura kroz koje prolaze kablovi ovisno o tome tko ju je gradio, u pravilu pripada jedinicama lokalne samouprave i teško ju može se interpretirati na drugačiji način. Ali neovisno o tome kome pripada u vlasničkom i pravnom smislu nitko ne može imati monopol na tome da isključi drugog mogućeg korisnika koji hoće pružati telekomunikacijske usluge građanima pod jednakim uvjetima razumljivo. I treća stvar, sami kabeli naravno su u vlasništvu onih koji su ih polagali odnosno Hrvatskih pošta odnosno sada Telekomunikacija a prije i Hrvatskih pošta. Prema tome da razlučimo stvar, postavlja se pitanje argumenta Vlade zbog čega odbija ovaj Zakon? Da bi to trebalo riješiti nekim drugim zakonom. Ne, ne rješava se ovo pitanje Zakonom o vlasništvu i stvarnim pravima. Jer Zakon o vlasništvu i stvarnim pravima to daje dovoljno osnova da to kaže to pripada jedinicama lokalne samouprave. Ono gdje se može razgovarati samo o tome da li ćemo donijeti posebni zakon po kojem se ograničavaju po vlasništvu i poduzetničke slobode ne sada samo HT-a, da se razumijemo, nego i općina i naših gradova kroz koje, čije zemljište to prolazi pa da onda to eventualno cjelovito se rješava ili izmjenom i dopunom ovoga zakona na koji će se način zapravo razriješiti pitanja vlasništva i upravljanja ovom vrijednošću u interesu svih njih. Ja sam vrlo sklon zapravo prihvatiti da se ovakvom jednom izmjenom i dopunom ovog zakona to riješi iz jednostavnog razloga što je slično rješenje prisutno u praksi europskih zakonodavstava članica Europske unije, da se zapravo taj zakon tretira kao lex specialis koji to pitanje regulira. I iz tog segmenta sam zapravo zahvalan kolegama da su ovu inicijativu uputili u saborsku proceduru, iz jednostavnog razloga. Ako se sjetimo proljetos smo imali i raspravu u Saboru povodom ovog pitanja, ali i tada je rečeno da će se razmotriti mogućnost da se zakonodavno to riješi. Međutim, nikakve inicijative nije došlo osim ove koju je sada dao Klub zastupnika HSP-a. Zbog toga ću ja osobno podržati ovaj prijedlog zakona da ide u drugo čitanje. Nemam ništa protiv da eventualno Sabor na prijedlog vladajuće većine donese i poseban zaključak po kojem se obvezuje predlagatelja da u pripremi konačnog prijedloga zakona zapravo dobije informacije koje su vezane i za savjete pravnih eksperata, pardon, pravnog eksperta koji daje savjet Vladi i stajalište Vladi da bi imao u vidu prije nego što konačni prijedlog zakona riješi. A samo ovdje moram naznačiti važno pitanje. Nekako rasprave koje se u javnosti probaju kanalizirati oko toga zapravo da je ovo već kupljeno i prodano i da se na derivativni način pretvorbu, privatizacijom telekomunikacija steklo vlasništvo i to angro i kabela i infrastrukture i samog zemljišta praktički od strane HT-a teško je interpretirati i veoma, veoma je to teško provesti u djelo, iz jednostavnog razloga jer je to pitanje na kojem će naši svi gradovi zapravo staviti veoma, veoma ozbiljne primjedbe i pobuniti se jer se radi zapravo o njihovom prostoru koji oni uređuju. Prema tome, da pojednostavim stvar. Čak moramo reći, tu su kolege naveli i kako je to u pojedinim zemljama, ali naveli to i kakva je situacija u Njemačkoj gdje se gradovi, dakle jedinice lokalne samouprave bune s pravom da … [[Govornik se ne razumije.]] zapravo iskorištavaju svog zemljište i naknadu iskorištavanja zemljište odnosno te infrastrukture koja kroz njihovo zemljište prolazi u odnosu na Deutsche Telekom. I Deutsche Telekom zapravo veoma teško tome odolijeva i on će morati tome popustiti. Morat će to popustiti neovisno o tome što pokušava raditi. Jedno je bilo dok je Deutsche Telekom bio državnba kompanija. Ali je Deutsche Telekom privatizirana kompanija i u Njemačkoj. On više nije u većinskom vlasništvu Njemačke i doći će do promjene i u Njemačkoj. Ne smijemo si dozvoliti da s obzirom na tradiciju i inače uspostavljene vlasničke odnose koje su imale jedinice lokalne samouprave na tom segmentu ili povijesnom analizom imaju pravo da, imaju pravo vlasništva na tom segmentu da to izgubimo i da na kraju krajeva nakon transformacija od svakakvih odnosa u samoj Njemačkoj zapravo dođemo u situaciju da je njemački Telekom vlasnik, većinski vlasnik ili budući većinski vlasnik Telekoma kod nas u povoljnijoj poziciji u našoj zemlji nego što je u matičnoj zemlji u kojoj ima sjedište … [[Govornik se ne razumije.]] Zbog svih tih razloga ja predlažem, a i pozivam sve kolege zastupnike da neovisno o stajalištu Vlade, ne odbijemo ovu inicijativu u prvom čitanju, nego da ovu inicijativu u prvom čitanju podržimo, a do drugog čitanja zamolimo predlagatelje neka zajedno sa Vladom se uključe u pripreme konačni prijedlog zakona. Uostalom neka ga pripremi ako treba i sama Vlada. Važno je ovo pitanje riješiti, a ne odugovlačiti ovo pitanje rješavanja, niti se oslanjati na pitanje šta će se dogoditi ako bi se narušila pravna sigurnost. Postavlja se pitanje zapravo da li se ponašanjem HT-a nije narušila pravna sigurnost u Hrvatskoj. Ja mislim obratno, da praksom takvog ponašanja zavarivanja šahti i da ne nabrajam sve ono što se dešava po našim gradovima zapravo je narušena pravna sigurnost. I ne samo pravna sigurnost nego eksplicitni iskaz je to monopolskog ponašanja koje isključuje trećeg određenog suprotno Ustavu Republike Hrvatske. I u tom pogledu ja smatram da je naša Agencija za telekomunikacije pa i resorno ministarstvo trebalo hitnim inspekcijskim nadzorom poduzeti mjere i dati rješenje o zabrani takvog ponašanja telekomunikacija u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Kapraljević.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoju raspravu sam trebao imati u ime kluba, ali sam bio na odboru pa sve ono što sam mislio reći dolje to ću reći i sada. Hrvatska narodna stranka u svakom slučaju podržava ovaj prijedlog HSP-a i smatramo da je ovo dio da ova priča koja se tiče DTK, znači distribucijsko-telekomunikacijske kanalizacije, da je to dio nacionalnog suvereniteta Republike Hrvatske i da u svakom slučaju i taj svoj nacionalni suverenitet koji se u ovom slučaju očituje kroz DTK da trebamo sačuvati. Ja sam inače radio u, još davno nekad u HT-u, tad se to nije zvalo tako, doduše ne zove se ni sada. Tad je to bio OOUR PTT prometa i ja sam radio u tom OOUR-u PTT prometa i sjećam se jako dobro na koji način smo izgrađivali kompletno svu infrastrukturu koja je bila telekomunikacijsku infrastrukturu, a to je bilo još ono vrijeme kad su moji monteri za svaki priključak imali osigurano negdje janje. Jer priključaka nije bilo i ljudi su jednostavno pravili ugovore onakve kako je PTT tada tražio. I većina toga, od centrala, zgrada, kanalizacije, kablova, prijenosnih sustava, sve to su izgradili građani svojim, bilo preko SIZ-ova, bilo preko cijene priključka, sve je to izgrađeno na teret građana. U jednom trenutku smo mi odlučili da to, ja i dan danas ne znam zbog čega da to prodamo nekome, da pretvorimo naše u njihovo. I kad smo odlučili to prodati nismo, ili jesmo, ja ne znam još uvijek nije izdefinirano, odlučili šta smo prodali. Ja tvrdim da nismo prodali praktički ni jedan priključak ni ništa jer čak tvrdim da nismo prodali ni prijenosne sustave, ali jednostavno eto, to je otišlo tako kako je otišlo. Ali ovaj dio koji je ostao, a to je ta DTK u svakom slučaju moramo zaštiti, ne možemo smatrati da je to dio ugovora koji je potpisan sa Deutsche Telekomom i da je to njihovo. Jer tu postoje 3 problema oko DTK. Dva su ona koja se direktno tiču DTK, a to je zemljište iznad same kanalizacije, to je znači pravo služnosti, zemljište gdje prolazi ta kanalizacija. Drugo je pitanje same kanalizacije, a tek treće je pitanje kablova koji prolaze kroz tu kanalizaciju. Pravo služnosti u svakom slučaju mora biti osigurano gradovima, lokalnim jedinicama. Znači one moraju imati pravo naplaćivanja prava služnosti, jer na tom prostoru gdje je prošla kanalizacija normalno da je to zemljište zauzeto za neke druge stvari, za kanalizaciju, plin ili ne znam šta drugo. Znači u svakom slučaju pravo služnosti se treba naplaćivati, doduše to se ovdje nedotikavle ovim zakonom kako bi to rekli u nekim krajevima, ali ovaj drugi dio vlasništva nad kanalizacijom koji se ovdje rješava u svakom slučaju treba dopasti jedinicama lokalne samouprave i one su te koje bi ustvari trebale omogućiti da zavlada prava konkurencija, da kroz te cijevi prođu razni davatelji usluga, ne samo jedan i da on zaključava i otključava i naplaćuje nekakvo pravo provlačenja kablova i prijenosnih drugih optičkih, bilo optičkih bilo ovih drugih kablova i smatram da je dobro da je HSP krenuo sa ovim i klub HNS-a u svakom slučaju će podržati njihov pokušaj, a ujedno će to biti naš pokušaj ako ovo prođe u prvom čitanju i uđe u drugo čitanje. Ujedno će to biti naš pokušaj za očuvanje nacionalnog suvereniteta Hrvatske.
Jeste ispravak netočnog navoda ili replika? … [[Upadica se ne čuje.]] Replika. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kapraljević točno je govorio da su sve telekomunikacije, svu telekomunikacijsku infrastrukturu izgradili građani, općenito oni koji su imali priključak telefonski i oni koji nisu. Međutim 80-tih godina osobno sam sklopio ugovor sa tadašnjim PTT-om za 1.500 DEM za broj i priključak telefona i pored toga učestvovali u postavljanju tada stupova na kojih se onda postavljao kabel i izgradnju uzemljenja na najbližem stupu. Prema tome samim time uz sve skupa učestvovanje svih građana dakle ono što je naše je naše, ovdje smo imali još i pojedinačno da tako kažem vlasništvo i plaćanje tih 1.500 DEM sa učestvovanjem u radu. Tako da je u potpunosti točno ono što ste rekli i vjerujem da je upravo taj dio bi morao biti sastavni dio ugovora danas svih nas koji smo u tome učestvovali i trebali imati suvlasništvo u THT-u.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolegi. Ja bih to pojednostavio. Ja znam mnogo sela koji su sami postavljali telefonske stupove, koji su sami razvlačili traktorima kablove po tim stupovima i sve sami napravili da bi HT došao i montirao samo jedan reces i platili su svi priključak. Znači to je činjenica i to je istina. Međutim ovdje se radi samo o onom dijelu koji se tiče kanalizacije. Kad bi gledali ovako kako vi kažete, sve u ovoj Hrvatskoj smo mi zajedno napravili, sve je to država uzela nama i dala nekima. Mislim da se razumijemo. Ali ovdje smo još i posebno plaćali, ali mnoge druge stvari smo posebno plaćali pa nam je država ukrala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Vlado Jukić.
Štovani kolegice i kolege. Vezano za ovaj prijedlog zakona na raspravu me ponukala rasprava predstavnika Vlade naravno. Obzirom na činjenicu da je on istaknuo kako je naš prijedlog plemenit, međutim ono što je ključna rečenica je da je on ustvrdio da se našim prijedlogom dovodi u pitanje pravna sigurnost u Republici Hrvatskoj. Obzirom da smo mi, smatramo sebe ozbiljnom strankom, ni u kojem slučaju ne bismo pristali niti davali prijedloge barem ne svjesno, koji bi i u najmanjoj mjeri dovodili u pitanje pravnu sigurnost u Republici Hrvatskoj jer držimo da to ne bi bilo ni primjereno u Hrvatskom saboru. Mi smo kada smo raspravljali i dogovorili se da idemo sa ovim prijedlogom zakona, naša osnovna namjera bila je ojačati pravnu sigurnost u Republici Hrvatskoj. Kroz rasprave kolega i sami prateći medije i u svakodnevnom životu u mjestima gdje živimo, svatko od nas bez neke velike, velikog razmišljanja, može se prisjetiti situacija u kojima može iznaći argumente da po ovom pitanju nema pravne sigurnosti u ovom trenutku. Svi smo i u lokalnim tijelima samouprave, bavimo se kontaktima sa biračima i rijetko koji od zastupnika nije imao priliku vidjeti to kako to izgleda u praksi, a u praksi izgleda ono što su već neki kolege spominjali, lokoti na šahtama, sukobi i rasprave između izvođača radova, predstavnika lokalne samouprave i THT-a koji u ovom trenutku se ponaša kao monopolist vezano za DTK a ponaša se kao monopolist i za to svoje ponašanje ima i potporu Hrvatske države i hrvatskog pravosuđa. Činjenica da se sa ovim prijedlogom dovodi u pitanje pravna sigurnost ne može se s moje strane protumačiti drugačije nego da predstavnik Vlade ima ugovor i da tu svoju tvrdnju crpi iz ugovora o prodaji HT-a između Republike Hrvatske i Deutche Telekoma. Na žalost, u ovom Hrvatskom saboru u ovih 10 godina, najmanje 20 puta po raznim temama smo raspravljali po pitanju telekomunikacija i na ono vječno pitanje ni dan danas nismo dobili odgovor i sumnjam kako stvari stoje da ćemo ga i dobiti, a to je odgovor kako je moguće da hrvatski zastupnici u Hrvatskom saboru, a ja sam zastupnik, ne mogu vidjeti ugovor o privatizaciji HT-a, ugovor kojim je Hrvatska država prodala HT Deutche Telekomu. Koja su obrazloženja, da sada ne uzmem Poslovnik pa da ga ne citiram, taj naš Poslovnik koji bi morao biti u ovoj Hrvatskoj državi jedan od akata koji bi se morao poštivati, on daje nama zastupnicima pravo pristup svim informacijama koje su nam potrebne za izradu i inicijative i za naš zastupnički rad. Na žalost to se očito ne odnosi na pitanje informacije o ugovoru o privatizaciji HT-a. Jer valjda predstavnik Vlade tu vidi argumente za svoju tvrdnju da naš prijedlog dovodi u pitanje pravnu sigurnost, jer jedino moguće obrazloženje je da u tom ugovoru stoji da jesmo prodali DTK Deutche Telekomu. Pa možemo li mi očekivati kao zastupnici da se jednom iz nekakve mračne kasice pojavi na svjetlu dana taj famozni ugovor i da ga mi možemo pročitati i da imamo osnovne konkretne informacije na osnovu kojih smo mogli raspravljati, davati inicijative i prijedloge zakona ili ćemo ostati i dalje u ovoj situaciji, a ja je ocjenjujem kao zaštitu monopola HT-a. Mi bismo, jer mi se tako kao zastupnici i kao stranka i ponašamo, ovdje trebali iskazivati interese građana i mi kroz naš prijedlog i iskazujemo. Konkretno naravno radi se o interesu lokalne samouprave, gradova, općina i županija. Međutim to je interes svih naših građana, a interes je prije svega da se koliko je to moguće u zakonskim okvirima monopol suzbije, da se ponašamo tržišno i da u krajnjoj konzekvenci interes građana je jeftinije telekomunikacije koje su kao što znamo svih ovih godina u Republici Hrvatskoj višestruko skuplje nego u zemljama iz kojih su nam došli razno-razni operateri i odavde visokim cijenama nama nabijaju i iznose kapital. I mi to toleriramo i nažalost i dalje imamo situaciju da netko štiti monopol. Postavlja se pitanje koji su razlozi da se štiti monopol, a ne štite se interesi građana, a trebali bi se prije svega štititi interesi građana kroz djelovanje Hrvatskog sabora, a valjda i hrvatske Vlade. Znači, postavljam konkretno pitanje predstavniku Vlade. Je li moguće da zastupnik u Hrvatskom saboru dobije na uvid ugovor o prodaji HT-a? Je li to moguće ili nije moguće? To da je to poslovna tajna, to jednostavno je apsurdno, takvo obrazloženje unaprijed ne prihvaćam. Gdje se taj ugovor nalazi i gdje se on može vidjeti kako bismo ovdje mogli relevantno raspravljati i dati konkretan odgovor na pitanje da mi sa svojim prijedlogom dovodimo u pitanje pravnu, pa sad imamo pravnu nesigurnost. Ili imamo možda pravnu sigurnost da oni imaju pravo to raditi, činiti što čine i dalje imati monopol i zarađivati ekstraprofite na leđima hrvatskih građana. To je jednostavno nedopustivo. Što vrijeme dalje ide, to se više problema pojavljuje. Izvodimo radove, rekonstrukcije ulica i na kraju moramo čekati 15, 20 dana da se gospoda iz monopola smiluju i da naprave ili dozvole da mi napravimo svoj dio posla. I na taj način povećavaju troškove opet kome? Hrvatskim građanima. Do kada će ta situacija u Hrvatskoj trajati da jedan monopolist može se ponašati kao država u državi i da za to ima punu zaštitu bez obzira na razno-razna obrazloženja, punu zaštitu hrvatske države i hrvatske Vlade. Do kada će to stanje trajati? Možemo li mi ovdje razgovarati na način da idemo vidjeti što je u interesu hrvatskih građana. Ja sam uvjeren da je naš prijedlog u interesu hrvatskih građana. I zato vas molim kolege i kolegice da konačno jednom stanemo na kraj takvom ponašanju i da se počnemo ponašati onako kako se to od nas i očekuje. Nije ovo prijedlog politički niti je ispolitiziran niti mi želimo da se on ispolitizira, nego se pojavio u životnoj praksi kroz obnašanje vlasti u lokalnoj samoupravi. Imamo problem koji možemo riješiti. Mi predlažemo kvalitetno zakonsko rješenje, ono se vjerojatno može doraditi u drugom čitanju, mi to prihvaćamo. Ali ne možemo prihvatiti nikakvu ocjenu da mi sa svojim prijedlogom dovodimo u pitanje pravnu sigurnost hrvatskih, hrvatskog pravnog sustava. To ni u kom slučaju nije nam niti bila namjera niti je to sadržaj ovoga našega prijedloga. I na kraju ponavljam, je li moguće predstavniku Vlade da hrvatski zastupnik, zastupnik u Hrvatskom saboru kojeg su građani izabrali jednom dobije mogućnost što mu Poslovnik i Ustav osiguravaju i navodno garantiraju da vidi svojim očima ugovor o prodaji HT-a Deutsche Telekomu. Pa da onda imamo i argumente i da se stvarno uvjerimo da li ovo ugrožava pravnu sigurnost ili ne. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Poropat.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jukić rekao je da je namjera njihova kluba bila ojačati pravnu sigurnost po ovom pitanju. Da, slažem se s time jer će se ovim prijedlogom riješiti vlasništvo, korištenje i upravljanje distribucijskom TK kanalizacijom. Ali isto tako kolega Jukiću ukinuti će se i mogućnost monopola što je naša isto tako ustavna obveza.
Zahvaljujem. Zaključujem. U ime predlagatelja izvolite. U ime, predstavnik Vlade, državni tajnik Breglec, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, dužan sam nekoliko odgovora na direktno postavljena pitanja. Prije svega želim reći da po pitanju famoznih ugovora nadopuniti odnosno dati informaciju koja je zasigurno poznata javnosti s obzirom da je na tu temu bila održana i tiskovna konferencija i to u dva navrata. Naime, s obzirom na karakter ugovora koji su obilježeni poslovnom tajnom ministarstvo je izradilo sažetke ugovora o privatizaciji iz 1999. i 2001., objavilo ih na svojim web stranicama i danas ti sažeci koje u svakoj bitnoj činjenici su naravno vjerodostojni i vjerno prikazuju duh onoga što stoji u ugovorima, stoje dostupni i u ovom trenutku. Dakle, s jedne strane smatrali smo da je, odnosno smatrali smo da je takav pristup na najbolji mogući daje odgovor upravo ovakvim zahtjevima koji nisu, koji su dolazili sa različitih strana i da u svojoj suštini na zadovoljavajući način daju uvid u bit i srž ovih ugovora. Ja vam ne mogu odgovoriti direktno na direktno pitanje da li saborski zastupnici mogu dobiti u posjed na uvid na bilo koji način dokument, pretpostavljam da u svakom slučaju takav način kroz Poslovnik i druge akte je moguće realizirati, ako ne u potpunosti, onda u jednom određenom restriktivnom obliku i svakako ukoliko se takva inicijativa pojavi da će Vlada i sa svoje strane pravovremeno dati odgovor odnosno možda čak i u potpunosti udovoljiti zahtjevu. Ne mogu u ime Vlade prihvatiti klasifikaciju da Vlada podržava monopol, odnosno da monopolist ima punu zaštitu Vlade kao što je bilo rečeno u istoj raspravi, što je vrlo lako demantirati. Naime, poznate su, poznati su dosezi posljednjih dvije i po godine na liberalizaciji telekomunikacijskog tržišta na kojima dakle moram to ovdje naglasiti je posebno na području mobilnih telekomunikacija ne samo da nema već monopola nego je i duopol razbijen na način iznad svih očekivanja, u posljednjih godinu dana penetracija je praktički skokovito srasla sa 61% otprilike koliko je bila prije dvije godine na oko 95% koji imamo sad uz cijene koje su pale za, na u pola prijašnjih, a isto tako na području fiksnih telekomunikacija podsjetit ću da je izdato 17 dozvola koje su, dakle 17 novih operatera sa dozvolom postoji, da je ustrojena i funkcionira itekako efikasno Hrvatska agencija za telekomunikacije, da je pet od tih 17 operatera dobilo i prošlo tehničke preglede i počelo operativno sa radom, da o nikakvom monopolu u ovom trenutku u telekomunikacijama ne možemo govoriti ni u fiksnoj a napose ne u mobilnoj telekomunikacijskoj mreži i uslugama vezane uz te mreže i da su upravo na tom području itekako vidljivi rezultati i jedna odličnost i spremnost Vlade da kroz poteze koje je povukla zapravo omogući građanima bolji i kvalitetniji servis, niže cijene i sve ostalo što donosi jedna fer tržna utakmica kojoj smo svjedoci. Uvjeren sam da ćemo tako nastaviti, svakako da je proces pristupa fiksnoj mreži, razdvajanje, razmotavanje lokalne petlje svugdje u svijetu pa tako i u Hrvatskoj jedan kompleksan proces u kojem naravno … [[Govornik se ne razumije.]] ili bivši monopolist ima niz mogućnosti pod izgovorom tehničkih ili drugih razloga logističkih onemogućiti, odnosno zadržati postojeću poziciju, odnosno onemogućiti pristup konkurenciji, ali to su procesi koje su prošle sve države, prolazi i Hrvatska, u ovom trenutku preko 8% korisnika od nekada milijun 700 tisuća fiksnih priključaka posjeduju alternativni operatori i smatramo da je to za godinu dana liberalizacije na području fiksne telekomunikacijske, fiksnih telekomunikacijskih usluga jedan izuzetan uspjeh, a da će funkcioniranjem Hrvatske agencije za telekomunikacije i odlučnim mjerama i rješenjima koje dovodi i donosi svakodnevno taj proces u bitnom biti nastavljen i ako je naravno svima nam je želja i ubrzan kako bi i na području usluga u fiksnim telekomunikacijama imali isto tako oštru tržišnu utakmicu kao što je imamo i na području mobilnih. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa prvo moram kazati … [[Govornik se ne razumije.]] na ovaj govor završni predstavnika Vlade, to mi liči na debatni klub kako se može govoriti o nečemu da se ništa ne kaže, a vidite sad ste vi ovdje u manjini, sad smo obavili raspravu i svi zastupnici iz svih klubova su podržali naš zakonski prijedlog i govore baš upravo o tome da je glavno pitanje da se konačno na zakonit način riješi ova situacija. Stvar je jasna, nesporna i vi ste u manjini i onda nama ovdje govorite da mi dovodimo u pitanje pravnu sigurnost. Pa tko dovodi u pitanje pravnu sigurnost ako smo mi ovdje predstavnici izabrani od naroda, svi se slažemo da to pitanje vlasništva je jasno, da je to vlasništvo općina i gradova pa tko onda dovodi pravnu sigurnost u pitanje? Je li sadašnja situacija održiva? Nije održiva? Pa tko onda brine o pravnoj sigurnosti? Dapače, mi svi ovdje zastupnici kao i klub HSP-a koji je podnio prijedlog. Hoćemo reda napraviti na ovom području i to bi bilo logično da je Vlada rekla da se slaže da se uvede reda na ovome području. Svi mi znamo osobno koji smo prije rata telefon uvodili da smo davali po tisuću i pol maraka, negdje je bilo i više. U Sloveniji su to riješili da imaju dionice ljudi na taj način, što je u redu. Ovdje proistječe THT polaže pravo vlasništva. Kakvo ono pravo vlasništva polaže? I ako vi tako tvrdite znači vi s ovim što ne želite podržati ovaj naš prijedlog idete njima na ruku, ne idete na ruku hrvatskim građanima, ne idete na ruku uvođenja reda i ne idete na ruku ovdje iskazanoj volji i pravdi i dapače monopol i dalje tolerirate, a deklaratno kažete da ste protiv toga. Prema tome, nemojmo se zavaravati, stvar je jasna, stvar je nesporna, sjetite se samo u selima što se događalo da su ljudi za kad se telefon uvodio i za centrale davali svoje domove, da li je to bio vatrogasni dom ili zadružni dom i nakon toga taj dio je na sebe prepisalo tadašnje pošte, odnosno sad je to na THT-u. Prema tome, nemojmo tu zavaravati nikoga, stvar je jednostavna i nemojte nam tvrditi kako bi se to. Kad vi meni kažete, odnosno nama u HSP-u i svima nama zastupnicima veli ako je to tako što vi tvrdite odgovor u Vlade to bi se onda eventualno, pazite eventualno moglo veli riješiti općim propisima o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Pa jeste čuli za izraz leg specialis? E ovo je leg specialis propis. Evo vidite, kad ste čuli sada vam ja kažem da je ovo leg specialis propis. To je leg specialis propis. Možemo imati i posebni zakon, slažem se što je gospodin Arlović rekao gdje ćemo sve ove situacije dvojbene koje se ne pojavljuju samo na ovom području nego i drugima područjima regulirati, ali ovo da će se riješiti općim propisima onda tko je pisao to stajalište ne zna šta se rješava općim propisima u vlasništvu i drugim stvarnim pravima da se postaju temeljna načela i sve ostalo, a situacija se razrađuje ugovorima i drugim varijantama. Prema tome, svima je izgleda sve jasno da se treba uzeti reda osim ovdje državnome tajniku i nadam se da će Vlada svjesno i apeliram znači na sve nas ovdje nazočne i većinu i oporbu da podržimo ovo u prvom čitanju, a u drugom čitanju možemo svi zajedno i Vlada i svi predstavnici klubova. Ovo za nas nije političko pitanje, ovo je uvođenja reda, a znamo kakva je situacija na tome području. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Prijedlog zakona o dopuni Zakona o telekomunikacijama. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika HSP-a. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o telekomunikacijama koji je predložio Klub zastupnika HSP-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Molim glasovati. Rezultat? Sa 67 glasova za, 3 suzdržana i 21 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Prelazimo na sljedeću – - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku na djecu – Predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar, prvo čitanje P.Z. br. 508 Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona članak 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mladež i šport. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dodatno predložiti prijedlog? Uvaženi zastupnik Lesar nije u dvorani. Izvjestitelji odbora. Predstavnik Vlade. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvažena zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice ne podržava Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio zastupnik Dragutin Lesar, a uz kojim se predlaže izmjena članka 10. stavak 1. Zakona o doplatka na djecu "Narodne novine" br. 94, 2001. godine. Ja bih prije nego što obrazložim ovo naše stajalište iznijela neke podatke. Po demografskim projekcijama, ali i podacima do kojih je došlo i stručnjaci Ujedinjenih naroda može se očekivati da će u Hrvatskoj 2015. godine živjeti 4 milijuna 39 tisuća 146 što je za 398 tisuća 314 manje stanovnika nego danas, a to je tako bliska budućnost 2015. godinu. Znači ovo je zaista krajnje zabrinjavajući podatak. Treba također istaknuti i druga demografska kretanja, povećan udio staračkog stanovništva koji je već sada preko 16% i ubraja nas u starije narode i smanjenje udjela rođenih i radno sposobnih. Sve to izaziva evo i izravno ugrožava jedan vitalni, radni, gospodarski potencijal države i društva. Na sreću odgovorna Vlada a ova to jeste i do sada je poduzimala niz mjera koje su zaustavile negativni trend pa bi vas ja molila da pažljivo poslušamo ove podatke. Broj živo rođenih djece bilo je 1999. godine 45 tisuća 179. Pogledajmo šta se dešava od 2000 nadalje. 2000. 43 tisuće 746, pa idemo dalje, 2001., 40 tisuća 993, pa 2003. imali smo 39 tisuća 668 broj živo rođenih i razliku od '99. znači do 2003. 15 tisuća 511 manje živo rođene djece. Evo možemo iz ovih podataka vidimo što jedna politika može učiniti zakonskim izmjenama ali i drugim aktivnostima stvarajući jedno ozračje da obitelj ni nije tako važna i stvarajući jedne druge vrijednosti u društvu. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti u okviru svojih redovitih aktivnosti a prateći i provedbu Zakona o doplatku za djecu na temelju i stručnih procjena ali i razmatrajući i predstavke građana uočio je isto tako više spornih točaka u Zakonu o doplatku na djecu među kojima je i ovaj sporni članak 10. stavak 1. kojim se izmjene i predviđaju. Također u očitovanju Vlade se kaže da je razrađeno nekoliko radnih opcija i financijskih izračuna novog određivanja doplatka za djecu kao jedne mjere potpore u obitelji gdje su uklonjene uočene nejasnoće pa se tako mijenja i sporna odredba predložena u ovom zakonskom prijedlogu. U saborskom proceduri mislim da će to sutra biti na dnevnom redu je i Prijedlog nacionalne populacijske politike koja na sve obuhvatan i cjelovit način dotiče se svih aspekata potpore i osnaživanja obitelji u kojoj je pozornost posvećena i dječjem doplatku kao jednom od mjera kojom se pomaže prirodni prirast i daje potpora obitelji u podizanju djece. Imajući u vidu sve izneseno da je u pripremi znači cjelovite izmjene Zakona za doplatak za djecu klub Hrvatske demokratske zajednice ne može prihvatiti predložena parcijalna rješenja. Zahvaljujem.
Hvala. Za klub HNS-a poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Htio bih najprije ispričati predlagatelja gospodina Lesara. Molio je, ja sam zapravo zamolio u njegovo ime da se ova točka skine sa dnevnog reda pošto danas nije nikako mogao biti ovdje međutim to se nije dogodilo pa eto o njoj razgovaramo. Naime, svi argumenti koje je kolegica prethodno iznijela o brizi za populacijsku politiku, o depopulaciji Hrvatske, o smanjenom broju djece, sve to skupa stoji. Sve to skupa je istina. I ovaj zakonski prijedlog pokušava pomoć onima koji su ostali. O čemu se zapravo radi? Radi se o tome da prema važećem propisu pravo na dječji doplatak ostvaruju djeca koja idu u osnovnoj školi do 15 godine starosti. Što je u normalnoj situaciji sasvim u redu. Sa 6, 7 godina krene u školu, 8 razreda, 14-15 godina, završi osnovnu školu, krene u srednju i onda se drugi propisi primjenjuju na njega. Što ako je dijete bolesno prije nego što krene u školu, pa ne krene sa 7 nego sa 8? Što ako je bolesno bilo godinu dana pa je izgubilo godinu zbog bolesti ili nekog drugog razloga, pa se nađe u 7 razredu sa 15 godina i više nema pravo na dječji doplatak, ni krivo ni dužno? Dakle kad se zalažemo za pomoć djeci, kad osnivamo ministarstva koja se tako zovu, kad smo tako jako dobri i tako jako velikodušni da strategije smišljamo o tom, ajmo se malo brinuti o živoj djeci. Dok ta djeca kojoj se dogodila ova nepravda dočekaju izradu strategije bit će blizu penzije. Dok ta djeca dočekaju izradu i primjenu zakona, njihovim unucima će trebati takvi zakoni, tempom kojim krećemo. Bilo bi dobro kad bi Vlada jednom prilikom priznala, a ovaj put to priznaje nominalno u samom tekstu obrazloženja da je to zapravo omaška, jer se slična omaška nije dogodila u propisima koji se tiču srednjoškolskog obrazovanja djece. Tu djeca mogu biti godinu dana bolesna i imat godinu dana dulje onda recimo dječji doplatak. Dakle Vlada priznaje da se dogodila omaška ali pošto je sad netko iz opozicije predložio da se ta omaška ispravi ma nema šanse! Bilo bi pošteno, ljudski i pristojno priznat grešku i reći eto, je u svoj toj šumi propisa koje smo donosili, koje smo predlagali, koje smo mijenjali, koje smo dopunjavali potkrala se greška, ajmo ju ispraviti, odbit ćemo prijedlog kolege Lesara i dat ćemo odmah prijedlog Vlade da se ta greška ispravi, jer ovdje se ne radi o nečem što se može za godinu dana nepravda ispraviti. Za godinu dana ta djeca će otići iz sustava. Bit će im napravljena nepravda kroz godinu, dvije, ni krivim ni dužnima i ne znam da nikog za to nimalo srce ne boli. Očito je dakle da nije suština stvari u tome što u tekstu piše. Ne radi se ovdje ni o kakvim novcima, niti je to veliki broj slučajeva. To bi se vjerojatno u Hrvatskoj moglo u stotinama prebrojati pa sad to pomnožite sa nekim prosječnim dječjim doplatkom, to su zanemariva sredstva. Ali očito nije to bitno. Bitno je tko je uočio grešku Vlade. A Vlada kao i nekad partija nikad nije u krivu. Vlada je uvijek u pravu pa i onda kad ispravlja svoju grešku. Ja bi stvarno apelirao na Vladu da ovaj puta pokuša to brzo napraviti ako već neće prihvatiti ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala. Za klub SDP-a poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Pa zapravo je teško što dodati ovome što je kolega prethodno rekao kao ključni argument. Nema veze koja Vlada, koje ministarstvo je napravilo pogrešku. Pogreška je napravljena. Mi doista imamo ovdje nešto što je promaklo u ne znam kada, u ne znam kakvoj proceduri i što nema nikakvog razloga da ispravimo pa ma od koga inicijativa za taj ispravak dolazila. Ovdje je doista riječ o nečemu što je propust i ne odnosi se na preveliki broj djece. Moguće mi smo donosili u mom mandatu izmjene i dopune i novi Zakon o dječjem doplatku gdje smo pravo na dječji doplatak proširili na svu djecu i onih nezaposlenih roditelja i tako dalje. Promaklo je, naprosto je napravljen propust da se može desiti da dijete koje navrši 15 godina još uvijek ide u osnovnu školu, iz nekog razloga. Razbolilo se, izgubilo godinu i tako dalje. Ništa mi ovdje spektakularno ne rješavamo nego pomažemo da ta djeca ne budu izvan sustava dječjeg doplatka, a stariji to imaju. Dakle Klub SDP-a podržava prijedlog ove izmjene. Pustite vi strategiju o pronatalitetnoj politici, pustite vi strategiju obiteljsku. Popravimo ono što se može popraviti. Koliko znam ovaj se Prijedlog zakona nalazi već skoro godinu dana u proceduri. Evo sad je došao na red. Da smo to napravili možda bi doista čitava jedna generacija, teško je ovdje sad procijeniti da li je to 1500 ili 900 koliko kolega Lesar pretpostavlja djece, lišeno jednoga prava koje jest pravo koje imaju sva djeca na svu sreću u Hrvatskoj, rekao bih ipak propustom kojega smo mi koji donosimo zakone, kojega smo mi previdjeli. Dakle u najkraćem teško je prihvatiti obrazloženje da će to Vlada eto na sustavan način riješiti u novom zakonu. Nema nikakvog razloga. Mi smo sada u sedmom mjesecu kolegice i kolege donijeli zakon kojega smo na prošloj sjednici je li? Kojega smo jučer promijenili na ovoj sjednici. Pa nema nikakvog razloga, niti će kome kruna s glave pasti ako ovo prihvatimo niti će činjenica da to predlaže jedan oporbeni zastupnik umanjiti vrijednost ove popravke koju na ovaj način predlažemo. Dakle Klub SDP-a podržava prijedlog izmjena, ovih dopuna ovoga Zakona o doplatku na djecu.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik je rekao da ne zna kada je promaklo i kada se učinila ova pogreška? Učinila se 2001. godine. Isto tako je rekao da se ovaj Prijedlog zakona u proceduru godinu dana, u proceduri od 31. svibnja 2006. godine.
Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja ću dakako podržati prijedlog ove izmjene i dopune Zakona o doplatku na djecu ne samo iz razloga što se ispravlja greška nego iz razloga što smo mi dužni ovu grešku ispraviti. Ja bih htio podsjetiti da smo mi našim Ustavom zapisali u članku 62. da država štiti materinstvo, djecu i mladež te stvara socijalne, kulturno-odgojne, materijalne i druge uvjete ili kojima se promiče ostvarivanje prava na dostojan život. Te da smo u 64. zapisali: «Dužnost je svih da štite djecu i nemoćne osobe». U takvoj situaciji je sasvim jasno da ova jedna greška koja je napravljena kod donošenja Zakona i koja je jednostavno dovela ili dovodi djecu bez njihove subjektivne krivnje u nepovoljnu situaciju koja navrše 15 godina prije završetka osnovne škole, a završetak osnovne škole nisu učinile iz razloga, iz objektivnih razloga recimo zbog zdravstvenih razloga ili ne znam, zbog toga što su kasnije krenuli u školu jer se nisu stekli uvjeti da se formira razred na njihovom području gdje škola postoji i tako dalje i tako dalje, nema dovoljan broj djece. U takvoj situaciji je sasvim jasno da zapravo subjektivne krivnje na toj djeci i njihovim roditeljima nema i u takvoj situaciji treba ovu grešku ispraviti. To je prvo. Drugo, mene malo iznenađuje da Vlada u svom mišljenju je napisala da postoji takva greška. Zakon je upućen u saborsku proceduru 31. svibnja 2006. godine. Mi smo imali čitav niz rasprava u 6. mjesecu, u 7. mjesecu. Sada je evo vidite već druga polovina 10. mjeseca. Trebala je Vlada doći sa izmjenom i dopunom Zakona da to riješi ako ne želi prihvatiti Prijedlog zakona o izmjena i dopunama Zakona koje je uputio u saborsku proceduru oporbeni zastupnik. Ali obrazloženje da priprema se cjeloviti zakon, a u isto vrijeme svjestan biti da se ustavna odredba ne poštuje zbog greške mislim da jednostavno ne bi trebalo stajati neovisno o tome tko je grešku učinio i zašto? Znate, neovisno o tome i u takvoj situaciji je sasvim jasno da se ovo treba ispraviti i da to treba što prije učiniti. Iz svih tih razloga ja ću podržati ovaj Prijedlog zakona i naravno čestitam kolegi Lesaru koji je uočio ovu grešku i predložio u Prijedlogu izmjene i dopune Zakona.
Hvala. Poštovani zastupnik Valter Poropat. Izvolite. Molim, što je bilo? Što? … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala.
E, ima jedan ispravak netočnog navoda. Ali kolegice Ružo Lelić izvolite [[Upadica: Ne, nisam ja]] [[Upadice se ne razumiju.]] Dobro. Dobro. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo čitajući ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku na djecu vidimo da se on ustvari, da on ustvari sačinjava samo dva članka. I to u prvom članku u kojem govori da se odredbama stavka 1. pravo na doplatak za djecu do završetka osnovnog školovanja ostvaruje i dijete koje je navršilo 15 godina života i pohađa osnovnu školu, a mislim da je ovo što je uvaženi kolega već i rekao da u svakom slučaju ima itekakvu osnovu i da obzirom na argumente koji su dati u ovom prijedlogu trebali bi se dići iznad političkih interesa i vidjeti da se ovdje u svakom slučaju radi o čistom propustu. Zbog toga mislim da jednostavno po ovome ne bi trebalo imati nekih posebnih nedorečenosti jer taj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona ustvari govori i ono što jednostavno je negdje propušteno zbog nečije omaške da tako kažem. Prema tome vjerujem da će se upravo po prijedlogu kojeg je kolega Lesar ovdje naveo, naravno da mi je iskreno žao što ga danas ovdje nema kao predlagatelja međutim evo kolega njegov iz HNS-a je rekao razloge zbog kojih danas jednostavno nije mogao biti tu, ali eto ja, i u ime Kluba IDS-a i u moje osobno ime predlažem da se ovaj prijedlog usvoji i da se kao takav sa ova članka unese i da se ta omaška jednostavno izbriše iz postojećeg zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku na djecu. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu koji je predložio zastupnik Dragutin Lesar zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 66 glasova za i 27 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Predstavnik ministarstva, kolegice i kolege iako nas nema baš jako puno, ali ostat će u fonogramu zapisa valjda i određeni trag da se vodila rasprava. Bilo bi puno bolje da je to vođeno u jutarnjim satima pa da ukupna hrvatska javnost bude informirana o nastojanju kluba Hrvatske seljačke stranke da se riješi jedno od krucijalnih, možda i najvažnijih pitanja koja muče naše umirovljenike. Mi smo kao klub HSS-a uputili u saborsku proceduru, kao što i vidite 1. lipnja dva zakonska prijedloga kojima se predlaže rješavanje niza nepravde koje su učinjene prema umirovljenicima. Možda dozvolite ipak nekoliko rečenica uvodnih, važnih da bi se što bolje usredotočili na ovu problematiku. Naime, mirovinska je reforma započela je praktički donošenjem Zakona o mirovinskom osiguranju 1998. godine, a zakon koji se primjenjuje od 1. siječnja '99. godine. Upravo zbog toga je potrebno da se vratimo samo tih 8 godina unazad i podsjetimo se da je tada nova reforma mirovinskog sustava izazvala doista veliko zanimanje, ali isto tako i velika očekivanja. Očekivalo se da će novi mirovinski sustav donijeti financijsku stabilnost ukupnog mirovinskog sustava i osigurati bolji položaj, bolji materijalni položaj svih umirovljenika, neovisno o razdoblju u kojem ostvaruju mirovinu. Danas međutim možemo sa žaljenjem konstatirati da očekivanja doista nisu ispunjena. Broj umirovljenika je povećan, materijalni položaj umirovljenika nije poboljšan, broj zaposlenih ili osiguranika nije povećan, ukinuto je niz dotadašnjih prava, prije svega tzv. socijalna prava, govorim o tadašnjem naravno zakonu, pravo na doplatak za pomoć i njegu, pravo na zaštitni dodatak, pravo djece sa smetnjama u psihološkom ili fizičkom razvoju s odgovarajućom novčanom naknadu, prava na novčanu naknadu invalidima rada kao i pravo na promjenu radnog mjesta. Dobro je također znati da danas socijalnu košaricu, a to je prema službenim podacima 6 tisuća 270 kuna za četveročlanu obitelj, prema podacima koje vode sindikati. Prosječno isplaćena plaća pokriva 70,27% socijalne košarice. Prosječno isplaćena mirovina pokriva samo 30,5% takve košarice, a ako se u razmatranje uzimaju samo novi umirovljenici tada ona, tada takva prosječna njihova mirovina pokriva samo 20% socijalne košarice. Država možda i nesvjesno prekrcava obaveze za umirovljenike na zaposlene koji u obitelji izdvajaju na taj način dva doprinosa za mirovinsko osiguranje, klasični za sebe naravno iz plaća i drugi za svoju obitelj, za očeve i majke da mogu preživjeti. Dakle položaj je umirovljenika sve lošiji. Nastavi li se s ovim trendom umirovljenici će uskoro imati mirovine ispod tisuću kuna, što samo potvrđuje tezu da redovne mirovine realno padaju. Zbog toga nije neobično što gotovo 70% umirovljenika prima zaštitni socijalni dodatak na svoje male mirovine. Prosječna mirovina je i više nego duplo manja od prosječne mirovine u Europskoj uniji, a cijene i troškovi života kod nas nisu manji od istih u toj Europskoj uniji kojoj se sve više približavamo. Još će teži biti položaj umirovljenika. Za razliku od onih koji su svjesni problema i imaju mehanizme da isprave te nepravde, ali za sada ništa ne čine HSS smatra da su problemi rješivi i nudi jedno od mogućih rješenja. Zbog toga traži podršku prije svega umirovljeničkih udruga koje su nam i u 6. mjesecu dale i službeno javnu potporu i sindikata, sindikati su nam dali u 7. mjesecu potporu, a isto tako tražimo i podršku parlamentarnih stranaka. Kao potreba tog našeg razmišljanja govori činjenice da je Vlada uočila te nepravde i o tome se u javnosti sve više govori. Ali da budem iskren, nismo sigurni da se to čini s namjerom sustavnog rješavanja i ispravljanja nepravde. Vjerujemo da je to ipak samo dio predizborne kampanje. Vidjet ćemo. Zašto imamo pravo tako misliti? Pa prije svega zato jer je Vlada još u veljači 2005. godine formirala radnu grupu za izradu prijedloga rješavanja nepravdi prema umirovljenicima koja se listopada te godine sastala jedanput, a drugi sastanak su imali u ožujku ove godine s premijerom Sanaderom kada su uključili u rad radne grupe i predstavnike sindikata. Do danas nisu imali ni jedan sastanak. I Hrvatska seljačka stranka je doista prva stranka koja je u javnosti predstavila jedan od modela kako riješiti postojeće nepravde. Kao što sam već i rekao doista smo imali niz sastanaka, od lipnja koordinacije umirovljeničkih udruga, koordinacija sindikalnih središnjica. Isto tako moram reći da smo i tražili podršku javnosti putem ankete, ankete koja je do sada potpisalo, popunilo preko 10 tisuća ljudi, dakle ne samo umirovljenika nego i nezaposlenih i studenata i umirovljenika. I ogroman broj njih podržava ove prijedloge i smatra da su korisni i dobri. Upravo zbog toga, kao što sam već rekao tražimo podršku i parlamentarnih stranaka. One stranke koje su dale podršku njima se zahvaljujem. Na svim tim zajedničkim sastancima iznijete su i neke primjedbe, a predložene prijedloge koje smo uzeli u razmatranje i spremni smo ih djelomično ili u cijelosti uvrstiti u naše zakonske prijedloge. To samo po sebi znači da Hrvatska seljačka stranka ne traži ekskluzivitet na tu problematiku, već smo spremni to rješenje ponuditi i ostalim parlamentarnim strankama, a vjerujemo još uvijek nije kasno da to može uzeti u razmatranje i Vlada Republike Hrvatske, odnosno radna grupa. No, svi su dobili na svoje saborske klupe mišljenja Vlade i o jednom i o drugom našem zakonskom prijedlogu koje je negativno. No, ali o samom mišljenju ću nešto kasnije. Znamo da postojećim prijedlozima zakona ne rješavamo sve nepravde, ali nam je glavna ideja bila kako da s što manje zahtjeva u postojećem zakonu obuhvatimo najveći broj umirovljenika, odnosno kako da s minimumom intervencija ne bismo znatno narušili reformu mirovinskog sustava. Sada nešto malo i o samom prijedlogu zakona. Postojeći Zakon o mirovinskom osiguranju za izračun mirovine koristi formulu baziranu na osobnim bodovima koje ovise o ukupnom mirovinskom stažu i zboru svih mjesečnih plaća samo korisnika mirovine, te o aktualnoj vrijednosti mirovine. Članak 81. stavak 2. Zakona o mirovinskom osiguranju neposredno određuje način izračuna aktualne vrijednosti mirovine i do sada je upravo taj stavak dva puta mijenjao, a prve izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju određuje usklađivanje aktualne vrijednosti mirovina na način da se uzima samo stopa rasta prosječne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj, a druge izmjene i dopune uvode stope promjene prosječnog indeksa potrošačkih cijena u odnosu na stope promjene prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj, odredbe koje su i danas na snazi. To samo ukazuje da je upravo ta aktualna vrijednost mirovine bila jedan od najvažnijih faktora za konačan izračun mirovina. Odlukom Vlade Republike Hrvatske o aktualnoj vrijednosti mirovine od 1. siječnja 99. godine utvrđena je početna aktualna vrijednost mirovine, 35,16. Tu je učinjena značajna pogreška po mišljenju kluba Hrvatske seljačke stranke jer se u ukupnu masu nije uzimao iznos mirovina kako je presudio Ustavni sud 12. svibnja 1998. dakle prije donošenja Zakona o mirovinskom osiguranju. Dodatna pogreška je učinjena zbog toga što se za izračun aktualne vrijednosti mirovine uzima masa svih ostvarenih mirovina iz ranijih razdoblja. To se odnosi na posebno niske invalidske i obiteljske mirovine iz ranijih razdoblja, koje su osjetno umanjile ukupnu masu isplaćenih mirovina, a daleko bi pravednije bilo da se izračun mirovina računao na temelju mase ostvarenih mirovina, odnosno umirovljenika koji su prvi puta ostvarili mirovinu u 98. godini. Po mišljenju relevantnih stručnjaka Vlada je tada odabrala najlošiju varijantu za umirovljenike. Zbog takvog pristupa izračunata je manja početna aktualna vrijednost mirovine što je automatizmom smanjilo mirovine novim umirovljenicima koji su po prvi puta ostvarili mirovinu nakon 1. siječnja 99. Mirovine starijih umirovljenika koji su ostvarili mirovinu do 31. prosinca 98. preračunate su u osobne bodove i ta je razlika u iznosima mirovine između starih i novih umirovljenika stvorena s primjenom Zakona o mirovinskom osiguranju po osnovi aktualne vrijednosti mirovine zadržana je i danas tako da bi jednostavnim ili jednostranim kako god hoćete, povećanjem aktualnih vrijednosti mirovina ta razlika ostala ista. Upravo iz tih razloga predložili smo ovaj zakonski prijedlog, pa prvo da se osvrnem nešto na sadašnji zakon, dakle prijedlog zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja 99. On se odnosi prije svega na nove umirovljenike. Ovim zakonom izjednačavaju se mirovine novih umirovljenika s mirovinama starih umirovljenika na način da se korisnicima mirovina koji su po prvi puta ostvarili mirovinu od 1. siječnja 99. do 31. prosinca 99. povećava mirovina za 7%, a za svaku godinu iza 1999. godine povećava se mirovina za daljnjih 2% tako da se korisnicima mirovina koji su po prvi puta ostvarili pravo na mirovinu od 1. siječnja 2006. do 31. prosinca 2006. povećava mirovina za 21%. Razlika u iznosima mirovina isplaćivala bi se u četiri jednake rate u 2007. i 2008. godini, dakle govorim o na neki način polugodišnjoj isplati. Ovaj prijedlog zakona se odnosi na oko, na preko 320 tisuća novih umirovljenika koji su to pravo ostvarili po novom Zakonu o mirovinskom osiguranju donijetom 98. godine. Konkretno to znači da umirovljenik koji je ostvario mirovinu početkom 2000. godine s oko 2.000,00 kuna mirovine, danas bi mu mirovina bila veća za 9% ili preciznije oko 2.960,00 kuna. To si svaki umirovljenik lako može provjeriti. No, po nama u klubu HSS-a je možda važnija spoznaja da se zakonom utvrđuje i isplata razlike mirovina koju je umirovljenik zbog novog Zakona o mirovinskom osiguranju ostvario manju nego da je to pravo ostvario po tadašnjem starom zakonu. Konkretno to znači da je umirovljenik svake godine i svaki mjesec u godini do danas dobivao manju mirovinu za 9% kao i svaki porast mirovine koji je bio manji zbog toga. Ta razlika se do sada samo zbraja i iznos razlike nije beznačajan. Za navedeni primjer, dakle 2000. godina znači da bi taj umirovljenik dobio razliku od oko 16 tisuća kuna koja bi se isplatila u četiri jednake rate što znači da bi na kraju krajeva ako se to pokuša nekako drugačije prevesti, da bi svaki umirovljenik polugodišnje dobio oko 4 tisuće kuna ili recimo mjesečno veću mirovinu za 670 kuna u sljedeće dvije godine. Ovo usklađivanje mirovina ne odnosi se na korisnika mirovina koji su ostvarili mirovine po posebnim propisima, za korisnike mirovina poljoprivrednih osiguranika kao i za korisnike obiteljske mirovine čija je mirovina ostvarena poslije smrti korisnika mirovine koji je mirovinu ostvario prije 1. siječnja 1999. Naime svima je poznato da Hrvatska seljačka stranka je već dala u proceduri i predlaže uvođenje tzv. nacionalne mirovine koja bi se odnosila naravno prije svega na poljoprivrednike, ali taj prijedlog zakona je ovako i onako već odbijen pa će HSS vjerojatno u budućem razdoblju izaći sa nekakvim novim prijedlogom. Mišljenje Vlade je negativno, to sam već rekao uvodno i samim time što Vlada ne prihvaća ovaj zakonski prijedlog, dozvolite da komentiram samo nekoliko argumenata koji se iznose u mišljenju. Te argumente sam u ime predlagatelja iznio i na odboru i nisam baš siguran da ćemo takve argumente čuti isto tako i ovdje. Broj jedan, znači ja ću komentirati negativno mišljenje Vlade. Vlada misli da predloženo povećanje mirovina temelji se na zapažanju predlagatelja, da su mirovine novih umirovljenika niže od mirovina starih umirovljenika. Znači to je zapažanje predlagatelja, tako misli Vlada da su mirovine novih umirovljenika manje od mirovina starih umirovljenika. To nije moje zapažanje, to nije zapažanje mojih kolega iz kluba Hrvatske seljačke stranke, to je realnost. Ispada kao da smo do tog zaključka o razlikama mirovina novih i starih umirovljenika došli na pamet. Osobno sam napravio vlastiti sustav anketiranja i istraživanja na preko stotinjak umirovljenika i uspoređivao usporediva radna mjesta i došao do podataka da su mirovine novih umirovljenika iz godine u godinu niže za razliku od Vlade ja sam sigurna u ovo o čemu govorimo već duže vrijeme. Neka Vlada uvjeri primjerice učitelje umirovljene nakon '99. zapravo oni niti ne znaju kako imaju velike mirovine i da njihovi kolege koji su ostvarili mirovinu prije 1. siječnja '99. u stvari imaju iste mirovine kao i oni. Problem taj uvjeravanja određene populacije umirovljenika nije problem Hrvatske seljačke stranke, to je problem Vlade Republike Hrvatske. Drugo, Vlada kao dodatni argument govori da posljedice produžavanja obračunskog razdoblja na visinu mirovina razlikuje se u pojedinačnim slučajevima, a negativne posljedice su neznatne za osiguranike s ravnomjernim plaćama. Opet ću uzeti za primjer usporedive plaće. Male plaće učitelja i samo niske mirovine učitelja, bez obzira starih ili novih. Valjda su učitelji imali ravnomjerne ali male plaće i razlike u mirovinama nisu u pojedinačnim slučajevima već generalno, a to znaju i osjećaju upravo takvi umirovljenici. Treće, Vlada nadalje kao argumenat veli da korekcije iz ovog prijedloga zakona u pogledu povećanja mirovina da bi se izjednačio položaj novih i starih umirovljenika Vlada Republike Hrvatske smatra neodrživim. Vlada ne veli da je prijedlog zakona loš, već da je neodrživ, odnosno indirektno govori da ne postoje novi i stari umirovljenici. To se govori u mišljenju Vlade. Četvrto, dodatni argument koji iznosi Vlada. Ovim prijedlogom zakona narušavaju se odnosi među mirovinama ostvarenih u različitim razdobljima. Ova konstatacija je pomalo smiješna. Ispada da ćemo našim prijedlogom zakona narušiti odnose koji su sada po mišljenju Vlade valjda dobri ili idilični. Upravo suprotno, Hrvatska seljačka stranka je dokazala da su odnosi među umirovljenicima narušeni i našim prijedlogom zakona želimo ispraviti te nepravde. Peti argument koji Vlada nanosi za negativno svoje mišljenje. Predloženi postoci povećanja mirovina određeni su paušalno. Preciznije da velim ovi su postoci utvrđeni na temelju mog vlastitog istraživanja, ali isključivo i jedino iz razloga jer nisam dobio nikakve mjerodavne podatke od nadležne institucije dakle od Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Međutim, moram reći da sam obavio niz neformalnih razgovora i moje kolege i ja, i da smo došli do podataka da se ti podaci bitno ne razlikuju od službenih, vrlo su tu negdje blizu. Upravo zbog toga da bismo dobili te precizne podatke, neka ovaj Sabor obveže Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje da nam dostavi precizne podatke i u drugom čitanju, evo klub HSS-a će prihvatiti vjerodostojne, precizne podatke koje predlaže Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje. I šesti argument koji Vlada iznosi za negativno mišljenje je argument o načinu financiranja. Zašto bi se financiralo iz državnog proračuna? I doista, komentar na ovaj argument Vlade neću iznijeti. Opravdanje da za ispravljanje tih nepravdi nema novaca, nije jednostavno točna. Jer upravo prema našem izračunu koji smo radili sami za usklađivanje tih razlika u mirovinama trebalo pa najviše 2 milijarde kuna koja bi se isplatile u četiri jednake rate kroz sljedeće dvije godine, 2007. i 2008. godine. To znači da bi se u jednoj godini morale izdvojiti manje od 1% državnog proračuna, a to svakako nije nepremostiva prepreka za tako velik i značajan problem. Posebno iz razloga što znamo i dopunske izvore. Primjerice i danas smo već govorili o zaštiti našeg ribolovnog ekološkog pojasa gdje se dnevno gubi i po milijun EUR-a. Pa da ne govorimo o crnom tržištu, duhanski proizvod, itd. Evo, na odboru je i predstavnica ministarstva, ovdje prisutna branila mišljenje Vlade. Vjerojatno će iste argumente iznijeti i ovdje. Međutim, ja neću jednostavno komentirati barem ne za sada te argumente, bar ne više, jer bilo je dosta rečeno već u ovom uvodnom izlaganju, jednostavno u ime predlagatelja kluba Hrvatske seljačke stranke tražimo podršku ovdje prisutnih parlamentarnih stranaka. I onih, da… … [[Upadica se ne čuje.]] i onih koje nema, koji nisu i ovdje. Znači tražimo podršku javnosti i parlamentarnih stranaka, sindikata umirovljeničkih udruga jer od njih smo i dobili većinom podršku, pa uđimo sa ovakvim prijedlogom zakona u drugo čitanje. A u drugom čitanju neka nam Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje dostavi precizno izračunate podatke, koliko su te razlike. Ponavljam, klub Hrvatske seljačke stranke će ih prihvatiti, ali smatramo da je to prvi ozbiljan korak koji želimo napraviti mi, a pozivamo i vas da ispravimo nepravde prema novim umirovljenicima. Evo zato vas pozivam da podržite ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ruža Lelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik Sabati je rekao da je zakonom koji je stupio na snagu od 1. siječnja '99. ukinuto pravo na tuđu pomoć i njegu. To pravo nije ukinuto nego je prebačeno u socijalnu skrb i na takav način ja mislim da se olakšalo upravo korištenje tog prava.
Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo? Nema. Otvaram raspravu. Za klub HDZ-a, poštovani zastupnik Emil Tomljanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Uvodno ću naravno naglasiti da Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ne podržava, odnosno ne prihvaća Prijedlog zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja 1999. godine, a koji prijedlog je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio klub HSS-a aktom od 1. lipnja 2006. godine. Naime, suština prijedloga odnosi se na povećanje mirovina za korisnike koji su prvi puta ostvarili pravo na mirovinu od 1. siječnja 1999. godine, a konkretno dakle suština prijedloga svodi se na sljedeće. Pod a: mirovine ostvarene u 1999. godini povećale bi se za 7%. Pod b: mirovine ostvarene u 2000. povećale bi se za 9%. Pod c: svake sljedeće godine taj postotak povećavao bi se za 2 postotna poena. I pod d: mirovine ostvarene u 2006. godini povećanje njihovo bi iznosilo 21%. Na ovakav način korekcije u pogledu povećanja, dakle usklađivanja mirovina, a da bi se izjednačio položaj, pod navodnike "novih" u odnosu na stare umirovljenike uistinu je neodrživ. Ima elemente paušalnosti ili nesistematičnosti, a možda to i najbolje proizlazi iz samog teksta obrazloženja predlagatelja u onoj točki 3. dakle ocjena i izvori potrebnih sredstava za provođenje zakona. Naime, citirat ću iz samog obrazloženja predlagatelja. Dakle predviđana su sredstva između 1 i pol do 2 milijarde kuna u dvije godine za usklađivanje mirovina, ali precizne podatke treba utvrditi Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje kada se izuzmu umrli korisnici prava u tom razdoblju ili oni koji su to pravo u međuvremenu ostvarili temeljem drugih propisa. Dakle, nedostaje analitički pristup potrebnim pokazateljima i kvantifikacijom svih posljedica za predložene promjene. Osim toga treba napomenuti da radi ublažavanja razlike između mirovina ostvarenim do i nakon primjene Zakona o mirovinskom osiguranju, dakle od 1. siječnja 1999. godine uveden je postupni prijelaz na novi način izračuna mirovina za tri godine godišnje sa 10 najpovoljnijih godina na cijeli radni vijek nakon 2009. godine. Međutim, same izmjene, odnosno zakonska rješenja, konkretna zakonska rješenja neprihvatljiva su i nepovrediva uistinu iz sljedećih razloga. Prvo, radi se o posve drugačije pristupu sustavu mirovinskog osiguranja od postojećih pa u izloženom smislu sam prijedlog ne samo neusporediv već i neprihvatljiv. Drugo, narušava se koncept provedene mirovinske reforme. Treće, narušavaju se odnosi među mirovinama ostvarenim u različitom razdoblju. Četvrto, predloženi postoci i visine povećanja određeni su paušalno. I pet, predloženi izdaci trebali bi se financirati direktno iz državnog proračuna što je neprihvatljivo jer se radi o pravima iz mirovinskog osiguranja koji se trebaju financirati doprinosom naravno osiguranika u ovom sustavu mirovinskog osiguranja. Shodno svemu izloženom Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ne prihvaća predloženi, izmjene i dopune predloženog Zakona. Hvala.
Hvala. Za klub HSS-a, poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa evo još nekoliko rečenica vezanih uz ovaj Zakon. Pa mislim da svi umirovljenici sa ispunjenim jednakim mirovinskim uvjetima trebali bi biti u istom položaju. Da se ne dogode nepravilnosti zakidanje umirovljenika koji u sebi sadrže određene nezakonitosti pa čak i protuustavnosti. Činjenica je da su mirovine ostvarene do 1. siječnja '99. godine u prelaznom obračunskom razdoblju niže od mirovina koje su pod istim uvjetima staža i plaća ostvarene do 31. prosinca '98. godine. Prema tome, uvaženi kolega je prije mene rekao da su neke stvari nemoguće da se izvedu i više se koncentrirao na raspravu kako sanirati taj dio vezan uz izvoz sredstava. Mislim da se svi zajedno moramo složiti da je cijela stvar ovdje, bitno je da se ukine nepravda koja postoji, koja je definitivna, koju nitko ne može osporiti. Zakonskim odredbama posebnim metodama i izračuna mirovina stvorena je značajna razlika u mirovinama za osiguranike koji su pravo na mirovinu ostvarili prije i poslije 1. siječnja '99. godine. Dosadašnje izmjene i dopune zakona pokazuju da upravo aktualna vrijednost mirovine bila najvažniji faktor za konačan izračun mirovina. Odlukom Vlade RH o aktualnosti vrijednosti mirovina od 1. siječnja utvrđena je početna aktualna vrijednost mirovine u 35,16. Tu je učinjena značajna pogreška jer sveukupnu masu nije uzimao iznos mirovina kako je presudio Ustavni sud 12. svibnja '98., dakle prije donošenja Zakona o mirovinskom osiguranju. Dodatna pogreška je učinjena zbog toga što se za izračun aktualne vrijednosti mirovine uzela masa svih ostvarenih mirovina iz ranijeg razdoblja, a daleko bi pravednije bilo da se za izračun mirovine računa na temelju mase ostvarenih mirovina, odnosno umirovljenika koji su po prvi puta ostvarili mirovinu u '98. godini. Po mišljenju relevantnih stručnjaka Vlada je tada odabrala najlošiju varijantu za umirovljenike. Zbog takvog pristupa izračunata je manja početna aktualna vrijednost mirovine što je u tamatizmu smanjilo mirovine novim umirovljenicima koji su po prvi puta ostvarili mirovinu nakon 1. siječnja od 7 pa do današnjih 21%. Mirovine starih umirovljenika koji su ostvarili mirovine do 31. prosinca preračunate su u osobne bodove i ta razlika u iznosima mirovina između starih i novih umirovljenika stvorena primjenom Zakona o mirovinskom osiguranju po osnovi aktualne vrijednosti mirovine zadržana je i danas tako da bi se jednostavnim povećanjem aktualne vrijednosti mirovine ta razlika ostala ista. Stvorena je naime stvarna podjela na stare i nove umirovljenike koji primaju manju mirovinu za isti broj godina radnog staža i istim primanjima u odnosu na stare umirovljenike. Situacija će 2008. godine biti još nepovoljnija za nove umirovljenike i sadašnji gotovo i 400 tisuća aktivnih radnika tako da se predviđa čak i 25% manja mirovina od one koju primaju stari korisnici mirovina. Za potrebu ovog Zakona potrebna su dodatna sredstva koja se moraju osigurati u državnom proračunu 2007., 2008. godine. U mišljenju Vlade o Prijedlogu zakona stoji da su upitne odredbe prema kojima bi se izdaci primjenom Prijedloga zakona financirali iz državnog proračuna. Ako Vlada ima bolji prijedlog da se umirovljenicima koji su pravo na mirovinu ostvarili od 1. siječnja '99. pa do 31. prosinca 2006. izračuna i isplati razlika na neki drugi način. Dapače, brojne su nepravilnosti, propusti pa možda i zlouporabe i sve bi to trebalo provjeriti, ispraviti i naravno otkloniti a da bi se to moglo treba najprije političke volje da se svjesno i studiozno provede mirovinsko invalidska reforma koja će biti pravedna prema svim građanima Hrvatske. Obiteljska mirovina, mirovina poljoprivrednika i malih obrtnika, najviše i najniže mirovine, zaštitni dodatci, inozemne mirovine, razlikovanje mirovinskih reformi od politike socijalne skrbi. Možda bi prije unošenja reda i pravednosti u naprijed navedeno trebalo provesti tematsku raspravu o gospodarskoj politici iako gospodarski rast traje već godinu i pol no možda bi se analizirajući to moglo nešto i ubrzati jer za naše prilike taj rast svi se slažemo nije dostatan. Kreativna rast zasnovan na proizvodnji mislim da je to ono o čemu bi svi trebali raspravljati. Mislimo da je to i preduvjet za pravednu mirovinsku reformu ali i socijalnu politiku. Ne smije se izgubiti iz vida profitno socijalna ravnoteža i socijalna kohezija. Svi se žale da je nestao 7 sloj, da je malo bogatih a nažalost mnogo siromašnih. Premale mirovine znatno manje od zarađenih i da li je to motivacija za određenu situaciju koja nam je potrebna ukupno u gospodarstvu. Mislim da ovdje moram još jedanput napomenuti ono što već Vlada je nekoliko puta odbila, vezano je uz mirovinu a ne uz ovo usklađivanje a radi se o nacionalnoj mirovini za seljake, gdje gotovo evo već unazad nekoliko godina kako smo ovdje u Parlamentu mislim da je po treći puta odbijen naš prijedlog gdje se radi jedna velika nepravda za gotovo 100 tisuća naših građana prvenstveno poljoprivrednika koji nažalost ne mogu sudjelovati ni ovom usklađivanju jer nikakve mirovine nemaju. Nadamo se da će idući puta ovaj naš prijedlog preći u ovom Parlamentu. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Pa vrlo kratko. Naime, uvaženi kolega je netočno naveo da sam se usprotivio eventualnom ispravljaju nepravdi. Ja se apsolutno tome nisam usprotivio, ja sam dakako ustvrdio da se ovakvim konkretnim načinom predloženim izmjenama i dopunama zakona one neće otkloniti. Naprotiv postoji opasnost da se one u određenim segmentima čak još više prodube.
Za klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Valter Poropat. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege. Gospoda iz Vlade. Prijedlog Zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja 1999. godine u svakom slučaju treba pozdraviti kao prijedlog koji daje jedno od rješenja za usklađivanje mirovina tzv. novih umirovljenika. Odlukom Vlade Republike Hrvatske o aktualnoj vrijednosti mirovine od 1. siječnja 1999. godine, utvrđena je početna aktualna vrijednost mirovine 35,16. Aktualna vrijednost mirovine utvrđuje se za svako polugodište tako da se aktualna vrijednost mirovine uskladi po stopi koja se dobije kao polovica zbroja stope promjene prosječnog indeksa troškova života u prethodnom polugodištu i stope promjene prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u prethodnom polugodištu u odnosu na polugodište koje mu prethodi. Do sada je upravo taj stavak dva puta mijenjan a prve izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju 2004. godine određuju usklađivanje aktualne vrijednosti mirovine na način da se uzima samo stopa rasta prosječne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj a druge izmjene i dopune 2005. godine uvode stope promjene prosječnog indeksa potrošačkih cijena u odnosu na stope promjene prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj. Odredbe koje su i do sada na snazi. To samo ukazuje da je upravo aktualna vrijednost mirovine bila jedna od najvažnijih kao faktor za taj konačni izračun mirovina. Tu je učinjena pogreška jer se u ukupnu masu nije uzimao iznos mirovina kako je presudio Ustavni sud od 12. svibnja '98. godine odnosno prije donošenja Zakona o mirovinskom osiguranju. Dodatna pogreška učinjena je zbog toga što se za izračun aktualne vrijednosti mirovina uzela masa svih ostvarenih mirovina iz ranijih razdoblja, posebno niske invalidske i obiteljske mirovine iz ranijih razdoblja koje su osjetno umanjile ukupnu masku isplaćenih mirovina a daleko bi pravednije bilo da se za izračun mirovina računao na temelju mase ostvarenih mirovina odnosno umirovljenika koji su prvi puta ostvarili mirovinu u 1998. godini. Po mišljenju stručnjaka Vlade, Vlada je tada odabrala najlošiju varijantu za umirovljenike. Zbog takvog pristupa izračunata je manja početna aktualna vrijednost mirovine što je automatizmom smanjilo mirovine tzv. "novim umirovljenicima" koji su po prvi puta ostvarili mirovinu nakon 1. siječnja 1999. godine od 7% do današnjih 21%. Mirovine starih umirovljenika koji su ostvarili mirovine do 31. prosinca 1998. proračunate su u osobne bodove i ta razlika u iznosima mirovine između starih i novih umirovljenika stvorena s promjenom Zakona o mirovinskom osiguranju po osnovi aktualne vrijednosti mirovine, zadržana je i danas. Tako da bi jednostavnim povećanjem aktualne vrijednosti mirovine ta razlika ostala ista. Mi u klubu IDS-a zalažemo se i zalagati ćemo se za svaki prijedlog koji će u konačnosti izjednačiti mirovine novih umirovljenika sa onima koji su ostvarili mirovine do 1. siječnja 1999. godine pa predlažemo da ovaj prijedlog ide u drugo čitanje a da se do tada isprave sve nepravilnosti i nepravde prema novim umirovljenicima. Hvala.
Hvala. Klub SDP-a poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Državna tajnice. Poštovane kolege i kolegice. Čitam u Ustavu u članku 1. između ostaloga u stavku 1. se kaže da je Hrvatska socijalna država. Onda u članku 3. se kaže da su jednakost između ostaloga, socijalna pravda, da ne čitam sva ostala načela, najviše su vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske i temelj su za tumačenje Ustava. Postavlja se pitanje a kakva smo mi to socijalna država, kakve su to jednakosti kod nas i socijalna pravda primjenjuje kad imamo očigledno nejednakost, socijalnu nepravdu a i u tom segmentu nije profunkcionirala socijalna država kada se za iste godine radno staža, za isti doprinose koji su se plaćali u mirovinski fond i za istu visinu plaća praktički ljudi kad odlaze u mirovinu nalaze u nepovoljnoj situaciji ili nejednakoj situaciji i tu je eklatantno da se ustavna načela nisu ispoštivala. I da se zapravo u takvoj situaciji dogodilo zahvaljujući i propustu zakonodavca, a na prijedlog Vlade Republike Hrvatske da umjesto da ostvarimo temeljna ustavna načela i što je još važnije mirnu i sigurnu starost našim građanima koji na temelju svog rada i svog doprinosa u uplate mirovinskog osiguranja, naglašavam osiguranje. To je uplata za osiguranje starosti trebaju imati jednaki položaj. Drugo što želimo jasno i nedvojbeno u ime Kluba reći. Nije ovo samo nepogoda, jedna od nepogoda koja je zahvatila umirovljenike. Nažalost pokazuje se da svi umirovljenici u Republici Hrvatskoj u zadnje tri godine iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu doživljavaju da im je prosječna mirovina i zajamčena mirovina sve niža i niža u odnosu na prosječnu plaću i zajamčenu plaću u Republici Hrvatskoj. I u takvoj situaciji je jasno kao posljedica da je njihov individualni i obiteljski standard odnosno mogućnosti ostvarivanja prosječnog standarda sve teži i teži i sve lošiji i lošiji. Naravno radi se o kategoriji starijih građana koji u svom standardu moraju računati i na liječenje i za ostvarivanje ostalih socijalnih prava za koje nažalost izmjenom pravnog sustava odnosno zakona koji reguliraju taj dio sve više i više teret prebacujemo sa društvene zajednice i države na pojedinca, na građane. Sve to zapravo imperativno zahtijeva da se ovo pitanje ispravi. Nema nikakve dvojbe da se mora ispraviti i pitanje je mudrosti čim prije to pitanje riješiti. Jer što se bude duže otezalo i odugovlačilo to će zapravo teret ispravka ove nepravde s jedne strane i s druge strane zahtjev zapravo za onim što je propušteno pa teret moralne odgovornosti zbog onih koji neće to doživjeti zbog propusta zakonodavstva biti veći i složeniji i teže će ga se nositi. Četvrto, nema diskusije niti dvojbe, može se raspravljati znate da li je ovako ili onako napravljena kompozicija rečenice. Koji od argumenata za to da je učinjena pogreška ova ili ona kako navode predlagatelji po redoslijedu bila prije možda ova ili ona, sasvim je svejedno. Oni su nabrojali neke iz kojih možda, koje su možda najočiglednije zbog koje je nastupila kao posljedica ovakva situacija po nove umirovljenike. Ali najporaznija je u svemu tome da je u prosjeku sad ovih kako se procjenjuje negdje oko 320 tisuća umirovljenika kako kažu predlagatelji se nalaze u poziciji da više od 20% ili do 2008. godine bi preko 25% imali prosječnu mirovinu manju nego što to imaju njihove iste kolege koji su otišli prije 1.1.1999. godine. Zašto? Šta učiniti? Nekakva procjena potrebnih sredstava da se ovo ispravi od 1. siječnja dakle ubuduće čak se ni ne ide u povrat sredstava zbog kojih su zakinuti ti umirovljenici zbog proteka zbog kojih ne primaju nego makar da se ubuduće ispravi, kreće se od 1,5 do dvije milijarde kuna. Znate kad se to preračuna po nacionalni brutoproizvod to znači da Hrvatska treba organizacijski poreznim, gospodarskim politikama i mjerama osigurati da se poveća samo za 0,8% nacionalni brutoproizvod u odnosu na sada važeći nacionalni brutoproizvod. I da to pokrije. A mi se stalno sporimo zapravo oko pitanja odnosa deficita nacionalnog bruto proizvoda a u, iz ovoga primjera je vidljivo koliko je važno povećavanje nacionalnog bruto proizvoda i s tim u vezi nacionalnog dohotka iz kojeg će se akumulirati sredstva za rješavanje socijalnih pitanja, ispravljanje socijalnih nepravda koje smo između ostaloga mi počinili. Pazite sad ne možemo govoriti o bivšem sistemu. Sad smo u igri mi. Na kraju krajeva u igri je ako hoćete i zakonodavno tijelo i zbog toga nema druge, nema druge mora se što prije ovo pitanje riješiti. Znate argumentacija koju u mišljenju Vlada iznosi, ja, nema nakon dobre analize i dobre argumentacija koje su kolege iz HSS-a u ime predlagatelja izložili vezano za takva stajališta Vlade, nema potrebe ni komentirati. Osim jednog koje iz cijelog mišljenja proizlazi. Svi argumenti iz tog mišljenja su dati ne da se odbije ovaj Prijedlog zakona koji je na dnevnom redu nego da se ne rješava ovo pitanje. E a to je ono što je apsolutno neprihvatljivo. I najveća vrijednost ovog Prijedloga zakona jeste da je ovo pitanje stavljeno na dnevni red u zakonodavno tijelo, u najveće predstavničko tijelo da se počne rješavati. Ponovo podvlačim, radi se o starijoj populaciji koja nažalost protekom vremena je sve manje i s druge strane odlaskom sve većeg broja naših građana u mirovinu zapravo se u isto vrijeme nominalno povećava. Postavlja se pitanje dokle nepravdu trpiti? Mišljenja smo da to ne smijemo učiniti i zbog toga ne samo što podržavamo Prijedlog ovog zakona da ide u drugo čitanje nego podržavamo i svaki drugi prijedlog koji će se u raspravi eventualno pojaviti oko mogućeg novog modela ili drugačijeg načina kako da se ovo pitanje riješi? Ali ono što je nesporno, ako hoćemo poštivati temeljna načela Ustava kao najviše vrednote našeg Ustavnog poretka o jednakosti i socijalnoj pravdi nema diskusije da za jednaki rad, jednako vrijeme provedeno na radu, jednako vrijeme uplaćenih doprinosa u mirovinsko i invalidsko osiguranje odnosno naš zavod i jednako obračun mora se imati jednaku mirovinu ako hoćemo priznati da jednakost postoji među građanima. Ne smijemo stvarati pravne propise koji će ih dovoditi u nejednaki položaj. Ne smijemo. Pogotovo ne smijemo ako je to posljedica toga da ih se dovodi u takvu situaciju da ugrožava njihovu egzistenciju i rješavanje njihovih temeljnih pitanja vezano za zadovoljavanje socijalnog, zdravstvenog pa i svakog drugog standarda tih naših građana. Još jednu stvar, znate neki mogu prigovoriti da je predlagatelj trebao osigurati za provođenje ovog Zakona sredstva. Predlagatelj je išao najbenevolentnijim načinom i rekao da to bude iz proračuna. Naravno Vlada kaže zašto iz proračuna? Pa i mi kažemo zašto iz proračuna? Neka Vlada nađe druga sredstva. Ali onda postavljamo vrlo ozbiljno pitanje ako već može naći druga sredstva zašto sad iz proračuna isplaćuje ukupnu mirovinu? Kad smo svjesni da iz doprinosa koje plaćamo ne možemo pokriti, alimentirati sredstva koja su potrebna za naše umirovljenike? A podizati doprinose u odnosu na ukupni dohodak ne možemo više ako hoćemo ostvariti kakav takav srazmjer sa okruženjem odnosno gospodarskim socijalnim sustavom iz okruženja. Prema tome posve je jasno da se moraju osigurati ova sredstva iz proračuna i ovdje se treba dodatno razmotriti mogućnost da li se može osigurati i dodatna sredstva koja će učinjenu nepravdu pokušati ublažiti već time da se i jedan dio tih sredstava retroaktivno osigura za povrat onoga što su umirovljenici zbog nepravednog zakona izgubili. Zadnju stvar što ću reći u vezi s ovim prijedlogom zakona. Smatramo ne samo da je pitanje moralnosti, nego pitanje zakonitosti i ustavnosti odbiti ovaj prijedlog zakona. On se ne smije odbiti, ako se poštuju temeljna načela Ustava. Mi možemo razgovarati o tome tko će ga pripremiti u konačnome prijedlogu, da li u ovakvome modelu. Uostalom u političkim raspravama sve stranke, i pozicija i opozicija govore kako ovo pitanje treba riješiti. Ali zašto to što govorimo na ulici, što govorimo pred medijem, na tribinama, na skupovima napokon nema pravo legitimiteta da se o tome otvoreno progovori tamo gdje mu je mjesto i gdje se treba i mora riješiti, a to je ova sabornica. Pa mi jesmo predstavnici građana. S obzirom da smo dobili ovaj prijedlog predlažem u ime našeg kluba da mi svi skupa podržimo da on ide u drugo čitanje i da do drugog čitanja se pokuša naći rješenje modaliteta. Ako postoji još bolje rješenje za umirovljenike mi ćemo ga rado podržati. I zadnju stvar koju ću reći u vezi s ovom situacijom. Hrvatska mora definitivno razmotriti odnos između radno ovisnog stanovništva, odnos između zaposlenih i onih koji su umirovljenici. Ne može i ne smije se dogoditi, kao što se nama dešava, da iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu ponovo prosječna mirovina pada. Mi moramo otvoriti postupak da u naredne 3, 4 godine dođemo u poziciju da mirovina dosegne barem 50% prosječne plaće, a ne da se sada vrte oko 41% i još dalje pada. I to je dodatno pitanje oko kojega mi moramo otvoreno sjesti i porazgovarati, a poglavito vodeći računa o demografskoj slici Republike Hrvatske i tendencijama koje su prisutne. Jer jednostavno starije stanovništvo ne može ići dalje. Ono je ugroženo. To je najugroženija populacija kod nas s obzirom na izvore prihoda koje imaju i mogućnosti. Da ne bi duljili mi ćemo podržati prijedlog ovog zakona ne radi se o izmjeni i dopuni zakona kao što je netko u ime kluba rekao. Radi se o novom zakonu, potpuno novom zakonu koji rješava jedno otvoreno pitanje, jednu rak ranu naše starije populacije i jednu moralnu mrlju koju je između ostaloga kreirao i zakonodavac donošenjem ovakvog zakona. I moraju ju on i ispraviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem, izvolite, ja čekam, gledam. Izvolite. U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Sabati. Ispravak netočnog navoda, oprostite.
Uvaženog kolegu i potpredsjednika Hrvatskog sabora bi ispravio u netočnom navodu kada je kazao da je Vlada dala ovakvo mišljenje da se ovakav, da se ovo pitanje ne riješi. To nije točno. Vlada je dala ovakvo mišljenje da se, i tu se slažem s vama da se konkretni prijedlog zakona, ne izmjene i dopune zakona, ne riješi, dakle na ovakav način. Vlada će se morati jednostavno uhvatiti u koštac sa ovim pitanjem, pa u krajnjoj liniji svih ovih i ustavnih razloga koje ste vi napomenuli. Ali ne na ovakav način, ne na ovakav konkretan prijedlog i zato je dala ovakvo mišljenje, a ne da problem ne rješava.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Pecek.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Možda je zapravo i dobro što ovako u smiraj dana raspravljamo o ovom problemu, pa da i pravo stanje stvari i ne dopire u pravom smislu riječi do onih koji se to najviše tiče, do umirovljenika, jer ukoliko manje znaju ukoliko smo malo zainteresirani za njihov problem toliko je i bolje. Što zapravo reći o ovoj agoniji koja predugo traje? Zbog čega bi ja to nazvati agonijom? Zbog toga jer brigu o onima koji su u mirovini i onima koji mirovinu trebaju dočekati za godinu do dvije mi nismo riješili kvalitetno tamo još od početka '90.-ih godina. O čemu se naime radi? Imali smo plemenite ideje, imali smo dobre zakonske prijedloge. Međutim izvršenje svega operativa nam najbolje govori stanje u kojem smo danas. Podsjetit ću kod Zakona o privatizaciji mi smo se odlučili kako kod svake prodaje firme iz državnog portfelja punimo i mirovinski fond. Međutim nismo znali ograničiti raspolaganje dionicama u tom mirovinskom fondu. U vrijeme kada se je izgubio novac od uplata za oružje u Hrvatskoj, u vrijeme kada je nestao novac od prodaje društvenih stanova jednako tako su i nestale kvalitetne dionice iz toga fonda, a pojavile su se neke loše, jer je bilo pravilo da se može mijenjati dionica za dionicu po nominali, a koliko je njihova tržna vrijednost to nije važno. Tako da se mijenjala dionica tržne vrijednosti 100 ondašnjih maraka za onu koja nije imala tržnu vrijednost ili je simbolično vrijedila 1 marku. Znači to se događalo u razdoblju sve negdje do '95., '96. godine. Međutim, ostalo je ipak i nešto kvalitete u tome fondu. Ostala je Pliva o kojoj je toliko bilo riječi ovih dana. Međutim, sada više nema niti toga. Fond se je punio dividendom Plive ukoliko je mirovinski fond imao vlasništvo dionice, pa po tome logično da je dividenda uplaćivana u korist svih umirovljenika koji su bili u prvom stupu. I svi su oni na taj način konzumirali pravo na mirovinu i na eventualno povećanje mirovina. Sada toga više nema, a vjerojatno uskoro neće biti niti INA-e ili ne znam privatizacije Elektroprivrede za narednih godinu do dvije pa je sve to i upitno. Neupitan je ovaj prijedlog koji iznosi HSS, a to je da obeštetimo one koji su neopravdano oštećeni za isplatu mirovina. Prijedlog je jako jednostavan, vratimo ono što je u proteklih 7 godina se dogodilo. Međutim ne želimo niti predlagati prijedlog o povratu duga umirovljenicima kao što je bio prethodni zakon koji se upravo izvršava. Opće je poznato da se je 72% umirovljenika odlučilo, pod navodnicima, "za trenutačni povrat duga". Taj "trenutačni" govorim pod navodnicima, jer on se odnosi na razdoblje od dvije godine. Zbog čega su se oni odlučili za povrat duga na takav način ne treba niti objašnjavati. Svega 28% njih se je odlučilo za povrat duga kroz razdoblje od narednih 8 godina. Znači ako to … [[Ne razumije se.]] sa nekom veličinom sto umjesto 100 kuna ti umirovljenici, njih 72% je dobilo svega 36 kuna. A ako gledamo da je 28% se odlučilo za razdoblje od 8 godina gdje je inflacija godišnja barem na razini 3% onda će i oni u tom razdoblju ostati oštećeni negdje za oko 25% kada prime taj povrat duga ili umjesto 100 kuna koje su trebali dobiti umirovljenici oštećeni za razdoblje na koje se odnosi taj zakon oni će dobiti 57 kuna. 43 kune je negdje isparilo. E vidite zato bi mi trebali što prije otvoriti ovu temu. Mene čudi da ona izaziva toliko malo interesa. Čudi me što se ne omogućava drugo čitanje jer evo ovdje je i klub HDZ-a energično protiv tog prijedloga zakona makar ja slušam premijera u medijima kako će taj ili sličan zakon ići iduće godine jer premijer Sanader je rekao da se nepravda treba ispraviti, međutim to će se napraviti iduće godine. Da li zbog toga što je iduća godina predizborna ili ne želimo pravovremeno rješavati taj problem, povjerenstva se sastaju u principu koja rješavaju probleme umirovljenika jedanput godišnje ili čak rjeđe od toga. Zapravo evo zbog toga smo mi i predložili ono što potpuno sigurno može prijeći u drugo čitanje jer smo mi problem detektirali. Mi smo predložili da se vrati točno za koje razdoblje i predložili smo čak model za koji ne tvrdimo da je idealan koliko bi se trebalo vratiti i komu. Interesantni su ti podaci i zabrinjavajući da u Hrvatskoj onaj koji duže radi će dobiti manju mirovinu i to je karakteristično čak i za najnižu mirovinu, jer i po kriteriju najniže mirovine ukoliko radite duže također što je vrlo neobično ćete dobiti manju mirovinu. Ja se pitam pa i HSS se pita, da li je potrebno u Hrvatskoj uvesti i garantiranu mirovinu. Ako je najniža mirovina socijalna kategorija, ja se slažem da je, to je neki životni minimum, ali vjerojatno bi trebala biti garantirana mirovina za one koji su išli 40 godina na posao pa taman da ništa nisu radili ali svako jutro se ustali u 7 i vraćali doma po podne oko 5 sati, bi trebali dobiti kvalitetnije rješenje a to je garantirana mirovina koja prema ovom zakonu se isplaćuje u obliku najniže mirovine, a ona je negdje oko 1.800,00 kuna, ja mislim 1.833,00 kune. Znači 40 godina rada, ustajanja svaki dan u 7 sati u jutro, vraćanje doma po podne u 5 i 1.800,00 kuna. To je problem koji poznajemo mi već dugo, međutim nismo ga spremni riješiti jer ne postoji politička volja. Ovdje se sada prepucavamo čija je ideja, čiji je prijedlog zakona, ići ćemo sa svojim prijedlogom koji će možda nuditi nešto drugačija rješenja ali zapravo mora rješavati isti problem, a taj problem se zove netko je oštećen, oštećen je onaj koji je radio i oštećen je onaj koji ima pravo da u što kraćem vremenu to vratimo. Tragedija je da u Hrvatskoj penzioner koji ide ove godine u mirovinu po tom zakonu će imati svega 28% prosječne plaće u Hrvatskoj. Kako to izgleda u Europi za koju se opet nadamo da bi mogli ući 29. godine, nam govore podaci za 15 zemalja Europske unije npr. iz 2003. godine. U prosjeku je to 78,60% njihove prosječne plaće. Jedna Austrija npr. koja nam je jako blizu, ima čak 88% plaće prosječnu mirovinu. Danska ima 68%, Francuska 78%, Italija 88%, a vidite Hrvatska je slična tome, jer ima isto osmicu, ali ima 28%. To je zabrinjavajuće pogotovo jer neke zemlje u tranziciji isto tako su osjetljive prema ovoj pojavi i uspjele su održati ritam i u Sloveniji to iznosi 70%. Pa zbilja bi trebali nešto činiti brzo, vrijeme je na izmaku. Previše uočavamo problem, previše politički govorimo, a negativne posljedice se događaju i nepravde su sve veće i veće. Pokušajmo vratiti ono što potpuno sigurno nitko to ovdje nije demantirao, pripada tim ljudima. Pokušajmo to vratiti čim prije. Napravimo jednu mini reformu, ako smo napravili veliku reformu mirovinskog sustava onda napravimo i mini reformu i da priznamo što smo pogriješili u toj reformi, pa nije grijeh priznati. Grijeh je ne ispraviti nepravde pogotovo ako se radi o ljudima koji su radili 40 godina i koji potpuno sigurno imaju pravo da ne budu socijalna kategorija nego da žive od svog minulog rada. Zbog svega tog ja predlažem da ovaj prijedlog zakona ide u drugo čitanje jer naprosto nema nikakvih razloga da ga odbijemo i da tehnički ne popravimo i dodamo još analize koje treba kako bi on bio i operativan i kako bi on bio primjenjiv od iduće godine, a ne tek da u predizbornoj godini razmišljamo da izađemo sa prvim čitanjem toga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. S ovim zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Prijedlog Zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja '99. godine. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: ne prihvaća se Prijedlog Zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja '99. godine koji je predložio Klub zastupnika HSS-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 65 glasova za, jednim suzdržanim i 27 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Prelazimo na sljedeću 17. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju – Predlagatelj Klub zastupnika HSS-a, prvo čitanje P.Z. br. 510 Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članak 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvaženi zastupnik Sabati. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice i kolege, pa naravno da se ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju jednim ajde možemo kazati, dijelom nadovezuje na ukupnu problematiku. Možemo čak govoriti da prijedlog zakona o usklađivanju mirovina je i moralne kategorije, političke odluke. Ovaj zakon u stvari rješava ipak ja bih rekao malo kompleksnije drugo područje. Naime, kad smo i govorili u prethodnom zakonu da je aktualna vrijednost mirovine prilikom donošenja Zakona o mirovinskom osiguranju bila jedna od presudnih faktora za smanjivanje mirovina, posebno danas kad govorimo novih umirovljenika, potrebno je postaviti si pitanje a što će biti sa budućim umirovljenicima. Sada zaposlenim naravno kojih ne čeka ni malo bezbrižna starost. Možda Bože ne daj starost u bijedi i očaju za većinu sada zaposlenih. Prema svim pokazateljima to je realna opasnost. Već sada dvije trećine umirovljenika živi ispod praga siromaštva. A prolongiranje rješavanja ovih sve većih nepravdi samo će zahtijevati sve veća sredstva u budućnosti. To je jednostavno tako. Što će se duže čekati s političkom odlukom naravno da se krene u ispravljanje tih nepravdi, to će biti sve veći broj umirovljenika koji će biti zakinuti i stoga ja se da budem iskren ne čudim na odboru kad je bilo rasprava o ovom prijedlogu zakona, pa i o ovom prethodnom, objašnjenje pojedinih članova odbora, posebno onih od kojih se očekuje i posebno onog od kojeg se očekivalo da podrži ovakav prijedlog zakona. Ovo je samo prijedlog zakona koji ide na korist umirovljenicima, a ne da je predstavnik umirovljenika bio suzdržan. A to ćemo reći javno. Umirovljenici ne žele ovakve probleme rješavati. Naravno, pretpostavljam da će možda kroz … [[Govornik se ne razumije.]] vrijeme HSU ili netko iz te koalicijske Vlade dati novi prijedlog. Pa spremni smo mi sudjelovati u svemu tome, zato smo i dali svoj doprinos sa ovim prijedlozima zakona. Ali dobro, što je tu je. Ono što je najbolnije u cijeloj toj priči, to je jednostavno tumačenje da nije bilo ustavnih tužbi, da nije bilo nekakvih elemenata na temelju kojih bi se krenulo sa ovim zakonima u drugo čitanje. Pa zar si mi doista želimo stvarati istu situaciju kao što je bilo i 12. svibnja '98. godine kada je Ustavni sud presudio za iznimno veliki broj umirovljenika i donio presude. Pa to je posao veliki. Pa zar nije jednostavnije na temelju evidentne nepravde koja je pokrenuti ovdje u ovom Visokom domu raspravu o toj tematici. Ponavljam, evo mi stalno govorimo iz HSS-a, gdje god treba putem konferencije za novinare, putem tribina, evo i ovdje smo govorili, pa ne tražimo mi ekskluzivitet. Mi smo to unijeli jedno od mogućih rješenja. Možda ima neko bolje rješenje, idemo se skupa ujediniti, pronađimo najbolje rješenje. Ali što je tu je. Ako se uzme u obzir što se konstatira u Strateškom okviru za razvoj da će drugi mirovinski stup za koji se izdvaja 5% biti nedovoljno, odnosno da će svi oni koji dođu do drugog stupa, da će sredstva za njih biti nedostatna, onda je svakako to još drastičniji izražen problem. Još je alarmantnija situacija koja se predviđa upravo u tom Strateškom okviru za razvoj u omjeru broja umirovljenika i broja zaposlenih. Danas je to jedan umirovljenik i 1,39 zaposlenih. Međutim, ponavljam na temelju tog Strateškog okvira predviđa se da bi 2040. godine taj omjer bio 1,35 umirovljenika na jednog zaposlenog. Pa doista biti će više umirovljenika nego zaposlenih što znači da ovakav sustav jednostavno ne može opstati. Kad se raspravlja o toj tematici onda postoje svakako ja ću ponoviti ako treba ove podatke, Strateški okvir za razvoj, trenutno je 1 prema 1,39, a 2040. godine to svakako pročitajte biti će 1,35 prema 1. Tako da ako treba ispravak netočnog navoda. Ili repliku. Ponavljam, u ukupnim raspravama koje se vode, naravno da je mirovinski sustav tako stvoren i tako konstruiran da bude prije svega regulator tržišta rada. Ali ono što svi skupa želimo, što bi trebalo biti, to je da bi on morao biti stimulativan, odnosno da bi trebao davati različite mogućnosti da ljudi što dulje rade. Malo slušajmo što govore o toj tematici u ovom trenutku članice Europske unije. Ozbiljni problemi. Na taj način naravno bi se ispunili ciljevi Lisabonske strategije, da bude što više, ili što veće učešće starijih od 50 godina kao zaposlenih. Cilj takve Lisabonske strategije je 50%, a kod nas je danas 14%. Što nas je prije svega motiviralo za izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju? Prije svega jedna osnovna i bitna teza, a to je oni kojima Vlada nije mogla dati šansu da budu obuhvaćeni reformom, trebalo je dati šansu da zadrže prava koja su imali prije reforme. Na temelju te teze mi smo predložili izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju. Vrlo kratko i jasno, piše puno ovdje da ne duljimo. Što predlažemo? Najvažnije je ono, predlažemo 15 najpovoljnijih uzastopnih godina za izračun mirovina, ali upravo u skladu s našom tezom. Planirali smo i članak 3. koji veli: odredbe ovog zakona odnose se samo na one osiguranike koji nisu upisali drugi stup mirovinskog, koji nisu upisali drugi mirovinski stup. Načelo pravednosti. Što se ovim Zakonom predlaže već sam i rekel da mi u klubu HSS-a predlažemo 15 najpovoljnijih uzastopnih godina za razliku od sada postojećih odredbi gdje se postupno od '99. pa do 2009. godine uračunava ukupni radni staž za izračun mirovine, znači za sve umirovljenike. Mi želimo one koji nisu mogli upisati drugi stup. Ne znamo da li je to i najbolje rješenje da smo izuzeli ostale, ali htjeli smo barem bazirani načelo pravednosti izjednačiti koliko toliko umirovljenike koji su za 10 godina ostvarili pravo na mirovinu i Prijedlogom Zakona o usklađivanju nove … [[Govornik se ne razumije.]] dići na razinu mirovina tih starih umirovljenika i tada sa 15 godina sada zaposlene koji nisu mogli ostvariti to pravo da upišu drugi stup pokušati koliko toliko izjednačiti te mirovine. Pitanje zašto 15 godina? Kad smo bili na razgovoru kod koordinacije umirovljeničkih udruga mi smo čuli vrlo jasan stav koji udruga umirovljenika ima. Traži se ponovo 10 godina, ali ako se malo analizira početak primjene Zakona o mirovinskim fondovima skraćeno velim i završetak na neki način radnog staža ljudi koji nisu mogli upisati drugi stup onda smo došli do zaključka da tih 15 godina je nešto više od tog razdoblja. A naravno kad govorimo pa i mi ako se svi složimo HSS će objeručke prihvatiti sugestiju da bude 10 godina, a o tome smo i razmišljali, zašto ne, ali smo itekako zadovoljni kad biste nam dali podršku i za 15 najpovoljnijih uzastopnih godina. Što se tiče najniže mirovine, našim Prijedlogom izmjena i dopuna predlažemo da se najniža mirovina određuje za svaku godinu mirovinskog staža od 0,75% od prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u '98. godini prema podacima Državnog zavoda za statistiku. Odmah da na početku zbog diskusije velim kako smo i o toj odredbi našeg Prijedloga izmjena i dopuna zakona raspravljali i sa sindikatima, naravno i sa udrugama umirovljenika. Njihova primjedba je bila da je bolje ipak zadržati 0,825% od prosječne bruto plaće svih zaposlenih i evo kad smo tu u klubu raspravljali, malo radili analize, spremni su prihvatiti takvu sugestiju i primjedbu. Velim zbog diskusije ako netko veli da je bolje 0,825 mi smo spremni ako dobijemo podršku da to ide u drugo čitanje sa vlastitim amandmanom ići u ovu izmjenu. Što se tiče najniže mirovine ja doista ovdje ne bih puno objašnjavao jer jednim dijelom je i moj kolega gospodin Pecek u zaključnoj riječi prethodne točke spomenuo, a to je ovdje klasični eklatantni primjer. Ljudi koji rade 30 i dvije, tri godine faktički će imati ako naravno rade u takvim područjima gdje su vrlo niske plaće imati će manje mirovine nego da je otišao u mirovinu s 30 godina radnog staža. Na koja se područja posebno odnosi to? Ne treba posebno objašnjavati. Područje gdje su radno … [[Govornik se ne razumije.]] grane industrije prisutne, tekstil, kožarstvo, drvna industrija, ne znam željezarija itd., a takvih ima jako puno u Republici Hrvatskoj. Nisu ti ljudi krivi što rade slabo plaćen posao i upravo zbog toga smo išli s logikom da bi svaka godina radnog staža vrijedila jednako za najnižu mirovinu, predlažemo da se ponovo prihvati jedinstvena ili jedinstveni postotak za izračun najniže mirovine. Vlada je naravno i ovdje dala svoje negativno mišljenje, nije ništa neobično niti čudno i imate pred sobom kompletno mišljenje Vlade. Jedno od teza koja se odnosi na najnižu mirovinu je upravo to da je u prvim godinama primijećeno da najnižu mirovinu koriste vrlo visok broj umirovljenika, oko 36% od ukupnog broja korisnika mirovina, odnosno da je najniža mirovina bila oko 3% niža od prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. To nije baš tako, ali dobro. Ja ponavljam, mi smo u klubu HSS-a razmatrali i dugo vagali što napraviti. Predlažemo ovih nekoliko članaka kao jednostavni model za one osiguranike koji nisu mogli upisati drugi stup. Ja mogu prihvatiti i nekakvu generalnu opasku da se ruši mirovinski sustav. Pa ne ruši se za one umirovljenike koji su po tom novom Zakonu o mirovinskom osiguranju mogli upisati drugi stup ostaje na snazi postojeći zakon, a ove odredbe se odnose samo na one koji nisu imali mogućnosti upisati drugi stup. Znači naša teza oni kojima Vlada nije mogla dati šansu da budu obuhvaćeni reformom trebala je dati šansu da zadrže prava koja su imali prije reforme i pretočena u ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Naravno i ovdje očekujemo podršku osim ono što sam govorio da imamo podršku koordinacije umirovljeničkih udruga, sindikata posebno jer ovdje se radi i najviše ovdje odnosi na sadašnje zaposlene koji će skoro ili u budućnosti ostvariti pravo na mirovinu i očekujemo podršku naravno predstavnika parlamentarnih stranaka ovdje u ovom Visokom domu, a naravno očekujemo i podršku stranaka koji nisu zastupljeni u ovom Visokom domu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ne podržava Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju predlagatelja kluba zastupnika HSS. Naime, predlagatelj predloženim izmjenama i dopunama intervenira u dva instituta sustava mirovinsko osiguranja i to: prvo je dakle institut najniže mirovine i drugo utvrđivanje najpovoljnijih 15 godina radnog staža za izračun mirovina. Naravno radi se o prvom stupu. Svi ćemo se složiti sa činjenicom da je najniža mirovina zapravo socijalna kategorija odnosno ima karakter socijalnog davanja ili naknade utemeljene na načelu solidarnosti. Takva davanja uistinu se mogu odrediti i po drugim kriterijima a ne samo po onima koji bi upućivali ili bili utemeljeni isključivo na dužini ulaganja osiguranika u mirovinskom osiguranju tijekom radnog vijeka. U izloženom smislu dakle otpadaju kritike da se kroz najnižu mirovinu ne vrednuju dovoljno dužine radnog staža umirovljenika jer u konačnici takva mjerila s obzirom na karakter socijalnih davanja su u krajnjoj liniji neusporediva. Za napomenuti je da je najniža mirovina uvedena u Zakonom o mirovinskom osiguranju 01.01. 1999. godine a njezina visina od 01.01.1999. godine ovisila je isključivo od godina mirovinskog staža korisnika mirovine. Od tog datuma utvrđena je i visina najniže mirovine za svaku godinu mirovinskog staža u visini od 0,825% od prosječne bruto plaće svih zaposlenika u Republici Hrvatskoj u '98. godini. Treba naglasiti i to da je u prvim godinama primjene tog zakona ustanovljeno da najnižu mirovinu koristi vrlo visok broj umirovljenih i to je statistička činjenica, dakle ukupno oko 36% od ukupnog broja korisnika mirovina koji su mirovinu ostvarili od 01.01. 1999. godine čemu je doprinijelo relativno visoka razina najniže mirovine u odnosu na opću razinu mirovina. Međutim, zaključno valja istaknuti da je uvođenje najniže mirovine kao posebne socijalne mjere utemeljene na solidarnosti svih osiguranika postignuto da su zaštićeni umirovljenici koji su u vrijeme svoje gospodarske aktivnosti imali male dohotke i naravno razmjerno njima uplaćivali i male doprinose. Što se tiče ovog drugog dijela ili prijedloga da se za izračun mirovina uzima 15 najpovoljnijih uzastopnih godina umjesto rješenja prema kojem se za izračun mirovina uzima cjelokupni radni staž za sve osiguranike s postupnim proširenjem obračunskog razdoblja po 3 godine isto je tako s gledišta sustavnosti mirovinske reforme i funkcioniranja mirovinskog sustava po našem mišljenju neprihvatljiv. To bi zapravo značilo povratak na stari sustav prije reforme u kojem su se mirovine određivale temeljem deset godišnjih najpovoljnijih plaća. Takav sustav određivanja mirovina imao bi i imao je za posljedicu smanjenje poticaja osiguranika za plaćanje doprinosa s jedne strane. Naime u tom slučaju visina mirovina ovisila bi samo o plaćama u kraćem razdoblju a ne o plaćama iz cijelog radnog vijeka. A s druge strane bi takav sustav uticao na smanjivanje prihoda od doprinosa. Mislim da je i jedna i druga argumentacija sasvim logična. I ne samo to. Takav način određivanja mirovina pogodovao bi osiguranicima s višim plaćama i to ostvarenim samo u određenom razdoblju. Da ne kažem kraćem vremenskom periodu. Valja istaknuti isto da bi se osim očekivanih visokih izdataka poništili i pozitivni efekti jer njih uistinu ima, vezivanje iznosa mirovine za visinu plaće cijelog radnog vijeka a što je bio jedan od temeljnih ciljeva provedene mirovinske reforme. Evo uistinu iz tih razloga ili shodno svemu izloženom Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ne može podržati predložene izmjene i dopune ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ma naime, na istup me ponukala ova tvrdnja da 36% novih umirovljenika nakon '99. godine koristi najnižu mirovinu jer je ona visoka. Pa zamislite koji apsurd. Gospodin Emil Tomljanović iznosi ispred kluba HDZ-a, 36% ljudi koje je dugo radilo, koje je uplaćivalo u mirovinski fond koristi oblik najniže mirovine jer je najniža mirovina visoka. Pa gospodine Tomljanoviću, koristi je zato jer mu krivu mirovinu izračunamo. A kako bi vi imali kvalitetnije informacije ja ću vam reći visini tih najnižih mirovina za koje se ljudi "odlučuju". Za 15 godina mirovinskog staža 688,65 kuna. Za 20 godina staža 918,20 kuna a za 30 godina staža najniža mirovina bi trebala premašiti granicu snova od nevjerojatnih tisuću 377 kuna. Znači vidite, ta visoka najniža mirovina ako radite 30 godina iznosi tisuću 377 kuna. To su podaci, to su brojke za koje se ljudi odlučuju. Ma ne odlučuju se oni za to nego im je izračun mirovine niži od toga. 30 godina rade a izračun mirovine im je ispod tisuću 377 kuna. Pa vjerojatno toga ima jedino u državi Hrvatskoj. Ja ne znam gdje toga ima. A kad gledamo što bi to značilo za 35 godina staža a vi znate da žene imaju mogućnost punog staža prema starom zakonu sa 35 godina. Ta puna mirovina za 35 godina staža iznosi tisuću 492,10 kuna. I vidite oni se odlučuju nakon 35 godina za tisuću 492 kune. Znate zašto se odlučuju? Zato jer su dobili rješenje niže od toga. Dobili su rješenje za 35 godina staža tisuću 200 kuna. Pa ne odlučuju se valjda zato što je to visoko nego što im je rješenje puno manje o mirovini od najniže mirovine. A znate li gospodine Tomljanoviću odnosno klubu HDZ-a koliko za 40 godina staža? Tisuću 606,90 kuna mjesečno za 40 godina staža. Očito je dakle da se ljudi odlučuju za najnižu mirovinu jer je ona visoka. Nakon 40 godina staža oni dobiju rješenje tisuću 500 kuna i dobiju rješenje niže. Tu načelo pravednosti vi ste potpuno zaboravili. To je načelo prema kojem bi oni koji su davali trebali dobiti više a naravno oni koji su trebali dobiti manje eventualno mogu dobiti manje ukoliko su manje uplaćivali, ukoliko su manje radili i slično. Sad što bi mi trebali, što bi mi trebali napraviti ukoliko želimo poboljšati položaj tih umirovljenika koji idu nakon 1999. godine? Mi bi ih trebali stimulirati da idu u mirovinu jer ako idu danas u mirovinu imat će veću mirovinu nego da idu nakon dvije godine. Pa zbog čega da uplaćuju dvije godine u mirovinski stup jer čim ispune bilo kakav uvjet očito je najpametnije da odu jer za duži rad i plaćanje doprinosa mi kažnjavamo radnike odnosno kažnjavamo nove umirovljenike. E vidite mi pokušavamo tu nepravdu ispraviti međutim ja sam potpuno svjestan toga da su nam mirovinski fondovi tanki. Da smo prvi stup zapravo upropastili. Ili jedan drugi podatak gospodine Tomljanoviću. 1998. godine vi da ste bili saborski zastupnik i da nemate pravo za mirovinu prema posebnom zakonu išli bi u penziju sa 2000 kuna. Sada, 9 godina kasnije ta penzija bi vam iznosila a da ste nastavili raditi kao saborski zastupnik 1000 kuna. A teoretski gledano koliko se ona umanjuje 2019. godine penziju ne bi ni imali. Evo vidite to su razlike između starog zakona i novog zakona. To su te nepravde koje bi mi trebali ispraviti. Ali idemo ih pokušati ispraviti odmah. Nemojmo čekati predizbornu godinu.
Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Tomljenović, Tomljanović.
Pa netočna je tvrdnja uvaženog kolege zastupnika da sam izrekao netočne podatke. Jer sam izrekao točan statistički podatak koji stoji i u ovim materijalima i lako je provjerljiv da je ukupno oko 36% od ukupnog broja korisnika mirovina koji su mirovinu ostvarivali do 1.1.1999. u tom smislu da je taj broj dakle bio visok jer je prosječno gledajući po statističkim podacima relativno visok iznos bio te mirovine. S obzirom da se stalno ponavlja moje ime, vremenski period i tako dalje kad ste tako baratate materijom, kad tako nekome želite držati lekcije 4 godine ste bili na vlasti pa što to niste predlagali? Pa bili ste ministar gospodin danas moje ime tu prozivate. Obračunavate se s kim? Sa statističkim podacima? Četiri godine ste bili ministar u Vladi pa što tako [[Upadica: Zahvaljujem.]] pametne prijedloge niste predlagali? [[Upadice se ne razumiju.]] To je naknadna pamet.
… [[Govornik se ne razumije.]] Kluba, u ime Kluba IDS-a uvaženi zastupnik Poropat, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospođo iz Vlade. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju u svakom slučaju treba pozdraviti isto kao i Prijedlog zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja 1999. godine. Kažem treba pozdraviti kao prijedlog koji daje jedno od rješenja da bi se otklonila neobjašnjiva nepravda prema osiguranicima koji rade puni radni staž s malim primanjima a onda su dodatno kažnjeni i s još nižim iznosom mirovine jer upravo zakon smanjuje iznos mirovine za one umirovljenike koji prelaze 30 godina radnog staža a imaju izrazito niske plaće. Klub HSS-a predlaže izmjenu na način da se najniža mirovina odredi u visini od 0,75% od bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u 1998. godini čime se uvažava činjenica da najniža mirovina utječe na stalno povećane mirovinskih izdataka te se isto tako ispravlja nepravda kojom radnici s duljim radnim stažom primaju manju, najnižu mirovinu. Ne može biti da staž iznad 30 godina vrijedi manje. Ovim se zakonom želi stimulirati osiguranike da rade što duže jer će im mirovine biti u krajnjem slučaju veće. Dalje, osiguranici koji nisu bili u obvezi upisati drugi stup mirovinskog osiguranja a na njih se primjenjuje članak 184. Zakona o mirovinskom osiguranju imati će osjetno nižu mirovinu u odnosu na postojeće korisnike mirovina koji su to pravo stekli do 31.12.1998. godine odnosno korisnike mirovina koji su ostvarili mirovinu nakon 1. siječnja 1999. godine, a čije mirovine se predlažu za usklađivanje programom, Prijedlogom zakona o usklađivanju mirovina ostvarenih nakon 1. siječnja 1999. godine. To je neprihvatljiva odredba zakona i mi u Klubu IDS-a slažemo se sa prijedlogom Kluba HSS-a koji predlaže izmjenu na način da se izračun mirovina uzima 15 godina najpovoljnijih uzastopnih godina radnog staža za osiguranike koji nisu upisali drugi stup mirovinskog osiguranja. Mi u Klubu IDS-a zalažemo se i zalagati ćemo se za svaki prijedlog koji će u konačnosti ispraviti neprihvatljivu sadašnju stvarnost da radni staž iznad 30 godina vrijedi manje što je najblaže rečeno sramotno. Predlažemo da ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju kojeg u saborsku proceduru uputio Klub HSS-a ide u drugo čitanje, a da se do tada izvidi mogućnost rješavanja ne samo da se izračunom mirovina uzima 15 najpovoljnijih godina nego možda i 10 najpovoljnijih godina kako bi ispravili neprihvatljivu sadašnjost da radni staž iznad 30 godina vrijedi manje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSU-a uvaženi zastupnik Dragutin Pukleš.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnici. Pa puno smo i prošlih dana i u prošlom vremenu slušali o problemima s kojima se susreću umirovljenici odnosno cijela umirovljenička populacija u svojoj egzistenciji. Čuli smo puno podataka o granicama siromaštva, o niskim primanjima, o nejednakostima, starim, novim mirovinama. Zaista nam je manje-više sve poznato i očito je da nema smisla više raspravljati o tim elementima koje smo, da tako kažem detektirali i znamo kakvi su i znamo koje posljedice iz njih proizlaze. No mislim da parcijalne izmjene mirovinskog sustava nikada nisu bile dobre, a niti će biti ubuduće dobre. Jer vrlo lako dovode do novih nejednakosti, do novih nesrazmjera i zbog toga smatramo da svaka korekcija ubuduće mirovinskog sustava, to govorim iz iskustva koje imamo, svaka korekcija mirovinskog sustava mora počivati na zaista jednoj ozbiljnoj, dubokoj analizi funkcioniranja kompletnog mirovinskog sustava i rješenja koja su u njemu utvrđena. Dakle, valja učiniti jednu kompletnu analizu stanja mirovinskog sustava utvrđenog 1.1.'99. godine da vidimo šta nam je on donio, gdje su defekti i kako te efekte ozbiljno i dugoročno amortizirati. Mislimo da jedan takav pristup može dati onda i rezultate. Naravno, analitički mora obuhvatiti i sve druge elemente u samom mirovinskom sustavu. Nije to samo pitanje 10, 15 godina. I to moramo definirati. Svakako da smo mi imali za 10 godina, ali to moramo ocijeniti. Ima i drugih elemenata, npr. odbitne stavke kod prijevremenih umirovljena, usklađivanje mirovina ubuduće. Mi nismo ni danas suglasni sa švicarskom formulom. Ajmo razgovarati o tome šta ćemo s tim. Dakle ima niz elemenata koji se moraju vrlo ozbiljno podvrći jednoj dubokoj analizi i mogućnostima Hrvatske kako da riješi ono što nije dobro. Smatramo da jedan takav analitički pristup može dati i nekakva rješenja koja su provediva i izvediva i mogu optimalno zadovoljiti ono što umirovljenici očekuju od nas. Ja bi samo htio napomenuti da mi izuzetno cijenimo trud koji je uložen u predlaganju ovoga zakona i cijenimo to kao inicijativu i podršku rješavanju ovih problema. Međutim, malo moram ipak nam je nejasno kako sad da se najedanput tako jako žurimo da odmah sve riješimo preko noći, a bili smo u vlasti, imali smo prilike to riješiti pa to nismo učinili. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite da iskažem svoje stajalište hoću, ja ću podržati ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona da ide u drugo čitanje. Zašto? Zato što je sam prijedlog zakona uočio u sustavu sada važećeg zakona ili reforme koja se provodi određene nepravilnosti koje ispravlja. I drugo, pokazuje se da ova reforma u svom segmentu provođenja kako se sada provodi neovisno o zakonu zapravo traži ozbiljno preispitivanje dopunu i doradu iz prostog razloga jer stvara nove nepravde. Prema tome nema diskusije da se mora nešto učiniti i u tom pogledu je sasvim jasno da treba ozbiljno razmotriti šta i u kom pravcu dalje. Ovdje je prijedlog da se uzme 15 uzastopnih najpovoljnijih godina. Prije ove reforme je to bilo 10 godina. Može se raspravljati i o nekom drugom osnovu, ali je sasvim sigurno da ovo pitanje nije moguće drugačije riješiti sada, odnosno nije moguće ostaviti ovako kako je sada na snazi iz prostog razloga jer rađa nepravdu. Drugo što bih htio reći, ovdje se postavlja pitanje isključenja osoba koje uplaćuje mirovinsko osiguranje za drugi stup. Nisam siguran da bi to bilo do kraja korektno i u skladu s Ustavom. Smatram da bi zapravo ako se radi o obračunskoj osnovici od 15 uzastopnih godina onda to moralo važiti za sve i ne bi se moglo isključivati osobe za drugi stup. Ali o tome neka predlagatelji razmotre do konačnog prijedloga zakona. Naravno postavlja se pitanje da li bi ovaj zakon trebao ili mogao stupiti na snagu danom objave u "Narodnim novinama". Nema potrebe iz prostog razloga jer se primjenjuje od 1. siječnja 2007. godine. I još jednu stvar koju je važno napomenuti. Znate mirovinska reforma je praktički nakon '98. godine stupanjem na snagu zakona počela se praktički primjenjivati '99. i nadalje. Što ide vrijeme dalje sve više i više pokazuju se slabih točaka i problema koje i proizlaze iz mirovinske reforme. Očigledno je da se korekcija mora napraviti. bilo bi dobro kada bi ovo pitanje pretvorili u pitanje zapravo na kraju ostvarivanja ustavnog koncepta ove zemlje i pitanja koje je od nacionalnog značaja i interesa, jer je. I da se o tome postigne dogovor. Ali isto tako nije dobro odbijati prijedloge zakona samo radi toga što je došlo iz saborske procedure, iz opozicije, u saborsku proceduru iz opozicije. Ja sam mišljenja da to treba pustiti u raspravu i da treba otvoriti mogućnost da se o općim pitanjima potrebnim koji nalažu takve prijedloge zakona ili slične, da se stave u proceduru dok pojedinačnih zapravo otvoriti raspravu o problemu. I zbog toga podržavam moj prijedlog zakona da krene u proceduru, s jedne strane. I s druge strane moram reći još jednu stvar, da se kao zastupnik zapravo žalostim da smo počeli primjenjivati praksu da ako dolaze prijedlozi iz zakona, iz redova opozicije ili čak pojedinačno zastupnika da onda namjerno odugovlačimo raspravu o tim zakonima. Ovaj zakon je došao u proceduru 1. lipnja. Prethodni je došao 31. svibnja. Imamo zakona koji su već druga godina u proceduri, a još se nisu raspravili. Mišljenja sam da bi trebali imati jednakopravni status prema svima propisima. Mi smo napravili izuzetak kad se radi o usklađivanju zakona sa Europskom unijom. Tu postoji jedan izuzetak. Postoji izuzetak kad se radi o hitnom postupku. Prema tome nema potrebe stvarati i u praksi posebne izuzetke, to tim više što postoji poslovnička odredba, zapravo gdje bi sjednica Sabora trebala trajati dok se ne iscrpi dnevni red za kojeg je sazvana. Zbog toga sam zadovoljan da evo nakon 4, 5 skoro 5 i pol mjeseci, odnosno 5 mjeseci dolazimo u priliku da uopće o tome raspravljamo. A u isto vrijeme to je takav problem koji je praktički je točka dnevnog reda na svakom manjem ili većem javnom skupu koji odražavaju naši građani u neformalnim sastancima i druženjima. Jer jednostavno, radi se o životnom pitanju velikog kruga naših građana i oni direktno i neizravno puno više. Zbog svega toga predlažem da pustimo ovaj zakon u proceduru i da obvežemo predlagatelja da eventualno sa nekim novim podacima dođe do konačnog prijedloga zakona u proceduru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Čuli smo od predlagatelja koje izmjene se predlažu i u koju svrhu, ali da ih još jedanputa ponovim. Dakle predlaže se da se najniža mirovina određuje za svaku godinu mirovinskog staža u visini od 0,75% od prosječne bruto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u 1998. godini te da se umjesto bilo kojih uzastopnih za izračun koristi 15 najpovoljnijih uzastopnih godina i treće da se odredbe ovog zakona odnosi samo na osiguranike koji nisu upisali drugi stup mirovinskog osiguranja. Znamo da najniža mirovina ima karakter socijalnog davanja koji je temeljen na načelu solidarnosti prema kojem se davanja takve naravi mogu odrediti po drugim mjerilima od onih koja bi odgovarala isključivo dužini ulaganja osiguranika u mirovinskom osiguranju tijekom njegovog radnog vijeka. Mirovinska reforma koja je započela početkom 99. godine imala je za cilj uspostavu dugoročno stabilnog mirovinskog sustava, financijski i socijalno održivog u odnosu na sustav koji se provodio do kraja 98. godine. Za takvu izmjenu sustav uvedeno je i prijelazno razdoblje tijekom kojeg se izvršava prilagodba na novi sustav kojim se svake godine povećava obračunsko razdoblje na temelju kojeg se izračunava mirovina. Svima nam je jasno da su se u provedbi mirovinske reforme uočile određene manjkavosti i nepravde koje traže sustavni pristup u rješavanju i čitamo danas u novinama da se sastalo vladino povjerenstvo koje je dobilo u zadatak to riješiti. Politička volja postoji, a dokazano je i povratom duga umirovljenika. Prihvaćanjem ovog prijedloga zakona značio bi povratak na stari sustav prije reforme koji je imao za posljedicu smanje poticaja osiguranika za plaćanje doprinosa jer je visina mirovina ovisila samo o plaćama, odnosno osnovicama osiguranja ostvarenih u kraćem razdoblju. Dakle samo je bitno kolika je bila plaća u tih najpovoljnijih 10 godina. Sudionici smo većina nas tog vremena i znamo kako su se plaće povećavale u tim zadnjim godinama staža šta je zaista sigurno nije bilo realno i što je urušilo mirovinski sustav. Isto tako predloženi način određivanja mirovine pogodovao bi osiguranicima s višim plaćama koje su se ostvarivale samo u navedenom razdoblju od 15 godina. Dakle upravo ovo o čemu sam govorila, što su se u tom periodu u tom sustavu plaće u zadnjim godinama povećavale nesrazmjerno mogućnostima u poduzećima. A s ostvarenim nesrazmjerom visokim mirovinama za takve osiguranike, a nepovoljno bi se odrazilo na osiguranike s manjim i ravnomjernijim plaćama tijekom radnog vijeka. Za mene jedan od bitnih razloga zbog kojeg ne mogu podržati ovaj prijedlog zakona jest i to što nije izvršen izračun koliko bi to opteretilo državni proračun, jer ovo je zapravo račun bez krčmara. Dakle da zaključim. Ovom izmjenom poništili bi se pozitivni efekti mirovinske reforme, a u državnom proračunu bi se trebalo osigurati dodatna znatna sredstva te ne mogu glasovati za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju koji predlaže Klub zastupnika HSS-a da ide u drugo čitanje. Hvala.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja, izvolite uvaženi zastupnik Sabati.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naravno mi se kao predlagatelji zakona zahvaljujemo svima onima koji su se javili za raspravu. Naravno isto tako se zahvaljujemo i onima koji nisu podržali je, su izrekli svoj stav. Ja bih htio možda da u ime kluba Hrvatske seljačke stranke još jedanput naglasim dvije osnovne stvari koje su nas motivirale da idemo sa izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Ovdje se ne radi o tome da mi jako žurimo i da sve želimo riješiti preko noći. Sami ste gospodin Pukleš ovdje konstatirali kako nema smisla raspravljati o elementima koje smo detektirali. Znači doista znamo da postoje problemi. Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika je za 10 godina, a mi smo spremni prihvatiti ako se tako usuglasimo sa ostalim parlamentarnim klubovima i tu varijantu. Još bolje za one osiguranike koji će pravo na mirovinu ostvariti u budućem razdoblju. Niste suglasni sa švicarskom formulom, prijevremenim umirovljenjem. Pa još ima nepravdi i još ima problema koja bi se trebalo riješiti možda malo sveokupnijim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Međutim, što je i napisano u samom obrazloženju zakona, htjeli smo sa što manje zahvata obuhvatiti što veći broj umirovljenika. I nije istina da rušimo postojeći sustav mirovinske reforme. Ne rušimo. Ponavljam, ove odredbe zakona, prije svega 15 najpovoljnijih uzastopnih godina za izračun mirovina odnosi se samo na one osiguranike koji nisu ostvarili i koji nisu mogli upisati drugi stup mirovinskog osiguranja. Ništa se ne ruši. A što se tiče najniže mirovine, pa mi samo želimo vratiti na početnu odredbu koja je bila prvobitno postavljena u Zakonu o mirovinskom osiguranju 98. godine. Ma razmišljali smo da li ići još uvijek sa 98. godinom za prosjek bruto plaće svih zaposlenih. Ozbiljno smo razmišljali, ali htjeli smo da ne stvaramo dodatne rasprave oko toga, vratimo na onu početnu poziciju koja je bila 98. u Zakonu o mirovinskom osiguranju. Tako da podržavamo razmišljanje da se napravi jedan analitički pristup. Zadužimo kao Sabor upravo Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje da nam dostavi sve ove podatke o kojima govorimo. Pa ne očekujete valjda da ja znam koliko je ljudi ne znam novih umirovljenika točno na broj osoba, koliko bi njih na kraju krajeva onda i bilo obuhvaćeno ovim izmjenama i dopunama zakona. Ako to netko znade, neka se potrudi, neka napiše takav prijedlog zakona i mi ćemo sasvim sigurno podržati. Ne treba toliko puno vremena da bi se napravila ta kompletna analiza mirovinskog sustava, što je on donio, gdje su defekti. Ma svi to znamo. To najbolje znadete vi u vašoj stranci. Sve defekte i sve ono što je, što nije dobro i zato me čudi što vaš klub i vaša stranka ne želi podržati ove zakone koji sigurno idu na ruku umirovljenicima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju koji je predložio Klub zastupnika HSS-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 65 glasova za i 27 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Prelazimo na sljedeću - Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Prijedlog Odluke dostavila je sukladno članku 11. i 12. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Odbor, predstavnik, izvolite. Uvažena zastupnica Antunović. Ne piše ovdje.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora razmotrio je na svojoj 30. sjednici održanoj dana 19. listopada Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije koji je predsjedniku Hrvatskog sabora sukladno odredbama članka 11. i 12. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji dostavila Vlada Republike Hrvatske i to aktom od 13. listopada 2006. godine. Odboru su 15. listopada 2006. godine dostavili i neopozivu ostavku na članstvo u Upravnom vijeću Hrvatske izvještajne novinske agencije Dražen Jović, magistrica Dijana Katica i magistar Božo Skoko. Odbor je navedeni prijedlog odluke razmotrio kao matično radno tijelo. Rasprava na Odboru provedena je neposredno prije rasprave na plenarnoj sjednici zbog čega u ovom izvješću izostaje sadržaj rasprave koja je vođena o prijedlogu. Stoga ovo izvješće sadrži samo rezultate izjašnjavanja i upućuje na zapisnik s rasprave koji će kad bude sačinjen biti dokument iz kojeg će biti vidljivi i stavovi zastupnika. Nakon provedene rasprave Odbor je glasovao pojedinačno o razrješenju svakog člana Upravnog vijeća HINA-e. Za razrješenje Bože Skoke bilo je 6 glasova za i 5 suzdržanih. Za razrješenje Dijane Katice bilo je 6 glasova za i 5 suzdržanih. Za razrješenje Dražena Jovića 6 glasova za i 5 suzdržanih i za razrješenje Ivana Rusana koji jedini nije podnio neopozivu ostavku 6 glasova za, 4 protiv i 1 suzdržan glas. Sukladno tome Odbor je većinom glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Lino Červar.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz državne uprave, dame i gospodo. Klub Hrvatske demokratske zajednice daje potporu, dakle podržava Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Zašto? Hrvatski sabor je na sjednici održanoj 13. srpnja 2006. godine na prijedlog Vlade Republike Hrvatske donio Odluku o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. S tim da će odluku o imenovanju preostalog petog člana Upravnog vijeća iz reda zaposlenih u Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji donijeti naknadno. Vlada Republike Hrvatske je 5. listopada dostavlja Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije iz reda zaposlenih u Hrvatskoj izvještajnoj agenciji upravo tog petog člana koji je nedostajao. I u čemu je problem? Problem je u tome što članovi dakle njih četiri člana Upravnog vijeća je ne čekajući odabir i potvrdu petog člana, donijeli su odluku odnosno o imenovanju ravnatelja Hrvatske izvještajne novinske agencije i to je zapravo jedan može se tako reći klasičan primjer nepoštovanja ne samo demokratske procedure već to je primjer oduzimanja prava, to je ono najbitnije, prava uposlenika da imaju svoj glas. I a to su na kraju krajeva i obavezni smo to im dati prema članku 11. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj agenciji, a time zapravo oduzima im se pravo da samostalno odlučuju i prema tome Vlada Republike Hrvatske po mišljenju Hrvatske demokratske zajednice s pravom dakle sa pravom smatra da je time onemogućen utjecaj zaposlenih, nekoliko stotina zaposlenih ljudi u Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji, na donošenju odluke o imenovanju ravnatelja, te da su se time stekli razlozi iz članka 13. podstavka 4. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj agenciji za razrješenje tih članova Upravnog vijeća. Stoga ne vidimo u Hrvatskoj demokratskoj zajednici nikakav razlog da se tako brzo, užurbano, na brzinu krenulo imenovati ravnatelja Hrvatske izvještajne agencije, a da u tom odboru, u vijeću ne bude zastupnik radnika, ljudi, uposlenika, jer im se otima to demokratsko pravo. Slijedom navedenoga kao što ste sami vidjeli Vlada Republike Hrvatske je na sjednici 13. listopada 2006. godine utvrdila prijedlog odluke o razrješenju djelu članova Upravnog vijeća Hrvatske novinske agencije. Dakle, klub Hrvatske demokratske zajednice podupire i poštuje sve djelatnosti HINA-e koja djeluje po načelima neovisnoga, nepristranog i profesionalnoga novinsko-agencijskog izvještavanja. HINA ne smije i neće biti izložena bilo kakvim utjecajima koji bi mogli ugroziti točnost, slobodu, objektivnost ili vjerodostojnost njezinih informacija. Ako se bude poštivala demokratska procedura na najbolji način će se prema članku 7. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji ostvarivati javnost rada HINA-e kao će se odraziti i njenu ukupnu samostalnost. I na kraju klub Hrvatske demokratske zajednice drži da je odgovornost Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije, odnosno njih četvorice što nisu, dakle što nisu poštivali demokratsku proceduru. Zbog svega navedenog klub Hrvatske demokratske zajednice daje potporu prijedlogu odluke o razrješenju djela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Pa najprije je netočno da su ovo razlozi zbog tog, da su razlozi ti što je Vijeće na brzinu imenovalo direktora. Vijeće nije ništa napravilo na brzinu. Ono je upozoravalo Vladu da predloži petoga člana Vijeća, da bude kompletno, da može obaviti taj svoj posao, Vlada se oglušivala uporno. Kad su istekli svi rokovi, kad se ušlo u … [[Govornik se ne razumije.]] onda je Vijeće ništa na brzinu, nego zapravo u zadnjim rokovima imenovalo, a očito bez stvarnih konzultacija s HDZ-om jer sad tu čujemo da tu HDZ kao stranka to podržava, očito nije ispunjena volja HDZ-a u odabiru pa ljude morate kazniti. To su razlozi.
Za klub HNS-a, poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub Hrvatske narodne stranke u svakom slučaju neće ovako nešto podržati, a podsjetio bih i zašto neće. Prije četiri mjeseca Sanaderov kabinet nam šalje u Sabor prijedlog za izbor članova Upravnog vijeća HINA-e. U tom prijedlogu nedostajao je jedan član i mi gotovo svi iz oporbe smo predlagali da se izbor članova Vijeća odgodi dok zaposleni ne kandidiraju svog predstavnika jer smo pitali čemu žurba, zašto bi napravili takvo Vijeće? Tumačenje je bilo da treba izabrati ravnatelja, rokovi pritišću, zakonska je obveza, tako je govoreno i obrazlagano zašto to moramo napraviti i normalno većina u Saboru je izabrala krnji sastav Upravnog vijeća i to krnje Vijeće je izabralo ravnateljicu. Kažu morali smo, isticali su ponovo svi zakonski rokovi da nakon toga Sanader na sjednici Vlade traži smjenu svih članova Upravnog vijeća i da se ponovi izbor ravnatelja, a sad je bitan razlog. Upravno vijeće nije bilo kompletno, nedostaje predstavnik zaposlenih i vjerovali ili ne trebalo je pričekati bez obzira na zakon, bilo bi demokratskije da i predstavnik zaposlenih odlučuje. Znači gospodo demokratski je kršiti zakon, demokratski je forsirati izbor nepotpunog Upravnog vijeća, demokratski je Saboru ne dostaviti petog člana Vijeća, demokratski je smijeniti one koji su očito izabrali krivog ravnatelja i sad se postavlja pitanje zašto se to sve dešavalo? Prvo sam mislio da su to packe iz Europe, rekoh Europa malo rekla zaigrali ste se pa da smo dobili packe, ali onda mislim ne može to biti jer ne bi Europa rekla ajte iz gluposti u glupost. Onda sam mislio da je trgovina. Ajd trgovalo se, HINA ili kako se to već sad zove Agencija Hrvatske demokratske zajednice, HINA ovima, HTV onima, pa reko ajd neka je trgovina, međutim vidim nije ni to. I onda mi se čini gospodo da je to unutarstranački obračun. Čini mi se da Vlada i Sabor nisu baš ovako sve dogovorili nego da je Vlada sad dala packe gospodo vama u Saboru. Šta imamo sad? Razriješit ćemo ova četiri člana, izabrat ćemo jednog člana i imat ćemo Upravno vijeće od jednog člana. Prekrasno. Bit će kako smo to rekli u početku kompletno i još kad bi on mogao sam sebe da kad bi imao kvorum bar da može sam odglumiti kvorum pa da sam sebe predloži za ravnatelja to bi bilo idealno, međutim ne ide, ali pošto to tako ne ide gospodo od ovog samo napravili lakrdiju, ja predlažem da slikate novog ravnatelja, dostavite nam sliku i kažete to je taj, da ne moramo praviti gluposti pred narodom.
Niste predložili da li da slika bude u crno-bijelom ili u koloru. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravljam potpuno netočan navod da je Vlada očito tražila nešto nezakonito od krnjeg Vijeća, tj. da ne može izabrati ravnateljicu u takvom krnjem sastavu jer da je rok od 45 dana prošao i na Odboru smo govorili o tom. Ne, ne, rekli ste, upravo ste to rekli, možemo tražiti fonogram, a ja ću vam reći jedan novi podatak koji očito ne znate. Taj rok od 45 dana nije bio stručnim rječnikom prekluzivni rok dakle ultimativni, nego je bio instruktivni rok koji dopušta da se je moglo pričekati odabir ovoga petoga člana. To očito niste znali jer se niste ni interesirali za to a još ću vam jedanput reći vrlo je važno blatiti Vladu, vrlo je važno govoriti da Vlada nešto radi iz privatnih ili ne znam kakvih interesa. Ne. Nije točno. Vlada je učinila sve po zakonu i to u obrani demokracije a ova gospoda u krnjem sastavu su mogla pričekati i nikakav zakon ne bi bio povrijeđen. Neka vam to potvrde pravnici.
Hvala. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvažena gospodo zastupnici. Pa mislim da je ovo dosta da najintrigantnije teme dolaze na dnevni red u 19,00 bilo da je riječ o Izvješću o radu Državnog odvjetništva ili recimo o HINA-i. Ali je isto tako dosta da kompletnu hrvatsku politiku najjače stranke blamiraju sa svojim igrama oko izbora čelnih ljudi pojedinih medija. Svako dosadašnje imenovanje na neko čelno mjesto kad su mediji državni posrijedi uvijek je bilo političko imenovanje. Bilo da je riječ o "Vjesniku", bez obzira da li je riječ o izborima do '90., nakon '90. nakon 03. siječnja ili danas, uvijek je to bilo političko imenovanje. Svaka dosadašnja imenovanja recimo na čelno mjesto Hrvatske radio televizije isto tako, bez obzira da li je ovdje riječ o '90. nakon 03. siječnja ili je danas također je politički uvijek bio izbor. Svako dosadašnje imenovanje na čelno mjesto HINA-e opet, bez obzira da li je riječ o imenovanjima '90. nakon 03. siječnja ili danas također je uvije bio politički izbor. I kad bi pogledali tko je sjedio na čelnim mjestima tih institucija bilo da je riječ o "Vjesniku", bilo da je riječ o HINA-i, bilo da je riječ o Hrvatskoj radio televiziji uvijek bi se u to naprosto mogao uvjeriti. Tko kadrovira? Kadroviraju uvijek najjače stranke. I sad onda se postavlja pitanje, ovaj Zakon o HINA-i, zašto bi netko nekome uopće ovdje trebao držati leđa? Nema jednostavno potrebe. Pred nekoliko mjeseci gospodin Kapraljević je rekao pred 4 mjeseca, u HINA-i ste se gospodo sa ovog desno pola riješili nekih ljudi sa kojima ja iskreno nisam nikada dijelio politički svjetonazor ali koji su bili svoji, koji su bili autoriteti, recimo poput gospodina Jadranka Crnića i ne vidim razloga zašto bi danas uopće trebao sudjelovati u ovoj fazi. Čuo sam predsjednika HNB-a gospodina Lucića koji je govorio citiram: "… hvalevrijednoj odluci Vlade koja tobože nije sad zaobišla zaposlenike koji su se kao trebali očitovati". Sa druge strane apsolutno se slažem sa gospodinom Kapraljevićem da je riječ o šlamperaju par exellence o propustu Vlade, Sabora, nije sada bitno jer očigledno na vrijeme u proceduru nije poslan zahtjev za izbor ravnatelja ili ravnateljice HINA-e odnosno onog petog člana vijeća. Teško bih isto tako mogao povjerovati da ova ekipa u HINA-i je predložila nekog tko nije ili tko ne bi bio po volji HDZ-ova političkog vrha. … [[Upadica se ne čuje.]] E pa onda ćete na kraju reći za glas istine. Očigledno je u ovom konkretnom slučaju HDZ zasmetalo to što su se u tom famoznom vijeću HINA-e gdje sjedi gospodin Rusan, Božan Skoko, Dijana Katica, Dražen Jović, možda počeli ponašati previše autonomni. Nisu možda pitali u konkretnom slučaju za savjet što opet meni je u to teško povjerovati. Možda se netko prestrašio da bi ti ljudi mogli početi razmišljati svojom glavom. Istina je i to da ovaj potez premijera Sanadera je isto tako teško razumljiv. Možda je to šahovski rečeno žrtvovanje figure da bi se onda moglo dobiti na kvaliteti jer je teško zamisliti da hrvatska javnost ne bi reagirala a da je istekao rok odnosno da ne bi reagirala a da je imenovan ravnatelj a pogotovo ako bi se preskočilo sud zaposlenika, koji u konkretnom slučaju nisu dali još svog člana. Rekoh ovo je blamaža par exellence zbog toga što netko odnosno u Vladi ili Saboru svejedno tko je za to zadužen ne radi posao kojega bi trebao raditi. To je za mene problem kao i stalna prisutna želja da se jasno utječe na medije, da se utječe na vijesti ili na vijest a vijest je snaga koju jasno svatko respektira. Daleko više od onoga što se zbiva, netko će reći o anemičnoj HINA-i, zanimaju me prilike na Hrvatskoj radio-televiziji. Postavlja se i tu pitanje što se u ovoj zemlji sprema? Iako imam sud i da Hrvatska radio-televizija igra na sigurno. Igra na najjače političke opcije, zna da će jedna ili druga dobiti izbore pa će se i oni u svemu tome osigurati odnosno njihove pozicije biti će nedodirljive. Za kraj još dvije rečenice o HINA-i. HINA je bila institucija, ona jasno nema moć jedne Hrvatske radio-televizije ali kada je riječ o medijima onda treba barem ovu proceduru poštovati. Evo spominješ "Glas Istre", Jakovčića, kojega se zbog "Glasa Istre" razvlači gdje nije jeo ni luk ni luk mirisao. … [[Upadica se ne čuje.]] Ni ćevapčiće nije jeo. Sad gospodine predsjedniče, sa time da ima veze sa onim što se je tamo dogodilo koliko sa spuštanjem Armstronga na Mjesec. Upravo toliko. Ako vas baš zanima gospodin, evo tu je Peruško Dobrila, glavni urednik je sin vijećnika županijske skupštine iz redova SDP-a. Prema tome, nemojte IDS-u imputirati da je na bilo koji način bio involviran. Niti je SDP nije, niti SDP u tome apsolutno nije bio involviran nego ako se je nešto događalo tamo onda je bio prije svega jedan vlasnički konflikt. Tamo je gospodin Kramarić može o tome suditi bolje od mene. Znači kada je HINA posrijedi ovdje je riječ o šlamperaju i zasigurno pokušaju da se namjesti to vijeće, da se dođe možda do jednog servilnog tima, možda do podobnog ravnatelja, možda ne daj Bože do friziranih vijesti iako treba priznati da je HINA do sada korektno odrađivala svoj posao. Možda je isto tako istina da se ovdje htjelo na neki način pogodovati HND-u ili da se premijer nije htio svađati sa HND-om. To isto stoji, ali vidjet ćemo kako će se eventualno sutradan imenovati novo vijeće i da li će se predložiti jedan zakon koji bi apsolutno ovaj utjecaj politike na bilo koji način izbacio glede imenovanja čelnih ljudi na ta mjesta. Za kraj što je tu je. Da li je tu riječ o nagodbi, da li je tu riječ o trgovini, da li je tu sad riječ o šlamperaju, nevjerodostojnosti, lakrdiji? Da li ćemo mi dobiti kao što kaže gospodin Kapraljević fotografiju toga koga bi trebalo izabrati o tome pustimo drugima da o tome raspravljaju ali jednom riječju da je riječ o blamaži riječ je. To valjda ne može nitko zanijekati. To se jednostavno u jednoj ozbiljnoj demokraciji, zemlji ne može ili ne bi trebalo dešavati. Nije meni osobno drago zbog onoga što se dešavalo u Glasu Istre. Ja nisam sretan sa sudbinom ni onih koji su mene možda prozivali i meni radili pod navodnicima u glavi, ali isto tako sam uvjeren da je to, ta novina neusporedivo i vjerodostojnija i autonomnija od vaše HINA-e ili nekih drugih medija. … [[Upadice se ne razumije.]]
Svega, svega, svega 10 ispravaka. Poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Ispravljam sljedeći netočan navod. Gospodin Kajin je rekao da je uvijek političko imenovanje glavnih urednika, ravnatelja i tako dalje. Nije točno. Imali smo jedan period u kojem je to prestalo biti političko imenovanje, a sad se upravo radi, sad se upravo radi o tome da budući da se ne imenuju politički, da se ne imenuju politički ravnatelji ovakvih kuća onda se udara na one koji njih imenuju. Pa smo tako ovdje bili svjedoci udaranja, političkog udaranja i lupetanja po Vijeću HRT-a. Sada se dakle isto sa pokušajem mijenjanja i smjenjivanja, a sada se to isto tako radi sa Vijećem HINA-e. Rezerviram za ostale stvari i ostale stvari koje treba reći drugu diskusiju, ali ovdje se dakle radi o tome da budući da je konačno se počelo prema zakonu izabirati ravnatelje na nezavisan način sada treba mijenjati tijela regulatorna koji njih izabiru. I to je sramota ovoga Sabora još možda veća nego kada se da tako kažem nekakvim različitim taktikama postižu ovi ili oni ravnatelji, ovi ili oni glavni urednici. Hvala lijepa.
Što je sramota Sabora? Sabor je dobio prijedlog, Sabor, od Vlade. Sabor o tome raspravlja o tom prijedlogu.
Smijem li odgovoriti gospodine predsjedniče?
Nemojte ali …
Sabor je dobio prijedlog kojega sam mijenja u elementima koji su bili poznati Saboru … /Govornik je isključen./ …
Sabor radi po svojoj proceduri. Nemojte govoriti da je Sabor, sramotu Sabora. Ja sam dužan kao i vi štititi dignitet Sabora. Vlada je u skladu sa zakonom predložila ove promjene, molim? Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Sabor ostavimo na miru u tom … [[Govornik se ne razumije.]]
Kaže kolega Kajin da velike stranke uvijek kadroviraju na televiziji, u HINA-i i ne znam gdje. Dvije su za razliku od mnogo malih stranaka, dvije su velike u Hrvatskoj, HDZ i SDP. Ja za HDZ ne znam, ali znam da SDP ne kadrovira. Pa sve kad bi i htio [[Upadice se ne razumiju.]] A sve kad bi i htio to ne bi mogao raditi upravo zbog toga …
Dobro. Odobravanje ostavite malo
Ja znam gospodine predsjedniče da vi ne možete utjecati na kućni odgoj svojih zastupnika, ali ih možete kao predsjednik Sabora upozoriti da ne divljaju ipak dok ne … [[Govornik se ne razumije.]]
Nitko ne divlja, nemojte molim vas [[Upadice se ne razumiju.]] Nitko ne divlja. Ja vas molim da omogućite zastupnika bez upadica da govori što će isto zastupnik i drugi zastupnik će omogućiti drugim zastupnicima da bez upadica ne govore. Izvolite.
Dakle sve kad bi to netko i htio ne bi mogao zbog toga što je Vijeće HRT-a napravljeno tako da ono ne mora nikog slušati. I to se pokazalo i kod zadnje rasprave o HRT-u da je bilo potrebno napasti to Vijeće baš zbog toga što je ono neovisno. Znači gospodine Kajin HRT nije Glas Istre pa da se može po njemu politika raditi što god hoće [[Upadice: Opa!]]
Mir! Mir, molim vas! Drugi poštovani zastupnik Pero Lučin, izvolite [[Upadice se ne razumiju.]] Poštovani zastupnik Pero Lučin, Šime Lučin, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo. Ispravljam netočni navod kolege Kajina koji kaže da je zapravo ovo evidentna situacija, da se tu radi ili o dakle trgovini ili šlamperaju ili nekakvim, ne znam sukobima i tako dalje. Ja stvarno mislim da je ovo istinski izraz volje većinske stranke. Dakle da se održi demokracija i zapravo zakonski principi. A to ćemo najbolje vidjeti kad novo vijeće dođe u poziciju da imenuje ravnatelja zapravo da će potvrditi istog ravnatelja kojeg je izabralo i ovo Vijeće do sad. To će biti jedini način da se zapravo potvrdi da je to stvarno bio izraz demokratske volje.
Poštovani zastupnik Frano Matušić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin je rekao da je teško razumljiv ovaj potez Ive Sanadera i da je to blamaža. Pa niti je teško razumljivo niti je blamaža. Vrlo je jasno i precizno rečeno koji je razlog? Razlog je što je trebalo pričekati izbor petog člana ispred zaposlenika, ali je zato teško razumljivo da ovakve imputacije dolaze iz redova stranke koja je temeljem javnog iskaza novinara napravila progon novinara koji su slobodno mislili u Glasu Istre.
Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče ispravljam netočni navod po koji, kolege, kolege Kajina koji kaže da su politička imenovanja ravnatelja i urednika i to motivirana i uglavnom provođena od strane dvije velike stranke. Htio bih podsjetiti poštovanog kolegu da to sada više ako se držimo zakona nije moguće u skladu sa samim zakonom nego da to rade upravna vijeća HINA-e odnosno da radi Vijeće Hrvatske televizije na temelju raspisanog natječaja i da u tom pogledu sasvim sigurno kod imenovanja i takvih osoba postoji i politička dimenzija ali nije imenovanje političko bar ako se poštuje zakon. Broj jedan. I broj dva. Kolega Kajin vi kažete: «Vaše HINA-e.» Ja bih vas htio podsjetiti da u skladu sa Zakonom o HINA-i HINA-u osniva Republika Hrvatska pa onda se postavlja pitanje pa kako vi se odnosite prema Republici Hrvatskoj ako je to naša, vaša HINA, a nije naša.
Poštovani zastupnik Josip Leko, ispravak netočnog navoda.
Poštovani gospodine predsjedniče ispravljam kolegu Kajina, njegovu izjavu da je ovo šlamperaj i da se čudi premijeru kako je mogao takav šlamperaj napraviti. Najprije ovo je kršenje zakona, definitivno, to prizna i predlagatelj, to brani na način da čuva demokratske standarde. Da li zastupnici misle da demokratski standardi nisu ugrađeni u zakon? A onda probijanje roka i kod predlaganja i probijanje roka od strane vijeća traženje od njih da to učine to je rušenje standarda koji su utvrđeni u ovom Parlamentu, pa bio rok u zakonu prekluzivni, instruktivni ali je zakonit. I to je volja zakonodavca. Time je premijer Sanader poručio nije važno šta zakonodavac misli nego je važno šta Vlada misli. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Ivan Bagarić, sljedeći ispravak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin, stupanj demokracije društva se mjeri stupnjem slobode medija. Stoga ispravljam vašu netočnu tvrdnju da se u Hrvatskoj politički postavlja urednike glavnih medija. Dokaz tomu je HRT. Iz kojeg kod razloga je SDP je postavio sadašnjeg direktora HTV-a ova vlast ga nije mijenjala, jer ova vlast poštiva slobodu medija. Hvala.
Poštovani zastupnik Lino Červar. Molim vas, pa ne mogu pratiti, je li.
Gospodine predsjedniče, moram ispraviti netočni navod uvaženog zastupnika Kajina koji kaže da po njemu Glas Istre je puno vjerodostojniji od vaše HINA-e. A meni je Damir jako simpatičan i drag i moj je, ali moram reći da je i lukav. On je zamislite šta je on dan poslije smjenjivanja novinara i urednika rekao u Glasu Istre, da, stao je u njihovu obranu i da oni su zaslužni za tu kvalitetu Glasa Istre, dok je lukavac drugi dan dao odma u Jutarnjem listu malo drugačije, da su si oni sami krivi što su dobili otkaz. Znači, lukavac si, lukav.
Da, da, dakle to je to, znači nije točno da je lukav. I poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa čujte, ja ću malo ponoviti nešto pa kad neće slušati prvi put slušat će drugi. Dakle, nije točno gospodine Kajin da se ovakva situacija, ovakve situacije ne smiju dešavati u demokraciji. Upravo obrnuto, upravo obrnuto. Vlada i predsjednik Vlade, gospodin Ivo Sanader su postupili jedino kako su mogli, a to znači demokratski. Jer gdje piše da krnji sastav Vijeća može birati ravnateljicu? Nigdje ne piše. To je nemoguće, to je nedozvoljivo. I on je upravo zbog toga jer su oni povrijedili zakon zaustavio cijelu priču. Zaustavio je cijelu priču da bi se izglasao 5. član i da bi to Vijeće konačno postalo kompetentno. Prema tome, to je demokracija gospodine Kajin.
I poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega tvrdi da je ovo blamaža, što je sigurno, što sigurno nije istina. Blamaža bi bila da nismo štiti interese, da Vlada i Sabor nisu štiti interese zaposlenika i to bi upravo vi kolega, kao i kolege sa one strane sabornice također tvrdili. Drugo, da IDS nema nikakve veze sa Glasom Istre. I to bi povjerovali. Istu večer sam slušao izjavu gospodina Jakovčića gdje tvrdi da tako im i treba jer 4 godine nisu objavili intervju s njima. Pa neka im bude onda. 5 pardon.
Da, da. Za klub HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane dame i gospodo. Padaju ovdje teške riječi. Kaže blamaža, štamperaj, lakrdija, farsa i … … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite? … [[Upadica se ne čuje.]] Nije važno, ne čini odijelo čovjeka, nego čovjek odijelo. A ja mislim da se zapravo ovdje …
Da to je očito, to je jako točno.
… ovih dana zapravo događa ono što je odavno opisano Murphyevom zakonu kada nešto krene od početka loše onda će to još i lošije završiti. I s time se možemo lijepo sjetiti kako je to izgledalo 14. srpnja, to mislim da je bio četvrtak, petak kada se završavala posljednja sjednica u ljetnoj, pred ljetnu stanku. I onda se, i sada se suočavamo s tim paradoksom da oni koji su onda napadali upravno vijeće da ga danas brane, a oni koji su ga onda branili danas imaju primjedbe na to. I to je, i to bi se sad moglo reći da je to jako demokratično. Ali to pokazuje, to pokazuje svo, jako lijepo, vidim već sad kreću ove replike. To pokazuje svo naše licemjerstvo u politici. Ja ću ovdje tako reći. Bilo je javno glasovanje, pojedinačno, pardon, pojedinačno glasovanje, ja sam za dvoje ljudi bio ocijenio da zaslužuje moje povjerenje, za dvoje ljudi sam bio ocijenio da ne zaslužuje moje povjerenje. Nitko me nije mogao uvjeriti da bi, da portir koji, svaka čast i to je časno zanimanje da se razumijemo, koji završi Pravni fakultet da odjedanputa postaje pravni ekspert. U to nisam bio uvjeren. Kao i nisam bio uvjeren da gospođa ili gospodična koja je završila Veterinarski fakultet da može biti financijski stručnjak. Za drugo dvoje, za kolegu Skoku i kolegu Rusana sam po savjesti digao ruku i mislio sam da oni zaslužuju da budu članovi Upravnoga vijeća. Za ovo dvoje bi, glasao sam protiv. Ali da li ćemo mi na ovakav način rješavati upravo sve ovo što je, što svaki puta kad se tako nešto nespretno počne događati, da li ćemo uspjeti ono što je u začetku krenulo loše i na kraju mora završiti loše. I to je bilo samo pitanje trenutka kada će se i upravno vijeće malo razigrati, jer dobilo je legitimitet pa se razigralo, ali očito da ima i nekih drugih igrača u cijeloj toj igri. Ja ne ulazim u to zašto zaposlenici čekaju da imenuju svoga člana. Da li je on trebao biti imenovan danas, jučer ili prekjučer, koji su to sve rokovi koji se probijaju ili ne probijaju, ali očito da ulazimo u ovu vrlo zanimljivo predizbornu godinu i u toj godini nije loše smatra se, ja mislim da je to pogrešno da kontroliramo medije. U svima nama čuči taj … [[Ne razumije se.]] duh znate. Volimo mi imati stvari pod kontrolom, volimo da se o nama piše lijepo, volimo da te informacije budu sukladno našoj slici, a ne onome nerealnosti. Kolegice, kolega Vujić sigurno zna čuvenu Fiftevu da tko vlada znakovima, a znakove možemo prevesti u sliku, u vijest, u novinu, da taj vlada i ljudima. To je posvema jasno i očito da se sada taj prostor, … … [[Upadica se ne čuje.]] Fifte je to rekao … … [[Upadica se ne čuje.]] Šteta, ne bi bilo loše. Jer bi se onda upravo pokazalo, ja neznam zašto mi od toga i bježimo od tih političkih imenovanja, da sad odjedanputa se doist osjećamo jako nesretnim kad se tako suočite pa onda vidite kako je zapravo to zrcaljenje jednih i drugih koji su sami za sebe kažu da su najveći pa kad ih suočite da se dobro ponašaju jednako ili vrlo slično onda se strašno naljute pa kolega Kajin dobije podjednaki broj replika i s lijeva i s desna. To je možda najbolji dokaz da je u pravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Ispravak netočnog navoda, pa to je to, na drugi način. Zato mi se čini, mi smo ovdje izvješće kolege Bolfeka pohvalili i rekli smo da upravo HINA čak u ovome moru ovoga medijskoga žutila, … [[Ne razumije se.]] kada smo govorili o ravnopravnosti spolova opet smo spomenuli, donijeli smo Zakon o medijima koji štiti medije ali zapravo u te medije nismo ugradili to da oni moraju štititi građana pojedinca pa vrlo često zapravo se suočavamo s onim čega se bojimo i onda to bi kažem pokušali na ovaj ili onaj način kontrolirati. Upravo u toj priči, vidite u toj simetriji, odnosno ovoj ... [[Ne razumije se.]] hrvatske političke scene koju svaki dan gledamo, otvorite "Otvoreno" vi ćete vidjeti samo da u ovoj Hrvatskoj izgleda postoje samo dvije stranke i samo dvije istine koje se zapravo natječu u tome da se u bitci za bolju prošlost i to je činjenica koja doista ako sudjelujete u toj političkoj utakmici na kraju mora se sekirati, jer ako ništa drugo ja doista mislim da je Hrvatska puno zanimljivija, bogatija i sadržajnija od te dvije činjenice. Uzmite, gledajte "Otvoreno", gledajte bilo koju emisiju zapravo uvijek na neki način ispada da postoji samo nešto što se zove lijevo, što se zove desno. Mislim da to tako nije. Klub HSLS-a u tome ne može sudjelovati. Ne može sudjelovati u ovome da mi dokažemo da smo doista još jedanput na djelu dokazali Marhijev zakon da nešto što je tamo u srpnju krenulo loše, da će u listopadu završiti drugačije nego tako kako će završiti. Mi to možemo zvati demokracija, borba za demokraciju kao što neki govore, mi to možemo znati da je riječ i o nasilništvu, ali zapravo slijed situacija se neće ni za … [[Ne razumije se.]] promijeniti. I zapravo za kraj. Zato kažem u ovoj tako blamaži, šlamperaju, lakrdiji, farsi nećemo sudjelovati i samo ne da branim kolegu Kajina glede Istre, ali doista vjerovali u rubriku, vjerovali ili ne, IDS nema s time puno veze. To mi je na riječ, evo vi kao neki potencijalni ili zapravo ne potencijalni nego kao ovi sadašnji koalicijski partneri … [[Ne razumije se.]] doista IDS u tome nema previše, nema previše velike prste nego je u pitanju kao i obično vlasnički odnosi, oni zapravo definiraju sve probleme. Hvala.
Hvala lijepo. Evo i branitelj po službenoj dužnosti, naime štićenik po službenoj dužnosti se javlja za ispravak netočnog navoda branitelja koji se prijavio za branitelja. Ali to je tako, to je život. Imamo šest ispravaka netočnih navoda što je nešto manje nego 10. Poštovani zastupnik Antun Vujić prvi.
Gospodine predsjedniče u svom inače izvanrednom izlaganju koje je imalo mnogo amplituda i kako da kažem mjesta koja su bila inspirativne, gospodin je ipak Kramarić rekao: Oni koji su napadali to vijeće 14.7. sad ga brane. Nije točno. Oni koji su ga napadali onda i sada imaju isto to mišljenje o tom vijeću jer je ono sastavljeno na nekompetentan i protuzakonit način. Ono jedino šta ovih dana smisle koji sada govore ovako kako govore, to je da ne bi Sabor osim jedne sramote kada je izabrao to vijeće, sada još počinio i drugu sramotu kada ga zbog ove odluke koja jest autonomna ide skidati. Dakle o tome se radi. A inače moram upozoriti da će iz toga biti, obično se to ne piše u ovim stvarima, da će iz toga biti vjerojatno i troškova jer se i odluka inače toga vijeća legalna. Ono će prestati biti legalno tek mislim kada eventualno vi izglasate da ono više nije, međutim odluka koju je odnijelo su odluke. Hvala.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Jakša Marasović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolega Kramarić je spomenuo riječ licemjerje, licemjerstvo, tako nešto. Samo neznamo za koga je mislio, da li za lijevu ili za desnu stranu [[Upadica: Sve.]] Dakle mislio je na sve. Ja ne vidim ovdje zapravo licemjera ni s lijeve ni s desne strane, ovo je Parlament i to je osnovno pravilo demokracije da …
Ispravak netočnog navoda. Ispravljajte netočni navod zastupnika Kramarića. … [[Upadica se ne čuje.]] Da nije licemjeran? Što?
Dobro onda nisam ništa htio pa nemam ni … [[Ne razumije se.]]
I poštovana zastupnica Željka Antunović, ispravak netočnog navoda.
Ja ustvari želim ispraviti isti navod kao i moj kolega. Naime netočno je da su oni koji su napadali kako je rekao gospodin Kramarić, upravno vijeće da ga danas brane. Govoreći sa svoga stajališta, a mislim tako i sa stajališta SDP-a, mi nikada nismo niti napadali niti sad branimo upravno vijeće. Ono s čim smo mi polemizirali i s čime se nismo slagali kolega Kramariću su prijedlozi Vlade, obrazloženja Vlade kako onda tako i sad, jer smo držali da ti prijedlozi i ta obrazloženja nisu niti u skladu sa zakonom, niti u skladu sa strukom, niti u skladu sa demokratskim standardima prema kojima je Hrvatska polako ali ipak krenula. I govoriti na ovako simplificiran način naprosto nije točno. Točno je istina, da oni koji su branili upravno vijeće danas to isto upravno vijeće napadaju. U tom ste na žalost u pravu.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević, sljedeći ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo ja bih ispravila gospodina Kramarića i rekla bih da nije točna njegova vrlo vješta verbalna akrobacija o razmijenjenim ulogama onih koji su u srpnju bili protiv, a danas su navodno za i obrnuto. Točno je naime, točno je naime to da je u srpnju oporbu su smetale veterinarske i portirske kvalifikacije predloženih članova. O tome je bilo riječi. Međutim, čini se da su oni bili vidoviti, pa su već tada predvidjeli da će ti razno-razni veterinari i bivši portiri napraviti jednu pogrešku i trebat će je kazniti. Eto, mi je sada kažnjavamo. Međutim, ja ću vas samo upozoriti i gospodina Kramarića da ljudi nemaju garanciju poput veš mašina. Pa kad ih izaberemo onda su oni valjda bezgrešni. Ne. Ali čini se da smo u srpnju slučajno izabrali vaše kandidate mi bismo valjda dobili garanciju na dvije i četiri godine da oni nikada neće pogriješiti. Pa ne ide to tako sa ljudima. Ja vas opet upozoravam da je Vlada učinila jedino što je mogla učiniti i time je pokazala samo svoj prilog demokraciji u ovom društvu, ništa drugo, ništa više i ništa manje.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, volim inače slušati kolegu, stvarno uživam, ali ipak jedan navod je jako krivo rekao. Klub HSLS-a ne sudjeluje u polarizaciji simetrije hrvatske političke scene, što nije točno, jer on je sam je rekao bila su četiri, za dva sam bio za, dva protiv.
I poštovani zastupnik Damir Kajin, ispravak netočnog navoda. Imate ispravak, vi ste se…
Da. Gospodin Kramarić je doslovce rekao…
Samo nemojte zaboraviti da vas je kolega Kramarić branio.
Ne, ne. Svaka čast i evo nakon toga idemo na pivu. Kaže gospodin Kramarić, to moram citirati da IDS nema puno veze sa Glasom Istre, no kaže nema previše veze sa Glasom Istre. IDS nema uopće veze sa onim što se tamo dogodilo. Ni na koji način nije bio involviran oko onoga što se dogodilo, a samim time gospodo niti Jakovčić. Možda vama s ove strane to izgleda malo čudno upravo sada vis a vis HINA-e, ali doista tako je bilo u Istri. Ja vam isto tako kažem, ja nikome ne želim zlo, pa ni onome tko je meni možda nanosio na neki način zlo. Znači želim svima apsolutno sve najbolje. Ali ako se gospodine Matušiću pozivate na neke novinare, onda vas uvjeravam da daleko veći broj možda zaposlenika misli drugačije…
Nemojte se ograničiti sada na kolegu Matušića jer imate ispravak na drugoga, vi ste samo ispravljali da IDS nema veze. Nikakve, jel'. … [[Upadica se ne čuje.]] A sa onim da nema veze, ne, uopće nema veze. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kramarić je rekao da oni koji su tada branili da sada napadaju upravno vijeće. Ne. Mi smo tada podržavali izbor članova zato što smo ga smatrali legalnim, legitimnim, a i danas branimo, podržavamo stav Vlade da je trebalo pričekati da bi proces bio demokratski. Prema tome, mi i danas branimo a nikoga ne napadamo, ne napadamo članove upravnog vijeća, branimo demokratske standarde. I druga stvar, netočno je da IDS nije imao nikakve veze sa smjenom u Glasu Istre. Kolega Kramarić onda znači da proglašavate lažovima one novinare koji su javno rekli da je to upravo rabota IDS-a. Vjerujete li novinarima ili vjerujete političarima iz IDS-a?
E teško je vjerovati, uopće vjerovanje je teška stvar. Klub SDP-a, poštovana zastupnica Željka Antunović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kaže mi moj kolega Vujić neka sad kažem sve, ali s obzirom na ovo vrijeme ja sam sigurna da ću sigurno puno toga važnoga propustiti. Al' nije ni važno. Nije niti važno. Ovog trenutka samim, samom raspravom, samom situacijom u kojoj smo se našli da uopće vodimo ovu raspravu, našli smo se u jednoj kompliciranoj, složenoj, nejasnoj, nezakonitoj, nedemokratskoj, farsičnoj, lakrdijskoj ne znam ni ja sve kakvoj situaciji. Istina, da nas sad netko sluša iz javnosti imalo bi smisla ovo što ću sada reći. Govoriti o nekakvim složenim, pravnim, demokratskim načelima, vijugama, govoriti o tome kako je do toga došlo i pokušati razjasniti što je tu ispravno, a što je tu neispravno, zašto se nešto što je pred tri mjeseca dobilo većinsku podršku u ovom Saboru, danas će istom takvom većinskom podrškom biti smijenjeno, imalo bi smisla reći jednostavnim riječima da nas netko sluša sad od javnosti što se to u stvari ovdje događa. Međutim, ja ću bez obzira što nas nitko ne sluša pokušati upravo ići na središte stvari. Ali prije toga iako je kolega Kajin otišao, on je rekao da oni kao mala stranka u tom neće sudjelovati jer je ovo u stvari samo nekakvo prepucavanje između dvije velike stranke, jedne na vlasti, jedne u oporbi. Razočarat ću ga, ni SDP ne želi u tome sudjelovati, ali želimo sudjelovati u raspravi, želimo dati svoj doprinos da se više ovakve farsične situacije ne ponavljaju. Zbog toga ćemo mi u svom glasanju biti suzdržani. Bez obzira što ostajemo dosljedni svim svojim prigovorima koje smo iznijeli onog trenutka kad je većinom u Saboru prijedlog Vlade o imenovanju ovih istih ljudi za koje Vlada danas predlaže smjenjivanje bio podržan usprkos svim našim primjedbama. Neću trošiti vrijeme ni na ponavljanje tih primjedbi osim što ću opet neće nitko čuti, ali ja ću ipak reći. Nikad se nitko iz SDP-a nije bavio pojedinim imenima i nije dovodio u pitanje dignitet pojedinaca koji su bili predloženi i koji su bili izabrani i koji se danas na isti način smjenjuju. Mi smo govorili o njihovoj prikladnosti ili neprikladnosti za specifičnu dužnost, za obavljanje člana upravnog vijeća HINA-e. I zbog toga ako bilo tko od tih pojedinaca koji su po meni poslužili vladajućoj većini, odnosno Vladi Republike Hrvatske za neke druge svrhe, ako se osjećao s naše strane prozvanim i ponižen kao čovjekom krivo je shvatio ili je dobio krivu informaciju, nikad nam nije padalo na pamet da se bavimo niti njima, kao što nam ni danas ne pada na pamet da se bavimo imenom i prezimenom njihovog izbora, da li su ga oni napravili samostalno, da li su ga napravili po nečijem nalogu pa je nalogodavac promijenio svoje mišljenje to znaju samo oni, ali oni su izbor napravili i taj izbor šta god mi mislili o njima koji su birali i o njoj koja je izabrana ne može u pravnoj državi, u demokratskoj državi biti poništen jednim uzvikom predsjednika Vlade, očito ljutog na sjednici Vlade prošli tjedan. Osim što je Vlada predložila i Saboru poslala na raspravu i donošenje zahtjev o smjeni tih ljudi predsjednik Vlade je pred čitavom hrvatskom javnošću rekao da Vlada poništava njihovu odluku. Tog istina, toga nema u obrazloženju ovog prijedloga za smjenu, ali to smo svi jasno i glasno čuli i to je ono čega se mi u SDP-u izuzetno pribojavamo. Bude li primjena zakona, tumačenje zakona ovisilo o arbitrarnoj volji nekoga koji ima političku moć i to političku moć skoncentriranu u jednoj osobi tada će ova Hrvatska biti sve dalje od demokracije, sve dalje od demokratskih sloboda pa sve dalje i od nadoknađivanja onoga što je taj isti predsjednik Vlade nazvao demokratskim deficitom, a svodi se na izostanak mogućnosti zaposlenika HINA-e da putem svog predstavnika sudjeluju u izboru ravnatelja. Rekao je maloprije kolega Červar da je nekoliko stotina zaposlenika HINA-e ostalo bez svog prava i da Vlada nije imala drugog izbora nego poništiti, smijeniti ljude, poništiti odluku i dati pravo zaposlenicima da u ponovljenom postupku u tome sudjeluju i bilo bi to čak možda i uvjerljivo da je dosljedno. Ja ću npr. ovdje reći da li ćete tako poštovani kolege postupiti nakon što vam ja sad kažem da recimo Upravni odbor ili kako se to zove Nadzorni odbor HEP-a do dana današnjeg i kroz čitavo ovo vrijeme nema predstavnika zaposlenika, a da je taj isti Nadzorni odbor odlučivao o izboru predsjednika uprave, članova uprave i da nikad niti predsjednik Vlade niti vi poštovani kolege niste postavili pitanje demokratskog deficita ili prava zaposlenika, ovaj put ne nekoliko stotina, nego nekoliko tisuća zaposlenika HEP-a koji usprkos tome što im zakon daje pravo da imaju svog predstavnika u Nadzornom odboru i da i oni imaju pravo sudjelovati u odlučivanju i predsjednika i članova uprave to pravo nemaju jer im je netko demonstrirajući silu, moć i kršeći pritom zakon to pravo oduzeo i zbog toga, ne zbog ničeg drugoga, zbog nedosljednosti. Obrazloženje Vlade, pa i obrazloženje zbog čega vi to, taj prijedlog podržavate je neuvjerljivo i ja ne mogu ništa drugo nego zaključiti da se iza ove farse u kojoj na neki način svi sudjelujemo skriva nešto drugo, nešto što neće biti ni svađa unutar stranke, niti pritisak Europske unije, niti nešto treće o čemu je na neki način javno špekulirao kolega Kapraljević, nego nešto o čemu ćemo vjerojatno naknadno pretpostavljam i vrlo brzo saznati što je to. Nešto se doista dogodilo, ali mi ovdje to ne znamo i to je vjerojatno razlog zbog čega je Vlada, a ne Upravno vijeće naglo, brzinski, hitro, hitno, kako god hoćete donijela svoju odluku, proslijedila je u Sabor i zbog čega mi danas o toj odluci raspravljamo kao 18. točki dnevnog reda, a o odluci o imenovanju onog petog člana Upravnog vijeća raspravljat ćemo kao o 36. točki dnevnog reda sluteći kako idemo, najvjerojatnije nećemo ni raspravljati jer nećemo stići to doći do te točke dnevnog reda pa će se onda onako kako se to demokratski radi u Saboru odgađati, odgađati ta točka dok se ne provede cijela procedura iznova, ne znam ni ja predlaganja, biranja itd. članova Upravnog vijeća i onda ćemo vjerojatno udovoljiti onome što bi trebalo biti otklanjanje demokratskog deficita. E sad prijedlog Vlade je po nama legalan. Točno je, Vlada po zakonu ima pravo staviti primjedbe pa i primjedbu da je nanesena šteta HINA-i ovakvim odabirom ravnateljice. Međutim, ono što je neprihvatljivo nama u SDP-u je upravo obrazloženje Vlade koja za tu navodnu štetu koja ničim nije obrazložena osim demokratskim deficitom da ju je napravilo to do jučer podržavano Upravno vijeće. To naprosto nije točno jer Upravno vijeće nema odgovornost zbog tog demokratskog deficita, odgovornost za nedostatak predstavnika zaposlenika u Upravnom vijeću HINA-e nosi upravo Vlada i eventualno u jednom dijelu Sabor, ali slažem se sa predsjednikom Sabora da ovaj put Sabor samo formalno može biti odgovoran za štetu koja je navodno nastala. Ne navodno, nego je u jednom segmentu doista i nastala. Pa čekajte malo, ako Vlada vidi tu štetu i ako želi kazniti za štetu ili razriješiti Upravno vijeće, ako želi kazniti odgovorne, pa onda je trebala razriješiti samu sebe jer je postupak koji se vodio oko imenovanja tog predstavnika zaposlenika mogao biti već jedno pet puta gotov, a da ne kažem da je mogao taj predstavnik zaposlenika biti imenovan istog dana kad su imenovani i ovi članovi Upravnog vijeća da je bilo volje, da je bilo brige za demokratsku proceduru, da je bilo volje za, brige za pravo zaposlenika da sudjeluju u izboru ravnatelja, odnosno ravnateljice HINA-e. I zbog svega toga, zbog ovog što sam rekla maloprije o neuvjerljivosti argumenata u jednom dijelu, zbog neprihvatljivog, nedorečenog, nejasnog obrazloženja kojim Vlada želi obrazložiti nešto što je gotovo nemoguće obrazložiti mi naprosto mislimo da se iza svega toga skriva nešto drugo, a to drugo je upravo pokušaj da se ostvari pravi politički nadzor nad HINA-om ovaj puta kao javnom novinskom izvještajnom agencijom, ali ne samo i nad HINA-om, taj nadzor već je korak po korak ostvaren u "Vjesniku" kao jedinom državnom dnevnom glasilu i taj nadzor se korišćenjem različitih oblika političkih pritisaka polako uvodi i na HRT odnosno javnu televiziju i to je razlog zbog koga mi moramo sudjelovati u ovom cirkusu, moramo sudjelovati u ovoj farsi iako se svi bili s ove ili s one strane vjerojatno ovog trenutka ne osjećamo dobro. Jednako loše osjećaju se stručnjaci koji nisu bili izabrani u upravno vijeće, jednako loše osjećaju se veći ili manji stručnjaci koji jesu bili izabrani u upravno vijeće i koje se sad smjenjuje, jednako loše vjerojatno se osjeća i izabrana a smijenjena ili nesmijenjena ravnateljica HINA-e. Sve su to žrtve a postoji samo jedan jedini štetočina i krivac a to je Vlada Republike Hrvatske koja se poigrava čas s jednim, čas s drugim, čas sa zakonom, čas sa demokracijom, čas sa sebi lojalnim, čas sa sebi nelojalnim ljudima. Bilo je ovdje riječ opet od kolege Kajina da velike stranke politiziraju pitanje medija i izbora ljudi u medijima. Nije to politizacija bar što se SDP-a tiče. Ja upozoravam na posljedice. Kad smo mi upozoravali rekao bi netko politizirali oko "Vjesnika" onda su svi šutili ili su bar bili pretihi. Ali danas iz "Vjesnika" otpušta se 25 ljudi, sutra ili prekosutra pojavit će se novi spisak sa najmanje još toliko. Pa ja vas pitam da li je politizacija kad mi unaprijed govorimo o nečemu što će se dogoditi kao posljedica politizacije ili pokušaja stavljanja političke šape i političkog nadzora nad medije. Ovo je samo kratko podsjećanje. Kasno je kad se stvari dogode ispravljati ih i još ostaviti dojam da je sve u redu. Kasno je. Ili ćemo spriječiti da se zakon krši ili ćemo spriječiti da se ignoriraju demokratske procedure a nećemo ih naknadno ispravljati pa još onda tražiti da nam se zbog toga plješće. Ne dolazi u obzir. Ovo je još jedan pokušaj Vlade da nešto što je njihova greška, nešto zbog čega će ne samo HINA nego čitava Hrvatska pa i politička scena trpiti u javnosti štetu da se pretvori u njihovu zaslugu. E pa neće tako. Ne može to tako proći i mi ćemo u SDP-u uložiti maksimalne napore da razjasnimo tko je zainteresiran za demokratsku proceduru a tko nije. I tko je dosljedan u čuvanju demokratskih stečevina a kome služe samo za političke igre.
Hvala. 19 i 26. Isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Antunović je prvo rekla da se radi o nezakonitom, nedemokratskom postupku itd. Vlade. Nabrajala je. To nije točno. Ali je i sama ispravila kasnije i rekla da je to legalan postupak koji je Vlada provela. Drugo što je rekla, što je potpuno netočno da se ovim, na ovaj način pokušava provesti zapravo politički nadzor nad HINA-om kao što je navodno proveden nad "Vjesnikom" i kao što je navodno po njenim riječima se provodi na HTV-u. To naprosto nije točno, nema niti jedna činjenica koja bi govorila tome u prilog. Meni je jasno da je kolegica sljedbenica partije iz olovnih vremena i da im je jasan sistem kako su se ljudi postavljali po političkoj podobnosti. Međutim takvih pokušaja niti ima, niti će ih itko provoditi u HDZ-u.
Drugi ispravak. Poštovani zastupnik Mario Zubović.
Hvala gospodine predsjedniče. Moram ispraviti gospođu Antunović. Isto što je rekao i Frano, govorila je nedemokratski itd., napadala je demokratske slobode, govorila je 3 mjeseca, nakon 3 mjeseca mijenja se vijeće itd. Koliko ja se sjećam za vrijeme vaše Vlade Ustav se je promijenio u 3 mjeseca 2 puta ili u 6 mjeseci 2 puta je promijenjen a možda i 3 puta. Pa i ovdje se poštiva procedura koliko ja vidim i sama gospođa Antunović je priznala da se poštuje. Prema tome teško je ispraviti sve što je gospođa Antunović rekla od toga da je Vlada štetočina. Ja mislim da je tu prisutan i jedan govor mržnje prema HDZ-u i prema Vladi na način na koji gospođa Antunović govori i mislim da to zbilja nikuda ne vodi.
Treći ispravak. Poštovana zastupnica Jagoda Majska- Martinčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa vidite, ja na žalost ne mogu pod ispravak netočnog navoda staviti ovu vrlo ekspliciranu teoriju urote i zavjere koju gospođa Antunović kao nekakva zloguka sova nama predviđa. Pa ćemo mi sad to i "Vjesnik", pa ćemo ne znam gdje, pa ćemo mi to sve skupa, sve ona to predviđa kao što je predvidila naravno da će ti izabrani članovi Upravnog vijeća HINA-e biti naprosto loši pa ćemo ih mi morati smijeniti. Ali jedno vam mogu ispraviti i ako mi ne vjerujete poslušajte si fonogram. Rekli ste da u SDP-u nikada se nitko nije bavio pojedinačnim osobama iz onda predloženog upravnog vijeća. To naprosto nije točno da ne kažem da je to neistina. Čuli su to i novinari tada. Itekako ste se bavili gospodom, jednom gospođom koja je veterinarka pa zato po vama nije mogla biti stručnjak za marketing, premda je u biografiji navela da se je bavila i sa tim stvarima. A onda ste bili protiv također jedne osobe jer je nekad bila portir u HINA-i a onda je završila sa svojim trudom uz portirstvo i pravo a vi ste se bunili da on ne može biti pravni ekspert jer je eto mladac pa je tek diplomirao.
Dobro.
A sad ću vam, samo malo …
Sad ne možemo.
Dobro, dobro. Javit ću se ja još jedanput.
Da. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, citiram kolegicu: "… nikad se nismo bavili ljudima nego njihovom kompetentnošću, prikladnošću, prikladnosti za dužnost koju obavljaju." I onda iz njihovih redova smo čuli evo i od kolege koji ovdje sjedi. Veli, čuli smo s puno podcjenjivanja, te ovaj je bio portir, ovo je veterinar, dakle šta je to drugo nego bavljenje ljudima, rugat se ljudima, sigurno je bavljenje ljudima. Istovremeno kolegica nije ni novinar, ni politolog, ni informatičar pa je predsjednik Odbora za informiranje i informatizaciju i medije i nikad nismo mi rekli da nije prikladna za tu dužnost. To je jedno. Drugo. … [[Upadica se ne čuje.]] I drugo moram reći što se tiče demokracije čuli smo malo prije o promjeni Ustava da ste imali vremena mijenjali bi Ustav još 10 puta dok god ne bude sličio Statutu Saveza komunista Jugoslavije [[Upadice: Bravo, bravo.]]
Kolegice dajte, ali ovo je stvarno, stvarno sa ovim, sa ovim, kolegice Antunović sa ovim da nije ni za dobar dan … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Imam privatnih razloga.]] Pa … [[Govornik se ne razumije.]] privatnim razlozima [[Upadice se ne razumiju.]] Ivica Klem, ispravak netočnog navoda. Molim vas!
Ispravljam netočan navod gospođe Željke Antunović da se nije poštivala demokratska procedura. Itekako se poštivala demokratska procedura jer da se nije poštivala demokratska procedura vjerojatno bi na drugačijoj razini raspravljali danas o HINA-i. I drugi netočan navod je da Vlada može razriješiti samu sebe. Gospođo Antunović vi biste trebali znati da Vladu može razriješiti ili Hrvatski sabor ili hrvatski narod na izborima. Znači nije točan navod da Vlada može samu sebe razriješiti.
Klub zastupnika HSS-a. Poštovani zastupnik Luka Roić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege eto kad je tema mediji pa ako se radi o Hrvatskoj novinskoj agenciji rasprava je burna i ne nedostaje i dosjetki i dobrih prijedloga a ja sam na Odboru upravo zbog toga i dao jedan prijedlog koji je vrlo neobičan. Naime imali smo upravo situaciju da razrješujemo jednog člana, da razrješujemo tri člana Upravnog vijeća. Da istovremeno imenujemo jednog člana Upravnog vijeća koje smo nota bene mogli imenovati i davno prije, zajedno, skupa sa svim članovima Vijeća. Postojala je i odluka Radničkog vijeća o tom kandidatu, istina možda neprecizno formulirana. Ako niste znali u tom prijedlogu stajalo je da Radničko vijeće imenuje člana, novog člana Upravnog vijeća HINA-e. Natječaj je poništen i izgubilo se nekoliko mjeseci zbog toga što je to isto, to isto tijelo ponovo imenovalo istog člana i naravno zakasnilo sa kandidaturom što je bilo dovoljno da se bez tog kandidata izabere i novog ravnatelja. Ja sam u šali da bi doveli stvar do apsurda rekao: «Ako mi sad razrješujemo tri člana i četvrtog člana koji nije podnio ostavku, a imenujemo jednog člana s obzirom da je točka dnevnog reda na Odboru bila imenovanje tog člana iz redova zaposlenika ja sam predložio da ga mi imenujemo. Da predložimo njegovo imenovanje, a da ga na sljedećoj točci gdje se traži razrješenje svih onih prije četvorice da i njega razriješimo. Naprosto da dovedemo stvar do apsurda i da kažemo: Nema jednostavno upravnog vijeća jer jedno, jedan član Upravnog vijeća pa bio on i čak i predstavnik zaposlenika ne znači ništa. Kolega Kapraljević je rekao. Može biti čak da je Statutom, ja nisam sasvim siguran i nisam pravni stručnjak i moguće da taj isti član bez obzira na nepostojanje kvoruma sam sebe proglasi kvorumom i izabere možda sam sebe za ravnatelja HINA-e. Naravno da je to sve apsurdna situacija u koju se nismo htjeli i nismo morali dovoditi da smo bili malo mudriji kada smo imenovali samo vijeće. Da bi dokazao da se ne radi o čistoj demokratskom deficitu kako je kolegica Antunović rekla ja ću se poslužiti jednostavnom matematikom. Tu sam, tu sam prilično dobar i bolji od možda politike pa ću pokušati na tom jednostavnom matematičkom primjeru reći kako bi zapravo Vlada bila dovedena u vrlo neugodnu poziciju da je kojim slučajem predstavnik Vijeća zaposlenika Radničkog vijeća bio izabran ranije i sudjelovao. Jer ako je tijelo činilo 4 člana što peti član odlučuje? Nije bio neodlučan ishod. Da je bio rezultat 2:2 onda bi apsolutno on mogao utjecati na izbor ravnatelja. A pošto nije bio rezultat neodlučan i pošto nije nedonešena odluka zbog toga onda peti član je bio potpuno suvišan za donošenje konačne odluke. Istina, može se govoriti o demokratskom deficitu zbog toga što zaista predstavnik zaposlenika nije bio u Vijeću. Ali nesumnjivo on ne bi ništa utjecao na izbor samog ravnatelja HINA-e. Nažalost ne bi jer bi rezultat morao biti 2:2, a da bi on presudio kao peti član. Ne, ne, oprostite. Ja sam siguran da zbog toga nije donešena ova odluka. Posve sam siguran. To je logika, to je nažalost tako. Zašto je to tako? Nismo nitko presretni. Nisam jedan od onih koji se s ovim temama često bavim. Mi u HSS-u vrlo smo rijetko dolazili u priliku imenovati ili predlagati svoje članove za predstavnike ovako visokih tijela pogotovo kada se radi o medijima ali smo zainteresirani da ona bude u skladu sa svim pozitivnim zakonima. Da bude poštivanja demokratska procedura. Da bude poštivan zakon. Da se svi elementi u zakonu potpuno poštuju i da se na taj način pokuša izoštriti zapravo ta kvaliteta koja je neophodno potrebna za svaki posao a naročito za ovako vrlo bitan posao kao što je ravnatelj Hrvatske novinske izvještajne agencije. Ja se ne mogu složiti sa nekima od kolega koji kažu pa kako ste to vi bili vidoviti pa ste predvidjeli da će postojeće vijeće donositi loše odluke i zašto ste onda bili na neki način suzdržani iako smo neki i prihvatili određene kandidature. Ali i kolege su s pravom upozoravale na nekompetentnost, nestručnost, upozoravali su u zakonu gdje točno piše kakve kvalifikacije? Kakva stručna sprema? Na koji način se kandidira određeni član Vijeća? Neki su kao i sada pokušali to malo karikirati pa su govorili kako smo omalovažavali pojedina zvanja. Ne, mislim da nitko nije u tom smislu raspravljao. Govorilo se o tome da jednostavno jedan stručnjak iz određenog područja nažalost ne može biti potpuno kvalificiran da bude predstavnik jednog tijela koje se bavi sasvim drugim područjem. I to je legitimno. Mislim, oprostite, zašto ne bi se ukazalo na to? Ja ne znam o medicini ništa pa kad se malo posječem odmah idem kod doktora. Ne bih se usudio nikako sam rješavati problem. A tada se obrazlagalo kako je to irelevantno, kako su ljudi potpuno kvalificirani i za dotičnog gospodina sjećam se za dvojicu, Dražena Jovića ako ćemo već govoriti imenima smo isto upozoravali da je mlad pravnik da se tu na listi kandidata za Upravno vijeće HINA-e ima vrlo uglednih građana, kvalificiranih pravnika, ustavnih sudaca, ne znam već koga. Ali ne, htjelo se pod svaku cijeno izabrati tijelo koje je izabrano. I neka. To je ipak demokratsko pravo, ja nemam ništa protiv toga. Mislim da od kad je izabrano nitko nikad nije prozvao to Vijeće ili to tijelo da je učinilo nešto loše ili da je radilo na krivi način. Ali eto tu ljudi koji nisu baš bili po volji nekih od nas smognut će snage i donijet će odluku koja se ne sviđa nekome koji je očekivao drugačiju odluku. I to je očito jedini pravi razlog zbog čega se ljude smjenjuje. Mislim da to nije najbolji način, da to nije ono što bi svi željeli. Bez obzira tko je onda bio za njih, tko je sad protiv njih. Nitko nije ni onda protiv njih ni sada, mi smo željeli da se procedura ispoštuje, da se demokratski standardi ispoštuju da se dovede do jednog kvalitetnog rješenja i vjerovali smo da će njihova odluka i njihov rad biti potpuno autonoman i samostalan. Tada je netko ipak donio neku odluku koja nije u skladu sa razmišljanjima određenih ljudi koji misle da mogu ravnati svim i svačim. Odluka se u jedan dan donosi i razrješuje se cijelo Vijeće. To nije sigurno najbolji način. On je možda i legitiman, on vjerojatno ima utemeljenje u svim, u zakonu. Ali moram reći da se nama u HSS-u takav način rada ne sviđa. Mi bi voljeli, voljeli bi svakako da je to bilo drugačije, da se izabrao ravnatelj, da mu se pružila šansa bez obzira tko je da pokaže na djelu da li je on taj koji može upravljati agencijom, da li on to želi na pravi način, da li on ima nekakve nedostatke u svemu tome koje će brzo isplivati na vidjelo. Ali ne. Nego jednostavno donosi se odluka istog dana mora se smijeniti čitavo Vijeće. Ja kako i vi, evo ipak sam neko vrijeme u politici, nažalost ne vjerujem da se išta u politici događa slučajno. Ali ovaj put ću biti ipak otvoren za takvu mogućnost. Nažalost, čini mi se, ako sam dobro zapamtio, kolege su rekli 14. čini mi se da izbor Vijeća dogodio 13., a da se razrješenje Vijeća također dogodilo 13. Ja ću ovaj put vjerovati da je to zla kob 13. datuma, a ne neki ozbiljniji razlog. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine predsjedniče, kolega Roić, pa nije točno da ste vjerodostojni u svim slučajevima i u svako vrijeme. Danas govorite, citiram, smetao vam je gospodin Jović i njegova struka, odnosno prije portir, a poslije pravnik. U vrijeme koalicijske Vlade nije vam smetala bivša kolegica ministrica obrane kad je bila postavljena za predsjednicu Nadzornog odbora Vjesnika, u vaše vrijeme. Drukčije ste tada o njoj govorili. Znači ono je struka, ministrica obrane leti na migovima i predsjednica Nadzornog odbora Vjesnika. Sve znam, sve znam.
Dobro. Idemo sada na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Moram reći da se osjećam nelagodno u vezi s ovom temom. Pomalo se snebdivam, a moglo bi se reći čak pomalo se i zgražavam. Ja vam moram reći da se nezakonitost nije dobro nikad ispravljati u novome zakonu. To je prvo. Drugo što moram javno reći u vezi s ovom činjenicom, javna je tajna da članovi Upravnog vijeća HINA-e nisu izabrani u skladu sa člankom 11. zakona, na to je upozoreno. I ono što sam ja očekivao da ćemo na ovoj sjednici Sabora dobiti to je eventualno možda bilo mišljenje nadležnog ministarstva koje je sukladno članku 31. trebalo izvršiti nadzor nad zakonitošću rada HINA-e i općih akta objavljenih, obavljaju nadležna ministarstva. Da li je zakonito imenovano Upravno vijeće, to je trebalo eventualno raspraviti nakon svih onih stvari i primjedbi koje su u Saboru izrečene. Drugo što moram reći jeste činjenica da me brzina, pa i zaobilaženje rada nadležnih tijela zaprepašćuje od strane Vlade Republike Hrvatske. Kolege drage ne radi se ovdje o nikakvom pravnom osnovu iz članka 13. podstavka 4. kako se ovdje navodi u obrazloženju, a to je da svojim radom prouzroči veću štetu HINA-i. Sam postupak izbora se može ocjenjivati da li je zakonito proveden ili nije, rad, a ne o šteti. Šteta još nije ni mogla nastupiti, nikakvu dužnost nije preuzelo, ništa nije radilo. Prema tome, ovdje je trebalo sačekati Vlada da nadležno ministarstvo kao i u slučaju kada je radničko vijeće imenovalo predstavnika radnika u Upravno vijeće izvrši nadzori utvrdi je li to zakonita odluka i na zakonu utemeljena odluka. Pa ako nije utemeljena i ako je došlo do povrede zakona takve naravi onda da predloži Vladi da pokrene postupak razrješenja. To Vlada nije učinila nego se odma pozvala na opću formulaciju, veću štetu koju nije naravno mogla izmjeriti niti kvalificirati u ovom obrazloženju iz prostog razloga jer nema nikakvih podataka o tome. Drugo, treće što je važno. Isti dan kada je Vijeće se izabralo, a ja govorim o izabranoj osobi za ravnatelja taj dan je Vlada donijela odluku o pokretanju postupka razrješenja i prijedlog uputila Saboru i isti dan je iz Sabora već krenuo materijal prema zastupnicima, sve 13. To je nevjerojatna brzina. Očigledno se pokazuje, očigledno se pokazuje da iza toga stoji drugi motivi, a ne poštivanje zakona. Ja sam pokazao … [[Govornik se ne razumije.]] I u takvoj situaciji je sasvim jasno između ostaloga i to da izjava kako je, kako prestaje i mandat izabranog, odnosno kako je Vlada donijela odluku o razrješenju, iako to ne piše ovdje izabrane osobe ne stoji. Upravno vijeće je izabralo, drugo je ravnateljicu. Drugo je pitanje zašto se dogodilo i čijim propustom se dogodilo da Upravno vijeće nema 5. člana iz tog predstavnika rada. Poštovane kolege, Saborom kruži materijal iz HINA-e koji su potpisali radnici i zaposlenici HINA-e iz kojega je vidljivo da je radničko vijeće imenovalo po svom nahođenju svog predstavnika, da je Ministarstvo kulture tražilo da se to opozove, da su peticijom radnici tražili da tog predstavnika kojeg su radničko vijeće kao jednoglasno imenovalo, iako jedan tvrdi da nije glasovao za to jer nije mogao glasovati također da se opozove, a da Vlada praktički nije na vrijeme poduzela mjere. Sve se to dogodilo još početkom, krajem 4. početkom 5. i 6. mjeseca, dakle imalo je vremena da se poduzmu mjere da se predstavnik radnika predloži na vrijeme u 7. mjesecu. Sve se to nije odgodilo. Dogodilo se vrlo interesantno, da osoba navodno s kojom se u HINA-i ne slažu radnici da bude predstavnik, sada se pojavljuje između ostaloga kao mogući kandidat za Upravno vijeće HINA-e, a valja podsjetiti da je čak i Ured za zakonodavstvo Vlade dao tumačenje kako i koji se zakon primjenjuje za izbor člana Upravnog vijeća HINA-e iz reda radnika. Sve to pokazuje zapravo da se radi o velikoj igri koja je i u HINA-i i izvan HINA-e. to nije dobro jer destabilizira novinsku agenciju koja prikuplja i sortira i naravno osigurava svim korisnicima informacije unutar našeg novinskog tržišta. Mi moramo o tome voditi računa. Zbog toga sam nezadovoljan, moram reći da sam pomalo i tužan jer to ne doprinosi slobodi medija. To neće doprinijeti kvaliteti pa ako hoćete i većem standardu poimanja demokracije u Hrvatskoj. Ovo pitanje budite sigurni će se u javnosti pa i izvan Hrvatske tretirati kao udar na medije. Budite sigurni. I zbog toga ćemo ceh plaćati svi, a to nije dobro. To stvarno nije dobro i to je šteta, to se ne smije dogoditi. Ja neznam zašto, kome treba da se ne poštuje zakon. Ako u članku 31. izričito kaže, nadzor nad zakonitošću rada HINA-e i općih akata obavljaju nadležna ministarstva, što se nije sačekalo da nadležno ministarstvo pogleda, pa ako je povrijeđen Zakon o izboru ravnatelja onda će tu biti osnov za razrješenje eventualno tog upravnog vijeća članak 13. podstavak 3. koji kaže ako svojim radom teže povredi ili više puta povredi zakon i druge propise koji se odnose na rad i obavljanje djelatnosti HINA-e onda ćemo to riješiti tako, a ne govoriti o velikoj šteti koje nema jer još nije ni preuzeta dužnost niti bilo šta drugo. Onaj tko je pripremio ovo Vladi Republike Hrvatske kao da joj podvaljuje. Ovo mislim obrazloženje, ne mislim odluku. Odluka je donešena na drugom mjestu, a ne, obrazloženje je samo trebalo naknadno politički zadatak ispuniti. Prema tome ja smatram da se sasvim ozbiljno moramo zabrinuti oko svega ovoga. Još jedna stvar koja me iznenadila. Čudi me da nakon što se dogodilo nešto drugo, da su članovi upravnog vijeća HINA-e iz bilo koji pobuda, neću ulaziti čak ni u pobudu, dan-dva nakon što je Vlada pokrenula postupak njihovog razrješenja zbog velike štete, podnijeli ostavku što se nije podnio zahtjev, odnosno poslao dopis kojim se dopunjava obrazloženje ili zbog ostavke traži razrješenje što je normalno iz zakonskih razloga. Zašto govoriti o šteti koje nema. Uostalom vjerojatno ako nitko drugi možda će izabrana ravnateljica nastojati očuvati svoju funkciju pa će voditi spor i dokazati da je zakonito imenovan. Šta ćemo onda, izabran. Mišljenja sam da to nije dobro i nije dobro poglavito još kada se ima u vidu činjenica da smo na prošloj sjednici, dakle na prošloj sjednici imenovali Upravno vijeće HINA-e, da je na sljedećoj sjednici sada, ovoj, razrješavamo to vijeće HINA-e između ostaloga zato što je nanijelo štetu izborom ravnatelja za čiju nezakonitost postupka izbora nismo utvrdili nadležnog tijela koje po zakonu smo prenijeli ovlast na dan … [[Ne razumije se.]] Dakle kolege, stvarno postavlja se pitanje kud to sve ide. Jedan od razloga mog revolta zbog čega nisam tada sudjelovao u glasanju oko ovih zakona iz prostog razloga jer mislim nema nikakvog smisla da se ne ispunjavaju odredbe oko toga koji traže zapravo određene kvalifikacije i određene zakonske zaštite kod izbora upravnog vijeća HINA-e i inače drugim zakonima kad se o takvim sličnim tijelima radi. Ako to nismo poštovali nisam sudjelovao tada, ali kako sudjelovati sada u ovom. Pa ne možete sudjelovati, meni bi bilo logično da je Vlada tražila argumente nakon što eventualno dobiva dodatna upozorenja sa drugih mjesta da možda nije upravno vijeće HINA-e stvarno imenovano u skladu sa zakonom i to ne zbog procedure koju je Sabor ili netko pogriješio nego zbog pogrešne primjene materijalnog prava članka 11. zakona. Ali kolege ići zbog toga na ovaj način zbog povrede, nanošenja štete imenovanjem ravnatelja koji je većina, a piše da kvorum ima ako ima većinu članova upravno vijeće i donosi odluku većinom prisutnih onda stvarno je to pitanje koje iako sam žalostan što predstavnika radnika u upravnom vijeću nema i za to ne krivim radničko vijeće, krivim između ostalog i Vladu što nije na osnovu nalaza kojeg je utvrdila između ostaloga, a ja ću vam reći i kada, nadležno ministarstvo koje lijepo 24. svibnja 2006. godine svojim dopisom urbroj: 532-10-03/1-06-02 obavijestilo radničko vijeće da ne može imenovati predstavnika u upravno vijeće HINA-e i da mora to poštivati, a prije toga im je Ured za zakonodavstvo dao kako se mora raditi. Pa zašto nije Vlada na osnovu takvog nalaza našeg ministarstva, ministarstva kojeg ona kontrolira, čiji ministar je član Vlade, poduzela mjere da se isprave određeni propusti u radu radničkog vijeća s jedne strane i s druge strane samih radnika i s treće strane dobilo odgovarajući prijedlog koji je mogla poslati u 7. mjesecu zajedno sa onih ostala 4 imena … [[Ne razumije se.]] upravnog vijeća. Sve to pokazuje, zapravo postoji čitav niz koraka koji nisu u redu i koji bacaju veoma po meni ružno svjetlo na cijelu ovu proceduru i na cijeli ovaj postupak i zbog svega toga se loše osjećam i neću sudjelovati u glasanju oko ove točke.
Replika, poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa htio bih neke stvari precizirati. Prijedlog Vlade za smjenu članova vijeća iz Vlade u Sabor došao je samo četiri sata nakon sjednice Vlade. Znači nije to baš rastezljiv … [[Ne razumije se.]] za četiri sata su oni to dostavili vama, ali u isto vrijeme prijedlog za petog člana vijeća iz Vlade u Sabor je putovao četiri mjeseca.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, ma stvar je kao što je rečeno već ovdje čudno krenula. Sjećate se onog nasilničkog načina kako je zapravo najprije pokušalo se progurati to upravno vijeće kroz Sabor pa smo se onda suprotstavljali i izlazili van, ulazili opet unutra i konačno je procedura ipak na neki način ispoštovana. Vidjelo se da tu ima nekakvih tenzija koje se moraju negativno odraziti na čitavu stvar i odrazila su se. Kakvu sada imamo situaciju? Povodom energičnog postupanja Vlade imamo situaciju da u HINA-i praktički nema upravnog vijeća, neznam jel' to uopće moguće po zakonu, u kakvu situaciju ćemo to sutra po podne dovesti HINA-u. HINA neće sutra po podne imati upravno vijeće, imati će jednog člana samo i imati će ravnatelja koga je izabralo smijenjeno upravo vijeće, ravnatelja koji je legalno izabran. Tu ne može nitko ništa napraviti protiv činjenice da je ravnatelj legalno izabran i ako taj ravnatelj hoće, može zagorčati život i HINA-i i svima oko HINA-e. E sad, zašto su smijenjeni? Obrazloženje Vlade jer su napravili štetu. Ne vidim kakva je tu šteta napravljena barem nikakvih brojki nema, pretpostavljam da se ne radi o moralnoj šteti, ali premijer je lijepo rekao na televiziji, jasno i glasno, da su rušili demokratsku proceduru uglavnom rušili oni hrvatsku demokraciju. Upravno vijeće HINA-e u krnjem sastavu rušilo hrvatsku demokraciju. Ma nemojte, i to premijer kaže lijepo na TV dnevniku. Ma tko o čemu, a vojnik o skraćenju. Ima i nastavak al' nije za ovo mjesto. Kako su oni to rušili hrvatsku demokraciju? Oni su rušili hrvatsku demokraciju tako što su poštivali hrvatske zakone. Zakon kaže da, Zakon o HINA-i, da upravno vijeće u roku od 45 dana mora imenovati ravnatelja. Oni su to napravili. Dakle, poštivali su zakone i na taj način rušili demokraciju. Mene je to tako podsjetilo na izraz jednog drugog davnog čelnika hrvatskog iz svih drugih naroda i narodnosti kad reče: ma nemojte se držati zakona k'o pijan plota, pa postoje i viši interesi. Svaki put kad netko spomene više interese od interesa zakona i od slova zakona izglasanih u ovom Saboru, radi direktno protiv interesa Republike Hrvatske i protiv interesa hrvatskog naroda. Nema viših interesa. Nema viših demokratskih interesa. Nema viših klasnih interesa. Nema viših nacionalnih interesa. Najviši interes hrvatskog naroda izražava se kroz zakone izglasane u ovom Saboru. Naime, postavlja se, ako premijer stvarno tako misli da su ljudi činjenicom da su poštivali zakon kršili demokratske stečevine, demokratsku proceduru, demokraciju u Hrvatskoj, postavlja se pitanje jel' premijeru uopće jasno što je demokracija. Ma nema komplicirane definicije demokracije. Demokracija je držanje pravila igre, pravila igre su zakoni koje ovdje izglasamo. I samo to. Ništa drugo. Dakle, držanje pravila igre koji su pretočeni u hrvatske zakone. Ako se tih pravila igre ne držimo, onda rušimo i demokraciju. Pitanje zašto dodatni član prije nije izabran? Zbog nespretnosti, šlampavosti ili namjerno. Ili namjerno zato da bi se mogla iskreirati ovakva situacija, zato da bi se mogao u Hrvatskoj iskreirati još jedan skandal, da se zaborave oni prethodni skandali, da idemo iz skandala u skandal i zapravo zgadimo politički život našim građanima, da kažu pa ovi ništa ne mogu mirno i normalno napraviti, ama baš ništa, samo iz skandala u skandal skaču, bolje s tim ne imati posla i bolje na one buduće izbore i ne izlaziti. Što ćemo izlaziti i onako su svi isti, svi rade iste skandale. Ako s druge strane je sve ovo iskreirano zato jer je kriva ravnateljica izabrana, pa možda bi ona slika od kolege Kapraljevića dobro došla, da i ovdje dođe, da znamo tko treba biti izabran i da se u ovoj maniri ne zafrkavamo s demokratskom procedurom. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega je prvo rekao da je, da smo bili svjedoci nasilničkog pokušaja imenovanja. Pa onda kasnije sam sebe ispravio, dakle to je potpuno netočno, ali i sam se ispravio i rekao da je poštivana procedura, da je bilo sve u redu, jel'. I drugo je netočno rekao da je premijer rekao da članovi upravnog vijeća ruše demokraciju. On je rekao da su oni, predlaže njihova smjena zbog demokratskog deficita, to nije isto gospodine Vuljanić. Trebate malo pažljivije slušati i nemojte imputirati nekome nešto što nije nikad izrekao. A demokratski deficit se ogleda u tome što se nije pričekao izbor petog člana koji predstavlja zaposlenike. Pa mislim, tu je stvar potpuno jasna.
Hvala. Poštovani zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Meni je danas bilo najdirljivije slušati gospodina Linu Červara kako zdušno hvali Vladu. A zbog čega on tako hvali Vladu? Hvali ju zbog toga što Vlada od njega i od cijelog kluba HDZ-a, od parlamentarne većine, traži da promijeni svoje mišljenje. Jedno su mislili prije četiri mjeseca, danas misle potpuno drugačije. Lino Červar i cijeli klub HDZ-a oduševljeno ljubi ruku koja im pokazuje u kojem smjeru moraju ići i kako moraju misliti. Pa čak i kad ta ruka pokazuje posve različite smjerove u vrlo kratkom vremenu. Ja znam da se može klub naći u neugodnoj situaciji. Da Vlada pogriješi, dogodi se da Vlada pogriješi i da sad treba odlukama Parlamenta pokriti takvu pogrešku Vlade. Ja to mogu razumjeti. Al' ne mogu razumjeti ovo oduševljenje, ovo neprestano hvaljenje mudrosti Vlade koja je od nas tražila da prije četiri mjeseca vjerujete kako su ti ljudi fenomenalni, puno bolji na primjer od Jadranka Crnića kojeg ste smijenili, suca Ustavnoga suda. A danas su vam ti ljudi najgori. I treba ih smijeniti. Pa smijenite ih odlukom parlamentarne većine, ali za Boga miloga, radi vas samih, radi ovog Doma, radi posla koji obavljate, nemojte to činiti s takvim oduševljenjem. Što još Vlada od vas traži? Kaže premijer da je ovo deficit demokracije ova odluka upravnoga vijeća. A što on od vas traži? Deficit intelektualizma. A vi na to pristajete. Jer pogledajte vi kakve ćemo mi sad odluke donijeti, odnosno vi. Smijenit ćete četvoricu, imenovat ćete jednoga. To se od vas traži da napravite. Vijeće će opet biti krnje, još krnjije nego što je bilo do sad. Pa čemu to? Pa vi ste parlamentarni klub, vi ste izabrani od ovog naroda, pa što ne kažete toj Vladi pa nemojte nas ismijavati. Nemojte nas ismijavati.
Kolega Staziću, dopustite. Na ovaj način o jednom klubu, o bilo kojem klubu, u ovom slučaju o Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice na ovakav način, to je uvredljiv način.
Uvredljiv? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
… o jednom kolektivitetu, vi jedan kolektivitet, jedan klub zastupnika jedne stranke proglašavate ga, imputirate mu da se priprema za manjak, deficit intelektualizma da je na to spreman, to je uvredljivo, to je uvredljivo molim vas vidite. I molim vas nemojte, Vlada od nas traži kao Parlament da raspustimo Vijeće HINA-e i da imenujemo samo jednog člana. Taj jedan član neće predstavljati Vijeće HINA-e. Ona od nas traži da učinimo nešto krajnje nelogično. I oprostite, ako je ovo tijelo sastavljeno od izabranih predstavnika građana ove zemlje onda bi ona morala imati petlju gospodine predsjedniče Sabora na čelu s vama da se takvom zahtjevu, nelogičnom zahtjevu … [[Govornik se ne razumije.]] A dobro što vi meni sada prejudicirate isto, imputirate mi izostanak.
Obrazlažem petlje, ne ja samo obrazlažem.
Zašto to onda, zašto to činite?
Zato što me prekidate.
Čemu to? pa kako vas ne bi prekinuo kad je to jedno omalovažavanje, već prejudiciranje, omalovažavanje.
A vama nije omalovažavanje to što Vlada od nas traži?
… [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] što Vlada traži, ali vi ako. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Kolega Stazić, ako, molim vas zaustavite se. A zar i sami ne uviđate koliko je nekorektno unaprijed imputirati predsjedniku Hrvatskog sabora neovisno o tome tko je taj predsjednik i jednom klubu.
Dajte vi mene predsjedniče pustite da ja završim.
Ne, ne, ja vas moram, ja vam moram dati objašnjenje da vi omalovažavate i vi ćete to obrazloženje mirno i dostojanstveno saslušati, a ja ću vas lijepo upozoriti još jedanputa, ja ću vas upozoriti još jedanputa da se držite uobičajenih pravila ponašanja u ovom Domu i da ne idete na vrijeđanja i pretpostavljene uvrede ni meni niti bilo kojem klubu i zastupniku.
Što se tu dogodilo zapravo? Dogodilo se to da imenovano nekakvo Vijeće koje unatoč svim prigovorima da nije trebalo biti imenovano, unatoč tome da su se mogli naći bolji ljudi, kvalificiraniji za taj posao bilo imenovano voljom političke većine i to Vijeće je došlo u jednu vrlo čudnu situaciju. Ono je imalo 45 dana ili koliko da izabere direktora, došlo je u … [[Govornik se ne razumije.]] , ako ga ne izabere prekršit će zakon, a ako ga izabere pokazat će demokratski deficit. Što Vijeće odlučuje? Pazite glupa situacija. Zamislite sebe u takvoj situaciji. Što Vijeće odlučuje? Ono odlučuje poštovati zakon, a premijer kaže ne pogrešno, niste trebali poštovati zakon, trebali ste ga prekršiti. I sad kad je Vijeće poštovalo zakon sad se to Vijeće treba razriješiti. Što se tu u biti dogodilo? Dogodilo se to, kaže premijer šteta je nastala. Jedino što je tu oštećeno to je ja mislim taština premijera. Ona je pretrpjela štetu. Očito je došlo do negdje nekakvog nesporazuma u komunikaciji pa Vijeće nije izabralo onoga za kog je premijer htio da bude izabran. Očito, jer premijer dokaz za ovo što govorim gospodine predsjedniče Sabora je to što premijer na sjednici Vlade kaže i poništava se odluka Vijeća.
A što mene sad apostrofirate?
Ne ja se vama moram obraćati. Ja se obraćam u svom govoru predsjedniku Sabora.
Molim?
Pa znate … [[Govornik se ne razumije.]] u engleskom Parlamentu.
Znam ja, čuo sam ja, nisam ja.
E pa ja se vama tako obraćam gospodine predsjedniče Sabora.
Nisam ja zaboravan, ali se ne obraćate.
Pa nisam vas valjda time uvrijedio?
Ne, ne, ali neuobičajeno malo da mi se obraćate sa nekim uvjeravanjima i tvrđenjima u svoje neke. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Iako ja nemam ništa protiv da vi mene neprekidno oslovljavate.
Eto ja ću se truditi da to bude što češće. Dakle, dogodio se neki nesporazum. Nije izabran onaj kog je premijer očito htio i sada, što se sad radi? Sad se izmišljaju razlozi. Sad se okrivljuje nekakvo Vijeće koje je ipak donijelo nekakvu autonomnu odluku, pa sad kakvu takvu, dobru, lošu, ne znam, još nemamo prilike ni vidjeti je li to dobra ili je to loša odluka. Izmišlja se šteta. Gdje je šteta? Pa nova ravnateljica nije niti preuzela dužnost, kakvu štetu uopće može napraviti? Štete će istom biti. Znate ako ta izabrana ravnateljica bude ustrajala na tome da je izabrana pa povede upravni spor, pa traži nekakve odštete, e onda će nastati šteta. A tko će biti kriv za tu štetu? Ova Vlada. Ova Vlada jer nije na vrijeme pripremila sve instrumente da se ovo, ovaj postupak da svoju političku volju na koncu provede na jedan zakonit i uredan način. Ono što mene osobno smeta gospodine predsjedniče Sabora da u to upleće cijeli Parlament. Molim, pa na Vladi je pravo predlaganja zakona, pa neka predloži izmjene Zakona o HINA-i i neka u te izmjene uvede da Vlada imenuje direktora HINA-e i gotovo. Vi ćete kao većina prihvatiti i riješena stvar, riješena stvar pa će Vlada sama imenovati i zdravo, ali zbog toga što je Vlada ima deficit i demokracije i procedure i poštivanja rokova ona sada cijeli Sabor dovodi u jednu užasno glupu situaciju da mora prihvaćati ili … [[Govornik se ne razumije.]] izglasavati nelogične odluke, em nas tjera da pred cijelom javnošću mijenjate svoje mišljenje kao vjetrokaz na vjetru. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Stazić, nije točno da je Vlada traži od nas da promijenimo mišljenje u roku od 4 mjeseca. Apsolutno nije točno. Drugo, nije točno da je premijer stavio pred dvojbu članove Upravnog vijeća da krše zakon ili kao što ste vi to rekli da ne poštuju demokratske standarde, odnosno da upadnu u demokratski deficit. Naime, nije ih on tjerao da krše zakon, a vi to dobro znate zato jer znate da instruktivni rok koji se odnosi na 45 dana znači da se ravnateljica izabrala nakon 60 dana da bi ta odluka bila pravovaljana i to jako dobro znate da to riječ o instruktivnom roku od 45 dana koji dakle ne znači da se mora u tom roku izabrati, već je to instruktivni rok što znači da i nakon isteka toga roka bi odluka bila pravovaljana. O tome se radi. Prema tome, nije premijer tjerao nikoga na kršenje zakona jer po tom istom zakonu se moglo i pričekati i 60 dana nakon roka i izabrati utemeljeno na zakonu donijeti odluku o izboru ravnatelja. Prema tome, nemojte govoriti neistinu, nemojte obmanjivati javnost.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa normalno da ću ispraviti krivi navod o nekom mogućem deficitu intelektualizma. Moram reći da suficit intelektualizma je prihvatljivi za nas pogotovo evo primjer kolege koji je ovdje u Saboru veliki borac protiv korupcije a kao predsjednik povjerenstva najveći zaštitnik korupcije u Hrvatskoj.
Treći ispravak. Poštovana zastupnica Jagoda Majska-Martinčević. … [[Upadica se ne čuje.]] Ovo što ste čuli [[Upadica: Uzmi fonogram.]] Teško je. Sad je kasno malo. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? [[Upadica: Uzmi fonogram.]] U svakom trenutku. I može se dići, u svakom trenutku se može dići. Izvolite. Povreda Poslovnika.
Ja gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora od vas tražim objašnjenje jer ste vi to dužni davati. Niste mi dužni davati objašnjenje onda kada od vas to ne tražim, što redovito činim a sad tražim. Molim vas objasnite mi ovu uvredljivu primjedbu da je neki član predsjednik povjerenstva zaštitnik korupcije. Ovdje je predsjednik povjerenstva [[Upadica: A da je to u vezi s intelektualizmom.]] I da je to u vezi ovdje predsjednik jednog povjerenstva, jednoga tijela gospodin Leko. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas objasnite mi tu uvredljivu primjedbu.
Dobro. Prvo. Dobro. Nažalost vam neću ništa objasniti moći jer niste naznačili koja bi to bila odredba Poslovnika koja bi bila povrijeđena. Imate opomenu zbog toga što ste to na taj način djelovali. Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite. Isto povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Povredili ste odredbu članka 214. stavak 1. alineju 4. citiram: "Zastupniku se izriče opomena ako se javi za povredu Poslovnika, ispravak netočnog navoda i započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ." … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas! Oprostite! Dobio je riječ ali nije bila tema zaštita korupcije nego je bila tema izbor upravnog vijeća i poništenje odluke koje je ovaj Sabor donio. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, budite hrabri i primijenite Poslovnik, nemojte da umre. Nemojte da umre Poslovnik. To nije dobro. Hvala vam lijepo.
A ima u članku 209. kolega vrlo precizno kako se traži povreda Poslovnika, kako se ona obrazlaže a to gospodin Stazić nije učinio što je nesporno. Prema tome ništa od povrede Poslovnika. Imamo ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Jagoda Majska-Martinčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ovako kolega Staziću. Rekli ste da Vlada ima demokratski…
Mir.
Deficit. To nije točno. Šteta jest demokratski deficit i to je premijer htio spriječiti i spriječio je. Ali sad ću se ja malo preuzeti ulogu od gospođe Antunović, one zloguke sove, pa ću se ovako upitati. Što bi bilo da premijer to nije učinio i nije spriječio?
Kolegice Martinčević!
Onda biste ga optužili da podržava bezakonje…
Kolegice Martinčević! Molim vas ispravak netočnog navoda …
Pa ispravila sam.
Na zastupnika…
Pa ispravila sam. Rekla sam da je gospodin Stazić rekao da Vlada ima demokratski deficit što nije točno. Demokratski deficit šteta je u demokratskom deficitu. U tome jest šteta i to je premijer htio spriječiti jer da nije onda biste ga napali zašto nije.
Dobro. Jer ovo drugo je bilo već jel'. Replika, poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Da. Gospodine predsjedniče. Kolega Stazić. Vi ste dobro uočili da je premijer prilikom predlaganja imenovanja Upravnog vijeća HINA-e tražio povjerenje od parlamentarne većine i to povjerenje je tražio bianco i apsolutno. Vlada je dosljedna. Ona traži i kad razrješava isto takvo povjerenje, bianco i dosljedno. U čemu Vlada nije dosljedna? Nažalost poslužila se onom narodnom poslovicom kad je predlagala bilo je suvišak povjerenja što se može nazvati naivnošću a kad predlaže suvišak je nepovjerenja pa je to nesreća za nas i za vijeće. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Oprostite kolega Leko. Ne bih se mogao složiti sa vama da Vlada nije dosljedna. Ja mislim da je Vlada vrlo dosljedna. Ona je dosljedno predlagala članove vijeća za koje je bila uvjerena da će izglasati onog ravnatelja kojeg bude htio premijer. S obzirom da se to nije dogodilo onda Vlada vrlo dosljedno smjenjuje iste te članove vijeća da bi provela volju premijera.
Druga replika, poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Poštovani gospodine Staziću. Vi ste dosta toga eksplicirali u svome izlaganju ali je činjenica da je demokratski deficit kako se kaže utvrđen na Vladi ustvari utvrdio ga je izrijekom predsjednik Vlade Ivo Sanader. Maloprije smo čuli iz izlaganja kolege Arlovića da je čitav niz koraka koji su se trebali dogoditi da bi se uopće utvrdilo to što je Vlada tako naprasito utvrdila preskočen znači to je ustvari predsjednik Vlade zaključio ali niste eksplicirali jednu važnu činjenicu moram priznati da je i meni to do sada promaklo. A to je da je ustvari glavna odgovornost na čitavoj ovoj zbrci na jednom resornom ministarstvu koje je trebalo provesti postupak i provelo je. Ali to je ministarstvo trebalo upozoriti predsjednika Vlade koji se evo tu proziva cijeli dan danas a možda je ustvari ni kriv ni dužan. Trebalo je upozoriti predsjednika Vlade da će se dogoditi izbor i da će se dogoditi izbor sa demokratskim deficitom. Trebalo je upozoriti da to upravno vijeće koje je deficitarno u demokraciji i zbog toga će biti smijenjeno tražilo i to na vrijeme tražilo da dobe 5 člana, da dobe predstavnika zaposlenika. Izgleda da to nije pasalo resornom ministarstvu ili resornom ministru, izgleda da su se oni gadno poigrali sa svojim predsjednikom Vlade, pardon gledam u krivu osobu ali iza leđa mi je…
Koju krivu osobu? Gledate u mene! Nisam ja kriva osoba.
Danas ovdje sjede predstavnici tog Ministarstva i šute lijepo o tome da su bili traženi da imenuju. Imenuju tog petog. A mi se ovdje prepucavamo s lijeva na desno, prozivamo premijera …
Eto vidite.
Tražimo tko je odgovoran, a ustvari izgleda da su odgovorni neki drugi i možda bi trebalo tražiti razriješenje nekih drugih ljudi.
Mogu ja zaštititi Ministarstvo kulture … /Govornici govore uglas./ …
Možete, ali, ali nakon jedno pet minuta. Poštovani zastupnik Nenad Stazić, odgovor na repliku.
Poštovana kolegice Antunović vidite Ministarstvo kulture, ministar kulture sve da je i htio reagirati on naprosto nije imao vremena jer on je neprestano na putu s premijerom pa se nije stigao s time baviti. On se bavi fotografiranjem premijera na putovima. To je njegova glavna ministarska zadaća. To vidimo svaki dan na televiziji. I drži kišobran premijeru. To je njegov, on zato plaću prima. Prema tome čovjek naprosto nije stigao, ja za to imam razumijevanja s obzirom da je na putu. A drugo, pazite jeste li vi sigurni da je ministar kulture unatoč tome što je stalno s premijerom na putu znao, znao koga će Vijeće izabrati i da neće poštivati volju premijera ili možda promijenjenu volju premijera nije uspio saznati i to nije uspio javiti u Ministarstvo. Prema tome stvari su komplicirane znate i ja ne bih tu sad svu krivicu svaljivao na jadnoga ministra koji eto putuje i ne stigne se baviti svojim poslovima. … [[Upadica se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević, Klub HNS-a. Petminutna rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo i danas u raspravi su se čule neke čudne stvari i objede na račun Sabora. Ja moram reći da ni predsjednik ni Sabor nisu izašli izvan procedure. Bio sam prisutan kad je predsjednik, nije dopustio nasilje u Parlamentu. Znam da je sat i više se čekalo da bude kvorum i da odluka bude legalna. Tako da želim da odvojimo ono što je krivica Vlade i ono što je krivica Sabora. U ovom slučaju nikakve naše krivice nema. A što se tiče neću puno pričati uopće više o HINA-i, htio bih samo dati jedan drugi primjer i zamoliti premijera da spriječi demokratski deficit u hrvatskim vodama. U hrvarskim vodama.
Šta će premijer sprječavati sada u vezi upravnog vijeća HINA-e i Hrvatske vode?
Smijem napraviti paralelu?
Nemojte praviti te paralele. Onda ćete ići na paralelu sa Hrvatskim šumama.
Ne, uopće neću ići. Ići ću na jednu drugu paralelu.
Sa Hrvatskim cestama, sa šumama i gorama. Nemojte.
Ni u Hrvatskim vodama, ni u Hrvatskim vodama nema predstavnika zaposlenika u Upravnom vijeću i ako je, iako znamo da je Zakon o hrvatskim vodama donesen ohoho i da je trebalo to biti donešeno pa evo pozivam premijera da spriječi taj demokratski deficit jednako kako je spriječio ovo u HINA-i da jednako tako spriječi i u …
Dobro, i za Klub HDZ-a poštovana zastupnica Jagoda Majska-Martinčević, petminutna rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Neću ja iskoristiti punih 5 minuta jer mislim da to nije potrebno. Svega smo se danas ovdje naslušali. Moram reći ja mislim mi s ove strane ni krivi ni dužni. Najviše toga da naprosto našim kolegama iz oporbe ne odgovara kad se misli svojom glavom i kad se kaže da je netko pogriješio pa makar bio i od nas izabran. Jer u onom bivšem sistemu su se ljudi na funkcijama znali zabetonirati i nisu se micali gotovo stoljećima. E došla su druga vremena i danas kad pokušavamo obraniti možda još ovu krhku demokraciju danas se to proglašava farsom i ne znam čime. Ja mislim da tu problema nema. Naime čula sam da je netko dobacio ovdje da je naravno u HINA-i napravljeno nasilje nad HINA-om, al … [[Govornik se ne razumije.]] šta se dogodilo na HRT-u, ne bih ja rekla da je tu uopće riječ o nasilju bilo gdje. Niti u HINA-i, niti u HRT-u niti u Vjesniku niti će toga biti. Mi se samo moramo naučiti pravoj demokraciji, a to znači da ako netko pa makar on bio i vama nemili premijer pokuša, pokuša napraviti nešto dobro. Pokuša svima nama dati do znanja da neće poštovati takav način odabira da to vama ne bude čudno nego da to prihvatite normalnim kao što biste to vjerojatno prihvatili normalnim da je došlo s vaše strane kad niste bili oporba, ali nije dolazilo jer onda demokracije nije bilo. Eto tako misli Klub Hrvatske demokratske zajednice. Hvala lijepa [[Upadica: Bravo Jagoda!]]
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Antun Kapraljević.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja bih ispravio netočni navod kad je kolegica rekla: «Makar on vama bio nemili premijer». Meni je moj premijer drag [[Upadica: Bravo!]] [[Upadica: Aplauz!]]
To je jedna svečana obveza i jedna izjava koju treba cijeniti i respektirati da je poštovani zastupnik izrazio da mu je premijer drag. … [[Upadica se ne razumije.]] I, bitan napredak, da. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Antun Vujić, petminutna rasprava.
Uvaženi gospodine predsjedniče, štovani kolege zastupnici. Naravno ovo je sve što se događalo ima takav oblik da smo se mogli dosta i nasmijati. Nažalost nije uvijek zadovoljstvo sa samim tokom sjednice i ono zadovoljstvo koje bi nas moglo opravdati pred onima koji u ovom Saboru gledaju one koji odgovorno odlučuju o nekim stvarima. Ovdje su počinjene, ja ću ih ponoviti nekoliko ozbiljnih gafova i oštećenja da tako kažem u razvitku demokracije u Hrvatskoj a posebno mislim uloga medija. Najprije smo na upozorenje opozicije izglasali jedno vijeće koje je po, sa stanovišta zakona nelegalno zbog toga što, ne zbog toga što je netko portir ili veterinar nego zato šta ne zadovoljava uvjete natječaja primljen na to mjesto. A onda je da tako kažem gotovo neposredno iza toga to Vijeće moralo biti jednom odlukom koja je došla vehementno od strane Vlade suspendirano jer je izabralo ili predložilo krivo kandidata. Osnovno je po mome mišljenju i po mišljenju kluba SDP-a što zapravo ono šta bi trebalo saživjeti, a to su regulatorna tijela u području medija ne uspijevaju saživjeti od napada na njih. Napadi na Vijeće HRT-a su već bili dosta poznati. Međutim ono se je toliko učvrstilo da ga je sada teško dirati. Ali napadi na ovo krhko Vijeće koje je postavljeno na način koji dakle opozicija se protivila, ali ipak kad je počelo djelovati je nekako djelovalo ili nešto odlučilo, odlučilo je u jednoj sekundi drugačije nego što možda nije dobilo obavijest da treba drugačije odlučiti pokazuje da zapravo je izuzetno krhko ovo što smo stvarali i da ne možemo biti zadovoljni sa stabilizacijom regulatornih tijela vezano na medijski prostor. Ima jedna stvar koja o tome više u prilog od sve ove naše rasprave, a to je nešto što smo imali prilike pročitati u nekim medijima, a to je da su se predsjednik Republike i predsjednik države dogovorili oko nekih funkcija u vezi sa medijima, a koje se dakle prvenstveno tiču televizije. Mi bismo trebali sa ove govornice poslati poruku svim tim regulatornim tijelima mijenja li ih ili ne mijenja ih, ali dok jesu. Da oni ne mogu ovisiti ne o tome šta su se dogovorile stranke pojedinci, ovi ili oni, nego niti o ovome što su se eventualno dogovorili predsjednik Republike i predsjednik Vlade ili se možda nisu dogovorili ali su ih tako prenijeli njihovi glasnogovornici, a da to oni nisu demantirali. U ovome se krije tajna ovoga našega ovdje problema danas. U tome da neki još uvijek misle da mogu mimo regulatornih tijela odlučivati o tome kako će izgledati medijski prostor i tko će biti izabran i da dakle kada se ne može na to utjecati onda se mijenjaju ta tijela. To su vrlo ozbiljni problemi, problemi mnogo ozbiljniji od našeg da tako kažem duhovitoga nadvikivanja ili da ne kažem neki drugi izraz, jer vidim da ću ja sada dobiti jednu nezasluženu repliku, jer ovo sve što govorim je konstruktivan pokušaj da shvatimo u kojem smo problemu. A šteta je ozbiljno učinjena. Učinjena je prema Europi, učinjena je prema europskim integracijama. Na sjednicama odbora su bili ljudi koji su vidjeli da ovu fazičnu situaciju ne mogu ocijeniti kao nešto pozitivno. Nakon što su nam prihvaćeni zakoni na europskim tijelima mi ih dovodimo ponovo u pitanje našom praksom i bacamo Hrvatsku natrag. Zato postoji odgovornost, zato postoji odgovornost onih koji su inicijatori takvih događanja. Ja sada mislim da nemam niti potrebu da kažem tko je inicijator takvih događanja, to se ovdje tako dobro vidjelo cijeli dan danas, od odbora do eto ovoga sastanka kako i sada nadam se završava. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Narod kaže koga svrbi taj se češe. Evo i sada govoreći ovdje o HINA-i i njezinom Vijeću gospodin zastupnik kaže da su napadi na Vijeće HRT-a česti, ali ono je toliko čvrsto da mu se ne može ništa dogoditi. Nažalost točno je jer tu medijsku sramotu kakva ne postoji u povijesti elektronskih medija nema nitko nego mi Hrvati, a vi ste osobno radili taj zakon i pridonijeli toj sramoti skupa sa vašim kumom i prijateljem i inače dugogodišnjim članom partije i funkcionarom vaše partije kako one tako i ove sadašnje. Dok ste hodali po savskom nasipu smišljali ste to nakaradno vijeće koje je donijelo toliko štete Hrvatsko radioteleviziji da se nikad od te štete neće oporaviti. A što se tiče financijske strane, donijeli ste stotine milijuna kuna štete. Eto o tome se radi. Hvala.
Povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Antun Vujić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] mi je zapravo jako drago da jednom možda ću stići opovrgnuti nešto, a to je da mi se pripisuje jedno kumstvo koje ne postoji. Ali budući da se ovaj gospodin zastupnik s još svojim suradnicima iz medijskoga prostora ima metodologiju da oni napišu jednu laž, da onda oni kažu kako mediji pišu o tome kao da je to već istina i sada se ta laž ponavlja. Gospodine predsjedniče Sabora, da li biste možda mogli poduzeti da se u ovom Saboru ne ponavljaju stalno neke laži, potkazivanja, lažna potkazivanja i uopće mislim te da tako kažem žuta štampa koja prodire u ovaj Sabor tako da imamo i žute zastupnike. Bi li to nekako moglo prestati? Ja vas molim, to bi bilo u interesu demokracije u Hrvatskoj i ovoga Sabora.
Još jedna povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče, gospodin zastupnik je prekršio članak 209. a po članku 214. vi biste trebali njemu dati opomenu zbog vrijeđanja. Uvaženi i obrazovani gospodin zastupnik bi trebao znati u kom smislu sam ja kuma upotrijebio. Ja sam kuma upotrijebio u onom filmu … [[Govornik se ne razumije.]] gdje tamo se don Corleone obraća njegovo kumče kada traži u onoj glasovitoj sceni režiju, a onda kaže kum producentu veli moram vam dati ponudu koju nećete odbiti. Upravo se je to vama dogodilo sa HRT-om, a za ostalo pitajte Denisa Kuljiša. Hvala.
Uvijek morate naznačiti, uvijek Kum I ili Kum II kad se radi o tom, i Kum III ima, da. I poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Evo ja bih ispravila sljedeće. Gospodin zastupnik je rekao da je danas hvala Bogu Vijeće Hrvatske radiotelevizije teško dirati, tako ste rekli. A ja mislim da to nije točno, jer smo ga mi itekako dirnuli u prošloj raspravi. Dirat ćemo ga i dalje. Uvijek kada ćemo smatrati da ne radi dobro i da ne radi u interesu općih interesa i javne televizije. A inače što se tiče portira i veterinara, ja ću završiti ovo sa možda vama jednom anegdotom. Nije rečeno da ono što vam piše u diplomi mora biti Bog i batina za ono što radite. Danas u Hrvatskoj imate jednog od najboljih mladih Mozart pjevača u Europi. Znate što je on po profesiji? Zubar.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Nastavak sutra u 9,30 sa raspravom o Prijedlogu zakona o povjereniku za informacije. Upravo vaš se nastup ide prema ovome. SJEDNICA PREKINUTA U 20,37 SATI Prijedlog odluke o razrješenju djela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Imat ćemo, prvo ćemo, glasovat ćemo o svakom pojedinačno.
Poštovani gospodine predsjedniče.
Molim? Čekajte, nisam vam dao riječ. O svakom pojedinačno ćemo treba glasovati o razrješenju. Izvolite, u ime kluba HSP-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime kluba Hrvatske stranke prava zbog činjenice što Odbor za zakonodavstvo nije postupio po našem zahtjevu jer ovdje je ne samo politički nego i pravni problem. Stanka od 10 minuta.
Klub zastupnika HNS-a. SDP stanku od 10 minuta. … [[Upadica se ne čuje.]] Stanka 10 minuta na zahtjev ova četiri kluba. Gospođe i gospodo zastupnici. Isteklo je vrijeme za stanke. Nastavit ćemo sa u ime kluba HSP-a sa, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Za klub Hrvatske stranke prava, HINA je uz Hrvatski radio primjer kako se objektivno i profesionalno izvješćuje hrvatska javnost. Prilikom imenovanja sadašnjeg sastava odnosno dijela sadašnjeg sastava … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] klub Hrvatske stranke prava je upozoravao na činjenicu da se odmah ne bira i predstavnik radnika jer cijenimo i uvažavamo djelatnike i radnike HINA-e. Također smo onda tražili da se provede novi postupak ali ste nam rekli da HINA ne može biti bez upravnoga vijeća jer je kao bivšem isteklo sastav mora se imenovati novo upravno vijeće. I sad dolazimo u pravnu situaciju. Ako bi odglasovali ovo što je predloženo da će HINA imati dva ravnatelja ali neće imati upravno vijeće. Znači riječ je o tome da mi kao Hrvatska stranka prava, kao Klub zastupnika Hrvatske stranke prava ne možemo sudjelovati u donošenju nezakonitih odluka u Hrvatskome saboru, jel' kao ako bi u tome sudjelovali to znači da narušavamo dignitet Hrvatskoga sabora i dajemo loš primjer svima ostalima a znamo kakva je situacija vezana i za korupciju i za sve druge situacije, znači sve nezakonite situacije. Prema tome, za nas je jasna situacija. Upravo vijeće mora biti budući ovaj prijedlog nije pripremljen na taj način. Logika je stvari i pravna i svaka druga je ta ako se jedno upravno vijeće razrješuje odmah se mora novo izabrati. Jer sada ćete imati situaciju da nema upravnog vijeća i zbog toga tražimo odgodu za glasovanje o ovoj odluci dok se ne pripremi i novo odmah imenovanje novih, jel' mi smo bili protiv sadašnjeg sastava upravnog vijeća, tako smo i glasovali. Nemamo ništa protiv da se smjeni, ali ne možemo dovesti HINA-u i hrvatski pravni sustav u situaciju da sudjelujemo u donošenju nezakonitih odluka. Hvala lijepa.
Hvala. Za klub HNS-a, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Pridružujem se zahtjevu u ime Hrvatske narodne stranke, zahtjevu kolega iz stranke prava. Naime, bez obzira sad na koji način je to upravno vijeće postavljeno, kako je postupak išao, izlazili smo, ulazili, ucjenjivali jedni druge, bili grubi. Upravno vijeće je izabrano na legalan način. Ovaj postupak a to smo jučer u onoj diskusiji večernjoj par puta ponovili, malo emocionalno, malo duhovito, malo grubo, malo ovako, malo onako ali zaključak je bio evidentan, da ovaj postupak u činjeničnom stanju stvari sada ostavlja HINA-u bez upravnog vijeća. Do sad je HINA imala krnje upravno vijeće sa 4 člana, jednim neizabranim. To krnje, zato što je krnje je smijenjeno. A sad ćemo staviti samo jednoga. To više nije ni krnje, ja ne znam kako se to više zove, ali ako danas se izglasa odluka da se ova četiri člana upravnog vijeća smijene u Upravnom vijeću HINA-e će ostati jedan čovjek, na čelu HINA-e će ostati jedan ravnatelj koga je izabralo smijenjeno upravno vijeće. Dakle jedna sasvim apsurdna nadrealistička situacija koja se može izbjeć tako da postupimo kako smo po jednoj od prethodnih točki postupili. Razriješen je jedan član Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju odmah je izabran drugi. Onog časa kad se to tako dogodi dakle kad nam na klupe dođe prijedlog za druga četiri člana bit ćemo spremni glasovati o tom. Do tada nažalost ne i stvarno apeliram na sve zastupnike da ne postupamo nezakonito, da ne dovedemo ovako važnu tvrtku u situaciju da zapravo nema glave. Odgodimo to glasovanje za vrijeme dok nam predlagatelj ne da četiri nova imena. Naravno to je demokratsko pravo parlamentarne većine da odredi koja su to četiri imena a to moraju biti nekakva četiri imena. Hvala.
Hvala. U ime kluba SDP-a, poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Pa eto, jučer smo raspravljali o problemu demokratskog deficita i nismo se usaglasili oko toga tko je za taj demokratski deficit odgovoran. Jedni su rekli da je odgovorna Vlada, drugi su rekli da je odgovorno upravno vijeće i većina bi danas trebala odlučiti da li je to upravno vijeće za koje predložene sankcije za Vladu na žalost teško da u ovakvom sazivu Sabora možemo osigurati predviđanje ili predlaganje a još manje realizaciju sankcija. Međutim, možda se danas ipak uspijemo dogovoriti oko jednog drugoj deficita a to je pravni deficit ili pravni vakuum u kojem će se po našem dubokom uvjerenju isključivo odgovornošću Vlade ne Sabora naći HINA koja gotovo da neće moći legalno, pravno funkcionirati ako mi danas razriješimo i ovo preostalo važećeg upravljačkog kadra u HINA-i ma šta mi o sastavu tog upravnog vijeća mislili. I zbog toga podržavamo inicijativu kolega iz kluba HSP-a da se odgodi glasanje o ovome, da se dođe do koliko je moguće pravnog rješenje i da se izađe iz ove neprihvatljive, čudne situacije u koju smo mi kao zastupnici dovedeni a za koju je odgovorna Vlada Republike Hrvatske pa i njen premijer koji misli da se donesene odluke poništavaju njegovom glasnom izjavom na sjednici Vlade.
Hvala. Klub HDZ-a. Za klub HDZ-a, poštovani zastupnik Florijan Boras, klub zastupnika HDZ-a se prijavio. Jedino ako netko nije slušao na ušima onda je to problem ušiju.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U ime Kluba HDZ-a smatram da nikakvih političkih a ni pravnih razloga nema da odgađamo donošenje predložene odluke. Osvrnut ću se posebno na pravne razloge jer u razlozima za traženje kluba od strane HSP-a to su navedeni kao glavni razlozi ili pravne nejasnoće zbog čega se tražila i stanka odnosno usuglašavanje. Naime, na Odboru za zakonodavstvo istina gospodin Pero Kovačević je tražio da to uvrstimo u dnevni red i mi smo bili tu točku uvrstili, provodili smo određenu raspravu. Međutim, zaključili smo da bi ipak trebali provesti neke dodatne konzultacije, dobiti materijale itd. Međutim, istina je to se kasnije nije dogodilo. No, reći ću isto tako i slijedeće. Nije praksa i nije uobičajeno od Odbora za zakonodavstvo da na svojim sjednicama razmatra odluke o izborima i imenovanjima. Naime, sukladno članku 59. našeg poslovnika čini mi se da nema nijedne odredbe koja bi nam to omogućila. Postoji naime istina ona opća odredba "obavlja i druge poslove". Naravno, mi smo to mogli. Ono što bi mi zasigurno zaključili na sjednici Odbora za zakonodavstvo je slijedeće. Dali bi sigurno potporu takvom prijedlogu odluke jer ona uistinu nema nikakvih nomotehničkih ili sličnih manjkavosti na koje bi mi mogli ukazati. Eventualne posljedice ili pravne nejasnoće koje će proizići iz donošenja ovakve odluke rješavat će nadležna tijela u normalnom postupku. Prema tome, faktična situacija bit će da će HINA biti bez dijela članova upravnog vijeća ali to će se otkloniti u redovnom postupku na način propisan Zakonom o HINA-i. Hvala lijepa.
Dobro. Hoćemo glasovati? Ajde da vidimo. Prekidam sjednicu. Nastavit ćemo iduću sjednicu. Bit će vjerojatno zakazana 8. studenoga. Zaključujem sjednicu. Izbori, imenovanja i razrješenja. Prijedlog Odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Dajem na glasovanje prijedlog odluke… … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro! Zastupnik poštovani Antun Vujić u ime kluba SDP-a. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, moramo upozoriti da smo se našli u jednoj anomiji ravnoj u vezi sa funkcioniranjem i radom ovoga vijeća. S jedne strane, ne trebam podsjećati Sabor. Dakle, još nedavno je na upozorenje s ove strane sabornice je upozoravano da ovi isti članovi koje sada razrješujemo osim jednoga ne izvršavaju uvjete po kojima bi mogli biti izabrani, međutim mi smo ih također ipak izabrali odnosno imenovali. Sada smo u situaciji da na njihov vlastiti zahtjev a zbog situacije koja je stvorena i koja je javnosti poznata moramo ih razriješiti. Međutim, paralelno s tim razrješenjem ide jedno razrješenje koje je potpuno nepotrebno a koji nije dao vlastitom inicijativom, ostavkom to je gospodin Rusan koji je u međuvremenu bio i predsjednik onoga vijeća. I sada smo u situaciji također i to da istodobno dok imamo ovaj prijedlog nemamo prijedlog novih članova vijeća. Kako se to mislim događa da se na ovaj način nešto što je potpuno u ingerenciji Vlade jer je imenovanje i predlaganje svih ovih kandidata na verifikaciju, zapravo na usvajanje u Saboru u ingerenciji Vlade događa to da mi sada zapravo ne znamo u kojoj smo tamo situaciji, imamo li vijeće, nemamo li vijeće, što znači posljedice i koje su posljedice razrješenja, tko je tamo u ovoj isto prilično složenoj situaciji koji imaju čitav niz obaveza i moraju funkcionirati sada vrši ikakvu djelatnost. Ovo je, ja ne znam kako to razriješiti, možda biste vi znali da nam rastumačite u kojoj smo se mi to sada situaciji našli odlukom Vlade koja je najprije predlagala jedno, zatim to povlačila, ovaj Sabor dovela u situaciju da se izjašnjava na pogrešan način da bi se poslije sve skupa potvrdilo da je Sabor, da su oni koji su bili protiv toga bili u pravu. Gdje smo sada i koliko to koristi situaciji sa medijima i u ovoj delikatnoj materiji koja je da tako kažem pod velikim interesom javnosti, svijeta i svega drugoga. Što i gdje smo sada? I tko može to u ime Vlade odgovoriti?
Dobro. Gospodo, samo prije toga polako. … [[Upadica se ne čuje.]] Mir, molim vas. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine Lončar, tri člana vijeća su podnijela ostavku. Jedan nije. Vlada je predložila razrješenje se četvorice, dakle i o trojici koji su podnijela ostavku. Sad je to jedna uistinu situacija u kojoj treba što hitnije pravno razriješiti ovu situaciju na način da dođe do razrješenja, i ovi koji su podnijeli ostavku. Peti član je na prijedlogu za imenovanje, utvrđena je njegova kandidatura a Vlada bi trebala ukoliko ovi budu razriješeni danas trebala bi odmah staviti pozivni oglas da u roku od primjerice dva tjedna predloži nove kandidate koje bi potvrđivao i imenovao Sabor. To je sada jedan izlaz iz te situacije. Kolega Kovačević, izvolite!
Pa, poštovani gospodine predsjedniče, i zadnji put sam ja u ime kluba Hrvatske stranke prava predložio da se razrješenje mora obaviti zajedno sa imenovanjem novih članova. Nemojmo se dovoditi u paradoksalno pravnu situaciju da nam HINA ostane bez upravnoga vijeća a mislim da je Vlada jer smo to imali na zadnjoj sjednici, znači na ovoj prije ove sjednice, da je Vlada u međuvremenu trebala napraviti javni poziv za odabir novih članova. Pravno vam je ta situacija ista kao kad između izbora da bi Vlada koja je tehnička Vlada dala ostavku i to zakon ne dopušta jer ona mora i dalje raditi. Tako je i ovdje pravna situacija. Ne možemo dovesti HINA-u u nezakonit položaj. Ovi članovi moraju ostati dok u isto vrijeme ne budemo imenovali nove članove. Znači, ne smijemo se dovesti u pravnu situaciju da HINA nema upravnoga vijeća. Ako se gleda zakon … [[Govornik se ne razumije.]] zna se koje su ovlasti upravnoga vijeća i predlažem opet da za tih četrnaest dana što ste vi kazali onda imamo i prijedlog za imenovanje novih i razrješenje starih. To je jedino pravno moguće rješenje. Ovo sada je nakaradno rješenje i stvara veliki broj nezakonitosti i onemogućava poslovanje HINA-e. Hvala lijepa.
Ovi koji su članovi vijeća podnijeli ostavke oni ostaju u funkciji. Ako sada budu razriješeni to vijeće ne egzistira pravno ali poslove obavlja ravnatelj. Idemo glasovati. Vlada će trebati dostaviti u najkraćem roku pozivni oglas i onda ne možemo raspravljati i otvarati više raspravu. Idemo glasovati gospodo. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, koliko je nelogično to ćemo nešto utvrditi glasovanjem. Prvo, dajem na glasovanje. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, ne možemo otvarati raspravu. Nema otvaranja rasprave više. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa pitanje imate koje pitanje. Na svako pitanje ćete odgovoriti glasovanjem. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, poslovničke naravi.
Moje pitanje je poslovničke naravi. Zašto sad kad se od nas traži da postupamo i glasamo o tome nema ovdje nikoga iz Vlade iz resornog ministarstva koji trebaju biti ovdje i obrazlagati ovaj svoj prijedlog?
Zato kolegice što je rasprava završena.
Ja pitam zašto ovdje nema nikoga.
Pa ne treba ni biti o glasovanju, rasprava je završena. Molim, idemo na glasovanje. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Bože Skoke dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Molim, uključimo se.
Molim vas, ako je bilo kakve tehničke, ove ili one smetnje onda možemo dizati ruku. I predlažem da se diže ruka. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dignite se. To hoćemo da se dignete. Pokažite svijetu tko ste i šta ste. Tako treba. … [[Upadica se ne razumije.]]
Uključimo se da vidimo kvorum kojega vjerojatno nema sada. … [[Upadica se ne razumije.]] 70. Nema kvoruma. Prekidam sjednicu. Nastavak u srijedu u 9,30 sa raspravom o Prijedlogu zakona o oružju. Hvala onim zastupnicima koji nisu došli i koji su uspjeli srušiti kvorum. Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju Bože Skoke, dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Božo Skoko podnio ostavku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 78 glasova za i 1 suzdržan razriješen dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e, Božo Skoko. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Dijana Katice, dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e, i ona je podnijela ostavku. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova za Dijana Katica razriješena dužnosti članice Upravnog vijeća HINA-e. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju Dražena Jovića, dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. I Dražen Jović je podnio ostavku. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 79 glasova za i Dražen Jović jednoglasno razriješen dužnosti člana Vijeća HINA-e. Mir malo još! Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju Ivana Rusana, dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova za donijeta odluka o razrješenju Ivana Rusana dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e.