Kolegice i kolege želim vam dobar dan i nastavljamo sa raspravom o - Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana Nikole Tesle Predlagatelji odluke su zastupnici Mirela Holy, Damir Kajin i Davor Bernardić. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje, članak 194.do 202. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. U ime predlagatelja govorit će kolegica Mirela Holy i kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege. Na samom početku i ovog izlaganja koje u ime predlagatelja kolege Davora Bernardića, Damira Kajina i moje branim Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana Nikole Tesle, pročitat ću vam nekoliko Teslinih izjava. "Iz ovog rata, najvećeg u povijesti, mora se roditi novi svijet. Svijet koji će opravdati žrtve koje čovječanstvo podnosi. Taj novi svijet mora biti svijet u kojem neće biti iskorištavanja slabih od jakih, dobrih od zlih, gdje neće biti ponižavanja siromašnih od silovitosti bogatih, gdje će djela uma, nauke i vještine služiti zajednici za olakšanje i uljepšavanje života, a ne pojedincima za stjecanje bogatstva. Taj novi svijet ne može biti svijet poniženih, pogaženih, već svijet slobodnih ljudi i naroda jednakih u dostojanstvu i poštovanju čovjeka." Njegov drugi citat: "Veliki je čovjek onaj koji svojim umnim darovima i sposobnostima natkrije ostale ljude, koji kao što pčela prikuplja med, prikuplja znanje, otkriva nove istine, ali sve to kruni ljubavlju prema čovječanstvu, da mu pomogne da što prije izađe iz bijede, straha, gladi, neznanja, bolesti. Nisu veliki oni koji ponižavaju čovjeka, već oni koji obogaćuju njegovo duhovno nasljedstvo i time pomažu njegovoj sreći." Treći citat: "Borba žene za ravnopravnost završit će novim poretkom u odnosu na spol u kome će žene biti nadmoćnije. Suvremena žena koja već sada u čisto površnim pojavama predstavlja napredak svog spola samo je vanjski znak nečeg dubljeg i moćnijeg što sazrijeva u njedrima ljudske vrste." Četvrti citat: "Energija to je ključni problem budućnosti, pitanje života ili smrti. Sadašnji izvori energije su nepouzdani i truju naš planet. Možda preživimo to trovanje, ali doći će dan kada će ti izvori energije presušiti." I posljednji citat: "Svi smo mi jedno, ljudi su međusobno povezani nevidljivim silama." Svi ovi citati koje sam pročitala zorno prikazuju kakav je Nikola Tesla bio čovjek. Nikola Tesla bio je briljantan izumitelj i znanstvenik i po tome ga čovječanstvo pamti jer nas je zadužio pa danas uživamo u mnogim tehnološkim blagodatima, uređajima bez kojih danas više ne možemo zamisliti naš život. No Nikola Tesla nije bio samo veliki znanstvenik i izumitelj, on je bio vizionar i filantrop, izuzetno veliki čovjek. Tijekom njegovog 87 godina dugog života Teslu mnogi nisu shvaćali, rugali su mu se i ismijavali ga kao fantasta, ekscentrika i čudaka, ali danas je potpuno jasno da je Tesla vidio dalje od svojih suvremenika i da je za razliku od mnogih svojih suvremenika, posebice onih koji su ga osporavali, Tesla volio čovječanstvo i uvijek je na umu imao javni interes, a to je ono čemu i mi koji sjedimo u Saboru i svi mi koji se bavimo politikom moramo težiti jer naše djelovanje mora imati samo jednu svrhu: djelovati u javnom interesu i činiti dobro društvu. U tom smislu Nikola Tesla nam svima može biti doista veliki učitelj. Hrvatska ima tu čast da je ovaj kozmopolit i filantrop u svemu čovjek svijeta, rođen u malom ličkom selu Smiljan kraj Gospića i to 10. srpnja 1856. godine. Upravo zahvaljujući toj sretnoj činjenici kolege Bernardić, Kajin i ja smo na poticaj Udruge "Nikola Tesla"-geni za budućnost i njihove predsjednice Dragice Mihajlović koja se već godinama bori za promociju Nikole Tesle i njegovog veličanstvenog djela u hrvatskoj i svjetskoj javnosti, predložili da se ovaj datum 10. srpnja proglasi Nacionalnim danom Nikole Tesle i da se tako na simbolični način oda priznanje ovom velikom čovjeku. Ovo je prilika da se podsjetimo i nekoliko biografskih činjenica iz Teslinog života. Nikola Tesla rođen je u svećeničkoj obitelji koja je prepoznala genijalnost mladog Tesle te ga je siromaštvu usprkos školovala u Karlovcu, Grazu i Pragu. Tesla je osnovnu školu krenuo u Smiljanu, a završio je u Gospiću. Nakon toga upisao se u nižu realnu gimnaziju u Rakovcu kraj Karlovca. Nakon završetka gimnazije dvije godine je pauzirao. Ambicija roditelja bila je da mladi Tesla postane svećenik, ali tome se usprotivio i upisao na Studij tehničkih znanosti u Grazu. U Pragu je studirao tehniku, ali nije završio studij zbog financijskih razloga. Zaposlio se prvo u Budimpešti u telefonskom društvu, a potom je radio u Edisonovoj tvrtki u Parizu. U Strassbourgu je 1883. godine izvan radnog vremena konstruirao prvi indukcijski motor. Prije no što je napunio 30 godina otišao je u Ameriku i zaposlio se u Edisonovoj tvrtki, ali između dva izumitelja nije bilo puno razumijevanja što je dovelo do poznatih sukoba. Razvoj industrije išao je na ruku Teslinom geniju jer su industriji trebali motori, a Tesla je otkrio elektromotor. Trend otvaranja Amerike prema drugim prekomorskim državama također je koincidirao s Teslinim otkrićima, njegovom ambicijom da poveže svijet i osigura mu energiju, a ostvarenju toga cilja uspješno se približio otkrićima prijenosa električne energije i telekomunikacija. Nakon što je napustio Edisonovu tvrtku Tesla je osnovao svoju tvrtku. George Westinghouse čelni čovjek Westinghouse electric company iz Pittsburgha 1888. godine kupio je prava na Teslin patent višefaznog sustava naizmjenično pokretanog dinama, transformatora i motora što je dovelo do sukoba između Edisonova direktnog sustava i Tesla-Westinghouseovog izmjeničnog pristupa. Teslin izum odnio je pobjedu. Tesla je u svom laboratoriju u New Yorku radio sve do svoje smrti 1943. godine, a u tom je razdoblju izumio elektromagnetski motor koji je postao osnova svih strojeva koji se pokreću izmjeničnom strujom. Posvetio se i mnogim drugim izumima poput visoko frekventnog elektriciteta, indukcijskog naboja koji se koristi u radio tehnologiji, bežičnog prijenosa električne energije i radijskog upravljanja letjelicama pretečama radara, iskorištavanju solarne energije, turbinama, stacionarnim valovima pomoću kojeg je dokazao da zemlja može poslužiti kao vodič i reagirati kao glazbena viljuška na električne vibracije na određenoj frekvenciji. Godine 1896. povjerena mu je izrada konstrukcije pogona hidrocentrale na Niagarinim slapovima. Zbog nedostatka novca njegove ideje su ostale u bilježnicama koje se još uvijek proučavaju. Odlikovan je 1917. godine Edisonovom medaljom, najvećim odlikovanjem Američkog instituta elektroinženjera. Njemu u čast 1956. godine jedinica za magnetsko polje prozvana je Tesla. Enciklopedija Britanica Teslu ubraja među 10 najvažnijih ljudi u svjetskoj povijesti. Osim toga Tesla je govorio 6 jezika i imao fotografsko pamćenje. Teslina otkrića i danas su nedovoljno istražena. Vizionarska su njegova istraživanja prijenosa energije, elektromagnetskih zračenja i elektrovodiča iz kojih su danas nastali moderni sustavi radio komunikacija, televizije, robotike i daljinskog upravljanja. Zbog toga opravdano možemo očekivati da će i mnogi budući pronalasci imati ishodište upravo u Teslinim otkrićima. Oko 100 tisuća stranica Teslinih dokumenata pohranjeno je u njegovom muzeju u Beogradu, u Morganovoj banci u New Yorku te u središtu FBI-a. Mnogi od tih dokumenata nisu dostupni znanstvenicima. Postoje spekulacije da se u Teslinoj ostavštini krije rješenje problema bežičnog prijenosa energije. Nadamo se da je proglašenje Nacionalnog dana Nikole Tesle samo početak javne valorizacije djela ovog genijalnog znanstvenika i izumitelja u Hrvatskoj, a nadamo se i u svijetu. Vesele nas informacije da su Ministarstvo znanosti i obrazovanja i Ministarstvo vanjskih poslova pokrenuli inicijativu za proglašenje Teslinog dana, Dana znanosti, tehnologije i inovacija na međunarodnom nivou putem organizacije UN-a. Nadamo se da Hrvatska neće stati samo na ovoj simboličnoj gesti već da se će se pokrenuti stipendija za mlade znanstvenike inovatore koji će nositi Teslino ime. Uvjereni smo kako će proglašenje 10. srpnja Nacionalnim danom Nikole Tesle imati pozitivnu ulogu u promicanju ideja Nikole Tesle i motiviranju naših nadarenih učenika inovatora da ustraju u svom radu što je posebno važno za svako gospodarstvo jer su inovacije danas temelj gospodarskog razvoja. U tom smislu je iznimno važno da Hrvatska u pravom smislu te riječi postane zemlja znanja i inovacija. Temeljni preduvjet za to su veća izdvajanja za te namjene. Naime, sve dok ćemo za znanost i tehnologiju izdvajati 0,75% BDP-a teško ćemo dostići gospodarstva drugih razvijenih država. Europski cilj je da izdvajanja za znanost i tehnologiju budu oko 3% BDP-a. Možda u tom nesrazmjeru, odnosno postocima izdvajanja za znanost i tehnologiju možemo potražiti činjenicu da imamo 20 puta manje prijavljenih patenata od prosjeka EU i 15 puta manje od susjedne Slovenije. Među prvih 10 globalno konkurentnih dominiraju upravo zemlje koje najviše ulažu u znanost i obrazovanje, neke čak 5% BDP-a. Zahvaljujemo Vladi RH na pozitivnom mišljenju i podršci te sa zadovoljstvom prihvaćamo predloženu nadopunu naziva u Nacionalni dan Nikole Tesle – dana znanosti, tehnologije i inovacija. Koristimo ovu priliku i kako bismo se u ime predlagatelja ispričala evo ga kolegi Zdravku Ronku što smo ga zaboravili uključiti u ovu inicijativu što apsolutno zaslužuje. Naime, kolega Ronko je kao gradonačelnik i zastupnik aktivno i svesrdno radio na promicanju lika i djela Nikole Tesle. Između ostalog podigao je i spomenik Tesli u Požegi. I na samom kraju izražavamo nadu da će svi zastupnici i zastupnice podržati ovu odluku jer proglašenje ovog dana može pomoći predstavljanju Hrvatske kao zemlje znanja i inovacija te kao domovine svjetski poznatog genija Nikole Tesle u EU te u svijetu, a to bi moglo pozitivno utjecati ne samo na hrvatsku znanost već i na hrvatski turizam. Hvala vam najljepša.
I nastavit će kolega Davor Bernardić.
Poštovana potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Udruge Nikola Tesla dobar vam dan i hvala vam na svemu onome što radite da bi promicali ovaj hrvatski brend svugdje u svijetu. Tesla je ne samo čovjek, on je prije svega genij ali on je i jedan put koji je inspirirao mnoge generacije, a inspirirao je i mene na početku bavljenja fizikom. Njegova genijalnost, izumi, patenti, njegova skromnost i njegova borba za čovjeka i čovječanstvo su nešto što bi trebalo usaditi u svakog mladog čovjeka u trenutku formiranja. Od svih sila trenja ona koja najviše usporava ljudski napredak je neznanje. Ono što bi se nazvalo najveće zlo u svijetu. To je citat koji je izgovorio Nikola Tesla kao i proći će mnoge generacije dok naša tehnologija ne bude pogonjena energijom koja će biti dostupna u svakoj točci univerzuma jer je cijeli svemir pun energije. Ono što se ne zna i ono što je možda manje pod lupom javnosti da je Nikola Tesla danas sve više citiran znanstvenik. Znanstvena djela Nikole Tesle tek danas dobivaju puni zamah u punom znanstvenom smislu riječi a kakav je bio njegovo početak u borbi za dobrobit čovječanstva, najbolje govori to da je bio progonjen od strane velikih industrijskih divova i velikana industrijskog doba poput Thomasa Edisona i Jpa Morgana. Mnogi Teslini patenti za koje javnost ne zna ili je slabije upoznata su ostali skriveni ali i danas još ne do kraja dokučeni i otkrivaju se u kako vrijeme prolazi. Od velikog iznenađenja sa naizmjeničnom strujom na world ekspo-u u Chicagu gdje je šokirao sa svojom idejom naizmjenične struje i ušao u rad sa Edisonom dok stvaranja pretpostavki za neonsku rasvjetu, načina na koji će se lakše i brže distribuirati rasvjeta i kao 40 godina prije prvog patenta Tesla je svio svoje plinske tube nudeći svijetu neonsku rasvjetu. Radijacija Kilianove fotografije koje se danas koriste u medicinskoj dijagnostici tek su jedan od brojnih izuma s kojim je Tesla unaprijedio život čovjeka i čovječanstva. Radio uređaji i bežični prijenos energije kojem se inicijalno otkriće pripisivalo Markoniju Tesla je na to samo rekao ne žalim što su drugi pokrali moje ideje, žalim što nemaju svoje. Možda jedan od najznačajnijih izuma za povijest ljudske civilizacije koji je uvelike promijenio tok ljudske civilizacije je daljinsko upravljanje kojeg je prvi puta Tesla demonstrirao 1898. na daljinskim upravljanjem s brodom. Kasnije je daljinsko upravljanje nažalost potrudilo u vojne svrhe i dirigiralo bez pilotne njemačke tenkove. Ono što je izuzetno važno da je upravo imajući u vidu i zato što je bio svjestan koliko njegovi proizvodi mogu utjecati na čovječanstvo u ratu ali i u miru mnoge svoje izume odnio sa sobom u grob. Da ne spominjem električni motor, robotiku ili otkriće lasera koji je Teslino otkriće kao i pokušaj bežične komunikacije i bežične energije. Inače poznati hrvatski znanstvenik Marin Soljačić radi na prijenosu energije bez žica, dakle bežičnom prijenosu energije pomoću kojeg bi se napajali strojevi, znači elektronička oprema pa čak i automobili. Znam ponešto o tome budući da sam na sličnoj temi kvantne interakcije između poluvodiča i sam diplomirao no Tesla je tu ideju zamislio prije sto godina i izgradio toranj na Road Ajlandu koji je trebao emitirati prve bežične signale odnosno biti bežični odašiljač slobodne i besplatne energije. To je bio njegov san, slobodna i besplatna energija za sve. Tu je Tesla bio vizionar, bio je humanist, bio je prije svega čovjek koji je svaki svoj slobodni trenutak svoga znanja poklanjao čovječanstvu. Boravim u hotelima, imati vlastiti stan značilo bi vezati se emocijama za određeni prostor a to odvlači pozornost i prisebnost od znanosti. To je bio Nikola Tesla, rođen u malom ličkom mjestu, studiravši u Gratzu i Pragu, školu završivši znači gimnaziju karlovačku i podarivši cijelom svijetu svoja znanja i svoju pamet. On je pred zastupnicima Zagrebačke gradske skupštine 1892.obrazlao projekt prve, tj. druge hidroelektrane na Savi koja je trebala biti napravljena no tada u ono vrijeme nije bilo previše sluha za te vizionarske pothvate i nekako je to usmjerilo Teslu da napusti domovinu i da svoje znanje ponudi cijelom čovječanstvu. Tko zna da je Zagreb tada imao 1892. da je bilo mudrosti od strane gradskih vlasti, drugu najbolju i za one na Krki, hidroelektranu u svijetu. No nedugo poslije zajedno sa Westinghouse-om napravio je veliku hidroelektranu na Nijagari gdje je Westinghouse-om vezao dolar za vat i on je rekao vi ste napravili gospodine Tesla toliko vat ako vam, ako ja vama sad ovo potpišem, ja ću bankrotirati, slobodno se firma može zvati tesla. On je rekao nema veze, vi ste mi prvi pružili šansu. To samo govorit o tome kakav je čovjek kakav je čovjek bio Nikola Tesla jer novac za njega apsolutno nije ništa značio. Novac ne predstavlja toliku vrijednost kakvu je postavio čovjek prema njemu, sav novac, ja sam ulagao u izume s kojima sam omogućio nove pronalaske omogućujući čovječanstvu lakši život. Pojedinac je prolazan, rasa i narodi će doći i proći ali čovjek ostaje. U tome leži duboka razlika između pojedinca i cjeline. I toga je bio svjestan Tesla, svijeta kao cjeline i zato sam izuzetno ponosan što zahvaljujući Mireli Holy, Damiru Kajinu, Udruzi Nikola Tesla, Zdravku Ronku kao jednom od prvih koji je se angažirao u ovu inicijativu 10. srpnja ove godine će se obilježiti Nacionalni dan Nikole Tesla. I ono na čemu ne smijemo stati jer Tesla je hrvatski brend, Tesla je hrvatski proizvod, Tesla nije samo stvar prošlosti, on je sve više stvar budućnosti jer Tesla je danas puno aktualniji nego što je bio prije 70 godina, Hrvatska je, povijesna zadaća Hrvatske Vlade, Hrvatskog parlamenta, hrvatskog društva da živi ne samo sjećanje na Nikolu Teslu, nego stalno podsjećanje na njegov rad i djelo i zbog toga mislim da je vrijeme da Hrvatska Vlada predloži UN-u da se njegov rođendan, a kao što i inicijativu koju će potpisati vjerujem mnogi, proglasi Svjetskim danom znanosti. Isto tako mislim da je vrijeme da se u Hrvatskoj osnuje Međunarodni institut za društveni razvoj Nikola Tesla koji će cijelu ideju prenositi po cijelom svijetu i omogućavati onima kojima to, od kojih se najviše očekuje, a to su mladi nadareni učenici da dobiju ne samo informacije, nego sva potrebna sredstva kako bi mogli nastaviti nesmetan rad. Godišnji podatak koji je porazan i katastrofičan jer 12 tisuća ljudi napušta našu zemlju, otvaranjem Hrvatske u EU taj broj je nešto i veći. Hrvatska je godinama ulagala velik novac u projekte koji nisu dali rezultat, u projekte gdje je izgubila novce, žrtvovala budućnost, perspektivu i nadu velikom broju naših sugrađana, pogotovo djeci, pogotovo mladima koji sada budućnost i kruh traže negdje vani. Neću se vraćati na samo 100 milijardi kuna koje je Hrvatska u zadnjih 20 i nešto godina uložila, tj investirala u brodogradnju bez otvaranja jednog novog radnog mjesta i sanacije bankarskog sektora koja je bila teška nekoliko desetaka milijardi kuna. To su dva državna proračuna koja da su uložena u znanost i razvoj, koja da su uložena u mlade, nadarene i perspektivne, koja da su uložena u povećavanje istraživanja i razvoja povezivanja sveučilišta i industrije u Hrvatskoj, danas bi Hrvatska sasvim drugačije izgledala.Najkonkurentnija zanimanja bi ostajala ovdje, ne bi odlazila van. Moja apel mladim ljudima je da pokušaju smoći snage i optimizma da u Hrvatskoj ostanu jer to je ono što je izuzetno važno za našu budućnost i da se u Hrvatskoj bave znanosti jer znanost je rijetka disciplina koja ima takav direktan, a onda indirektan učinak na društveni razvoj, na GDP, ali i na stanje svijesti. I zato je Nikola Tesla upravo ova misao vodilja i ova svjetlost vodilja koja ohrabruje da u danima koji su pred nama, u godinama koje su pred nama kroz spomen njegova imena iz jedne male Hrvatske, Hrvatska ima snage stvoriti još mnoge Nikole Tesle i sebi osigurati bolju budućnost i perspektivu i onda to podijeliti sa cijelim svijetom jer Hrvatska je zemlja koja je ulaskom u EU otvorena, koja ima priliku svoje znanje i sposobnost pokazati cijelom svijetu i to je naša šansa i to trebamo učiniti upravo na projektu Nikole Tesle. Manje je poznato da je Nikola Tesla ispitivao i frekvenciju Zemljine kore, da je tu ustanovio za njega pomalo šokantno otkriće da postoje stojni valovi i određena frekvencija kojom se mogu slati poruke čak i kroz Zemljinu koru tako da je za njega čista energija bila sve što ga okružuje, sve što ga inspirira, čak je i rekao da moramo osloboditi misli od ograničenja koja nameće prostor i vrijeme i sačuvati glavne značajke. Čovjek koji je bio vizionar, ali koji je proučavao Indijsku filozofiju, koji je znao i … matematiku, koji nije imao u glavi samo kartezijanski sustav razmišljanja, čovjek koji je inspirirao svakodnevno i koji je dan danas sve više nego prije inspiracija mnogim drugima jer Tesla je danas puno citiraniji nego što je to bio prije 70 godina. Tesla je danas puno aktualniji nego što je to bio prije 70 godina, Hrvatska danas ima priliku kroz Teslu biti puno aktualnija nego nikad prije. Stoga iskoristimo ono što imamo, uzdajmo se u one najbolje stvari koje smo zajedno sa našim najvećim sinovima proizveli i napravit ćemo mnogo. Jedan njegov citati s kojim ću i završiti zvuči: "Onog dana kad znanost počne proučavati nefizikalne pojave, u 10 godina napredovat će više nego u ranijim stoljećima svoje povijesti. I ako ne znate kako, promatrajte prirodu, ona će vam dati jasne odgovore i inspiraciju". Jedino što možemo reći, hvala Nikola Tesla.
Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika, govorit će kolege Ivan Grubišić i Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolege i kolegice zastupnici, drago mi je da je ova tema došla … članove ovog Visokog doma i drago mi je što sam čuo dva izlaganja s kojima se u potpunosti slažem, ali bih ja nešto, na nešto drugo skrenuo pozornost da nije dosta samo uspostaviti dan Nikole Tesle ili dan Tehnologije i znanosti, a zvat će se Nikola Tesla, nego je više važno da li mi djelujemo i usmjeravamo mlade generacije putem kojim je išao Nikola Tesla. Kad to kažem onda mislim na dvije paradigme, to je paradigma istine autoriteta i paradigma autoriteta istine. Tesla je promotor paradigme autoriteta istine. On je za tu istinu živio, on se za tu istinu na svoj način borio, zalagao, on je za tu istinu možemo reći i umro. Suvremena civilizacija uvjeren sam da ide spore, ali ide tim putem i s određene, određenog autoriteta istine. Druga paradigma u kojoj smo svi mi odgajani ili odgojeni je istina autoriteta. Imao sam prigodu razgovarati, upoznati osobu koja je napisala knjigu "Četiri posljednja dana Nikole Tesle". Nazvao sam tu gospođu koja je to pisala, pa sam rekao pa gospođo vi ste toliko mladi da vi ne poznate Nikolu Teslu, kako ste mogli napisati što je Nikola Tesla mislio i razmišljao četiri posljednja dana svoga života u jednom hotelu u Americi? Ona je rekla da ne poznam osobno Nikolu Teslu, ali sam napisala knjigu na engleskom "Četiri posljednja dana Nikole Tesle". Pročitala sam njegove radove koji su mi bili dostupni i na tim radovima sam razmišljala i napisala tu knjigu koja je u Engleskoj doživjela nekoliko izdanja, još nije prevedena na hrvatski. Ja je nisam pročitao, ali u razgovoru s tom osobom koja je napisala i knjigu "Osmi grijeh posluh", rekla je da je u ime istine ili paradigme određenih autoriteta napravljeno najviše zla u ljudskoj povijesti. Ljudi su naprosto slušali starije čiji je autoritet bio nametnut, a nisu slijedili niti glas savjesti niti ono što kaže znanost. Zato se ovaj visoki dom nalazi pred jednom dilemom da li se zaustaviti samo na obilježavanju od jednog dana u godini koji će biti posvećen Nikoli Tesli, što ja podržavam, nego je više važno da li usmjeravamo društvo kako odgovorni predstavnici društva u pravom vidu i u pravom smislu za budućnost. Naime, moje je mišljenje da se mi nalazimo u jednom rascjepu između ove dvije paradigme istine autoriteta i autoriteta istine. Budućnost i znanost pokazuju nam put da treba slijediti autoritet istine, a ne istinu određenih autoriteta, bilo da su to autoriteti ideološki, bilo politički, svjetonazorski, religijski, politički. Ne treba slušati slijepo ni jedan autoritet, nego se voditi vlastitom savješću i odgovornošću i imati uvijek nekako otvorene uši za ono što kaže znanost. Kad ovo govorim onda mislim da u naše društvu imamo jednu situaciju koja mene osobno zabrinjava, a to je pitanje što će biti s našim mladima koji se školuju, što je sasvim legalno i otvoreno, svjetonazorska sloboda je jedna od bitnih sloboda čovjeka, ali ne možemo danas više uzeti Bibliju, citirati i reći da je to bilo tako. "Stvorih Bog svijet u šest dana, a sedmi otpočinu." I tako se našoj djeci na Vjeronauku predaje, da je svijet nastao u šest dana, a onda su nam govorili i dok sam ja bio školovan da je to šest perioda. A onda na kraju je se otkrilo šest dana se radi, sedmi dan je sabat, treba otpočinuti i da bi se argumentiralo ta istina sedmoga dana počinka, onda je ispričana priča o stvaranju svijeta gdje Bog stvara šest dana svijet a sedmi je otpočinuo, pa onda i vi morate šest dana raditi, a sedmi otpočinut. To se djeci može pričati i to zvuči kao lijepa priča, ali kad djeca kasnije dođu i upoznaju se s fizikom, s kemijom, biologijom onda uviđaju da je veliki raskorak između onoga što su učili kao istinu određenog autoriteta i što su prihvaćali i ono što uče kasnije u školi, sami razmišljaju i vide da je to veliki ponor između te dvije paradigme. Zato je pitanje šta bi trebalo učiniti u ovom velikom visokom domu da usmjerimo odgoj mladih ne isključujući mogućnost slobode svjetonazora bilo kojega, ali imajući uvijek u vidu da je znanost i škola, da nam dade rezultate autoriteta istine. Ono što kaže znanost, što kaže umjetnost, što kaže filozofija, što kaže antropologija a ne samo ono što nam piše u jedinoj knjizi za koje je sve nadahnuto, sve od Boga i sve se prihvaća kao apsolutna istina. Skupo ćemo platiti pogreške koje na tom planu činimo jer djeca kada počnu misliti svojom glavom onda ostavljaju ovu paradigmu istine autoriteta, traže svoju istinu ali uglavnom lutaju. Zato je usmjeravanje školstva jako važna stvar u koncipiranju cjelokupne naše politike vođenja društva i mi smo za tu politiku odgovorni. Toliko kao neka načela prigodom ove rasprave o Nikoli Tesli. Jasno da ćemo mi kao nezavisni zastupnici ovo podržati s upozorenjem koje sam rekao, da treba cijeniti ne samo istinu autoriteta koji je zaslužen, nego još više u duhu i Nikole Tesle i suvremene znanosti promovirati autoritet istine, znanja, znanosti, umjetnosti, filozofije itd. Hvala vam lijepo. Damir Kajin će nastaviti diskusiju.
Damir Kajin, izvolite.
Poštovana potpredsjednice, gospodo zastupnici. Da, kada govorimo o Nikoli Tesli valjda svi mislimo isto. Riječ je o čovjeku ovih prostora koji je zadužio cijelo čovječanstvo. Jednako tako Tesla je znao i tko je odakle je. Poštovao je svoje porijeklo, svoju domovinu, ali ono što je neponovljivo, što je vjerojatno jedinstveno Tesla je zadužio čovječanstvo. I kao što su svi govorili prije mene bez Nikole Tesle svijet bi bio drugačiji, svijet bi bio siromašniji ili da nije bilo Nikole Tesle danas bi civilizacijski vjerojatno bili u 20.ne 21.stoljeću. Nedavno sam gledao na MAX-TV-u mislim da je to bila History ili Geografic jednu seriju o ljudima koji su pokrenuli Ameriku, koji su stvorili da se tako izrazim Ameriku. I tu je normalno bilo mjesta i za Rockfellera i za Morgena i prije spomenutog Westinghousa ne znam koje sve ne industrijalce, mislioce, ali jedna ili dvije emisije bile su posvećene i Edisonu i Nikoli Tesli. Kada netko znači nakon 70 godina od njegove smrti u Americi oda takvu počast nekome sa ovih prostora onda mora da je taj netko bio nešto posebno i onda mora da je taj netko doista zadužio preko Amerike i Ameriku i cijelo čovječanstvo, a Tesla je to doista bio. On je bio jedinstven, on je bio slavljen za života, ali i danas 70 godina od njegove smrti. Elementi, automobili nose njegove ime, po nekim vjerojatnim izuzima bio je možda i stotinjak godina ispred svog vremena. Kada već spominjem tu MAX-TV-u, History ili Geografic imaju onu emisiju o izvanzemaljcima, tu ga spominju zajedno sa Leonardom itd. kao ljudima izvanzemaljske inteligencije. Jasno da to nema veze sa pameću ili sa stvarnošću, ali želim reći o Tesli se govori danas više nego jučer, Tesli se ljudi dive, Tesla je danas poznatiji vjerojatno nego ikada, Tesla je ono najbolje što je Hrvatska usuđujem se reći imala. Tesla se isto tako nije iskompromitirao za vrijeme 2.svjetskog rata, prepoznao je iako je živo preko bare pravu stranu sukoba na ovim prostorima. Mnogi u Hrvatskoj još uvijek o tom vremenu dvoje ali je Tesli sve bilo jasno još '41.godine tko je bio na pravoj odnosno tko je bio na onoj drugoj strani. I da, sigurno je da mu treba odati poštovanje, treba mu odati priznanje. Ja mislim da to ne može biti sporno, bio je velik i on je vjerojatno ono najbolje na što se Hrvatska može pozivati uz normalno ne želim tu nikakve replike sada, ovaj partizanski pokret koji isto tako zadužio ove prostore. Kod Tesle ništa nije sporno. Zadužio je čovječanstvo od Hrvatske ništa nije tražio, naš je koliko i od cijeloga svijeta, Hrvat je koliko je i Srbin, ponosio se Hrvatskom kao i Srbijom i u vrijeme kada se razmišlja o zabrani ćirilice ili referendumu o ćirilici Tesla je primjer suživota, convivence i vremena bez mržnje. O njegovim izumima o njegovom djelu ne znam o onome o izmjeničnoj struji koja svijet i danas pokreće kao i pred 100 i toliko godina, neka govore drugi, ali bez Tesle svijet bi bio bitno drugačiji i zato nije čudno da ga je jedna Britannica uvrstila među 10 najznačajnijih ljudi u povijesti čovječanstva. Hrvatska je dala više nobelovaca ali nitko osim možda Tita i Ćire Blaževića, da se našalim, nije ostao upamćen kao Tesla. Za kraj, iako ovaj prijedlog nikoga ne tangira lijepo je da o njemu svi misle iste. I utoliko Dan Nikole Tesle je nešto najmanje čemu se ovom teslinom geniju možemo odužiti. Tesla je govorio i ovako, da se ponosi svojim srpskim porijeklom i Hrvatskom domovinom. '91., '92.kada mi već dobacuje eto u Gospiću mu se ruši spomenik. Ja ne znam da li je netko za taj barbarizam odgovarao? Možda je, ne znam. Zašto su ga srušili naši barbari koji ne mogu život zamisliti bez Teslinih izuma. Zato jer valjda po njihovom mišljenju taj spomenik nije bio "dovoljno hrvatski". Tako se srušilo i onih tri tisuće partizanskih spomenika pa gospodu iz HDZ-a ne čudi da je srušen onda i spomenik Nikoli Tesli, čovjeku koji je zadužio i Hrvatsku i čovječanstvo. Ova zemlja se u više navrata pokušala odužiti svom geniju i ovo je također pokušaj da se sjetimo kako bih rekao prolaznosti, kao što je rekao gospodin Bernardić ovoga svijeta. Da, jednog dana Hrvatska će zasigurno dobiti i svoj nacionalni institut Nikola Tesla a do tada pokušajmo ono najbolje, najkreativnije zadržati ovdje a ne ih slati u Ameriku. Točno da je Tesla ostao u ono vrijeme u Austro-ugarskoj, Banskoj Hrvatskoj možda njegov um ne bi bio prepoznat. Pokušajmo se stoga makar na dan Nikole Tesle odužiti novim Teslama, prije svega na način da ih pokušamo zadržati ovdje kao što im se, ne znam, jedna Kanada, Amerika itd., odužuju kada dođu na njihove prostore [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] Još jedanput, Tesla je sigurno ono najbolje što je Hrvatska dala i stoga pokušajmo prepoznati nove Tesle. I evo ih, ja se nadam i njemu slične.
Jasen Mesić, povreda Poslovnika.
Imam prvo povredu Poslovnika gospođo potpredsjednice, članak 238. Dakle, uspjeli smo od Nikole Tesle doći do Ustaša i Partizana. I sigurno je prekršeno da se govori o temi koja nije predmet rasprave gospođo potpredsjednice. Ako ćemo ovu temu i ovu temu uspjeti ispolitizirati u Hrvatskom saboru onda stvarno i ova inicijativa neće imati ni izbliza onu svrhu koju je trebala imati. Tim više što je uvaženi zastupnik Kajin, ako sam dobro shvatio, jedan od predlagača inicijative. Da li ostale kolegice i kolege koji to predlažu na isti ovaj način misle da o ovome treba razgovarati? I gospođo potpredsjednice mislim da ste morali u tom smislu reagirati da ovu raspravu izvedemo na pravi put. I poslije toga imam repliku za kolegu Kajina.
Hvala lijepa. Nije povrijeđen Poslovnik. Kolega je govorio u ime kluba o temi o kojoj se raspravlja. Često se izlazi nešto šire od samog prijedloga o kojem raspravljamo. On je iznio činjenicu, iznio je činjenicu da je spomenik Nikole Tesle u Gospiću srušen. Jasen Mesić replika.
Ako se već iznose činjenice, uvažena gospođo potpredsjednice i uvaženi kolega Kajin, onda ih treba iznijeti točno. Dakle, isto je tako činjenica da je napravljen odljev tog spomenika. Isto je tako činjenica da je preko 1700 spomenika stradalo u vrijeme domovinskog rata. Činjenica je da bi bilo puno bolje da se to nije desilo. Činjenica je da imamo preko 300 milijuna eura direktnih šteta na kulturnim dobrima u Republici Hrvatskoj. Činjenica je da smo imali razorene kompletne komplekse. I činjenica je da je 2005. godine vezano za spomenik koji je spomenut napravljen odljev i on je pripremljen za obnovu. Treba pitati u Ministarstvu kulture šta se sa time čeka. To će sigurno gospodin Kajin učiniti kada se već toliko adekvatno brani. Ili kada već govori o činjenicama onda je mogao reći da je Vlada Republike Hrvatske 2005. godine uložila u potpuno novi muzejski centar u Smiljanu. Da je uređena rodna kuća u Smiljanu. Ili nije trebao onako slijepo glasati za proračun Republike Hrvatske koji smanjuje sredstva za znanost koje svi predlagači ukazuju da bi trebalo težiti nekakvim europskim standardima. I poštovani kolega ako stvarno nemate ništa drugo, nego ići politizirati i govoriti o stvarima koje možda niste dobro, s njima niste dobro upoznati, onda to činite ili na adekvatan način ili nemojte činiti. Jer stvarno smo smatrali i u klubu HDZ-a kada smo to i podržali na odborima da se radi o nečemu o čemu možemo svrsishodno i konstruktivno raspravljati i na neki način popraviti on što se može od inicijative. I na neki način s time izvući pozitivne efekte za cjelokupno društvo. Ako sada ponovno iz toga politiziramo onda očito nismo zreli ni za ovakvu inicijativu.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Da nisam imao vremena gospodine zastupniče spomenuti vašu inicijativu o obnovi Tesline kuće u Smiljanu, čini mi se da ste spomenuli 2005. godinu. Ali sam vjerojatno i tada glasao za proračun kao što sam glasao i za ovaj. I hvale je to vrijedna bila inicijativa ali znajte ovdje u mom istupu nije bilo ni riječi politizacije, barem ja to tako jednostavno doživljavam. Međutim, želim još jedanput i hvala da ste mi dali priliku upitati, ne znam, prije svega institucije ove države tko je srušio Teslin spomenik i da li je netko zbog toga odgovarao. Da li je netko zbog toga odgovarao? Ja ne znam, volio bih da je zato jer je taj, zato jer i ti barbari koji su to učinili bez Teslinih izuma jednostavno ne bi mogli zamisliti dan svoga života. Bili ste gospodine zastupniče svojedobno ministar kulture, prema tome, možda bi neki drugi vaš kolega mogao odgovoriti na ono pitanje o kojem ste i sami progovarali tko je znači srušio ne samo Teslin spomenik nego i onih vi kažete 1700 drugih spomenika, ja kažem 3000 spomenika iz razdoblja ili posvećenih razdoblju Narodno oslobodilačke borbe. Barbarizam je jedno, barbarizam je drugo, to jednostavno ne doliči nikome. A onaj koji se drznuo na nešto uprijeti ne prstom nego dinamitom valjda bi trebao odgovarati.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Kajin, kada ste govorili o rušenju spomenika, sasvim sigurno da ste govorili o tome da pravna država ne funkcionira. Stavljati Nikolu Teslu u kontekst partizana je banaliziranje i njegovog lika i njegovog djela. A vi jeste ispolitizirali ovu temu i skrenuli pozornost javnosti na nevažno. I slažem se sa uvaženom potpredsjednicom Sabora, nije povrijeđen Poslovnik ali jest dobar ukus.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Izgleda vi gospodine zastupniče da uopće nemate ukusa. Ja još jedanput ponavljam [[Upadica: Kolega!]] niti mi je bila namjera, niti sam išta ispolitizirao. Ali se Tesla između ostalog, htjeli vi to slušati ili ne, itekako jasno opredijelio još godine '41. Mnogima je to danas strano, ne znam zašto. Što mi time i kakve poruke želimo poslati, ali kada već govorimo o Tesli ne možemo jednostavno zanemariti i to njegovo neću reći političko nego svjetovno civilizacijsko opredjeljenje.
U ime predlagatelja Davor Bernardić. … [[Upadica se ne razumije.]] Jel bio predlagatelj ili replika?
Pa replika je bolje.
Izvolite.
Pa evo prije svega vjerujem kolega Kajin da ste svoj govor bazirali na određenim činjenicama, na ono na što moramo upozorit je da je zapravo jedinstven trenutak, jedan od rijetkih trenutaka u Saboru kada postoji veliko suglasje i zajedništvo oko ovog hrvatskog velikana Nikole Tesle. I apelirao bih na sve da upravo u tom duhu promoviramo ideju Nikole Tesle, dan Nikole Tesle kao nešto što ćemo ostaviti budućnosti, mladim generacijama i da i kroz našu današnju raspravu ton bude takav jer Tesla je danas puno više aktualan nego što je bio prije 70 godina. Tesla je danas stvar, osoba, pojava s kojom se Hrvatska itekako može ponositi i s kojom se može promovirati u svijetu i Tesla je danas ono zajedništvo koje je na pitanju znanosti, borbe za ljude, za djecu, za nadarene učenike, za znanost, za nešto što nam tako snažno nedostaje u našem društvu, Tesla je danas ta misao vodilja. I stoga stvarno apeliram da ova rasprava ide u tom smjeru, da ne ide u smjeru bilo kakvih povijesnih odnosa i podjela. Povijest ostavimo povjesničarima, ali Tesla je puno više, dio budućnosti, svakodnevno to više postaje nego što je dio povijesti i prošlosti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Pa ja ne mogu shvatiti, zar ne postoji suglasje o karakteru ako već govorimo o tome, između ostalog i Drugog svjetskog rata. Pa kakvi smo mi to ljudi i zašto to stalno činimo i zašto kroz ovakve jednostavno rasprave i polemike, upadice, sami sebe dijelimo. Pa nije on bio samo znanstvenik, bio je čovjek od krvi i mesa, a samim time bio je jedan veliki patriot koji je ispravno procijenio prilike na ovim prostorima još godine '41. To sam želio reći. A danas šta imamo u ovoj zemlji, imamo pokušaj referenduma o ćirilici i još jedan pokušaj da se jednostavno dijelimo kao što je to već toliko puta u hrvatskoj javnosti i učinjeno.
Kolega Kajin to nije bilo u replici. Hvala lijepa. Molim vas. Kakve veze sad ima ćirilica sa temom o kojoj raspravljamo? U ime predlagateljice… … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas da se smirite. Izvolite kolegice Holy za govornicu.
Kao predlagateljica, pretpostavljam da govorim i u ime kolege Bernardića, ja bih doista apelirala na to da ne uvlačimo Drugi svjetski rat u ovu temu jer je doista ono što je ostavština Nikole Tesle previše značajno da bismo bilo kakve ideološke sukobe uvlačili u ovu razmiricu i to doista nije potrebno i upozoravam kolegu Kajina koji je također predlagatelj da se suzdrži od takvih intervencija.
Ali čemu ograda, pa čemu ograda. Pa Tesla je govorio ponosim se svojom Hrvatskom domovinom i srpskim podrijetlom i to je toliko puta u našoj novovjekoj povijesti citirana rečenica da ne znam koga s one strane bi to trebalo smetati. Ne znam… … [[Upadica se ne razumije.]] Pa vama repliciram prije svega jer ste vi konačno svu ovu polemiku i započeli. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Mlakar, pa replicirao je kolegici Holy. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa može se po našem Poslovniku replicirati i predlagatelju i klubu i zastupniku. U ime kluba SDSS-a kolega Milorad Pupovac i molim vas da se smirite u klupama. Kolega Pupovac izvolite.
Ne samo da ne čujem nego nisam siguran da imam šta i čuti. Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a sa interesom prati ovu inicijativu, premda je o njoj saznao iz saborskih materijala, što je naravno uobičajen postupak kada su posrijedi teme koje se tiču Srba u Republici Hrvatskoj, a pitanje Nikole Tesle jeste svakako pitanje koje se tiče Srba u Republici Hrvatskoj. Nikola Tesla nije samo prekidač na ulasku u neku sobu i žarulja koja će se nakon toga upaliti. To je tehnika. Velika, značajna, historijska, svjedočanstvo ingenioznosti ljudskoga uma koje se eto ostvarilo u glavi jednoga sa imenom Nikola Tesla. Međutim, Nikola Tesla je u našim okolnostima, hrvatsko-srpskim, južnoslavenskim, mnogo više od toga. Decenijama je bio simbolom bratstva, riječi koja je danas ovdje zabranjena i nerado se o njoj govori iako je stara koliko i Francuska revolucija, a on je bio jedan od tih koji su vjerovali u taj ideal Francuske revolucije kao što ja vjerujem u ljudsku jednakost, jednakost među društvima. I nije mu spomenik '92. srušen u Gospiću zbog toga što je izumio struju, otkrio način kako ćemo koristiti električnu energiju, nego zbog toga što je bio Srbin i to treba reći danas i ovdje. Treba reći da mu spomenik, iako smo ga uspjeli obnoviti zahvaljujući hrabroj politici jedne Vlade kojoj je bilo stalo do sređivanja međuetničkih odnosa. 2006. godine povodom godišnjice Teslinoga rođenja, ali taj spomenik skuplja prašinu u Hrvatskoj likovnoj akademiji do dana današnjega. Zašto? Zato što nije dostojan grada u kojem su rođeni njegovi roditelji i koji je on sa ponosom isticao kao mjesto svojega porijekla. I kad tražite odgovor, odgovora nemate. Zašto? Zato što pored oca Domovine nema mjesta za velikana formata Nikole Tesle. I mi znamo i to treba reći ovdje, ne pitajući tko je srušio, niti pitajući tko je odgovoran, ali mi znamo kome to smeta. Mi znamo da postoje oni koji se pozivaju na vjeru u boga, ali vjeruju u idole, a ne u prosvjećenje, a ne u iskupljenje. Da je bilo drugačije taj spomenik ne bi bio diran. Znalo bi se od koga stradavaju Gospićani u ovom ratu. Da je bilo drugačije ne bi bio srušen i spomenik u Jadovnu iste godine. Prema tome, ne možemo razgovarati o nacionalnom danu Nikole Tesle ako ne razgovaramo o činjenici što je iza njega. I iz tog razloga, kolegice i kolege, Nikola Tesla je značajno ime ljudske povijesti. Nije značajno ime hrvatske, niti srpske nacionalne povijesti, nego ljudske povijesti. On nije zadužio samo Srbe, niti je zadužio samo Hrvate, nego je zadužio ljudski rod. A to da za njega u njegovom rodnom mjestu, u njegovoj rodnoj zemlji nema mjesta za njegov spomenik to da ja još jedan puta sa ove govornice kao što sam pitao premijera ove aktualne Vlade kad će biti vraćen spomenik Nikoli Tesli u Gospić. 2006. je obnovljen. I pitam se kojeg smisla ima predlagati nacionalni dan Nikole Tesle u Hrvatskoj, a ne pitati se gdje je Teslin spomenik. Hoćemo li proglašavati taj dan, a Teslu imati gdje? Da skuplja prašinu u Likovnoj akademiji. Hoćemo li jednog velikana koji je imao izrazito humanistička stajališta, koji je bio za toleranciju postavljati na mjestima i praviti se da ne živimo u društvu maksimalne netolerancije, da se one koji su njegovi poštivatelji, koji još žive u Republici Hrvatskoj po ulici naziva četnicima i vrijeđa i govori im se da idu u Srbiju kao što se meni događa. Živo mi je ovih dana i pravit ćemo se kao da je sve normalno i pravit ćemo se da smo uljuđeno društvo koje eto Tesli priznaje ono što mu treba priznati. To nije pravi način. Moramo se zapitati što je iza toga. Tesla nije bio partizan, niti mu je ta ideologija bila bliska. Ali kad govorimo o spomenicima onda se moramo pitati što je sa velikim spomenicima poput Vojina Bakić. Kome je smetao takav spomenik kao što je kamen, kome je smetao spomenik u Opuzenu. Govorimo o najvećim dostignućima koje ljudski um, ljudsko stvaralaštvo može imati. I dok ne nađemo taj odgovor, odgovor na ta pitanja ili barem dok ne počnemo sebi postavljati tu vrstu pitanja ovdje u ovom Saboru i u ovom društvu mi nećemo na pravi način odgajati djecu, niti im slati poruke. Tesli nije trebalo da ga ističu njegovo porijeklo, ali je '91. i '92. je u ovoj zemlji to porijeklo bilo isticano i to u značajnoj mjeri. Ali, to nije spriječilo one da mu dignu spomenik u zrak, niti je spriječilo one koji danas misle da mu nije mjesto u Gospiću jer da je tamo mjesto ocu domovine. Kojeg istog oca domovine bez teškoća pretvaraju i dovode u vezu sa poglavnikom iz NDH. I s tim nemaju nikakvih teškoća. Ali imaju teškoća sa time da se Tesli da adekvatno mjesto u hrvatskom društvu, u hrvatskoj povijesti, u hrvatskim udžbenicima. U tom smislu Tesla je mnogo više negoli samo pitanje tehnike. Tehnika je iznimno važna, ali Tesla kao što je ovdje pokušao reći kolega Kajin pa ga onda sa nerazumijevanjem upozoravate da to nije tema. Jeste tema, samo očito nemate svijesti o tome što ste dotakli, koju ste temu otvorili. Što Tesla znači u ovom društvu i što može značiti u ovom društvu i što bi trebao značiti u ovom društvu. I da se vratim na ono što su istakli kolege iz HDZ-a. Točno je, to treba reći, Vlada od 2004. do 2007. godine je napravila golem iskorak stvarajući, obnavljajući rodnu kuću i istovremeno podižući i gradeći memorijalni centar koji je istovremeno imao i novo spomen-obilježje Nikole Tesle. I isto tako postavljen je spomenik u gradu koji je podigao gradonačelnik Bandić zajedno sa tadašnjom Vladom i tadašnjim ministrom i to su značajni doprinosi. Ali ovo da do dana današnjega od 2006. pa do sada jedan od tri spomenika koji su podignuti u čast tom velikanu, jedan na slapovima Niagare, drugi pred fakultetom u Beogradu, treći u njegovom rodnom mjestu Gospiću izrađeni od ruku velikog hrvatskog kipara Frana Kršinića stoji u skladištu Likovne akademije i skuplja prašinu i da mi nemamo odgovora na to gdje ćemo ga postaviti i zašto ćemo ga postaviti. A da raspravljamo o ovoj temi bez toga pitanja mi iz kluba SDSS-a to ne možemo razumjeti. A ono što ne možemo razumjeti ne možemo ni prihvatiti. Dakle, podržat ćemo ovo kad dobijemo jasan odgovor na pitanje kada će se spomenik Nikoli Tesli koji je '92. godine srušen u Gospiću vratiti tamo gdje je bio podignut? Ako ne tamo, vratiti tamo gdje ga nitko neće dirati, gdje će ga se poštivati i gdje će biti vidljiv. To je njegova Lika i naša Lika. Oni koji misle drugačije, oni koji mene šalju i jučer i sutra u Srbiju u koju sam prvi put otišao kao mladi docent trebaju razumjeti da ne poštuju ovu zemlju i da o njoj ne znaju ništa i da ljubavi prema njoj nemaju koliko ni crno pod noktom. A to što jeste crno samo je mržnja. Hvala vam.
Sad idemo na replike. Damir Kajin.
Čestitam Miloradu Pupovcu i potpisujem svaku izgovorenu riječ. Da, ova inicijativa mora rezultirati vraćanjem Tesle, mora rezultirati vraćanjem Teslinog spomenika u Gospić. Inače, sve ovo o čemu danas razgovaramo jednostavno nema smisla. Spomenik smo obnovili, a bojimo se taj spomenik vratiti. Taj spomenik skuplja prašinu ne znam na Likovnoj akademiji. Da li je politizacija vratiti spomenik? Što će mi dan ako se Tesli ne možemo odužiti spomenikom koji je na onom mjestu stajao ne znam 20, 30 ili više godina? Osobno se zalažem da se to učini što je moguće prije do 10.07. ove godine. Ovo je saborska inicijativa, ali jasno, ona ima i političke poruke. Neka se vrati spomenik, neka se barabe koji su to učinili osudi. Ako je nastupila zastara neka se kaže zbog toga ne možemo, ali znamo tko su a i vi ćete doznati njihova imena. Ako mu je kip izradio hrvatski umjetnik Kršinić, ako može Tesla stajati u Kanadi ili SAD-u na Niagari, ako ne može stajati u svom rodnom gradu onda doista ova inicijativa neće imati nikakvog smisla i tu vidimo i sami da zapravo nikakav konsenzus ni oko ovoga pitanja ne možemo postići. Ja želim samo primijetiti da se ova zemlja ne može voljeti ni mržnjom ni rušenjem. A Tesla nije zaslužio ovakvu sudbinu kakvu ima danas njegov spomenik u Akademiji likovne umjetnosti ovdje u Zagrebu.
Sljedeća replika, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Pupovac sasvim sigurno da je rušenje spomenika bez obzira kojih barbarizam. To smo naučili kroz povijest. Barbari uvijek prvo ruše spomenik. Spomenik Tesli nisu srušili hrvatski domoljubi. Oni koji su spomenik srušili Nikoli Tesli osramotili su RH. U svemu ovom što ste vi govorili najviše zabrinjava licemjerje svih dosadašnjih Vlada, politike. Politika je ta koja ne dopušta, koja se plaši ili što je najgore koja manipulira time i koja želi status quo kako bi lakše vladala. Samo trebamo pogledati istini u oči i vi ste sudjelovali u tim politikama i dopuštali svojim sudjelovanjem da se takve stvari događaju. Svi ovdje, nema nevinih. Upozorili ste na jedan problem koji je veliki problem, koji guši hrvatsko društvo. Slažem se s vama tako dugo dok nećemo otvoreno početi razgovarati o tim stvarima, tako dugo dok ćemo gurati pod tepih one stvari koje se ne smiju gurati, koje pitanje civilizacije i pitanje demokracije, ovo će biti samo jedna prigodičarska inicijativa s tim da mislim da predlagači nisu na to mislili, da su predlagači imali časne namjere i da ovo o čemu ste vi govorili o spomeniku Kršinić, spomenik koji se treba vratiti na mjesto gdje mu i pripada, sasvim sigurno treba ući u tu inicijativu.
Milorad Pupovac, odgovor na repliku.
Poštovani kolega, ja jedva čekam dan da vi budete dio neke vladajuće većine i čekam da budete možda ministar u Vladi pa da čujete što će vam kolege iz klupa reći u pogledu vaše politike i vaše Vlade ili vaše koalicije, jedva čekam. Smisao političkog djelovanja ima tek onda kad prođete to iskustvo. Što se tiče onoga što je napravljeno, da točno, u tom razdoblju od 2004. pa do 2007. je napravljeno jako mnogo. Trebalo je to napraviti. Da ste prošli te krajeve i prošli to iskustvo, vidjeli biste s čim su se ljudi koji su to pronosili i zagovarali takvu politiku suočavali. Kakve su ih poruke dočekivale i u Zadru i u Gospiću zbog takvih politika. To što nije to realizirano, to treba pitati ljude u Gospiću, u županiji Gospićkoj i treba pitati ljude centralne vlasti danas, treba ih pitati, ali neke ingerencije ima i ovaj Sabor valjda. Neke mogućnosti u tom pogledu ima i ovaj Sabor i vi i ja, ne samo da raspravljamo nego da pokrenemo nešto i da prisilimo vlasti da nešto realiziraju a ovo je vrijedna inicijativa koju je pokrenula kolegica Holy uz sve moje, nisu kritike nego moje napore da skrenemo pažnju na još nešto.
Hvala lijepa. Dujomir Marosović replika.
Štovana gospođo potpredsjednice, stid me ovaj danas bit nazočan u ovoj sabornici, sve ove rasprave su šaka jada. Sve ovo je šaka jada, nula kuna a Kajin i Pupovac su obični rasparači mržnje u Hrvatskoj, ništa više, Kajin s jednih pozicija a Pupa s drugih pozicija, čemu, šta treba, tko je srušio spomenik bana Jelačića? Tito, pa jel on sad barbar, di je Kajin, jel on odgovara, gospodine Pupovac zbog vas sam se ovaj digao i vama replika. Sramota da je na ovaj način raspravljamo o Tesli, Tesla je ne vlasništvo, blagodat čovječanstva i ovome bi se stidio, okreće se u grobu kad čuje ove rasprave i što vi govorite o njemu, ma o čemu vi govorite, nije u vlasništvu SDSS-a. Pa ne možemo preko Tesle bistriti hrvatsko srpske odnose u Hrvatskoj. O čemu vi to razgovarate, pa normalno je da on je bio turen taj spomenik valjda što je rekao da je Srbin, a jel ima Meštrović, njemu su grob razbili, pa nisu mu razbili grob zato što je umjetni i zato što je napravio na Kalemegdanu spomenik no zato što je Hrvat a nije bilo rata, a vi manipulirate našom pameću jer tisuće granata po Gospiću pada, tisuće granata ginu djeca i čudite se da je netko srušio neki spomenik a da se nije, o čemu vi govorite? Vi iz raspirujete mržnju ponovo između hrvatskog i srpskog naroda i ja protiv toga oštro protestiram jer treba hrvatsko srpske odnose gradit iz dana u dan na bolje, na temelju onih. Ako trebamo što raščišćavat Tesli, šta je on izumio, koju frekvenciju, je li on bio Hrvat, jesu li njegovi djedovi kao što novine pišu i pradjedovi bili Hrvati katolici pa je prešao na pravoslavlje, treba vidjet je li on Hrvat ili nije. To su neke povijesne dubioze, molim lijepo Pupovca ili Stazića ili nekoga da mi to objasni, ako zna, ako ne zna, nikome ništa pa da to jedanput saznamo. I on zaslužuje u Hrvatskoj i sve što postoji, a ne da u ovim glupim raspravama u ovo ovdje, prostorijama.
Kolega, hvala lijepa. Kolega Marasović, vi zapravo skrećete raspravu u smjeru u kojem ne bi smjela ići. Ma molim vas, Milorad Pupovac, odgovor na repliku.
Ma ja sam blizu da kolegi Marasoviću ne odgovaram zato što je on, ne blizu nego skoro prešao crtu između onoga što je rasprava i ono što je ridikuloznost i onoga o čemu se ne treba raspravljati. Onoga što je možda zgodno za na trgu vidjeti i ono što pripada originalima ali ne pripada ozbiljnoj raspravi. ovo je ozbiljna tema gospodine Marasoviću, ako se hoćete njome baviti, bavite se, ako nećete nemojte. Ako ne znate, nemojte. Ako nemate dobru vjeru također nemojte, to da ja vama objašnjavam, što ja činim za hrvatsko srpske odnose ovdje i svugdje gdje se kreće. Nakon ovoga što govorite i onoga što ste znali govoriti u Hrvatskom saboru, meni je ovo naprosto ispod časti, ispod časti. O tome što Tesla znači, što znači rušenje tog spomenika, što znači rušenje spomenika žrtvama Jadrograda i odnosa prema tome to ja naravno …/Upadica Zgrebec: Uključite mikrofon. ne bih htio objašnjavati, ali nemojte doprinositi kada govorite o mržnji, nemojte pothranjivati one koji nas susreću na ulicama i koji nas šalju u Srbiju, danas, tolike godine nakon rata. I kada govorimo o partizanima, ja nisam četnik bio nikada niti ću biti, ja sam antifašist, hrvatski i svjetski. Ja sam progovorio ne zato što sam Srbin, nego zato što sam čovjek. Tesla je napravio to što je napravio ne zato što je Srbin, nego zato što je imao ingeniozan um [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] ali srušen mu je spomenik unatoč tome samo zato što je Srbin.
Hvala. Imamo jednu lijepu inicijativu ovdje u raspravi, pa vas lijepo molim nemojmo ići u neke vode koje nas vode ovdje u svađu i sukob. Kolega Jasen Mesić, replika.
Uvaženi kolega, ne mora meni gospodin Kajin govoriti što je to dobro i što bi to trebalo i koje su to antifašističke vrijednosti. Nema za to pravo. Ali vi dobro znate da je i spomenik … obnovljen, barem većim dijelom, znate da je to otvoreno 2011. godine, a niste to spomenuli. Poštovani kolega više od 40 spomenika svake godine u razdoblju od 2004. do 2011. koji pripadaju Hrvatskoj kulturnoj baštini, ali srpske … je obnavljano. Poštovani kolega, ne mora meni Kajin tumačiti, ne mora mi nitko govoriti da li sam ja to dobro shvatio ili nisam dobro shvatio jer jako dobro shvaćam. Što se tiče lokacije u Gospiću, prema informacijama koje imamo, radi se o tome da li spomenik, ovaj koji je obnovljen, koji postoji u akademiji, će se postaviti, dakle radi se o pitanju da se odredi točna lokacija unutar grada, kažem, prema informacijama koje imam raspravlja se unutar lokacije unutar grada Gospića. Ako je to jedini problem, onda se taj problem mora riješiti. Ne dopuštam nikome da uzme sebi za pravo da meni tumači što je to bitno u antifašizmu ili da netko tumači da li dobro kao pripadnik neke stranke ja to razumijem ili ne razumijem. Nakon svega i svog posla za koji i vi spominjete da smo se trudili u razdoblju kojem smo govorili napraviti.
Hvala. Odgovor na repliku, Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Mesiću, što vi razumijete, što vi ne razumijete, to ja ne znam. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja s vama po prvi put komuniciram sada u pogledu ove teme, govorio sam kolegi Marasoviću. Ali pustimo to. Prvo, da ne širimo previše temeljna pitanja ukupne spomeničke baštine, da se vratimo samo na pitanje spomenika Nikoli Tesli koji opterećuje ovu hvale vrijednu inicijativu i da se vratimo na poštivanje i priznavanje toga nasljeđa te komponente hrvatske povijesti, hrvatske kulture i hrvatske znanosti. Dakle, ako je spomenik Nikoli Tesli bio uklonjen zato da bi tamo bio postavljen neki drugi spomenik onda se to moglo napraviti kao u slučaju Bana Jelačića pa ga spremiti na neko mjesto i čekati, neka dočeka bolja vremena ili drugačija vremena koja će te stvari gledati drugačije. Međutim to se nije činilo, te spomenike se pretvarano u staro željezo, dizalo ih se u zrak. Kada je sada obnovljen, sada nema mjesta gdje bi ga se postavilo. Zašto? Jer je Teslino mjesto zauzeto. Dobro, ako je zauzeto u Gospiću, nije zauzeto na Plitvicama, postavimo ga tamo. Ako ga netko ne želi, ne treba ga imati. Ako netko ima veće svetinje nego što je on, u redu, vremena se mijenjaju, ali postavimo ga tamo gdje će da moći vidjeti svi, a voda je bila ono s čim je dobar dio svoga života radio.
Hvala lijepa. Potpredsjednik Nenad Stazić, replika.
Kolega Pupovac, vi ste potpuno u pravu kada rezonirate da u sklopu ove teme trebamo razgovarati i o povratku Kršinićeva spomenika u Gospiću, ali to pitanje nema smisla postavljati premijeru jer o tome odlučuje lokalna samouprava. Da se pita premijera on sasvim sigurno ne bi imao ništa protiv da se taj spomenik vrati na ono mjesto na kojem je bio prije nego što je … Treba pitati lokalnu samoupravu, a to su vam dva čovjeka, bivši gradonačelnik, a sadašnji župan Milan Kolić i sadašnji gradonačelnik Petar Krmpotić, oba dva pripadaju HDZ-u, stranci HDZ-a. I ja mislim da ovu temu treba raspraviti u dobroj vjeri i obratiti se našim kolegama u Saboru, Šukeru, kolegi Mesiću, kolegi Mlakaru, prije svega Darku Milinoviću koji je vrlo utjecajan u Lici i u Gospiću. Treba to pitanje postaviti predsjedniku HDZ-a, Karamarku, …, Brkiću, predsjedništvu HDZ-a, da oni utječu na te svoje članove u lokalnoj samoupravi i da se spomenik vrati ne sa Plitvice, ne na neko drugo mjesto u Gospiću nego tamo gdje je bio prije nego što je … jer samo to znači poništenje toga zla. Samo toga zla, samo to može značiti poništenje toga zla, kao što se prethodno spomenik Banu Jelačiću, pa nije se mogao vratiti negdje drugdje, tamo di je bio, tamo odakle je uklonjen jer samo tako se ta glupost može ispraviti. I to treba raspraviti u dobroj vjeri, da će kolege iz HDZ-a utjecati na lokalnu samoupravu, da ovo pitanje skinemo s dnevnog reda, da se ne sramotimo, da se ne sramotimo kao građani Hrvatske. Hvala vam.
Odgovor na repliku Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Staziću ja sam naravno, meni je poznato kolika je odgovornost lokalne vlasti, pa i ne samo lokalne vlasti nego lokalnih centara moći koji su ponekad moćniji i od samih vlasti ili su u najmanju ruku toliko utjecajni da ih vlasti slušaju. Puno bi se moglo reći, ali neko je u pravu, treba poštivati predlagatelje i ne treba pretjerano širiti i ne opteretiti ovu inicijativu koju treba cijeniti kao poštenu i hvalevrijednu. Ali ne slažem se s vama da pitanje ne treba biti premijeru. Premijer je premijer Hrvatske i odgovoran je za funkcioniranje vlasti na cijelom teritoriju Republike Hrvatske, odgovoran je za ustavne vrijednosti na cijelom području Republike Hrvatske. I kad ga pitam za spomenu ploču u Glini, ne mogu dobiti odgovor, to je pitanje lokalne vlasti, jer nije, nije. Pitanje skrnavljenja sjećanja na žrtve Drugoga svjetskog rata kako što bi bilo pitanje skrnavljenja na žrtve ovoga rata, sigurno nije pitanje lokalne vlasti nego je i pitanje centralne vlasti, kojoj centralna vlast treba poslati jasnu poruku, i vlasti i onima koji su paravlast.
Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. U ime kluba HDZ-a tražim stanku od pet minuta, reći ću razlog. Ne možemo dozvoliti da o jednoj temi koja je trebala biti konsenzus, u ovom visokom domu se vode nisko političke rasprave koje su otišle tamo gdje ne trebaju otići i nakon replike kolege Stazića ja tražim stanku u ime kluba pet minuta, iz razloga što i gospodin Pupovac nije mogao osporiti da u vrijeme HDZ-ove vlasti je puno napravljeno. Pa na kraju krajeva i to spomen područje Nikole Tesle je trebalo biti područje gdje su mladi trebali učiti o Nikoli Tesli i tako je napravljeno. Ali kažem, očigledno nekome nije u interesu da se raspravlja na takav način, nego da rasprava ode negdje drugdje. Jer ako ćemo početi raspravljat o tome koliko je kulturnih spomenika hrvatskog naroda porušen u jednom i drugom ratu…
Hvala, objasnili ste zašto tražite.
… nećemo otići nigdje i onda ćemo u principu svi baciti blato na Nikolu Teslu, a to nikome nije u interesu. I zato iskreno govoreći razočaran sam sa nekim raspravama ovdje i zbog toga molim stanku u ime kluba da možemo zauzeti stav.
Imamo još četiri replike, pa ćemo to završiti, pa onda. Goran Marić replika.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac kažu da se mržnja stvara da nije urođena. Imam tu sreću da ta kategorija nije nikad postala sastavnica mog mentalnog sustava, ali ste izišli sa jednom prejednostavnom tezom, a to je da je spomenik Nikole Tesle srušen samo zato što je Srbin. Rušenje je vandalski čin, to uopće nema dvojbe, ali bio je nikola tesla Srbin i prije rušenja spomenika, a Srbin je i danas kad raspravljamo o proglašenju nacionalnog praznika. Srbin će ostati i ubuduće, Srbin je bio i kad se park radio. Uzroci nisu tako jednostavni, uzroci su malo složeniji. Nije li pridonijelo i stvaranje SAO krajine takvoj situaciji, nije li razlog možda i u srpsko četničkom, jugoslavenskom napadu na Republike Hrvatske, nije li dijelom uzrok i u izlaženju tenkova iz kasarne Maršal Tito i ubojstvo onog prvog mladića, nisu li zločini u Škabrnji, Glini, Vukovaru i svim drugim mjestima isto dijelom uzrok toga? Nije to samo zato što je Srbin. Nisu li možda taj spomenik srušili i Martići, i Zelenika, i Tanga, i Jovan Rašković, i Mladić i ostali? Mislim da je njihov doprinos isto tome veliki i da čak uz sve ono što mislim o takvim stvarima o rušenju spomenika, vrjedniji je jedan ljudski život nego tisuću spomenika. Hvala lijepa.
Ja vas još jedanput molim nemojmo širiti temu na ono što nije tema rasprave. Odgovor na repliku, Milorad Pupovac.
Vi ste poštovani kolega Mariću proširili od spoznaje otvorili oči brojnim ljudima koji to do sada nisu znali, a to je o ulozi Milana Martića, Milana Babića i Jovana Raškovića u rušenju spomenika Nikoli Tesli, da dalje ne govorimo. Ne znam samo da li su dodavali eksploziv, da li su umetali potrebno, potreban fitilj za to ili su to potpalili. Drugim riječima kad bi smo tako govorili, znamo mi koja je odgovornost te politike. Ja bih vam o tome mogao malo vjerodostojnije govoriti nego vi meni jer sam bio s jedne strane nasuprot njih i protiv njih, a s druge strane sam bio između njih i onih koji nisu bili ništa bitno drugačiji nego što su bili oni i tukli su po nevinim i nedužnim gdje god su stigli od ovoga grada pa do toga spomenika. Ali vi to ne želite čuti i ne želite vidjeti ne, ne želite jer da želite onda biste one stvari koje su opće poznate rekli to znamo, to javnost zna. Ali ono što javnost ne zna i što joj se uskraćuje da zna, što su onoj djeci koja su do malo prije bila ovdje uskraćuje da znaju zašto je taj spomenik bio srušen. Srušen je zato što je Tesla bio Srbin i zato što je htio netko mislio da ima veće ime i značajnije i zaslužnije za Gospić nego što je Tesla i da njega treba tamo postaviti. I to je to.
Hvala. Mirela Holy, replika.
Ja želim reći da sam jako tužna i razočarana u kom pravcu je krenula današnja rasprava i mislim da su građani koji prate ovaj prijenos Sabora prilično razočarani i da im se zbog toga i gadi politika. Naime, ova inicijativa nije potaknuta s činjenicom da je Tesla bio Srbin ili je bio Hrvat, već time što je bio doista veliki čovjek i genij, kozmopolit kojem Hrvatska i svijet jako puno toga duguju. Tesla je bio u prvom planu filantropa i kozmopolit i vjerojatno bi ga današnji smjer rasprave izuzetno rastužio. Ljude treba valorizirati po mojem mišljenju na temelju toga kakvi su ljudi i čime su zadužili čovječanstvo, a ne na temelju njihovog spola, njihove nacije, vjere, klase ili rase. I sve dok to nećemo shvatiti nećemo početi na taj način valorizirati pojedince nego sve stvoriti u okvire nekakvog razlikovnog obilježja nećemo napredovati kao društvo. To je između ostalog i bila poruka cjelokupnog dijela Nikole Tesle. Da, naravno da je jako tužno da je Teslin spomenik srušen, ali ovo doista nije tema ove današnje inicijative i naravno da ga treba vratiti u Gospić i mislim da oko toga ustvari postoji konsenzus u ovom Saboru da se nitko ne bi protivio tome da se Teslin spomenik vrati u Gospić. Ali ja mislim da je ova inicijativa puno više od jednog spomenika ili više spomenika i da trebamo govoriti o ovoj temi na potpuno drugačiji način. Meni je žao što ova inicijativa odnosno ovaj prijedlog odluke nije išao kroz instituciju Sabora i da Sabor ustvari nije predlagatelj ove odluke jer ja mislim da je trebao biti konsenzus između svih klubova zastupnika, ali ja pretpostavljam da se udruga obratila svim klubovima, a evo reagirali smo mi pojedinci.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pupovac, pa eto ja sam se javio danas za raspravu upravo iz činjenice što mi je žao što i osobno nisam poimence nabrojen u ovoj inicijativi koju smatram hvale vrijednom, iz više razloga, to ću reći u raspravi. Kolega Bernardić je u obrazloženju ove inicijative citirao Nikolu Teslu ako ću ponoviti to, jedna od najvećih sila trenja koja koči razvoj ljudskog društva je upravo neznanje. Neznanje često uzrokuje mržnju i mislim da je na tragu onoga što ste vi kolega Pupovac ovdje govorili da je spomenik Nikole Tesle srušen isključivo zato što je bio Srbin, mislim da ta činjenica ne stoji i takvi motivi dolaze iz neznanja iz mržnje i jednostavno kada govorimo o njima moramo uzeti u obzir sve utjecaje. Ja se osobno isto nadam da će spomenik biti vraćen tamo gdje mu je mjesto. A što se tiče samog djela Nikole Tesle, on je često puta pokušao povezati ono što je da kažem ovako božansko u nama i zvjersko. Na presjeku toga se nalazi ono što je ljudsko i često puta to je prilično dobro opisao prilikom smrti njegove majke kada je pokušao obrazložiti utjecaj materijalnog i nematerijalnog. I u tom smislu ja sam tako iščitao i to je suština moje replike, nikako ne smatram da ova inicijativa pa usudio bih se reći čak prema onim riječima koje ste izrekli je licemjerna. Ova inicijativa ima svoj smisao. Istina ona ne spada u materijalne ostavštine kao što je spomenik, ali spada u tu nematerijalnu ostavštinu koja će buduće generacije na taj dan barem govoriti o djelu Nikole Tesle i svemu onome što je Nikola Tesla ostavio čovječanstvu. On je bio kozmopolit, tu se s vama slažem i te njegove ideje i ta njegova ostavština je velika. Hvala.
Sada određujem stanku do 11,17 minuta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Nakon stanke koju je zatražio Klub HDZ njihov stav će izreći kolega Darko Milinović. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici smo izrazito nezadovoljni smjerom kuda je krenula oko ove točke dnevnog reda, dakle o proglašenju nacionalnog dana Nikola Tesla. Čuli smo ovdje i niz političkih falifikacija a odmah da odgovorim pa nismo mi u Gospiću zainteresirani za dizanje spomenika ili vraćanje spomenika Nikoli Tesli kao Srbinu … [[Govornik se ne razumije.]] kao hrvatskom znanstveniku. Pa da ovdje rečem nekoliko riječi, koliko mi, i danas netko ponovno želi ispolitizirati ime Nikole Tesle i pobuditi najniže strasti i u Gospiću pa i u Hrvatskoj. Istina je ova, i kolega Pupovac je u tim razgovorima učestvovao, na čelu te komisije je bio potpredsjednik Vlade Uzelac gdje smo dali, pazite sad istinu, tri lokacije u užem sjedištu grada gdje ćemo vratiti spomenik Nikoli Tesli. Sa gnušanjem odbijam insinuacije da Ličani ili Gospićani neće spomenik Nikole Tesle natrag. Hoće, i ne samo to, nego su ponosni na hrvatskog znanstvenika, genija Nikolu Teslu. Pa da je tome tako, malo je poznato da Ličko veleučilište gdje danas studira na tisuće mladih ljudi zove se upravo Ličko veleučilište Nikola Tesla. Zašto danas nakon ponovno, nakon nekoliko godina ili nakon puno godina ponovno hoće ispolitizirati ime Nikole Tesle. Kome je to danas potrebno? I kome je potrebno još jednom napominjem da na taj način pobudi najniže strasti i u Gospiću i u Hrvatskoj. Kolega Pupovac, bilo bi dobro, žao mi je što nije tu, da ste i to rekli kada smo otvarali Memorijalni centar Nikola Tesla i to je bivša Vlada napravila da bi još jednom pokazala svoj pijetet prema velikom hrvatskom znanstveniku. Otvorila i sagradila veliki memorijalni centar Nikola Tesla koji godišnje posjeti 40 do 50 tisuća mladih ljudi. Na otvaranju tog centra ja sam kao ministar u hrvatskoj Vladi zamoljen iz udruga proisteklih iz Domovinskog rata da osudim javno i sada sa ove govornice osudim vandalski čin miniranja i rušenja spomenika Nikoli Tesli. Ali već ako hoćemo politizirati onda, ili govoriti istinu, onda bi bilo dobro da sjetimo se jednog malog ličkog mjesta, Lički Osik, pa već ako osuđujemo miniranje i rušenje spomenika Nikola Tesla kojeg ja osuđujem s ove govornice u ime svih Ličana, ne u ime Srba, u ime Hrvata već u ime Ličana, ljudi koji znaju tko je i što je Nikola Tesla. Sjetimo se malog mjesta Lički Osik koji kada su četnici zauzeli, preimenovali su u Teslin grad, zlouporabivši ime velikog hrvatskog znanstvenika Nikole Tesle i tada pod imenom Teslin grad zato što su napravili u jednom mjesnom odboru, odnosno jednom zaseoku u Ličkom Osiku, Širokoj Kuli pobili 40 ljudi, Hrvata civila, najmlađa … [[Govornik se ne razumije.]] Nikšić 13 godina čije se tijelo i danas traži i najstariji Ivan Orešković 95 godina. Pozivam kolegu Pupovca zašto i sada ili Srpska zajednica u Hrvatskoj i tada nije osudila zlouporabu imena velikog hrvatskog znanstvenika Nikole Tesle. Dakle da zaključim, slažem se sa uvaženom saborskom zastupnicom Mirelom Holy i svi oni koji žele razgovarati o Nikoli Tesli kao hrvatskom znanstveniku. Sutra neka dođe kolega Pupovac, ako ga to toliko smeta u Gospić, ima tri lokacije u centru grada i neka reče ovu želim ovdje. Mi iz Gospića i mi iz Hrvatske demokratske zajednice ćemo to podržati. I zato mi iz HDZ-a plediramo da daljnja rasprava ne ide u smislu Nikola Tesla je Srbin, Nikola Tesla je veliki Hrvatski znanstvenik koji ne zaslužuje ovakvu raspravu u ovom Visokom domu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Šta u ime HDZ-a. … [[Upadica se ne čuje.]] U ime predlagatelja javio se kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Evo prije svega mi je žao što nema najaktivnijeg zastupnika u prvom dijelu sjednice u ovom Saboru. I kada slušam rasprave, slušajući ove rasprave u protekla dva sata zaista se pitam da li je u Hrvatskoj uopće moguće nešto promijeniti. Kao političar, kao mlad čovjek, relativno mlad u Hrvatskoj imam odgovornost da pokušam neke stvari promijeniti. Neću se složiti sa onima koji kažu oni koji misle drugačije ne poštuju ovu zemlju. Uvijek netko misli drugačije. Iz neznanja, iz razno raznih pobuda. U svijetu u najrazvijenijim europskim državama uvijek netko misli drugačije, pa čak i zlo. Ali zadatak odgovornog društva je da stvara društvene okvire koji pomažu da one prave vrijednosti odu na površinu, a one loše i negativne stvari da budu marginalizirane, odnosno da ne utječu na živote ljudi. Nećemo se nikada svi slagati, ali ako postignemo društveni standard ispod kojeg ne možemo ići, ispod kojeg se ne možemo spustiti onda možemo reći da smo kao političari, kao društvo prije svega, kao zajednica ljudi koji žive na ovom prostoru Republike Hrvatske možda nešto napravili. Ja sam zaista mislio da su neke stvari u Hrvatskoj nemoguće da se ponove, poput netolerancije, nesnošljivosti, rasprave o prošlosti i vraćanja na teme koje su ovu zemlju koštale života i koštale razvoja. Kao što su rekli i neki moji kolege, uloženi su veliki napori nekih vlada kad je u pitanju međuetnička tolerancija i zaista sam mislio da se ne može vratiti i da smo prošli jednu mjeru kad se određene stvari mogu vratiti na one stvari kakve su bile prije. No nažalost, u Hrvatskoj mogu. Ali zato oko ovog pitanja mislim da u Saboru postoji konsenzus. Zato je zadatak odgovornih ljudi kojih ima u svim političkim strankama u Republici Hrvatskoj, potpuno sam siguran u to, razumnih i odgovornih ljudi, da prihvaćaju one stvari koje su u interesu Hrvatske, njenih građana i oko kojih postoji konsenzus. Jer jednog dana kada prihvatite određeni standard više se ne možete vratiti. Ako vam je standard previsok ne možete ga uhvatiti i obično padnete, ako je dohvatljiv onda uspijete u tome da nametnete određene standarde. Ja tako danas i vidim ovu Odluku o proglašenju Nacionalnog dana Nikole Tesle. To će od 10. srpnja u Republici Hrvatskoj postati realnost. Što se tiče spomenika, žao mi je što nije bilo snage u hrvatskoj politici u zadnjih 22 godine da se spomenik Nikoli Tesli vrati i postavi u njegovu rodnom kraju Gospiću, Smiljanu, spomenik Frana Kršinića. I vjerujem da postoji konsenzus o tome da bi taj spomenik trebao biti postavljen u njegovom rodnom kraju i vjerujem da građani Like, Gospića također isto o tome razmišljaju na isti ili sličan način, barem velika većina njih. To vam govorim zbog toga što ja u tom kraju, perušičkom kraju imam i rodbinu i znam kako ti ljudi žive i kako razmišljaju. To su normalni, obično ljudi koji iste stvari i iste vrijednosti žele dijeliti sa drugim ljudima u Republici Hrvatskoj i nema razlike u hrvatskim krajevima. Postoji razlika samo u određenim politikama. I stoga ako to nitko to dosad nije napravio u ovih 22 godine uz silnu borbu za etničku toleranciju, za pitanja koja se tiču etničke tolerancije u Hrvatskoj ja ću predložit da se kroz zaključak Sabora da se gradu Gospiću u suradnji s Vladom Republike Hrvatske da se vrati odnosno postavi spomenik u njegovom rodnom kraju. I mislim da će tu inicijativu prihvatiti svi zastupnici Hrvatskog sabora jer to je pitanje na kojem se Hrvatska ne smije dijeliti. Samo kada smo zajedno, ujedinjeni na ovakvom jednom pitanju, možemo se imati pravo nadati da će se u Hrvatskoj nešto promijeniti. Vjerujem da još uvijek ima nade. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene tri replike. Prvo potpredsjednik doma Željko Reiner.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bernardić, jedna mala ispravka i jedan komentar. Mala ispravka se tiče činjenice u Smiljanu postoji spomenik Nikoli Tesli. Što se tiče Gospića odavno su ponuđene lokacije. Treba naprosto politička volja ali svih, naglašavam svih, da se to učini. Što se tiče političke volje u Gospiću, u Lici ona odavno postoji, ona je javno deklarirana, prema tome to. A jedan komentar kojem se ne mogu oteti. Bojim se i žalosno je što je ova diskusija otišla u jednom potpuno, potpuno krivom smjeru oko kojeg ja uopće nisam mogao pomislit da će otići kad sam zapravo došao na ovu točku jer sam mislio da nešto što je prihvaćeno jednoglasno i na odboru i što po mom dubokom uvjerenju sasvim sigurno svi prihvaćaju, će proći naprosto tako da prihvatimo taj prijedlog i da to ide dalje. Umjesto toga, stvari kreću u jednom egzotičnom smjeru politiziranja, asocijacija na ovo ili na ono, vezano uz profesionalizaciju etničnosti itd., dakle jedan potpuno krivi smjer i evo moje plediranje na sve nas, prekinimo konačno sa tim glupostima. Svi se slažemo oko toga, oko tog dana, idemo to prihvatiti i napokon da krećemo na one stvari koje su uistinu važne hrvatskim građanima u ovom trenutku o izmišljenim problemima. Hvala.
Na repliku odgovara Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani akademiče Reiner, pa naravno informiran sam i znam da u Smiljanu postoji spomenik. Ono o čemu smo razgovarali je vraćanje spomenika Frana Kršinića u njegov rodni kraj i iz svega što sam uspio pročitati u medijima, iz rasprave koju je ovdje izrekao uvaženi zastupnik Milinović, članice i članovi HDZ-a u Hrvatskom saboru, ali i svi zastupnici u Hrvatskom saboru zaista nema razloga da se ta ideja ne podrži i da se konačno vrati Teslin spomenik u njegov rodni kraj. I ja mislim da samo na ovaj način, a to ste vi isto također predložili, možemo zaista relevantno i dobro raspravljati u interesu Hrvatske nudeći rješenja a ne problematizirajući što znači da uvijek u svakoj raspravi kao i u ovom konkretnom zaključku i ovoj inicijativi moramo imati na umu da budemo dio rješenja, a ne dio problema. I ako nastavimo tako zaista postoji mogućnost da nešto vrijedno napravimo.
Druga replika poštovana Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću, kazali ste da su neke Vlade jačale te demokratske standarde. Dakle, pojednostavljeno govorim. Ja mislim da ćete se složiti da možemo reći zapravo sve hrvatske Vlade, sazivi Sabora, dakle sve te većine, hrvatski predsjednici, od prvog hrvatskog predsjednika dr. Tuđmana su radili zdušno i predano na jačanju demokratskih standarda. Dakle, vladavine prava, jednakosti pred zakonom, poštovanja Ustava u tom smislu, ravnopravnosti spolova, zaštite ljudskih prava, prava manjina. I to je činjenica, na to možemo biti ponosni. Drugo je ono što se često puta zove politička praksa. Da smo svi na različitim stranama bili katkada spremni sve to za što smo se zalagali deklarativno potisnuti onda kad je na određeni način trebalo možda pojačati ono što katkada zovemo biračko tijelo osobito ususret izborima. I dobro je da ovakvu raspravu vodimo u Hrvatskome saboru kako bismo se oko pravih, istinskih standarda oko kojih se načelno svi zauzimamo zaista dogovorili i zaista u punom smislu podupirali. Jer što podupiremo time? Podupiremo Ustav Republike Hrvatske, njegove izvorišne osnove i Ustav u cjelini. Hvala.
Na repliku ogovara poštovani Davor Bernardić.
Poštovana gospođo Kosor, mislim da ste možda dotakli jednu od najvažnijih tema u hrvatskoj politici, a to je da se često jedno govori, drugo misli, a treće radi. I različiti je obrazac ponašanja u opoziciji, pa poslije na vlasti što definitivno ne smije biti osobina hrvatske politike jer upravo zbog toga građani gube povjerenje u politiku. Vi ste naravno u svojem mandatu po mojoj skromnoj ocjeni te stvari radili bez fige u džepu i mislim da je izuzetno važno da sve hrvatske Vlade i svi hrvatski premijeri koji su razvijali upravo taj sustav demokratizacije što ste dobro rekli su to radili na unapređenju. I Hrvatska je danas puno u tom smislu naprednija zemlja. Na žalost otkopavaju se određene stvari i pokušavaju se nametnuti teme koje nas dijele ne kao narod, nego kao društvo i dijele onu nadu među nama da možemo biti bolji i uspješniji. I upravo zbog toga vrlo je važno pogotovo kako će zastupnici opozicije, pogotovo desne strane ove sabornice, prije svega Hrvatske demokratske zajednice o svim važnim pitanjima za demokratizaciju, za toleranciju, za vrijednosti na kojima je sagrađena Republika Hrvatska istupati i iznositi stavove u javnost. Ono što sam danas čuo vezano za Nikolu Teslu moram reći da ohrabruje, ali vjerujem i zaista bih htio da se tako raspravlja i o drugim važnim temama jer tada bi pitanje povijesnih podjela u Republici Hrvatskoj zaista bilo riješeno. Bez toga sigurno nećemo imati priliku na površinu iznijeti ono zapravo što je najbolje u našem društvu, a mislim da je to zadatak hrvatske politike i hrvatskih političara. Evo to vam govorim zbog toga jer mislim da ste možda potegnuli, znači kroz svoju raspravu temu koja je najvažnija u hrvatskoj politici. Dakle, da se bude vjerodostojan onime što se radi na temelju onoga što se govori.
Posljednja replika poštovani Darko Milinović.
Dakle, ne treba nikakve inicijative za postavljanje i vraćanje spomenika Nikoli Tesli u Gospiću. Vi ste evo vučete svoje korijene iz Like i znate dosta oko toga. Danas moraju preuzeti odgovornost zašto spomenik nije vraćen oni, a grad Gospić je htio ne sam odlučiti na kojoj lokaciji će biti vraćen spomenik Nikoli Tesli, nego u dogovoru i jednim konsenzusom. I danas moraju preuzeti odgovornost oni koji ne prihvaćaju 3 lokacije u samom središtu grada Gospića. U Smiljanu rodnom mjestu Nikole Tesle ima spomenik, ima Memorijalni centar. Dakle, oni koji se ne žele usuglasiti, koji ne žele razgovarati. Mi smo im dali 3 lokacije u samom centru grada, lokacija gdje tisuće mladih ljudi prolaze u školu i dakle ne sakrivamo ne daj bože spomenik Nikoli Tesli. Još jednom napominjem mi svoj odnos prema Nikoli Tesli, hrvatskom geniju, znanstveniku smo pokazali institucijama nakon devedeset i pete, nakon Oluje dobio je Memorijalni centar. Kao što sam rekao velebnu građevinu, velebni spomenik koji godišnje posjeti 40 do 50000 ljudi. Dobio je ulicu Nikola Tesla i dobio je ličko veleučilište. Dakle, ima jednako poznata osoba u povijesti Ante Starčević. Ali ličkom veleučilištu smo dali ime po znanstveniku Nikoli Tesli. I na taj način htjeli pokazati da ne želimo politizirati ni sa Antom Starčevićem ni sa Nikolom Teslom. Danas oni koji politiziraju moraju preuzeti odgovornost zašto spomenik Nikole Tesle u Gospiću već nema? Zato jer ne pristaju na konsenzus, ne pristaju na dogovor, ne pristaju od tri lokacije u najužem centru grada izabrati jednu, a grad Gospić neće sam odlučiti upravo zato da mu se ne bi spočitavala politizacija.
Na repliku odgovara Davor Bernardić.
Poštovani kolega Milinović, evo ja sam kao Zagrepčanin ponosan što je Ante Starčević upravo za mjesto svoje smrti odabrao šestinsko groblje, jednu od najstarijih crkva u Zagrebu, crkvu sv. Emerika odnosno kasnije crkvu sv. Mirka i što je uz zvukove Hrvatskog seljačkog pjevačkog društva Sljeme-Šestine pokopan u šestinskim opancima. Kao Zagrepčanin sam izuzetno ponosan što je Nikola Tesla dio hrvatske povijesti, kulture ali i budućnosti. I zaista ne vidim razloga da se spomenik Nikoli Tesli uz inicijativu ne iskoristi za sve ono dobro što je u hrvatskom društvu i da se kroz lokalnu zajednicu, dakle u suradnji grada Gospića i Vlade RH jer ovo pitanje nije samo pitanje grada Gospića, ovo je pitanje i Hrvatske. Zbog toga u ovom Parlamentu raspravljamo, a nadam se da će sutra Nikola Tesla biti pitanje svijeta. Ali na nama je odgovornost kao čovjeku otkuda je da potaknemo i stavimo to pitanje na svjetsku agendu. I stoga treba priliku da se spomenik vrati, odnosno postavi u gradu Gospiću u suradnji s Vladom iskoristiti. I mislim da neće biti zastupnika, nadam se, koji takvu inicijativu neće podržati. Hvala lijepo.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Hrvatskih laburista govorit će kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo sad bih se shodno ovoj raspravi koju smo imali dosada mogli pitati kome pripada Dostojevski. Je li Dostojevski značajan po tome što je Rus ili po tome što je, po mom mišljenju, najveći pisac na svijetu? Ili čiji je Shakespeare u čiji se identitet još danas sumnja kome on pripada. Pripao je čovječanstvu kao što pripada i Tesla. Svojatati Teslu i uskogrudno gledati na njega je kontraproduktivno za one koji misle da je njihov bez obzira da li po državljanstvu ili po nacionalnosti. Prije svega Tesla je bio kozmopolit, genij, filantrop. Ovo što su troje kolega predložili Hrvatski laburisti će podržati Nacionalni dan Nikole Tesle i mislim da nema saborskog zastupnika koji neće to podržati s nadom da će to postati internacionalni dan Nikole Tesle. Čini mi se da je Nikola Tesla došao u Ameriku dvije godine nakon Oscara Wildea koji kad je doputovao u Ameriku i kad su ga carinici pitali što ima za prijaviti, to već mnogi znaju, rekao je nemam ništa za cariniti osim svoga genija. Isto je bilo i sa Teslom. On je genijalac čiji geni nemamo pod navodnicima mi sada, danas, ovdje u 21. stoljeću "cariniti". Ali ima jedna opasnost o kojoj je gospodin Bernardić govorio, a to je da Tesla živi danas i ovdje sigurno bi morao otići trbuhom za kruhom. Mi ne priznajemo genije, mi ne priznajemo mlade ljude koje imamo genije, ne ostavljamo ih ovdje u Hrvatskoj, ne zaustavljamo ih u Hrvatskoj nego ih šaljemo preko granice i čak ih potičemo da odu. Da se vratimo da ne bismo stvarno usmjeravali raspravu u krivom smjeru ja ću samo nekoliko podataka koji nisu rečeni o Tesli. Neću govoriti, nisam dovoljno stručan govoriti o tome čime se Tesla bavio, a čitati biografiju nije uputno na ovome mjestu. Mnogi znaju da je Tesla imao fotografsko pamćenje, volio je jesti sam. Uvijek su mu smetali ljudi u društvu kad je ručao. Učio je u školi već u ranim danima engleski, francuski, njemački, talijanski. On je jedan od rijetkih koji je u to vrijeme pročitao sva Voltaireova djela. Bio je kao i svi mnogi geniji bez obzira na područja autodidakt, u mnogim područjima je bio autodidakt pa i s onim kojim se bavio. Bio je samouk. Nikola Tesla je bio velik ali je bio i visok, gotovo 2 metra. Volio se, bez obzira što mi na to mislili, volio se lijepo oblačiti. Bio je jedan od najbolje odjevenih osoba tog vremena i to su mu svi priznavali. Za vrijeme grmljavine najčešće je razgovarao sam sa sobom i nije volio da mu se itko približi za vrijeme grmljavine. Poznata je ona scena iz filmova kad on hrani golubove, to se svi sjećate, međutim ne znam koliko ljudi znaju da mu je omiljeno jelo bilo mladi pečeni golub. I po tome je bio poseban. Poseban je bio po tome kako se nije, što je rekao gospodin Bernardić već, vezivao uz stvari, uz materijalno pa nije imao stan pa nije imao kuću iako je mogao imati, živio je u hotelu. I znate vjerojatno da su ga pronašli mrtvoga tek drugoga dana. Znači, 24 sata nakon što je umro. Kada je umro u New York Timesu je bilo napisano ono što bi mi trebali ovdje podržati i što bi se trebali ponašati prema ovom velikanu, umro je Nikola Tesla, najveći znanstvenik i izumitelj koji je ikad živio na ovoj planeti. Nijedan znanstvenik ne bi mu mogao ni svijeću pridržavati. Zato još jedanput u ime kluba Hrvatskih laburista podržavamo ovu hvalevrijednu inicijativu.
Zahvaljujem. Sad pozivam potpredsjednicu kolegicu Zgrebec da nastavi voditi sjednicu.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Nenad Stazić.
Zahvaljujem. Djelo Nikole Tesle je baština svijeta. A Tesla je nadrastao i svoj Smiljan i Gospić i svoju Hrvatsku i svoje srpsko podrijetlo, on pripada svijetu i tako se trebamo prema njemu i odnositi. Tesla je mjerna jedinica za jakost magnetskog polja. Ne bi bilo dobro da u Hrvatskoj postane mjerna jedinca za zaborav. Inicijativa troje zastupnika je samo razumljiva i ja ne znam kako nekome i ranije nije palo na pamet. Ona je toliko prirodna, toliko proizlazi iz same sebe da je zapravo ne treba ničemu obrazlagati. Ne trebaju argumenti, nikakvi dodatni da bi se osnažila ova inicijativa i nije čudo da će ona naići na konsensualnu podršku u Saboru. Dobro je i mišljenje Vlade koje taj prijedlog obogaćuje i popravlja. Ne može se međutim, nije dobro vulgarizirati ovu temu politiziranjem bilo kakve vrste. Ja ne vjerujem da je to ikome i bila namjera ali je dobro, moramo otvoreno govoriti o svim temama i dobro je da govorimo otvoreno i o temi spomenika u Gospiću jer dok to pitanje ne bude riješeno razloga za politiziranje će biti napredak a nije dobro da ih ima. Krleža je jednom rekao da oni spomenici koji nisu bar dva puta rušeni da njih nije imalo smisla ni postavljati. Možda je imao pravo. Taj spomenik Tesli rad Frana Kršinića iz 56.godine nalazi se danas ispred zgrade Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu a postavljen je i na slapovima Nijagare. Na tim slapovima Nijagare u parku s kanadske strane je 9. srpnja 2006. godine postavljen još jedan spomenik Nikoli Tesli. Taj Teslu prikazuje u prirodnoj većini u trenutku šetnje, kao na slici iz Budimpešte kada je ponijet Goetheovim stihovima, štapom po pijesku počeo crtati skicu svoga izuma, indukcijskog motora koji usput i postolje samog spomenika. 14. ožujka 2006. u Pragu je otkriven kamen temeljac za spomenik Nikoli Tesli. 1981. godine Kršinićev spomenik postavljen je i u Gospiću. Ja mislim da danas nema smisla uopće raspravljati o tome zašto je on srušen, zašto je miniran i tko je to učinio. Sasvim sigurno nije postojao samo jedan razlog. Okolnosti su bile takve. Ono što je važnije da postignemo dogovor, da dovršimo ovo što je započeto i da se taj spomenik vrati. Točno je. I to treba odati priznanje Vladi HDZ-a u vrijeme mandata Vlade HDZ-a obnovljen je Smiljanov spomen Dom, tamo je bilo minirano područje, ta kuća je bila polusrušena njegova rodna, sve je to sad uređeno, tamo dolaze gosti. Vlada HDZ-a, mislim da je ministar bio Biškupić se dogovorila s Vladom Republike Srbije da naprave kalup od onog spomenika u Beogradu i on je ovdje izliven u ljevaonici spomenika, u bronci je izliven u Likovnoj akademiji. Tamo stoji i nije dobro da tamo stoji. Meni je jako drago da se javio ovdje kolega Darko Milinović i bilo mi je jako zanimljivo i drago čuti sve ono što je rekao i ja mislim, ja ne znam s kim ste se dogovorili, s kim se grad Gospić dogovarao pa se ne može dogovoriti oko tri lokacije ali evo tu su predstavnici udruge. Mislim da bi bilo dobro, nek se grad Gospić, ako se dogovarate sa crkvom, ako se dogovarate sa političkim strankama nećete se nikad dogovoriti. I onda će ostati nedovršena stvar, nezavršen posao a ako se to grad Gospić ne dogovori, ljudi koji su najodgovorniji, gradonačelnik tamo, Petar Krmpotić evo izabran je sad na zadnjim izborima, gradske vlasti, njih su građani Gospića izabrali, oni to moraju napraviti, vi gospodine Darko Milinoviću kao vrlo utjecajan Ličanin tamo u tom području, evo saborski zastupnik, povedite tu akciju, pa dajte da onda 10. srpnja odemo zajedno da se otvori taj spomenik, da pokažemo da možemo nešto napraviti pametno, dobro, da to ne ostane tako kako jest. To su stavovi Kluba SDP-a. Ja vam moram reći, ne znam da li to sad čitam, izjave Ivana Kolića bivšeg gradonačelnika. Zaista njega su pitali tamo, šta je s tim spomenikom, on je rekao nije vrijeme za podizanje spomenika otklonivši tako najmanju mogućnost da se u Gospić vrati spomenik Tesle, bivši Kolić, to sam ja našao u novinama, možda su novinari krivo napisali, ja to ne znam. Ja ga nisam čuo da je rekao tu rečenicu jer nisam bio tamo ali znam što sam pročitao u novinama. On je sada župan. Nemojte dopustiti da takvi stavovi prevladaju i da opstanu. Nemojte dopustiti. Nekako ste najodgovorniji, ne mogu ja biti odgovoran za njihove izjave ili za njihovo ponašanje. Nekako ste najodgovorniji i najbolje ćete to pokazati djelima pa da zajedno sa Mirelom Holy, sa Bernardićem taj spomenik 10. srpnja kad budemo prvi put slavili taj dan Nikole Tesle da se on obnovi. Spomenik treba još samo patinirati, zato treba pet do šest dana. Samo patinirat ga treba i premjestit u Gospić. I ja mislim da bi to bio najbolji kraj ove priče, dobro je da je danas malo zaiskrilo, da dođemo do suštine problema i da na koncu kao zastupnici i kao odgovorni ljudi pronađemo rješenje za taj problem. Ako to tako bude 10. srpnja, mislim da ćemo mi svi moći biti prezadovoljni. Zahvaljujem se podnositeljima ove inicijative u ime kluba SDP-a, klub SDP-a, dakako objeručke prihvaća i podržava ovu inicijativu. Hvala.
Replika, Davorin Mlakar.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Uvaženi potpredsjedniče Staziću, vaš je govor u ime kluba bio malo pomirljiviji nego ono kada ste nastupali iz klupe i želio sam zato replicirati sa svega nekoliko rečenica i misli. Kao prvo, rekao bih da veličina i značaj Nikole Tesle nije zavrijedio današnju raspravu bez obzira što vi mislite da je dobro da je zaiskrilo. Mislim da je značaj njegovog djela, njegova osoba zahtijevala i od nas odgovarajuću raspravu u Hrvatskom saboru i da bi tu pokazali također što je potrebno da bi taj Sabor imao toliko željeni dignitet u hrvatskoj javnosti. I zbog toga mislim, a pokušat ću to obrazložiti u svojoj pojedinačnoj raspravi, kada već želimo obilježiti dan imenom Nikole Tesle, hajmo to napraviti na kvalitetan, na pravi način. Inicijativa je dobra, drugo je pitanje da li se pozvala na odredbe Ustava koje bi to trebale omogućiti ili ne i mislim da je to pitanje za raspravu, da je pitanje za raspravu obilježavanje imenom i prezimenom značajnih osoba iz hrvatske povijesti i drugih, ne samo Nikole Tesle i da bi to trebalo uvesti kao pravilo. I najznačajnije, nemojte nas prozivati imenom, a osobito nemojte pozivati lokalnu samoupravu da nešto učini jer je to njoj u nadležnosti, da se ne bi dogodilo da nezasluženo Nikola Tesla kao u Zagrebu bude njegovo obilježavanje, njegovog imena povezano s nečim što s njim nema veze, a to vam je činjenica da su s Instituta Ruđer Bošković oteli spomenik tom istom Nikoli Tesli da bi ga postavili u gradu Zagrebu, ma da je taj spomenik bio darovan Institutu Ruđer Bošković.
Hvala. Odgovor na repliku, Nenad Stazić.
Kolega Mlakar, ja ne prozivam nikoga, nikoga ne prozivam, ja vas samo pozivam s obzirom da su ljudi iz lokalne samouprave iz vaše stranke, da utječete na njih da do 10. srpnja spomenik bude postavljen u Gospiću. Pozivam vas, na vama je hoćete li vi taj moj poziv uvažiti ili ne, ali ako tamo 10. srpnja ne bude spomenika, onda ćemo barem znati tko je odgovoran.
Darko Milinović, replika.
Dakle, kolega Stazić, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, … dok je bio gradonačelnik Milan Kolić rekao da nije vrijeme za vraćanje tog spomenika, nije to istina i sami ste djelom odgovorili na to, da ste to pročitali, da niste čuli. On je zajedno sa mnom učestvovao u inicijativi povratka tog spomenika i osudio, kao što sam rekao taj uistinu vandalski čin. Još jednom želim reći s ovog mjesta, vandalski čin, rušenje spomenika Nikole Tesle. No međutim, zainteresiralo me nešto, mislim da je to na pragu i mog razmišljanja kad ste rekli, nemojte razgovarati sa političkim strankama, nemojte razgovarati sa crkvom, mi smo razgovarali sa Pravoslavnom crkvom da na području gdje je bila Pravoslavna crkva da vratimo spomenik Nikoli Tesli. Prisvajali su Teslu mnogi pa i država, kao Srbija ga je prisvajala da je njihov najveći znanstvenik. Pa su onda i u Hrvatskoj postavili pitanje Nikole Tesle kao pitanje kojoj naciji pripada pa smo mi to htjeli u Gospiću sve podmiriti. I crkvu i Srbe u Hrvatskoj, htjeli smo doći do jednog konsenzusa i onda vidim da ste vi u pravu, da je tu do konsenzusa nemoguće doći jer neki žele apsolutno ispolitizirati ime Nikola Tesla i vezati ga samo za nacionalnost. Danas nisam slušao vašu raspravu, ali evo, u Saboru nema dvojice kolege koji su ovu raspravu odveli u ovom smjeru koju Nikola Tesla ne zaslužuje, kao kad su ovi četnici što sam spomenuo osvojili lički Osijek, bilo bi dobro da su razmišljali kao Tesla koji je priznao Hrvatsku kao svoju domovinu. Slažem se to, ja ću sa svoje strane povesti jednu inicijativu u gradu Gospiću i vrlo brzo ćemo reći, to je ta lokacija, ali preuzmimo zajednički odgovornost, da neće kolega Pupovac reći, ne, to mi ne želimo, da neće Kajin reći, ne znam što bi on mogao reći, da neće srpska zajednica u Hrvatskoj reći, ne mi ne želimo, mi želimo da on bude tamo, a bit će na onom mjestu gdje tko god dođe u grad Gospić, ne može proći, a da ga ne vidi. Dakle na reprezentativnom mjestu.
Hvala lijepo kolega. Hvala. Odgovor na repliku, Nenad Stazić.
A što se tiče svojatanja Tesle, njega može svojatat tko god hoće u svijetu jer on stvarno pripada cijelom svijetu i zbog toga se ne trebamo ljutiti. Što se tiče lokacije, ja osobno mislim da bi bilo najbolje da se vrati tamo gdje je bio prije nego što je miniran. Znate, govorio sam o Banu Jelačiću koji je srušen '45. ili '46. godine zbog njegove uloge '48. godine u gušenju Mađarske revolucije, 1848. E pa sad ne bi bilo dobro da se Jelačića vratilo u Donju Dubravu ili postavilo u Donju Dubravu. Ne bi bilo dobro. Moralo ga se vratiti tamo gdje je bio prije jer samo tako i samo na taj način u potpunosti će biti poništeni rezultati tog bezumnog čina, potpuno bezumnog. A razmišljajte u tom pravcu, razmišljajte u tom pravcu, sve drugo je donekle izbjegavanje da se problem se problem riješi potpuno i do kraja, a ako ga vratite na tu istu lokaciju ja sam uvjeren da neće ni Pravoslavna crkva, niti jedna politička stranka, niti srpska zajednica u Hrvatskoj niti bilo tko imati išta protiv, a ako bude imao ispast će glup.
Jadranka Kosor replika.
Hvala lijepa. Kolega Staziću govorili ste o konsenzusu, naravno više nego hvalevrijedna inicijativa naših troje kolega koji su evo predložili ovu raspravu danas i sasvim sigurno donošenje ove odluke bilo bi dakako neusporedivo snažnija poruka da se prethodno postigao konsenzus u svim klubovima, odnosno političkim strankama koje su zastupljene u Hrvatskome saboru pa da to bude zajednički prijedlog. Međutim, nama nitko ne zabranjuje da na kraju ove rasprave odlučimo da Hrvatski sabor nadzire ovo o čemu sada puno govorimo, a to je vraćanje spomenika Nikoli Tesli. Zašto mi ne bismo osnovali jedno saborsko povjerenstvo koje bi radilo, gdje bi smo svi zajedno radili na tome da što je moguće prije spomenik Nikoli Tesli, a vidimo oko toga postoji suglasje, se vratio ili došao na ono mjesto gdje pripada. Dakle, možemo mi na kraju ove rasprave odlučiti i to jer mislim da veličina djela Nikole Tesle nas minimum obvezuje i danas u ovoj raspravi kad govorimo o njemu i njegovom djelu na zaista minimum konsenzusa, ali isto tako na dostojanstvo. Bila sam sa svojim kolegama iz tadašnje Sanderove Vlade na toj svečanosti otvaranja spomen područja, odnosno spomen doma u Smiljani i to je zaista bio veličanstven događaj na kojem su, odnosno da bi se dogodio, da bi se ostvario radili predano i mnogi ministri i mnogi čelnici lokalne uprave. I mislim da je to primjer kako treba raditi i dalje u ovom procesu vraćanja spomenika Nikole Tesle.
Hvala. U ime Kluba zastupnica DC-a i nezavisnih zastupnika Martinčević-Palojević, Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovane kolegice i kolege, evo kada se netko svrstava u deset najvažnijih ljudi u svjetskog povijesti onda se za njega može s pravom reći da je jedan od velikih kreatora čovječanstva, a to je upravo Nikola Tesla. I mislim da ni mi sami u ovoj sabornici, a ni u Hrvatskoj vjerojatno nismo svjesni tog njegovog značaja upravo za čovječanstvo. On se definitivno ne veže dovoljno za Hrvatsku i njegovo porijeklo u svijetu je i dan danas nepoznanica. Ja ću možda dati doprinos ovoj raspravi na način da ću pročitati nešto što je on sam zapisao u svom dnevniku. Rekao je: "Drago mi je što me i Hrvati smatraju svojim, jer su moji preci Hrvatski koljenovići, Draganići iz Zadra. Kao hrvatski plemići iz 16.st. došli su u Liku i tu ostali. U Liku su moji prapreci došli preko Novog vinodola. Preci moje majke Kalinići također su hrvatski plemići iz Novog vinodola. Moj pradjed stjecajem okolnosti morao je otići u bosansku krajinu, tursku Hrvatsku i tamo se oženio pravoslavnom djevojkom i prešao na pravoslavlje. On je imao isturene prednje zube pa ga je narod prozvao Tesla prema alatki kojom se obrađuje drvo i od tud i moje sadašnje prezime Tesla, to je zapravo nadimak, moj djed je bio časnik u ličkoj regimenti, a moj otac pravoslavni prota." Javna predodžba Tesle kao Srbina rođenog u Hrvatskoj, ja mislim da može biti smo pozitivna za odnose između Hrvata i Srba. Ne znam da li netko zna onu njegovu čuvenu rečenicu s početka 2. Svjetskog rata kada se obratio i Hrvatima i Srbima i rekao: "Vaša mržnja pretvorena u električnu energiju može osvjetljavati gradove i gradove." Pogotovo kada bi se parafraziralo ove Tesline misli na naše rasprave neki puta besplodne moglo bi se doista osvjetljavati ovaj sabor godinama. On je definitivno jedan od najvećih velikana koje Hrvatska ima i mislim da apsolutno ga treba pretvoriti u hrvatski brend, vezati za Hrvatsku i na taj način promovirati njegovom porijeklo. U tom smislu i Udruga Nikola Tesla napravila je stvarno jako velik posao i doista sve ono što se veže danas za Nikolu Teslu i sve što su iz udruge promovirali i poticali Tesla korner, Muzej, trgovina, Tesline kuglaste munje, čokoladne slastice, Toranj Tesla u Zagrebu, kako postati genije inspiriran Nikolom Teslom, uređenje, imenovanje Parka Nikola Tesla u Zagrebu, radionice kako razviti kreativnosti i inovativnost svakog pojedinca "Tesla genius for future" kolekcije poslovnih i protokolarnih proizvoda "Tesla od Smiljana do New yorka, Memorijalni centar Đuka Mandić Tesla, dakle majka izvor genijalnog uma. Sve su to mini inicijative kako promovirati i vezati Teslu uz Hrvatsku. I na tome doista im se u ime, ovog našeg kluba zahvaljujemo i potičemo ih da dalje nastave, a na nama je da ovdje u saboru doista i kroz dan, ovaj Nacionalni dan Nikole Tesle doista otvorimo nove mogućnosti promoviranja i vezivanja ime uz Hrvatsku. Nažalost i ove naše rasprave i frustracije koje imamo na neki način vezuju se upravo uz činjenicu da ne postoji jedinstvena institucija kao na zapadu koja bi obuhvatila sve aspekte promoviranja ovako jednog genija. Imamo i turističku zajednicu i Ministarstvo kulture i Ministarstvo znanosti i HGK i kojekakve druge institucije koje svako na svoj način promovira, a ustvari nema nekakve jače sinergije. I u tom smislu, a upravo govorim o potrebi da Nikola Tesla postane hrvatski brend, mislim da bi tu trebalo napraviti puno toga. I upravo ovaj dan nacionalni dan o kojem danas raspravljamo i kojeg ćemo apsolutno podržati može biti početna točka u jednom širenju ovog imena kao hrvatskog nacionalnog brenda. Apsolutno ja mislim da nema nikoga tko ne bi podržao ovu inicijativu i zahvaljujemo se kolegama zastupnicima koji su to predložili. Ja ću završiti ovo izlaganje sa jednim isto tako citatom Nikole Tesle koji je rekao "Neka budućnost kaže istinu, procijenite svakog čovjeka prema njegovom radu i zaslugama. Sadašnjost je njihova, ali budućnost je moja za koju sam tako naporno radio", a to je govorio upravo o svojim rezultatima. I evo naš klub će apsolutno podržati ovu inicijativu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se prijavio poštovani Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Ožbolt u potpunosti se slažem s ovim što ste rekli i nažalost očigledno da mi u Hrvatskoj ni o onome oko čega se svi slažemo ne možemo raspravljati tako da ljudi vide da smo se u stanju oko nečega dogovoriti. I nije dobro da si neki uzimaju za pravo da o nečemu mogu govoriti, a na nešto mogu žmiriti, umjesto da ono što je veliko u Hrvatskoj da to svi nastojimo na određeni način iskoristiti za promociju svoje zemlje. Prema tome kada se radio Memorijalni centar Nikola Tesla u njegovom rodnom mjestu, radio se s tim da mladi Hrvati idu tamo na izlete, da vide, da uče i da uče o jednom velikom hrvatskom čovjeku o jednom velikom čovjeku koji je bio ponosan na svoje srpsko porijeklo i na svoju Hrvatsku domovinu, dakle davno je govorio prije o tome. Međutim kuda je otišla ova današnja naša rasprava? Žalosno je i zato i jesam tražio stanku u ime kluba da pokušamo tu raspravu vratiti tamo gdje je mjesto. Umjesto da smo danas rekli da se svi slažemo s tim i da je žalosno kao što je bivša vlada ne dan Nikole Tesle nego je bila godina Nikole Tesle ako se sjećate, upravo da mu se oda na takav način priznanje, mi danas raspravljamo ovako kako raspravljamo, ustvari neki ne svi jer neko očigledno u svakoj raspravi želi uzeti nekakvu mrvicu politikantstva i misli da će zaraditi poene u tome ali u konačnici oko takve i na takvu raspravu gubi ovaj cijeli Sabor i svi zastupnici u ovom Saboru i ljudi to ne mogu trpiti i ne mogu prihvatiti.
Niste se javili za odgovor? Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Jasen Mesić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kao što su već mnogi prije mene govorili ili u ovoj jutarnjoj raspravi spomenuli zašto je Nikola Tesla bitan mislim da nije potrebno to dalje obrazlagati, uostalom i na odborima smo podržali ovakvu inicijativu. Ono što nije dobro i ono što se prešućivalo da je čitava godina 2006.bila posvećena Nikoli Tesli, da je tada napravljen čitav Memorijalni centar u Smiljanu u rodnom mjestu Nikole Tesle, da je to područje posjećuje nekih 40 tisuća posjetitelja godišnje, da su tom prigodom obnovljena i rodna kuća i crkva, deminirano područje, da je postavljena i stalna izložba gdje su njegovi konkretni izumi. Ono što se naravno moramo priupitati i istaknuti kada imamo pred sobom ovo proglašenje inicijative nacionalnog dana Nikole Tesla, da li je ta memorijalna godina, da li će ovaj dan imati ikakve reperkusije na svakodnevni život u RH? Imamo niz hrvatskih znanstvenika koji su prerasli i svoje porijeklo i RH, Ruđer Bošković, Faust Frančić, Matija Vlačić Ilirik, da li ćemo sada svaki put ići sa inicijativom proglašavanja nacionalnog dana Nikole Tesle, a istovremeno imati nikada niži proračun za znanost? Da li je inicijativa ovoga da odamo pijetet znanstvenim dostignućima ili je inicijativa ovoga da čitavo društvo od ovoga ima određene koristi? Ako ovo ostane samo na danu proglašenja Nikole Tesle gdje će se održati možda nekakav skup, održati nekakva sjednica onda ćemo upasti u klopku patetike i na neki način ćemo reći da, imamo proglašen dan Nikole Tesle i to će završiti. Šta je na neki način pouka njegovog života? Pouka njegovog života da je morao otići s ovih prostora, da ovdje nije mogao realizirati svoje zamisli, da je otišao na kraju u Ameriku i da su vlasništva njegovih patenata uglavnom u Americi i da industrija koja tamo počiva u mnogome na njegovim idejama, njegovim izumima i njegovim zamislima ima koristi, da ta industrija iz te zarade financira nova znanstvena istraživanja i stvara mogućnosti i platformu da privuče nove mlade znanstvenike iz čitavog svijeta. Mi želimo Teslu sad. Lijepa je povijest, krasna, mnogi od nas su povijest i studirali. Lijepo je slušati o tome što je sve Tesla napravio. Ali i ono što nas uči njegov život da je čovjek morao otići da svoje zamisli realizira. Da godišnje 15 tisuća mladih odlazi iz Republike Hrvatske. Nikada više. I to pametnih, obrazovanih, školovanih koji nemaju prilike naći niti posao a kamoli mogućnost da se bave znanstvenim radom. Kako onda u neku ruku ne doživjeti i patetično ovaj prijedlog gdje predlažemo dan, nacionalnog dana Nikole Tesle a nikada manje istraživanja za područje fizike, možda će to kolega Bernardić znati. Nikad manje sredstava za područje istraživanja u bioetičkim znanostima. Nikada manje za medicinu. Govori ministar gospodarstva da trebamo u procesu školovanja školovati kadrove za budućnost. Gdje smo to mogli vidjeti bilo kakvu strategiju da vidimo koji nam to kadrovi za budućnost trebaju. I to govori ministar gospodarstva čija stranka izglasa rebalans proračuna ili proračun gdje za znanost imamo 0,75% BDP-a a govorimo o nekakvom prosjeku od 3%. Govorimo o spomenicima a istovremeno proračun za kulturu nikada gori u 20 godina. I onda to rješavamo tako da kažemo dovoljno je inicijativa o proglašenju nacionalnog dana Nikole Tesle. To može biti samo neki početak, samo neka dodatna inicijativa koja mora promijeniti stubokom nešto da bi sljedeći Nikola Tesla koji se rodi ili se možda već rodio na ovim područjima ima mogućnost ovdje raditi, ovdje stvarati i da od toga naše društvo ima nešto više nego samo jednog nacionalnog dana. Danas imate već električne automobile koji se zovu njegovim imenom, nisu napravljeni u Hrvatskoj. Vlasništvo nad tim patentima nije hrvatsko, ono ne zapošljava hrvatske ljude, hrvatske građane, koje god nacionalnosti. Ono ne doprinosi razvoju hrvatskih znanosti. Strani je patent, tu i tamo memorijalno obiđu Smiljane. Ako ovaj dan i ova inicijativa nema za cilj stvaranje uvjeta što možda nismo imali prilike, što smo možda propustili kroz protekle godine onda ova inicijativa će ostati jedan dan, možda za našu savjest, možda na plus neke udruge, međutim neće imati svoj pravi efekt. Pored toga, trebamo razmisliti šta je i sa ostalim znanstvenicima, trebamo razmisliti šta sa Ruđerom Boškovićem, šta sa Faustom Vrančićem koji su isto tako, isto tako zadužili Hrvatsku, zadužili i na neki način i pronijeli njen glas širom granica. Ako sve to budemo kao što je uvaženi kolega Mlakar rekao vezivali za članak 81. Ustava što smatramo da se moglo i puno bolje napraviti možda to vezati uz Izmjene i dopune Zakona o blagdanima, neradnim danima i spomen danima onda ćemo vrlo brzo doći do situacije gdje ćemo imati 10-ak memorijalnih dana i vrlo ćemo ih teško na neki način raspodijeliti. U tom smislu biti će potrebno uspostaviti određene kriterije tko stvarno može zaslužiti dan, tko ne može zaslužiti dan. ono što stvarno se ne bih na to više obraćati je da je Tesla prije svega znanstvenik i to u svakoj njegovoj izjavi možete vidjeti. To kako i gdje i na koji način je rođen i od toga na neki način selektivno koristiti kao aktualnu političku retoriku je potpuno neprimijenjeno i potpuno ne odgovara ovoj inicijativi. Da li je stvarno članak 81. Ustava Republike Hrvatske u redu i ako uzmete ovu raspravu od danas ujutro gdje kaže, jedino što ja to eventualno mogu vezati je da u članku 81. pod alineja donosi akte koji izražava politiku Hrvatskog sabora. Ako to možemo eventualno na tome temeljiti onda sasvim sigurno smo tijekom jutra mogli slušati izrazito neprikladnu raspravu vezanu uz nacionalni dan Nikole Tesle. Bilo bi puno bolje dakle da se to vezalo za nešto drugo. Lijepo je vidjeti pozitivno mišljenje Vlade na prijedlog od 19. ožujka od 2014. godine o tome da se prihvati ovaj nacionalni dan Nikole Tesle. Bilo bi nam još draže da to bude stvarno najveći problem u Republici Hrvatskoj pa da stvarno raspravljamo bez drugih problema. A istovremeno moram reći da na dnevnom redu ovog Sabora još uvijek nisu došle inicijative nekih drugih klubova. Recimo ona inicijativa oko povezivanja hrvatskog juga sa Pelješkim mostom. Da se ovdje našlo u dnevnom redu Sabora mogućnosti i za ovu temu a ona tema čeka. Da neke inicijative ostale čekaju, da nisu uvedene niti u raspravu. I na neki način kolegice i kolege to sve daje gorak okus inače ovoj inicijativi koju klub HDZ-a prihvatio i glasovati će za nju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo tri replike. Prvo potpredsjednik doma poštovani Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi zastupniče Mesić, vi ste zapravo vrlo ispravno spomenuli dvije važne stvari koje je trebalo spomenuti u ovoj diskusiji o nečemu oko čega ćemo se svi složiti, oko čega sasvim sigurno ne bi trebalo uopće biti nikakvih prijepora, a to je da svi podržavamo uspostavu ovog Nacionalnog dana Nikole Tesle. Ove dvije činjenice koje ste spomenuli, a koje odudaraju malo od toga su s jedne strane da se daje toliko malo novaca i za znanost i za tehničku kulturu, dakle za sve ono čemu se divimo kod Tesle, a drugo da nažalost o tome raspravljamo u trenutku kada svakoga dana stotine mladih ljudi napušta Hrvatsku i to školovanih, visoko školovanih mladih ljudi i odlaze u svijet da bi ono znanje koje su stekli ovdje, u koje Hrvatska država, hrvatski građani uložili značajna sredstva, iskoristili negdje u inozemstvu naprosto zato jer ovdje nažalost u Hrvatskoj zato nema interesa. Žalosno je da danas gotovo stoljeće, više od stoljeća nakon što je Tesla otišao u Ameriku, sa par centi u džepu, sa nekoliko pjesama u džepu, on je i pisao pjesme, također i sa idejom o letećem stroju jer i to je on zamislio i došao Edisonu s kojim je kasnije bio cijeli život u određenim prijeporima pa kasnije kada je trebao dobiti Nobelovu nagradu on je odbio Nobelovu nagradu zato jer je trebao dobiti zajedno sa Edisonom s kojim se nije slagao, no u svakom slučaju dakle da se povijest ponavlja i da nažalost svakog dana, još ću jedanput to reći, stotine mladih ljudi odlazi u inozemstvo upravo zato što kao i Tesla ovdje ne mogu ostvariti svoje zamisli, svoje ideje, ne mogu naći novce da se njihove ideje realiziraju. Tako i Tesla nažalost cijeli niz stvari nije uspio realizirati niti ovdje, a nažalost niti u SAD-u. Mnoge su ideje ostale u bilježnicama, još uvijek se proučavaju, ali to je nešto što nam stavlja na srce i ovaj prijedlog, a to je da se poskrbimo da današnji Tesle, a sigurno ih ja vjerujem ima, ne moraju odlaziti u inozemstvo trbuhom za kruhom. Hvala.
Na repliku odgovara Jasen Mesić.
Uvaženi kolega Reiner, vi kao akademik i kao znanstvenik dijelite moje mišljenje da je upravo to trebala biti tendencija današnje rasprave ove inicijative, da svi zajedno podržavajući ovu inicijativu nađemo neke nove mogućnosti, nove modalitete, damo konsenzualnu potporu upravo toj životnoj priči da je čovjek morao otići preko oceana i da sad tamo netko drugi ima direktnu korist od patenata koje je on ostavio i stoga financiraju nova znanstvena istraživanja, formiraju centre, privlače nove mlade talente iz čitavog svijeta, od Indije, Dalekog Istoka, Indonezije, Južne Amerike, Europe i stvaraju platformu novog znanja, nove vrijednosti, novih patenata, novih izuma na dobrobit civilizacije i određene koristi koja s time stvara novi krug stvaranja novih vrijednosti. Lijepo je da ovo na neki način imamo memorijalni dan, ali vi ste kolega i profesor, vi dobro znate koliko ste se puta susreli sa mladim talentima koji nisu imali, pogotovo u ovo vrijeme, ovo vrijeme krize i ovakve situacije u Republici Hrvatskoj nemaju platformu za svoj znanstveni rad, a imaju itekakve dobre ideje. Čak je kolega Bernardić spomenuo jednog malog znanstvenika koji je napravio proizvod, izum na temelju Teslinih principa ali ga je napravio vani umjesto da i to smo imali šansu da to radimo u Republici Hrvatskoj. I ponovno se vraćam na taj proračun za znanost koji uredno krešemo, koji uredno pada, od plaća profesora, od uvjeta za nastavu, od kabineta i svega onog ostalog.
Druga replika, poštovani Davor Bernardić.
Poštovani kolega Mesiću, kažu ljudi za život u sadašnjosti vrlo je važno da donosiš dobre odluke o prošlosti. Dakle, da bi mogao dobro živjeti u sadašnjosti ne smiješ griješit u prošlosti. Hrvatska je nažalost griješila u prošlosti jer je umjesto da se opredijeli za put znanja, inovacija i tehnologije opredijelila se za put po starom, ulažući veliki novac i veliku energiju u posrnulo gospodarstvo i ne radeći reforme. Samo jedan jedini primjer kad je u pitanju financiranje znanosti u odnosu na financiranje nečega što nije proizvelo željeni rezultat, a bilo je pred gašenjem je pitanje brodogradnje. Preko 100 milijardi kuna državnog novca, novca građana grada Zagreba je dano kroz subvencije u brodogradnju kroz državni proračun, kroz potpore i jamstva, da se pritom nije otvorilo niti jedno jedino radno mjesto. 100 milijardi i jedan državni proračun. Da je taj novac uložen kompletno u istraživanje i razvoj, povezivanje sveučilišta i tržišta rada, Hrvatska bi možda danas bila veća Estonija ili au pair Finskoj. Nažalost nije. To su odluke prošlosti i povijesti koje ne možemo promijeniti, ali koje itekako sugeriraju da je danas važno ono što će se reflektirat ovdje za 20 godina. Stoga i ovu inicijativu treba gledati upravo kao inicijativu da se vrati pozornost na znanost, na popularizaciju znanosti, na rad sa nadarenom djecom, učenicima, studentima i da se omogući da kroz upravo kroz Teslu, kroz vrijednosti koje je on promovirao kroz znanost mladi ljudi ostanu ovdje u Hrvatskoj.
Na repliku odgovara Jasen Mesić.
Vrlo mi je drago kolege, ali vidim da se vi praktički slažete sa cijelom raspravom u ime kluba HDZ-a jer upravo smo o tome mi govorili i zato inzistiramo ako već nije bilo svaki put idealno u svojoj prošlosti da danas onda pokušamo kad imamo šansu biti jedinstveni u toj odluci da upravo danas pokušamo onda donijeti odluke i zaključke koji će se reflektirati sljedećih 10 ili 20 godina i donositi boljitak i društvu i pojedincima u tom društvu. Što se tiče brodogradnje u onom momentu kad se ona oslanjala na znanost dok je postojao jaki brodarski institut u to vrijeme je i brodogradnja imala itekakvu perspektivu, itekakvu platformu, itekako donosila i dohodak i boljitak. Tamo gdje se i danas u brodogradnji ljudi oslanjaju na inovacije, tehnološka znanja kao što recimo sad imate ugovoren najvredniji brod dređer koji kopa po morskom dnu upravo se gradi u jednom hrvatskom brodogradilištu. Najskuplja je narudžba na našim navozima kažu u povijesti ljudi koji se u to razumiju zato što je visoko tehnološki sofisticiran proizvod koji je baziran na znanju, znanosti i tehnološkim inovacijama, a ne samo na određenim jednostavnom da kažemo fizičkom radu ili jednostavnim tehnološkim operacijama. Dakle i ta djelatnost koju ste spomenuli itekako može biti profitabilna i korisna ako se na pravi način nasloni na ovo što i ja vjerujem da je bila inicijativa i vas kao predlagača, dakle upravo na to znanje koje onda u konačnici ostvaruje dodanu vrijednost. Ali netko je u tom brodogradilištu ostao, netko od projektanata. Nije zajedno sa 15000 mladih otišao u ovom momentu nego je to svoje znanje primijenio u projekt tog broda koji će ostvariti značajnu korist za brodogradilište i za društvo.
Posljednja replika poštovana zastupnica Nada Murganić, izvolite.
Kolega Mesić, ja ću ukratko replicirati na vašu raspravu više u smislu da potenciram neke vaše teze. Zaista se slažemo svi da je dobra ova inicijativa i da je dobro obilježiti dan, nacionalni dan, proglasiti Nacionalni dan Nikole Tesle. Svakako se svi slažemo da je jako dobro da imamo Memorijalni centar i da imamo spomenike, da se uvijek sjetimo obljetnica jer djelo i ime Nikole Tesle to sve skupa i zaslužuje. Međutim, u današnjem trenutku to nije dovoljno. Vi ste dobro primijetili i inzistirali ste u svojoj raspravi na problem mladih nezaposlenih, na problem mladih znanstvenika i inovatora koji onda kada odu van naprave neka djela slična Nikoli Tesli i na njih smo ponosni. Međutim, moramo znati da ih trebamo zadržati i u našim sredinama. Ja ću možda samo kratko reći jer to ću obrazložiti u svojoj pojedinačnoj raspravi da u današnje vrijeme Hrvatska može imati odgovor i za to. I naime i naglasit ću da i lokalne vlasti itekako znaju biti odgovorne i dati odgovor na sadašnji trenutak. U Karlovcu i u Karlovačkoj županiji je nastao jedan projekt Hrvatski centar za približavanje nisko ugljičnoj ekonomiji Nikola Tesla i taj projekt bi svi zajedno ako mislimo da je Nikola Tesla, naši mladi inovatori i znanstvenici i svi mi zaslužili bolje trebali svi zajedno podržati.
Na repliku odgovara Jasen Mesić.
Upravo je ovo poštovana kolegice pravi primjer onoga što mora biti krajnji rezultat ove inicijative. Dakle, konkretna ideja, konkretan projekt u Karlovcu i Karlovačkoj županiji koji su pokrenuli mladi ljudi u suradnji sa svojim profesorima koji ima konkretan znanstveni cilj, kome treba samo određeni financijska i moralna podrška od strane nadležnih ministarstava, Vlade Republike Hrvatske da se u tom smislu realizira i na neki način ostvari benefite i za te osobe i za te mlade znanstvenike i za društvo. Upravo je to ta intencija da sljedeće godine u proračunu ili već u rebalansu proračuna osim samo sredstva koja će biti predviđena za protokolarne, obilježavanje memorijalnog dana bilo bi puno bolje čak da se toga i odreknu svi i da ta sredstva ulože direktno naravno na transparentan način u ovaj konkretan projekt koji ste vi evo spomenuli vezano za Karlovac i za Karlovačku županiju o čemu ćete nešto više reći. Takvih projekata zasigurno ima i u drugim dijelovima Republike Hrvatske, sasvim sigurno i danas naši mladi znanstvenici na međunarodnim natjecanjima i inovatora i svega ostalog ostvaruju vrlo zapažene rezultate. Čak u izradi robota, dakle u robotici imaju vrlo interesantne pronalaske i izume gdje bi bilo izuzetno dobro to razviti, poduprijeti i na neki način dovesti do toga da to ima i širu primjenu i širu korist.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Danas s obzirom na temu nije vrijeme bilo za političarenje ili politikanstvo onog tipa kojeg smo čuli ovdje, bilo za kakvu ostrašćenost počevši od nekakve nacionalne ili nekakve druge ideološke ostrašćenosti koja se ovdje javila u obliku jedne verbalne vatre određenih zastupnika u Hrvatskom saboru, neću spominjati njihova imena. Danas govorimo o tome da 10. srpnja proglasimo Nacionalnim danom Nikole Tesle, s pravom. Dakle, i klub HDSSB-a i zastupnici HDSSB-a će prihvatiti ovaj zakon i prijedlog kolega iz naših saborskih klupa. Zašto će to učiniti? Pa zato što ne izuzimajući potpuno njegovo podrijetlo, a u korijenima ima da kažem kada bismo baš točno proučavali počevši od pradjedova i djedova pa do dakle ima hrvatskih i srpskih korijena. Prema tome, teško je uopće odrediti, a s obzirom na njegovu izjavu da mu je Hrvatska domovina i da se s time ponosi, a po rođenju je srpske nacionalnosti dakle nema potrebe da u tom smislu uopće išta šiljimo jer je on sve sam rekao. Dakle, genijalac, humanist, filantrop, kozmopolit, svjetski čovjek. Ne samo hrvatski ili srpski nego svjetski, građanin svijeta. Kao takav, kao genijalac, kao znanstvenik, prije svega znanstvenik iako nije volio riječ izumitelj jer je ono što je on proučavao znanstveno zapravo bilo ono što se nalazi u prirodi ali da se može dakle putem njegovih izuma primijeniti, oploditi da kažem. To je bio njegov cilj. I zbog toga teško je uopće i pomisliti da bi itko ovdje bio protiv toga da 10. srpnja bude Nacionalni dan Nikole Tesle. O tome što se dogodilo u Gospiću, dakle za čovjeka koji je živio 150, rodio se 150 godina prije Domovinskog rata, koji nije imao ni pretpostavke što će se sve događati i tko će sve bombardirati Gospić i sudjelovati u svemu tome, dakle nema potrebe ovdje govoriti. Ali ima o nečemu drugom, kada već smo se dotaknuli ove da kažem i nacionalne crte. Pa uzmimo ljude sličnoga podrijetla i rođenih u RH, velikih ljudi poput Petra Preradovića, poput Josipa Runjanina, dakle tvorca glazbe za hrvatsku himnu Lijepa naša, tko zna za Grigora Viteza koji je rođen u Kosovcu kod Okučana, srpskoga podrijetla, ali hrvatski pisac, jedan od najplodnijih pisaca dječjih pisaca u Hrvatskoj i šire. Od, netko je ovdje spominjao kipara Vojina Bačića, Vladimira Desnicu, feldmaršal Svetozar Borojević, austrijski dakle austrougarski feldmaršal koji je Hrvatsku ljubio iznad svega i hrvatske vojnike na fronti, na Soči itd. Hoćemo dalje? Prema živima, ne samo prema onima kojih više nema. Ne bih htio šiljiti tu stvar niti je ovdje vrijeme da to radimo danas. Dakle, u ovoj našoj Hrvatskoj, u ovoj Lijepoj našoj, imamo ljude koji su se dakle tako toga roda i poroda i prema tome ne trebamo o tome. Govorimo o Nikoli Tesli kao znanstveniku, kao istraživaču, humanistu, filantropu, kozmopolitu koji tim svojim radom i djelovanjem i ostavimo na stranu i nacionalnu i bilo koju drugu ideološku stranu zaslužuje taj Nacionalni dan Nikole Tesle na dan njegovog rođenja 10. srpnja počevši od 10. srpnja ove godine. Hoće li spomenik Nikoli Tesli ili zašto uvjetovati dakle da se podigne? Pa možemo ga podići do 10. svibnja, do 10. lipnja pa nije problem postaviti postament i staviti spomenik. Zašto baš evo moramo do 10. srpnja? Imamo načina obilježiti taj Nacionalni dan Nikole Tesle na niz drugih načina. Dakle, uvjetovati nešto nečim ispada da su predlagatelji zapravo kako netko tumači uvjetovali Nacionalni dan Nikole Tesle sa postavljanjem spomenika u Gospiću. Postoji još dakle spomenik pred kako reče jedan kolega Tehničkim ili mašinskim fakultetom u Beogradu i postoji u Americi u New Yorku. Postoji i firma u Hrvatskoj, dakle nismo spomenuli ovdje da Tesla, danas Tesla Ericsson također postoji na sjećanje na toga velikog čovjeka. Velikog i po svojim djelima ali i kako reče gospodin Vukšić metar i 99 jel'da a da ne spominjemo te fizičke osobine. Ima i izreka koje su ostale upamćene i danas su ovdje citirane. A i ja ću dodati neke koje su čak i vrlo aktualne. Kaže ne žalim što su drugi pokrali moje ideje, žalim što nemaju svoje. Vrlo aktualno danas u vrijeme ovih prijava plagijata i krivotvorina magistarskih i doktorskih disertacija i davanja raznoraznih diploma po sveučilištima od MUP-a, prometnih, pravnih i drugih znanosti u RH. Ima ih dosta. Da, vrlo, vrlo zgodno i vrlo aktualno. Kaže, ne žalim što su drugi pokrali moje ideje, žalim što nemaju svoje. Ili pak kaže ovako, kada govorimo o obrazovanju i o znanosti, a i o tome ćemo malo poslije, i o sredstvima koja se ulažu u to, kaže učio sam strane jezike, proučavao književnost i umjetnost, proveo svoje najbolje godine u knjižnicama čitajući sve što bi mi došlo pod ruku i mislio kako sam uzalud trošio vrijeme. Ali ubrzo sam shvatio da je to bilo najbolje što sam ikada učinio. Pogledajmo i danas i sustav školstva, a i način na koji učenici uče. Unatoč toga svega u RH postoje ljudi koji se mogu također svrstati da kažem u znanstvenike pa i inovatore i možda mogu pobrojiti imena nekih o kojima je čak i ovdje bilo riječi. Dakle, koji su postigli značajne rezultate na takmičenjima diljem svijeta. S obzirom da su to ljudi koji još uvijek su među nama i možda im nije dobro da nabrajam ta imena koja su označila i da kažem informatičku eru takozvane robotizacije gdje su se oni jako istakli ali ajmo poći od našeg Osječanina Matije Kopića, Mateja Špulera, Tomislava Cara, gospođice Ivane Maršić, Mije Marića itd. ima ih još, ima ih puno, ali o tome sada nije vrijeme nego li malo još o dakle o Nikoli Tesli koji je negdje u 13 godini nakon Austrougarske i Francuske dospio i do prije svoje 30 godine dospio do Amerike. Ono što je vrlo, što ga okarakterizira kao čovjeka principijelnog, čovjeka od načela je to da je odbio Nobelovu nagradu. Može li itko pomisliti od nas ili da bi odbio Nobelovu nagradu zato što je mora podijeliti sa gospodinom Edisonom, zaista čovjek od načela, od principa kako god hoćete smatrajući da jasno da ovaj drugi tu nagradu ne zaslužuje a koju on mora dijeliti je neće. Svi ćemo mi danas ovdje raspravljati ili puno nas o Nikoli Tesli i kada završi ovaj mandat ili čak i da ostane i više mandata otići ćemo malo po malo u određena nečija možda sjećanja ali već 155 godina ne samo sjećanja nego li i djela koja je učinio pa i neki izumi koji su još uvijek tajna i to u nekim američkim dosjeima koja postoje i koja još uvijek vrhunskim znanstvenicima svijeta nisu razumljiva, dakle vrhunskim znanstvenicima nisu razumljiva. Možda će doći i vrijeme kada će i to razraditi i primijeniti. Dakle, Nikola Tesla ostaje i kada mi odemo svi iz Sabora, iz naših saziva ili svih saziva koji uopće postoje to ime ostaje i zbog toga je dakle to ime će ostati i zaista nema potrebe da uz onih 19 drugih nacionalnih dana u Hrvatskoj koje imamo, sad da ne nabrajamo svih 19, dakle ima nacionalnih dana bude i ovaj 20. dakle Nacionalni dan Nikole Tesle. O tome koji su nacionalni dani, ne bi htio, mislim da veliki broj ovdje zastupnika zna koji su nacionalni dani u RH, prema tome i Nacionalni dan Nikole Tesle sudeći prema raspoloženju ovdje u Saboru i raspravama mislim da neće biti u petak uopće zbora o tome da to neće biti izglasano. O tome da samom životopisu, o rođenju u Smiljanu gdje postoji i rodna kuća uređena, pa onda memorijalni centar, a evo kako smo ovdje čuli bit će obnovljeni spomenik Nikoli Tesli ne treba ići toliko stranački, ostrašćivati se ovaj župan, onaj načelnik, pa ovaj htio, onaj nije htio, pa nema potrebe. Sad se nalazi spomenik u Hrvatskoj likovnoj akademiji, je li tako? On je obnovljen i ajmo bez rasprave i komentara o tome što je bilo, kako je bilo donijeti jednostavan zaključak da se i taj spomenik stavi na određeno mjesto u njegovom da ne kažem rodnom Gospiću, ali Smiljan Gospić to je tu. Zašto otvarati da kažem rasprave ili pak žive rane i sad ići o tome, opet se bavimo ideologijom Ustaše, Partizani umjesto da napravimo nešto što nas da kažem pripada, što ovaj prijedlog predlaže i gdje se ovaj prijedlog ama nimalo, ama baš nimalo ne osvrće na početak one rasprave koja je danas bila ovdje opet sa onom ostrašnjošću kažem i da ne kažem i Partizana i koga sve ne. Ideologije ovdje nema, nema potrebe da je ima, nema potrebe za ideologijom. O enciklopedijama talijanskim, o britanki, o tome da Amerikanci svrstavaju među sto najznačajnijih ljudi stoljeća Nikolu Teslu, o tome je već dovoljno rečeno tako da nemamo što dodati osim onoga što je kolega Mesić govorio, dakle o tome da ipak ova država je zaista i ova Vlada su u izdvajanju za znanost zaista da kažem sredstva minimalizirana, dakle 0,7% BDP-a u školstvu nešto malo više ali u odnosu na neke druge države pa čak i države u okruženju poput Slovenije a da ne govorimo o Švedskoj ili Finskoj gdje su ta sredstva i 12 puta veća, to je ono žalosno, ja bih citirao jednoga pisca neću govoriti ni čijeg podrijetla koji se zove Aleksa Šantić, jel, koji je napisao pjesmu ostajete ovdje, nažalost ova Vlada i ova politika ne stoje baš iza te pjesme i naslova te pjesme i puno mladih, pametnih, školovanih, puno ljudi za koje je ova država, naravno i njihovi roditelji odvojila veliki dio novca da ne kažem od usta odlaze zauvijek iz ove države u preko morske zemlje a i zemlje Europe od Irske, Engleske, Finske, Njemačke itd. to je prava žalost, to je jedna pošast koja se evo pojavila i koja traje a do kada ne znam. Nikola Tesla kao i neki drugi mladi ljudi, danas u Hrvatskoj ipak, a imamo ih dosta i u znanstvenim i u inovacijskim krugovima, ipak se drže, držali su se one pjesme A.B.Šimića koja se zove "Opomena", a prvi stih glasi "Čovječe, pazi da ne ideš malen ispod zvijezda". S obzirom da Nikola Tesla nije hodao malen ispod zvijezda iako je bio naš obični čovjek iz [[Upadica Stazić: Privedite kraju.]] Like i Smiljana, mislim, ponovo ponavljam da će klub HDSSB-a biti za ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovana kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grubišiću, dopala mi se vaša rasprava, a nije prvi puta i mnogi primjeri koje ste naveli jer ste govorilo ono što mislim da je suština današnje rasprave. Govorili ste o zaslužnim hrvatskim ljudima bez obzira na njihovo podrijetlo, nacionalnu pripadnost, o zaslužnim ljudima kakav je Nikola Tesla i u kontekstu politike, to mi se osobito sviđa, dakle i ovih afera, aktualnih koji se dotiču i znanosti i obrazovanje jer je činjenica i iz ove garniture, da tako kažem ili generacije političara i prošlih, malo će imena ostati u hrvatskoj povijesti, ali ime Nikole Tesle svijetlit će zauvijek i to je činjenica, dakle može nam biti uzor po mnogo čemu. Bez obzira kojim se poslom bavili, bili liječnici, pravnici, bili evo profesionalni političari, uvijek i u svakom trenutku on može biti uzor. Kao što mogu biti i, ne znam, i Faust Vrančić i Gundulić i Držić i Marulić i Krleža jer mislim da je i suština vaše rasprave bila u sljedećem, koliko i kako poštujemo hrvatske velikane, koliko ih se sjećamo, kada ih ističemo, njih i njihovo djelo? U prigodama, od prigode do prigode i poslije zapravo potamne, a trebalo bi biti obrnuto. I zato evo, pohvaljujem vašu raspravu ako se smijem usuditi to.
Odgovor, Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolegice Kosor, drago mi je da ste i moju poruku, zapravo i shvatili i zapravo, evo kolega Šuker je rekao da sam poetska duša, da nije znao, dakle i on se složio s time. Ali gledajte samo one, dio imena koja sam nabrojio, koji su značajni za, uopće, za hrvatsko ime uopće i u kulturi i u povijesti, dakle i kao vojskovođe, govorim i o Petru Preradoviću, Svetozaru Borojeviću, rođenom kod Kostajnice, Umetići pa o kiparu Bakiću, a danas, imamo danas žive primjere počevši od Pere Kvrgića i ne bih htio, rekao sam da neću žive govoriti, ali dakle oni su hrvatski umjetnici, to što se njihovu korijeni i imaju korijene možda ili dio pak u srpskom nacionalnom korpusu, to je nebitno, oni žive, djeluju, rade, oni smatraju se hrvatskim. Pa pogledajte Grigora Viteza, dakle tko uopće, neću reći sada da od nas ovdje zna, malo ljudi zna da i on vuče korijene, ali on je hrvatski dječji pisac i uvijek se tako zvao i uvijek će tako biti i bit će vrlo značajan i u Novoj Gradišci imamo godišnje obilježavanje, škola nosi ime Grigora Viteza i znamo i za njegova djela, itd. Evo, to je to. Hvala lijepo.
Nova replika, poštovani Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Grubišić, nisam se javljao do sada, u dosadašnjem tijeku rasprave zato iz razloga što sam prosto na početku sa one dvije rasprave ostao toliko zatečen da sam ostao na neki način bez riječi, a i ako mi se to ne događa često jer jednostavno jedna ovako vrijedna inicijativa da se na takav način, da ode u takvom jednom smjeru, mislim da je to nedopustivo i zato pozdravljam svakako vašu raspravu gdje ste navodili primjere naših sugrađana srpskog podrijetla koji su doprinijeli. Jedan od takvih je i Petar Preradović koji nosi ime ulica u mojoj Goli, ulica nosi ime u Goli i mislim da takve pozitivne primjere treba isticati i na tim temeljima treba graditi naravno sve ono dobro, da svi doprinosimo, dakle i tom zajedništvu, a ne da se možda te stvari koriste u druge svrhe. Neka to bude poziv i onima koji razmišljaju možda drugačije i siju ovdje, kod nas siju, a mole Boga da kiša pada tamo negdje drugdje. Zato evo, na taj način pozdravljam vašu raspravu i mislim da svi u tom dijelu moramo, ali mora se naravno i stvoriti okvir i onima koji žele raditi, stvarati, a ne evo da naravno, naši mladi znanstvenici, ljudi od struke odlaze diljem svijeta i da ne mogu stvarati. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Ja sam nabrojio kolega Milinković puno ljudi, dakle koji imaju u svom korijenu i kažem i ovog, ajde potiču iz ovog srpskoga dijela, ali svi su ti ljudi ljubili svoju Hrvatsku domovinu, svi do jednoga. Jedan naravno, Petar Preradović se i smatra hrvatskim piscem. Kada ste već govorili, imate ulicu Petra Preradovića, da, imamo u Zagrebu i svuda, dakle i Preradovićevu i Runjaninovu ulicu i niz drugih. U Slavonskom Brodu jedno vrijeme reorganizacije imena ulica bile su dvije ulice Nikole Tesle, zanimljivo, da, da su bile dvije ulice nazvane po Nikoli Tesli. Tako da o tome da Hrvatska treba ljubiti svoje velikane, zaista hrvatske velikane, a o tome čiji su korijeni oni bili, ali su doprinosili svojoj domovini, svojoj Hrvatskoj, svojoj i našoj lijepoj, to trebamo valorizirati kao što valoriziramo i djelo Nikole Tesle. Eto. Hvala lijepa.
Nova replika, poštovani Davor Bernardić.
Poštovani zastupniče Grubišić spomenuli ste da je inicijativa uvjetovana nekakvim spomenikom o tome se ovdje raspravljalo, ali ono što je važno reći je da je čovjek onoliko velik koliko žive njegova djela. A Teslina djela u ovom trenutku su puno aktualnija nego što su bila u prošlosti. Dakle, Tesla je živ, to danas pokazuje ova rasprava u sabornici i to pokazuju njegova djela. I najveći spomenik kojeg čovjek može imat za života su spomenici koji su trajan zalog doprinosu čovječanstva. I da gleda sada ovu raspravu u Hrvatskom saboru vjerojatno bi mu bilo pomalo i smiješno zašto se raspravlja o jednom spomeniku na nekakvoj lokaciji, no to je velika i ozbiljna stvar i pitanje za Hrvatsku, za test naše zrelosti jer spomenici su ono što bi vidio. I ono što je jasno je da spomenici Nikoli Tesli su svuda širom svijeta kroz rasvjetna tijela, kroz stupove koji opskrbljuju električnom energijom i kroz različite i šarolike električne strojeve i aparate. To su spomenici, njegovi spomenici su svuda u svijetu i prisutni su na svakom mjestu.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepa, kolega Bernardić. Pa ja sam upravo to što ste vi rekli i rekao, ako ste pozorno slušali. No, ono što sam rekao u svezi spomenika samog, dakle konkretnog biste ili ne znam spomenika, radi se o tome da se tijekom rasprave pojavila ovdje, ako hoćete da imenujem tko je to forsirao, dakle tijekom rasprave se pojavila ideja da spomenik baš mora biti podignut 10.srpnja, iako ja mislim da može biti i 01.svibnja ako hoćemo, potpuno nebitno. Dakle, 10.srpnja i baš na određenom mjestu koje eto, ne znam netko odredio ili hoće ga odrediti. A spominjanje kao to je bilo ovdje potpuno nepotrebno, jadovnog o jazovki da ne govorimo, je potpuno, potpuno nepotrebno vezano uz ime Nikole Tesle.
Posljednja replika poštovani Zdravko Ronko.
Kolega Grubišiću, nemamo mi baš previše prezaslužnih ljudi ni u užoj, ni u široj, a ni globalnoj sredini. I upravo zbog toga treba svakom onom tko je dao doprinos koji je izuzetno važan to i obilježiti, bilo da je riječ spomen knjiga, spomen ploča, spomenik, spomen dan. I upravo zato i svi mi se moramo truditi i u svojim sredinama i na svojim pozicijama da upravo to obilježimo da to ostane za budućnost za buduća pokoljenja. Imao sam prigode Ivanu Mesnaru književniku, eksplicionistu za njegove zasluge da objavimo knjigu Zdenki Marković ploču. Imao sam tu čast predsjedniku Tuđmanu za doprinos u ostvarenju tisućljetnog sna hrvatskog naroda da podignem spomenik, a za civilizacijsko dostignuće i Nikoli Tesli da podignem spomenik u Požegi. I evo danas ja se čak nisam javljao ni za raspravu, očekivao sam da ćemo u jednom miru bez mržnje, bez podmetanja, bez osobnih nekakvih razračuna ili obračuna da ćemo evo poduprijeti i donijeti ovaj prijedlog, podržati ovaj prijedlog o spomen danu ili Nacionalnom danu Nikole Tesle. Pa evo ja sam uzeo riječ Boro upravo zato da održim ovakav stil evo koji si ti i ovaj puta iskazao, istina bog po meni rijetko, ali si ga evo iskazao da ide u tom jednom tolerantnom tonu za razliku od nekih drugih zastupnika koji su govorili jednim jezikom koji nije dobar. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepo! Kolega Ronko. Ne znam što bih rekao na ovo vaše, pogotovo na ovaj kraj gdje vam se dopalo moje izlaganje i da se samnom rijetko slažete. To je dobro da se rijetko slažemo, ne bi bilo dobro da se mi baš previše slažemo u svemu. Međutim, ovdje sam ja isključio ideologiju, ovdje sam isključio bilo kakvu nacionalnu ostraščenost, ovdje smo, rekao sam da ovdje govorimo o Tesli kao znanstveniku, izumitelju, čovjeku svjetskoga glasa i formata, sa korijenima iz Hrvatske, hrvatskim porijeklom, hrvatskom domovinom i kao njegova hrvatska domovina. Zašto bi imali išta protiv da se proglasi Nacionalni dan Nikole Tesle? Prema tome, o drugim velikanima hrvatskim, jasno da ih ne treba zaboravljati. Vrlo često govorimo ovdje o braniteljima Gvozdanjskoga, o tome nitko u Hrvatskom saboru ne govori a malo ih zna, ali gospodin Mesić zna dobro i za Nikolu Ožegovića kapetana Gvozdanjskog i tristo hrvatskih vitezova koji se nisu predali turcima, nego su se smrzli na kuli u Gvozdanjskom tisuću petsto i neke godine, ali nikada Hrvatski sabor o tome nije konkretno raspravljao, to su velikani također.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba nacionalnih manjina govorit će poštovani Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Naravno Klub zastupnika nacionalnih manjina će ovaj prijedlog podržati i da ova rasprava ne bi predugačko trajala ja ću samo nekoliko rečenica reći. Hrvatska ima jedan prirodni fenomen poput, između ostalih, poput Plitvičkih jezera, ima jedan povijesni fenomen poput grada Dubrovnika i Dubrovačke republike, i ima jedan fenomen Nikole Tesle neuporediv po mom mišljenju sa bilo kojim drugim čovjekom koji se rodio na ovim prostorima ne samo u Hrvatskoj nego i na širem pa i europskom i svjetskom prostoru. Djelo Nikole Tesle uporedivo je samo sa onima što sa za svjetsku baštinu ostavili Darwin, što je ostavio Einstein i još veoma mali broj ljudi koji je na takav način obilježio razvoj svijeta u cjelini. Stoga bi Nikolu Teslu valjalo, ja ću to tako reći iskoristiti u ekonomskom smislu. Lika nema bolji razvojni potencijal od imena i brenda Nikole Tesle. Koliko je on danas suvremen ja ću vas podsjetiti samo dakle kompletan između ostalih elektroenergetski sustav sa kojim se danas srećemo svi svakodnevno više puta u više navrata dnevno vezan je na njegov višefazni trofazni sistem el.energije koji je danas jedan svjetski sistem za proizvodnju i prijenos el.energije. Koliko je gospodarstvo svjetsko europsko pa i hrvatsko se razvijalo na tim principima o tome ne treba uopće gubiti riječi. Ja ću vas samo podsjetiti da kada je elektroenergetski sustav na Filipinima bio narušen zbog kvara jednog transformatora koji radi na principima koje je izmislio ili postavio Nikola Tesla, taj transformator je proizveden u Končaru, toliko se žurilo da je plaćen avion najveći teretni zrakoplov na svijetu, zrakoplov Antonov koji je to prevezao, koliki je interes javnosti bio to ste vidjeli od samog stroja kao takvog. A ja sam svojevremeno u Ukrajini primao za 30% veću mašinu u Zaporožju za našu TE u Ugljeviku, dakle to je bio fenomen od samog proizvoda, fenomen od transporta kako takvu tešku mašinu dovesti kroz grad do aerodroma, kako to transportirati, dakle panika nastaje u svijetu kada se samo jedan mali elemntić kada iskoči iz tog sustava koji je postavio Nikola Tesla počev od proizvodnje do transporta i primjene el.energije. U energetici se ništa bino ne mijenja, u proizvodnji dakle proizvodnja, prijenos, distribucija el.energije je i dan danas na svim tim principima, između ostalih njegovih patenata, mijenja se samo način kako se toplotna energija pretvara u električnu pa su jedni principi grijanja vode tamo gdje ložimo plin i naftu i ugalj, drugi su tamo gdje su nuklearke. Ali sve od turbine na koju zavrtimo mehaničkom energijom pa nadalje preko generatora, bloktrafoa, prijenosa to je sve i dalje identična stvar nekakvog unapređenja su napravljena u tehnološkom smislu. Zato bih ja molio da ovaj fenomen Nikole Tesle ne bude niti treba biti i smije biti predmet političkih rasprava i prepucavanja. On je o sebi rekao sve, da je srpskog roda i hrvatskog porijekla jeli i tome ne treba ništa dodavati. Ali bih ja ovu ideju koju pozdravljam i zahvaljujem se kolegama koji su ovo inicirali produljio jednom drugom inicijativom da se osmisli jedan ozbiljni projekt osim memorijalnog centra koji je u Smiljanu, dakle da se na osnovi njegovih patenata stvori jedan muzej njegovih patenata i diljem svijeta, ali vjerujte mi ja vjerujem da bi se u Lici i u toj okolini mogao izgraditi cijeli mali kompleks i hotela da ne postoji nijedan osnovna, srednja škola ili tehnički fakultet iz Europe i svijeta koji ne bi htio doći da vidi gdje se rodio takav genij i da je to jedan ogroman nesaglediv razvojni potencijal za Liku. I ja vas molim pogotovo vi koji možete na lokalnoj razini o tome utjecati da o tome razmišljate, imamo i europske fondove dakle možemo koristiti određena razvojna sredstva i na tom tragu bi valjalo razmišljati u budućnosti. Još jednom zahvala kolegama koji su ovo inicirali i u ime kluba puna podrška da 10.srpanj bude nacionalni dan Nikole Tesle.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hodžić, rekli ste o nekoliko inicijativa vezanih uz našeg znanstvenika Nikolu Teslu, ja bih željela ovdje reći još jednu inicijativu. Naime, da se vrati originalni spomenik Ruđera Boškovića ispred Instituta Ruđer Bošković. Ivan Meštrović je znao za sinergiju Ruđera Boškovića i Nikole Tesle i postavio je tamo ispred tog instituta oba naša znanstvenika i zna se da je Nikola Tesla često crpio inspiraciju iz dijela ali i iz lika Ruđera Boškovića. Postavili su ih zajedno tako i kako Nikola Tesla čita knjigu Ruđera Boškovića "Teorija filozofije naturalis". Bilo bi jako lijepo da se ispravi ta velika nepravda gdje je spomenik Nikole Tesle orginalni postavljen u ulicu Nikole Tesle u gradu Zagrebu. Ispred tog spomenika nažalost ostavljaju se bicikli , potpuno je nezamjetan, treba ga vratiti, svom velikom prijatelju, treba ga vratiti čovjeku koji ga je inspirirao Ruđeru Boškoviću da i dalje budu ispred Instituta Ruđer Bošković i na taj način ako ste govorili o turističkoj ponudi pa evo ako možemo iskoristiti Nikolu Teslu vidim danas ga iskorištavaju strahovito u sve svrhe pa onda i to može biti jedna odlična turistička ponuda. Ali zaista nešto da se ne čini nepravda nijednom ni drugom znanstveniku u Hrvatskoj ali poznatim u svijetu. To je moja inicijativa i zaista se nadovezujem na vašu inicijativu.
Na repliku odgovara Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem kolegice Sumrak. Ma ja ne bih to oko spomenika previše razmišljao niti gubio energiju ni snagu. Naime, Tesla nije svoje izume i patente stvarao da bi mu se dizali spomenici nego da bi čovječanstvo imalo boljitak od toga. I kakav je upliv njegovih izuma, naprosto to ni meni i ja sam tehničke struke danas nesagledivo, a vjerujte mi još malo manje možda vama koji niste iz te sfere. Dakle ja vjerujem da treba iskoristiti i da bi čak i on bio sretan da tamo gdje je rođen, odakle je morao nažalost otići pod uvjetima kakvi jesu bili, to u ovom momentu nije toliko važno, dakle da bi bio sretan da se ti njegovi patenti tamo postave, da se pokažu mladim ljudima jer njegov genij je univerzalna vrijednost i koja ne da ne izumire nego sve više dobija na važnosti u čovječanstvu u povijesti čovječanstva. Mislim da bi se Lika kao jedna nerazvijena regija mogla itekako u turističkom smislu, a i Hrvatska je ionako sa 20% BDP od turizma dakle zemlja vrlo intenzivna o turizmu, mislim da tu stoji ogroman potencijal. Mislim da je to jedan projekata o kojem bi se moglo razmišljati i probati ga izrealizirati i uz malo marketinga ja vjerujem da bi rezervacije za takav jedan mini hotelski kompleks dolje gdje bi se možda i nekakva škola i nekakva predavanja 2, 3 dana održavala na temu njegovih patenata i njegovog doprinosa. Dakle to je jedna ideja koju ja sada nabacujem ovako kao ideju ali ne projekat koji bi se mogao razvijati po meni i o kojem bi trebalo ozbiljno razmisliti. A spomenik naravno, treba vratiti spomenike, ne rušiti spomenike onih koji su zaslužili da im se stave, niti njegov niti bilo koji drugi.
Druga replika, poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Hodžiću vi ste u svakom slučaju s obzirom na svoje obrazovanje, stručnost i radno iskustvo jedan od pozvanijih ljudi koji može da govori o djelu Nikole Tesle. I podržavam vašu inicijativu da se može u Lici od svega toga napraviti i muzej i hoteli i nekakav turistički biznis, kao što podržavam inicijativu kolegice Sumrak da se ista stvar može napraviti i od imena Ruđer Bošković. Međutim, cijeloj ovoj stvari prethodi jedno prethodno pitanje. A to je Gospić, grad Gospić, selo Počitelj, Divoselo Kozjan, grad Gospić, Lovinac, Gornja Ploča, Grad Gospić Vrhovine, Seoci, Gospić Donji, Lapac, Bušević to su mjesta koja ni danas nemaju struju. Govorim o Nikoli Tesli, a to su mjesta koja nemaju struju. Djeca i danas uz svijeću idu i u osnovnu i u srednju školu. Vjerojatno će završiti neki fakultet uz svijeću. I cijela ta priča nas košta po proračunu 10-ak milijuna kuna. Uvažavam sve inicijative i sve ove priče su po mojoj slobodnoj ocjeni prilično isprazne dok ne riješimo problem ovih ljudi. Nemojmo zatvarati oči pred činjenicama i zamagljivati stvar sa velikim frazama o velikim danima velikih ljudi. Ajmo ovim ljudima pomoći. I onda će taj dan biti … [[Govornik se ne razumije.]] velikog čovjeka.
Odgovor na repliku Nedžad Hodžić.
Naravno ja mogu samo izraziti svoje žaljenje što je to tako jer u 21 stoljeću biti bez električne energije i to u kraju gdje je rođen Nikola Tesla je naprosto smiješno. Zato ja i razmišljam na ovaj način da treba taj potencijal onako kako ga ja vidim, ja jesam malo još i uvijek poduzetničkog duga, dakle njegov fenomen je za mene velik poput Keopsove piramide koja je sada za mene u lego kockicama koju bi trebalo u Lici složiti, poput Eiffelovog tornja. Dakle, ja u njemu vidim enorman potencijal za ovu zemlju. Jer to je nešto što se, da se malo i našalim na tu muku tih ljudi i on se rodio u mraku, možda se rodi dok ne napravimo to još koji genij dolje. Ali naprosto to je jedan potencijal i drago mi je da je i većina rasprave danas išla u jednom konstruktivnom smjeru da zaboravimo, da ne pričamo o ćirilicama, latinicama ili ne znam ni ja, da pričamo o stvarnim, vrijednim ljudima u ovom društvu i da gradimo društvo koje će u budućnosti biti jedno kako bih rekao zdravo, normalno, građansko društvo. To ja ovdje vrlo često ponavljam, sve smo političke ciljeve ostvarili, samostalnost, suverenost, granice AVNOJ-evske, NATO pakt, Europska unija, nemamo drugih političkih ciljeva osim dva: ekonomsko blagostanje za sve građane i pravna sigurnost za sve građane Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Čuti ćemo još stajališta Kluba HNS-a i poštovanog kolegu Igora Kolmana.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, ispričavam se, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, predlagača nažalost nema više. Jedan moj kolega je jutros, evo ga, tu je predlagač, onda i poštovani predstavniče predlagača. Jedan moj kolega je jutros rekao, kada smo komentirali ovaj prijedlog da je Tesla rođen u Austriji, Austrija bi živjela od toga. I ja mislim da zapravo puno više od toga u ovoj raspravi ne treba ni reći. HNS naravno da podržava ovu inicijativu. Razmišljajući i razgovarajući isključivo o inicijativi o kojoj je ovdje riječ, bez obzira na stvari koje su danas u ovoj raspravi ranije rečene, slagali se s njima ili ne slagali. 10.7. je usred turističke sezone. Dakle to nije samo pitanje dana, to je pitanje cijelog projekta oko toga. Ovo što je kolega Hodžić i vjerojatno i neke kolege već prije govorili, dakle to je pitanje dana i pitanje cijelog projekta valorizacije Nikole Tesle, njegovog ugleda, njegovog imena, znanstveno, obrazovno, turistički, trgovački, na sve moguće načine. Dakle, sve ono kako sve one institucije u svijetu koje imaju se s nečim ili s nekim pohvaliti to koriste. Mislim hotel New Yorker u kojem je on živio svojih zadnjih 10 godina to obilježava redovito, oni njega nazivaju Njujorčaninom, on je za njih Njujorčanin, oni to obilježavaju i zarađuju na tome, zarađuju na tome. Mi smo nažalost zemlja koja ima vrlo malo, nije, nismo mi tome krivi, mi smo mali, nas ima malo generalno, ali zbog toga mi vrlo malo imamo za ponuditi u svjetskim razmjerima u bilo kojoj djelatnosti pa tako i ovoj. I jedno takvo ime da ne koristimo dovoljno i da ne valoriziramo dovoljno za vrlo pod navodnicima "prizemne ciljeve", promociju zemlje i profit. Nećemo si lagati. To je ono na čemu na kraju krajeva, na čemu na kraju krajeva i takvi dani i onda cijela ova ponuda koja je oko takvih dana treba biti stvorena žive i trebaju živjeti. Dakle, mi u HNS-u naravno podržavamo ovaj prijedlog. Ja neću duljiti poštujući vaše vrijeme i doba dana koje je trenutno. Sve je više-manje u ovoj raspravi rečeno. Ali dozvolite mi zadnju rečenicu, ipak ne mogu si pomoći, ja mislim da je žalosno da je njegova nacionalnost danas uopće bila tema. I nažalost to pokazuje koliko smo još uvijek mali i koliko još uvijek moramo puno učiti. Ali nadamo se da će i ovaj dan nas malo u tom smjeru potaknuti.
Prelazimo na replike. Prvo Dujomir Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Koloman, ja se želim osvrnuti na ovaj zadnji dio vešeg govora žalosno je ovo, žalosno je ono. Ja se slažem da je danas ovo tužno, žalosno. Dakle, idemo konstatirati stanje, tko je predlagatelj ove inicijative, ove točke dnevnog reda koju smo svi prihvatili i za koji smo svi rekli idemo nešto napravit u promociji Tesle u Hrvatskoj još više nego što je do sada i gotovo. To je trebala biti tema. Imali smo konsenzus i krenuti u nekakvu realizaciju neke ideje, nekog projekte i ništa drugo nije trebalo govorit. I što se onda sad događa? Dva od tri, vi ste vladajući to predložili, znači Pupovac je dio vladajuće koalicije, Kajin je dio vladajuće koalicije itd., vi ste uveli politiku u ime Nikole Tesle, to je za posramit se. Vi ste otvorili ovdje pitanje partizana, vi ste ovdje otvorili pitanje Tita, izjednačujete Tita i Teslu. To je Kajin izjednačio. Vi ste ovdje otvorili Jadovku gdje je jama u koju se bacaju ljudi, vi ste ovdje otvorili, da, da, tamo u Lici ona jama, nije jazovka nego je Jadovno, mislim da ispravno kažem, ako ne ispričavam se, znate o čemu govorim. Da bi meni na koncu i nama svima, ali meni jer ja ovdje sjedim, Pupovac rekao Tesla je srušen zato što je Srbin. U samom jednostavnom izričaju jest, ali to je bio kontekst gdje ne može upotrebljavat tu situaciju da bi širio mržnju između hrvatskog i srpskog naroda u Hrvatskoj. I vi gospodo širite mržnju, to je ono što. Dosta je ovdje da se u ovom Saboru, to samo možemo u birtiji govorit, na ulici, dosta je da se optužuje Hrvatsku zbog nečega što nije kriv. Znači nije dovoljno da smo podigli Tesli spomenik u Zagrebu, da ima škola u Split, evo ovdje mu je bista, e sad jer je netko srušio neki spomenik u Gospiću Hrvatsku na stup srama. E nek se srame ti, ja ne želim više slušati takve govore u ovom Saboru, gdje se domišlja kako će se oblatit Hrvatsku. To je bit stvari i nije bitno ovo sve što se okolo događa.
Hvala vam. Ali kolega Marasović, pa dajte kad vas se upozori prestanite govoriti onda ako vam je već isteklo vrijeme. Za vas vrijeme mora i pravila vrijedit kao i za sve druge. Na repliku će vam odgovoriti Igor Kolman. Odgovarate na repliku? Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Marasović ja se ne sjećam, moguće da se varam ali ja se ne sjećam da sam ikada u ovom Saboru spomenuo riječ partizan. Mislim da je ovo bio prvi puta, provjerit ću. Dakle ja, ne zanima me. Ali ono što vam hoću reći, nije problem i mi nikada nećemo iz problema nacionalnosti izaći. Ne samo dok se konačno odviknemo od toga da zato jer je netko bio neke nacionalnosti mu nešto treba oduzeti ili nešto ne treba dati, nego ima još jedna opasnija stvar, a to je da zato jer je netko bio neke nacionalnosti mi moramo isticati kako je on bio odličan i kako ima još pripadnika njegove nacionalnosti koji su bili super Hrvati pa onda može on, on je zaslužio kao da ima svoj dan. Nacionalnost nije tema, nacionalnost uopće nije tema, bez obzira iz koje perspektive ju sagledavali, da li zbog nacionalnosti nekome nešto oduzimamo ili ga hvalimo kao zato jer on je bio dobar pripadnik te nacionalnosti pa on zaslužuje. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam rekao da ste vi govorili ali vi ste mi replicirali, vama odgovaram. Zato sam ja rekao da je problem isticanja nacionalnosti kao kriterija problem. Bez obzira iz koje perspektive obrađujemo taj kriterij, ona naprosto nije kriterij.
Nova replika, poštovana Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kolman, ja ću se evo jednim citatom iz Teslinog dnevnika na neki način nastaviti na vašu raspravu ali i na neki način nastaviti se, možda će me opomenuti potpredsjednik Sabora, i na odgovor ovaj vaš u replici kolegi. Dakle Tesla piše, taj novi svijet mora biti svijet u kojem neće biti iskorištavanja slabih od jakih, dobrih od zlih, gdje neće biti ponižavanja siromašnih od silovitosti bogatih, gdje će djela uma, nauke i vještine služiti zajednici za olakšanje i uljepšavanje života, a ne pojedincima za stjecanje bogatstva. Taj novi svijet ne može biti svijet poniženih, pogaženih, već svijet slobodoumnih ljudi i naroda jednakih u dostojanstvu i poštovanju čovjeka. I zaista mislim da ste dobro u svom odgovoru u replici rekli, takav čovjek koji je to napisao ne može očekivati ovakvu raspravu. Ne može. Ne može. Mislim da je to maliciozno, da je to od većine zastupnika najblaže rečeno ponižavajuće prema svemu tome. Mi se danas ovdje zaista možemo svi složiti da je Nikola Tesla zaslužio ako je inicijativa takva da jedan dan bude Nacionalni dan Nikole Tesle. Jednako tako imamo i drugih i znanstvenika i umjetnika i pisaca koji bi sigurno zaslužili da jedan takav dan dobiju i oni, ali ovaj čas raspravljamo o Nikoli Tesli. I zaista dobro ste rekli, evo ja sam se pridružila u replici samo sa ovim citatom, ono što je napisao on sam. Mislim da je puno toga napisao i da se u ovakvom novom svijetu dok je radio sve ove izume apsolutno nije niti ga priželjkivao i zato je nažalost morao i otići, kao što većina znanstvenika odlazi jer eto taj njihov novi svijet možda nekad, nekad možda ipak će uspjeti.
Na repliku odgovara poštovani Igor Kolman.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolegice Sumrak, zahvaljujem i vama na ovom citatu koji ste pročitali. To je citat koji zaslužuje da bude uklesan iznad glave predsjednika Sabora, dakle to je zaista, odlično ste to izabrali i nemam šta dodati osim da se slažem i s vama i sa tim citatom.
Posljednja replika, poštovana Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Više puta ste ponovili pa i u odgovoru i tako u svojoj temeljnoj raspravi, završavajući svoju raspravu da vas zaista žalosti da je današnja rasprava krenula upravo i dobar dio smo se tu iscrpili govoreći o Teslinoj nacionalnosti. Međutim, ja isto tako smatram da mi kao narod moramo prihvatiti i kao građani u cjelini sve ono što je bilo dobro i time se ponositi, međutim mi dan-danas još uvijek imamo neko pravilo da ono čega se budala stidi ovaj drugi i obrnuto. Dakle kad cijeli svijet već desetljećima i desetljećima slavi jednog Teslu. Mi devedesetih godina koriste neki mudrijaši tada devedesetih godina drugi izum jednog strašnog isto tako jako velikog znanstvenika nobela a toliko znaju ga koristiti da dinamit podmeću pod spomenik takvog jednog velikana. Onda zaista ne možemo se sjetiti i takvih vremena da ih osudimo i da se toga svi skupa stidimo. Na žalost počinitelji toga još nisu pronađeni. To su oni dinamitaši koji su i kuće rušili. I zato da, a nakon toga je nastupila petnaestogodišnja šutnja. I danas mnogi govore zbog ne toliko još uvijek iz uvjerenja nego uvijek jer im je temelj vlastiti grijeh pa sada ponovo se takmičimo tko će ga više slaviti. Dobro da je došlo to vrijeme, ali ne smijemo ne prešutiti ono što se dogodilo u našoj ne baš tako dalekoj prošlosti.
Na repliku odgovara Igor Kolman.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice Antičević-Marinović. Slažem se u jednom dijelu zapravo, to je ono što sam rekao u replici kolegi Marasoviću. Mi ćemo ozbiljni korak iz te situacije o kojoj vi govorite, iz uzroka te situacije o kojoj govorite izaći onda kad ne samo da nećemo nekome tko je manjinska nacionalnost ili druga nacionalnosti zbog toga nešto onemogućavati, nego i kad se nećemo imati potrebu ispričavati zato što smo nekome iz druge ili manjinske nacionalnosti nešto pod navodnicima omogućili. U tom trenutku ćemo onda biti nacija koja je ovo o čemu vi govorite prevazišla.
Time smo završili raspravu po klubovima. Ja ću sad odrediti stanku. Nastavit ćemo s pojedinačnom raspravom u 15,00 sati. Hvala vam.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Nada Murganić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege. Evo uvažavajući važnost ovog našeg dnevnog reda i ove točke koja je na dnevnom redu, voljela bih sa ovom svojom pojedinačnom raspravom doprinijeti nekim rješenjima koje smo imali u raspravama vrlo često do podne kao upitnike. Naime, htjela bih predstaviti jedan … projekat pod nazivom Hrvatski centar za približavanje niskugličnoj ekonomiji pod nazivom Nikola Tesla koji je nastao kao ideja brojnih generacija učenika i profesora karlovačke gimnazije u partnerstvu sa gradom Karlovcem i sa Karlovačkom županijom i na stručan način u projektu su predstavljene ideje i zamisli od strane kulturne i znanstvene javnosti u gradu Karlovcu i šire. A zašto baš Karlovac? Vrlo često kada govorimo o biografiji Nikole Tesle spominje se da je završio … u karlovačkoj gimnaziji i svaki puta kada se obilježavaju neke obljetnice u toj školi, neizostavno se posveti dio programa sjećanju na djelo i na ime samog Nikole Tesle. A i Nikola Tesla je u svojoj autobiografiji na sjetan način sa lijepim uspomenama govorio o gradu Karlovcu, o kupanju na rijeci Korani, a pogotovo o tome da se zainteresirao za fiziku i za znanost upravo od svoga profesora u karlovačkoj gimnaziji koji ga je zainteresirao za elektricitet. Potaknut utjecajem tog profesora koji je demonstrirao osnove za aparaturu koju je sam izumio i prilagodio pokusima sa učenicima. To su uglavnom citati iz njegove autobiografije. Jednostavno u gradu Karlovcu je sazorila ideja da bi bilo jako dobro da Karlovac kao grad na vodi, ime i sva dostignuća od Nikole Tesle kao svjetlost promoviramo i stvorimo jedan brend gdje bi se Karlovac pozicirao u odnosu na Hrvatsku, a Hrvatska u odnosu na Europu i svijetu u smislu turističke atrakcije, međutim to nije dovoljno. Nikola Tesla je genijalan znanstvenik i trebalo je taj projekat upotpuniti i sa znanstvenim pristupom. Tako je nastala ideja da bi projekat kao koncept promovirao niskougljičnu ekonomiju, niskougljičnu tehnologiju u … inovativnosti Nikole Tesle i to na način da postojeće objekte te gimnazije koju spominjemo, vrtić, dvonamjensko sklonište kao i sama kuća inovativnosti na … broj 6, dakle sve građevine sagradile bi se i adaptirale na konceptu energetske učinkovitosti. Svi ti objekti predstavljali bi jednu cjelinu povezani sa krovnim nadstrešnicama sa integriranim toplinskim i fotonaponskim sunčevim pretvornicima. Povezani bi bili zemnim kolektorima, imali bi pokazne urbane vjetroturbine, postojali bi električni podovi koji bi dinamičnu energiju ljudskih koraka pretvorili u električnu energiju, postavili bi se i spremnici za kišnicu dovoljni za sanitarne čvorove. Naime, ideja je da bi to bili ustvari fizikalni ili znanstveni laboratoriji u kojima bi radili znanstvenici, a djeca bi mogla na jedan konkretan i praktičan način vidjeti kako njihovi koraci, kako njihove igre na igralištima proizvode različite oblike energije sa niskom emisijom ugljičnog dioksida. Svakako da bi time se ostvarili ciljevi, da bi se stvorila formalna i neformalna edukacija za mlade, da bi se kod mladih razvio interes za tehniku i za inženjerska zanimanja, da bi se promoviralo inovatorstvo i da bi se znanost približila gospodarstvu, poticalo bi se poduzetništvo i svakako promovirala bi se energetska učinkovitost. Racionalno korištenje energije sa smanjenjem CO2 otiska u skladu je sa međunarodnim sporazumima koje je RH potpisala, čuvao bi, pokazalo bi se kako se na koji način može sačuvati okoliš i kako se sve to skupa može utjecati na razvoj gospodarstva i na povećanje zaposlenosti. Mislimo da je ovo korist, ali jedno dugoročno bi bio benefit iz razloga što bi to bio jedan znanstveni laboratorij gdje bi se odgajale i gdje bi se učile generacije budućih mladih inovatora i znanstvenika, a isto tako mislim da je to jedan od najboljih načina kako se posvetiti, odnosno kako posvetiti i dati dostojnu pažnju djelima Nikole Tesle. Zbog odgojno obrazovne komponente ovog projekta, Ministarstvo znanosti i obrazovanja i športa ga je uvrstilo u bazu podataka, odnosno projekata za aplikaciju na Europske fondove za regionalni razvoj. Isto tako projekat se je kandidirao za povlačenje sredstava iz Fonda za energetsku učinkovitost radi sufinanciranja tehničke dokumentacije i moram evo reći da smo dobili odbijenicu. Predsjednik Republike, Ivo Josipović je prepoznao u ovom projektu mogućnost promoviranja RH uz brend Nikole Tesle na Europskoj pa i svjetskoj razini i on je pokazao interes i 20.05. će se taj projekat prezentirati i biti će sa njime upoznat od strane onih kreatora toga samoga projekta. Projekat može imati mogućnost apliciranja na različite fondove, ovisi u kom smjeru se želi ić, međutim njegova je velika vrijednost ponavljam baš u tom pristupu mladih, otvaranju znanstvenosti i znanosti, inovatorstva i mladima ali i gospodarstvenicima i poduzetnicima. Ja bi voljela da, kada smo danas imali puno dilema oko toga kako i na koji način, i osim nekakvih konferencija, odnosno osim sjednica gdje bi obilježavali i obilježili Dan Nikole Tesle. Da shvatimo da uz to što ne omalovažavam dapače čak i podržavam je potrebno i zaista nešto konkretno, nešto što bi ostavilo isto tako korist budućim generacijama, barem ako normalno ne u smislu kakav je imamo genijalni um Nikole Tesle, ali u okviru potreba i izazova sadašnjeg vremena. Pa stoga pozivam se saborske zastupnike da podrže ovaj projekata koji je proizišao iz jedne dobre gimnazije, iz gimnazije u koju je išao Nikola Tesla, koji je proistekao iz jedne dobre lokalne sredine koja evo pokazali smo na zaista pravi, konkretan znanstveni i zreo, da tako kažem zreli pristup u današnje vrijeme je spremna odgovoriti izazovima današnjeg vremena i jednog velikana i jedno ime osvijetliti na jedan drugačiji način a ne u kontekstu kako što smo do sada razgovarali. Pa neka ovaj svijetli put Nikole Tesle nastavimo sa ovim projektima, pogotovo zastupnici vladajuće većine imate će možda više sada prilika kroz ministarstva prepoznati ovaj dobar projekt, projekt Nikole Tesle u jednom gradu o kojem je on tako lijep pričao, a koji je naš grad, naša Hrvatska. Hvala.
Hvala i vama. Jasen Mesić, replika. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana kolegice pa evo stvarno je lijepo vidjeti i čuti da postoji ovako jedan konkretan primjer na koji način se u pravom smislu daje pijetet radu Nikole Tesle. Drago mi je da je taj projekt očito imao podršku lokalne zajednice, ali isto tako je stvarno tužno čuti da ste za taj projekt dobili odbijenicu. A sad zamislite da smo čitavu ovu inicijativu s proglašenjem Dana Nikole Tesle predložili, da se osnuje mali font, recimo koji bi nosio ime Nikole Tesle i koji bi imao za svrhu da domaćim pronalazačima, inovatorima financira međunarodnu zaštitu patenata koje prijave pod uvjetom da taj patent bude realiziran eventualno njegova proizvodnja u Republici Hrvatskoj. Za početak samo milijun kuna prve godine. Dakle, svakom domaćem pronalazaču koji stvori patent koji je potrebno međunarodno zaštiti da mu ga ne ukradu velike tvrtke, da mu se to financira pod uvjetom da se to proizvodi u Republici Hrvatskoj. Ili da na neki način svaki onaj pronalazač, ili udruga, ili lokalna sredina, ili organizacija koja dobije za svoj patent iz fondova Europske unije financijska sredstva, da mu se iz tog fonda osigura domaća participacija, onih 15,25,30%, 50% kako za koji projekt je potrebno. Onda bi itekakav efekt imali vezano za Memorijalni dan Nikole Tesle. I upravo ovakvi primjeri kao što ste vi napravili ćete imati kud i kamo veći efekt od jednog formalnog proglašenja memorijalnog dana.
Hvala. Odgovor kolegica Murganić. Izvolite.
Evo kolega, ja, meni je drago da ste prepoznali vrijednost ovog projekta koji je svakako još uvijek u prijedlogu. On ima potporu jer za svako prijavljenje projekta treba imati partnera. Grad Karlovac i Karlovačka županija su partneri u tome projektu. Mislim da je jako dobro da je u Ministarstvu znanosti i obrazovanja prepoznat upravo ovaj moment odgoja, obrazovanja o kojem se priča, jer se predviđa da bi mogli u ta četiri znanstvena bivka boraviti po 200 učenika. Pa zamislite kad se to pomnoži sa svim onima puta godinu dana koji bi prošli, vidjeli sve to skupa, koji bi to bio potencijal. Međutim, ono što sam rekla projekt ima zaista puno komponenti, on može biti i interesantan za apliciranje na Europski fond za regionalni razvoj, za Europski socijalni fond, za Kultura 20-20, Fond za razvoj kulture, Horizon 20-20 koji je namijenjen području istraživanja i inovacija, Erasmus. I ono što je možda isto važno u Hrvatskoj, o tome govorimo a baš i nismo u tome najjači, ima dosta otpora, program za cjeloživotno učenje. To je isto program za razdoblje od 2007. do 2013., evo malo smo zakasnili, ali isto nastoji doprinijeti razvoju Europske unije. Mi, poznavajući ljude koji rade na tome projektu, koji su uspjeli isto tako u bazu projekata na državnoj razini ubaciti Kakvarijum poznati u Karlovcu. Mislimo da od ovog vrlo vrijednog projekta nećemo odustati, ima budućnost ali ponavljam ova saborska rasprava je upravo plodno tlo da se podrži i da ovaj projekt
Vrijeme.
… ne bude mrtvo slovo na papiru.
Hvala. Tomislav Žagar, rasprava. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo pokušat ću doista u kratkoj raspravu ovdje na kraju reći par razloga zašto smatram da je ova inicijativa iznimno dobra. I prije toga bi naravno i pozdravio inicijativu i posebno kolege zastupnike koju su ovu inicijativu predložili i kolegicu Mirelu Holy, Damira Kajina i Davora Bernardića. Rekao sam već u replici da mi je samom žao što nisam dio te inicijative ali evo kroz ovu raspravu bi htio reći samo par riječi vezano uz ono što mislim da je bitno reći danas jer doista razgovaramo o velikom čovjeku. Nikola Tesla je prije svega bio veliki čovjek i red je da se i njemu kaže hvala za sve ono što je ostavio čovječanstvu u nasljeđe. On je puno puta rekao da izumi ili kako ih je on volio nazivati izumi da zapravo ne poništavaju ono što je do tada bilo nego otvaraju velike mogućnosti da se to primjeni na jedan drugi način. Ja bih ga nazvao znanstvenim svecem. Njegov život o tome govori, bio je mirotvorac ali je bio izuzetno hrabar čovjek. Ono što je važno danas istaknuti, a to je svojevrsna poruka i ove inicijative da Nikola Tesla nije lako došao do svojih otkrića, to se ne smije zaboraviti. Pa dozvolite vrlo ratko da pročitam iz njegove biografije nešto što je on sam napisao. Kaže "Utapljao sam se desetak puta, gotovo su me živog skuhali i zamalo spalili, bio sam zakopan, izgubljen i smrznut. Za dlaku sam pobjegao podivljalim psima, veprovima i drugim divljim životinjama. Preživio sam strašne bolesti i sreo se sa svim vrstama najčudnijih nezgoda, a još uvijek sam ostao hrabar i čitav što je čudo. Ali kada se sjetim svih tih događaja uvjeren sam da se nisam spasio slučajno. Pronalazačev cilj je … spašavanja života bilo da se koristi snagama prirode bilo da usavršava planove ili omogućuje nova olakšanja i pogodnosti. On pridonosi sigurnosti naše egzistencije. Pronalazač je također sposobniji od prosječnog čovjeka da se zaštiti od opasnosti jer je pažljiv i domišljat". Nikola Tesla je znao pričati o velikim stvarima. Puno puta je govorio, a i to svi znamo da ništa čovjek novo nije napravio što ne postoji u prirodi. Dakle svi naši izumi već postoje u prirodi ili još bolje čovjek je do mnogih znanstvenih dostignuća došao oponašajući prirodu ili samoga sebe. Ako promatramo 1.industrijsku revoluciju, 2.industrijsku revoluciju pa evo kibernetike, kasnije robotike i na našu sreću ili žalost umjetne inteligencije koja još uvijek nije zaživjela. O znanstvenim razlozima za uvođenje nacionalnog dana Nikole Tesle ne treba posebno govoriti svi smo se tu složili, postoji još jedan drugi razlog, pokušat ću ga onako da se izrazim slikovito smireno izreći, a to je neće se ispraviti nepravda koja je počinjena rušenjem spomenika ili na taj način da se netko od lokalnih moćnika sjetio pa je prisilio školski odbor da ukinu dosadašnje ime škole Nikole Tesle, ali će svakako biti poruka, poruka mladim naraštajima koji dolaze da se prisjete novog velikana. I na kraju krajeva ovdje je kolegica u prethodnoj raspravi govorila i da se pomažu projekti, nije loša ideja ni kolege Mesića o fondu da se pomažu projekti koji bi pronosom tog imena velikog znanstvenika omogućili mladim ljudima da idu putem kojim je on išao, a koji nije prije svega lagan. I na kraju još samo reći da ovu inicijativu podržavam. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja kolegica Holy. Izvolite.
Evo ja bih se samo na kraju u ime nas predlagatelja zahvalila svima koji su danas sudjelovali u ovoj raspravi i koji su podržali ovu inicijativu i veselim se tome što ćemo ove godine po prvi puta obilježavati 10.srpnja nacionalni dan Nikole Tesle. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana Nikole Tesle. Rasprava o tekstu odluke je završena. Amandman je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Molim podnositelje, Mirelu Holy, Damir Kajin, Davor Bernardić, tko će se izjasniti? Izvolite. O amandmanu da, odite. Amandman, samo jedan, odbora.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačne odluke. Dajem na glasovanje prijedlog odluke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno, sa 107 glasova, u tekstu kako su predložili predlagatelji, zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Nastavljamo sa: - Prijedlog odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera. Predlagateljica odluke je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ove odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. raspravu su proveli Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili. S nama je ministrica Anka Mrak Taritaš sa suradnikom.ministic uvodno. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred nama je Konačni prijedlog plana prostornog plana Nacionalnog parka Plitvička jezera. Riječ je o nacionalnom parku koji je takovim proglašen '49.godine dakle naš najstariji nacionalni park, a od '79.godine je uvršten na UNESCO-vu listu svjetske baštine. Riječ je o parku čiji prostorni obuhvat je 26 tisuća 600 hektara prema načinu na koji je to definirano u času kada su korigirane granice Nacionalnog parka Plitvička jezera ali GIZ premjerom je ustanovljena stvarna površina, a to je 29 tisuća 70 hektara. Riječ je o nacionalnom parku koji je na području dvije županije, glavninom na području Ličko-senjske, a manjim dijelom na području Karlovačke županije i na njegovom području se danas nalazi 20 samostalnih naselja. Prema zadnjem popisu stanovništva tu živi i naseljeno je stalno 1411 osoba, drugim riječima 4,75 stanovnika po kvadratnom kilometru. Ono što je zgodno za znati kada je bio prvi popis stanovništva na području današnjeg nacionalnog parka tada je tamo pred otprilike više od stotinjak godina živjelo 6 tisuća stanovnika, dakle govorimo o tome što se dešavalo u demografiji na tom području. Prostorni plan je prvi put bio u javnoj raspravi 2011., bila je ponovljena javna rasprava 2012., ponovljena javna rasprava 2013.i nakon druge ponovljene javne rasprave je dokument složen, dobivene sve suglasnosti koje su bile potrebne u tom postupku i evo pred ovim uvaženim Domom je dostavljen na usvajanje. Ono što je važno za reći je da Prostorni plan Nacionalnog parka Plitvička jezera prvi je donesen 1986.godine dakle nakon 1986.godine mi ga ponovno donosimo. U odnosu na taj prijedlog građevinska područja su smanjena sa 400 hektara na 245 hektara, definirana su naselja u kojima se ne planira razvoj i koji nemaju određeno građevinskog područje i to su prostori gdje se postojeće izgrađene zgrade zadržavaju i dopušteno je samo održavanje postojećih uporabljivih zgrada za osobne potrebe te rekonstrukcije za potrebe parka. Dakle to su u odnosu na mogućnost i građenje najstrože. Zatim imamo naselja u kojima se planira ograničeni razvoj unutar određenog, određenog izgrađenog dijela građevinskog područja gdje je dozvoljena rekonstrukcija postojećih i izgradnja zamjenskih zgrada, izgradnja pomoćnih zgrada, rekonstrukcija i izgradnja nove infrastrukturne mreže. Zatim imamo naselje koje koja su planirana za daljnji razvoj u kojem su određene izgrađeni i neizgrađeni dijelovi i građevinska područja čija je isključiva namjena u funkciji nacionalnog parka. Kada je riječ o zonaciji sa aspekta zaštite prirode tada imamo tri zone a od te tri zone imamo zonu stroge zaštite koja ima dvije podzone, za one najstrožije zaštite zona vrlo stroge zaštite, zona 2 koja je zona aktivne zaštite, to znači zona aktivne zaštite travnjaci i zona zona aktivne zaštite šume. I zona 3, zone korištenja, to su zone korištenja zona naselja, zona rekreacije i turističke infrastrukture. Detaljno je u … [[Govornik se ne razumije.]] pokazano gdje je riječ o kojoj zoni. Sada ako mi dopustite nekoliko riječi koje možda nije uobičajeno kada se govori o tematici ali možda pokazuje i cijelu problematiku vezanu uz Nacionalni park Plitvička jezera, odnosno uz prostorni plan. Dakle, na studiju arhitekture drugi sat studija na predmetu prostorno planiranje, profesor koji predaje, što se meni jako, jako sam upamtila i o tome često razmišljam kaže da je prostorno planiranje tematika, odnosno aktivnost, djelatnost u kojem pokušavate uskladiti interese svih korisnika prostora. I zaista prostorno planiranje to je. U prostornom planiranju vrlo osjetljivo mora se gledati koji su interesi u odnosu na zaštitu, koji su interesi u odnosu na korištenje i svaki prostorni plan mora imati elemente i uvjete pod kojima se određeni prostor treba koristiti i može koristiti. Ovaj prostorni plan, dakle naš najvrjedniji dio, to je prostorni plan nacionalnog parka zaista u odnosu na to pokazuje o čemu govorimo i tu osjetljivost da s jedne strane i prostor nacionalnog parka kao najveća kategorija zaštite mora sa aspekta svih elemenata zaista se treba voditi računa o svemu tome ali se mora omogućiti i određeni uvjeti korištenja. Razlog tome je, evo i bilo je u javnoj raspravi 2011., 2012., 2013., uvijek su bili sukob određenih interesa. Mi smo nastojali zajedno sa svim stručnjacima koji se bave tom problematikom doći do prijedloga plana koji bi bio na najbolji način, uz najbolju moguću mjeru zaista ono što sam i rekla da na određeni način zadovolji interese svih koji u tom prostoru rade, djeluju, o tom prostoru se brinu. Kada je riječ o prostornom planu Nacionalnog parka Plitvička jezera i prostorno planskim prijedlozima tada vrlo važnu ulogu i vrlo važnu činjenicu u svemu tome ima infrastruktura. Ono što znamo i o čemu govorimo već dugi niz godina je neadekvatna infrastruktura pri tom prvo osnovno mislim na vodovodnu mrežu i na odvodnju. Današnja rješenja odvodnje koja su na području Nacionalnog parka Plitvička jezera ne zadovoljavaju ni neke osnovne standarde koji bi trebali vrijediti i u prostorima koji nisu tako vrijedni kao što je ovaj prostor. Dakle, ovaj prostorni plan vrlo detaljno i vrlo jasno govori o rješenju rekonstrukcije, djelomično postojeće, ali ono što je važno o izgradnji nove infrastrukture. Pri tome prvenstveno je riječ o vodovodnoj mreži, o sustavu odvodnje. Ali nešto što je izuzetno važno i značajno je i problematika cestovne infrastrukture. Ako vas mogu podsjetiti pri izgradnje autoceste kao i danas državna cesta D-1 ide kroz područje Nacionalnog parka Plitvička jezera. Tada je to bila jedna velika količina vozila koja je išla i koja je naravno sigurno svojim prolaskom ostavila i traga na području Plitvičkih jezera. Danas, u ljetnim mjesecima kada funkcionira autocesta je obilježen prosjek od 9600 vozila koji prolazi a u zimskim mjesecima 5500. Dakle, kontinuirano područjem Nacionalnog parka Plitvička jezera prolazi 5500 vozila dnevno što zasigurno nije dobro u odnosu na to što Nacionalni park Plitvička jezera znači. Dosta dugo i dosta davno su bili već predložene rekonstrukcija, odnosno trasa izmicanja državne ceste D-1. Nešto malo se je zastalo jer je autocesta riješila one nekakve pikove, odnosno ključni problem prometa. No, međutim, još uvijek 5500 vozila prolazi kroz Nacionalni park Plitvička jezera. Ono što je još bitno i važno je i promet u mirovanju. Današnje rješenje je da svi oni koji dolaze u posjetu Plitvičkim jezerima. Oni parkiraju što svoje osobne automobile, što autobuse na području nacionalnog parka. Ovim prostornim planom je predviđeno rješenje gdje bi parkiranje bilo izvan granica nacionalnog parka a onda bi se određenim eko vozilima za koje znamo kako turisti prebacivali odnosno na područje nacionalnog parka. Da evo idem nekako kraju i da zaključim. Ovim prostornim planom su postojeća građevinska područja sada 400 hektara smanjena na 245 hektara. Ovim prijedlogom prostornog plana je na odgovarajući način definirana infrastruktura, prvenstveno osjetljiva infrastruktura vezano uz vodoopskrbu i odvodnju, a definiran je i način rješavanja infrastrukture vezano uz normalni promet i uz promet u mirovanju na način da se maksimalno odtereti samo područje nacionalnog parka. Ono što je važno još za naglasiti, primjedbe koje su bile na kraju u drugoj ponovljenoj javnoj raspravi je bilo 65 podnesaka od kojih je bilo 154 primjedbe, od toga je prihvaćeno 26, 5 djelomično, za ostalo je dato tumačenje a 40 primjedbi nije prihvaćeno. I kroz te primjedbe se zapravo i vidi to pokušavanje, balansiranje interesa i ujednačavanje interesa svih korisnika ovog prostora. S jedne strane su bile primjedbe koje su tražile povećanje građevinskih područja, a s druge strane otprilike jednako toliko je bilo primjedba koje su bile s aspekta da još treba se neki dijelovi možda i još jače zaštititi. Mi smo ovim prijedlogom prostornog plana nastojali zaista izbalansirati sve interese svih korisnika i takav prijedlog je pred vama. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministrice. Imamo dvije replike. Mirela Holy, izvolite.
Poštovana ministrice, ja bih vas molila da odgovorite na pitanje jer meni iz članka 40. ove odluke nije jasno da li ovo zadržavanje postojećih zgrada u samom prostoru Nacionalnog parka Plitvičkih jezera podrazumijeva i zadržavanje u prostoru onih objekata koji su sagrađeni mimo zakona.
Hvala. Odgovor, izvolite ministrice.
Hvala lijepo. Kada je riječ o prostoru Nacionalnog parka Plitvička jezera temeljem zakona koji omogućuje zadržavanje bespravno izgrađenih zgrada i kad je riječ o drugim prostorima, tamo su oni mogli dobiti rješenje o izvedenom stanju ako se nalaze na području koje je prostornim planom određeno kao građevinsko. Na području Prostornog plana Plitvičkih jezera nije bilo moguće i nije moguće temeljem važeće zakona dobiti niti jedno jedino rješenje za zadržavanje, a u smislu postojećih samo ono što je napravljeno do '68. temeljem građevinskih dozvola. To drugim riječima znači, sve ono što je bespravno napravljeno tamo gdje je najstrožija zaštita mogu samo postojeće, dakle 15. veljače '68. građevinska dozvola, a na drugim prostorima na kojim je i inače moguće dobiti dozvolu ako se nalazi bespravni zgrada, a znamo a se nalazi, ako oni zadovoljavaju kriterije iz ovog plana onda oni mogu dobiti normalnu dozvolu, ali dozvolu za gradnju.
Hvala. Vesna Škare-Ožbolt replika, izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, Državni zavod za zaštitu prirode dao je prilično dosta oštru ocjenu samoga plana i smatra ga u jednom dobrom dijelu i u predloženom obliku neprihvatljivim. Isto tako javna ustanova Plitvičkih jezera dala je nekih 50-tak primjedbi, od toga je vrlo mali broj usvojen i to je stvorilo određene također nezadovoljstva i kritike i kod njih. Prigovor je da plan nije usklađen sa Hidrogeološkom studijom koja je izrađena 2008. godine te da se zabrani izgradnja novih objekata u zoni A2 naselja, pa bih vas molila vaš komentar na to. Isto tako bih vas pitala da li je kontaktiran UNESCO-ov ured i da li su oni upoznati sa ovim planom o kojem danas raspravljamo.
Hvala. Izvolite ministrice.
Kad je riječ o suglasnosti, suglasnost na ovaj plan s aspekta zaštite kulturne baštine treba dati resorno ministarstvo, Ministarstvo zaštite kulture koje je to učinilo, a s aspekta zaštite prirodne baštine odnosno s aspekta zaštite temeljem Zakona o zaštiti prirode mi imamo suglasnost Ministarstva zaštite okoliša i prirode. Da bi ta suglasnost mogla biti izdana kontaktirano je i bile su još stručne rasprave sa zavodom kojeg vi spominjete. Dakle zavod je samo u procesu planiranja, a konačnu suglasnost daje resorno ministarstvo. Zavod i pripada tom resornom ministarstvu, mi imamo suglasnost. Što se tiče UNESCO-a nije bilo potrebno u odnosu na našu regulativu kontaktirati, ali mi s tog aspekta imamo suglasnost Ministarstva zaštite kulture, a sve s aspekta UNESCO-a i u njihovoj nadležnosti.
Zahvaljujem. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Da. Izvolite kolega Ronko, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena ministrice sa suradnikom. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora je na 30. sjednici održanoj 12. ožujka 2014. raspravio Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera. Sukladno članku 93. Poslovnika Hrvatskog sabora to je raspravljalo matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju naglašeno je da Prostornim planom područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera obuhvaćeno područje unutar zakona utvrđenih granica parka ukupne površine 26 600 hektara, da taj plan obuhvaća veći dio područja Ličko-senjske i manji dio Karlovačke županije, da na prostoru obuhvata živi 1411 osoba prema popisu stanovništva 2011., prosječne gustoće naseljenosti 4,75 stanovnika na km2 s tendencijom daljnjeg pada. Također je naglašeno da je turistički koncept podređen zaštiti prirodnih vrijednosti, bez mogućnosti gradnje novih turističkih kapaciteta, ali da je njihov smještaj predviđen izvan granica parka te će se zbog što bolje usklađenosti s njegovom znanstvenom i obrazovnom ulogom na principu održivog razvoja pristupiti unapređenju prezentacije, promocije i oblikovanja sustava posjećivanja parka i posebno, uspostavlja se nova prometna organizacija s ulaznom zonom i parkiralištem, premješta se tranzitni promet na obilaznicu koja bi išla istočnim rubom parka, te bi se centralni prostor jezera oslobodio prometnog opterećenja. U zaključnom dijelu rasprave uz pohvale tekstu prijedloga odluke o donošenju Plana područja posebnog obilježja Nacionalnog parka Plitvičkih jezera primijećeno je i kako je rad na izradi ovog plana vremenski veoma dugo trajao, kako bi trebalo posebno istaći kriterije o proglašenju ovog područja svjetskom prirodnom i kulturnom baštinom prema kojima se to područje iznimne prirodne ljepote i estetskog značaja valorizira i time u skladu sa Konvencijom o zaštiti prirode i svjetske kulturne baštine osigurati i očuvanje prostora prema navedenom kriteriju. Osim toga u raspravi su iznesene sadržajne primjedbe poput toga da se u plan ugradi kako je to područje uvršteno i na listu svjetske prirodne i kulturne baštine, pitanje održavanja, odnosno problematiziranje pitanja održavanja travnjaka ispašom ili košnjom, problematika posjetiteljskog turizma kao i primjedbe nomotehničke naravi koje su upućene predlagatelju. Nakon provedene rasprave Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova 8 za, 1 protiv predložiti Hrvatskom saboru donošenje odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Josip Benčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrice, kolegice i kolege. Evo ako se ne varam nakon sedam godina rada pred nama je provedbeni plan Plitvica i evo s te strane ovdje izražavam zadovoljstvo što se napokon našao i pred nama saborskim zastupnicima. Odmah ovdje moram reći ministrica nas je uvela u priču o prostornom uređenju plana. Ja bih se malo osvrnuo i na jedan drugi dio da vidimo neke financijske pokazatelje odmah na početku pa ću se vratiti, dakle na provedbeni plan da vidimo kakvog su značenja Plitvice za ove dvije županije, za ove četiri općine, za Republiku Hrvatsku a pošto imamo i UNESCO-vu markicu ima nešto značenja i za svijet. Dakle, u 2014. godini u Plitvicama je radilo 834 zaposlenika, ostvareno je 224 milijuna 808 tisuća ukupnih prihoda, 175 milijuna kuna rashoda što čini više prihoda od 49 milijuna. U 2014. godini je planirano a vjerujem da će se i ostvariti, planirano je 231 milijun kuna prihoda, 180 milijuna rashoda što bi mi rekli troškova. Znači višak će biti nekakvih 50 milijuna. U 2013. godini a i u 2014. godini otprilike posjetilo je znači u 2013. a nadamo se i toj posjeti i u 2014. godini bit će milijun sto tisuća ljudi je posjetilo Plitvice, odnosno toliko je prodano ulaznica. Ako računamo da još jedno 10% je ovako ušlo unutra, znači negdje oko milijun 200, milijun 300 tisuća ljudi godišnje posjeti Plitvice. Zna se dogoditi u tzv. pikovima, u sedmom, osmom i u devetom mjesecu da dnevno kroz Plitvice prođe do 13000 ljudi. Malo i o noćenjima. U četiri hotela ostvareno je 242 tisuće i 500 noćenja, a u dva auto kampa 114 tisuća 200 noćenja, s tim da ovdje moram reći jednu opasku da je iskoristivost hotelskih kapaciteta 50% a autokampova 30%. Ove sam samo cifre naveo da vidite da je to javna ustanova, zapravo park koji ostvaruje vrlo visoke stope i ekonomičnost i profitabilnost i likvidnosti. Možemo onako zdravo seljački reći da park nosi sam sebe. Jer ako vi oprihodujete 90 milijuna kuna od ulaznica, a 70 milijuna su nam troškovi zaposlenih onda znate otprilike kako park posluje. To sam u uvodu naveo da vidite značenje Plitvice za hajmo reći ovaj ako ništa normalno i za cijelu Hrvatsku, a posebno za Ličko-senjsku županiju gdje se nalazi i većina prostora nacionalnoga parka. I kao takav Plitvice jesu a i predstavljat će taj ekonomski zamašnjak razvoja toga dijela Hrvatske. Sada da se malo vratimo, dakle na sam prostorni plan. Sam koncept dakle plana počiva na tri dominantne teme. Znači odnos prema prirodnim vrijednostima, odnos prema stanovništvu i naseljima i ovaj treći dio odnos prema poljoprivredi, stočarstvu, obrtima i infrastrukturi. Ono što nas posebno barem mene veseli, a mislim da će se tu i u raspravi iskristalizirati, da je temeljni koncept razrada pojedinih stavki ovog plana su vrlo jasni i što me iznenađuje to su tzv. radikalni razvojni stavovi. Što to znači? To znači koji su išli gdje god je to moguće išli na maksimalnu zaštitu i očuvanje prirode. Dakle, uvijek je prioritet bila osnovna namjena parka. Dakle, bez obzira na ovaj dio što smo saznali da tu dolazi i milijun ljudi i na profitabilnost i na ekonomičnost to nije bila ideja vodilja javne ustanove odnosno osnovna namjena parka. U samom planu, evo recimo konkretno možemo malo i o planu. U članku 35. imate popis kulturnih dobara i drugih vrijednosnih kulturno-povijesnih elemenata u kojima je potvrđen odgovarajući status. Ovdje je izvršena kategorizacija i točno imamo popisano stupanj zaštite šta je od nacionalnog značaja, šta je od regionalnog značaja, šta je od lokalnog značaja. To su kulturni krajobrazi, povijesna naselja seoskih obilježja, civilne građevine javne namjene, sakralne građevine, memorijalna baština, povijesna groblja, etnološka baština, tradicijske gospodarske građevine, … [[Govornik se ne razumije.]] arheološke baštine itd., itd. Srž ovoga plana su zapravo članci od 36. do članka 103. Tu su definirana područja naselja i građevinska područja izvan naselja u funkciji upravljanja nacionalnim parkom. Ministrica nas je izvijestila da zapravo park ima površine 29 tisuća hektara. Kad ovih 250 hektara u kojima je uvjetno rečeno dozvoljena gradnja, uvjetno rečeno, stavimo to u neki odnos, sad dolazimo do jedne cifre da je samo 0,98 znači nije ni 1% parka predviđen za nekakvu moguću izgradnju uz nekakve stroge uvjete. Dakle, to je onaj dio što smo na početku rekli da se tu zapravo vide ti radikalni razvojni stavovi. U članku 40. koji je ovdje već i spomenut u pitanjima navedena je kategorizacija naselja. Dakle sva, ali baš sva naselja su taksativno navedena. Ima ih ukupno 20 i podijeljeni su u zone A1, A2, B i C zavisno od stupnja očuvanosti, odnosno dijelovima kojima će se nešto raditi, odnosno nešto neće raditi i što se može razvijati u pojedinim dijelovima parka. Dakle, što možemo dograđivati, obnavljati i za koju namjenu? Da li će to biti stanovanje, da li će to biti poljoprivredna gospodarska zgrada, da li će to biti ugostiteljsko-turistički objekt, da li ćemo na taj način razvijati obrt? Također, u ovom dijelu smatram posebno važnim i najveću vrijednost ovog … [[Govornik se ne razumije.]] je upravo ta definicija uvjeta promjene odnosno prenamjene prostora. Veličine parcela i objekta na njima, znači parcela je definirana na tisuću kvadrata i tu se može izgraditi samo 120 metara kvadratne tlocrtne površine nekih zgrada što je opet kažem samo 12% od ukupne površine koja stoji na raspolaganju. Također, u tom dijelu su definirani kažem opet po tim zonama koji materijali se moraju koristiti, ali bez obzira na zonu i bez obzira da li radite kuću, gospodarsku zgradu ili nešto u svezi ugostiteljsko-turističkih objekata obavezno se poštivaju prirodni materijali, obavezno je nadzor zaštite prirode, odnosno konzervatorski odjel tu vrlo aktivno učestvuje. Također, ovdje moramo uložiti u jednom dijelu Plitvica, u naseljima imamo, moramo učiniti maksimalni napor u popravljanju zatečenog stanja. Neke kuće su izgrađene poslije Domovinskog rata a nisu poštivani ni oni najminimalniji zahtjevi kažem koji su ovdje vrlo rigorozni. Što će biti s tim kućama? Mislim da je ministrica djelomično odgovorila pa onda ne bih više o tome. Kažem, posebno me veseli obavezno traženje suglasnosti Uprave za zaštitu prirode konzervatora posebno u najzaštićenijem dijelu parka. Jer takav pristup definiciji prostora i eventualnim građevinskim zahvatima u njima daje nam snažan alat u smislu sprečavanja bilo kakvih intervencija koje bi bile u neskladu s osnovnom funkcijom parka pogotovo u dijelu zaštite prirode i okoliša. Posebno dobrim ili kad pričamo o nekakvim projektima nikad nemate najbolje rješenje. Najbolje rješenje ne postoji, to sam se puno puta uvjerio. Postoji jedno optimalno rješenje koje nažalost mora zadovoljiti sve strane, a to je nemoguće. Ali kažem, u ovom PUP-u se tražilo uvijek to i vidi se optimalno rješenje za sve. Dakle, ocjenjujem predložene uvjete razvoja infrastrukturnih sustava, to su prometni sustav, sustav telekomunikacija i pošta, sustav vodoopskrbe i odvodnje i energetski sustav. Ministrica je napomenula, ja ću to ponoviti, jer smatram da je to zapravo rak-rana Nacionalnog parka Plitvička jezera, a to je vodoopskrbni sustav odnosno sustav odvodnje posebno fekalnih voda koje su kažem u ovom trenutku ponavljam rak-rana Plitvica. Tehnička rješenja koja se sada primjenjuju u sustavu zaštite otpadnih voda, septičke jame, odnosno predviđeni ja ne znam da li uopće i postoje manji, koji manji kolektori pročistači sigurno ne zadovoljavaju osnovnu funkciju zaštite prirode te predstavljaju ograničavajući faktor daljnjeg razvoja nekih dijelova parkova. I to se obavezno mora riješiti u narednom periodu, pod hitno. Nažalost, imamo sada situaciju da ako i postoje septičke jame da nisu napravljene po pravilima, a u nekim dijelovima Plitvica voda se crpi iz potoka ili iz jezera. Kažem, to je rak-rana i evo ministrica je na to upozorila. Koliko znam Uprava parka na tome intenzivno radi pogotovo u dijelu vodoopskrbe čijom dakle izradom se trajno rješava problem vodoopskrbe u parku. Ukoliko se ne riješi taj problem vodoopskrbne odvodnje nema nikakvih novih ni građevina ni radnji unutar parka. Barem po ovom PUP-u, a tako treba i biti. U dijelu gdje su propisani uvjeti razvoja gospodarskih djelatnosti, dakle to su članci od 113. do 116. pohvalna je odluka da se ne dozvoljava izgradnja novih smještajnih kapaciteta u hotelima. Znači, ono što je zatečeno, zatečeno je. Može se samo ići eventualno manji zahvati u smislu unutarnjeg uređenja i osuvremenjenja rada hotela. Znači, tu se šalje jasna i nedvosmislena poruka da svaka daljnja izgradnja istih se seli izvan granica parka i šalje se snažna poruka daljnjeg sprečavanja širenja građevinskih zahvata unutar parka, a opet ponovno sve u cilju očuvanja dostojnih standarda u zaštiti prirode. Dakle, evo zašto će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog. Dakle, plan je sveobuhvatan i izuzetno precizan u onoj svojoj osnovnoj namjeni a to je definiciji prostora nacionalnog parka i daljnjim postupanjem po njemu. I ono što je najvažnije i što se dugo čekalo iz ovih gore navedenih dijelova plana vidljivo je da takav predstavlja dobru stratešku osnovu za daljnje razmišljanje o tome i kako treba voditi park, odnosno javnu ustanovu te se nadam da će upravo temeljem i ovog dokumenta izraditi se novi strateški plan upravljanja u cilju daljnje zaštite održavanja i promicanja Nacionalnog parka Plitvička jezera radi zaštite biljnog i životinjskog svijeta, staništa, eko-sustava, geoloških, geomorfoloških oblika vode, tla, krajobraza, kulturnih vrijednosti te drugih znamenitosti u nacionalnom parku koji su zaslužni da imamo svjetski fenomen pod zaštitom UNESCO-a. Hvala.
U ime Kluba zastupnika DC-a i manjina Vesna Škare Ožbolt. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospođo ministrice, poštovane kolegice i kolege rasprava našeg kluba bit će malo drugačija u odnosu na prethodnog. Nacionalni park, povijest prijedloga prostornog plana Nacionalnog parka Plitvičkih jezera datira iz 79. godine kada je nacionalni park uvršten na listu svjetske baštine UNESCO-a. Tri su kriterija bila prema kojima su Plitvička jezera uvrštena na listu svjetske baštine. Prvi je superlativni prirodni fenomeni ili iznimna prirodna ljepota. Drugi je istaknuti primjeri i koji predstavljaju važne etape povijesti zemlje, znači ne geološke procese ili značajne reljefne značajke i treći istaknuti primjeri koji predstavljaju značajne ekološke ili biološke procese u razvoju vodenih i kopnenih eko sistema. Dakle, radi se o iznimnim prirodnim vrijednostima koje javna ustanova kao upravitelj nacionalnog parka, dakle upravitelj zaštićenim područjem sukladno Zakonu o zaštiti prirode je dužna čuvati u primarnom i netaknutom obliku. Ministrica je već rekla kako je površina parka 296 km i koja uglavnom obuhvaća sliv jezera. Važno je za napomenuti da je od listopada 2013. godine cijeli park u okviru Nature 2000. Kada pogledamo ove ugovorne odnose vezane za samu izradu plana 17. lipnja 2005. godine ugovorena je izrada prostornog plana za područje posebnih obilježja nacionalnog parka. Vrijednost ugovorenih radova bila je 880 tisuća kuna a ugovarači su bili županija sa izvođačem plana. 18. srpnja 2005. godine potpisan je još ugovor o sufinanciranju prijedloga prostornog plana za područje posebnih obilježja nacionalnog parka opet između županije, vrijednost ugovora je bila 880 tisuća kuna, 19.l ipnja 2006. godine ugovorena je izrada konzervatorske studije sa sustavom mjera zaštite i revitalizacije kulturne baštine za prostorni plan područja posebnih obilježja nacionalnog parka a tada je ta studija bila ugovorena između Ličko-senjske županije i Ministarstva kulture. Vrijednost ugovora je bila 205 tisuća kuna a studija nikada nije završena. 10. travnja 2007. godine ugovoreno je sufinanciranje prostorno planske dokumentacije između županije i nacionalnog parka, vrijednost ugovora je bila 500 tisuća kuna. 12. prosinca 2007. godine ugovorena je izrada studije, analize postojećeg stanja izgrađenosti i prijedlog građevinskih područja, naselja unutar granica nacionalnog parka, vrijednost ugovora 190 tisuća kuna. 15. siječnja 2009. godine ugovoreno je sufinanciranje izrade stručno analitičkih poslova za prostorni plan područja posebnih obilježja nacionalnog parka, vrijednost ugovora je 400 tisuća kuna. 29. lipnja 2009. godine potpisan je aneks ugovora o izradi prostornog plana za područje posebnih obilježja nacionalnog parka, vrijednost aneksa ugovora je 445 tisuća kuna i sad kada se pogledaju osim ovih ugovora i predmetne studije i strategije glavna studija kao temelj izrade prostornog plana je stručna podloga zaštite prirode za prostorni plan područja posebnih obilježja, dakle Nacionalni park Plitvička jezera koju je izradio 2008. godine Državni zavod za zaštitu priroda. I sad kada se malo proanalizira ta stručna podloga na stranici 49. opisana su naselja i njihovi mogući utjecaji na sliv jezera. Na stranici 50. date su jasne i nedvosmislene orijentacije za izradu plana upravljanja a kada se pogledaju točke od 7-10 onda se vidi da u hidrogeološkoj, u najosjetljivijoj zoni područja sliva Plitvičkih jezera je preporuka ne širiti građevinska područja više od postojeće izgrađenosti jer se radi praktički od 80% nacionalnog parka. Druga preporuka je ne širiti građevinska područja naselja Rudanovac i Vrelo Koreničko na područje ilirsko … [[Govornica se ne razumije.]] mediteranskih livada, riječnih dolina zbog visoke biološke vrijednosti staništa i prisutnosti ugroženosti biljnih vrsta. Treća preporuka je uz adekvatnu naknadu vlasnicima zemljišta nastojati izmisliti naselje Plitvički Ljeskovac iz hidrogeoloških najosjetljivijih područja nacionalnog parka. Nadalje, planirati izmještanje državnih cesta izvan hidrogeoloških i biološki osjetljivih područja nacionalnog parka radi opterećenosti prostora uznemiravanja divlje faune te rizika od zagađenja izvorišta Plitvička jezera. 2008. godine dovršena je opsežna hidrogeološka studija održivo korištenje i zaštita vodenih resursa na području Plitvičkih jezera. Studiju su izradili stručnjaci geotehničkog fakulteta u Varaždinu i stručnjaci iz Gratza. Od početka do stote stranice u toj studiji opisane su metode, područja i rezultati istraživanja. Od 100-106 stranice opisane su opće značajke opasnosti za Plitvički krški vodo nos, od stranice 106-113 opisani su rizici po naseljima dok je na stranici 113 sažeto opisano koja naselja predstavljaju veliku opasnost za sliv Plitvičkih jezera. Studija nije uopće uzeta u obzir i upravo sam i postavila to pitanje ministri. Državni zavod za zaštitu prirode naknadno dopunjuje smjernice za razvoj naselja i definira zone naselja s obzirom na mogućnost razvoja a jedan naselje bez mogućnosti razvoja predviđene za gašenje i bez mogućnosti izgradnje infrastrukture dakle naselja u neposrednom slivu jezera. A dva naselja u kojima se ne dopušta daljnji razvoj već se samo dopušta održavanje rekonstrukcija objekata u postojećim gabaritima. Preporuča se i izgradnja primjerene infrastrukture. Naselje u široj ili na rubu sliva jezera. Naselja u kojima se dopušta razvoj i izgradnja kuća i navodi se zona parkovnih objekata i unatoč ovim smjernicama u prijedlogu prostornog plana omogućava se izgradnja u slivu naročito u Plitvica je selu koje je okarakterizirano kao naselje na području najvećeg rizika za plitvički vodo nosnik. 2007. godine usvaja se Plan upravljanja nacionalnog parka Plitvička jezera koju predstavlja obvezujući strateški dokument u kojem su upravo opisane vrijednost i način upravljanja kroz akcijske planove. I ovaj dokument izvođač plana praktičko na neki način ignorirao. Dakle, kada se pogledaju slijed događaja od 2005. godine poslovi planiranih građenja sa ministarstva su prebačeni na županiju. Od 2007. godine kada pogledate i ukucate i malo pogledati po tim … česticama i … česticama, zanimljivo je da je od 2007. godine prestaje ažuriranje portala, geoportala.hr i katastra sa katastarskim podacima. 2010. godine u selu Plitvica niču prvi paviljoni sa desetak apartmana i glavna značajka izgradnje je rekonstrukcija postojećih objekata, kaže se do maksimalne izgrađenosti. Tako su objekti po toj maksimalnoj izgrađenosti od 50 metara kvadratnih izgrađeni do 300 metara kvadratnih. No mislim da to praktički predstavlja jednu ovako finu suptilnu manipulaciju. Vodopravni uvjeti propisuju spajanje na postojeći vodovod. Vodovod se napaja iz izvora potoka Plitvice koji u sezoni ima malen protok te sukladno tome i nizak vodostaj, a istovremeno bi trebao … znameniti slap Veliki slap. Apsurd je dotjeran do te mjere da su praktički tamo gdje su bile kuće izmišljeni temelji i potvrđeni od strane sudskih vještaka unatoč mišljenju konzervatora da na tim česticama nikada nije postojao objekt, a kasnije su se izdavale i potvrde projekata za objekte na česticama gdje su objekti prije Domovinskog rata uklanjani. To je nažalost naša stvarnost. Nadalje, 2011. godine biolozi nacionalnog parka bilježe porast količine bakterija u protoku Plitvica. Godinu dana kasnije odvija se prva javna rasprava o prijedlogu prostornog plana, državni zavod daje primjedbe koje opet izvođač ignorira. Od 14. do 28. rujna 2012. godine održana je druga javna rasprava, kada se pogleda točka 43 u kojoj su dani odgovori na primjedbe Državnog zavoda za zaštitu prirode u stavkama od 12 do 15, 24, 26 Državni … za zaštitu prirode traži usklađivanje sa smjernicama koje izdao, međutim te primjedbe izvođač plana odbacuje. Nadalje, u stavku 5 državni zavod upozorava na činjenicu da neke čestice nisu izgrađene premda se u kartografskim prikazima označavaju kao izgrađene i to je ta obmana o kojoj sam maloprije govorila. Međutim i te primjedbe su odbačene. Zanimljiva je stavka 21 u kojoj se traži ukidanje mogućnosti davanja ugostiteljsko trgovačkih usluga, primjedba naravno nikad nije prihvaćena već se dopušta otvaranje ugostiteljskih objekata po cijelom prostoru parka. I tako bih mogla dosta toga navoditi, dakle svaka izgradnja koja će se desiti i dogoditi dopuštena je prostornim planom, ali bojim se da će ona biti s obzirom da smo ušli u Naturu 2000 prošle godine, da će ona biti podložna penalima EU. Čini se da se tu radi o ignoriranju preuzetih i obaveza i da ćemo možda proći kao što su prošli i Britanci kada su za svaki dan praktički dok nisu se vratili u Naturu 2000 morali plaćati dnevne penale koji su iznosili u tisućama eura. Dakle, naš klub definitivno neće podržati ovakav predloženi plan jer se ovim planom park pretvara u … turističku destinaciju sa jednim ozbiljnim raubanjem prirode i kao isključivi izvor prihoda pri čemu se potpuno ignoriraju sva načela zaštite prirode, zakoni i obveze EU vezane za Naturu 2000 propise i mislimo da ovaj plan treba zaustaviti jer će se na taj način zaustaviti i jedna vrsta građevinskog divljanja u slivu. Mislimo da je potrebno provesti upravni nadzor, a s obzirom na inspekcijske nalaze koji ovih dana dolaze upravo zbog zagađenosti vode da bi tu mogao imati posao i krim obrada i Državno odvjetništvo i apsolutno treba uvesti moratorij na gradnju u slivu jezera do donošenja prostornog plana, novog prostornog plana ili poboljšanog prostornog plana koji će u potpunosti zaštiti Plitvička jezera. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku. Josip Benčić, izvolite.
Štovana kolegice, ne znam zapravo od kuda da počnem. Ovo sve što vi pričate, a možemo reći je vezano, a konkretno i za selo Plitvice, to je sve rađeno po starom planu, ovaj plan još nije stupio na snagu. Ako je netko napravio 300 kvadrata pa nije kriv ovaj plan, ovaj plan još nigdje nije proveden, znači ako ovaj plan sada kaže, možeš maksimalno napraviti 100 kvadrata, a netko napravi 300 pa onda imamo nekog koga će kazniti za to. Ne znam zašto vam je ovaj plan kriv što je netko napravio kuću od 300 kvadrata? I trenutak još, ja sam i ovdje i s vama ću se složiti zbog vaše zabrinutosti, ali gledajte, ja ću ponoviti još jedanput. Samo 0,98% parka je predviđeno, što ne znači da će biti i izgrađeno, pod strogim kriterijima konzervatora. Vjerujte nitko neće više moći u selu Plitvice napraviti apartman jer normalno da nema uvjete, nema vodoopskrbni sustav, nema odvod što oborinskih voda, što fekalnih, a po starom planu koji je bio na 400 hektara, ovo je na 250 hektara … Ne znam zašto, ne vidim razloga da se ne prihvati ovaj plan iz te osnove. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolegice Ožbolt. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, ja razumijem vaše čuđenje, ali ja ne znam da li ste svu ovu dokumentaciju vezanu za i prvu i drugu javnu raspravu pročitali i proučili, i pogledali sve one točke koje izrađivač plana odbio. Ja evo sada treći put postavljam pitanje zašto su odbijene primjedbe Državnog zavoda za zaštitu prirode? To je, nema odgovora, za sada još nema. A postavlja se pitanje zašto?
Hvala. U ime kluba HNS-a Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo ministrice. Evo za razliku od kolegice koja je bila ispred mene ja ću imat potpuno drugačiji pristupi i možda otkloniti sve one dileme i sve one nepoznanice. Jer ako je Hrvatski narod i građani Republike Hrvatske znale kroz stoljeća prepoznati vrijednost i očuvati vrijednost sad uz sva moguća saznanja i sva moguća praćenja ne mogu vjerovati da struka, pogotovo kad je u pitanju prostorno uređenje neće odgovoriti na sve ove izazove. Ja ću malo zato u uvodu reći osnovno nekoliko podataka koje su možda interesantne a možda ako nas netko gleda možda da nešto i nauči. Prvi spomen Plitvičkih jezera spominje se još daleke 1777. godine kada je Dominik Vukasović župnik iz Otočca prvi puta u literaturi spomenuo ime Plitvice. To je jezerski sustav koji je vrlo osjetljiv za opće dobro u interesu znanosti, kulture i privrede, trebamo trajno sačuvati i strogo zaštititi. To su rekli ljudi prije, znači 3. stoljeća. Nadalje, nakon toga prvi puta se pojavljuje kao privremeno sklonište na području Plitvičkih jezera 1852. godine. 1862. godine gradi se prvi hotel na području Plitvičkih jezera, a već 1883. godine kada struka, kao struka nije bila na takvoj razini po pitanju zaštite okoliša, već donose odluku o pojasu šuma koja okružuju jezera i izvore odvojena su i zabranjena sjeća. Znači ljudi koji su bili prije nas stotinu i četrdeset godina znali su sa određenim mjerama zaštiti taj prostor. Nadalje, 08.04.1949. godine ovaj svjetski biser se proglašava nacionalnim parkom, a od 79. godine ovaj park se nalazi i na UNESCO-voj listi svjetske prirodne baštine. Zbog čega? Zbog toga što je u proteklih stotinu i pedeset godina se intenzivno promatralo, i istraživalo i čuvao prostor oko Plitvičkih jezera. Za to najveće zasluge ima sigurno poznati hrvatski botaničar, akademik profesor Ivo Pevalek koji je ubiti svjetskoj javnosti, hrvatskoj javnosti obznanio i najbolje istražio Plitvička jezera. Plitvička jezera znanstveno se vrednuju, istražuju početnih stotinu godina. Na temelju svih ovih podataka koje sam rekao znači da mi kao narod u Republici Hrvatskoj imamo jednu vrlo visoku kulturu zaštite prostora. Ono možda što je također bitno u promatranju i onoga što je gospođa ministrica rekla na početku, da ovaj prostor treba gledati u kakvom je odnosu sa ljudima, sa prirodom, sa zaštitom tako da možemo doći do podataka da je 1857. godine na području Plitvičkih jezera živjelo 6000 ljudi, 6000 ljudi. Ako gledamo prema popisu 2011. godine na tom prostoru sada živi 1411 stanovnika i koje u odnosu na onaj broj koji je bio prije, iako je sada područje puno manje, znači nekoliko puta manje. Ono što je također bitno kod prostornog uređenja i planiranja, imamo podatke da na području Plitvičkih jezera na kilometru kvadratnom živi svega 4,75 stanovnika. Na području Ličko-senjske županije živi 7 stanovnika na jednom kilometru kvadratnom, u Republici Hrvatskoj 75 na kilometru kvadratnom, a u Europi 114. Znači ovdje govorimo o vrlo slabo naseljenom području i mi u klubu smatramo da stanovnici nisu onaj problem koji može izazvati devastiranje ovog značajnog prostora. Ono što je najbitnije, što je ova, što ovaj prostorni plan na najbolji način i ukazuje i ubiti preventivno reagira, da broj posjetitelja raste tako da je prošle godine sa plaćenim ulaznicama na prostoru Plitvičkih jezera došlo je preko milijun posjetitelja. To je vrlo značajna brojka i upravo iz tih razloga da taj broj posjetitelja određene zone se značajnije ograničavaju i traži se više lokacija na Plitvičkim jezerima da bi se taj prostor mogao na pravi način iskoristiti i da bi ubiti bio interesantan za posjetitelje. Ono što je također bitno uvijek govoriti kod Plitvičkih jezera, a to je rekao akademik Pevalek, da ima i u drugim državama, ima i jezera, i voda i šuma ali da su Plitvička jezera, da su ona jedinstvena i neponovljiv dragulj svjetske prirodne baštine. I nema razloga na takvim temeljima graditi dalje značajnu promidžbu Plitvičkih jezera. Ono što je bitno reći da su Plitvička jezera nacionalni park koji je jedan od osam nacionalnih parkova u Republici Hrvatskoj i da Plitvička jezera čine 16 većih i nekoliko manjih jezera, od velikih, malih i da ubiti da je to korito rijeke Korane i sa nekih 10 tisuća godina dolazilo je do taloženja sedre i da su tim prelijevanjima dogodila se jedan prelijepi prirodni fenomen. Ono što je također bitno da su Plitvička jezera na značajnoj prometnici između sjevera i juga i da se ona nalazi u dvije županije. U najvećem dijelu negdje preko 90% nalazi se u Ličko-senjskoj županiji i u jednom dijelu u Karlovačkoj županiji. Ono što je također bitno kod ovih prirodnih fenomena, a koje su itekako bitne za određene i uređenje ovog prostornog plana da se Plitvička jezera nalaze između Male Kapele, Plješivice i da su tu najviši vrhovi negdje na oko 1600m, a najniža točka Plitvičkih jezera je Koranski most svega nekih 330m, a dužina između najviše i najniže točke je 503m. Ono što je također bitno, a to su prepoznali i stručnjaci iz UNESCO-a za zaštitu prirodnih fenomena da je od '79.godine da su Plitvička jezera našla na popisu Svjetske prirodne baštine UNESCO-u i da je to također jedan vrlo vrijedan podataka i da na tom podatku se također može graditi određena perspektiva koja je vezana i uz jedan dio gospodarstva znači uz turizam da se Plitvička jezera na takav način i koriste. Ono što je također bitno kod ovog prostornog plana da je najveći dio Plitvičkih jezera da su to vodene površine, travnjačke površine i šume jele i bukve koje su također na popisu i koje su posebnim kodom označene kod čuvanja kod Nature 2000. Kod Plitvičkih jezera je taj zemljopisni položaj itekako bitan, a normalno s obzirom na geografski položaj tu su također bitne i klimatske značajke koje uvjetuju i biološke i biljne raznolikosti. Ova procedura koja je išla raspisivanjem javnog natječaja za uređenje Prostornog plana Nacionalnog parka Plitvičkih jezera ona se provela u duhu hrvatskog zakonodavstva i iako je od prvog prostornog plana prošlo dosta godina, smatramo da je ovo bilo krajnje vrijeme da se na jedan puno strožiji, puno kvalitetniji način ovaj prostor pokuša dodatno zaštititi i mi u klubu ocjenjujemo da je ovaj prostorni plan vrlo temeljito, vrlo točno gotovo po katastarskoj čestici, a da ne kažem po mjestima točno odredio koji sadržaj na koji način se mogu urediti. Planom se utvrđuje dugoročna osnova uređenja, korištenja i zaštite vrijednosti prostora i način posjećivanja, ciljevi i koncept uređenja prostora, temeljna organizacija prostora, zaštita i korištenje. Koncept uređenja on se odnosi prema prirodnim vrijednostima, pod 2. odnos prema stanovništvu i naseljima, pod 3. odnos prema poljoprivredi i stočarstvu, obrtima i infrastrukturi. Sve te tri teme detaljno istražuju brojne stručne rasprave i donijeti su jasni i vrlo čvrsti razvojni stavovi. Ono što je najbitnije kod prirodnih vrijednosti možemo reći da se prirodne vrijednosti najbolje štite što manjim utjecajem i prisutnošću bilo kakve izgradnje i ljudskog djelovanja. Odnos prema stanovništvu i naseljima na užem dijelu parka prirode prije 100 godina živjelo je 6 tisuća stanovnika, a danas u prostoru parka koji je 50% u širim zajednicama živi svega 1400 stanovnika. Prostor parka do turističke ekspanzije je mogao se promatrati na drugačiji način, ali obzirom na očekivani porast i priliv većeg broja posjetitelja u prolazu mi ocjenjujemo da je potpuno opravdano riješiti ulaze i zabranu ulaska u nacionalni park s time da bi se napravila i zaobilaznica za tranzitni promet. Ono što je također bitno da unutar nacionalnog parka novi kapaciteti se ne mogu graditi. Jedino postojeći kapaciteti mogu se rekonstruirati ili poboljšati, ali nikako ne povećati. Ono što je najbitnije da je ovaj prostorni plan precizno precizirao zone stroge zaštite i to pod 1.a najstroža zaštita, pod b vrlo stroga zaštita, pod 2. zaštita, aktivna zaštita travnjaci, aktivna zaštita šume, zona naselja, zona rekreacije turističke infrastrukture. Ono što je također bitno naglasiti u ovom prostornom planu koji opet detaljno, gotovo identificira svaki problem, mora se naglasiti jer to govori u članku 16.mjere zaštite prirode. To su mjere zaštite vodenih eko sustava, mjere zaštite šume, mjere zaštite travnjačke vegetacije, mjere krajobraznih vrijednosti i kulturne povijesne baštine. Također se naselja koja se u ovom prostornom planu spominju točno se precizira u naseljima koje su svrstane u kategoriju a)1 što se može odrađivati u kategoriju točno a)2 u kategoriji b i kategoriji c. Smatramo da ovaj prostorni plan je napravljen studiozno, da je provedena kvalitetna rasprava i da je na osnovu predloženih primjedbi na prostorni plan. Podneseno je 65 podnesaka, 154 primjedbe, 26 primjedaba je prihvaćeno, 5 djelomično, 83 dana su tumačenja a 40 primjedbi nije prihvaćeno. To je vjerojatno pitanje i sukob i osobni interesi. Smatramo u klubu Hrvatske narodne stranke da ovakva nacionalna dobra treba trajno čvrsto zaštiti i trajno staviti u funkciju da mogu svi građani uživati u ovakvim ljepotama. Ukoliko se ovaj prostorni plan bude provodio ovako striktno sa čvrstim odrednicama vjerujem u njegov uspjeh i daljnje očuvanje Nacionalnog parka Plitvičkih jezera koje zaslužuju ovako kvalitetan dokumenat koji je nastao na znanjima mnogih struka od prostornih planera, biologa, biografa i svih ostalih kojima je stalo da se ovakvi dragulji, prirodne ljepote sačuvaju i očuvaju za generacije koje dolaze. Klub Hrvatske narodne stranke svakako će prihvatiti ovaj prostorni plan područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera.
Imamo jednu repliku, Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite.
Poštovani kolega, spominjali se osobne interese, ja bih skoro rekla da tu ima nekakvih interesa kada praktički se ne uvažavaju primjedbe Državnog zavoda za zaštitu prirode. Naime, inzistiram na tome jer prema članku 59. i 70. Zakona o zaštiti prirode započela je izrada prostornog plana, organizacija prostora, način, korištenje i uređenje zaštite prostora u nacionalnom parku i to se uređuje na temelju stručne podloge koju izrađuje upravo Zavod za zaštitu prirode. Mjere i uvjeti zaštite prirode i stručne podloge sastavni su dio dokumenata prostornog uređenja i odnose se na zabranu ili ograničenje zahvata u prostoru koji mogu ugroziti zaštićenu prirodnu vrijednost. Zavod je dao zonaciju parka, analizu naselja i smjernice za planiranje korištenja prostora. Također je dao i nove spoznaje kako su to rekli o utjecajima na površinske i podzemne vode sliva Plitvička jezera odnosno kroz hidrogeološku studiju izrađenu 2008. godine. I prema njoj definirane su najranjivije zone sliva i utvrđen je rizik za podzemne vode u slivu Plitvičkih jezera, vrlo velik rizik utvrđen je na području Kuselja, Sertić Poljane i sela Plitvica. I sada opet postavljam pitanje na koje ni vi niste u svojoj raspravi dali odgovor zašto se stručna podloga pri izradi prostornog plana nije do kraja poštivala.
Hvala. Odgovor kolega Mandić, izvolite.
Hvala lijepo kolegice Ožbolt. Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice pa nisu neobični posebni interesi određenih struktura ili određenog broja stanovnika i to je normalno da su interesi. Sad da li su oni prihvatljivi ili ne, to je druga stvar. Ono što bih ja svakako rekao da je ovaj prostorni plan prošao urednu proceduru, da je ovaj prostorni plan prihvatio savjet za prostorno uređenje Republike Hrvatske, da je na ovaj prostorni plan se očitovalo Ministarstvo zaštite okoliša jer ovo nije plod, hir jedne osobe. Znači ovaj prostorni plan je prošao znači dvije rasprave prvi, drugi i nakon svih tih rasprava ovaj prostorni plan je prihvaćen. Ono na što ste vi ukazali, pa to je jedna od točaka na koje se upućuju u ovom prostornom planu da je pitanje vodozaštite, pitanje odvodnje, pitanje kanalizacije, da sigurno ti svi faktori značajno utječu na kvalitet i na očuvanje ovoga prostora. I zato je predloženo na koji način se to rješava. Ja ne vidim druge načine. Znači ovaj prostorni plan je detaljan. A onome što je bilo, prethodilo ovom prostornom planu to je jedna druga rasprava. Smatram da ovaj prostorni plan je vrlo dobro akceptirao i stanovništvo i prostor i prirodu i gospodarstvo i da mislim da on je odgovorio ne samo svome vremenu već idućih sigurno 10-ak godina ovaj prostorni plan će biti itekako aktivan i aktualan po pitanju zaštite i očuvanja prostora.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Milan Jurković, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažena gospođo ministrice sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Ovaj plan nije odličan, ovaj plan nije idealan, ali je bolji ikakav plan neko nikakav plan. Zadnji plan koji je donesen za prostor Nacionalnog parka Plitvička jezera donesen je davne '86. godine prošlog stoljeća. Ali kako su svi krenuli sa nekim podacima i da ja malo sa nekim pjesničkim figurama o nacionalnom parku. Dakle, svako godišnje doba na Plitvičkim jezerima priča svoju priču, neko bojama, zvukovima, šumom slapova, mirisima, tišinom, jednostavno rečeno životom. Ovaj Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera ima zadaću zadržati i nastaviti ovu priču koja se stoljećima i tisućljećima priča na ovom jednom od najljepših kutaka na kugli zemaljskoj. Tu priču o najstarijem, najvećem, najposjećenijem hrvatskom nacionalnom parku koji je proglašen rekli su prethodnici 8. travnja davne 1949. godine, dakle za koji dan 65 godina, dok su prvi ozbiljni počeci turizma na Plitvicama počeli, reče kolega Mandić prije 151 godinu. Neponovljivi prirodni biser iznimne ljepote jezera i slapova, flore i faune prepoznat je i od UNESCO-a i 1979. godine park je proglašen svjetskom prirodnom baštinom među prvima u svijetu. Prijedlog koji je sa nama i tu se s gospođom ministricom ne slažemo potpuno, radi se sa prvom fazom od 2002. godine, dakle od mandata ministrice Dropulić, preko mandata sada kolege Bačića, bivšeg ministra gospodina Branka Bačića pa evo zahvaljujući vama danas je on pred nama i dobro je da je konačno pred nama jer se od '86. godine na prostoru Nacionalnog parka Plitvička jezera mijenjale su se granice, vodio se Domovinski rat, pala prva žrtva u Domovinskom ratu, uništena i prirodna ali i materijalna dobra. I sve se to i rekonstruiralo i obnavljalo i hvala Bogu dobrim dijelom obnovilo po planu iz 1986. godine. Ovaj dokument bio je na stručnoj raspravi 2005. godine, a građani su prvi put reagirali u lipnju 2011. godine kada je bila prva javna rasprava pa smatram da je to prekasno uključivanje javnosti u izradu ovako važnog dokumenta jer nisu samo saborski zastupnici ili Vlada Republike Hrvatske zainteresirana za izradu ovog prijedloga prostornog plana nego prvenstveno stanovnici ovog kraja i jedne i druge županije, bez obzira što je prostor parka većim dijelom u Ličko-senjskoj županiji. Zbog čestih promjena zakona i čekanja izrade stručnih podloga propisanih regulativom nakon završetka pojedinih faza plana izrada plana protegla se na vrijeme dulje od 5 godina, a zbog neusuglašenih stavova nadležnih institucija javna rasprava je čak tri puta ponavljana te poslije one prve u lipnju održana je ponovna javna rasprava u rujnu 2012. te druga ponovna javna rasprava u listopadu 2013. godine. Smatram da bi nakon javne rasprave bilo korisno da su sve institucije dale kriterije i propisale metodu obrade primjedbi i da su po tome složeni rezultati. Da li se ako se jedan dio primjedbi i promjena vezanih za građevinsko područje prihvati mora ponoviti javna rasprava? Logično je da da. Javnu raspravu po meni treba ponoviti u slučaju ako se ukidaju planom predložena građevinska područja jer se pozitivni odgovori ne šalju strankama već samo negativni i to negativni sa obrazloženjem. Javna rasprava se ponavlja samo za one promjene koje su se desile u planu ako smo iz njega nešto uklonili temeljem primjedbi pa oni koji su time pogođeni na taj način imaju priliku reagirati u zaštiti svojih interesa i uložiti primjedbu i samo se o tome raspravlja. Ova rasprava može biti puno kraća. Da li se rasprava ponavlja kada se mijenjaju granice građevinskog područja, odnosno ako se ono širi na korist građana pa je očito da treba doći do odgovora na primjedbe i onda provjeriti treba li ponovljena javna rasprava, odnosno ako smo išli na štetu onih koji neka prava imaju onda ćemo ponoviti javnu raspravu. Pri izradi plana očito nije bilo nikakvih razvojnih planova države koji se odnose na ovo područje, a koji bi se reflektirali na stanovništvo. Pripremljena je stručna podloga o zaštiti prirode od nadležnog državnog zavoda kao dokument koji se u planu treba poštivati, a na prostoru nacionalnog parka žive ljudi i stručna podloga ne može riješiti njihove probleme. Do sada su građani mogli dobiti dozvolu za gradnju po starom planu i stigla je hrpa zahtjeva koji su po njemu riješeni i do sada se nije mogla zaustavit gradnja na neki način. Sadašnje građevinsko područje po ovom prijedlogu plana smanjilo se za 1/3 što je puno povoljnije nego po planu iz 1986. godine dakle sa stajališta zaštite. I ako gledamo načelo zaštite onda svi oni koji preferiraju zaštitu mogu biti zadovoljni. I ja sam jedan od onih koji preferira zaštitu, da se razumijemo. Ali pitanje je koliko je ljudi opravdano ili neopravdano oštećeno ukidanjem pojedinih građevinskih područja. Moramo razmotrit dva slučaja, a to su ako je netko dobio građevnu dozvolu i počeo gradnju na osnovu starog odnosno još uvijek važećeg plana on mora ostvarit svoja prava, a ako je netko kupio građevinsko zemljište, a ono sada neće biti po novom planu građevinsko, da li ga nacionalni park treba obeštetiti. Ljudi čuvaju i po 20 godina parcelu za gradnju i to je kao neka vrsta štednje. I to valja uvažiti tim više što svakih petnaestak godina, a nadam se da više nećemo na neki način amnestiramo bespravnu gradnju. Nadam se da to nećemo pogotovo u zaštićenim područjima. Na Plitvicama postoji treći tip ljudi, a to je da su ljudi do Domovinskog rata sredili papire i kad ih je rat zaustavio u namjerama morali su otići živjeti na neke druge prostore. Ipak se slažemo vjerujem svi u ovoj vijećnici, ovom Visokom domu da je glavno ne ugroziti temeljni fenomen, da ne smije bit pogoršanja stanja na prostoru Nacionalnog parka Plitvičkih jezera i da se po meni to ovim planom za kojeg ponavljam nije odličan, nije izvrstan ne može ni bit, da se to njime na neki način rješava. A da li će u pojedinoj građevinskoj zoni i u samom opisu prijedloga odluke iz rasprave kolega vidjeli ste da na prostoru nacionalnog parka živi 1000 i nešto ljudi, 4 i nešto po kvadratnom kilometru, na prostoru Županije ličko-senjske 7 po kvadratnom kilometru i nisam siguran da taj broj stanovnika može ugroziti opstojnost prirode. Ali sam svakako iako to ovaj plan ne rješava i ne može riješiti, ali daje dobru mogućnost za rješavanje odvodnje i za što je izuzetno veliki problem vi to gospođo ministrice znate, za rješavanje problema odvodnje, ali i rješavanja problema vodoopskrbe. Svi planovi se mogu mijenjati. Kad se uoče njegove i dobre i loše strane kroz dopune i izmjene mogu se ukloniti eventualni nedostaci što će se vjerojatno dogoditi i sa ovim planom, a što je opet kraći i jednostavniji postupak. Znam da se u saborskoj proceduri ne može plan bitno promijeniti, pa bih predložio samo dvije dopune i molim vas da ih akceptirate. Vezano za građevinska područja naselja. Dakle, za sva naselja kategorije B dozvoljeno je dijeljenje građevinskih parcela s tim da novoformirana parcela ne može biti manja od 100 m2. Dakle, za sva naselja kategorije B osim ta mogućnost nije predviđena za naselje Rudanovac. Ne znam da li se radi o tipfeleru ili postoji određeno obrazloženje zašto je to tako. Zato predlažem da se u članku 86. unese stavak koji glasi: "Unutar građevinskog područja naselja dozvoljava se dijeljenje građevinskih parcela na način da novoformirana parcela ne može biti manja od 1000 kvadratnih metara, a već izgrađena parcela nakon podjele smije biti zauzeta maksimalno 12%. Dakle, kao što na primjer stoji za naselje Vrelo Koreničko i sva naselja kategorije B. Nadalje smatram da postojeću infrastrukturu, a pogotovo onu vezanu za promet treba popraviti i preurediti kako bi se što manje ugrožavao temeljni fenomen, pa stoga predlažem da se u poglavlju VI. uvjeti razvoja infrastrukturnih sustava u članku 105. odredbi za provođenje unese stavak koji glasi: "Izvan građevinskog područja iznimno se dopušta izgradnja zaobilazne ceste Poljanak – Plitvica – selo Bigina Poljana radi izmiještanja postojeće ceste zapadno od velikog slapa. Zbog osjetljivosti područja za navedenu cestu propisuje se izrada studije o utjecaju na okoliš sa posebnim uvjetima Ministarstva zaštite okoliša i prirode, Uprave za zaštitu prirode i Ministarstva kulture, odnosno nadležnog konzervatorskog odjela. Naime, postojeća prometnica je u neposrednoj blizini iznad velikog slapa i isti ugrožava i to značajno, pa smatram da je prostornim planom trebalo riješiti i taj problem. Dva velika problema ste dotakli prostornim planom. Drago mi je da je spomenuta vila Izvor ili dolje zvana Titova vila devastirana u Domovinskom ratu jedan prekrasan objekat za kojeg je šteta što propada da je dobio ovim prostornim planom svoju namjenu. Ovaj Prijedlog odluke o prostornom planu ne može i nije taj dokument koji rješava gospodarski razvoj ne samo općine Plitvička jezera i ne samo ove dvije županije, nego dobrim dijelom i susjednih županija. Na žalost da li nije bilo volje od ravnatelja, da li je Zakon o javnoj nabavi nekom pokriće, ali sjećam se do Domovinskog rata da je poljoprivreda susjednih općina, onda i poljoprivredna proizvodnja svoje mjesto nalazila na stolovima ili tržištu nacionalnog parka. Danas je to roba sa nekih drugih područja. I zaključno dakle, plan nije odličan ali je bolji nego da ga nema. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Ivica Mandić, izvolite.
Uvaženi kolega, vi ste u dijelu svoje rasprave dotakli se pitanja prostornog plana. U jednom trenutku ste doveli u pitanje da li ćemo očuvati i zaštititi prostor. Ja ću samo napomenuti na onaj dio rasprave koji sam ja spomenuo da proteklih 150 godina znanost, struka, razne struke promatraju, bilježe i kontroliraju stanje u ovom nacionalnom parku. I mislim da je to dobro, ako su generacije prije nas na takav način znale kontrolirati i očuvati i sačuvati vjerujem da uz tehniku i tehnologiju koju danas imamo da će to biti sigurno puno kvalitetnije. Ono što se ja također s vama slažem da stanovnici i blago ili stoka ne mogu naštetiti parku ukoliko se drže ovim smjernicama ovog prostornog plana. I slažem se da je ovaj prostorni plan, ako kažemo da ima i greške sigurno puno bolji nego onaj kojeg nema. Ali ja ocjenjujem da je ovaj prostorni plan vrlo kvalitetan, vrlo specijaliziran i da gotovo u tančine govori o svakom prostoru na koji se način treba štititi. Ali mislim da je to interes i sviju nas, a pogotovo struke koja uređuje taj itekako značajan prostor.
Hvala. Odgovor, kolega Jurković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Mandić, slažemo se i jedan i drugi da je interes zaštite parka, čuvanje prostora prvenstveni cilj. Ali je isto tako cilj, sada je to već floskula znate zadržati broj ljudi, rugali bi mi se, koji žive tamo jer ih je relativno malo. Ali uz poštivanje, a danas i struka i suvremena tehnologija omogućuje neke stvari u zaštiti daleko kvalitetnije nego desetljećima ranije, pa kad tu govorimo i o odvodnji i o nekim drugim stvarima postoji mogućnost. Ali ono što ovaj plan rješava, ja sam rekao on nije odličan, nije izvrstan ali je bolji nego nikakav ili bolji nego dosadašnji. On je po meni, što se tiče zaštite prirode, restriktivan. Što se tiče gradnje i građevinskog područja isto restriktivan ali što se tiče očuvanja parka dajmo mu priliku pa ako se neki nedostaci pokažu u narednim godinama neka ga ovaj ili idući saziv Sabora u nekim točkama ili segmentima promjeni.
Hvala. Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega rekli ste da stručna podloga ne može riješiti probleme ljudi, ja se s tim slažem. Međutim, mislim da je potrebno razdvojiti turizam od zaštite prirode i zaštita prirode ne može biti taoc turizma i ekspanzije turističkih objekata na prostoru nacionalnog parka. Mislim da turistička djelatnost bezuvjetno mora biti u funkciji zaštite prirode. Ja ću podsjetiti na razdoblje kada je nacionalni park bio svrstan na listu parkova u opasnosti. Ja se nadam da do toga neće doći, ali ovaj prostorni plan apsolutno treba uskladiti sa stručnom podlogom koja je upravo napravljena za izradu ovog prostornog plana.
Hvala. Odgovor, kolega Jurković. Izvolite.
Uvažena kolegice mogu se i složiti s vama u nekim stvarima, samo kada govorimo o zaštiti prirode, o zaštiti Nacionalnog parka Plitvička jezera vjerujte da mi je toliko drag i da ga jednako volim ako ne i više nego i vi. Zato me nemojte pogrešno razumjeti, za vrijeme mandata jednog ministra kad je došao u Ličko-senjsku županiju ili tada još nije bila Ličko-senjska županija onda je, a bilo je svakakvih ministara, onda je ponudio jedno rješenje da se u Lici puni zrak jer je zrak izuzetno kvalitetan i zdrav i da Ličani od toga mogu živjeti. Nažalost, od utopije i od takvih prijedloga se ne živi. Treba naći najbolju moguću mjeru i između turizma i između zaštite prirode. I ono što sam zagovarao i kao župan dugi niz godina je da nacionalni park bude nositelj razvoja gospodarstva ne samo Ličko-senjske županije uz maksimalnu zaštitu prirode, a to je prvenstveno rješavanje odvodnje, rješavanje vodovoda, rješavanje prometne infrastrukture dakle što je dobro riješeno ovim prijedlogom plana. Dva glavna ulaza na prijeboju u kampu Korana sa izmještanjem prometa kroz prostor nacionalnog parka. Hvala.
Zahvaljujem. Završili smo raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Mirela Holy, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kada govorimo o Prostornom planu Nacionalnog parka Plitvička jezera našeg najpoznatijeg u svjetskim razmjerima najpoznatijeg nacionalnog parka, parka koji se nalazi na UNESCO-vom popisu zaštićene prirodne baštine trebamo u prvom redu razgovarati o ključnim problemima s kojima se susreće ovaj park, ovo područje od izuzetne prirodne vrijednosti. A ti su problemi brojni i park usprkos velikim prihodima koje ostvaruje temeljem turizma stagnira pa usudila bih se i reći da je i temeljni fenomen parka zbog kojeg i uživa status nacionalnog parka i nalazi se na UNESCO-vom popisu zaštićene prirodne baštine ugrožen. Fenomen parka ugrožen je i razvojem masovnog turizma u okviru parka koji je u direktnoj suprotnosti s idejom održivog turizma u skladu s kojim bi se ovaj park i trebao razvijati, a situacija u parku je sljedeća: park svake godine posjeti više od milijun turista što predstavlja iznimno veliki pritisak na park iz jednostavne činjenice da se parkom ne upravlja održivo. Sredinom parka prolazi vrlo frekventna prometnica kojom ne prometuju ekološki prihvatljiva vozila. U parku ne postoji kanalizacija i sustav pročišćavanja otpadnih voda čime se ugrožava temeljni fenomen Parka, jezero Kozjak. Hoteli i ugostiteljski objekti u parku nisu objekti kojima se upravlja po kriterijima održivosti. Energetska učinkovitost tih objekata je žalosna. Ti se objekti griju ne na biomasu koja je u okolici ima u izobilju već na mazut. Spomenuti objekti ne nude hranu i proizvode koji su lokalno proizvedeni i uzgojeni a čime bi se ekonomski pomoglo lokalnom stanovništvu i radilo na podizanju održive ekonomije već se nudi janjetina iz Novog Zelanda i Australije. Po parku se ne prometuje hibridnim vozilima ili ne daj Bože električnim vozilima već terencima koji troše velike količine fosilnih goriva. Otpadom se ne gospodari, ne postoji sustav primarne selekcije i obrade otpada pa čak ni bio otpada. Paralelno s time novac koji ovaj park uprihođuje ne troši se na projekte zaštite prirode zbog kojeg ovaj park i jest proglašen zaštićenim područjem već se taj novac i dalje prema informacijama s kojima raspolažem troši nenamjenski na projekte koji nemaju apsolutno nikakve veze sa zaštitom prirode. O tome sam već u Saboru govorila u nekoliko navrata ali čini se za to nema apsolutno nikakvog sluha. Ne provede se istraživanja temeljnih prirodnih fenomena i sustavna inventarizacija vrsta. Sve ove elemente treba imati na umu kada govorimo o ovoj temi jer je prostorni plan parka temeljni strateški dokument koji određuje dugoročni budući razvoj parka. O tome hoćemo li rješavati probleme o kojima sam govorila ovisi o tome hoćemo li u budućnosti ovo područje moći zadržati u statusu nacionalnog parka i fenomena na UNESCO-ovom popisu, stoga je ključno pitanje kada govorimo o ovom prijedlogu odluke hoće li ovaj prostorni plan i njegova provedba osigurati održivi razvoj parka koji nije moguć bez rješavanja ovog mixa komunalno infrastrukturnih problema, prometnih, otpadnih, vodo opskrbnih i odvodnje otpadnih voda i turističkih. Nažalost nakon čitanja ovog prijedloga odluke moj je zaključak da neće. I upravo zbog toga neću podržati donošenje ovog prostornog plana jer me iznimno zabrinjava činjenica da ovaj dokument nije dobio zeleno svijetlo od nadležnih stručnih institucija, od javne ustanove Nacionalnog parka Plitvička jezera i Državnog zavoda za zaštitu prirode koji su zaduženi na kraju krajeva i za provedbu nacionalne strategije i Akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti a to mora biti temeljni cilj kojem je usmjeren razvoj zaštićenih područja. Imajući na umu ovu činjenicu nije nikakvo iznenađenje da je ova odluka izazvala veliko zanimanje ne samo stanovništva u okolici Plitvica nego i šireg djela javnosti prvenstveno aktivista i aktivistica. Ponovno podsjećam da su Plitvička jezera jedini prostor unutar RH koji je UNESCO uvrstio na listu svjetske prirodne baštine. Moj je dojam da se izrađivači ovog plana nisu vodili tom činjenicom jer u prijedlogu odluke nigdje se ne spominje ova činjenica što je prilično neobično. Naime, u javnom, u najvišem je javnom interesu da taj prostor i dalje ostane očuvan u toj mjeri da bude na UNESCO-ovoj listi ako ni zbog čega drugoga onda samo zbog pragmatičnog turističkog razloga kojim su predlagatelji očigledno bili iznimno motivirani. Ako smo vođeni tim generalnim, javnim interesom onda je iznimno neobičan pristup stavljati naglasak ponajprije na komercijalne djelatnosti poput dva nova ulaza povećanja kapaciteta parkirnih mjesta parka te ne brige za cestovnu infrastrukturu i potrebu za izmještanjem ove frekventne prometnice izvan okvira parka, naglašavanje ukapljenog naftnog plina i drugih tekućih fosilnih goriva kao prihvatljivih za park. No glavni motiv ove odluke trebao je biti održivi razvoj parka koji omogućava povećanje broja stanovnika na ovom području razvojem održive lokalne ekonomije uz paralelno očuvanje prirodne ljepote odnosno biološke i krajobrazne raznolikosti ovog područja. Neobična je odluka da se ovom odlukom zabrani uzgoj potočne pastrve u okviru parka koji je omogućio ponovno reintroduciranje autohtone potočne pastrve u jezera i potoke nacionalnog parka. Potočna pastrva počela je nestajati potkraj 80 godina iz Plitvičkih jezera te potoka, iz Bijele i Crne rijeke, Rječice, Plitvice, Sartuka, Čujić, Krčevine te rijeke Korane stoga je za potrebe nacionalnog parka počela godišnja proizvodnja između 30 i 40 tona ove pastrve. Nema nikakve sumnje da je u javnom interesu provedba akcijskog plana za povrat potrošne pastrve u vodotokove plitvičkih jezera koje podrazumijeva cijeli niz mjera usmjerenih ne prema realizaciji tovilišta konzervne pastrve koja ima druge posljedice i to negativne posljedice na okoliš već kao znanstveni poduhvat vraćanje ugrožene vrste u njeno prirodno stanište. Na kraju želim naglasiti da je iznimno važno da je nacionalni park Plitvička jezera imaju svoj prostorni plan kao temeljni dokument dugoročnog održivog razvoja ovog iznimnog proslavljenog u međunarodnim okvirima proslavljenog parka no nimalo nije svejedno kako će taj prostorni plan izgledati i u kojem pravcu će usmjeravati budući razvoj ovog područja bez obzira na neke pozitivne elemente ovog plana a to je između ostaloga i drastično smanjenje građevinskog područja u odnosu na plan iz 1986.godine te potenciranje važnosti pašnjačkog stočarstva kao načina očuvanja bio raznolikosti pašnjačkih zajednica neosporna je činjenica da provedba ovog prostornog plana ipak neće dovesti do održivog razvoja parka i da se ovim planom potenciraju sadržaji masovnog turizma što je u direktnoj suprotnosti s idejom održivog razvoja parka. Smatram da bi ovaj dokument trebalo vratiti na doradu i to na doradu gdje bi se akceptirale primjedbe od strane javne ustanove i Državnog zavoda za zaštitu prirode jer će se na taj način na kraju krajeva i ovaj prostorni plan uskladiti sa Nacionalnom strategijom i Akcijskim planom zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti iz 2008. godine koji se prema posljednjem izvješću realizira u samu sramotnih 10%. Bojim se da će ovako koncipiran plan imati direktne reperkusije u smislu ne provedbe Direktive o staništima odnosno Nature 2000 a to podrazumijeva i plaćanje financijskih penala. I na samom kraju ponovno, i na samom kraju, oprostite, izgubila sam se. Podsjećam da sve te obaveze nećemo moći provesti ukoliko nećemo imati stabilni financijski instrument za provedbu politike zaštite prirode a u Hrvatskoj se u ovom području okreće oko ili čak i više od 400 milijuna kuna. Nažalost taj novac danas trošimo nenamjenski i trošimo ga na projekte koji nemaju apsolutno nikakve veze sa zaštitom prirode i koji nemaju veze sa realizacijom nacionalne strategije i akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti. Rješenje naravno postoji i to se rješenje zove Nacionalno parkovna agencija od koje je i ova Vlada nažalost odustala i tako nastavila lošu politiku zaštitu prirode svih prethodnih HDZ-ovih vlada.
Hvala. Imamo jednu repliku, Ivica Mandić. Izvolite.
Uvažena kolegice Holy, vi ste u svojoj, uvodnom dijelu svoje rasprave dotakli se upravljanja sa parkom i koja je odnosi prvenstveno na upravu koja gospodari sa nacionalnim parkom i tu se ja slažem da ima masu propusta i da na taj dio uprava parka može sigurno bolje intervenirati. Ali vi ste dalje prihvatili njihov prijedlog da se ne slažu s ovim prostornim planom. Pa mi tu baš ne ide i jedna konstatacija i druga, ne idu zajedno. Ono što se tiče najviših interesa, tu se gotovo bezrezervno mogu reći da se svi kolege i kolegice u Saboru slažu da treba najviše interesjem sačuvati prirodne ljepote, biološku raznolikost kako biljnu tako i životinjsku i da na tome trebamo biti maksimalno restriktivni. I ovaj prostorni plan je dosta restriktivan. Ovo što se tiče masovnog turizma ovaj prostorni plan to nije poticao, već ovaj prostorni plan nastoji kontrolirati ulaske i prolaske i da na određenim punktovima, da zadržava veći broj, znači da se ne dogodi stihija jer vi ne možete zabraniti nekome, ali možete kontrolirati ulaske. Mislim da na ovaj način prostorni plan dobro ukazuje i ono što je najbitnije da je ovim prostornim planom jedan, više zona unutar parka su nepristupačni za posjetitelje, nepristupačni znači on je restriktivan. I mislim, moj je stav da ovaj prostorni plan itekako vodi brigu o zaštiti nacionalnog parka, o zaštiti bio raznolikosti i sigurno je on puno bolje rješenje nego ovo što smo imali do sada, a da se ovaj prostorni plan a pogotovo upravljanje sa parkom može ići u onom smjeru o kome ste vi govorili, pitanje fosilnih goriva itd. Ali s obzirom na druge izvore energije…
Vrijeme.
… nema sječe, nema lova, nema ribolova i park je maksimalno zaštićen, ali se u tom dijelu slažem s vama.
Hvala. Odgovor. Kolegice Holy izvolite.
Poštovani kolega, u nacionalnom parku Plitvička jezera radio oko 600 ljudi, većina tih ljudi radi na uslužnim i turističkim djelatnostima. Na poslove vezane uz poslove zaštite prirode radio oko 20 ljudi. I tih dvadesetak ljudi, među kojima su mnogi biolozi i slično su bili oni koji su pisali primjedbe na prostorni plan. I vjerujte mi nisu imali sigurno jako veliku potporu od bivšeg vodstava javne ustanove nacionalnog parka, a znamo šta se sve tu događalo i na koji način se odvijalo sve. Dakle, ja mislim da treba jako razdvajati one koji daju stručne primjedbe na ove dokumente i kojih u parkovima nažalost jako maleni broj, iako bih ih trebao biti najveći broj zato što se oni ustvari brane zaštitom ovog fenomena i edukacijom ljudi koji bi trebali dolaziti u nacionalne parkove i parkove prirode kako bi nešto naučili ustvari o prirodnim vrijednostima. Dakle, trebate razlikovati ono što je ekonomski, ekonomsko upravljanje parkom od onoga što su stručni kapaciteti nekih parkova.
Zahvaljujem. I zaključno ministrice izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici zaključno u diskusiji je bilo nekoliko tema, pa ću se ja referirati u odnosu na glavne teme koje su bile ove diskusije. U nekoliko navrata se je provlačilo tema mišljenje nadležnog zavoda za zaštitu prirode, pa ako mi dozvolite ja ću samo pročitati suglasnost koju imam pred sobom, koja glasi Suglasnost je Ministarstva zaštite okoliša i prirode izdana 17. prosinca 2013. i kaže se: Ističe se da je uprava za zaštitu prirode, Ministarstva zaštite okoliša i prirode sukladno Zakonu o zaštiti prirode od početka sudjelovala u postupku izrade prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera. Sukladno Zakonu o prostornom uređenju i gradnji predstavnici uprave za zaštiti u prirode su sudjelovali na prethodnim i javnim raspravama koje su se održali u sklopu postupka izrade plana, te je ova uprava u više navrata dala primjedbe u različitim fazama izrade plana. Također predstavnici uprave za zaštitu prirode aktivno su sudjelovali na sastancima sa predstavnicima Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, Zavoda za prostorno planiranje i ovlaštenog izrađivača plana, na kojima su raspravljani problemi koji su se javljali tijekom izrade plana te su zajednički pronalažena optimalna rješenja koja će biti prihvatljiva korisnicima prostora nacionalnog parka od javne ustanove do stalnih i povremenih stanovnika. Sada je tu hodogram kad je ko kome, što pisao i dostavljao. I zaključno, slijedom navedenog s obzirom da je uprava za zaštitu prirode od početka sudjelovala u postupku izrade prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera, te da su usvojene sve primjedbe, prijedlozi i komentari uprave za zaštitu prirode. Smatramo da Ministarstvo zaštite okoliša i prirode može sukladno članku 124. Zakona o zaštiti prirode NN od 2005.do 2011. a u svezi članka 248.stavka 1. Zakona o zaštiti prirode 80/2014. dati prethodnu suglasnosti na nacrt konačnog prijedloga prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera. Zaista kao što sam i uvodno rekla ovaj prostorni plan je onako hrvatski rečeno by the book primjer što znači u procesu prostornog planiranja probati uskladiti sve interese korisnika prostora. Ovdje postoji interesi koji su izvan svih interesa, a to je da govorimo o Nacionalnom parku Plitvička jezera koja je apsolutna vrijednost izvan svih vrijednosti i da govorimo o korisnicima stanovnika stalnih i povremenih i posjetitelja koji dolaze u taj nacionalni park. Kada je riječ o nacionalnim parkovima tada postoji i znanstveno i stručno nekoliko teorija što nacionalni parkovi trebaju biti i što oni jesu. Postoje teorije da u nacionalnim parkovima ne treba biti stanovništva, dakle da treba nacionalne parkove i granice nacionalnih parkova definirati na način da nema stanovništva, imate primjer nekoliko nacionalnih parkova u Australiji i u Americi. Kada govorimo o nacionalnim parkovima Europe, Europa se odlučila da u nacionalnim parkovima ljudi žive. Iskustva koja imamo, imamo da je neusporedivo bolje da postoji stanovništvo koje živi koje djeluje u tom nacionalnom parku jer je to puno bolje i za sve druge elemente zaštiti. I kada gledate nacionalne parkove koji su u Hrvatskoj jedino Brijuni nemaju stalnog stanovništva ali i tu postoje teorije što Brijuni po svojim kriterijima kako i što znači da li oni jesu nacionalni park ili ne. Prije jedno desetak godina ja sam bila na jednoj edukaciji kada su Plitvička jezera bila primjer što znači nacionalni park i što znači prostorni plan nacionalnog parka. I tada je jedan uvaženi kolega koji je imao dugogodišnje iskustvo rekao, znate nacionalni park za svaku državu je izlog u kojem ta država pokazuje najbolje što ima. Ali jako moramo voditi računa kako se prema tom izlogu odnosimo. I ono što je gospodin Jurković bivši župan rekao za pravo gospodarstvo sveg okolnog prostora nacionalnog parka se treba razvijati od tog nacionalnog parka. I sada da dođem do onog što je tema, tema je Prostorni plan Nacionalnog parka Plitvička jezera. Danas, ovaj čas, mi imamo prostorni plan iz '86.godine. prostorni plan koji je nastao u jednim drugim uvjetima u jednom drugom načinu u jednoj drugoj svijesti nego što imamo danas. Sutra se može izdati građevinska dozvola za izgradnju u nacionalnom parku, a da smo svjesni toga da ona baš tako i ne bi trebala biti izdana, ali nju je moguće izdati temeljem važećeg prostornog plana. Ja zaista uvijek kažem treba u procesu planiranja voditi računa i probati uskladiti interese svih. Ne moramo težiti da uvijek to budu najbolji mogući prostorni planovi, ali moramo težiti da svaki sljedeći bude bolji od onog prije. Ovaj prostorni plan koji je tu pred vama zasigurno je neusporedivo bolji od onoga koji je sada na snazi. Taj plan je iz '86. Za kraj, nešto što možda nije uobičajeno da se govori u ovom Visokom domu ali dozvolite mi ovu priliku. Ja sam kao student arhitektura bila student servis u jednoj firmi odnosno institutu koji je tada radio prostorni plan Nacionalnog parka Plitvičkih jezera koji je evo donesen '86.na koji se referiramo. I kako svaka struka ima pojedine legende o tome što znači u struci nešto raditi, tako su i u tom institutu razvijene legende što je značilo ići na javnu raspravu tada, a govorimo o javnim raspravama koje su bili osamdesetih na prostoru Nacionalnog parka Plitvička jezera i kada je bilo ipak više stanovništva nego imamo danas, tada su prve priče koje su bile pričane da je bilo o bježanju u noći s javne rasprave o vilama pa se razvilo do medvjeda i vukova gdje su prostorni planeri koji su probali tako neke stvari biti restriktivniji od određenih želja koji su bili morali u noći bježati raznoraznim prijevoznim sredstvima put Zagreba od stanovništva koje je bilo maksimalno nezadovoljno rješenjima koji su bili predloženi. Zaista, svaki prostorni plan pogotovo na ovako jednom osjetljivom prostoru će biti u odnosu na pojedine želje neću reći restriktivnije ali ograničavajuće u određenim elementima, ovaj prostorni plan kada ga uspoređujete s prostornim planom iz '86.godine on je znatno, znatno stroži nego što je taj '86., a taj je danas na snazi. I kada vi govorite o nekim situacijama koje se dešavaju na Plitvičkim jezerima to su oni koji se mogu desiti temeljem ovog prostornog plana. Ovom prostornom planu koji je pred vama dakle novom, treba dati priliku, ali ono što treba učiniti treba učiniti napor i na Plitvičkim jezerima što financijski, što svaki drugi izgraditi potrebnu infrastrukturu pri tom prvenstveno mislim na vodovodnu mrežu potrebnu i ono što prvenstveno mislim je na sustav odvodnje i treba promet koji danas ide s Plitvičkim jezerima staviti izvan granica Nacionalnog parka Plitvička jezera. To je preduvjet za sve aktivnosti koje se dalje dešava na Plitvičkim jezerima, ali jednako tako trebamo voditi računa da stanovništvu koje tamo živi damo okvire da može živjeti jer je naš interes da ono živi na području nacionalnog parka. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana ministrice. Imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa samo bih vam htjela replicirati, naime vi ste tu čitali očitovanje Ministarstva zaštite okoliša koje se temelji na mišljenju Uprave za zaštitu prirode. To je uprava koja nije državni zavod za zaštitu prirode. Državni zavod za zaštitu prirode je posebna stručna institucija koja izrađuje različite stručne podloge, bavi se na kraju krajeva crtanjem i uključivanjem područja različitih u obuhvat karte Nature 2000 i provodi projekte inventarizacije vrsta. I u tom smislu je Državni zavod za zaštitu prirode zasigurno vrlo, vrlo stručna institucija koja može reći da li je određeni dokument koji ulazi u saborsku proceduru usklađen sa onime što su obaveze iz Nacionalne strategije i Akcijskog plana krajobrazne i biološke raznolikosti. I onim zahtjevima iz direktive o staništima, odnosno onime što zahtjeva Natura 2000. I htjela bih još nešto napomenuti. Naravno da nije dobar konzervativni pristup, odnosno konzervatorski pristup zato što održivi razvoj podrazumijeva suživot ljudi u samom okruženju parkova. I na kraju krajeva, bio je daleko veći broj ljudi koji su u prošlosti živjeli u području parka međutim nije svejedno na koji način će ti ljudi u tom parku živjeti ali u ovom trenutku ti ljudi ne žive dobro i ne žive na održivi način zato što oni proizvodi koje oni proizvode ne dospijevaju kao proizvodi koji se nude turistima u sami park. I upravo se radi o tome da je potrebno stvoriti preduvjete da ljudi koji žive u okruženju parka imaju od toga koristi.
Odgovor na repliku poštovana ministrica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
U ovom drugom dijelu mislim da se apsolutno slažemo i govorimo o elementima koji iz ovog prostornog plana idu da omoguće život i razvitak što na području Nacionalnog parka Plitvička jezera što u okolici. A u odnosu na nadležnost zavoda i vi i ja jako dobro znamo u kojem dijelu je nadležan zavod. Ali jednako tako dobro znamo da nakon zavoda Uprava za zaštitu prirode i Ministarstvo zaštite okoliša i prirode daje konačnu suglasnost što je ona i učinila.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Zaključujem raspravu. O Prijedlogu odluke glasovati ćemo kada se steknu za to uvjeti. Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 95 glasova za i 12 glasova protiv, donesena Odluka o donošenju Prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. U skladu sa Odlukom Hrvatskoga sabora o osnivanju Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije izabrano je Nacionalno vijeće i konstituirano u ovom sazivu, u ovom sastavu 11. srpnja 2012. godine. U tom razdoblju od 11. srpnja do 30. lipnja 2013. godine koji je uzet kao jedan datum, otprilike jedne godine Vijeće je održalo 7 redovnih i jednu tematsku sjednicu. U kojem sastavu je radilo mislim da je suvišno govoriti jer to je navedeno u izvješću. Nacionalno vijeće svojim zaključkom sa prve sjednice predložilo je Vladi Republike Hrvatske potrebu pristupanja izradi Izmjena i dopuna Strategije suzbijanja korupcije iz 2008. godine i reviziju Akcijskog plana iz 2010. godine. Vlada Republike Hrvatske prihvatila je prijedlog Nacionalnog vijeća i Odlukom od 15. studenog 2012. godine usvojila novi Akcijski plan uz Strategiju suzbijanja korupcije. Na redovnim sjednicama Nacionalnog vijeća analizirana su i prihvaćena izvješća nositelja provedbe Strategije suzbijanja korupcije, dakle izvješća svih onih nositelja o izvršenju mjera iz revidiranog akcijskog plana. Uglavnom sva ministarstva i razna druga državna tijela i agencije su u revidiranom akcijskom planu imale zadaću da izvrše određene mjere i Nacionalno vijeće je na svojim sjednicama analiziralo da li su ta pojedina ministarstva i nositelji provedbe Strategije suzbijanja korupcije izvršili te mjere. Ja bih sada ukratko rekao da referirajući se na izvješća pojedinih nositelja Strategije suzbijanja korupcije kao što je Izvješće Državnoga odvjetništva o provedbi antikorupcijskih mjera koje je raspravljeno i gdje je Nacionalno vijeće konstatiralo da je Državno odvjetništvo, dakle i DORH i USKOK da su u cijelosti izvršili mjere iz revidiranoga akcijskoga plana. Kao što je izvršenje mjere koja se odnosila na analizu postojeće mreže sudova i državnih odvjetništava, izradu Prijedloga zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava te procjenu prostornih, kadrovskih i drugih materijalnih pretpostavki za primjenu novog Zakona o kaznenom postupku. i postupanje po svim zaprimljenim anonimnim i potpisanim prijavama koje ukazuju na nezakonito stjecanje statusa i prava po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, kao i izvješće o provedenim mjerama iz Akcijskog plana u Strategiji suzbijanja korupcije u nadležnosti Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, Ministarstva poljoprivrede u zoni odgovornosti Ministarstva kulture, Ministarstva turizma, Ministarstva obrane gdje u ovome pisanom izvješću su date sve relevantni podaci koji su se odnosili na ova izvješća. Cjeloviti tekstovi svih izvješća nalaze se na internetskoj stranici Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Strategija suzbijanja korupcije koju je donio Hrvatski sabor 19.lipnja 2008.godine definira korupciju kao štetnu društvenu pojavu koja narušava temeljne vrijednosti, te kao povijesni, psihološki, sociološki, gospodarski, politički i pravni fenomen. U najširem smislu to je svaka zlouporaba javnih ovlasti radi ostvarenja osobne koristi. U užem smislu korupcija se može definirati kao čin nedopuštene razmjene između javnog dužnosnika u druge osobe u cilju ostvarivanja osobne koristi. To je svaki čin kojim se suprotno javnom interesu nedvojbeno krši moral i pravne norme te potvrđuju temelji vladavine prava. Među najvažnijim posljedicama korupcije je gubitak javnog povjerenja u tijela državne vlasti i javne institucije što se posljedično negativno odražava na gospodarski razvoj društva. Stoga ne samo korupcija i već i sama sumnja u korumpiranost te dojam korumpiranosti dovode u pitanje vjerodostojnost svake vlasti. Nacionalno vijeće inzistira poglavito kada se radi o umiješanosti visokopozicioniranih dužnosnika i političara na unapređenju učinkovitosti u razotkrivanju, procesuiranju i presuđivanju kaznenih djela korupcije jer samo na taj način može se poboljšati indeks percepcije korupcije i dokazati da u borbi sa korupcijom u Hrvatskoj nema nedodirljivih. Nacionalno vijeće je uputilo prijedloge i preporuke nositeljima mjera iz Akcijskog plana uz Strategiju suzbijanja korupcije, predložilo je Vladi RH pristupanje izradi izmjene dopune Strategije suzbijanja korupcije iz 2008.godine. nastavak proaktivnog pristupa korupciji i predlaganje koruptivnih mjera, provođenja aktivnosti na podizanju svijesti o postojanju korupcije, njezinim uzrocima i opasnostima. I može se zaključiti da su u zakonodavnom okviru preko donošenja novih i izmjena i dopuna postojećih zakona koji reguliraju pitanje javnih nabava, koncesija, sukoba interesa, financiranja političkih stranaka, prava na pristup informacijama, Kaznenog zakona, Zakona o kaznenom postupku, pravosudne reforme stvorene pretpostavke za učinkovitiju borbu protiv korupcije. U cilju daljnjeg unapređenja zakonodavnog i institucionalnog okvira, ali i mjere i njihove provedbe neophodno je kontinuirano jednom godišnje revidirati akcijski plan kroz praćenje i nadzor provedbe donesenih zakona. Sumnje u politički pritisak na policiju, Državno odvjetništvo i sudstvo u predmetima u kojima postoji sumnja na upletenost visokopozicioniranih dužnosnika, smanjuju povjerenje građana u pravosuđe i otežavaju snažnije uključivanje građana u borbu sa korupcijom. Stoga je neophodno efikasno provođenje svih zakona donijetih radi osiguranja neovisnog i pravosudnog profesionalnog pravosuđa i policije. Percepcija građana o korupciji u hrvatskom društvu posebno u pravosuđu, svim državnim tijelima, politici, zdravstvu, visokom školstvu i športu ukazuje na ozbiljnost i potrebu još jače borbe sa korupcijom koja se najprije ogleda u iskazivanju snažne političke volje svih nositelja vlasti od lokalne do nacionalne razine, a odmah zatim u realizaciji strategije i akcijskih planova. Samo vidljivi rezultati, pravomoćne osuđujuće presude i oduzimanje protupravne stečene koristi dovest će do smanjenja negativne percepcije javnosti. Posljednjih mjeseci vidljiv je porast istraga u brojnim korupcijskih aferama koje su pokazale nedostatak integriteta odgovornosti i transparentnosti brojnih državnih dužnosnika, službenika, institucija političkih stranaka ili tvrtki. U borbi protiv korupcije transparentnosti najdjelotvornija je prevencija korupcija. Otvorenost u … mogućnost da javnost ima puni uvid u rad neke javne institucije, postupak javne nabave ili zapošljavanje predstavlja branu svakoj korupciji. Ali uz transparentnost … nužno i znanje i odgovornost. U uvjetima recesije, nelikvidnosti i porasta nezaposlenosti raste i korupcijski rizici pa je neophodno još jače iskazati snažnu političku volju i pojačati sve aktivnosti svih nositelja strategije i akcijskog plana u cilju prevencije ranog otkrivanja i brzog procesuiranja svakog koruptivnog ponašanja. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Otvaram raspravu o izvješću. idemo u raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika SDP-a i poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije parlamentarni je nadzor nad provedbom strategije. Da bi taj parlamentarni nadzor bio konstantan i što objektivniji te lišen bilo kakvog politikantstva ukazuju i odredbe Odluke o nacionalnom vijeću. Ona određuje da vijeće o svom radu podnosi izvješće 2 puta na godinu te određuje njegov sastav prema kojem je predsjednik iz redova oporbe, potpredsjednik iz redova većine, uz njih od ostala tri zastupnika dva su iz redova oporbe, a jedan iz redova većine. Dok većinu punog sastava vijeća čine predstavnici sindikata, predstavnici poslodavaca, akademske zajednice, predstavnici nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije, stručnjaci i predstavnici medija. Korupcija se u javnosti smatra rasprostranjenom i nije pretjerano pozitivno mišljenje o njoj. To je osim međunarodnih anketa utvrdilo i nacionalno istraživanje koje je provelo Ministarstvo pravosuđa prije revizije Akcijskog plana iz 2012. godine. Prema rezultatima tog istraživanja javno mnijenje korupciju smatra glavnim problemom osobito među političarima, sucima i javnim službenicima. Stoga je svaki nadzor nad provedbom Strategije suzbijanja korupcije izuzetno važan, a jedan od najvažnijih je ovaj parlamentarni nadzor kroz nacionalno vijeće. Da li je ovo nacionalno vijeće do kraja na visini zadatka prema ovom izvješću kako bi odgovorilo na unaprijed navedene izazove? Klub SDP-a misli da nije i zato neće podržati ovo izvješće. Parlamentarni nadzor koji mu je dan odlukom i koji je izuzetno važan i radi nas samih, a to mislim ovdje na državu, i važan radi percepcije javnosti. Percepcija javnosti bila bi pozitivnija kada bi vidjela da su svi segmenti državne vlasti upregnuti na sustavnu i stalnu borbu protiv korupcije. Ne samo izvršna i sudska vlast već i zakonodavna. Što kroz donošenje zakona koji sužavaju manevarski prostor za koruptivna djela, što kroz nadzor nad provedbom strategije. Vijeće je konstituirano prije skoro 2 godine ili u srpnju 2012. godine, a pred nama je prvo izvješće. Prema odluci o nacionalnom vijeću vijeće treba Hrvatskom saboru podnositi izvješće dva puta godišnje. Što znači da smo prema odluci koju je donio ovaj Sabor sada trebali raspravljati već o trećem izvješću o provedbi strategije, a sada smo tek na prvom. Ovo izvješće ima radni naziv Izvješće o radu za razdoblje 11. srpanj 2012. do 30. lipanj 2013., a to je ustvari Izvješće o radu vijeća od 11. srpnja do 31.12.2012. i nerada cijele 2013. godine. I zato je to tek prvo izvješće, a ne treće. Ovo izvješće je rezultat virtualnog rada i kao takvo došlo je na plenarnu sjednicu. Da li je ovo izvješće bilo predmet rasprave na sjednici vijeća? Nije. Izvješće svako pa i ovo je svojevrsno stajalište tijela koje ga podnosi i prema odluci o nacionalnom vijeću i prema Poslovniku Hrvatskog sabora stajališta i mišljenja mogu se zauzimati većinom glasova nazočnih članova na sjednici. Ovo izvješće članovi nacionalnog vijeća dobili su na svoje e-mail adrese i nakon toga je samo proslijeđeno na plenarnu sjednicu. Vijeće je održalo 7 redovnih i 1 tematsku sjednicu. Sve redovne sjednice bile su u razdoblju od 11. srpnja do 31. prosinca 2012. godine. Nitijedna redovna sjednica nije bila u 2013. godini. Ako je već predsjednik smatrao da nema dovoljno materijala za redovne sjednice, iako nas stvarnost u tome demantira, svakako je bilo prostora za više tematskih sjednica i tematskim sjednicama se javnost skreće na sam problem korupcije koji je u društvu. Tako recimo na 4. sjednici 18. listopada 2012. godine, dakle prije punih godinu i pol dana, kod rasprave o načinu rada nacionalnog vijeća bio je i prijedlog za 2 tematske sjednice. Jednu sa radnim naslovom vrednovanje učinaka i analiza Strategije suzbijanja korupcije koja je održana prije godinu dana i onu sa radnim nazivom – Razvoj gospodarstva i korupcija koja do danas nije održana. Što se tiče samog sadržaja izvješća ono je doslovce copy-paste samih izvješća nositelja provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Ako imamo na internetskoj stranici Hrvatskog sabora u integralnom sadržaju sva ta izvješća ne vidim razloga da se nama zastupnicima radi skraćeni copy-paste tih istih izvješća. Članovi vijeća su u raspravama o svakom pojedinom izvješću bili ne samo aktivni već su imali konkretne prijedloge prema poboljšanju same transparentnosti rada što se iz ovog izvješća ne može iščitati jer je na svako ponaosob izvješće bilo i konkretnih prijedloga. Dakle, klub SDP-a smatra da je rad ovog vijeća i njegov nadzor nad provedbom strategije izuzetno važan. Kampanjski rad koji je vidljiv kod ovog izvješća i koje nije usvojeno na redovnoj sjednici vijeća ne doprinosi ni važnosti tog zadatka a niti promjeni percepcije javnosti. Zbog svega klub SDP-a neće podržati ovo izvješće. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Na redu je Klub nezavisnih zastupnika ili liste nezavisnih i poštovani zastupnici Ivan Grubišić i Damir Kajin, nema ih u dvorani Sabora plenarne sjednice, gube pravo rasprave kao klub o ovoj temi. Na redu je Klub HDSSB-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite kolega Đurović.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupnice i zastupnici. Ove dvije prethodne rasprave bile su zaista moram priznati zanimljive, svaka na svoj način, mislim da u svakom slučaju ovu temu treba proširiti dijelom i izvan rada samog Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, ukupno na problem korupcije s obzirom da je manje-više pa mislim da je to i nekakav stav većine nas ovdje, većine političkih stranaka koje predstavljamo da je korupcija još uvijek otvorena rak rana hrvatskog društva i da hrvatsko društvo sa ili hrvatska politika sa nekoliko velikih uhićenja ili sa nekoliko velikih suđenja nije zapravo završila priču sa korupcijom u Hrvatskoj. Kad je riječ o radu samog Nacionalnog vijeća, ja moram priznati, mi u njemu nismo sudjelovali i vrlo je teško zapravo na vjerodostojan način ako u nečem nisi sudjelovao donositi zaključke o samom radu tog vijeća. A kad je riječ o ovom izvješću eto ono taksativno navodi neke elemente iako sam također stekao dojam da se možda u samom izvješću nije dovoljno ulazilo u dubinu nekih problema i nekih tema koje se tiču korupcije već da se više ovako u širinu sve zajedno obuhvaćalo. Spominjala su se i neka istraživanja pa evo možda vrijedi još jedanput spomenuti da je indeks percepcije korupcije transparency internationala koji je praktički najrelevantniji nekakav nevladina procjena korupcije koja obuhvaća 170 i nešto država svijeta, RH u 2013. svrstala na 57 mjesto po percepciji korupcije, nešto bolje nego u 2012. ali još praktički među najlošije u državama koje su danas članice EU ili najlošije među državama koje su danas članice EU. Prema tome iz takvog jednog vanjskog izvora možemo i sami sebi sa sigurnošću da zasigurno priča o korupciji u Hrvatskoj nije ni blizu završena i kad ne bismo živjeli u Hrvatskoj i svjedočili hrvatskoj zbilji ili kad ne bismo svjedočili svemu onome što se u Hrvatskoj zapravo iz dana u dan događa svakodnevnim novo otkrivenim korupcijskim aferama koje u pravili i nažalost uvijek za sebe vežu dio političke nomenklature, u pravilu u tom trenutku vladajuće političke nomenklature. Također transparency international prati i indeks kontrole korupcije i taj indeks kontrole korupcije koji se kreće na 57,4 a govori o razmjeru u kojem se javna vlast koristi u privatnom interesu, taj indeks kontrole korupcije se gotovo pa ne mijenja ili se vrlo malo mijenja još od 2003.godine pa do 2012.godine na koju se njegovo praćenje odnosi. Radi se o pomacima od manje od 5% što je možda još više zabrinjavajuće jer smo mi s obzirom na neke događaje stekli dojam ili barem takva percepcija da smo se ipak mi u državi uspijevamo na neki način promijeniti neke odnose i smanjiti razinu koruptivnosti društva. Također ima i to istraživanje u okviru Ministarstva koje se spominjalo. Zanimljivo je da kad se gledaju ustanove da je zapravo državne ustanove ili javne ustanove tad je percepcija po ustanovama zapravo najveća kad je riječ o korupciji vezano za carinu, sudstvo i lječništvo odnosno bolnice a najmanja percepcija korupcije po ustanovama, javnim ustanovama je vezana za škole i za ustanove za socijalnu skrb. Ovome su svakako pridonijeli neki stroži zakoni i presude koji bi zapravo bilo dobro da ih bude i više ako je ikako moguće u budućnosti. No sama percepcija korupcije u našoj državi može se promatrati sa više strana. Ako je promatram kao građan a što najčešće i pokušavam ne kao osoba koja sudjeluje u politici onda je vrlo često promatram u onom djelu gdje ja mogu promatrati. To je kao problem zapošljavanja, primjerice zapošljavanja u javnom sektoru, u javnim ustanovama, u javnim institucijama. Ja mislim da RH ima jedan od ne tako čestih slučajeva među državama barem EU a to je da primjerice na fakultetima imate nemjerljivo veliki broj profesorske djece koja su danas profesori, a u bolnicama imate nemjerljivo veliki broj liječničke djece koji su danas liječnici, a u sudovima imate nemjerljivo veliki broj sudaca čiji su roditelji bili suci. …/Upadica predsjednik: Od ribara ribari. A recimo u SOI imate nemjerljivo velik broj djece čiji su roditelji bili ili su danas državni dužnosnici. Možda i to na neki način, šta kaže gospodin predsjednik sabora "Od ribara ribar". No, mislim da to nije "Od ribara ribar" i da to nisu zanati koji se sami po sebi nasljeđuju, niti da se netko rađa na način kako mu je netko njegov to isto radio, već da je to zapravo posljedica ustrojenih nekih modela koji zapravo imaju evidentno koruptivni model ponašanja ili obrazac ponašanja koji u konačnici dovodi do toga, do ovakvih pojava za koje svi mi vrlo egzaktno možemo iznijeti podatke u kojoj mjeri su i gdje prisutne. I to je zabrinjavajuće. Da ne govorim o javnim nabavama, u Republici Hrvatskoj mi smo ih navodno stavili na neki način pod kontrolu, nekakvim državnim uredima koji navodno okrupnjuju, koji navodno to bolje kontroliraju, racionaliziraju, normiraju i sprječavaju pojedine subjekte da imaju veći manevarski koruptivni prostor. No i dalje, ne samo kad je riječ o državi nego lokalnoj upravi, o javnim ustanovama i slično, imamo pojavu za koju ne treba biti preveliki matematičar pa da se utvrdi da ako je cijena zidanja jednog kvadrata zida sa računom 400 kuna, a da je u većini javih poslova 800 kuna, 1000 kuna ili 1500 kuna "Da nešto je trulo u državi Danskoj". Ili da ako jedan kvadrat glazure 75 kuna, a da je u većini javnih poslova 100,150 ili 200 kuna, da je također "Nešto trulo u državi Danskoj" ili ukoliko se nabavljaju vozila na način da se prihvaćaju najskuplje ponude za potrebe države ili konkretno Ministarstva unutarnjih poslova zbog toga što je javni natječaj podešen na način da u cijelosti bude usmjeren samo na jednog mogućeg dobavljača. Pa kad i država odustane od tog posla u posljednji čak, ali ne primijeti nikakve konzekvence da se na to nadovezuju. Postoji li pitanje tu odgovornosti? Dakle, za mene je to bio jedan primjer vrlo, vrlo sumnjivog posla. I ne mogu se otet dojmu da je taj posao bio vrlo sumnjiv. A mislim da je takvim poslovima i dalje premreženo, premrežen hrvatski javni prostor ili hrvatska nabava na svim razinama, na svim mogućim razinama od škole pa da Hrvatske Vlade ili Hrvatskog sabora i ministarstava. Kako bi smo što bolje proveli taj nacionalni program išlo se i na osnivanje antikorupcijskih povjerenstava po županijama u posljednjih nekoliko godina. I eto sad u županiji u kojoj ja živim prije mjesec dana, naravno u toj županiji se kasni u svemu pa i u ovako nečemu, idu osnovat vladajući u ovom slučaju HDZ, koji obnaša vlast u županiji, idu osnovati antikorupcijsko županijsko povjerenstvo neshvaćajući uopće u čemu je poanta osnivanja županijskog antikorupcijskog povjerenstva ako je u materijalu piše da će biti i politički neovisno, oni na samu sjednicu za sedam članova županijskog antikorupcijskog povjerenstva dostave popis sedam uglednih članova vlastite stranke. Dakle, u jednoj županiji gdje njihova ta politička stranka obnaša i vlast u županiji, praktički u svim gradovima i općinama. Ne mislim da je tu bilo pitanje, možda i u ovakvom slučaju želje da se nešto izigra već zapravo pokazuje posvemašni nerazumijevanje opće ideje što bi značila ideja antikorupcijskog povjerenstva ili što uopće ta ideja borbe, trajne nekakve borbe protiv korupcije ili nulte tolerancije na korupciju bi značilo ako ćete osnovati jedno povjerenstvo na razini jedne županije ili kao da mi u Hrvatskom saboru danas osnujemo jedno antikorupcijsko povjerenstvo u kojem će sjediti jedanaest predstavnika vladajuće koalicije. Zaista ne znam što bi to povjerenstvo tada trebalo predstavljat? Međutim, u pokušaju da tim ljudima dokažem da to nema smisla oni kažu pa dajte i vi svoja dva, ali nije poanta naša dva, poanta je opće modela, modela po kojem ćemo razaznavat tu borbu protiv korupcije, da li ćemo ju uopće razaznat i da li ćemo uopće htjet nešto činiti kao društvo. I ove kritike koje smo čuli za rad Nacionalnog vijeća za praćenje probne strategije i suzbijanja korupcije Hrvatskog sabora zapravo govore da na neki način i u Hrvatskom saboru bez obzira na prihvatljiv sastav tog povjerenstva očito uopće nije shvaćeno što bi zapravo trebalo to značiti i na koji način, što bi uopće trebalo predstavljati nulta tolerancija na korupciju? Bez obzira na sve, nisam siguran da je idealno rješenje da baš dva puta godišnje mi raspravljamo o šestomjesečnom izvješću ovog povjerenstva s jedne strane, a s druge strane onaj tko ima poluge zakona da mijenja zakone taj ne može biti ekskulpiran time što ništa nije učinio, već onda sa pozicije vlasti dođe i kaže pa eto povjerenstvo nije radilo, jel imate poluge zakona prema tome mijenjajte učinite i postavite na način da to povjerenstvo i sva druga povjerenstva rade, a da konačno se u hrvatskom društvu zaista i prepozna ono što dosad, ja mislim da je u nedovoljnoj mjeri prepoznato, zaista želja hrvatske politike, želja, ne još uopće akcija, već želja hrvatske politike za zaista nultom tolerancijom prema korupciji. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje ima jedna replika poštovanog zastupnika Bore Grubišića iz kluba.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, dobro ste govorili o županijskim antikorupcijskim povjerenstvima. Naime, tako je to po svim županijama, nije iznimka vaša županija koju sam prepoznao iz vašeg izlaganja. Naime, ono što oni koji su formirali županijska antikorupcijska povjerenstva ne raspoznaju i ne prepoznaju je to da je zapravo partitokracija dobrim dijelom izvor korupcije. To se pozna i po onom što ste govorili, o nepotizmu i klijentelizmu kao elementima, kao jednim od elemenata korupcije. A što se tiče ribara ili ribarića, dakle malog ribara, tome prilično pomažu i stvari koje se odvijaju i na našim fakultetima koji su također zahvaćeni određenim da kažem korupcijskim aferama. Imali smo i jednu spektakularnu akciju na jednom od fakulteta ili dva zapravo fakulteta, ali ima ih dosta onih koji počinju sa p, naziv, neću spominjati ovdje, gdje je opća spoznaja, gdje je javna tajna da se kupuju ispiti i završavaju fakulteti, a onda tim putem i namještaju ljudi ribari i ribarići.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Pa nije baš isto u svim županijama, neke županije, svaka županije je donijela svoj pravilnik, neke županije su primjerice donijele pravilnike da u županijskim antikorupcijskim povjerenstvima, ima primjer jedne županije, ne može biti netko tko je bio član političke stranke u protekle 3 godine, dakle ima vrlo različitih primjera po županijama, u ovoj županiji o kojoj vi govorite gdje vlast obnaša HDZ, u županiji kao u Požeškoj, tu je model vrlo sličan. Kad je riječ o percepciji korupcije među hrvatskim građanima, prema istraživanju iz 2012., 96,1% smatra kao … korupcije dužnosnike i političare koji toleriraju organizirani kriminal u razmjenu za određenu korist, to je jako zabrinjavajuće za one koji se danas bave politikom. Dakle hrvatski građani detektiraju političare kao one i dužnosnike kao one koji su zapravo u središtu korupcije, a u pitanju tko ima najviše koristi od korupcije, 85% građana odgovara da su to političari, a samo 60% da su to biznismeni i oni koji se bave poduzetništvom. Naravno da tome nije tako i ne može tome biti tako, međutim ovo je percepcija korupcije u očima hrvatskim građana. Za hrvatsku politiku i hrvatske dužnosnike jako, jako zabrinjavajuće.
A čiji je recept za te 3 godine potrebno da se čovjek očisti od politike? Čiji je to recept? Poštovana kolegica zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Đuroviću, spominjali ste jedna od temeljnih načela u borbi protiv korupcije, a to je nulta tolerancija na korupciju i politiku u tom kontekstu. Činjenica jest međutim i dobro ste to detektirali, ne postoji zapravo stvarna volja, zato što mnogi političari bez obzira na stranačku pripadnost su skloni načelu, dakle da političare i u tom kontekstu borbe protiv korupcije dijele na moje i tvoje, moje i tuđe, naše i vaše. Dakle, naše smo spremni često puta braniti bez obzira o čemu se radilo, a tuđe smo spremni pribijati na stup srama. Zato ja mislim da kad se govori o gradonačelnicima, načelnicima, županima, zastupnicima i zastupnicama da treba vrijediti isto načelo pa se onda možemo dogovoriti, promijeniti eventualno i propise. Dakle tko treba davati ostavku, tko se eventualno treba maknuti dok se uz naravno presumpciju nevinosti ne dokaže. Oni koji se istražuju, oni koji se sumnjiče, oni koji su osumnjičeni, oni koji su optuženi, oni kojima se sudi, oni kojima je presuđeno u prvom stupnju ili do konačne presude kada se dokazuje krivnja ili nevinost. Kada oko toga budemo složni i stvarno odlučni, onda će biti lakše i boriti se protiv ovog zla kojeg nažalost nikad nećemo iskorijeniti do kraja.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Da, mislim da, ja se slažem s vama, mislim da se i većina slaže s vama. Naravno opet u svijetlu onoga što ste rekli dok to nisu naši, dok su neki drugi. Da, pa naravno, svakako bi tu trebalo, ja stvarno nisam stručnjak niti si utvaram da to mogu biti za to područje, ali bi tu svakako trebalo vidjeti koji su najbolji primjeri i koji su modeli primjenjivi onim državama u koje smo se ugledali u tom pogledu EU i te modele i te kriterije koji su primjenjivi u tim državama EU jednostavno forsirati u RH jer ako možemo forsirati i cijene energenata i troškove života i svu legislativu pa onda valjda ako nas išta neće koštati, a koristit će hrvatskom društvu onda da forsiramo i one kriterije odnosa prema korupciji koji vrijede i u najrazvijenim državama EU.
Poštovani zastupnik Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Đurović, čuo sam prvi puta za izraze nulta stupa tolerancije prema korupciji kada je bila predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor, ali susreo sam se s tim terminima i u fazi kada sam bio promatrač u nekoliko država, najkomičnija je bila u Gruziji kada je predsjednik Margvelašvili držao predavanje o nultoj stopi tolerancije prema korupciji i rekao da u Gruziji nema korupcije jer su oni kada su došli na vlast 98% činovnika smijenili i postavili svoje, tako da su sad bili njihovi su pošteni, a ovi su bili lopovi. I naravno da smo se svi u dvorani nasmijali mada nam je predsjednik držao predavanje. Nasmijali smo se kako to. Oni su stvarno sve otpustili i zaposlili svoje. Sve me to nešto podsjeća ne u tako komičnim razmjerima i u Hrvatskoj. Kako biste, vi ste govorili o tome, o nerazumijevanju nekih dužnosnika na nižim razinama što zapravo jest bolji proces korupcije. Kako će oni razumjeti kad predsjednik Vlade ne razumije i on ne razumije sve vrijeme da indicije i da ono što smo mi sami čuli preko medija za dvoje dužnosnika SDP-a su dovoljne da se traži politička odgovornost, ne krivica, nego politička odgovornost. Da ono što je rekla kolegica Kosor prije da se ili ne znam jeste vi rekli da se ode s funkcije tako dugo dok se ne završi proces. Međutim, treba ljude uhapsiti policija i onda da kažu i ne, nije to dovoljan razlog. Tijela će odlučivati kad. Pa onda zbog čega smo gospodina Sanadera osuđivali. Gospodin Sanader nema niti jednu još sad pravomoćnu presudu, on je nevin. Mislim da smo licemjerni, da i ovdje u Saboru licemjerno govorimo i da predsjednik Vlade nas uči da se isplati biti koruptivan.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Ja se u tom dijelu također potpuno slažem sa vama. To je opet ono što je rekla zastupnica Kosor problem vaših i naših. I onda kad su njihovi onda vidimo sve, a kad su naši onda malo nam je teže to i primijetiti i to je na neki način hajde da tako kažem ljudski ako ćemo biti iskreni. Ali ono ja mislim da mi imamo problem, mi imamo problem što mi apsolutno na žalost evo 2014. nemamo neovisnih medija. Kod nas ne postoji pritisak javnosti, kod nas ne postoji kritična masa društva koje se nalazi izvan utjecaja partitokracije ili političkih stranaka ako hoćete i koja bi imala bilo kakvog utjecaja na bilo kakvo društveno gibanje. A da ne kažem koliko se u ovom društvu, u njegovom razvoju nanijelo štete, teze najviših državnih dužnosnika o tome neka institucije rade svoj posao. Slušali smo ih od 2000. godine pa slušamo ih i sve do danas. To je jedna teza koja skriva iza sebe kriminal, korupciju, nepotizam i sve ono najgore zapravo što nose oni tzv. najprljaviji oblici politike, a to jednostavno i skriva se ovako neka institucija, rad institucija. Tu se također slažem sa vama. Nema nikakve veze sa ičijom političkom odgovornošću ni političkom, ni društvenom, ni osobnom odgovornošću u nekom konkretnom događaju. No na žalost ta priča neka institucije rade svoj posao od te 2000. od kad je puštena u pogon evo do danas do 2014. živi i samo mijenja političke boje, obrasce i nositelje koji se iza nje skrivaju.
Hvala lijepa. Na redu je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja bih počeo svoje izlaganje činjenicom da je korupcija pojava koja nije specifična samo za hrvatsko društvo i koja u većoj ili manjoj mjeri postoji sasvim sigurno u svim državama na svijetu. Treba procijeniti gdje se nalazi Hrvatska i koliko je hrvatsko društvo učinkovito u borbi protiv korupcije, a svakako jedan od instrumenata je i ovo Nacionalno vijeće koje prati provedbi Strategije suzbijanja korupcije. Naime, ozbiljnija borba protiv korupcije u Hrvatskoj je zapravo tek počela u vrijeme pregovora Republike Hrvatske sa Europskom unijom što bi se dakle moglo prevesti da smo bili dovedeni u tu situaciju da doista ozbiljnije kao društvo se pozabavimo sa tom pojavom i to je činjenica. To je činjenica koja je ja mislim poznata i cjelokupnoj javnosti. Naravno da je dobro da smo dovedeni u tu poziciju i naravno da je dobro da smo i reagirali i da smo stvorili instrumente koji su preduvjet za kvalitetnu borbu protiv korupcije. I rezultate možemo pratiti pa i svakodnevno. Ja neću ulaziti u niti jedan pojedinačni slučaj aktualni ili bilo kakav drugi potencijalni, ali je činjenica da su u Hrvatskoj danas prisutni rekao bih dovoljno jaki instrumenti sa kojima se može zapravo ići u obračun sa korupcijom. Jesu li oni dovoljno prihvaćeni od svih aktera u hrvatskom društvu to je pitanje koje možemo postavljati u svim institucijama i to je nešto o čemu vodi računa i ovo izvješće o radu Nacionalnog vijeća. Naravno da nikad neće biti dovoljno i naravno da treba težiti ka tome da se korupcija suzbije što je moguće više i da ne bude prisutna u društvu. Pa čak ona društva o kojima se govori kao nekim društvima koja su uzor nama u Hrvatskoj, a spominju se tu često skandinavske zemlje recimo od europskih zemalja. Čak i ta društva imaju itekako snažnu borbu protiv korupcije što znači da je i u tim društvima prisutna itekako snažna borba protiv korupcije ali prisutna je i korupcija. Ja ću reći samo jedan slučaj, recimo Patria. Patria nije hrvatska firma, Patria je finska firma. Dakle, u tom slučaju Finci su izvoznici korupcije. Ono što smo mogli pratiti iz medija prema Sloveniji, dijelom bila je obuhvaćena i Hrvatska itd. Dakle, to je pojava koja nadilazi granice, koja nadilazi očito i sustave društava i to je pojava koja očigledno će postojati zajedno sa ljudskim društvom. Dakle, to je slabost pojedinca. Ali automatski ako taj pojedinac obnaša određenu dužnost i ako je u određenoj instituciji, onda je to slabost te institucije što znači u konačnici i slabost društva i o tome mi danas ovdje govorimo. Mi govorimo o mehanizmima koje treba ojačati kako bi se doista korupcija smanjila na najmanju moguću mjeru. I u tom smislu ovo izvješće koje je pred nama u sebi nosi izvješća koje aktere zapravo Strategije suzbijanja korupcije su provodili u ovom razdoblju od godinu dana. I doista me čudi, čudi me stav kluba SDP-a koji govori o tome da im nije prihvatljivo izvješće zato što se odnosi na razdoblje od godine dana. A istovremeno zaboravljaju da gotovo dvije godine nije bilo nikakvog izvješća o borbi protiv korupcije od strane nacionalnog vijeća. To je od razdoblja sredine 2010. do ovog izvješća, dakle do sredine 2012. godine odnosno točnije do 11. srpnja 2012. godine. Ja mislim da ovo izvješće bez obzira koliko smo zadovoljni sa pojedinim mjerama i provedbom strategije, izvješće kao izvješće trebamo prihvatiti, mi ćemo ga u Klubu Hrvatske demokratske zajednice sasvim sigurno podržati. Tim više što znamo da su se određene aktivnosti događale i nakon ovog izvješća. Jedna od važnijih aktivnosti koja je ukazala na koruptogenost jednog zakona kojeg smo mi donijeli u Hrvatskom saboru je izuzetno važna a to je Zakon o predstečajnoj nagodbi. Mi smo imali jedno vrlo interesantno izlaganje, prije svega stručnjaka, pravnika, profesora pravnih fakulteta, predstavnika sindikata i ostalih koji su vrlo jasno ukazali na koruptogenost tog zakona. Nažalost, nakon te sjednice koja je bila javno poprilično popraćena nismo imali nikakvih konsekvenca u Hrvatskom saboru na način da smo dobili izmijenjeni Prijedlog zakona o predstečajnoj nagodbi. A tu je riječ doista o milijardama kunama, tu je riječ doista o milijardama kunama za koje nismo dobili ni popis institucija, odnosno tvrtki kojima je oprošteno, temeljem čega, u kojoj mjeri itd.. Dakle, mi moramo apsolutno naše djelovanje uskladiti sa onim što je nacionalno vijeće već stavilo pred sebe i pred hrvatsku javnost. I tu je odgovornost Hrvatskoga sabora, prije svega vladajuće većine. Jer je jasno svima da prijedlozi zakona koji dolaze iz redova oporbe neće ugledati svjetlo dana niti ga ugledaju. Spomenuti ću samo evo povezivanje hrvatskog juga Pelješkim mostom. Taj je zakon predložila Hrvatska demokratska zajednice je predložila taj zakon, evo već više od godinu i pol dana se kiseli na dnevnom redu Hrvatskoga sabor i sasvim je jasno da neće doći na dnevni red možda nekad u nekim kasnim noćnim satima kada bude jedan ili dva zastupnika u Hrvatskom saboru. Ali tu je zapravo odgovornost prije svega vladajuće koalicije da postupa prema nalazima tijela koje je Sabor formirao u ovom slučaju tu je riječ o Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije i da zapravo svojim djelovanjem podupire tu borbu protiv korupcije. Što znači strategija ako se u konkretnim primjerima gdje je Hrvatski sabor involviran u donošenje takvih zakona koji očigledno ostavljaju prostor koji nije dovoljno transparentan, nije dovoljno jasan. I što znači ako mi na takav način djelujemo da ne ispravljamo te pogreške koje su ukazane od strane doista najvećih eksperata u hrvatskom društvu koji se bave tim pitanjima i predstavnika sudske vlast i predstavnika pravnog fakulteta i svih drugih koji itekako imaju što reći i rekli su o tom konkretnom zakonu. Dakle, generalno evo je želim još jedanput reći u ime kluba HDZ-a da ćemo mi prihvatiti ovo izvješće. I da nam je drago zapravo da vidimo da je Nacionalno vijeće stavilo akcent upravo na prevenciju. Jer mislimo da kroz prevenciju a to znači transparentnije instrumente se može napraviti puno na suzbijanju korupcije. Prevencija je iako vam državni aparat djeluje pravedno i na vrijeme. I to je prevencija protiv korupcije. Jer ako državni aparat, ako jedan dio državnih tijela ne može rješavati zbog prezatrpanosti, prenatrpanosti u jednom razumnom roku, vremenskom roku određena pitanja naravno da se ostavlja prostor da se tada nekome pogoduje, da se neki slučajevi rješavaju, da se neki drugi ne rješavaju. Čak i sitna korupcija koja je također prisutna u društvu je rezultat upravo neadekvatnog djelovanja određenih državnih institucija, evo počev od bolnica pa dalje. Govorili su ovdje prethodnici moji o načinu zapošljavanja, međutim, to ne možemo reći da je riječ o korupciji, naravno tu je riječ o nepotizmu, tu je riječ o nepotizmu koji može biti povezan sa korupcijom. I doista je interesantno da na nekim fakultetima predavaju cijele obitelji. Moguće da postoje takve obitelji koje imaju doista nadarene pojedince. Ali sigurno je da bi hrvatska javnost znala za njihove rezultate i onda bi bilo opravdano očekivati da na jednom fakultetu predavaju suprug, supruga i njihovo dijete, kćer ili sin, takvih nažalost slučajeva po meni ima jer moguće je da je doista opravdano, ali čini mi se da je teško opravdati takvu činjenicu kao što je to rekao moj prethodnik iz kluba HDSSB-a. Dakle, postoje takvi primjeri i tu doista treba biti oprezan i svi oni koji su u tim institucijama koje provode javne natječaje moraju biti apsolutno sigurni da su u skladu sa najboljim kriterijima i sa transparentnim djelovanjem zapravo donijeli odluke o takvom zapošljavanju. Ista je stvar oko javne nabave. Javna nabava je detektirana kao prostor gdje se može dogoditi i gdje se događa korupcija. I sad je pitanje što smo mi kao zakonodavno tijelo napravili da bismo taj prostor smanjili odnosno da ga potpuno zapravo zatvorimo kako ne bi uopće bio pogodan korupciji. Vidimo iz javnih rasprava da se pojavljuju danas i tvrtke koje se bave isključivo žalbenim procesima u procesima javne nabave i zaustavljaju zapravo razvoj društva, odnosno zaustavljaju razvoj pojedinih općina, gradova, županija, zaustavljaju djelovanje i nekih državnih institucija itd. Dakle te prostore smo mi dužni zapravo zatvoriti i trebamo što prije reagirati na takve pojave. Ako je javna nabava prostor u kojem se događa korupcija onda moramo hitno izmijeniti Zakon o javnoj nabavi. Ako je Zakon o predstečajnoj nagodbi prostor u kojem se događa korupcija ili moguće da se događa korupcija i ako ima puno manjkavosti kao što je ukazano, onda moramo hitno reagirati na takve pojave. Dakle prevencija je nešto na čemu je poseban akcent dalo Nacionalno vijeće i u tom smislu mislim da je to dobar smjer rada Nacionalnog vijeća i sigurno će u budućnosti on dati rezultata i zato evo mi ćemo, klub HDZ-a podržati ovo izvješće Nacionalnog vijeća. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Idemo na replike. Prva replika poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Pa počet ću ovu repliku sa isticanjem da je ono što je uvaženi zastupnik Matušić rekao točno, a to je da doista niti jedno društvo nije imuno na korupciju koliko god bilo razvijeno i upravo je na nama kao političarima prije svih drugih zadaća da se svaki dan u svakom pogledu borimo protiv korupcije i da radimo sve što možemo da svaki oblik, svaku pojavu te korupcije osudimo. I drago mi je što ste rekli da danas nećemo o imenima i zato ću vas pozvat da mi se pridružite u osudi svakog oblika korupcije, ali prije svega u osudi onih oblika korupcije kojima su podlegli državni i lokalni dužnosnici i da tu zajedno sve političke stranke u Hrvatskom saboru krenu i pokažu građanima da bez obzira što propusta još uvijek ima i bit će ih, stvari se u Hrvatskoj mijenjaju i to na bolje. Međutim, postoji dio vašeg izlaganja s kojim se ne mogu složiti, a on se odnosi na rad vijeća. Zadnjih mjeseci imali smo doista dobar i kvalitetan rad. Ponovno smo počeli razmatrati izvješća, ali je neosporna činjenica da smo cijelu 2013. godinu propustili i sve ovo što radimo sada, što smo radili prošli tjedan na jednoj sjednici, što ćemo raditi sljedeći tjedan mogli smo raditi tijekom cijele 2013. godine, jer bilo je stvari koje smo mogli raspravljati. Ako nije bilo izvješća trebali smo raspravljati o tome zašto ih nema i o nekim pojavama korupcije koje su se javljale. I za kraj, govorili ste o predstečajnim nagodbama ali niste spomenuli jednu činjenicu, a to je da je u svom završnom izlaganju ministar financija jasno obrazložio da su uočeni nedostaci i da se radi na njihovom otklanjanju. Najavio je u kojem smjeru će ta otklanjanja ići i dobio je potpunu podršku svih predstavnika akademske zajednice na sjednici. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Poštovani kolega, bio sam na sjednici, nisam baš vidio tu potpunu potporu akademske zajednice. Štoviše, neki od članova akademske zajednice su rekli da taj zakon treba odmah zabraniti, ukinuti i da jednostavno je nemoguće da je on uopće održiv i da je to nevjerojatno što se događa po tom zakonu. Ako hoćete možemo vidjeti i zapisnik sa te sjednice, ali svi do jednog su rekli da ga treba hitno mijenjati, da ne može Ministarstvo financija biti to koje će odlučivati u tom procesu kadija te tuži, kadija te sudi i da se mora involvirati sud u taj proces, da se mora točno utvrditi kriterij po kojem se nekome opraštaju milijunski iznosi koji su dužni državi itd. Dakle ne postoje ni kriteriji, a sad da ne ulazimo u Zakon o predstečajnoj nagodbi ali nije nažalost tako kao što ste vi rekli. Ali slažem se s vama apsolutno da pitanje borbe protiv korupcije da treba imat podršku svih nas i ja vjerujem da ima svih nas i da tu trebamo biti još učinkovitiji i da zapravo stvaranjem instrumenata kao što su zakoni i kroz tijela koja se konkretno bave tom problematikom zapravo trebamo jačati sve one koji se bore protiv korupcije i trebamo im dati kvalitetne instrumente. Što se tiče rada samog vijeća, ja sam vam već rekao u mom izlaganju da smo u periodu od sredine 2010. do 11. srpnja 2012. od kojeg počinje ovo izvješće, bili potpuno bez izvješća. Tada je bio vaš predsjednik Nacionalnog vijeća. Dakle za to razdoblje uopće nema izvješća dvije godine, a mi govorimo ovdje o godini dana u kojoj je bilo sastanaka, u kojoj je bilo sedam sastanaka vijeća i u kojoj je bila jedna tematska sjednica. Prema tome, apsolutno ne stoji kao pitanje aktivnosti vijeća ta vaša izjava.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Matušić, nešto ste spomenuli ali vrlo kratko Patriu i Fince, dakle onu aferu Slovenija-Finska i osobe koje su bile umiješane, nećemo rekli smo o imenima. Međutim, s obzirom da je Patria i poslovala sa Hrvatskom, konkretno sa Đurom Đakovićem u Slavonskom Brodu gdje je licenca borbenog vozila Patria bilo prodano i postoji ugovor između Hrvatske Đure Đakovića i Finske, zanimljiva je činjenica pa moram to reći jer me za … to pomalo žulja, da je ta licenca dakle naša verzija te Patrie skuplja od slovenske za koju postoji sumnja da je umiješana u korupciju, iako hrvatska verzija nema borbenog topa. Dakle slovenska Patria sa borbenim topom je jeftinija negoli hrvatska bez borbenog topa pa sad čovjek mora početi razmišljati ili u najmanju ruku sumnjati što se tu događa. Ali evo za sada ništa pa ne znam kako će dalje ići.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo nadam se da će istrage dati konkretne rezultate, odnosno i konkretne odgovore na vaše dvojbe. Ja sam govorio istina o tome da i u tom slučaju korupcija uvezena iz Finske, dakle iz zemlje koju se percipira kao zemlju koja je najmanje možda korupcija među europskim zemljama. A što reći recimo o Njemačkoj? U Njemačkoj se procjenjuje da crno tržište u koje je sasvim sigurno uključena i korupcija godišnji iznos je oko 400 milijardi eura. Na razini Europske unije taj je broj još porazniji. To je 2000 milijardi eura na crnom tržištu. Sasvim sigurno da jedan dio se odnosi i to dobar dio vjerojatno i na korupciju. Dakle, to je nešto s čime je potrebno boriti se i treba ukazivati da je za budućnost jednog društva itekako bitna borba protiv korupcije. Ali mi danas imamo i neka društva koja sebe zovu demokratskima, a u kojima konkretno najbogatije osobe u tom društvu su gradonačelnici, direktori javnih poduzeća, članovi Vlada, dakle ministri ili predstavnici država. Dakle što možemo mi misliti o takvim društvima koja sebe predstavljaju demokratskim, državama demokratskim društvima. Dakle, naravno da je Hrvatska miljama ispred tih i dobro je da smo ispred takvih društava. Ali to su društva sa kojima mi komuniciramo, sa kojima smo u trgovinskim odnosima razno raznim, sa kojima se komunicira na svakodnevnoj bazi što se tiče biznismena itd. Dakle, treba dobro otvoriti oči i baviti se svijetom oko nas.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Matušiću, spomenuli ste da imamo jake instrumente u borbi protiv korupcije. Slažem se. Jedan veliki dio tih instrumenata smo brusili i dodatno pojačavali u vrijeme pregovora za ulazak u Europsku uniju. Dakle, te instrumente bismo mogli svrstati u one zakonodavne, dakle i snažan, jaki ZKP i naravno Kazneni zakon, ali i Zakon o oduzimanju imovine, nelegalno stečene koruptivnim kaznenim djelima, izmjene Ustava itd. itd. S druge strane neovisnost pravosudnih tijela, dakle neovisnost, potpuna neovisnost pravosudnih tijela. To su ta dva snažna instrumenta, dakle neovisnost i DORH-a i USKOK-a ali i neovisnost sudova bez obzira na različite političke pritiske. Politički pritisak je naravno i svaka izjava i svaka izjava se može tumačiti u tijeku procesa kao politički pritisak. Zato mislim da je uvijek vladajuća stranka ili vladajuće stranke moraju biti te koje rekla bih udaraju tempo u tom smislu. Dakle, jačaju tu percepciju odlučnosti. I zato mislim da je i uloga Nacionalnog vijeća tu posebno važna i zanimljiva jer Nacionalno vijeće mora o može nadzirati procese, ali može biti i ini9cijator u izmjenama propisa koji su evo po mom mišljenju jedan od tih važnih instrumenata. Dakle, što se tiče instrumenata tu se slažem. Republika Hrvatska ima snažne i jake instrumente samo ih naravno treba dosljedno primjenjivati.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Pa slažem se sa vama kolegice Kosor, ali ovo izvješće je također u jednom svom dijelu govori o političkim pritiscima na pravosuđe i policiju, odnosno na Državno odvjetništvo i na sud. I to je ono što zabrinjava i to je ono zapravo s čime se treba baviti Nacionalno vijeće kako bi sprječavalo političke istupe koji bi se mogli protumačiti kao politički pritisak. Imali smo konkretne političke pritiske. Evo sjetimo se samo nekih slučajeva oko tzv. lex Perković kad imate visoki izvor iz Vlade, a Vlada nakon toga ne demantira. To je onda sasvim jasno da je to očigledno stav Vlade koji se ne usudi javno izreći, nego izriče putem drugih kanala kao visoke izvore iz Vlade. Tako da apsolutno to je područje za koje smo odgovorni isključivo mi u politici, ali prije svega oni koji su vladajući. Jer njihovo upravljanje mehanizmima državnim zapravo, treba im biti brana preko koje oni ne smiju svojim političkim izjavama djelovati u smislu pritiska na pravosuđe ili pokušaja da se neke stvari zapravo zaključe temeljem njihove političke volje. Na svu sreću vidjeli smo da se pravosuđe i odvjetništvo da se prilično snažno oduprlo takvim pokušajima, ali mislim da bi mi kao društvo u cjelini trebali malo snažnije osuditi takve pokušaje pritisaka i da ćemo onda sasvim sigurno imati i učinkovitiju borbu protiv korupcije.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u Hrvatskom saboru u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovani zastupnik Josip Kregar. Nije u dvorani, gubi pravo rasprave o ovoj temi. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, 10 minuta. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tema koja je danas na dnevnom redu je Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije u razdoblju od polovice 2012. do polovice 2013. godine. Dakle, za razdoblje od godinu dana. Sama tema i naslov ovoga izvješća bi kod građana Republike Hrvatske izazvali veliko zanimanje poglavito ukoliko bi da kažem ta rasprava bila u prijepodnevnim satima kada bi građani i čuli neke stvari o onome o čemu imaju takvu percepciju kao što je rekao moj kolega Đurović da uticajem politike i političara zapravo se stvara oko 96% korupcije i da su 96 ili pak obrnuto da je 96% onih koji se bave politikom u nekoj vrsti korupcije. Sama činjenica da nas je 6 prijavljenih danas za raspravu o ovoj temi, dakle 4 kluba i 2 pojedinačna od kojih je jedan evo i nema ga u klupi, dakle 5 rasprava ukupno ajde da kažem o korupciji skraćeno je nešto što će naši građani kada pročitaju to eventualno u nekom novinskom izvješću da je toliko nas bilo i da smo raspravljali o korupciji 5 ljudi ocijeniti već time i ovako jedan pomirljiv pa i nježan ton ove rasprave o svim mogućim aferama. A afera ima, slažu se iz dana u dan, iako to nije predmet ovoga izvješća ali u svakom slučaju upada u sferu svega ovoga, dakle biti će nešto, reći će eto njih oni sami sebe neće da diraju pa eto tako malo su raspravili nježno o tome i izvješće će biti zaključeno mojom raspravom danas i gotovo. Što je to sve korupcija, u čemu se ona očituje? Kolega je govorio o zapošljavanju po raznoraznim linijama, babi, stričevima ili političkoj podobnosti. Kažu da u jednom ministarstvu, građanin me sreo na trgu i kaže reci molim te da je u Ministarstvu vanjskih poslova zaposleno 100 novih ljudi. Ja kažem ja ne znam je li zaposleno, otkud bih ja to znao, ali kaže ja znam jer sam ja radio tamo i znam da je 100 novih ljudi zaposleno. Kako je zaposleno? Ja ne znam. Ima li tu nepotizma i klijentelizma ili je pak nepotizam kako je rekao Matušić dijelom povezan i sa korupcijom. Ja ću tebe zaposliti ali. Iza toga stoji još tri točke. Što je u našem kaznenom pravosuđu, a u svezi korupcije novoga a da bi se u neku ruku zapriječila ili prevenirala korupcija? To je instrument ili alat da kažem pokajništva za kojega su mi neki rekli koji su bili da kažem u zatvorima, kako netko danas reče iza rešetaka, da kada netko od onih koji su u zatvoru a izvršitelji su teških kaznenih djela, kada cinka, dakle kada upravo radi ono što rade neki naši pokajnici da ima među tim ljudima koji su izvršitelji teških kaznenih djela pa znamo u neku ruku da kažem i kakvih jel' bude potpuno odstranjen, nepoštovan. Kao smatraju ga najgorim što je moguće. No, kod nas u kazneno zakonodavstvo uvodimo upravo taj instrument pokajništva. I onda zapravo prokazivanja. To nije pokajništvo, može se i tako, ali to je prokazivanje. Što od toga imamo? Imamo ono kako kaže kolega, opet citiram moga kolegu Đurovića, nitko nije kriv dok mu se ne dokaže ili pak neka institucije rade svoj posao, pa imamo vaše i naše ili pak onu slavonsku kako ide koja vlast tako naši vaše nadigraše. Tako i sada imamo ove slučajeve najnovije u svezi vladajućih i onih koji su nepravomoćno ili u postupku istrage ili pak presude, a sad da ne govorim konkretno. Ali možemo i to reći evo najnoviji slučajevi i oni prije dva, tri mjeseca iz Ministarstva financija itd. Dakle, kada bude promjena vlasti onda ćemo promatrati i učinke i eventualno je li Zakon o predstečajnoj nagodbi donio i jednu vrstu korupcije. Je li se pogodovalo u oprostu duga i kome se pogodovalo u oprostu duga i hoće li i tu biti elemenata nepotizma ili elemenata nepotizama zapravo nema? Ali to ćemo promatrati tek onda kada eventualno, ja neću prejudicirati nikakve izborne rezultate to me ne zanima ovaj puta negoli tek za dvije, tri godine. Kaže se da je u Njemačkoj na crnom tržištu u cirkulaciji 400 milijardi eura reče gospodin Matušić. Od toga u svakom slučaju dio ide i kao tzv. službena provizija koja se provlači. Znamo mi i za kupovinu kod nas aparata rendgenskih aparata ili opreme za radiologiju pa se kupi sve od jedne firme, a ne od njemačke firme, sad neću spominjati imena znamo koja je to sve firma jel koja proizvodi rendgenske aparate. Pa znamo da kamione, pa znamo za vatrogasna vozila pa ima toga koliko god hoćete. Ovdje u ovom izvješću imamo stalno veliki broj spomena godina, ali to kaže ovako, 2010. pa 2009. pa 2008. itd. Izvješće kao izvješće je napisano prilično suhoparno i eto tako napisano što dosada nismo ni imali. Imamo jedno izvješće koje smo dobili, ali ono što je najgore je to da bez obzira na alate i ono što smo uvrstili nakon pregovora sa EU po ulasku u EU percepcija korupcije u hrvatskom društvu nije smanjena ni za 0, a ne da je nulta tolerancija niti da se približava nultoj toleranciji. Pogledajmo naslovnice naših novina, svakodnevno, to je nevjerojatno kakva nula i kakva tolerancija. Pa ni za nulu se nije smanjilo. Na neke nam od korupcijskih afera poglavito u javnoj nabavi itd. ukazuju i neke službe iz Europe. Na to imaju pravo s obzirom da smo mi u EU. Neki procesi ne bi nikada ni nastali da nije ljudi ili agencija EU koje su ukazale na korupciju, kojima je potpuno jasno nažalost naše institucije kako to kažu nisu odradile svoj posao pa su morale europske institucije odraditi svoj posao. Volio bih i želio kada bi to naše pravosuđe zaista potpuno nezavisno i potpuno ne računajući na snagu i na da kažem one koje su na vlasti ili nisu na vlasti, dakle da li su u oporbi ili su na poziciji radilo potpuno samostalno i sudilo potpuno samostalno, istraživalo potpuno samostalno i odlučivalo potpuno samostalno. Što je izbor korupcije, pa prije svega vlast, to je vlast ili politika svejedno, politika koja je … što je cilj politike, svake stranke? Doći na vlast i ostvarivati svoje ciljeve i programe putem te vlasti. To je definicija političke stranke, putem stranke onda i politike ide i javna nabava ali i zapošljavanje i to su izvori korupcije, u javnoj nabavi znamo kako to ide, neću ponavljati kolege koji su govorili prije mene. U zapošljavanju pogotovo ili poglavito jer nema otpuštanja onih prije, oni samo idu stepenicu niže u hijerarhiju u određenoj instituciji bilo da se radi o državnoj, županijskoj, općinskoj ili gradskoj vlasti, nije bilo gdje. Dakle, onaj koji je bio referent, on više nije referent, bit će naš referent a vaš će ostati samo kao činovnik u službi ali nije otpušten i tako mi gomilamo silnu administraciju i to ne učinkovitu administraciju, ne učinkovitu.
Hvala lijepa. Imamo replike, poštovani zastupnik Peđa Grbin, replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Pa počet su s nečim što možda i nije vezano uz samu raspravu ali je činjenica da često slušam kolegu Grubišića i kad ga slušam uvijek se žali da je neka rasprava popodne ali kolega mi ne možemo raditi samo ujutro, Sabor mora zasjedati i popodne i normalno je da nešto na dnevni red dođe u ovim satima i mislim da i danas imamo ovdje zastupnike i raspravljamo i vrlo konstruktivno raspravljamo o ovoj borbi protiv korupcije. Vi ste govorili da za analizu sadašnje Vlade, odnosno rada sadašnje Vlade i borbe protiv korupcije trebati će pričekati promjenu vlasti ali to nije tako. Upravo zato je i ustrojeno ovo vijeće koje nazivamo antikorupcijskom koji ima predsjednika iz redova opozicije, većinu svojih članova iz redova opozicije i civilnog sektora. Upravo u tome je bila bit da ne treba čekati promjenu vlasti kako bi se moglo vrednovati i ocijeniti da li se određena struktura bori protiv korupcije ili ne. Ono što je meni žao i što sam već prije ponovio i što je uvažena kolegica Vesna Fabijančić-Križanić rekla je činjenica da se vijeće preko godinu dana nije sastalo da bi održalo redovnu sjednicu i to je problem. Ali sada kada počnemo raditi vidjet ćemo kako itekako nadziremo i provođenje strategije i provođenje akcijskih planova. Da, možda neke stvari i jesu suhoparne ali izvješća jesu takva da bi se vidjeli konkretni pokazatelji borbe protiv korupcije i sad vi kažete da Hrvatska uopće ne napreduje, da nije napredovala ni za jedan poen. U 2013. godini mi smo se popeli za pet mjesta. Iza nas je u svijetu 120 zemalja, mi smo na 57 mjestu. Da li je to dovoljno dobro? Nije. Treba biti bolje ali je činjenica da već sada iza nas zaostaje 6 država članica EU. Ne možete reći da napretka nema.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Grbin, vi mene niste pozorno slušali. Naime, kada sam govorio o samom terminu ove rasprave, pa ajde vi meni iskreno meni recite bi li bilo možda bolje da smo to raspravljali o ovome ujutro a danas popodne o Nikoli Tesli i Nacionalnom danu za Nikolu Teslu 10. srpnja. Evo to mi recite, prema tome bilo je mogućnosti. Drugo, ja sam govorio o percepciji korupcije kod hrvatskih građana, pa jel vi se krećete među, ja mislim da se krećete jer znam da ste bili u određenim momentima u velikom krugu prijatelja i znate dobro kako građani razmišljaju o svemu pa i o korupciji u Hrvatskom društvu. Eto, tako da, a to da smo se pomakli na 22 mjesto u Europi od 28 u EU, pardon, ne znam koliko smo bili, par mjesta. Ja govorim, dakle to su službeni rezultati, oni su takvi kakvi jesu, dakle ima određeni, postoji određeni pomak, ali govorim o percepciji građana koje mediji svakodnevno, svakodnevno, pa jel vi gledate dnevnik uopće jel čitate novine ili tako dalje, pa to je, mi smo izbombardirani prvim vijestima u svakoj informativnoj emisiji bilo koje televizije komercijalne ili javne upravo sa ovakvim stvarima i onda je percepcija javnosti da je u Hrvatskoj korupcija u procvatu.
Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
E hvala. … [[Govornik nije uključen.]] današnjem dana dalo bi se zaključiti da zapravo središnje pitanje današnjeg rada Sabora nije pitanje korupcije već toga gdje će biti spomenik Nikole Tesle u Gospiću. I dijelimo taj dojam da je pitanje korupcije puno značajnije od ovog drugog pitanja koje je zapravo dominiralo današnjim prijepodnevom, no možda je to samo naše mišljenje, možda drugi kolege imaju drukčije mišljenje. Bilo je riječi o transparentnosti, vi ste govorili o transparentnosti. Mislim da bi velik doprinos toj transparentnosti bio kada bi se javno objavljivalo primjerice gdje se i kome i u kojim iznosima javni novac uplaćuje u obliku raznih subvencija. Spomenut ću samo dva primjera, dakle ukoliko ste dužni to istoj državi ona će vas javno objaviti da ste dužni kroz onaj registar dužnika, ali ukoliko ste od te iste države dobili subvenciju, da li kroz razne oblike poticaja preko Agencije za plaćanje u poljoprivredi, to je nekoliko milijardi godišnje kuna, javnog podatka o tome ni o jednom korisniku nema niti ga se može dobiti, ukoliko ste korisnik vi ili vaša tvrtka povlaštenog kredita kojeg subvencionira opet Hrvatska država preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj, također u podatka u iznosu te subvencije toliko je vas RH subvencionirala ne može se dobiti i on predstavlja poslovnu tajnu. Mislim da bi jedan od zapravo doprinosa nas smanjenju osjećaja korupcije svakako bio da su hrvatski građani upoznati sa onim novcem kojeg se netko subvencionira bez obzira iz kojeg izvora.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, naše imovinske kartice koje smo predali Povjerenstvu za sukob interesa potpuna javna tajna, svatko može ući u javni podataka, dakle svatko može ući na internetu u Povjerenstvo za sukob interesa i pročitati što tko od nas posjeduje. Međutim ako biste tražili podatak od plasmanu tih povlaštenih kredita u obliku, neki dan smo raspravljali o njima, dakle poticaje, itd. za gospodarstvo, onda ne možete dobiti podatak kome su ti krediti podijeljeni. A osobno znam da su neki krediti otišli predsjednicima županijskim organizacija koje su bile na vlasti u tim županijama, neću govoriti ime stranke, dakle od 5 milijuna, 10 milijuna, itd. … koje su dobili. Danas su te firme nažalost propale, koliko mi je žao što su propale zbog 439 djelatnika koji su, dakle otišli u stečaj i dobili otkaze, ali unatoč kreditima HBOR-a i kako će ti krediti biti namireni to je veliko, veliko pitanje. Nažalost mi nemamo o tome, ta transparentnost bi trebala i zakonski i na sve načine ovdje biti naši od kolega zastupnika, dakle omogućen da imamo uvid, da svi građani imaju uvid u to kome se pomaže i preko Agencije za plaćanje poljoprivredi i preko HBOR-a pa neka se zna kako se radi i kome se dodjeljuju krediti, za čega se dodjeljuju i to bi bilo onda puno transparentnije, možda i manje koruptivno negoli što se radi ovako kako se radi Šegon i kompanija.
Poštovani zastupnik Ivica Mandić, replika.
Gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Boro, vi ste u vašoj raspravi dotakli se teme koju ste nazvali nepotizam ili politička podobnost … i zapošljavanja. Interesantno uvijek pronalazite one primjere koji vama odgovaraju. Ja ću vam dati jedan konkretan primjer iz županije iz koje ja dolazim, konkretno zapošljavanje u osnovnim školama. Da su završeni profesori iz grada iz kojeg sam ja ili dobitnici … nagrade, ali da na natječajima nisu mogli ostvariti radno mjesto, a ista ta županijska vlast je sa svojim utjecajima zapošljavala, ne iz Đakova već iz Osijeka, a to je po meni isto jedan način netransparentnog i nekvalitetnog trošenja javnih novaca. Naša je odgovornost kao politike da javni novac trošimo na najkvalitetniji mogući način. Znači ukoliko kandidati koji zadovoljavaju, a između i dobitnici … nagrade ne mogu na natječaju dobiti radno mjesto već dolaze, isti takvi koji dolaze iz Osijeka jer su politički podobni i zato kažem i slažem se sa kolegom Draženom Đurovićem koji je rekao da je pitanje javnosti objavljivanja podataka i svih transakcija. To je jedini način, najbolji način protiv korupcije. Ukoliko prebacujemo problem u tuđe dvorište, to mislim da je loša rasprava. Mislim da je ovo najbolji način, pitanje javnosti i bit će sve lakše.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Madić, u pozadini vaše rasprave se krije to što sam rekao da je 100 ljudi, pa to niste demantirali, da je u Ministarstvu vanjskim poslova zaposleno 100 ljudi. Ja nisam tome kriv, nisam ja zaposlio ikoga prema tome vaša je replika zapravo, mislim da je proizvedena i da je nastala iz te činjenice. No, kada vi već toliko znate o Osječko-baranjskoj županiji, znam da ste se podsmijavali našem županu kada smo silni broj kandidata za zapošljavanje u županiji, za 3 kandidata imali preko 40 prijava pa se, da lakrdija je bila da se izvuče iz šešira, što drugo, koga god zaposliš reći će, zaposlio si ga preko veze. Pa ne možeš drugačije, što da radiš drugo. A drugo, vama bi bilo puno bolje da se pozabavite petom izbornom jedinicom iz koje ste izabrani negoli sa četvrtom, izabrani iako stanujete i živite u četvrtoj. Eto. … [[Govornici govore u isti glas i ne razumije se.]]
To ćemo poslije raspraviti, poslije sjednice. Halo. Idemo na sljedeću repliku, poštovanog zastupnika Frane Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grubišić, pa dotakli ste se i vi Zakona o predstečajnoj nagodbi, ali evo zašto je on koruptivni. Danas imate u medijima izjavu suca koji je prvi imao hrabrosti i reći da je to zapravo velika prevara i prostor koji uvodi mogućnost koruptivnog djelovanja, to je gospodin Kolakušić koji je danas javno rekao da je postavljeno pitanje Ministarstvu financija koliko novaca uplaćeno od predstečajnih nagodbi u Državni proračun i sad odjednom taj podatak je tajan. Po čemu bi taj podatak trebao biti tajan podatak, po čemu? Upravo bi se država trebala hvalit ako je spasila određena društva, ako je spasila određena društva, ako je spasila radna mjesta pitanje je li spasila jer vidimo iz aktualnih slučajeva da se vraća i na prvostupanjske itd. konstruktori itd. neka druga, neke druge firme. Dakle, država bi se trebala hvaliti sa podacima da je uplaćeno u državni proračun toliko i toliko novca, međutim od jednom je Ministarstvo financija kaže to je tajni podatak, zašto, kako? Je li Ministarstvo financija javna institucija ili je tajna institucija, jel to nečija tajna služba, Ministarstvo financija? To bi trebalo biti transparentno i javno otvoreno da se zna ko uplaćuje u državni proračun, a ne može iz Ministarstva financija doći odgovor da je to tajni podatak, ne može, ne smije što je tu, kakva smo onda mi to država. Ako nam institucije koje su, koje moraju biti javne i transparentne daju takve odgovore. Dakle, to je jednostavno nevjerojatno. I druga stvar, slažem se s vama u, nažalost sadašnja vladajuća koalicija je ministarstva shvatila kao stranački plijen i na taj način zapošljavaju u određenim institucijama, ne samo ministarstva nego i u institucijama koje su povezane s ministarstvom.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Matošić, da bili bi smo, svi smo radoznali zapravo da vidimo učinke, efekte kako god hoćete ovog Zakona o predstečajnoj nagodbi. Zaista bismo, ja sam uvjeren i kolege iz SDP-a i iz Kukuriku koalicije voljeli znati učinke te predstečajne, a čuli smo i jutros iz elektronskih medija da je javni dug Hrvatske i zaduženje države Hrvatske otišlo na 67% BDP-a. Dakle, očekivali bi smo upravljanjem u 2,5 godine koliko je na vlasti Kukuriku koalicija i putem svih mjera pa i Zakon o predstečajnoj nagodbi, pad toga no to se ne događa, čak imamo i neko i povećanje, veliko povećanje. Nažalost evo idemo kako idemo, a kako ćemo. Ali ono što smo kolega Đurović i ja spomenuli ta transparentnost, dakle da imao uvida, da svi imaju uvida kao što imamo uvida i kao što cijela javnost ima uvid u imovinske kartice zastupnika i dužnosnika, dakle iz povjerenstva za sukob interesa valjalo bi tako isto imati uvida u sve dokumente, pa i u efekte.
Hvala lijepa. U ime podnositelja izvješća predsjednik Nacionalnog vijeća, završna riječ, poštovani zastupnik Vladimir Šeks.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Klub zastupnika SDP-a je podvrgnuo kritici ovo izvješće, moja poštovana kolegica zastupnica, zamjenica predsjednika vijeća gospođa Vesna Križanac kao i član vijeća kolega Peđa Grbin su nagovijestili da neće podržati ovo izvješće i dali zato svoje razloge. Jedan od ključnih razloga koji su dali je taj da vijeće nije radilo prošlu 2013. godinu, da nije radilo 2013. godinu. Da vidimo da li je tome baš tako. Prvo vijeće je konstituirano u ovom sazivu, u ovom sastavu 11. srpnja 2012. godine dakle pred raspustom. U jesen je održano sedam tematskih sjednica, treba znati to da je na tim, odnosno na tim redovitim sjednicama, ne tematskim, na tim redovitim sjednicama da su raspravljena izvješća kod dvadeset i četiri subjekta nositelja mjera iz akcijskoga plana. To su uglavnom osim nekolicine sva ministarstva, to su razne državne agencije, Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, javnu nabavu i slično. Prvi puta od kako je to vijeće osnovano i konstituirano se je pred javnošću na otvorenim sjednicama, medijima su se raspravljala ta izvješća. Jednoglasno su svi članovi vijeća uključujući one koje nazivamo kolokvijalno vanjskim članovima podržali ta izvješća. I to je sve bilo do konca 2012. godine. Šta je sadržaj, glavni sadržaj rada Nacionalnoga vijeća? Da bude snažni nadzorni kontrolni mehanizam i oruđe, i alat Hrvatskoga sabora, da nadzire i kontrolira da li je u prvom redu izvršna vlast obavila svoje zadaće koje su joj date akcijskim planovima. Dakle, da Hrvatski sabor putem Nacionalnoga vijeća nadzire da li je izvršna vlast, da li su ministarstva i ova druga državna tijela uključujući i Državno odvjetništvo i USKOK, da li su oni izvršili njima zadane zadaće. A te zadaće im je zadala putem akcijskog plana Vlada, Vlada donosi akcijske planove kao što je donijela i ovaj akcijski plan po kojemu je ovo vijeće u 2012. godini u tih 7 sjednica raspravljao i utvrđivalo da li su u akcijskim planovima, da li su izvršene te mjere koje su u akcijskom planu dale u zadaću da izvrši svako od tih pojedinih ministarstava ili drugih državnih tijela. I tu smo bili svi konsenzualno, ja se ne sjećam da je bilo, da su i od ovih od akademske zajednice, iz sindikata poslodavaca, da li je bilo jednoga, jednoga disonantnoga tona. Tu smo dakle odlučivali i djelovali potpuno konsenzualno. Na prijedlog nacionalnog vijeća na prvoj konstituirajućoj sjednici 11. srpnja 2012. godine predložili smo Vladi da donese revidirani akcijski plan. I 15.12. Vlada donosi taj revidirani akcijski plan sada sa oko 175 mjera ili zadaća. Od onih 340 ako se ne varam iz akcijskog plana, starog akcijskog plana 80, 90% ih je bilo izvršeno. Sabor počinje zasjedanje u 2013. godini, mislim da je 23. siječnja počinje zasjedanje. Ja pripremam zajedno sa nekim članovima vijeća, pripremam dvije tematske sjednice, dvije tematske sjednice koje su trebale doista biti vrlo, imati jedan vrlo snažni efekt. I u toj pripremi prva sjednica, prva tematska sjednica je bila zakazana za 5. travnja, za 24. travnja na temu "Vrednovanje učinaka i analize Strategije suzbijanja korupcije iz 2008. godine". Kao uvodničari su bili ministar pravosuđa na temu "Borba protiv korupcije u svijetlu ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju", Marin Mrčela, sudac Vrhovnog suda "Osvrt na pet godina Strategije suzbijanja korupcije", Dražen Jelenić, zamjenik glavnog državnog odvjetnika, isto na tu temu, gospođa Jadranka Kosor u svojstvu bivše predsjednice Vlade na temu o pozitivnim iskustvima u primjeni Strategije, profesor Josip Kregar na temu o promjenama društvenog konteksta i … [[Govornik se ne razumije.]] okvira od vremena nastanka Strategije, korupcija slučaj ili sustav, profesor Zdravko Petak na Fakultetu političkih znanosti na temu "Kritičke točke o implementaciji antikokrupcijske strategije", doktor Dražen Gorjanski iz Osijeka na temu "Sistemski problem i korupcije u hrvatskom zdravstvu", doktorica Jelena Budak, Ekonomski institut Zagreb na temu "Iskustva hrvatskih građana sa administrativnom korupcijom", Duje Prkut, predstavnik GONG-a na temu "Analiza i strategija suzbijanja korupcije i akcijskih planova" i Saša Šegrt, izvršna direktorica TIH-a na temu "Učinci i aktualnosti i strategije u kontekstu društvenih promjena". Dakle u tom razdoblju od konca siječnja do 24. travnja uistinu nema sjednice nacionalnog vijeća. A zašto je nama? Zato što ministar pravosuđa Orstat Miljenić na temelju kritike i prijedloga inicijativa koje su nastale iz nevladinog sektora platforma 112, brojnih sugestija, primjedbi i kritika koje su nastale iz tog nevladinog sektora meni sugerira nemojte još staviti taj revidirani akcijski plan na sjednicu Nacionalnog vijeća nego kada mi razmotrimo u Vladi, Ministarstvu pravosuđa, kada razmotrimo sve te kritike, sugestije i prijedloge iz nevladinog sektora okupljenoga u platformi 112 onda ćemo vam to dostaviti. I taj, onda vi na nacionalnom vijeću raspravite taj revidirani akcijski plan. To je bio razlog zašto ja u tome razdoblju od ožujak, travanj, svibanj ne zakazuje sjednicu Nacionalnog vijeća, očekujem da će na njoj biti, doći iz ministarstva pravosuđa, odnosno Vlade revidirani akcijski plan sa svim ovim primjedbama iz nevladinog sektora. I na toj sjednici, tematskoj sjednici 24. travnja 2013. godine mi to upravo konstatiramo. Očekujemo od ministra da dostavi taj revidirani akcijski plan, revidirani, revidirani akcijski plan pa ćemo ga do ljetnog raspusta do 15. srpnja 2013. godine raspraviti na Nacionalnom vijeću. Nije došlo. Nije došlo. Protekla je i došla je, došla je jesen 2013. godine. Istina je, da sam ja mogao ili da smo mi u Nacionalnom vijeću mogli da i u tome revidiranom akcijskom planu, gdje su bile obveze od različitih ministarstava i državnih tijela, da 175 mjera ili 175 zadaća obave. Treba reći da u tom revidiranom akcijskom planu su bile mjere koje trebaju pojedino recimo ministarstvo provesti, neke mjere u prvom kvartalu 2013., neke u drugom kvartalu 2013., neke u trećem, neke u četvrtom a neke su bile i trajne mjere. Mjere sa rokom trajno. Dakle mogao sam ja izvući nekoliko mjera koje su vezane za prvi i drugi kvartal 2013. godine i dati ih na raspravu i usvajanje na Nacionalnom vijeću. Ali čekao sam cjelinu. Tu sam možda pogriješio što nisam parcijalno dao na raspravu po pojedinim kvartalima i rokove za izvršenje terminskih mjera po prvom ili drugom kvartalu 2013. godine. Došla je jesen, došle su ustavne promjene, lex Perković i sve oko toga, uzavrela politička atmosfera i nije bilo u tom razdoblju, nije bilo aktivnosti Nacionalnog vijeća u smislu sazivanja sjednica. Ali bilo je nekih drugih aktivnosti Nacionalnog vijeća. Sve razno razne predstavke, prijave građana, udruge su dolazile Nacionalnom vijeću i ja sam svaku od tih predstavki dostavio i članicama i članovima Nacionalnog vijeća, adresirao ih na nadležna mjerodavna tijela kaznenog progona, poglavito USKOK i DORH i zatražio povratnu informaciju što je sa tom kaznenom prijavom da se upućuje na koruptivno ponašanje. I to je bio jedan oblik aktivnosti rada Nacionalnoga vijeća. Dakle, ako ima nekih, ako se može govoriti o nekom izostanku nekih aktivnosti u 2013. godini onda treba vidjeti koji su ti razlozi. A sada iznosim razloge zašto je se čekalo kažem na revidirani akcijski plan sa ugrađenim primjedbama nevladinoga sektora. To su bili razlozi ključni zašto osim ove tematske sjednice nije do u prva tri kvartala 2013. godine, zašto nije bilo sjednice Nacionalnoga vijeća. Jedino što možda snosim odgovornost zašto nije bilo u zadnjem kvartalu. Ali evo opravdanje može biti ili ne može biti to što su bile vrlo burne i dinamične političke rasprave koje su skrenule pozornost vezano za kažem ustavne promjene koje su skrenule pozornost na sa tema Nacionalnoga vijeća. Bitno je jedno sljedeće, ne može biti neki valjani argument za to da se neće prihvatiti Izvješće Nacionalnog vijeća za ovo razdoblje od 11. srpnja od dana konstituiranja Nacionalnog vijeća 2012. do 30. lipnja, dakle polovice godine jer je u tom razdoblju Vijeće obavilo temeljito i uz punu suglasnost, puni konsenzus svih članica i članova vijeća ostvarilo svoju zadaću. Evo ovdje su gospođa kolegica potpredsjednica, kolega Grbin, dakle za to razdoblje ako se radi od 2012. u tom razdoblju je Nacionalno vijeće u cijelosti ispunilo svoju zadaću. A za ovo razdoblje u kojem nije imalo svoje sjednice evo razlozi su i argumentacija zašto nije bilo sjednica osim tematske sjednice Nacionalnoga vijeća. Kažete da ovo Izvješće trebalo je dva puta godišnje. Točno, prema Odluci iz 2009. o Izmjenama i dopunama o osnivanju i djelokrugu Nacionalnog vijeća, Nacionalno vijeće trebalo je podnijeti izvješće dva puta godišnje. Raniji predsjednik vijeća, moj prethodnik gospodin Željko Jovanović je zadnje Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razdoblje od 1.6.2009. do 30.6.2010. podnio. Nakon toga više nema izvješća. Od 30.6.2010. nema više izvješća o radu Nacionalnog vijeća. Dvije godine. A ja podnosi ovo izvješće za razdoblje od 11. srpnja do 30. lipnja, to je cca. godinu dana. Sljedeće izvješće biti će za razdoblje od 30. lipnja 2013. do 30. lipnja ove godine. To će biti drugo izvješće. Ja mislim da je s time, da s time se ispunjava i da se ispunjava obveza koja se ima, dostaviti to izvješće. Nacrt izvješća, to za isto što se kritizira je, što SDP kritizira zašto nisam sazvao posebnu sjednicu Nacionalnog vijeća i da bi na njemu se usvojilo to izvješće. Stručna služba Vijeća sastavila je Nacrt izvješća, poslala ga svim članicama i članovima Nacionalnog vijeća sa rokom i sa zamolbom da ukoliko u nekom određenom roku, ne sjećam se točno koliko je, ali bilo je napisano precizno ako ima primjedbi neka se daju primjedbe, ako ima prijedloga neka se daju prijedlozi. Ako ne, složit ćete se sa, slaže se sa Vijećem, sa nacrtom vijeća. Nitko od članica i članova vijeća nije stavio nijednu jedinu primjedbu, nijedan jedini pisani ili e-mailirani ili bilo koji drugi prijedlog ili primjedbu na nacrt izvješća i zbog toga sam to izvješće poslao Hrvatskom saboru, predsjedniku Hrvatskog sabora kao izvješće Nacionalnog vijeća. Na kraju, ključno i bitno je da je ovo Nacionalno vijeće u cijelosti prema svojoj odluci, pred očima cijele javnosti i medija raspravljalo i utvrđivalo sve ono što je relevantno i što proističe iz njihovih zadaća, obveza, prava i dužnosti predviđenih odlukom o osnivanju Nacionalnog vijeća u suzbijanju korupcije i da je dalo snažan jedan prilog kontrolirajući i nadzirući Vladu, ministarstva i razna državna tijela u onoj svojoj osnovnoj zadaći vijeća, a to je da kontrolira i nadzire da li su ministarstva i razna tijela kao nositelji mjera iz operativnog programa izvršili i obavili svoje zadaće. I mi smo u ovih 7 sjednica i sada naknadno kada ovim novim sjednicama, mi smo uvijek svugdje konstatirali da su sva ministarstva i sva nadležna tijela izvršila pravodobno i pravovaljano svoje zadaće i dali im puno zeleno svjetlo. Pritom smo ukazivali na određene prijedloge, davali određene inicijative, predložili novu strategiju koju donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade koja je već odavno trebala biti donijeta, ali nema još uvijek iz Ministarstva pravosuđa prijedloga nove Strategije za suzbijanje korupcije. Ja znam da oni imaju isto velikih poteškoća jer to nije jednostavno, znam da je vrlo teško izraditi i akcijski plan koji se sastoji od obveza svih ministarstava u preventivnom djelovanju protiv korupcije. DORH i USKOK imaju drugu zadaću u represivnom djelovanju, ali ovo Nacionalno vijeće je prema svojoj odluci, prema onome što mu je bilo zadaća, bar u 2012. godini temeljito i odgovorno ispunilo svoju zadaću. Jedna je stvar vidite vrlo interesantna, kada sam ja otvorio sjednice Nacionalnog vijeća javnosti i kad su sjedili mediji, sjedili novinari, zanimanje nikakvo. Zašto? Kad je kolega Jovanović držao te sjednice vijeća u pravilu su to bile zatvorene sjednice bez medija, predsjednik vijeća je nakon završene sjednice vijeća dao objašnjenje, odgovarao na pitanje novinara i sada izgleda da sam ja jako pogriješio što sam otvorio sjednice vijeća za javnost i za medije jer nije bilo više ničega zagonetnoga. I još u nečem sam pogriješio vjerojatno, što nisam obrađivao konkretne slučajeve, a to mislim da nije zadaća vijeća jer mi nismo ni istražni suci, ni USKOK, ni POSKOK, ni bilo koje drugo istražno tijelo ili progoniteljsko tijelo, imamo sasvim druge obveze, sasvim druga prava i dužnosti. Ono je bilo interesantno za medije, za javnost kad je bio predsjednik kolega Jovanović gdje su se na zatvorenim sjednicama otvarala pojedina konkretna pitanja na temelju određenih prijava i to je bilo zanimljivo. Ovdje kada se smireno raspravljalo bez nekoga medijskoga velikoga senzacionalizma, to najedanput za javnost i za medije nije bilo interesantno, iako su se ta izvješća ministara, Državnog odvjetništva, USKOK-a, Ministarstva pravosuđa, obrane, financija i drugih, bila itekako, itekako zanimljiva i doticala se doista važnih pitanja i doista pokazivala da Hrvatski sabor putem Nacionalnog vijeća snažno nadzire i kontrolira primjenu antikorupcijskih mjera, strategije i akcijskih planova. Ja ću sada s time završiti. Ja molim kolegice i kolege iz SDP-a da uvaže ove razloge ako ih mogu uvažiti i da ne budu protiv prihvaćanja ovoga izvješća. Time što će biti protiv, iz razloga što vijeće nije radilo godinu dana, time će zapravo devolvirati sav rad vijeća i u 2012. godini i rad u svim tematskim sjednicama. I mislim da to jednostavno i sa stajališta političke uloge koju ima Nacionalno vijeće i Hrvatski sabor, da davanje crvenog svjetla radu Nacionalnog vijeća za ovo razdoblje a o tom se razdoblju se radi, onom razdoblju kad je Vijeće doista i efektivno djelovala od 11. srpnja dakle do koncem 2012. godine, da to ne bi bilo jednostavno, da bi to bilo kontraproduktivno. Ali vi ćete konačno glasovanjem donijeti svoje odluke. Interesantno je da Vlada se očitovala u svom pisanom mišljenju da nema primjedbi. Vlada nema primjedbi na Izvješće o radu Nacionalnoga vijeća. Ako Vlada nema primjedbi, onda nemojte imati ni vi primjedbi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Nacionalnog vijeća. Imamo nekoliko replika pa idemo po redu. Prva replika, poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šeks, evo tako smo puno radili i surađivali da vas prvo moram ispraviti. Nisam Križanac nego sam Križanić. Toliko ste često razmišljali o svojoj potpredsjednici da ne znate ni kak' joj je prezime, ali o.k. Dakle, da li je u prethodnom sazivu Nacionalno vijeće podnosilo jednom ili ni jednom izvješća to je nebitno. Ja sam potpredsjednica Nacionalnog vijeća i želim da ono radi permanentno, a ne kampanjski kao što sam to rekla u svojoj raspravi. Jer je bilo dovoljno razloga da imamo radne sjednice, jer kao što ste i sami rekli akcijski plan je imao masu mjera koju je izvršna vlast ili nositelji mjera morali ispuniti u prvom i drugom kvartalu 2013. godine. Ako mi kao nadzorni organ izvršne vlasti i to što je Vlada dala pozitivno mišljenje vjerojatno svakoj Vladi odgovara da se baš ne nadzire da li ima dinamiku koju treba imati ili ne treba imati. Mi smo taj nadzorni mehanizam koji i na dodatan način Vladu, odnosno njezina tijela koja provode mjere iz akcijskog plana prisiljavamo da se doista tog akcijskog plana i drži. Javnost, naravno javnost treba biti. Da li je bila prije isto je nebitno. I nije točno i ne slažem se sa vama da medije to ne interesira, jer je na svakoj našoj sjednici Nacionalnog vijeća bio prisutan veliki broj medija. Dva puta godišnje po odluci moramo podnositi izvješća …
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Vladimir Šeks.
Ja bih se uistinu htio ispričati jer doista je bio lapsus u vezi vašeg prezimena. Molim ispričavam se, a o ovom drugom dijelu ne mogu prihvatiti vaša stajališta jer i dalje držim da je Nacionalno vijeće i u 2013. godini ispunjavalo svoje zadaće. Nije imalo sjednice osim ove tematske sjednice. Ali i vi i ja smo bili na različitim skupovima, vi i ja smo bili na različitim sastancima i vi ste osobno bili. Pa ja sam mogao ovo izvješće napisati na 50, na 100 stranica ga pisati gdje smo nas dvoje sve bili i gdje smo. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Ne, ma govorimo o stručnim. Molim vas! … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] [[Upadica predsjednik: Dozvolite da predsjednik odgovori na repliku.]] Bit će bolje kolegice [[Upadica predsjednik: Uključite se. Nećete više?]] Jesam hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Peđa Grbin, replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega Šeks, doista ste u pravu. 2012. godine smo dobro započeli sa poslom. I meni je jako žao što tako u 2013. godini nismo nastavili. Jer ako pogledate članak 2. Odluke o Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije vidjet ćete da je osim ovog pasivnog dijela gdje Vijeće razmatra, raspravlja izvješća, Nacionalnom vijeću dana je i aktivna uloga da potiče i usmjerava suradnju Hrvatskog sabora i državnih i drugih tijela, te ostalih čimbenika zaduženih za provedbu Nacionalnog programa suzbijanja korupcije kao i da predlaže mjere za veću učinkovitost provedbe Nacionalnog programa. I vi znate da smo 2012. na tome i radili. Ja sam kao član Vijeća uredno za vrijeme javne rasprave o akcijskom planu koja je trajala do 14.9.2012. godine slao primjedbe i one su uvažene. Na sjednici Vijeća smo razgovarali o akcijskom planu i naše primjedbe su uvažene i Vlada je donijela plan sa 173 mjere ako se ne varam. Mi smo 2013. godine ako nije bilo izvješća od državnih tijela o makar drugoj polovici 2012. godine mogli raspravljati o tome zašto ih nema. I ja kada sagledavam rad našeg tijela u ono vrijeme u kojem naše tijelo radi, a to je 2012. godina i ponovno sada 2014. godina imam za vas kao predsjednika tog tijela same pohvale. I kada budemo raspravljali ovaj period u kojem smo radili onda ću prvi dignuti ruku da podržimo ovo izvješće. Ali ne možete prijeći preko činjenice da 2013. godine svoju zadaću nismo ispunili niti u prvom, niti u drugom dijelu. Hvala vam.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik predsjednik Vijeća Vladimir Šeks.
Kolega Grbin, vi ste podnosili razne inicijative na sjednici vijeća. Te inicijative su išle u Ministarstvo pravosuđa, išle su u Vladu, išle su raznim drugim ministarstvima. Onda ne stoji ta teza da nacionalno vijeće koje je pored analize i ispitivanja da li su nositelji iz akcijskog plana izvršili svoje zadaće da nije poduzimalo daljnje inicijative neke. Ako vi podnosite određenu inicijativu, a ona se pošalje putem mene ministarstvu, Vladi, onda je to inicijativa koju je dalo nacionalno vijeće neovisno o tome što ste vi autor te inicijative. Dakle, mi smo ispunili tu obvezu. Pa vidite i u samome, dakle jedna prividna kontradikcija, i u samome onome akcijskom planu od 15. studenog 2012. godine on je u velikoj mjeri nakrcan sa prijedlozima i inicijativama od strane nacionalnog vijeća koje su išle prema Ministarstvu pravosuđa. Dakle, iako nismo imali tematske sjednice ali smo ipak snažno djelovali da se i u akcijski plan Vlade i u druge akcijske planove da se uvrste pojedini prijedlozi i inicijative i opaske nacionalnoga vijeća.
Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Šeks ja za razliku od vaših kolega iz nacionalnog vijeća podržavam vaše izvješće jer najprije mi nema mnogo logike u onome što oni navode kao razlog zašto to ne žele podržati. Mislim da nema smisla da vladajući ne podrže mišljenje Vlade koju podržavaju uvijek i uvijek su je dosada podržavali i sada evo prvi puta da se ne slažu sa mišljenjem Vlade i baš na pitanju korupcije. Jer zaista jedan logični niz tu nedostaje. Jer ako ćemo se čvrsto držati svega što se govori onda bi recimo ocjenjivanjem rada jednog saborskog Odbora za promet i veze koji pokušava već dvije godine održati jednu tematsku sjednicu pa je još nije uspio održati kako treba bilo negativno. A mislim da nije smisao ovog tijela da daje pozitivno ili negativno mišljenje na rad svojih tijela u smislu da bude to nekakvo presudno ili sudbonosno. Jer nema mi logike kad mi se opravdavamo i kažemo saborski zastupnici rade i kad nisu u sabornici, a ovdje se vama zamjera da niste radili jer da niste održali sjednicu. Po tom onda ni saborski zastupnici ne rade ako nisu ovdje u sabornici. Ako me pokušavate razumjeti. Ili ustavne promjene su u toku, ali ih nećemo nikada izglasati, a u toku su. To je ista razina logike. Jer vi sa pravom upozoravate da to nacionalno vijeće funkcionira, da šaljete predmete na ostala tijela i da to sve ima svoj smisao i da ne mora biti sjednica odbora da bi se zaključilo da nešto radi ili ne radi, a vi ste imali i sjednice odbora. I drago mi je da niste potpali pod ono viđenje kojeg smo imali dok vi niste preuzeli to tijelo da kao bivši voditelj gospodin Jovanović javno optužujete, sudite i presuđujete. Da bi to bila percepcija … [[Govornik se ne razumije zbog upadice.]] Da ste vi to radili na jedan bolji način i da to treba dobiti podršku većine bez obzira što se kažem pokušava ne složiti sa mišljenjem svoje Vlade. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li odgovora? Nema. Sad ćemo zaključiti raspravu. O izvješću ćemo glasovati kad se steknu uvjeti za glasovanje. Sad bi zastali sa plenarnim zasjedanjem danas, nastavili bismo sutra u 9,30 u uobičajeno vrijeme sa 4. točkom utvrđenog dnevnog reda Hrvatskog sabora za 12. sjednicu. To je Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o predmetima opće uporabe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 644. Hvala lijepa, vidimo se sutra. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 11. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 11. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013." Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat? Moramo ponoviti. Polako, polako. Ponovit ćemo. Imamo vremena. Molim da se izjasnite tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? O.k. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 105 glasova za i 2 glasa protiv donesen predloženi zaključak. Hvala lijepa.