Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Htio bih samo nešto prije uvodnog obrazloženja oko izvršenja proračuna reći, ako je nešto što je jutros rečeno iz ove govornice možda krivo protumačeno ili bilo šta drugo, nije bila namjera nikakva da ide u tom smjeru. No, dozvolite mi da svoje obrazloženje izvršenja proračuna počnem sa jednom naputkom ili naredbom ili obavijesti svim korisnicima proračuna koja je poslana 26. 3. 2003. godine i ona će jasno iskazati zašto se mi sporimo oko nekih pozicija o kojima sam ja govorio jutros i citirat ću je. Dakle, citat glasi "u cilju što realnijeg planiranja odljeva sredstava sa računa proračuna upozoravaju se korisnici da u sav sustav mogu unijeti samo zahtjeve sa datumom dospijeća poslije i datuma unosa, zahtjevi kojima je datum dospijeća prije datuma unosa smatra se nevažećim. Zahtjevi su u sustav unose najkasnije zadnji radni dan u tjednu za sljedeći tjedan itd." Ovo jasno ukazuje na to da bilo koji zahtjev koji je unesen, zapravo zahtjevi se nisu mogli unositi ako nije bilo novaca, ali ako je zahtjev unesen i ako je unesen stvarni datum dospijeća onda se to moralo ispravljati. To jasno ukazuje kako su se vodile državne financije i zašto je došlo do određenih prekoračenja. Pa stoga mi dozvolite da ovaj svoj uvodni dio počnem sa konstatacijom što bi trebalo promijeniti u buduće da sa ovo čisto stručne rasprave nikada više ne poprime političku dimenziju, a to je prije svega urediti državnu riznicu, jer glavni nedostatak državne riznice ne postojanje jedinstvenog računa za sve transakcije državnog proračuna. i da se to uspjelo uspostaviti, ja znam da je moj prethodnik inzistirao na tome, vjerojatno nije imao dovoljnu veliku političku podršku da to izvede do kraja i na kraju krajeva to je intencija svakog ministra financija da ima uredne financije. Dakle, u ovom trenutku je istina da egzistiraju 125 računa sudskih depozita na kojima se u ovom trenutku nalazi negdje oko 500 milijuna kuna. I ja sam dogovorio sa ministricom pravosuđa gospođom Škare-Ožbolt da u narednom periodu ta sredstva se uključe u državni proračun i da se jednostavno eliminira ovih 125 računa. Također postoje 72 računa u Hrvatskoj poštanskoj banci i još uz tih 72 računa egzistira 101 podračun. Dakle, broj računa ne bi bio toliko zabrinjavajući ako na te računa dolazi samo uplata iz državnog proračuna koje su evidenitrane u sustvu državne riznice. Te ako služi za namjenu za koju su otvornei prije svega raspolaganje sa gotovinolm. Dakle, pitanje zatvaranja podračuna i usmjeravanja sredstva na jedinstven račun riznice, nije upitno i sve aktivnonmosti kokje će ovo ministarstvo poduzimati u narednom periodu ide ka tome da se dakle ukinu ti računi podračuni. I da koliko je to moguće da se sve plaća preko jedinstvenog računa riznice. Također postoji i problem kuna posbne namjene, preko kojih se povlače krediti međunarodnih i financijskih institucija, doduše što i je na određen način njihov uvjeti. Ali se mora osigurati da taj novac bude evidnetiran u proračunu a ne da nam se dogodi ako što smo već govorili onih 241 milion hrvatski željeznica, koji je evidenrtiran na tom jednom deviznom računu. Ali niti je evidnetiran u državnoj riznici kao primitak kredita, niti je na matičnom resornom ministarstvu evidenetirano ako rashod. I kada kasnije ću govoriti o onom dijelu koji čini deficit 2003. takvim kavim je, NO ima stavaka u proračunu dakle evidnetirani daje proknjiženo i gdje su izvršena znatna prekoračenja. Tako je na poziciju jamstvena pričuva otplate glavnica i kamata te naknade izvršeno prekoračenje iznos plana 566 milijuna kuna. I to, dakle, sada ću citirati članke zakona iz jednostavnog razloga mislim da oko nekih stvari koje su zakonom definirane nema potrebe raspravljati i dodavati političke dimenzije. Nego jednostavno konstatirati stvari anzvati pravim imenom. Dakle člankom 38. stavkom 3. Zakon o proračunu, proračunske stavkle za otplatu glavnice i kamate javnog duga mogu se izvršiti u iznosima iznad planiranog. dakle jamstvena pričuva 75,3 milijuna kuna, otplata glavnice 330, 2 miliona kuna, otpalta kamata 147,7 milona kuna i naknade zapravo 12,7 miliona kuna, ili ukupno 556 miliona kuna. Također rashodoi, temeljem rashodi prihoda od igara na sreću izvršeno više 83,9 miliona nego što je planirano. I to ured Vlade RH tza udruge 12 miliona i 93 tisuće, Ministarstvo vanjskih poslova 427 tisuća, Ministarstvo kulture 4 miliona 319 tisuća, Ministarstvo prosvjete i športa 34 miliona 985 tisuća. Ministarstvo rada i socijalne skrbi 25 miliona 882 tisuće. I Ministarstvo zdravstva 6 miliona 257 tisuća. Ili ukupno 83 miliona 963 tisuće kuna. Na sjednici Vlade RH održanoj 18. prosinca dakle 5 dana prije imenoavnja nove Vlade, i skoro mjesec dana nakon izbora donesena je odluka o preraposjeli sredstava planiranih u državnom proračunu RH za 2003. godinu, odluka daje suglnoast za izvršenje rashoda na neke aktivnosti u većem iznosu od planiranih u državnom proračunu Republike Hrvatske i to ukupnoj svoti 653 miliona i 200 tiusća kuna. Dakle iznad sredsava planranih u državnom proračunu. To je odluka Vlade Republike Hrvatske od 18. prosinca I isplate nepredvidivih obaveza temeljem kolektivnog ugovora za 2003. godinu ukupnom iznosu 300,3 miliona kuna veće su od planiranih za 102 miliona kuna. Planirana svota za tu namjenu je 198 miliona kuna. dakle, tu su ministarstvo pravosuša ukupno 56 miliona 189 tisuća, Ministarstvo prosvjete 102 miliona, Ministarstvo obrane 45 miliona 566 tisuća, Hrvatski zavod za zdrvstveno osiguranje 67 miliona, MUP 21 milion, dakle ukupno 296 miliona i ostale obveze temeljem koleketivnog ugovora 4 miliona i 208 tisuća ili ukupno 300 milina i 319 tisuća kuna. Gore navedena nedostajeća sredstva su rezultat kolektivnog ugovora odnosno aneksa kolektivnog ugvoora, kolektivnih ugovora koji su zaključćeni nakon donošenja izmjena i dopuna zakona o izmjenama državnog proračuna za 2003.godinu. Sada se postavlja pitanje kako jenetko mogao stvoriti obveze po kolektivnom ugovoru , ako za to nije imao osigurana sredstva u državnom proračunu. I ako se znalo da do kraja godine više neće biti niti jednoga rebalansa državnog proračuna. Temeljem izmjena i dopuna članka 46. Zakona o izvršenju dražvnog pračuna RH u 2003. godini Vlada je na prijedlog Ministarstva financija odobrima preraspodjelu sredstava, na stavci za isplatua nepredviđenih obveza temeljem kolektivnog ugovora u iznosu od 188 miliona kuna. Te na taj način na toj stavci osigurano 198 miliona kn. Povećani troškovi mirovinma i mirovinjskog primanja u odnosu na planirana sredstva na sljedećim proračunskim stavkama. Mirovine i mirovisnka primanja ukupno planirano 20 milijardi i 92 miliona, isplaćeno 20 milijardi 938 miliona. Ili prekoračenju u iznosu od 845,9 miliona kuna. Mirovine u inozemstvu planirano 281 izvršeno 324 ili prekoračenje 42,8 miliona. Porezi , prirez i ustega na mirovinu planirano 738 isplaćeno 799 ili ukupno veće 61 milion kuna. Dakle, što se tiče torškova mirovina i mirovinskih primanja ukupno iznad proračunom planiranih sredstava isplaćeno 949 ,7 miliona kuna. Za istaći je da su u iznosu prekoračenja zaduženja od 760 miliona kuna koja je preuzela središnja državna riznica, tj. ministarstvo financija od Hrvatskog zavoda za mirovinmsko osiguranje. Međutikm treba napomenuti da smo finacijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje također usvojili mi ovdje u proračunu. I onda ako se već htjelo ići u ovu transakciju onda je to trebalo predložiti prilikom donošenja izmjena proračuna i trebalo izmjeniti financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Stavke u proračunu za sekundarnu zdravstvenu zaštitu i ljekove na recept izvršene su u svoti većoj od planirah za 358 miliona kuna. Troškovi ljekova na recept plannirano miljardu 746 miliona, izvršeno milijardu 866 miliona ili prekoračenje od 120 miliona kuna. Troškovio sekunardne zdravstvene zaštite planirano 6 milijardi 164 miliona i 900 tisuća kuna, izvršeno 6 milijardi 402 miliona i 900 tisuća kuna, ili više 238 miliona kuna, ili sve ukupno 358 miliona kunav iše. Dakle dame i gospodo kada zbrojite ova prekoračenja koja su dakle isplaćena u prorčaunu mimo onoga što je bilo predviđenom izmjenom plana prihoda i rashoda državnog proračuna onda dolazite do podatke d aje miljarda i 800 na pojedinim pozicijama izvršeno prekoračnenje. međutim to izvršenio prekoračenje, ali ona je uredno evidentirano u poslovenim knjigama i to možemo reći ajde dogodilo se. Ali kada govorimo o deficitu onda mroamo spomenuti i sada ću to i dokumentirati sa određenim podacima. Dakle treći na tranše kredita za obnovu koja se provela preko HBOR-a. Ja sam rekao da je bivša Vlada donesla odluku o tome da se ide u obnovu 4 tisuće objekata i odluka je donesena 26. srpnja 2001. godine i rečeno je da će se 2001. godine da će HBOR zaključiti sa izvođačima radova u iznosu od 107 milijuna 264 tisuće 762 kune kredita, s tim da veli sa izabranim izvođačima radova sukladno odluci Vlade Republike Hrvatske HBOR zaključio ugovore o kreditu i to je ono što je sporno i to je ono što ja cijelo vrijeme govorim da se na takav način ne može i ne smije raditi. Ne može se kredit koji u naslovu nosi Ministarstvo obnove i razvitka da bi se izbjeglo knjiženje u proračunu, da bi se izbjegla evidencija, da bi se izbjeglo prikazivanje u deficitu taj kredit dati izvođačima radova i onda se veli, zaključuje ugovor o kreditu radi provođenja ugovorenih radova a po kojim ugovorima Ministarstvo za javne radove preuzima obvezu povrata kredita kao sudužnika. To jasno govori koja je tu knjigovodstvena ekshibicija i vratolomija napravljena da tih 100 pa 640 pa 577 milijuna ne bude na rashodovnoj strani proračuna i onda takva namjera je bila knjiženje tog troška, jasno se vidi isto u tom članku 1. gdje se kaže da će Ministarstvo financija voditi brigu da u državnom proračunu Republike Hrvatske za iduće godine osiguraju sredstva za povrat kredita preuzetog od strane Ministarstva za javne radove sudužnika sukladno stavku 4. i 5. ovoga članka. Dakle niti je Ministarstvo financija dobilo plaset od ovog Visokog doma da ovo može napraviti niti se ovo trebalo napraviti ovako kako se napravilo, a da se radilo onako kako se treba raditi onda bi na rashodovnoj strani Ministarstvo obnove i razvitka 2001. bilo 107 milijuna kuna rashoda za obnovu, 2002. 645 ili 6 milijuna, a 2003. 577 milijuna i to bi uredno i saborski zastupnici i svi oni koji prate ovo i koje to zanima, mogli vidjeti. Međutim, ono što se pojavilo kao rashod na rashodovnoj strani Ministarstva obnove i razvitka je povrat kredita. Odo prošle godine je to bilo negdje 247 milijuna kuna. Dakle to je nešto što jednostavno se pokazuje jasno što se u tom trenutku dogodilo i koja je bila namjera svega toga skupa. Neevidentiranje rashoda u Ministarstvu mora, prometa i razvitka, to su ona tri kredita od 241 milijun kuna koji su morali biti na rashodovnoj strani Ministarstva mora, prometa i razvitka koji su u trenutku kad bi s obzirom da je država dala jamstvo HŽ-u za te kredite, praktički naplatom jamstva se vodili kroz račun financiranja. Kratkoročni krediti Hrvatskih željeznica za isplatu plaće radnicima. Jutros sam govorio o tome. 600 milijuna krajem 2002. godine. 500 milijuna, zapravo 400 pa 500 milijuna tijekom 2003. godine. Nisu evidentirani kao rast državnog proračuna iako se zna kad se izdaju jamstva za koja je sigurno da će doći na naplatu u državni proračun onda se ta jamstva knjiže kao rast državnog proračuna. I sada da tu bi ili ne bi bilo spora, i je to rashod ovakav i je to rashod onakav, tih milijardu i 500 milijuna kuna će se trebati isplatiti iz proračuna ove godine. 31.3. je došlo na naplatu 600 milijuna kuna, 20.6. dolazi na naplatu 400 milijuna kuna, a u 12. mjesecu na naplatu dolazi 500 milijuna kuna. I to je ono što nitko ne može osporiti, to je ono što treba platiti i to je ono da li je to deficit prošle godine ili je to deficit ove godine. I ako gledate da je gospodarski efekat ovih zaduživanja isplate plaća i tekućeg održavanja u HŽ-u bio krajem 2002. u 2003. godini onda se ne može nikako govoriti da bi to trebao biti deficit 2004. godine kada taj kratkoročni kredit nema za sobom nikakav gospodarski efekat u 2004. godini. Izvršeni a nenaplaćeni radovi u HAC-u. U ovim materijalima ste dobili na kraju u prilogu odluke nadzornog odbora HAC-a. Dobili ste mišljenje Ministarstva financija koje je reklo da Vlada ne može donesti takovu odluku mimo Hrvatskog sabora jer Hrvatski sabor je donio odluku o financijskom planu HAC-a za 2003. godinu. Nadzorni odbor je donio odluku o izmjeni plana prihoda i rashoda pa kada su vidjeli, kad je to došlo na Vladu vjerojatno, da Vlada ne može samostalno izmijeniti plan prihoda i rashoda nego da to treba napraviti ipak Hrvatski sabor onda se na Vladi ta točka promijenila u plan izmjene plana građenja. Međutim i za izmjenu plana građenja morate imati dostatna financijska sredstva. Ako je Hrvatski sabor donio odluku da se za autoceste može potrošiti, za izgradnju autocesta u 2003. godini 5 milijardi i 600 milijuna, ja mislim da nitko u ovom Saboru ne bi bio protiv toga da je Vlada došla sa prijedlogom da se taj rebalans financijskog plana poveća za milijardu i 700 zbog toga da se završe nekakve dionice i mislim da je to odluka koja bi sigurno praktički jednoglasno prošla u ovome Saboru i to je ono što nije sporno. Zašto to nije napravljeno? Zašto to nije prikazano? Jer znate šta, Hrvatske autoceste u Ministarstvo financija je dostavilo dva podatka. Jedan je obračunski, dakle koliko je obračunato radova i drugi je o izvršenim radovima. I onda kad je misija Međunarodnog monetarnog fonda došla u prvi monitoring u Hrvatsku nakon sklapanja aranžmana, kad su vidjeli veliki nesrazmjer između obračunatih i izvršenih radova onda je u pismu namjere potpisano da će se HAC-u deficit računati prema izvršenim, a ne prema obračunatim radovima. Nenaplaćene obveze prema veledrogerijama. Pročitao sam vam što je bivša Vlada napisala u svom pismu Međunarodnom monetarnom fondu 16.12. gdje su rekli da će 0,1% bruto domaćeg proizvoda osigurati za podmirenje obveza prema veledrogerijama. Međutim iznos od 533 milijuna za koje i iz ove govornice i ovom Visokom domu dr.Hebrangu osporavalo se, govorilo se da laže, da ne govori istinu. Međutim ono što ću vam ja reći dame i gospodo tih 533 milijuna će biti plaćeno iz proračuna ove godine i najveći dio tog duga je već isplaćen jer smo manja potraživanja platili unatrag mjesec i pol dana. Neki dan smo podmirili prvu tranšu mjenica u iznosu od 100 milijuna kuna i ostalo je negdje još oko 180 ili 190 milijuna koja će se podmiriti do kraja 7. mjeseca jer je tako potpisan ugovor sa veledrogerijama. Isto tako prema potpisanom modelu, modificiranom modelu obračuna i deficita Vlada se obavezala da će sva potraživanja koja nisu plaćena u roku od 6 mjeseci proknjižiti u trošak nakon šest mjeseci. To je modificirani model obračuna i deficita prema obračunskom načelu koji je Vlada potpisala sa, prilikom potpisivanja stand by aranžmana s obzirom da ovih 533 milijuna je sa 31.12. isticalo šest mjeseci i Vlada je to morala uključiti u rashodovnu stranu proračuna, morala je prikazati kao dospjela a nenaplaćena potraživanja i vjerojatno da je to tako danas proknjiženo vjerojatno mi danas uopće ne bi raspravljali o ovim stvarima, jer mi ovdje danas raspravljamo u nekim segmentima o elementarnim knjigovodstvenim stvarima i porast nenaplaćenih a evidentiranih osoba svih ministarstava ukupno 389 milijuna obaveze koje su plaćene u prva tri mjeseca. Obaveze koje temeljem ovoga naputka koji je otišao korisnicima državnog proračuna da se ne smije unositi u riznicu nakon dospijeća nego da se mora izmišljati novi datum e sad se postavlja jedno pitanje, tko ima pravo promijeniti nekom datum dospijeća. Ako ste vi izvršili nekakvu uslugu ili kupili nekakav proizvod od nekoga. Ako na računu piše datum dospijeća tko ima pravo promijeniti ta dospijeća, samo s razlogom da bi taj račun unio u sustav državne riznice. Dakle, dame i gospodo, temeljem svega ovoga što sam rekao, rashodi ili deficit državnog proračuna 2003. godine se povećao za 3 milijarde i 510 milijuna. I ono što želim reći ovdje niti jedna ova stavka, mi nismo vršili intervenciju uknjiženja. Iz jednostavnog razloga, dobili ste proračun onakav kakav smo zatekli. Da vidite da je ono što smo ovdje pričali, ja nekoliko puta da je vjerodostojno. Da ni jedna pozicija ova nije proknjižena u proračun, i da nije evidentirano u državnoj riznici. I druga stvar, niti sam se ja kao ministar financija, a niti predsjednika Vlade i članove Vlade htio dovesti u zabludu da vršimo preknjižavanja po proračunu, pa da sutra nekakva revizija kaže da smo mi vršili intervenciju o proračunu. Dakle, izvješće o izvršenju proračuna je onakovo kakovo je bilo knjiženje tijekom 2003. godine, a u tom izvješću nemate ovih podataka o kojima sam govorio, a za koje ću još jedanputa explicite reći da je veći dio tih potraživanja plaćen u prvih 5 mjeseci ove godine, a ostatak će biti plaćen do kraja godine. Jer te 3 milijarde 510 milijuna je obveza koje je napravio, nije bitno koja to Vlada da li HDZ-ova da li ova, napravila je Hrvatska država i svaka Vlada mora poštivati te obaveze. I mislim da, cijela priča oko toga da li deficit 4,5 ili 6,7% i one priče koje smo vodili isto u ovom visokom domu u prvoj polovici 2000. godine, protekle četiri godine kad nam je možda politički trebalo, u onom trenutku kad se ustroj i državna riznica i u onom trenutku kad se uvede reda u državne financije će postati nešto, što će postati sasvim imaginarno i vjerojatno nekim zastupnicima u budućnosti će se možda ovo sve činiti možda i smiješno o čemu smo mi raspravljali. Međutim, u trenucima kad svaka, svako ministarstvo želi za sebe biti Vlada i Ministarstvo financija, kad postoje razno razni parcijalni interesi, normalna stvar da uvođenje državne riznice nešto što nekima ne odgovara. i to je vjerojatno bio velika prepreka mom prethodniku da nije državna riznica saživjela kao što treba. Ja moram reći da, postoje plaćeni programi, postoje plaćeni projekti s kojim se bolnice, već gotovi, s kojim se bolnice mogu vezati na državnu riznicu i evidentirat troškove. Zašto to netko nije implicirao, zašto to nitko nije pokušao napraviti? Ja to ne znam. Ali gledajući u ovom trenutku programsku pripremljenost i tehničku pripremljenost za funkcioniranje državne riznice, i s obzirom da za to treba skoro godinu dana, onda jasno da se na tom projektu nažalost kak se krenulo, da u tom momentu se stalo da je taj projekat zapeo takav kakav je. I, kako mi volimo jedni druge uvjeravati da ono nije ono što. Ja imam slučaj da jedan moj pomoćnik ministra kojeg sam zatekao, koji je otišao u mirovinu po razriješenju je podnio zahtjev da mu se isplati plaća za 4 mjeseca, za 4 godine. Jer čovjek nije primao plaću u Ministarstvu financija 4 godine. I to najbolje pokazuje o urednosti nekih stvari, a plaće za 4 godine nije zanemarivi iznos, da se razumijemo. i ja vam mogu pokazati zahtjev koji je čovjek podnio da mu se isplati plaća za 4 godine. To jasno ukazuje na ovakvim benignim sitnim stvarčicama kako, kad se neke stvari ne evidentiraju u državnoj riznici, ako se radi o većim iznosima, onda to može itekako utjecati na makroekonomske pokazatelje. I ono što bih još želio reći, da su postavljena određena ograničenja na vanjsku zaduženje i da su se određeni rashodi knjižili u vremenima kad su se događale i kad su imali gospodarski efekat, onda možda određeni makroekonomski pokazatelji ne bi imali takvu snagu kakvu su imali. I druga stvar, svima onima koji misle da sam ja ispod tepiha izvukao jutros onaj pismo predsjedniku međunarodnog, direktoru Međunarodnog monetarnog fonda, koji je blago budi rečeno u ovom trenutku prije nekoliko tjedana izabran za predsjednika Njemačke, dakle da to pismo nije istinito, i da ono sve što sam rekao da je potpisano sa stand by aranžmanom da nije istina, na web stranicama Hrvatske Narodne banke možete doći do tih podataka i možete se uvjeriti u istinu. A isto tako u tom pismu od 16. 12. u točki 13. stoji sljedeće, kao što je predviđeno stand by aranžmanom, Vlada je odobrila dokapitalizaciju Poštanske banke, misija IFS boravila je u Zagrebu u studenom kako bi obavila postupak i provjeru poslovanja banke, što će kako se očekuje rezultirati odobrenjem upravnog odbora IFS-a za kupnju 19% kapitala te banke. i to stoji u točki 13. ovog pisma koje je poslano 16. 12. 2003. godine, mjesec dana nakon izbora i tjedan dana prije nego što je nova Vlada trebala preuzeti vlast. Pa samo vama radi informacije, jer ovo vjerojatno za ovu odredbu ovoga članka 13. ovog pisma koje je potpisano i poslano direktoru Međunarodnog monetarnog fonda niste znali. Evo ga dame i gospodo ovoliko. Ono što je Ministarstvo financija utvrdilo, utvrdilo je da nije evidentirano 3 milijarde i 510 milijuna obveza. Nismo ovdje govorili, iako ste dobili u materijalima probleme sa dugom prema crkvi u iznosu od 251 milijun. Nije ovdje u materijalima ovdje navedeno ni one sudske tužbe koje u ovom trenutku ima nekoliko desetaka tisuća zbog neisplaćenih Božićnica, regresa, prekovremenog rada u 2000. i 2001. godini. To je sve ono što će utjecati itekako na rashodovnu stranu proračuna ove godine, a prije svega itekako će utjecati na rashodovnu stranu proračuna 2005. godine, ali u toj rashodovnoj strani i još nekim drugim stvarima što se tiče proračuna 2005. kad bude rasprava o porezu na dodanu vrijednost. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Želi izvjestitelj Odbora za financije i državni proračun? Predsjednik Odbora, gospodin Šime Prtenjača. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun još prošli tjedan zakazao sjednicu za jutros, neovisno o ovim događanjima i tada smo predvidjeli bili jednu točku, a to je bila korekcija PDV-a. Međutim, kako je u međuvremenu pristigao ovaj materijal iz Vlade, mi smo naravno danas uvrstili i taj dio kao i onaj Zakon o kamatama kako bismo efikasnije mogli danas, sutra i ova tri preostala eventualno dana dati svoj doprinos u ubrzanju aktivnosti oko završetka ove sjednice. Tako je došlo do promjene dnevnog reda i dopustite kratko izvješće odbora oko obračuna za prošlu godinu. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 10. sjednici održane 2. lipnja Prijedlog godišnjeg obračuna državnog proračuna RH za 2003. godinu, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada RH aktom od 27. svibnja 2004. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o predmetnom aktu kao matično radno tijelo. Sukladno odredbama članka 128. Zakona o proračunu, Vlada RH uputila je Hrvatskom saboru na donošenje prijedlog godišnje obračuna državnog proračuna RH za 2003. U uvodnom obrazloženju predstavnika Vlade RH ukratko je istaknuo najbitnije makroekonomske pokazatelje, te ostvarenje prihoda i primitaka, rashoda, izdataka i deficita državnog proračuna RH za 2003. godinu. U raspravi na odboru iznijeta su sljedeća stajališta. Novim Zakonom o proračunu koji se primjenjuje od 1. srpnja 2003. uvedena je obveza izrade i donošenja godišnjeg obračuna Državnog proračuna što osigurava još bolju kontrolu raspolaganja proračunskih sredstava a javnosti omogućuje uvid u sve segmente trošenja proračunskog novca budući se usvojeni godišnji obračun Državnog proračuna Hrvatskom saboru objavljuje u Narodnim novinama. Dakle javni je dokument. U prijedlogu godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu iznijeti su pored ostalog i ključni podaci u svezi izračuna ukupnog deficita državnog proračuna RH za 2003. koji se razlikuju od izračuna iz, izračuna iznosa deficita prethodne Vlade RH. Naime, primjenom metode tu je nastupila određena mala razlika, primjenom metode modificiranog obračunskog načela koji je bio dogovoren prema prethodnom “stand by” aranžmanu s MMF-om deficit za 2003. godinu iznosi 6,7% GDP-a i uključuje neevidentirane rashode središnjeg državnog proračuna i izvanproračunskih fondova i agencija te evidentirane neplaćene obveze ministarstava, izvanproračunskih fondova i agencija. Upozoreno je na nedopustivo povećavanje financijskog plana “HATS-a” bez odobrenja Hrvatskog sabora kojim su obveze “HATS-a” povećane za 1,12 milijardi. U tom kontekstu treba napomenuti da se Ministarstvo financija zadužilo u listopadu 2003. godine za račun HATS-a u iznosu od 760 milijuna kuna od čega je samo 530 milijuna kuna uplaćeno na račun HATS-a dok će 230 milijuna kuna morati Ministarstvo financija platiti u 2004. Mislim da je izvršeno. Dospjele neplaćene obveza bolnica, ma vjerojatno stoji veledrogerijama do kraja 2003. godine iznosile su 533 milijuna kuna što znači da postoji obveza proračuna u 2004. godini ali taj iznos je potrebno pribrojiti iznosu deficita za 2003. godinu. Na isti način treba prikazati iznos od 577 milijuna kuna koje je Ministarstvo za javne radove realiziralo preko HABOR-a o čemu smo čuli i maloprije, a to nije evidentirano u Državnom proračunu za prošlu godinu. Također neevidentirana povećanja kredita Ministarstva mora, prometa i veza u iznosu od 241 milijun kuna nisu provedena kroz državnu riznicu. Ukupne dospjele neplaćene obveze ministarstva iznose 956 milijuna kuna sa 31.12.2003. godine. Jamstva izdavana za kratkoročne kredite HŽ-u iznose 900 milijuna kuna, a Ministarstvo financija je platilo umjesto HVP-a 247 milijuna kuna. Navedeni podaci ukazuju da stvarni iznos deficita za 2003. godinu iznosi 6,7% bruto nacionalnog dohotka i treba predstavljati podlogu za daljnje pregovore s MMF-om Vlade RH nakon ovakvih spoznaja u stvarnom, o stvarnom deficitu Državnog proračuna u prošloj godini mora pored ostalog odgoditi primjenu smanjene stope PDV-a planirane za početak 2005. godine ukoliko želi ostvariti deficit Državnog proračuna od 4% ili niže u 2005. Ukazano je na potrebu što bržeg stavljanja u funkciju sustava državne riznice, to posebno izdvajamo. Naime državna riznica je trenutno u prvoj fazi razvoja što znači obuhvaćanje procesa izvršavanja i pripreme proračuna. Dio koji državnu riznicu čini sustavom za upravljanje informacijama i podrškom odlučivanju još nije implementiran, a to se odnosi na jedinstvenu glavnu knjigu odnosno cjeloviti računovodstveni sustav koji bi obuhvaćao praćenje poslovnih događaja i transakcija. Ukupni prihodi, potpore prikupljeni su u iznosu od 80 milijardi 992 milijuna kuna što je za 387 milijuna kuna manje u odnosu na plan 2003. Slabije ostvarenje proračunskih prihoda rezultiralo je smanjenjem prihoda s osnova: trošarina, carina i prihoda od doprinosa te poreza na dohodak. Ukupni prihod od trošarina u 2003. godini iznosili su 10 cijelih dvijesto ... [[Govornik se ne razumije]] milijun kuna, to smo posebno naravno izdvojili što je za oko 4,5% više u odnosu na prethodnu fiskalnu godinu, ali je taj iznos istovremeno signifikantan podbačaj u odnosu na plan i to za 387 milijuna kuna. Iz navedenih podataka proizlazi da treba ubuduće bolje organizirati kontrolu i naplatu posebno trošarina na naftne derivate jer su zabilježeni podbačaji u iznosu od 386 milijuna kuna. Ukupni rashodi i neto posudbe konsolidiranog središnjeg proračuna u 2003. godini izvršeni su na razini 86,634 milijarde kuna što je za 7,9% više u usporedbi sa 2002. godinom. Upozoreno je na činjenicu da su kapitalni rashodi, da kapitalni rashodi značajno odstupaju od planiranih vrijednosti za 2003. godinu tj. ostvareni su u iznosu od 10,477 milijardi kuna što je za 620 milijuna kuna iznad plana. Posljedica takvog prekoračenja izdataka su izdaci za investicije u infrastrukturu kod Hrvatskih cesta. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova: 8 za i 3 suzdržana odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje godišnjeg obračuna Državnog proračuna RH za 2003. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime KLuba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Što reći o ovom materijalu? On je na neki način, usuđujem se reći, “pase”. Prošle godine bivša vlast je utrošila 87,7 milijardi kuna što je uredno dokumentirano na ovih 546 stranica i na kraju je izgubila izbore. Prema tome ova rasprava svest će se na to koliki je bio deficit 2003. godine. Međutim jasno ovo više nije briga one već ove Vlade koja se ovim obračunom Proračuna za 2003. želi zapravo opravdati zašto neće biti u stanju držati PDV od 20%. I to je zapravo bit ove rasprave. Točno. Prilike u Proračunu za 2004. su takve da ne treba zavidjeti gospodinu Šukeru. Ima on dovoljno problema s MMF-om, izbornim obećanjima svoje stranke, svojim koalicionim partnerima, ali nitko nije tjerao novu Vladu na smanjenje PDV-a. No prije toga dvije stvari. 2003. Istra je iz Proračuna, to je vidljivo povukla pod navodnicima 48 milijuna kuna plus jamstva za “Bina Istru” što je smješno malo. No 2004. županija u istarskom proračunu ima svega rezerviranih 28 milijuna kuna što je gotovo ponižavajuće. To govorim samo da na vrijeme izrazim vjeru da iduće godine nećemo biti tako loše zastupljeni kao prethodne ili ove godine. To se odnosi jasno i na Primorsko-goransku županiju. Drugo, IDS će se ponovo založiti i ovom prilikom da se tzv. izvanproračunski fondovi već jednom inkorporiraju ministarstva kako bi ih zastupnici mogli početi nadzirati. Mi se borimo npr. da jedna zvjezdarnica Višnjan koja je otkrila 1500 asteroida koji diljem svemira nose hrvatska imena, istarske toponime i tako dalje dobije 200 tisuća kuna, a kroz te izvanproračunske fondove raspolaže se bez mišljenja Sabora sa stotinama milijuna kuna. Izvanproračunski fondovi, mirovinsko, zdravstveno, Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste i Fond za zapošljavanje 2003. potrošili su 12,1 milijardu kuna. I ove godine također nismo mogli raspravljati o investicijama prije svega Hrvatskih cesta, Hrvatskih voda. 2003. to je bilo 3,3 milijarde kuna, ove godine sigurno više, koji će se trošiti opet po nekoj diskrecionoj volji stranke koja je na vlasti, kao što se to činilo i 2003. godine. Ovaj puta vjerojatno radi lokalnih izbora, onaj puta radi parlamentarnih izbora i tu praksu razumljivo treba već jedanput prekinuti. Gospodo, centrali dio ovog obračuna trebao bi zasigurno biti deficit o kojemu je gospodin Šuker i najviše govorio, a koji je izražen na strani 485. Koliko je sad on? Da li je on tih 4,5% GDP-a ili je 6,7% bruto društvenog proizvoda? No, o tome više kada na red dođe sam PDV. Ovom prilikom samo toliko da se 2003. od PDV-a uprihodovalo respektabilnih 28,1 milijarda kuna, što je svaka treća proračunska kuna. Znači, PDV je apsolutno najizdašniji porez, najsigurniji prihod državi i konačno najznačajniji porez. No IDS ostaje na stavu da Vlada ima dovoljno manevarskog prostora da smanji PDV za ovih 2 poena. Točno, od toga neće se ništa spektakularno osjetiti, nikakvo pojeftinjenje i slično. To smanjenje će vjerojatno najviše pogodovati trgovcima, tj., gospodarstvu, ali teoretski svaki bi građanin mjesečno u Republici Hrvatskoj mogao profitirati za 6 do 7 kuna, počev od 2005. i upravo za tih 6 do 7 kuna mjesečno po građaninu IDS je glasao za Zakon da se smanji PDV. Za ovu Vladu, s druge strane, najteža će zasigurno biti ova 2004. godina kada na naplatu dospijeva 22 milijarde kuna ino i domaćeg duga. Ako Vlada znači pregrmi 2004. godinu druge godine će im biti neusporedivo lakše. Nešto će rasti bruto društveni proizvod. Od rasta bruto društvenog proizvoda Vlada može zahvatiti u javne financije 50% tog novca. Moraju, jasno, rasti i plaće, penzije, invalidnine i slično, ali 2005. neće ni približno ministru Šukeru biti teško kao 2004. Pogotovo ne ako se zadrži stopa PDV-a od 22%. Stoga se postavlja pitanje, što je pametnije, da tih 2% ide prema građanima, gospodarstvu ili u Ministarstvo financija? Od trošarina se, čuli smo maloprije i od predsjednika Odbora za financije, 2003. ubralo 7,8 milijardi kuna, 97,5% planiranog. Sad bi to trebalo komparirati sa 2002., ali stvar su spasile izgleda kupci automobila koji su platili 250 milijuna kuna više nego se planiralo na početku godine. Kako taj, ono što bi trebalo biti nužno kapital, usmjeriti u neka osobna sredstva. Kako da taj kapital bude u funkciji razvoja Hrvatske, a ne samo povećanja vanjskog duga. Jasno je, voziti se mora, bez auta se ne da, ali dajmo privucimo barem nekog relevantnog proizvođača automobila da uloži u Republici Hrvatskoj. Jasno je, neće se ovdje sklapati automobili i nemojmo biti naivni. Bilo bi to nerealno očekivati, ali ovdje se mogu proizvoditi određeni dijelovi i ne da de facto, pod navodnicima, monopol na to ima Buzetski Cimos koji godišnje izvozi oko 50 milijuna dolara u autodijelovima. Ovdje, kada je riječ o trošarinama, bilo bi zanimljivo vidjeti mjesečnu potrošnju pojedinih proizvoda, točnije koliko je istinito da se npr., u 7. ili 8. mjesecu ubire manje PDV-a, nego recimo u 5. ili 4. mjesecu. No kada su trošarine posrijedi mene zanima prije svega nafta. 2003. od nafte je uprihodovano 3,3 milijarde kuna ili 94,3% od planiranog. Treba opet to jasno usporediti sa 2002., to nisam učinio, ali logika govori da usprkos drastičnom poskupljenju nafte 2003. uprihoduje se manje novca nego godinu dana prije. Zašto? Jer ljudi štede, jer im nafta postaje sve više luksuz i navodno da se u Proračunu za 2003. prihodi od trošarina na naftne derivate i dodatno smanjuju upravo zbog činjenice da nafta svakih 15 dana poskupljuje. Dozvolite mi osvrt na još 3 stavke iz ovog obračuna. To su zajmovi, tj., krediti, jamstva i deficit u dijelu zdravstva za 2003. od 533 milijuna kuna. Kod obveznica, npr., kod japanskog Jena kamatna stopa je 1,23% godišnje. Tako sam barem ja shvatio. A kod eura 4,65% godišnje. Kod domaćih obveznica kamata je 6,87% godišnje. E sad, pa i pod cijenu povećanja vanjskog duga, što je racionalnije, da li plaćati cijenu kapitala na ino tržištu od 4,65%, znači stranim kreditorima ili domaćim bankama, nota bene u stranom vlasništvu, plaćati 2,2 poena više ili 6,87%, znači, kamate godišnje. Znači, tim bankama koje opet dobit iznose iz Hrvatske, a koje se s druge strane i zadužuju u inozemstvu da bi mogle servisirati proračun ili Vladu pa se stalno vrtimo u jednom začaranom krugu vanjskoga duga. Znači, država se ne zadužuje konkretno u inozemstvu, zadužuje se znatno skuplje pri domaćim bankama, ali se ove zadužuju u inozemstvu da bi mogle kreditirati državu i mi nikako da iziđemo iz tog spiralnog kruga vanjskoga duga koji je na kraju 2003. iznosio 23,7 milijardi USA dolara, a koncem 2004. zasigurno će premašiti cifru od 27 milijardi dolara, a možda će dostići iznos od 28 milijardi dolara. Ono što je sigurno bilo pohvalno 2003. da se je kratkoročno kreditiranje vršilo pri nizu domaćih banaka, od Zagrebačke, Privredne, Poštanske, Istarske, Kreditne, Erste, Habora, Hipobanke, itd. i da kada je kreditiranje države već sigurno najsigurnije plasiran novac, Vlada ne smije, držim, ni sada pogodovati niti jednog financijskoj instituciji. Što se tiče jamstva, najprije da spomenem "Viktor Lenac". "Viktor Lenac" nije bio jedini privatni partner Vladi. 2003. izdato je 11,7 milijardi kuna jamstava. Tvrdim, i danas bi se Vlada trebala aktivnije angažirati u "Lencu" jer bankrot "Lenca" znači i bankrot više stotine, prije svega, malih kooperanata od kojih obrtnici jamče čitavom svojom imovinom. Oni koji imaju trgovačke društvo na fakturirani račun de facto morali su platiti porez, znači, PDV i ostale usluge, a naplatiti u stečaju neće ništa. Konačno, propašću "Lenca" Hrvatska gubi jedan dio deviznom prilijeva. Tvrdim, Rijeka karakter pomorskog grada, poglavito ako imamo na umu činjenicu da su ostali bez "Croatia line"-a. 2003. protestirano je i plaćeno iz jamstvene pričuve 696 milijuna kuna. I to ja držim, ovaj pregled je najbolji dio ovog izvješća. Tko je sve državi ostavio obvezu da plati umjesto njega. Na prvom mjestu je toliko razvikan Hrvatski turistički sektor. Tj., onaj dio koji nije privatiziran, od hotela "Lav", "Zlatnog rata", "Vodičanke", "Kaštelanske rivijere", apartmani "Medena", hotela "Živogošća", svi nacionalni parkovi na Jadranu su također u toj grupi. Jasno, i Nacionalni park Brioni za koji je država platila 3 milijuna kuna, a ujedno Jadran, Crikvenici, Novom Vinodolskom, Risnjaku, Rijeka, itd., ne treba ni trošiti riječi. Ovdje, interesantno, nema "Sunčanog Hvara", to je broj jedan. I broj dva, hoćemo li privatizirati te tvrtke ili će ih država vječno sanirati. Odluka je na Vladi ali privatiziran sektor ipak nosi neku dobit državi, ne samo gubitak kao njeni sustav ili sustav u njenom vlasništvu. Nosi neke investicije, a ne isključivo samo ruglo i devastacije. Ja sam apsolutno tamo gdje je moguće za radničko dioničarstvo, međutim, nakon samoupravljanja i prvotne akumulacije kapitala koje je sprovedeno u ovoj zemlji, sumnjam da će on zaživjeti kada nam je radništvo osiromašeno kao što možda nikada u povijesti na ovim prostorima nije bilo. Jasno u taj paket, kada govorimo o jamstvima treba ubrajati i metalni sektar, poljoprivredu, od PIK-a Vrbovec do IPK Osijeka pa sve nadalje. Ali od ukupno protestiranih 696 milijuna kuna jamstva na turizam otpada 232 mlijuna kuna, poljoprivredu 140 milijuna kuna, brodogradnju svega 11,2 milijuna kuna, za prošlu godinu, jasno već ove godine je zbog Lenca morao ministar izdvojiti preko 200 milijuna kuna, na gospodarstvu ispada 179 milijuna kuna, na Istru od tih 696 milijuna kuna otpalo je onih 3 milijuna kuna Nacionalnog parka "Brijuni". I za kraj, strana 485, gdje se govori o deficitu od 12,9 milijardi kuna ili 6,7% bruto društvenog proizvoda, koji je znači bruto proizvod 2003. iznosio 193 milijarde kuna. Tu se spominju i dospjele ine naplaćene obveze veledrogerijama do kraja 2003. od 533 milijuna kuna a o ćemu je ministar dosta govorio. Tih 533 milijuna kuna kao ja to shvaćam to je defacto još jedna u nizu sanacija zdravstva, kratko otprilike rečeno. Bilo da je riječ o KBC-u Zagreb, Rijeci, Splitu, Osijeku itd.. Opća bolnica Pula međutim, po tom osnovu nije dobila kao ni toliko puta do sada niti kune. Tu ustanovu Ministarstvo zdravstva tretira, ja ne znam, kao da nije u Hrvatskoj. Istina Istra do 43. nije bila u Hrvatskoj ili 45. nije važno ali je zahvaljujući ... [[Govornik se ne razumije.]] integrirana u teritorijalni pravni korpus Republike Hrvatske i nije fer da se ne sanira i tu ustanovu kao što se saniraju druge zdravstvene ustavnove diljem Republike Hrvatske jer županija sa proračunom od 200 milijuna kuna ne može financijski pokriti dubioze koje godišnje mislim, u bolnici koja na godišnjoj razini također uprihoduje negdje oko 200 milijuna kuna. To se jednostavno mora shvatiti. Konačno tko je tražio da opće bolnice budu županijske a na ništa vi ne možete utjecati niti na sistematizaciju, ni na buđet bolnice, niti na plaće, niti na kolektivne ugovore a navodno i nabavka će se uskoro centralizirati na jednome mjestu. Nametnuta je zakonska obveza a sredstva nisu osigurana. Ovaj proračun, pardon, obračun proračuna za prošlu godinu pokazuje još nešto, posemašnu centralizaciju koja sve više prerasta u metropolizaciju. Bojim se da za Hrvatsku to jednostavno nije obečavajuće jer takva cnetralizacija guši Republiku Hrvatsku. Tamo gdje bi država mogla zasigurno buduće snaći ili pronači dostatna sredstva sigurno 400, 500 milijuna kada bi na jedan drugačiji način oporezovala monopoliste od onih ne znam koji se bave telekomunikacijama, duhanskom industrijom, bankama i tome slično. Međutim, ta centralizacija, ovakva kakva je danas u zemlji omogućuje samo jedno, posvemašni nadzor i to je po mom sudu jedan krajnje, besperspektivni trenutak zemlje u kojem se nalazimo i ogroman problem za ministra financija. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik potpredsjednik Milinović.
Moram ispraviti kolegu Kajina, nisu ostale bolnice u Republici Hrvatskoj sanirane a da nije samo Pulska opća bolnica, sanirane su one bolnice koje su u vlasništvu države i one opće bolnice koje su na području od posebne državne skrbi. Dakle, nije to samo Pulska bolnica, nije odnos ove Vlade 1 prema Pulskoj bolnici a jedan prema recimo šibenskoj ili nekoj drugoj bolnici. Znači sanirane su one bolnice koje su u vlasništvu države.
U ime Kluba SDP-a, poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Na početku u ime Kluba imam obvezu reći sljedeće. Mi ovdje raspravljamo o tome kako se troši i kako je utrošeno više od polovice onog što je u prošloj godini u ovoj državi stvoreno. Dakle, riječ je o izuzetno važnoj raspravi koja je izuzetno vezana uz ovogodišnji tijek gospodarstva i svega što se događa. Raspravljamo o tome u uvjetima u kojima su prilično, prilične napetosti s obzirom na to da je Vlada sadašnja službeno optužila bivšu Vladu da je citiram: "...prevarila javnost, naravno i sve druge.". Nažalost mi smo dobili ovaj disk, stranku jučer u 12,30. Ja sam bio u izbornoj karlovačkoj jedinici sa predsjednikom Države i dobio sam ga u 20 i 40 sinoć. Jutros je u 8 bio Odbor na tu temu koji je raspravljamo od 8,15 do 9 i sada je rasprava. O prevažnoj temi razgovaramo u nervozi koja je proizvedena, ja pretpostavljam sljedeći. Sabor je pred situacijom da zbog MMF-a treba vratiti PDV natrag jer treba poći u Washington, završiti razgovore sa MMF-om. A o PDV-u ne možemo razgovarati a da se očito ne razgovara kao što se vidjelo iz uvodnog izlaganja bez toga što je to deficit 2003. godine. Sve to čini ovu raspravu i ovu situaciju dosta nervoznom i ishitrenom što svakako nije dobro i imajući na umu i ovo izvješće mislim da imamo više nego dovoljno razloga za zabrinutost u hrvatskoj ekonomiji i financijama u ovome trenutku. Osobito, osobiti razlog za zabrinutost ima i hrvatska Vlada. Naravno u velikoj je to mjeri vezano uz javne financije. Evo zašto. Primjerice, odustajemo od PDV-a kojeg smo predložili odnosno zaključili da se smanji prije kratkog vremena. Međutim, te blamaže nije trebalo jer ona smanjuje vjerodostojnost ekonomnoske i financijske politike zato šta su se sve brojke znale u trenutku kada se predlagalo od Vlade da se smanji PDV. Molim vas, na stranici 18 i 19 obrazloženja Državnog proračuna kojeg smo donjeli početkom ove godine. Vlada je navela da su te obveze koje ona kao preuzima 12 milijardi 501 milijun. Sada u obrazloženju navodi da su 12 milijardi 886 milijuna. Te obveze su dakle kako god ih ona mislila da ih još može otkrivati iste odpočetka gotovo na istoj razini i bile su poznate i kada je predloženo smanjenje PDV-a i kada je donošenj proračun za ovu godinu. Koliko je to sve delikatno pokazuje činjenica da mi zapravo imamo 2004. godinu koja je i svim ovime o čemu govorimo predodređena. Ona je za gospodarstvo prohujala, mjere koje su se donjele, donjele su se a nisu se donjele neke naročite mjere i nema više nećega što se može donjeti što bi do kraja godine gospodarstvo unaprijedilo. Gdje je nama u ovoj situaciji kako prikazuje i ovo izvješće naprosto plan s kojim ćemo svoje hrvatske interese predočiti kao prioritete u Europi, povećati zapošljavanje, plan povećanja životnog standarda koji je izravno obećanje. Priprema se sada dakle ukidanje poreznih olakšica. Kako će se vratiti dug umirovljenicima. Ne znam da li plaćaju tv pretplatu. Projekti se reduciraju. Izdržavamo 30% veći broj funkcionara kako je pronašao Pravni fakultet od onih koji je imao Račan unatoč tome što se išlo kao na redukciju ministarstava, činovništva itd. Lijekove će građani plaćati sve više i prema današnjoj najavi Ministarstva zdravstva. Porodiljama i djeci dajemo neprimjereno malo. Molim vas, o preglednosti i transparentnosti je već bilo govora, ona se vrlo često govori kada je riječ o financijama i kao ranije stvari nisu bile transparentne. Međutim, u dva financijska fonda koja imamo ja sam vam već govorio, po pet je članova upravnih odbora, u njima su sada 10 HDZ-ovaca. U vrijeme Račanove Vlade u njima iz opozcije sjedio ministar Šuker i još neki drugi. DA bi usljedilo transparetno i vidljivo . na koji će način Vlada odrediti koji lokalci gradovi, županije, općine ove gofdine mogu u neke projekte lokalne. Ali niej to nevažno pred izbore koji su lokalni. U ograničenjima koje postavila i gdje će se arabitirati u okviru Vlade tko će s kim ići i tako dalje. SVe to skupa nije gospodo preglednost. Tvrdim MMF nije dobra isprika za PDVe, PDVe je naprosto nerealno i loš potez, mi smo smanjili 2plus 2 doprinose i to je bilo bilje trebalo je i sada učiniti. Povrh toga dugovi pak nisu razlog za smanjenje PDVa i obveze iz prošlosti. U ovoj godini od PDVa stopa PDVa se ne smanjue ostaje 22. Ona tek u idućoj godini je predloženo dabude 20. A ua ovoj godini se kao pdomiruju te sve silne obveze iz prošlosti. Osim toga ja znam da su fianncijske goidne povezane, ali isto tako znam da je vlada rekla daće boljom naplatom prihoda osiguarti 6 milijardi dodatnih kuna izvora i da će pokriti nedostatna sredstva. i da u vezi sa time da ne govorim dalje, nego da samo naglasim da je proglašeno u državi da su financije u katastrofi. To je mislim učinjeno službeno na Vladi, to nij edovoljno odgovorno. Da su financije u katastrofi burze bi pale, poduzećabi bankrotirala, tečaj kune bi odletio, trgovci bi digli cijene, police bi se ispraznile, u ovoj državi nema nikakve krize, financija. Dapače ona u tom pogledu dobro funkcionira. Imamo problem i u tome što na žalost nije jasno što se razvojno događa. Nastojali smo u prošloj vladi gurati gospodarski rast, stratešku infrastruktruu, i financijsku konsolidaciju . Od tuda i zapopljavanje, i ceste, i obnova, i pruge i mala poduzetištva i tako dalje i tako dalje. Mi sada imamo na djelu smanjivanje projekata, nema pokrića za troškove političkih obećanja, i nema dovoljno ali istodobno javlja se sve više razloga za nelikvidnost. Imam podatak od danas da neke kvalitetne hrvatske tvrtke koje su izvršavale svoje obveze u roku od 90 dana i 60 i manje, sada to čine u roku od 4 mjeseca. Dakle gospodo, obveze dugovi i problemi u proračunu uvijek postoje. Možemo o njima detalno govoriti. Međutim nije dobro da ovoj našoj vladi sada te obveze su dobro došle i trebaju i da ih na stanoviti način maksimira. Jer joj je potreban visoki deficit 2003. jer samo u ti muvjteima ondam ože pokazati i ostvarivati konstrukciju za svoj proračun u narednom razdoblju. To nije dobro za Hrvatsku. Nije dobro za rebalans koji očito sljedi koji će dalje samo odraziti se na pad investicija, i tako dalje. Inače izvješće je u mnogim elemetnima vrlo prihvatljivo, tu su i prihodi prikazani i rashodi i što je najvažnije pokazuje se kako su dobri gospodarski tendovi. Vlada kad je došla onda jer ekla da su trendovi silazni i da ostavlja se tu depresija u gospodarstvu. Prije tri dana vidimo da je situcija dobra. Prihodi su dobro naplaćeni 99,5% je ostvarenje prihoda od vrlo ambicioznog plana. PDVe je porastao 8,5% u odnosu na godinu prije. Prihodi se ostvaruju inače više nego se gospodarska aktivnost, i sve to zapravo znači da se financije držav eučvršćuju,. A ovdje 100 puta sam čuo koliko su financije države nesređene. Poboljašni su znatno uvjeti da se država zadužuje, tržite kapitala je četri puta jače, svak ugodinu je 100% jače, neka štednja stambena i druga je 20% veća, profitabilnost poduzeća i potencijal za razvoj je vrlo velik. Mi se možemo složiti ovdje i u vezi sa bitnim pitanjima deficita to je sljedeće. U središnjoj državi točno je došlo je do isplata božničnica, darova za djecu , dio ljekova je bio iznad plana i nastoa je problem sa plaćama sudaca i MUPa krajem godine. To je ono one stavke o kojima gospodin minitar govori d asu untur budžeta ostale dijelom neporkivene. To je evidentirano to se dogodilo na žalost, pod pritiskom kolektivnih ugovora i drugog. To nije bilo u cilju promidžbe izborne i druge, jer je to bilo daleko poslje izbora. Ali se morala izvršiti ta obveza, riječ je i o drugim stvarima. Jednom rječi kada je ovo je želim naglasiti u vezi sa deficitom mi se tu u sljedećem slažemo on je lani planiran u stand by aranžmanu da bude 5%. Izgledalo je da će biti moguće i 4,5% o tome smo se i suglasili u jednom od standardnih papira koji se sada veliča kao neko famozno pismo, a takvih je pipira više, koje smo zajendo napravili MMF i mi. Procjenjujući da će sitaucija biti bolja od 5%. Ovdje se sada pokazuje zapravo da je deficit u tom djelu je oko 4,9 konsolidirane države. I tu mi možemo razgovarati o nekim dtaljima ali u osnovi stvari su jasne. To potvrđuje i bilten narodne banke koji možete provjeriti broj 90 na str. 60. koji poklazuje da je neto zaduženost države u čvrstoj relaciji sa deficitom , lani prirasla 4,15. dakle deficit je bio tu negdje 4,8 ili 4,9, 5,00, 501 ili nešto oko toga. I to je ono o čemu možemo razgovarati. Drugo j epitanje svega onoga što se sada posložilo, da bi još ušlo u proračun. I tu je glavni razmimoilaženje oko kojega se teško možemo razumjeti. Ja u vezi s time moram reći sljedeće. Postoje 4 metode knjiženja, ...86, ..01, postoji i ju model i postoje modifikacije međunarodnog monetarnog fonda. Mi nisnmo prihvaćali ono što je međuanrodni monetarni fond inzinstirao da se prihvati. Vidim on sada uključuje i vlada prihvaća i HABOR, i sve što je u vezi sa HŽom i tako dalje. ali sutra će MMF tražiti da se i druge stvari uključe pod njegovu ingerenciju u stand by aranžmanu. Zašto ne Ina, zašto ne Poštanska banka ona je državna kao i HABOR zašt one stro drugih poduzeća. Ja vas uvjeraavm da međunarodni monetarni fond to širi kao što je proširio u latinskoj Americi. U Kostariki, u Gvatemali, boloviji, Hondurasu i tako dalje. On uključuje ne samo ovakve državne banke i državna poduzeća nego i druge. Međutim mi nismo pristali na model latinske Amerike MMF u obračunu deificita. I u tome je sva razlika i sav problem . Još jednom ću otvorneo reći, da je bilo do MMFa nikadane bi počeli graditi cestu Split Zagreb. 24. kolovoza 2001. godine suglasili smo o odluci da se ide u tu izgrdnju. Ta izgradnja bi trajala idućih 10 , 15 godina da smo slušali MMF. Nje bi bilo ali je nikako ne bi bilo ovako kako je asda napravljena. MMF je partner s kojim treba pregovarati, i s kojim se ne možće uvijek pomiriti. Prema tome, mi smo postigli to da se u okviru modificianog obračunskog modela ostvari to da ugovorne obveze s prate, to su t zv. ...vodi se o tome evidencija ali u deficit ulaze samo dospjele obveze. Šta su dospjele obveze to je pitanje izmđu ostaloga najansi, dali je dospjela obaveza kada ste izgradili temeljem kuće ili kada ste kuću završili. Da nismo izgradili ceste u 11 i 12 mjesecu vi bi sada gradili iz u 1. i 2. mjesecu, a platili bi ih i u jednom i u drugom slučaju osim ako se od cesta ne odustaje, a ne bi trebalo odustati jer s njima možete u konačnici riješiti sve financijske problemu ovoj državi ako treba. Slično je kod obnove koja se često spominje. Molim vas, u obnovi je situacija specifična. Hrvatskoj nitko nije pomogao u njezinoj obnovi što je jedinstveno u povijesti. Mi smo uspjeli na visokoj razini polučiti to da razgraničimo troškove obnove, da obnovu izvedemo brzo ali da je plaćamo u vremenu u kojem ona bude moguća da se podmiri. Prema tome umjesto perfektnog knjigovođe mi smo ovdje htjeli biti dobri i odgovorni za interes Hrvatske i na taj način naravno da sada dospijevaju neke obveze. Normalno da dospijevaju i dobro je da dospijevaju, a da su kuće i sve ostalo već obnovljeno. Ili da vam dopustite kažem još nešto. Recimo zdravstvo se tu stalno isto tako navodi, evo moram zaključiti, svaki čas ću, dopustite predsjedniče da još to kažem. Međutim u zdravstvu ste sada naslijedili 530 milijuna duga. Oprostite ja sam naslijedio milijardu i 700 2000. godine. Osim toga zdravstvo je tako suptilan sustav, osjetljiv i težak da su u njemu stalno problemi. Uostalom ministar je proglasio izvanredno stanje sad u njem i bit će tih problema još. Dakle sve obveze nisu deficit. Mi smo to polučili u dogovoru s MMF-om i od ovih 12,5 ili 12,8 milijardi obveza koje su naslagane kao stare obveze zapravo je svega oko milijardu, milijardu i 100 milijuna obveza koje se mogu smatrati onim što bi trebalo normalno tretirati kao moguće povećanje deficita, ne sve ostalo. Sve ostalo je velika priča o kakvoj sam vam ovdje govorio. Još samo …
Hvala lijepa. Nemojte. Ili ćete se javiti još, bit će prigode da … Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče ispravio bih netočan navod gospodina uvaženog kolege Mate Crkvenca gdje je ustvrdio da se sili ovaj Hrvatski sabor zbog pritisaka MMF-a da vrati PDV natrag. Točno je da smanjenje PDV-a se ne može provesti zbog zaduženja ovogodišnjeg proračuna i neistinitih prikaza stvarnog stanja te ugovornih formi sklopljenih od raspisivanja izbora pa sve do 1. mjeseca 2004. godine. To je točno. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Gospodine predsjedniče sasvim je netočan navod kolege zastupnika da je ova Vlada netočno obavijestila hrvatsku javnost o deficitu u proračunu. Ona je sasvim točno obavijestila hrvatsku javnost koja to ima pravo znati, da je naknadno utvrđenih neplaćenih i neevidentiranih obveza u iznosu od 3,5 milijarde koliko je smanjen manevarski prostor ovoj Vladi. I sasvim je netočno da smo govoreći o pokušaju smanjenja PDV-a rekli da je moguće naplatiti 6 milijardi. Moguće je naplatiti 3 milijarde, ali 6 sigurno nije koliko je potrebno da bi se namirio zatečeni deficit. I neću sada govoriti o drugim stavkama, ali ako govorimo o 3,5 milijarde onda je to po svakoj županiji negdje oko 170 milijuna kuna koje su se mogle utrošiti, a već su potrošene unaprijed. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod poštovanog gospodina zastupnika Crkvenca, da je odustajanjem od PDV-a da su se sve brojke znale kad se predlagao PDV. Na žalost ni hrvatska Vlada ni Hrvatski sabor nisu znali te podatke o kojima sada govorimo. Deficit je bio prikazan 4,5 da bi kasnije konstituiranjem ove Vlade došao na 5,9 a sada govorimo već o 6,7 i slažem se da blamaža koja je prisutna nije trebala, da su se sve stavke znale o kojima sada govorimo, a bez znanja Hrvatskog sabora i bez odobrenja Hrvatskog sabora povećavane su stavke i financijski plan pa tako i u Hrvatskim autocestama za milijardu, 1,12 milijardi, u Ministarstvu za javne radove isto tako nisu prikazivani u proračunu, za HBOR 577 milijuna kuna itd. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Kolega Crkvenac je rekao da je bilo po MMF-u nikad ne bi počeli graditi autocestu Zagreb-Split. Pa niste vi počeli delati autocestu Zagreb-Split. To je nekaj malo prije počelo, vi ste samo nastavili tak da se to niste morali sekirati. I drugo, rekli ste da ste imali u planu financijsku konsolidaciju napraviti. Pa nije baš uspjela koliko vidimo iz rezultata obračuna za 2003. godinu. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Božica Šolić.
Ispravljam netočni navod, jer je netočno da ova Vlada optužuje bivšu Vladu. Ja bih samo jedno činjenično stanje rekla, a to je da je deficit Hrvatskih autocesta u iznosu od 1,6 milijardi koji je veći u odnosu na planirani deficit nije kod donošenja rebalansa državnog proračuna za 2003. godinu uzet uopće u obzir jer nije izvršen rebalans financijskog plana HAC-a na koji treba dati suglasnost Sabor a koji ulazi u konsolidirani plan prihoda i rashoda državnog proračuna i izvanproračunskih fondova. To su činjenice i to je neosporno sa činjeničnim stanjem ove Vlade. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, molim kolega Crkvenac izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozivam se na 209. članak ali i 214. Gospoda većinom nisu ispravljala nikakve krive navode. Oni su povrijedili Poslovnik. Molim vas, ja sam ustvrdio izrijekom da sve obveze nisu deficit i to stoji. I isto tako je činjenica da primjerice Državna riznica danas 90% svih obveza plaća izravno prije kad smo mi došli bilo je to 10%. Ne može se govoriti o neefikasnosti i nemoći. To nisu ispravci, nikakvi ispravci navoda.
Poštovani kolega ja sam vrlo pažljivo pratio i zapisivao. Ispravljane su tvrdnje koje ste vi iznosili. Pogledajmo fonogram, svaki od zastupnika koji je osporavao iznosio je, osporavao je vaše određene činjenične tvrdnje. Poštovani zastupnik Ivan Bagarić ispravak netočnog navoda.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Kolega Crkvenac je kazao da je za ovu Vladu dobro da ima visok deficit kako bi tobože se opravdala za ovo i ono. To je netočno. Za ovu Vladu je, a i državu je dobro da ima Vladu sada koja je odlučila uvesti red u javne financije, a nije dobro što je naslijedila Vladu koja zapravo to nije bila, to je bila skup ministarstava koja su očito činila što su htjela i proizvodili ovoliko velike troškove i deficit.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Pošovani gospoine predsjedniče ispravljam netočan navod kolege Crkvenca koji je rekao da su nepodmireni dugovi isplate za božićnice, za darove za djecu što je sam ustvrdio da je to točno da su dugovi, ali da to nije bilo u vrijeme predizborno. Na žalost bilo je 2001. godine podsjetit ću, kolektivni ugovor je potpisan sa srednjoškolskim I osnovnoškolskim sindikatima 2003. godine nitko nije platio te božićnice niti darove za djecu, da bi bilo tužbe u školama krajem 2003. godine. A sada dolaze na naplatu.
Ministar Šuker, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Počet ću od one zadnje konstatacije svog uvaženog prethodnika, doktora Crkvenca kad je rekao da je njega zatekao dug od milijardu i 700 milijuna u zdravstvu. Da. Ali isto tako kad smo govorili o tom dugu, ja sam onda rekao kao zastupnik, daj Bože da sljedećega ministra sačeka isti dug. I samo radi istine, radi javnosti, vi niste vratili taj dug, vi ste se zadužili, izdali ste obveznice koje dolaze na naplatu krajem 2004. godine. Ali za razliku od takvog načina podmirenja duga zdravstvu ovih 533 milijuna je podmireno bez novog zaduženja. Dakle, toliko što se tiče duga prema zdravstvu. I meni je žao što niste polemizirali samnom o konkretnim činjenicama. Ja sam naveo ovdje konkretne brojke, konkretne financijske događaje, konkretne financijske transakcije sa vremenom, iznosima i onima koji su sudjelovali u tome. Nekoliko puta sam spomenuo da ste vi potpisali stand by aranžman u kojem ćete obračun deficita vršiti po novom modificiranom modelu. Isto tako dobro znate isto kao i većina onih koji prate državni proračun, da se proračun Republike Hrvatske krši na cash principu. Zašto ste vi potpisivali ovaj modificirani model? Zašto u prvom pismu namjere promijenjen model obračuna deficita HAC, to vi bolje znate od mene, jer ste sudjelovali u tim razgovorima. No, želio bih nešto reći. Opet se ovdje provlači jedna vrlo interesantna teza koja nema niti jedan mali podatak da bi se argumentirao. A to je priča oko nelikvidnosti u Hrvatskoj. Ako je u ovom trenutku 1700 firmi manje blokirano, nego što ih je bilo krajem prošle godine. Ako država podmiruje sve svoje obaveze, i ako istina to što ste vi rekli da ste vi sve podmirili, onda mi nije jasno tko proizvodi nelikvidnost? Druga star, ako govorimo o knjigovođama i knjigovdstvu i o vrlo uspješnim financijašima, onda će valjda netko jednog dana hrvatskoj javnosti trebat objasnit, zašto se daju benificije za prijevremeno izvršavanje određenih građevinskih radova, koji za svoje privremeno izvršenje nemaju nikakav gospodarski efekt. Što znači otvaranje tunela Kapela prijevremena ako nije gotov do 30. 6., da li on početkom 12 ili 2. ili 3. mjeseca. Zašto se tu daje benefit od 20 milijuna dolara? Koliko se sa tih 20 milijuna dolara moglo napravit pristupnih cesta? Ajmo razgovarati o tome kad već govorimo o knjigovođama i o uspješnim financijašima. Osnov za uredne financije i uredno knjigovodstvo. Bez urednog knjigovodstva nema niti urednih financija. Naime, mi možemo nazivati jedni druge kako god hoćemo. Druga stvar, neistina je što ste rekli, što se tiče fondova. Fond za razvoj i zapošljavanje se počeo baviti jednom vrlo čudnom djelatnošću. Mi imamo poslovne banke, imamo HBOR, država se zadužuje da bi pokrila svoje izdatke, a istovremeno Fond za razvoj i zapošljavanje se počeo baviti kreditnom djelatnošću, oni po nekakvom kriteriju biraju poduzeća kojima daju jedan dio kredita im daje fond za razvoj i zapošljavanje, a drugi dio kredita im daju komercijalne banke. i onda najbolje kad Fond za razvoj i zapošljavanje jednoj tvrtki da kredit od 5 ili 6 milijuna, drugi dio kredita mu daje komercijalna banka i onda komercijalna banka daje Fondu za razvoj i zapošljavanje garanciju za povrat toga kredita. Pa ako imamo HBOR, ako imamo komercijalne banke, čemu onda da se nekakav fond bavi sa kreditiranjem, a da se istovremeno novci iz državnog proračuna doznačavaju u taj fond i vjerojatno jednim dijelom i zaduživanjem, jer taj fond stvara rashod. Postavimo si pitanje, kome je u interesu da iznad svih ovih sustava kreditiranja imamo još jedan sustav kreditiranja preko Fonda za razvoj i zapošljavanje? i po kojim kriterijima su to odbrana poduzeća? Najbolje kad netko napiše zakon, onda na temelju zakona dobije jedanput kredit, dobije drugi put i dobije treći put kredit. E pa to je ono što ja kao predsjednik Upravnog odbora fonda nisam mogao nikako potpisat. A vi dobro znate da projekat Fonda za regionalni razvoj je projekat koji prije svega vode Hrvatske županije. Dakle, župani, gdje je na vlasti razno razne političke stranke, negdje HDZ-e, negdje HSS i SDP-e, negdje IDS, dakle imate po županijama različitu vlast. Prema tome, županijska poglavarstva predlažu projekte koji će se financirati preko Fonda za regionalni razvoj. I nije bitan tu sastav nadzornog odbora fonda, nego je bitno koliko su kvalitetni programi da se ti sredstva ostvare. Također jedna vrlo interesantna teza koja se provlači. Sve što ne valja je HDZ, u prošlosti i budućnosti. Sve što valja, dobar svijet, sve divno i krasno u Hrvatskoj započelo sa koalicijskom vlasti. To je nevjerojatno. Govorite o tome kako ste naslijedili negativne gospodarske trendove 2000. Nije istina. Vi ste u drugoj polovici 1999. imali uzlazne gospodarske trendove, a u drugoj polovici 2000. godine su bili negativni trendovi. i to su pokazatelji kako i HNB-a tako i Zavoda za statistiku. No, na svu sreću ti makroekonomski pokazatelji u prvoj polovici ove godine izgledaju daleko bolje, bez obzira što ova Vlada nema gospodarskog programa i što ne zna što će radit. Ali to je sve inercija od nekoga drugoga i tako to treba pripisat. Ali kad netko hoće izmisliti nelikvidnost u Hrvatskoj, kad nekome paše da u trenutku kad Hrvatska treba izdati 500 milijuna obveznica na Londonskom tržištu, da najedanputa se objavi o tome da bi trebalo počet vodit raspravu o visini vanjskog duga, da je u Hrvatskoj vlada nelikvidnost i to je sve sigurno u interesu da Hrvatsko izaslanstvo u Londonu dobije čim kvalitetniju, čim bolju kamatu. Jer znate kad se govori o nelikvidnosti, kad se govori o visini vanjskog duga, to su sve pozitivni elementi. i to su isto pričali ljudi iz današnje vlasti. Dakle, govorimo o stvarima onako realno kako jesu. Ja sam svijestani to sam rekao u svom uvodnom obrazloženju, da je bilo objektivnih razloga gdje se nije moglo reagirati. Ali isto tako neke stvari se jednostavno nisu smjele dogoditi. Ili druga stvar, da sam u trenutku preuzimanja Ministarstva financija ovo sve dobio nabrojeno, da je to neplaćeno, onda ova rasprava sigurno ne bi bila ovakova kakva je. No, ići optuživati stalno nekoga drugoga. Vrlo interesantno zašto u ovom Saboru se nije raspravljalo o izvješću izvršenja proračuna za prvih šest mjeseci prošle godine? Zašto je to izvješće došlo u saborske klupe i zašto o njemu zastupnici nisu raspravljali? Zašto su mnoge pozicije u proračunu izgledaju sasvim drugačije, nego što izgleda proračun? Zašto je mene jedan od bivših ministara na jednoj od prošlih sjednica uvjeravao da utrošena tekuća pričuva je 178 milijuna, mahao je tu sa papirima, međutim, sad se vidi da je to 350 ili toliko milijuna koliko je bilo rečeno. Ali bitno je zamagliti javnosti oči u datom momentu kad to nekome paše. Ali ja bih stvarno volio da smo si nas dvojica danas suprostavili argumente. A metodologiju ste potpisali vi, ne ja. A druga stvar, po toj istoj metodologiji će vjerojatno novi stand by aranžman sadržavati podatak koliki je bio deficit u 2003. godini. Promijenio se i čelni čovjek fonda, a svi … ljudi koji rade, pripremaju radnje i sve ostalo. Vrlo interesantno da su oni nakon obilaska i HBOR-a i HAC-a došli do određenih spoznaja i do određenih zaključaka i onda su rekli, je to je stvarno tako kao što vi tvrdite. Ali je isto tako nije dobro plašiti da će ovaj “stand by” aranžman donesti takve stravične stvari za Hrvatsku. A vjerojatno nitko od ovih ljudi nije znao niti za ... [[Govornik se ne razumije]] invalida, nitko to vjerojatno nije znao. Ali vi ste to uredno potpisali. I opet ćete reći da to niste potpisali, ali kažem situacija je takova kakova je. Ova Vlada ne bježi od problema koji jesu. Makroekonomski pokazatelji i naplata prihoda u prvih 5 mjeseci nam daju vjeru da smo na dobrom putu no svaki ima priliku da iznese svoje mišljenje i da argumentira ono što kaže. No kažem nije dobro kad u određenim momentima koji su vrlo bitni za Republiku Hrvatsku se ... [[Govornik se ne razumije]] širiti panika kako u Hrvatskoj nered i tako dalje pa onda tvrditi da su se obveznice mogle izdati toliko, toliko prije i toliko i toliko poslije. To može govoriti onaj tko ne zna što znači priprem za road show, što znači priprema za izdavanje obveznica i da to nije posao od 24 sata, da je to ako se hoće napraviti kvalitetno itekako dugoročan posao. A druga stvar i rezultati koji su postignuti izdavanjem tih mjenica od 500 milijuna EUR-a pokazuju tko je u pravu. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Panika da je u Hrvatskoj nered je proizvedna službenim izjavama Vlade da je, da su financije u katastrofi. One uopće nisu u katastrofi, dapače one su naslijeđene u stanju koje nije loše kad je država, nije bilo nikakvih neizvršenih obveza koje su dospjele. To, ja sam govorio vrlo dalje konkretno i argumentima o tome da 12,8 milijardi obveza nisu deficit ili nisu sve deficit jer smo mi to, tu metodologiju postigli i o njoj se suglasili ne prihvaćajući sve što MMF traži. Oprostite, samo da dodam, 2 fonda koju funkciju imaju pitajte Varteks koji se, koji se putem njih vratio na srpska tržišta uzevši sve svoje robne kuće. A osobito vam zamjeram to što ste koristili u izlaganju ime odnosno spomenuli pomoćnika koji nije primao 4 godine plaću zbog toga što je to čovjek od svjetskog formata koji je imao mirovinu Ujedinjenih naroda i od nje živio, a zbog obiteljske tragedije jer mu je obitelj stradala, molio je da zbog specifičnih razloga kreditira državu i ne prima svoje plaće nego da ih primi kasnije. Prema tome to koristiti, to koristiti, to koristiti kao dokaz neurednosti financija ..
U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Obračun proračuna za prethodnu godinu ne mora biti nužno i obračun među strankama i pojedincima. No kako imamo obračun da bismo javnost informirali o stanju naravno da je zato različito i viđenje oko toga. Isto tako krajem svake godine postavljaju se temeljni ciljevi za iduću godinu čime se prilikom donošenja Proračuna i definiraju ostali instrumentari za realizaciju tih ciljeva. Naravno da moguća sporna točka, očito se sve svodi na to je li deficit ovi ili oni što ću na kraju kratko iskomentirati uvjetuje i ciljeve u idućoj godini kao i instrumentarij. Isto tako i određena monetarna politika je kauzalno naravno vezana povijesna o instrumentariju fiskalne politike a onda i oni razvojni ciljevi. Danas brojki ovdje ima 570 stranica ili koliko, naravno da smo svi pomalo hendikepirani toliki obim materijala da nije moguće u detaljima izanalizirati pa sada ću pokušati samo istaći ono bitno što smatram da je uvjetovalo i na neki način usmjeravalo prošlu godinu ali uvjetovalo i uvjetuje neke korake u idućoj godini jer sigurno da smo svi zabrinuti za visinu duga i internog a posebno inozemnog duga koji će itekako ove godine uvjetovati i stanje u državi, a posebice u stanje u gospodarstvu. U okviru tih rasprava moguće je povlačiti argumente i jedne i druge, ali samo nekoliko podataka za koje mislim da mogu na neki način razjasniti običnom građaninu pa i prosječno obrazovanom zastupniku, mislim na stručnu spremu, da ne idemo s posebnim stručnim razjašnjenjima da bi se moglo shvatiti što se to događalo u proračunu u prethodnoj godini. Kod konsolidiranog proračuna u prethodnoj godini vidjeli smo da smo u prihodima i primicima zapravo zakazali na nekim područjima za koje se slobodno može reći da je malo čudno. Naravno ako ne poznamo u cijelosti detalje i informacije oko toga. Zašto? Pa i prilikom zadnji put rasprave o PDV-u smo isto tako se na neki način argumentirali. Nećemo se samo držati eventualno PDV-a nego i ostalog ekonomskog instrumentarija u idućoj godini, a to je i zahvaćanje poreza na dohodak, to su naročito izdašne trošarine, a mi sada zaključimo zapravo da carine i trošarine u prethodnoj godini su poprilično ispod plana. Pa ja mogu samo usput naravno malo u šali komentirati da evo trošarine na naftne derivate u ljetnim mjesecima kad bi logički bilo da prate sezonu da one u tom razdoblju imaju na neki način silaznu putanju. Zašto? Malo u šali kažemo da možda se događa da nisu Amerikanci sprovedeli, proizveli nevidljivog bombardera. A izgleda da naša INA vozi derivate nevidljivim kamionima odnosno cisternama i na druge načine pa efekti nevidljivih prometa događaju se i nevidljivo u proračunu pa tako trošarine po toj osnovi, a tako i neke druge trošarine naravno unutar nisu iskazane ili barem nisu ostvarene u onoj veličini u kojoj se planski željelo ostvariti. Bili bismo svi zaista sretniji da je to tako bilo. Ostali prihodi imaju određena odstupanja. Naravno da onaj tko obrazlaže bi trebao dati kratko obrazloženje politike ekonomske, zašto se dogodilo to smo vidjeli u okruženju ekonomske politike da se dogodilo i blagi pad krajem, naročito krajem godine određene gospodarske aktivnosti. Ja neću ni te brojke iznositi naravno jer sve pisane, ali ukoliko bude potrebito i poslije ćemo elaborirati i te podatke. Kod rashoda vidjeli smo što se događa zapravo i veći i iskomentirali dio rashoda što se događa i odstupanja koja su izazvali ajde taj sporni deficit u kojem se dogodilo. Mene posebno ono i to javno kažem ovdje za govornicom, iznenadilo ako bi bilo točno, ponavljam ako bi bilo točno, nedavno sam sa izvođačima nekim i to vrlo velikim izvođačima radova na Autocesti tako malo raspravljao neformalno pa ima izjava da im je bilo zabranjeno, ponavljam javno, zabranjeno fakturirati izvršene radove sa 31. prosincem prethodne godine. Ako bi to bilo uistinu točno onda me uistinu zabrinjava takvo stanje, a mislim da u interesu svih zajedno da bi bilo dobro znati da se takve stvari ne događaju jer na kraju i svaka prosječno uređena obitelj, a kamoli država krajem godine mora znati svoje stanje da bi iduću godinu lakše mogla upravljati takvim stanjem. Naravno neovisno čak i o izborima koji se događaju u jednom ili idućem ili drugom razdoblju koje bi bilo vezano uz moguću promjenu političke opcije. Unutar tih odstupanja posebno smo vidjeli da su ta odstupanja značajna u ovom sektoru ili segmentu infrastrukture pa po svim segmentima kako je bilo zbrojeno i svi ti podaci, ponovno ih neću iznositi iz razloga da bi, jer je bezbroj podataka, teško se prati, ali zbrojno na kraju oko 13 milijardi, 12 886 milijardi što onda s obzirom na GDP od, iznos negdje 193 ajde okvirno čini onda deficit od 6,7%. I o njemu možemo sporiti na ovaj ili onaj način. Ja posebno njega izdvajam iz razloga što on u svojoj strukturi se vjerojatno mogao i na drugi način definirati. U okviru tog deficita posebno zabrinjava, ponavljam ovaj prije izračun i stav, i moguće, eventualno moguće pojave da se zapravo neki troškovi ili izdaci ne mogu znati ili da se, volio bih vjerovati sad konačno i definitivno stavlja točka na i, i da time završavamo deficit na 8,7%, 6,7%. U okviru toga i neplaćene obveze koje su došle smo čuli zapravo već u analizi i također o njima ne bi trebalo posebno raspravljati osim činjenice da oni, dakle, na kraju kad se zbroje s lijeve strane svi prihodi i primici, i s desne strane svi rashodi i izdaci, što nam je činit? Ili zahvati na jednoj strani ili zahvati na drugoj strani. Prema tome, po prihodima i primicima unutar strukture jasno je što smo postigli i ovisno o tome što smo postavili u ovoj godini pokušati na tom sektoru, kratko smo i kazali u uvodu, što postići. U ovome trenutku, s obzirom da postavlja se novi zahtjev "stand by" aranžmana. Imali smo ga prije, imali smo ga sada. Vjerojatno svi bismo zajedno, kao i cijela hrvatska javnost bili zadovoljniji da njega nije bilo ni prije, a da ga nema ni sada. Međutim, nas ipak vežu određene ugovorne pa i druge obveze, posebno stanje u zaduženju i u tom sektoru onda naravno moramo voditi računa kako državu i društvo voditi naprijed, a da ne prepustimo u cijelosti svoju nacionalnu sudbinu u ruke drugih. Da imamo koliko toliko instrumentarij za kontrolu kretanja u budućem vremenu. Unutar toga mislim da je, ili mi mislimo iz Kluba HDZ-a, da treba podvuć konačno crtu iza toga. Naravno da će svaki obračun proračuna krajem godine bit pogodno vrijeme i područje za ukazivanje onoga što tada nije bilo u redu. Tako je i sada, još jedanput ponavljam, da ove tri stvari za koje smo rekli, koje čine strukturu deficita unutar toga, koje čine strukture posebice pomalo nezgodnih kolektivnih ugovora potpisanih krajem godine, a koji onda naravno čine sada u ovoj godini dijelom prenešene na nerealizirane obveze iz prošle godine pa zato ih vežem jer je početno razdoblje u ovoj godini sadilo iz prethodne godine. I da u okviru toga nije očekivana ni deficit koji smo željeli, ali isto tako i postavljam blago dvojbu, a što će biti sa monetarnom politikom i inflacijom za koju smo željeli, rekli smo u prošloj godini, 1,8% čini mi se, nisu bitne toliko nijanse u okviru toga osim strateških ciljeva. U ovoj godini smo rekli, isto 2 cijela i nešto posto inflacije. E sad, ako je deficit jedan, naravno da taj instrumentarij je prilagođen njemu. A ako je taj deficit nešto drugačiji onda iz toga proizlazi da i ovaj instrumentarij će biti nešto koregiran unutar tih odstupanja. Čini mi se da bismo bili ipak danas zadovoljniji i sretniji da su konačno u prošloj godini bili moguće uspostavljeni svi instrumenti kontrole javnih financija, što znači da se postavila Riznica i da se moglo u svakom trenutku kontrolirati stanje sredstava. Ministar je iznio podatke, nekoliko podataka o broju žiro računa, podračuna i ostalog što se događa. Jedno je pitanje, misije MMF-a i meni bilo, a što mislite zašto računi? Jer ne mogu odgovoriti, ali danas mogu sada reći da u okviru tolikog broja računa, s obzirom na iznos sredstava koji se nalazi na njima, u isto vrijeme imamo sredstva, zove se a vista ili po viđenju na bankama različitim. Otprilike kamata oko 1%, a u isto vrijeme plaćamo za kredite koje pozajmimo, kamate ili kaznu ako hoćete za neiskorištene kredite, a i kamate same su veće koje plaćamo za onaj dio kredita iskorištenih nego što su ova koja držimo na računima i podračunima. To je jedan od razloge. Drugi od razloga svakako može biti da se teško, gospodin Kajin je nešto bio na tragu od toga, da se teško može onda u takvoj situaciji kontrolirat ko što ima na kojim računima. Mislim, na različita ministarstva, da onda između sebe teško se upravlja. Naravno da će biti cilj i interes da se ove slabosti koje uočavamo da su se pojavljivale u proračunu u prethodnoj godini i ispravimo u ovoj ili u idućim godinama. Prema tome, ako dobitak bude na kraju i vrlo skoro uspostavljene riznice i to će biti dobitak i naravno da želimo da to bude jedan od strateških ciljeva. Drugi cilj da naravno u okviru i ovih spoznaja ne stanemo zasada, nego nastavimo još agresivnije sa promjenom poreske politike za koju smo bili kazali da ćemo nastaviti dalje aktivnosti i pretpostavljam da samo sada u ovom trenutku radi ove situacije, pa uostalom i radi pregovora, da moramo završit taj dio poslova koji nas čekaju. Osobno se ne bi, odnosno mi iz kluba HDZ-a ne bismo se ni u jednom slučaju složili da sve ovo što smo iznijeli je diktat, samo ili diktat MMF-a iz prosta razloga što mi sve ove mjere, a i radi stabilnosti društva i onaj konačni stabilni trajni cilj da svim ovim mjerama pokušamo stabilizirati interno zaduženje, posebno međunarodno zaduženje. Jer u ovoj godini, čuli smo ocjene različite, ali približno iste, da se radi o velikom povratu posebno međunarodnog duga, što znači da će tražit od nas itekakvo drugačije ponašanje, a nitko od nas se nije posebno spreman niti ima potrebe, na kraju, posebno odreći i određene socijalne politike. Ako bismo proveli sve ove ciljeve za koje smo utvrdili da se mogu otkloniti i da se mogu realizirati. Unutar toga želja da se taj deficit zadrži na oko okvirno, opet kažem, negdje 4 i po, 4,6 ili 7% da bi bio uspjeh u ovoj godini s tendencijom da on mora padati postupno u idućim godinama. Logički bi bilo da s obzirom na ekonomsko okruženje i situaciju nastavi se gospodarski rast, postupno naravno i u okviru proračuna ove godine, a iduće godine poticajna sredstva koja će i ostvariti, dati rezultate u okviru toga. Monetarna politika također nije danas ili niti možemo ovdje raspravljati o tome, ali naravno da bi i ona trebala se uskladiti i pokušati pratiti ove ciljeve koje postavljamo pred sebe. E sad, ako bismo željeli na neki način postići, a mislim da ćemo tu biti blizu suglasja, samo različita viđenja kako, postići zaustavljanje javnog i vanjskog duga sa ovakvim deficitom i sa moguće ovim mjerama koje bismo ostvarili u ovom području, onda bismo u tom smislu trebali danas raspraviti o ovom proračunu na način da je on takav kakav je, da se može postavljat pitanje i naravno da ćemo kazat da stoji determinante kod PDV-a i kod ostalih ciljeva, ali isto tako da se može postaviti pitanje i osobne odgovornosti zašto se u strukturi deficita, posebno u pojedinim granama ili u pojedinim područjima događalo odstupanje, a posebno mimo ovog Doma. Jer koliko je utvrđeno Zakonom o proračunu da ovaj Dom je trebao ili treba donositi takve odluke. U tom smislu i u prošlom vremenu, ali i u budućem vremenu, da onda konačno Hrvatski sabor donosi sve te odluke i da se raspravlja o mogućem i o utjecati strukturalnih fondova unutar toga, mislim naših internih. Ali svakako kako volimo reći, transparentno da građani vide kako mi to trošimo državni novac. Ovo, kratko, mi ćemo prihvatiti ovaj obračun proračuna i predlažemo ga prihvatiti. Iz njega povući pouke i pokušati ove priče o prethodnim moguće, zatajivanjem podataka za koje smo vidjeli da se u određenim područjima nalaze, da to bude zadnja priča i da se krajem svake godine uredno kuća predaje za početak iduće poslovne godine i da onda mi možemo prihvatiti takav proračun. Zahvaljujem i mislim da nervoze, posebno za HDZ, u ovom izvješću, odnosno u proračunu nema, ali da ćemo nastaviti raspravu kod PDV-a. Hvala lijepo.
Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta u 15,51. Na redu je poštovani zastupnik Jozo Radoš u ime Kluba LIBRE i molim poštovanu potpredsjednicu Đurđu Adlešić da nastavi predsjedati.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Najprije moram iskazati žaljenje da se ova rasprava vodi o ovim temama, ove teme trebale već odavno biti apsolvirane, a izvršenje državnog proračuna bi trebalo biti prilika da se doista zaviri u rad pojedinih resora Vlade, pa da se vidi kako su pojedini resori, a pogotovo na nižim razinama koristili novac poreznih obveznika. Ovo je rasprava isključivo na pred političkoj razini, mi se sporimo zapravo oko toga da li su neki podaci ovakovi ili onakovi, što je naravno ponavljam svoju ocijenu veliki korak nazad u radu Hrvatskoga sabora i u funkcioniranju države u cijelini. Kada govorimo o ovim sporovima, o njima jedino ima smisla govoriti, jer oni su jedini aktualni, da je tomu tako pokazuje izvješće Odbora za financije i državni proračun, koji se gotovo u potpunosti bavi tim pitanjima, a ne bavi se time kako je pojedini resor odgovorno ili neodgovorno izvršavao državni proračun, pa onda naravno budući da je to i osobito naglašena tema hrvatske javnosti, nažalost jedino o tome danas ima smisla govoriti, pa ću ja o tome govoriti, makar u ovoj kakofoniji koja se pojavila zadnjih nekoliko tjedana, a zapravo to je nastavak iste priče od početka rada ove Vlade, vrlo je teško dati nešto novo, što bi pojasnilo odnose. Jer očito je interes da se ti odnosi ne pojasne, da to cijelo vrijeme ostane upravo tako kako je, da ostane nejasno, da bi se onda mogla provoditi politika koja je nejasna, prema tome, u kojoj ne može niti biti odgovornosti za ono što je učinjeno, a jednako tako ne može biti odgovornosti ni za ono što nije učinjeno. i to je mislim puna istina ovoga o čemu se ovdje govori. No, postavio bih naravno nekoliko pitanja ili problema vezanih uz taj aktualni spor, oko toga da li je Vlada znala ili mogla znati da se radi o tim i tim troškovima. Treba ponajprije znati da bi u svakoj demokratskoj zemlji trebalo postaviti nekakvo minimalno vrijeme nakon primopredaje vlasti koja ne bi trebala biti samo formalna, trebala bi ipak nešto sadržavati u sebi, a naše su primopredaje uglavnom formalne naravi. Ali bi onda nakon toga trebalo odrediti nekakvih mjesec dana da se točno zna što je bivša Vlada ostavila aktualnoj Vladi, pa da oko toga nakon tih 30 dana ne bude novih podataka. Ovako doista ne znamo kada će završiti otkrivanje, navodno skrivenih troškova bivše Vlade. Da li će to trajati pola godine, bližimo se dakle tom roku od pola godine ili će to trajati ovisno o političkim upotrebama, političkim potrebama, da li će to trajati možda pune četiri godine mandata ukoliko mandat toliko bude trajao? To doista ne možemo znati. Jer ukoliko mjesec dana nije dovoljno, a nije dovoljno. Ukoliko je pola godine potrebno da se otkriju navodni troškovi za koje se nije znalo, onda je moguće da niti četiri godine neće biti dostatne, pa ćemo onda uvijek biti bombardirani novim podacima, ovisno o tome koji je politički interes koji takovu klimu u društvu stvara. i to je doista porazno. Nitko ovdje nije sporio da ti podaci su bili formalno skriveni. Ako je bilo spora oko toga kako se neke stvari računovodstveno prikazuju, onda je samo trebalo pogledati, tražiti izvješća u tih 15-tak dana, prvih 15-tak dana mandata u 10-tak institucija Hrvatske države, državni proračun, Ministarstvo financija i razni neproračunski fondovi, institucije i dobiti pune podatke. Da li je netko skrivao te podatke? Da li postoji državni službenik koji je bio na čelu tih institucija koji je odbio dati te podatke ili dao lažne podatke? To nitko ne tvrdi. Prema tome, nakon mjesec dana, ako se tako radilo, a trebalo se tako raditi, trebalo je biti jasno što je zapravo naslijeđeno od bivše Vlade, pa onda dati političku ocijenu i nakon toga pokušati krenuti nekakvim novim putem. Jer što bi drugo značilo. Drugo bi značilo, ili da su službenici koji su, dakle vodili te sektore, a nadležnost Vlade da ih mijenja, da su bili zapravo neposlušni, nelojalni ili pak da je cijela Vlada, odnosno ministar financija, odnosno ti isti službenici da su nesposobni. Nadam se da Ministarstvo financija i Vlada ne želi pristati na ovaj drugi zaključak. Prema tome, ostaje to da nije bilo stvarne volje da se to utvrdi, pa se onda danas to može koristiti na ovakav način kao što se to koristi. Da stvar bude u tom smislu još čišća, jedan od pomoćnika ministra je čovjek koji je bio pomoćnik ministra prije 2000. godine, bio jedno vrijeme pomoćnik ministra u sazivu bivšega Sabora, odnosno bivše Vlade i ponovno je pomoćnik ministra. Pa valjda taj čovjek zna kako se neke stvari, računovodstvo u ovoj državi riješavaju, bez obzira da li je taj model dobar ili loš, apsolutno je trebalo sve biti jasno, ako ne zbog drugih, ne zbog lojalnosti državnih službenika, onda svakako radi toga čovjeka koji je, a nije jedini, koji je dobro znao što se radilo prije 2000. godine, što se radilo do 2004. i što se radilo 2004. godine. Ali očito naravno nije bilo spremnosti za to, nego se na ovakav način ovisno o političkim potrebama ti podaci napuhuju da bi se naravno prikrilo ono što se eventualno nije učinilo ili neki krivi potezi ili neki potezi koji su najavljeni, a nisu se mogli ili se nisu željeli provesti, nego su samo bili najavljeni da bi se dobila i osvojila vlast, a onda nakon toga mi imamo druge modele kako ćemo nešto riješit. Bojim se da je to u pitanju, i kada je ta tehnologija, a očito ona vlada u hrvatskoj politici nažalost, umjesto da idemo korak naprijed prema javnom i jasnom iskazivanju troškova, mi idemo korak nazad. A to je primjerice, ministar Hebrang koji je sve moguće što je mogao i nije mogao staviti odmah je uračunao u dugove Ministarstva zdravstva, uključujući sve one kredite koji dolaze na naplatu za 3, 4, 5 ili 10 godina, sve je to ministar stavio kao dugove, pa čak i sporazume pisma namjere, naime, pisma namjere Ministarstva zdravstva, odnosno Vlade Republike Hrvatske sa županijama o tome da će se graditi neke projekte, što je aktualna vlast, odnosno ministra zdravstva, odnosno Vlada mogla osporiti, to je on sve stavio u dugove koji su navodno ostavljeni. Što o tome možemo reći? Što možemo reći ako se na takav način odnosimo, onda uvijek imamo mogućnost da te dugove napuhamo, jer da od njih radimo što god hoćemo, što nas je volja i što nam u tom času politički odgovara. Tako je primjerice metoda obračuna u Hrvatskoj državi, od kad ja uopće pratim ozbiljnije te stvari, dakle od prije 12 godina, uvijek je ista, uvijek se troškovi 12-toga mjeseca više, nego što bi trebalo, ali tako je, prebacuju na iduću godinu. Tako je to bilo 99. godinu u odnosu na 2000. itd. i tako će uvjeren sam biti u odnosu na 2004. u odnosu na 2005. To je način kako se rade obračuni u ovoj zemlji, možda bi s tim trebalo stati, svako bi taj iznos prenešenih troškova trebao biti manji, ne može biti potpuno eliminiran, jer neki troškovi jednostavno zakonski dolaze na naplatu iduće godine, ali ne može se s tim prestati odjedanput. Što to znači recimo za 2003. godinu, da bi tu bili troškovi 2003. godine svkih 12 mjeseci plus troškovi 12 mjeseca 2002. godine. Onda bi to bio trošak ne za 12 nego za 13 mjeseci. Pa onda opet iskazani deficit državnog proračuna ne bi bio relevantan u tom smislu, pa to su stvari oko kojih se vrlo jednostavno možemo dogovoriti. Ja smatram da inače prijenos tih troškova iz prošle godine u buduću godinu preveliki, da ga treba smanjivati. Mi ćemo pozdraviti sve napore koji u tom smislu budu išli ali neće biti moguće do kraja sve troškove prošle godine isplatiti u toj prošloj godini jednostavo zbog zakonskih rokova plaćanja. Ali minimalno je što možemo da se oko toga dogovorimo i da zbog toga ne izmišljamo stalno nove troškove bivše Vlade. Ponavljam, ako je plan HC-a bio premašen za 1,12 milijardi kuna onda je trebalo u prvih 15 dana dobiti tu informaciju iz tih autocesta. Jednako tako se tiče Ministarstva financija a jednako tako i HABOR-a koji je državna institucija i sigurno neće Vladi Republike Hrvatske odnosno Ministarstvu financija uskratiti točne podatke pogotovo što oni koji vode te institucije često znaju i pratiti šta se to u politici događa pa često idu i korak ispred onoga što kao profesionalci moraju. Ali sigurno je da u tom smislu davanja podataka nisu bili nelojalni Vlade Republike Hrvatske i to pitanje je trebalo riješiti jednako tako sa Hrvatskim željeznicama, Hrvatskim fondom za privatizaciju itd., u prvih 15 ili mjesec dana vlasti a ne nakon toga stalno izmišljati nove troškove. I da bude stvar još jasnija. Bivša Vlada ne spori da su ti troškovi učinjeni samo govori o tome da su oni knjiženi na drugačiji način. I jednako tako ponavljam nitko nije rekao da su ti troškovi bili skriveni. Skriveni su bili onima koji nisu željeli ili nisu htjeli te troškove otkriti pa ih onda stalno otkrivaju. Stalno otkrivaju jedno te istu stvar i to traje ne jedan mjesec, ne pola godine nego može trajati koliko netko želi. Ovdje ću napomenuti kada govorimo o izvršenju državnoga proračuna još jednu činjenicu, predsjednik Vlade kada je govorio o Zakonu o porezu na dodanu vrijednost rekao je da se može nadomjestiti tri milijarde kuna i to je naveo izvore i načine kako će se to učiniti pa je rekao, korištenjem prirodnih sirovina, očito odgovorniji nego što je to bilo do tada, poslovanjem javnih poduzeća, očito boljim nego što je to bilo do tada, smanjivanjem sive ekonomije, očito dakle, boljim nadzorom nad poslovanjem i sivom ekonomijom nego što je to bilo do tada i smanjivanjem administracije sve je to bilo rečeno ovedje u Hrvatskom saboru 28. siječnja ove godine izjava predsjednika Vlade da se može ovim mjerama nadomjestiti 3 milijarde kuna. Što je s time? Što je u tom smislu učinjeno? Prošlo je pola godine. Jedino što mogu naznačiti da nije došlo do smanjivanja administracije nego kao što znamo do povećanja administracije. Što je učinjeno u drugim segmentima to mi je teško reći, nadam se da ćemo u tom smislu imati relevantne podatke. Jednako tako bilo je govora o tome da će biti uvođenja discipline u javne financije, ovo nije prikaz jasnoće niti discipline u javnim financijama jer ako ne postoji jasnoća ne može biti ni discipline. Jednako tako da će biti smanjivanja administracije. Tada sam govoreći u ime kluba napomenuo kako ćemo upravo te segmente rada nove hrvatske Vlade pozorno pratiti. Nažalost u tom smislu ništa se nije dogodilo, ništa nam nije prezentirano što bi se uopće imalo pratiti a mi se bavimo još uvijek time da li je neki trošak učinjen ili nije a ne o tome da li smo doista u stanju napraviti te krupne poteze kao što su ovi koraci o kojima je Vlada govorila i kao što je uvođenje dispipline u javne financije i smanjivanja administracije a ne trošenje novca u razne socijalne projekte a zanemarivanja razvoja ove zemlje. I vrijeme je da se konačno i kao zastupnici a naravno i kao Vlada Republike Hrvatske okrenemo tim pitanjima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo pet prijavljenih zastupnika za ispravak netočnih navoda. Prva se prijavila kolegica Ivana Sučec-Trakoštanec, izvolite kolegice.
Da, gospođo dopredsjednik, javila sam se ispraviti netočan navod od kolege Radoša gdje govori da se radi u ovom izvješću o navodnim troškovima, ja podsjećam da se radi o navedenim stvarnim, egzaktnim troškovima koji su po stavkama vrlo precizni i govore o radovima u HACU od 867 milijuna, o kreditu za obnovu treća tranša 577 milijuna. O ne evidentiranim povlaćenjima kredita Ministarstvu mora, prometa i veza 241 milijuna, od porasta neplaćenih obveznika u troškovima materijalnim ministarstva od 392 milijuna, dakle ukupno 12 milijardi 886 miilijuna. I još jedan netočan navod, da se proračun prenosi u sljedeću godinu, dakle, posebnost proračuna upravo proračunska godina i 31. 12. je datum kada se treba svaki trošak završiti i uplata evidentirati. Upravo je to sporno što nisu troškovi na mjestu i u vrijeme kada su stvoreni i da je to tako rađeno ne bi danas bilo ovdje puno problema. Hvala.
Hvala lijepo kolegice. Imamo povredu Poslovnika zastupnik Radoš, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, povrijeđen je članak 209. Poslovnika Republike Hrvatske, gospođa zastupnica Trakoštanec je, se javila za ispravak netočnog navoda a nije to učinila. Ja nisam niti jednog časa rekao da ovi troškovi o kojima je riječ da su to navodni troškovi, to su stvarni troškovi, upravo sam govorio o tome da i hrvatska, bivša hrvatska Vlada, odnosno njeni članovi da ne osporavaju te troškove. Govorio sam samo o tome da se troškovi naglo otkrivaju, nitko nije osporio da su ti troškovi učinjeni, govorio sam samo o tome da postoji razlika u načinu knjigovodstva.
Hvala lijepo.
I ja se pozivam na povredu Poslovnika članak 209. i 214. ja sam točno ispravila netočan navod budući da sam zapisivala onoga trena kada je gospodin zastupnik govorio i naglasio je navodni troškovi, aktualni spor i ostale stvari, molim u fonogramu pročitati. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice možda je ipak trebalo pričekati da vam dam riječ ali u redu. Idemo, idemo dalje. Sljedeći ispravak netočnog navoda Željko Nenadić, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Štovani kolega Radoš je pokušao ovom prilikom obmanuti javnost rekavši da su u obračunu troškova Ministarstva zdravstva stavljeni oni troškovi koji dolaze na naplatu za 3, 4 godine. Nije istina jer ako su ugovori o nabavci opreme sklopljeni u 10. ili 11. mjesecu 2003. godine oni dolaze na naplatu negdje u 1. tromesjećju 2004. godine i to je netočan navod. A isto tako netočan je navod da stalno otkrivamo kao Vlada Republike Hrvatske nove i nove troškove, ne oni su otkriveni sada i MMF je dokaz i njihov nalaz je dokaz da oni postoje stvarno. Hvala.
Hvala lijepa izgleda da imamo nove metode odgovora na ispravke netočnog navoda. Zastupnik Radoš, povreda Poslovnika.
Gospođo potpredsjedniče, gospodin zastupnik Nenadić je povrijedio Poslovnik članak 209. jer je nije ispravio moj netočan navod, on je upravo potvrdio ono što sam ja rekao da su se u dugove zdravstva obračunavali troškovi koji će doći na naplatu za 2, 3 ili 4 godine. Ako ćemo tako onda je država zadužena koliko je, prema tome to bi sve moglo ići u proračun ove godine 24 milijarde dolara.
Imam osjećaj da oni koji nas slušaju još manje razumiju. Idemo dalje, zastupnik Kajo Bučan, ispravak netočnog navoda, izvolite kolega zastupniče.
Kolega Radoš je naveo, nije točno da je ministar Hebrang u ukupni dug stavio čak i pisma. Točno da je ministar Hebrang u ukupni dug stavio čak i pismanamjere u gradnji u pojedinim županijama i gradovima. U ukupni dug je stavljen stvarni dug te dospjele i nedospjele obveze, a ako to ne vjerujte upućujem vas na fonogram sjednie saborskog odbora za zdravstvo, i pisani materijal koji je ministar dostavio na traženje zastupnika.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Sljedeći je za ispravak netočnog navoda zastupnik Jure Bitunjac izvolite.
Hvala, gospodin Radoš je rekao sljedeće. U roku od 15 dana Vlada je mogla saznati stanje u dražvnim financijama. To naprosto nije točno to je naprosto nemoguće, poglavito kada pođemo od činjenice da je dosadašnja vlada raspolagala sa 125 računa i još nekoliko podračuna. A s druge strane govorio je i o administraciji u smislu prebacivanje odgovornosti na činovnički kadar. Ja mogu r eći još i to da ono što je okarakteriziralo stanje i što karaktirizira stanje u državnim financijama jeste slaba evidencija prikrivanja, odnosno neprikazivanje određenih troškova. Hvala.
Kolega zastupniče malo se proširili ispravak netočnog navoda i čini mi se polemizirali sa zastupnikom. Imamo povredu Poslovnika zastupnik Radoš.
Gospođo potpredsjednice, gospodin zastupnik Bitunjac je rekao d asam ja rekao dakle povrijedio Poslovnik članak 209. rekao da sam ja rekao da je Vlada mogla u roku od 15 dana dobiti sve podatke. Jato nisam reako, rekao sam da je u roku 15 dana mogla zatražiti sve podatke od svih institucija i u roku od mjesec dana imati pravu sliku. Prema tome to nije bio ispravak netočnog navoda odnosno netočnog navoda tako je, i gospodine zastupnik je povrijedio članak 209. Posolovnika. Hvala lijepa.
Kolega Bitunjac povreda Poslovnika izvolite.
Jako sam dobro slušao i gospodin Radoš nije u pravu kada ispravlja poslovnik na moju opservaciju. Ono što sam ja zapisao je točno i možemo se u to uvjeriti. hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Predlažem da pogledate fonogram. Sljedeći je zastupnik Markovinović izvolite.
Pa evo gospođo dopredjsednice, ja ću citirati točno. Kolega Radoš je rekao, izmišljamo troškove bivše Vlade, po potrebi. Dakle, troškovi su stvarno navedeni ali ostaje opravdana sumnja da je dobar dio troškova skriven po različiitm računima. Koje ćemo vjerojatno opet po ptorebi otkrivati. Dalje govorimo o dugu, dug je dug jer po ovoj logici ako smo nešto dužni a rata dolazi 15.1. nismo dužni ništa. Hvala.
Hvala lijepa. Nadam se da možemo dalje sa raspravama u ime klubova. Sljedeći je na redu klub HSpa poštovani zastupnik Tonči Tadić. Izvolite kolega zasatupniče.
Poštoavna gospođo potpredsjenice, dame i gospodo zastupnici. Ppoštovani gospodine ministre. U ovom izvješću o izvršenju proračuna za prošlu goodinu odnosno obračunu proračuna za 2003 godinu, nas u klubu HSpa najviše je zanimao makro ekonmski okvir. Jer oprostit ćete proračun se puni iz poreza a porezi ne mogu biti dobro punjeni ako je opće gospodarsko stanje u zemlji loše. Jednako tako porezna politika može koji puta upropasatiti čitave grane gospodarstva. Držimo jednako tako da je vrlo loše kada poreznici zapravo diktiraju stanje u hrvatskom gospodarstvu. U prvom redu ovdje se konstatira u ovom materijalu da je prošla godine zabilježila pad bruto domaćeg proizvoda i to u prvom redu radi pada osobne potršnje. Što i nije čudno jre je rast GDPija u Hrvatskoj do sda bio temeljem u prvom reud na velikim državnim građevinskim zahvatima odnosno na razvoju šoping centara. I ako dođe do pada trgovine na malo onda automatski imamo pad GDPija. Ono što je jednako tako povezano sa ovakvom strukturom hrvatskog gospodarstva, jeste naravno uvoz. Uvoz bilježi snažni rast, uvoz je u prošloj godini bio osam milijardi dolara veći od izvoza. I to je doista zabrinjavajuće. Takav jaki uvoz takva razlika takav deficit djelomično se komenzira sa prihodom od turizma koji je iznosio 6,3 milijarde dolara, ali i taj prihod od turizma držimo da treba promatrati daleko manje optimistično obzirom da je notorma činjenica da se godišnj eradi sezone turističke uveze blizu milijardu dolara hrane. DAkle, tragično je to što kod nas povećanje turističkog prometa ne znači veću mogučnost za domaći izvoz nego znači veću mogučnost stranih prehrabmenh proizvoda. Ono što je također ovdje indikativno jeste to da se rast GDPija temeljio na rastu građevinskih aktivnosti, naravno to jevelikim dijelom bilja posljedica izgradnje autocesta. Ali jednako tako tragično i to što su te autoceste građene od Behtela i drugih stranih firmi, što znači da se njihov porezni prihod odljevao izvan Hrvatske i nije se vraćao u Hrvatski državni proraču. Odljevao se zapravo u dražvni proračun SAD i Turske. Što naravno učiniti nakon što se završe autoceste mi držimo da bi nakon toga bilo potrebno razmotriti mogućnost gradnje sustava brzih pruga, u Hrvatskoj i time dodatno pobljšati prometnu povezanost Hrvatske. Sve ovo skupa zbiva se naravno u konrekestu međunarodne razmjene roba i usluge koje Hrvatska ima sa Europskom unijom, a jednako tako i sa ostatkom svijeta. Tečaj kune praktično je bio vezan za euro i malo je oscilirao u odnosu na euro u prošloj godini ali je jako varirao prema dolaru št oje s jedne strane stvaralo velik problem nekokuretnosti hrvatskih proizvoda. Ali jednako tako je dovodilo u pitanje zaradu primjerice kod brodogradnje ili kroz ribarske industrije koja je također vrlo značjna izvozna grana u Hrvatskoj. Ma što o tome mislili ono koji ovih dana razmišljaju o odustajanju od gospodarskog pojasa. dakle, to su okolnosti u kojima moramo promatrati ovaj proračun za prošlu godinu. U tim okolnostima u okolnostima jakog uvoza doista nije čudno daje PDVe bilježio rast od 8% , da je on iznosio 28 milijardi kuna u prošloj godini, odnosno 38% proračunskih prihoda. U tim okolnostima doista bi bilo krajnje nerazumnmo ići na bilo koje eksperimente sa PDVoom u smislu njegova generalnog smanjenja i mi smo se tom generanom smanjenju PDVa i do sada protivili. Naravno da i nas čudi od kuda takav misteriozna pad trošarina na duhan i naftne derivate u odnosu na očekivanja. Ali nas ni malo ne čudi silan porast od gotovo 20% povećanja trošarina na motorna vozila. Unatoč tome što se carine malo po malo ukidanju iz trkošarina se može jasno vidjeti silan unos robe na htvatsko tržišto. Toliko dakle o poreznom sustavu. Mi smatramo da je trenutno stanje sa PDV-om takvo da je svaki eksperiment sa njim visoko rizičan i da ako se želi ići na porezne eksperimente da je daleko bolje to raditi u području poreza na dohodak što je uostalom i bio savjet Svjetske banke svim tranzicijskim zemljama. No ovdje se nažalost moram osvrnuti na ovu, odnedavno uobičajenu praksu međusobnog optuživanja bivše i sadašnje vlasti oko toga postoji li dug ili ne, koliki je dug, tko je koga u tome svemu prevario i tomu slično. U prvom redu iste osobe sjede u Ministarstvu financija kao pomoćnici ministra prije i sad. Ja ne mogu vjerovati da bi gospodin Raić varao sam, sam sebe. Iste osobe sjede kao pomoćnici ministara i u ostalim ministarstvima. I vjerujem da je bilo vrlo jednostavno dobiti podatke što se događalo. Nama, oprostit ćete gospodine ministre zvuči krajnje nevjerojatno da prije 2 mjeseca niste znali koje je stanje u državnoj blagajni? A da podsjetim bilo je u prvom redu srdačnih razgovora bivšeg i sadašnjeg premijera prilikom primopredaje vlasti pa se počelo govoriti da ipak postoje dugovi, pa su bili srdačni razgovori sadašnjeg ministra i bivšeg ministra financija gdje se reklo da su dugovi veliki ali su za dobrobit naroda pa se onda opet nakon toga počelo izvlačiti dugove kao alibi za odustajanje od smanjenja PDV-a. Dakle to su okolnosti i nama u Klubu HSP je toga doista dosta. Ako, ako treba osnovat ćemo istražno povjerenstvo pa ćemo tim putem utvrđivati što su činjenice, je li postoji dug, je li veći nego što je deklariran ili, ili nije? Ali prestanimo se optuživati ovdje i prihvatimo činjenice onakve kakve jesu. No ono što posebno želim ovdje apostrofirati, što posebno želim naglasiti jest da je vrlo loše, ponavljam da je vrlo loše za Hrvatsku državu govoriti kako postoji potpuni kaos u državnim financijama, kako je država u užasno teškom financijskom stanju. Ako je vrlo loše i vrlo neodgovorno posvetiti cijelu sjednicu Vlade tome jer to praktično znači sljedeće. Dat ću vrlo jednostavan primjer. Želite odlučiti, dakle odlučili ste investirati u neki kafić i sada vam vlasnik kafića kaže: “Čuj stari sve je to u redu, ali gledaj po mom kafiću ti trče žohari i štakori, naokolo se širi plijesan, svi uređaji su potpuno u komi, curi mi voda. Sve je potpuno uništeno. Tko bi u taj kafić investirao? Naravno nitko. Takvu praksu se možda još može tolerirati od strane same oporbe u doba predizborne kampanje, ali takvu retoriku čuti od strane državne vlasti koja je definitivno u svakoj zemlji upućenija u stanje državne blagajne, od oporbe e to je oprostit ćete vrlo neozbiljno posebno u situaciji ako mislite reprogramirati kredite i to plasmanom novih obveznica. Pa tko će vam ih kupiti? O tome se radi. Prema tome možda je stanje doista takvo, ali onda to iziskuje štovani gospodine ministre i gospodo iz Vlade, odgovornu javnu raspravu ovdje u ovom Saboru, a na toj raspravi je još prije 3 mjeseca inzistirao Klub HSP-a. Ali tu raspravu mi, ali nismo vidjeli nego umjesto nje se raspaljuju paušalne ocjene o tome koje je stanje u javnim financijama. Dakle sve ovo skupa se naravno povezuje i sa zahtjevom MMF-a da se promijeni porezan politika u, u Hrvatskoj. O tome ćemo još posebno govoriti kasnije kada dođemo na red sa, sa PDV-om za raspravu. No činjenica je da je Hrvatska u prošlih desetak godina prošla sve moguće varijante komunikacija sa MMF-om. Imam, imali smo i konzultacije po članku 40. Statuta MMF-a. I režim pojačanog nadzora i režim “stand by” aranžmana i režim proširenog “stand by” aranžmana. Sve smo testirali. Zadnja Vlada je imala dva PDV-a u igri, dva “stand by” aranžmana u igri. Jednako tako je samo o jednom i to nakon opetovanih zahtjeva HSP-a provela raspravu da se uopće zna u što ulazimo. Ali jednako tako sklopljen bio i “sal” aranžman sa Svjetskom bankom. Ta oba aranžmana i “sal” i “stand by” su zapravo imala cijeli niz negativnih posljedica jer se u njima bivša vlast obvezala a vjerujem da će se obvezati i ova na cijeli niz nepopularnih poteza koje su vodili na privatizaciju velikih državnih sustava, na smanjenja plaća u državnoj upravi, na najave privatizacije Poštanske banke, na izmjenu Zakona o radu i tome slično. Dakle odgovorno vam tvrdim: sve zemlje koje idu na režim “stand by” aranžmana zapravo time posredno pokazuju MMF-u da nemaju vlastitu suvislu razvojnu politiku nego očekuju od MMF-a da im on sugerira što treba raditi. E to je pravo stanje stvari. Prema tome nakon spektakularnih najava tijekom izborne kampanje o savršeno razrađenoj gospodarskoj viziji Hrvatske koju je HDZ nudio, sada ulazimo u situaciju da se od MMF-a traže recepti. A kad se od MMF-a traže recepti onda treba poslušati što o tome kaže Jozef Štiglic, bivši glavni ekonomist MMF-a. Doslovce kaže: “MMF pozorno razmatra stanje u svakoj zemlji i onda neovisno o tome je li riječ o Indoneziji, Tajlandu, Hrvatskoj, Argentini ili nekoj trećoj zemlji neovisno o uzrocima svakoj daje potpuno isti recept rješenja izlaska iz krize.” Dakle to je sve što možete dobiti od MMF-a. Dakle ja očekujem od ove hrvatske Vlade, Klub HSP-a očekuje od ove hrvatske Vlade da pred MMF izađe sa svojom vizijom razvoja Hrvatske i da, i da im kaže da je ta vizija razvoja Hrvatske potpuno znanstveno utemeljena i da imamo kvalitetnija rješenja nego što to može dati nekoliko činovnika iz MMF-a. Ako to nemamo onda naravno moramo prihvatiti rješenja iz MMF-a ali time smo jasno i glasno rekli i njima i ostalima da smo zapravo nesposobni za stvaranje vlastite vizije razvoja. Dakle toliko o ovom izvršenju Proračuna i željno iščekujemo raspravu o, o PDV-u. Hvala.
Hvala lijepo kolega Tadiću. Sljedeći je za raspravu u ime KLuba HSLS-a i DC-a prijavljen kolega Ivan Čehok. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici. Opće je poznato da čovjek ili zajednica ne postaje ovisan ili čak rob o drugome prije svega zbog fizičkoga uvjetovanja nego ponajprije zbog psiholoških razloga i mentalnog uvjetovanja. I katkada bismo mogli čak i prihvatiti da smo materijalno o nekome ovisni no najgore je kada smo ovisni na taj način da nismo sami sposobni misliti i kada smo ovisni ili čak u nekom ropsko podložničkom mentalitetu zato što nam drugi tumače naš položaj, zato što nam drugi trebaju otkriti istinu o nama samima ili čak zato što nam drugi trebaju objasniti koji su putovi izlaska iz takvoga stanja. Ja bih prihvatio bez obzira na količinu domoljublja, hrvatovanja, na to kako gledamo na građanski poredak ove države, ja bih prihvatio misiju MMF-a kada me ne bi bilo sram kao saborskog zastupnika i kao građanina ove države da nama MMF danas treba računati naš proračunski deficit i da nama danas MMF treba objasniti i protumačiti koliko zapravo Hrvatska duguje, koliko smo zaduženi i koliki su repovi iza prošle Vlade. Ja bih zato preporučio pomalo u metaforičkoj igri, igri riječi da mi umjesto misije MMF-a pozovemo jednu emisiju PMF-a, studenata matematike. Ja sam uvjeren da bi oni jako brzo izračunali ono što gospodin Račan i Crkvenac nisu uspjeli izračunati. Jedna misija PMF-a bi izračunala koliko je zapravo Hrvatska danas zadužena i koliki je naš proračunski deficit. Jer gospođe i gospodo ako mi danas namećemo gradonačelniku jednoga grada kao što sam ja ili gospođa Adlešić ili Kramarić ili bilo tko od nas ovdje, da sve dospjele obveze mora evidentirati u tekućem proračunu tekuće godine, mora. Dakle sve dospjele obveze mora jedinica lokalne samouprave evidentirati od one male općine koja možda jedva sklapa kraj s krajem preko grada, velikoga grada i županije, sve ono što je dospjelo i nije plaćeno evidentira se na teret i na trošak tekućega proračuna, dakle to je modificirani cash basic. Nije mi doista jasno kako to da ta ista država i to isto Ministarstvo financija na čelu sa bivšim ministrom dr.Crkvencem koje je to obvezalo jedinice lokalne samouprave nije to činilo za državni proračun. Kada vi uzmete što danas mora jedna lokalna samouprava napraviti da bi postala ozbiljna u očima države, to je tisuće i tisuće papira, formulara, prijavnica koje morate ispuniti, jamstava koje morate dobiti za zaduženje, ali ta ista država nije to radila kada je u pitanju državni proračun. I danas stvarno ispada da nama gosti, prijatelji ili neprijatelji kako hoćete izvana, trebaju izračunati naš proračunski deficit jer mi to nismo sami u stanju učiniti. Ja to ne prihvaćam, možda to nije bila u stanju bivša Vlada. Možda je kao što kaže kolega Radoš ova Vlada to trebala učiniti u roku od 15 ili 20 dana, ali ja ne prihvaćam da mi to sami nismo u stanju napraviti. Jer ako nismo u stanju napraviti, ako nismo u stanju sami sebi protumačiti naš sadašnji položaj, sve one repove i hipoteke koje vučemo za sobom, budite uvjereni da nećemo biti ili da ćemo biti još manje sposobni i odrediti i pravce našega razvitka. I zato ja lijepo molim da ne vodimo rasprave oko toga, podmeće li to sadašnja Vlada bivšoj nego da zapravo vodimo rasprave oko toga što taj proračunski deficit za nas znači, a on za nas znači ono što sam rekao i u jutro, našem građaninu je sasvim sve jedno je li taj deficit 4,6 ili je 6,7 u pogledu činjenice da je on i ovako i onako previsok. Naravno da je teže ako je još viši. Ali da je čak samo 4,6 bio bi previsok. Da su ova zaduženja ovakva kakva danas ovdje nalazimo evidentirana, ona su previsoka. Da samo prihvatimo bez obzira na činjenicu jesmo li se smjeli zaduživati, a ja mislim, HSLS smatra da se nismo smjeli zaduživati bez odluke Sabora za autoceste pa makar te autoceste bile i 20 dana kasnije napravljene. Nismo se smjeli zaduživati bez odluke Sabora, jer se jednako tako jedinica lokalne samouprave, općina ili grad ne može zaduživati bez jamstva države. Prema tome nismo onda ni mi bez ovoga Visokoga doma to smjeli činiti. Prema tome bez obzira na to svi smo mi svjesni i mislim da to moramo građanima reći otvoreno, da Hrvatska i dalje troši, da Hrvatska i dalje rashoduje više nego što može privrediti i da mi svi praktički živimo na dugove, da mi svi živimo na kredite i objašnjenje da krediti nisu dio proračunskog deficita je priča za malu djecu. Svi mi jako dobro osjećamo da trošimo više nego što možemo prihodovati i to je razlog zbog čega treba govoriti o ovome godišnjem obračunu i zbog čega treba govoriti također i o pitanju smanjenja PDV-a. Nije pritom ključno hoće li brojke biti ovakve ili onakve nego je ključno hoćemo li mi iz toga bez pomoći MMF-a ili PMF-a, dakle bez ovih studenata koji to mogu izračunati, a ja sam uvjeren da mogu izračunati, hoćemo li mi znati sebi protumačiti gdje smo griješili i što trebamo učiniti. Do sada je jedino o tome možda nešto govorio Tonči Tadić, jer je očito da s ovakvim načinom gospodarenja i sa ovakvom gospodarskom politikom kakvu smo do sada vodili Hrvatska će i dalje trošiti ono što nije zaradila, Hrvatska će se i dalje zaduživati, Hrvatska će biti na pragu ili je već prekoračila prag družničke krize i hrvatski građanin će na kraju kao što sam rekao također u jutro, bez obzira na metodologije MMF-a ili nekoga drugoga, osjetiti na metodologiji vlastite kože da stvari ne idu dobro. Mi našim građanima ne moramo nuditi metodologije, oni na kraju mjeseca u svojim isplatnim vrećicama ili u svojim košaricama ili u svojim potrebama itekako dobro osjete, dakle upravo metodologijom vlastite kože ili jednim akcijskim životnim istraživanjem svaki dan jako dobro osjete da Hrvatska na žalost ne ide u dobrome smjeru i da ovo o čemu mi govorimo o 4,6 ili 6,7% deficita se itekako osjeća u svakodnevnome životu. Ono što također ne možemo prihvatiti jest činjenica da se danas želi objasniti da smo 30% ovoga duga, visokoga duga i visoke zaduženosti jest dug države. Ako guverner Narodne banke tvrdi da je zapravo oko 70% toga duga pod izravnom ili neizravnom kontrolom države, jer su za mnoge od tih dugova dana državna jamstva onda mislim da zvoni zvono za uzbunu i onda mislim da mi moramo svi biti svjesni da je upravo ovih 24 milijarde dolara koje smo danas dužni da je zapravo, ajde da ne govorimo 70%, ali sigurno polovica od toga pod izravnom ili neizravnom na žalost, kontrolom države. Pa i ta javna potrošnja građana je na neki način pod kontrolom države ili bi trebala biti pod kontrolom države naprosto zbog činjenice da upravo mjerama monetarne i fiskalne politike je tu visoku javnu potrošnju je moguće zaustaviti što na žalost država nije učinila. Ono što nas o tome smo već govorili kao HSLS i DC posebno zanima, jest činjenica na koju je već netko i uputio ovdje, da na žalost trošarine padaju, da prihodi od trošarina padaju i da od ove visoke javne potrošnje, osobne potrošnje građana od nekakvih 20 milijardi dolara gospođe i gospodo 2 milijarde dolara je upravo kupovina automobila. 10% toga su naši građani potrošili da bi se vozili u nešto boljim markama automobila i da bi to svi znamo potaknuli uvoz jer nemamo domaće automobilske industrije i da bi na kraju onda pomogli trgovačkom lobiju, dakle uvozničkom lobiju. Nismo to investirali u proizvodnju, nismo pomogli domaćoj proizvodnji bez obzira na tisuće akcija "Kupujmo hrvatsko" nego smo zapravo 2 milijarde dolara utrošili u izvoz, u uvoz. Pomogli smo automobilskoj industriji europskih, japanskih i drugih proizvođača i zapravo što je tek paradoksalno sve to se nije poznalo na povećanju trošarina, odnosno prihodu od trošarina i povećanju poreza, odnosno paraporeza na naftne derivate. Kako je moguće da smo više kupovali automobila, da smo 2 milijarde, dakle 10% te javne potrošnje utrošili na automobile, a da sve to se u povećanju trošarina nije iskazalo, odnosno nije evidentirano. To je samo znak da je porezna utaja visoka, to je samo znak da nešto ne štima ili u obračunu ili u naplati. Ja se bojim da ne štima ni u obračunu ni u naplati, a da najmanje štima upravo u nadzoru kako se te trošarine prikupljaju. Jednako tako doista je nevjerojatno da u jednoj državi u kojoj je ispiti jutarnju čašicu postala prehrambena navika, to moramo svi priznati. U koja alkoholizam možda i veći, veće socijalno zlo nego ovisnost o narkoticima u kojoj su gotovo sve narodske pjesme vezano uz to, idemo si popiti, vužgi ga vužgi. U kojoj je popiti, a da te ne zaustavi policija je gotovo športski uspjeh. Kako je to moguće da mi nažalost imamo manje prihoda od trošarina? I kada smo kao HSLS zahtijevali da se povise te trošarine jer ako to mogu raditi najsocijalne države Europe, Skandinavske države, Norveška ili Švedska, onda mislim da to treba napraviti Hrvatska. Smanjiti cijenu rada, rasteretiti gospodarstvo, a upravo povećati trošarine kako bismo više ubrali. To nažalost, to nažalost, gospođe i gospodo, svi to vidimo iz ovoga godišnjega obračuna, jest posve vidljivo, Hrvatska nažalost, upravo na takvim trošarinama ne može prikupiti veća sredstva pa i sve vas, možda ćete se naljutiti, pušače koji ovdje pušimo, a ne bismo smjeli. Ja nisam pušač jer je Saborska zgrada sama činjenica da i na duhanske prerađevine nam padaju trošarine, a da recimo ovdje 20 metara od Sabora možete kupiti cigarete koje su prošvercane. To nam govori kako nažalost nadzorni ograni u ovoj državi ne mogu stati na kraj tome i kako bi upravo zbog toga trebalo i povećati trošarine, ali još više nadzor. Stoga ja mislim da je ovo dobra prigoda bez obzira na to kako ćemo govoriti o proračunskom deficitu, da sami sebi kažemo istinu u oči. Da prihvatimo sporazum s MMF-om, ali da više nikada ne dopustimo da nam MMF objašnjava i da nam MMF tumači u čemu griješimo i što nismo dobro evidentirali, zabilježili i što nismo dobro protumačili. Da od ove Vlade startamo možda s nulte pozicije, možda da razmislimo i o jednom kontinuiranom praćenju obračuna za 4 godine. Dakle, ne samo za jednu godinu jer svaka ozbiljna Vlada i svaka ozbiljna politička zajednica, gospođe i gospodo, sebi stvara prioritete za 4 godine, a ne samo za jednu godinu. Ja znam da nije moguće napraviti obračun proračuna za 2 ili 3 godine, ali možda postoji nekakva mogućnost. Možda je to upravo sustav Državne riznice, da imamo kontinuirani obračun svih proračunskih prihoda i svih proračunskih izdataka i da u svakom doba možemo svakom pojedinom građaninu i cijeloj javnosti ove države reći koliko je zapravo Hrvatska zadužena, koliki je proračunski deficit i što ih zapravo čeka.
Hvala lijepo. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Zastupnik Šime Lučin, izvolite.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mislim da je gospodin Čehok izrekao jednu notornu neistinu, a to je da su Hrvati alkoholičari i taj zaključak je izvuko na osnovu dvije, kako je on kazao narodne pjesme koje uopće nisu narodne. I u najmanju mjeru mislim da bi se trebao zbog toga ispričati, bez obzira na trošarine ili na nešto drugo. Hvala lijepo.
Jedino ne znam gdje je tu ispravak netočnog navoda, ali imamo povredu Poslovnika. Kolega Čehok, izvolite.
Pa mislim da je gospodin Lučin povrijedio Poslovnik jer prvo je netočno naveo moju izjavu. Ja nigdje nisam rekao da je jedan narod pa i naš narod alkoholičar. Samo sam rekao da je alkoholizam veći problem i veće zlo nego narkotici u ovoj državi, što pokazuju istraživanja. I rekao sam da je to u nesrazmjeru s činjenicom da na trošarine imamo manje prihode. Ali to biste vi morali znati kao bivši ministar unutarnjih poslova.
Kolega ČEhok, to je bio koji članak? Kolega Čehok? Članak 209. u redu. Hvala lijepo. Idemo dalje sa raspravom. U ime Kluba HSS-a zastupnik Željko Pecek, izvolite.
Hvala lijepo, poštovana gospođo potpredsjednice, uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo. Nakon ovog izlaganja doktora Čehoka, ja ću pokušati malo evocirati uspomene. Prvo uspomene na učešće HSLS-a u bivšoj Vladi tako da bi vjerojatno trebalo malo se posipati pepelom. Zajedno smo ponešto od ovoga provodili. A druga uspomena koju ću evocirati je primopredaja vlasti koju sam ja, evo stjecajem okolnosti obavljao sa gospodinom Porgesom, uvaženim, gdje smo popili kavu. Uzeo sam nekoliko listova papira, popričali smo o onom što se radilo unatrag nekoliko godina i dogovorili smo se da ćemo se čuti i vidjeti ukoliko bude trebalo. Nije trebalo, nismo se niti čuli niti vidjeli. Ja sam zatvorio tu knjigu i pokušao razmišljati o budućnosti. Znao sam što sam zatekao. Ovdje ne želim biti zločest, ali činjenica da je društveni brutoproizvod bio -0,9. Činjenica je da smo imali nezaposlenost oko 400 tisuća ljudi na Zavodu. Ja govorim o latentnoj, osim evidencije, tako da možemo, gospodine ministre, također na kavi raditi izračune. Međutim, ono što je također bilo jako važno, a to je međunarodno okruženje. Na prste jedne ruke možemo nabrojiti državnike koji su došli ovdje u Hrvatsku, a također i naše dužnosnike koji su išli van. Što znači da nismo imali niti ozbiljnija inozemna ulaganja. Bezuspješno smo pokušali provoditi privatizaciju, a investiranje nam je bilo u zastoju. Eto vidite, to smo zatekli, međutim nismo previše o tome pričali. Samo jedan detalj koji priznajem, sam ja koji put znao reći negdje u travnju kad smo već obnašali vlast, znači, 4 mjeseca smo plaćali pšenicu iz protekle godine, znači, iz lipnja, odnosno srpnja. To je tako bilo. Ne daj Bože da opet bude tako i zbog toga ja predlažem da razgovaramo više o budućnosti, a manje o ovomu što liči na predizborni govor jer nemojte se ljutiti, ali velika većina ovih izlaganja meni liči kao da uskoro opet ulazimo u izbore, a vjerojatno je to potpuno nepotrebno.
Oprostite kolega zastupniče. Bilo bi dobro da govorite o točki dnevnog reda.
Hvala lijepo, potrudit ću se. Hvala. Znači, ... ... [[Upadica se ne čuje.]] Znači, HSS će biti u svakom slučaju za jednu analizu deficita koji je učinjen, ali htjeli bi da govorimo i o rezultatima. Gospodine ministre, vi niti u jednoj rečenici niste ništa rekli, ono što se zove makroekonomsko okruženje u 2003. godini. Ovdje na 400 i nešto stranica imamo puno podataka o kojima bi vjerojatno nešto trebalo i reći, a tu prije svega mislim da je rast društvenog brutoproizvoda u 2002. godini bio 5,2%, 2003. godine nešto niže, ali 4,3%. Također možemo i reći da smo imali i dobre trendove kod građevinarstva, kod industrije, možemo ovdje, a ja smatram da i moramo reći da 4 godine za redom je padala državna potrošnja po stopi od 0,3%. To je bila politika bivše Vlade, to ovdje piše, međutim, nitko o tome jednostavno ne želi govoriti. Moramo reći da je izdano 3 i pol posto dozvola građevinskih u odnosu na 2002. godinu. Moramo također reći da smo imali 7% dolazaka turista u Hrvatsku, više nego godinu dana prije. Moramo reći da smo imali 4% više noćenja. Moramo reći da je zaposlenost pala za 13% za godinu dana, ovdje to piše. Međutim, jednako tako moramo reći da je ona zatečena na još relativno visokom nivou od 19,1% što također ovdje piše. Ono o čemu bi trebali puno više mi svi zajedno govoriti zove se jedan drugi deficit, a to je deficit platne bilance i znamo kakav je, a vjerojatno znamo i zbog čega. Ja predlažem da se mi koncentriramo na to pitanje, jer uvijek još imamo nepovoljan odnos između uvoza i izvoza i taj deficit je iznosio u prošloj godini kao što ovdje piše 7,2% društvenog bruto proizvoda. Međutim, jednako tamo smo uspjeli međunarodne pričuve povećati na jedan više nego korektan nivo. Ono što je karakteristično u tom proračunu o kojemu mi raspravljamo, da smo sakupili porezne prihode u iznosu od 72 milijarde 698 milijuna kuna, to je 6,9% više nego godinu dana prije. Međutim, mi u HSS-u smatramo da je to također posebna tema. Očito je da je i u 2003. godini, a jednako tako i u ovoj potrošeno više od mogućnosti. Pretpostavljam da svi ovdje trebamo o tome govoriti, i svesti mogućnosti potrošnje države u one okvire koji će i dalje kreirati rast, koji će kreirati smanjenje nezaposlenosti, koji će kreirati pokretanje proizvodnje, orijentiranost na izvoz itd. Podvlačim trošimo više od mogućnosti. Sad da li treba ovo povezivati i sa porezom na dodanu vrijednost, vjerojatno ne. Ta razdoblja možemo u potpunosti odvojiti jedno od drugog. Međutim, ono što bi htjeli vidjeti kad raspravljamo i o jednom i o drugom jedna vizija. Što učiniti sa ovakvim izvršenjem koje brojke sam malo prije komentirao i da li je baš taj deficit negativno utjecao, odnosno da li imamo neke pozitivne trendove u rastu društvenog bruto proizvoda u zapošljavanju i još ponegdje. Gospodine ministre, da li su vama poznate ekonomije u nekim, pa i nama bliskim državama, pa i prekomorskim, gdje je deficit 12, 13, 15%, a da su oni jako uspješni? Vjerojatno možemo nabrojiti pet takovih zemalja kojima to nije problem. Zato jer imaju viziju, znaju što žele, imaju plan razvoja za nekoliko godina, a ne govori se samo unatrag nekoliko mjeseci, odnosno za razdoblje od jedne godine. Ono čime će se HSS usprotiviti u svakom slučaju je, daljnji rast državne potrošnje. Vi ste najavili kako ćete poslati nova riješenja obrtnicima koji rade, imaju prijavljen obrt kao djelatnost uz rad, kako će oni platiti dodatne doprinose. Naravno da smo mi protiv takvih zahvata u džep građana, pogotovo iz razloga što i ti doprinosi i nedaju nikakva prava ni za mirovinsko osiguranje, a kamoli za zdravstveno osiguranje. Zbog toga ćemo inzistirati da se nakon izvršenja brojke stave u odnos prema našim željama i mogućnostima, odnosno ja bih vas molio kažete potpuno precizno očekuje li nas rebalans državnog proračuna, jer sve ovo o čemu smo govorili i govorimo daje povoda da idemo u rebalans? Međutim, morate ćete nam i ponešto reći, da li je nakon 5, 6 mjeseci državna riznica mogla biti u punoj funkciji, pogotovo, jer znamo da ste izjavili kako za to postoji kompletne infrastrukture, programska podrška, a ja vjerujem da postoje i ljudi koji znaju konzultirati, odnosno konzumirati tu infrastrukturu. Nedostaje li opet političke volje da se ta državna riznica stavi u funkciju? Ja vjerujem da je riješenje upravo i na tome tragu. Ja vas molim da ovdje također razgovaramo potpuno otvoreno o eventualnim novim državnim zaduženjima. Jer ako se država doma zadužuje uz kamatu od 6,87%, da li su banke zainteresirane da prate Hrvatsku proizvodnju, da li su zainteresirane da prate izvoz, odnosno ako jesu, koja će to biti kamata kad im država daje garanciju da će vraćati uz godišnji nivo kamate od skoro 7%? Vjerojatno bi tu trebala jedna puno veća dosljednost u svemu, ali ono što ne bi trebalo je jedna dodatna porezna presija i mi ćemo se u HSS-u suprostaviti toj poreznoj presiji, smatramo da je ovaj pomak kod državnog proračuna dovoljan kroz PDV-e za dva indeksna poena. Trebalo bi ići na polje sive ekonomije da plaćaju oni koji još uspješno zaobilaze državni proračun. Međutim, također bi htjeli vidjeti i dodatna rasterećenja za poduzetnike. Htjeli bi vidjeti neke mogućnosti koje će država dati kod poreznih rasterećenja kod dobiti i kod dohotka, a naravno morat ćemo smanjiti i cijene rada. Upravo na tom tragu HSS traži riješenja i htjeli bi od vas čuti što nam vi nudite. Mi tražimo efikasnost, mi tražimo efikasnu ekonomiju koja će i eventualno nešto veći deficit znati iskoristiti za razlog i imati rezultate. Hvala.
Hvala lijepa. Javio se ministar Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Naime, gospodo zastupnici ovo je tipičan primjer kad se govori samo ono što paše. Tako recimo vanjski dug Republike Hrvatske porastao za 14,5 milijardi dolara. Javni dug Republike Hrvatske porastao za 56 milijuna. Nezaposlenost usprkos toliko ogromnog zaduženja Hrvatske ostala ista. Vanjsko trgovinski deficit je narastao za duplo, a istovremeno država se zadužila do maksimuma. Dakle, kad bi ovaj drugi makroekonomski pokazatelji bili bolji, onda bi vjerojatno mogli govoriti o uspješnosti. No, želio bih nešto reći što se tiče obveznih doprinosa. Krajnje je, neću koristiti tešku riječ, ali neuobičajeno da netko tko je imao prilike riješiti taj problem, da nije riješio. Vi ste sjedili u Vladi koja je donesla Zakon koji je nakaradan, ja to moram reći i to sam rekao kao saborski zastupnik iz ove govornice. S kojim ste doveli u užasno nepovoljan položaj tisuće mladih novinara, tisuće seljaka, i tisuće obrtnika. To je rečeno za ovom govornicom kad je donešen taj zakon. Upozoreni ste što će taj zakon donesti. Kad su stigle prve uplatnice, onda je jedan ministar iz bivše Vlade rekao, poderite te uplatnice i bacite ih, nećete ih trebati platiti. Istovremeno je vaša Vlada donesla uredbu po kojoj se kaže u onom trenutku kad se ispotavi riješenja za porez na dohodak da će se onda trebat ispostavit riješenje za obvezni doprinos. To ste vi napravili. To nema veze s ovom Vladom. To nema veze s ovom Vladom. Prema tome, ako ste željeli pomoći obrtnicima ukoliko se toliko zaklinjete, onda ste kao što ste niz odluka donesli na zadnjim sjednicama Vlade nakon izbora, mogli ste promijenit ovu odluku. i nemojte optuživati ovu Vladu gospodine zastupniče, da mi šaljemo uplatnice. Mi samo provodimo zakon, koji ste vi donesli. Ništa drugo. A vama ću samo reći da, je osnovica za obračun dohodak, tj. razlika između primitaka i porezno priznatih izdataka to ste vi odredili svojom uredbom. Do tad je bilo da se plaća akontacija tijekom godine. Ima točno izračun što ste vi opet odredili svojom uredbom. Tako da primjer onome kome je razlika između primitaka, izdataka 20 tisuća kuna, morati će platiti 7 tisuća doprinosa. Zašto ste donesli takav zakon? Ja to ne znam. Ja sam kao saborski zastupnik, to se može vidjeti iz fonograma u raspravi, upozoravao da će se dogoditi ovo što će se dogodit. i sada zajedno sa i novinarima i sa obrtnicima tražimo riješenje kako se izvući iz tog riješenja, jer je problem u retroaktivnosti djelovanja zakona. Ali vrlo interesantno, isto kao i neki dan oko PDV-a za HRT-e nešto što ste vi napravili da sad prebacujete ovoj Vladi i velite da sam ja rekao da će doći uplatnice. Pa gospodine zastupniče, valjda netko mora provoditi ovaj zakon. A to ako taj zakon ne valja, ja sam rekao, mi ćemo ga i promijeniti. Druga stvar, deficit od 12% da Hrvatska ima deficit od 12% volio bih vidjeti koja bi to međunarodna institucija Hrvatskoj dala kredit i pod kojim uvjetima. I da li bi mi već davno došli u zonu lihvarskih kamata. Treća stvar, Hrvatska država se ne zadužuje uz kamatnu stopu od 6,75%, ne znam gdje ste to pročitali. Imate nešto što se zove kratkoročni krediti što je bio problem i prošle Vlade i ove a to je da na tržištu novca kratkoročno uzimate novce, gdje je kamatna stopa viša od normalno dugoročnog zaduživanja. Državna riznica. Pa nevjerojatno da vi koji ste imali prilike uspostaviti niste uspostavili, držite lekcije sada nama da se ta državna riznica mogla uspostaviti. Ja vam ovdje odgovorno govorim i nikada nisam rekao da se može tehnički uspostaviti vrlo brzo, da tehnički treba 8 do 9 mjeseci, 8 do 9 mjeseci treba da se ta riznica uspostavi. Ali ponavljam, država je danas dužnija 15. milijardi dolara. Javni dug je veći 56 milijardi kuna, nezaposlenost je ista, nažalost u drugoj polovici godine gospodarski trend je bio silazan i to su rezultati koje ste vi ostavili jer raditi rast bruto domaćeg proizvoda isključivo na vanjskom zaduženju je politika kratkog daha i doveli ste državu do ovog do čega ste i doveli.
Hvala lijepa gospodine ministre. Htjela bih vam samo dati jednu informaciju. Već početkom vašeg odgovora gospodine ministre prestao je televizijski prijenos. Ovo je doista tema za koju je šteta da gledatelji nemaju prilike čuti odgovore. Idemo na ispravke netočnih navoda. Prvi se prijavio zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Bez obzira na televizijski prijenos, gospodine ministre ja vas ni za što nisam optuživao. Niti sam rekao da je bivša Vlada napravila idealan potez. Ali vi ako možete mijenjati u 2 mjeseca dva puta Zakon o PDV-u vjerojatno možete i tu Uredbu promijeniti. Ja sam samo rekao, što će HSS podržavati. Ali u svakom slučaju ćemo podržati i promjenu te uredbe, tako da, stvari su jako jednostavne.
Hvala lijepo. Kolega Leko, ispravak netočnog navoda, izvolite.
Hvala lijepa. Mislim da bi bilo vrlo korektno da prestavnici Vlade ne govore da ih zastupnici optužuju. Ako ćemo o principjelnoj raspravi ja ću citirati šta je današnji ministar rekao 2002. godine vezano za stand by, zapravo za deficit. "Ja sam rekao i molim vas ovdje u Saboru ...", kažem, današnji ministar: "... dajte da se dogovorimo o metodologiji kako ćemo utvrditi deficit.".
Oprostite što ispravljate?
Ministar nas optužuje da mi njega optužujemo. To nije ni dozvoljeno ni točno.
Mislim da se ovo zovu stilske vježbe. Idemo u ime Kluba HNS-a, PGS-a, kolegica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjedniče, poštovani ministre, štovani zastupnice i zastupnici. Interpretacija da ova Vlada nasljedila 6 i pol, 9 i pol ili 12 milijardi duga od čega se još nedavno govorilo da je 1,7 milijardi otpada na poticajnu stanogradnju razotkriva njezinu spremnost ove Vlade da se služi neistinama u traženju alibija za svoje neuspjehe. Naime iz stenograma sjednice Hrvatskog sabora od 27. veljače 2004. godine vidljivo je da je gospođa ministrica zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva u ovoj Vladi gospođa Dropulić replicirajući na iznose iznjete od strane gospodina Čačića izričito tvrdila da se radi o prenesenom dugu od 49 milijuna a ne 1,7 milijardi. Nažalost u izvješćima Hrvatskog sabora tendeciozno ili ne nedostaje upravo taj dio. Ali eto gospodo imamo izvod iz stenograma. Izvolite ako želite, ja ću vam drage volje dati ali možete i sami pogledati. Međutim, niti tih 49 milijuna nije dug niti će to ikada biti jer građani koji kupuju stanove po programu društveno poticajne stanogradnje najbolje znaju da plaćaju kompletnu cijenu stana pa i taj dio koji vi ubrajate u dug. A država je samo omogućila pristupačnost ovom proizvodu. 19,2% sa koliko država inicijalno sudjeluje u ovom programu vraća se kroz PDV. Pa bio on 22 ili 20% kojeg ionako ne bi uprihodila kada ne bi bilo realizacije ovog programa. Dakle, kako se ni u POSU ne radi o prenesenih 1,7 milijardi duga nego 49 milijuna realizacija niti ostalih 1 milijarda 651 milijun nisu dugovi jer ti poslovi nisu niti odrađeni već su to prenesene ugovorne obaveze. Kao što je potupno jasno kako se kroz POS pokušalo manipulirati brojkama po istom modelu manipulira se brojkama i u drugim područjima. Jedan milijarda odnosno bolje rečeno 956 milijuna kredita HABOR-u koristilo se za kreditno financiranje izvođaća u programu povrata progranika, izbjeglice i raseljenih osoba što je omogućilo prošloj Vladi otvaranje postupka za dobivanje pozitivnog avisa, a ovoj Vladi i konačno dobivanje istoga te napredak pri dobivanju statusa kandidata za ulazak u Europsku uniju. Upravo ova sredstva omogućila su povratak hrvatskih građana srpske nacionalnosti ali omogućili su povratak u imovinu zauzetu od strane prognanih Hrvata iz Bosne a upravo je to tema koja je bila od gorućeg značaja za afirmaciju hrvatske politike u približavanju Europskoj uniji kao što je to ključna tema još uvijek i danas. Po istome modelu kako se interpretiraju dugovanja u POS-u interpretiraju se i dugovanja na autocestama. S time da se ovdje nedvojbeno mora reći građanima da se ne radi o dugovima već da se plaćanje izvršenih radova na autocesti vrši prema ugovorima a gotovinski model utvrđivanja deficita predviđa utvrđanje deficita predviđa utvrđivanje deficita sa trenutkom naplate. Primjera radi, svi dovršeni radovi iz prošle godine prema ugovoru plaćaju se i obračunavaju se u ovoj godini kao što će se od ove godine obračunavati u sljedećoj a od sljedeće u sljedećoj. Sa druge strane evidencija duga vrši se čime su potpisani ugovori i izdana jamstva. Tako da je famozni dug Hrvatske u autocestama već obračunat prošle godine a eto upravo će ova Vlada 200 km autoceste pustiti u funkciju sa 30 6. 2004. godine pri čemu će rezati vrpce a teretiti prošlu vlast. Dakle, radi se naprosto o vremenskom trenutku evidentiranja duga s time da ne postoji model koji bi dugovanje evidentirao prije izvršenih radova odnosno prije ugovorom definiranog trenutka naplate. Ovdje bih uputila prisutne na članak gospođe dr. Švaljek koji je objavljen u novinama "Dnevnik" od 28. svibnja ove godine. Odatle bih ponešto citirala: kaže: Vlada je jednostavno pomiješala dva računovodstvena načela gotovinsko i obračunsko što za rezultat daje znatno veći defici. Do sada se koristilo gotovinsko načelo što znači da se obaveze evidentiraju u trenutku izvršenja a ne potpisivanje ugovora. Vlada je očito tome pribrojila obračunska načela, odnosno tek ugovorene obaveze. No od svega iskreno, diskrevitira ovu Vladu nekompetentnost njegovih stručnjaka koji su usput sjedili u ovom Zastupničkom domu i u prošlom mandatu. Koja do jučer silovitoj želji udovoljavanju predizbornih obećanja a uz protivljenje ozbiljnih i odgovornih oporbenih stranaka inzistira na smanjenju stope PDV-a a danas niti 4 mjeseca kasnije ta ista Vlada nakon što je progledala u pregovorima sa MMF-om traži promjenu odluke i ...
Kolegice ja vas moram upozoriti da bi ipak trebalo voditi brigu da se rasprava vodi u Hrvatskom saboru.
Zapanjujući je nedostatak svijesti o važnosti razvojnih projekata. S jedne strane nesposobnost za osmišljavanje razvojnih projekata, sa druge želja da se spriječi pozitivni efekti u javnosti projekata koje je pokrenula prošla Vlada kao što je to poticana stanogradnja, a treće nužnost preusmjeravnja budžetskih sredstava za kupovinu opstanka na vlasti. Naprimjer mirovine, otkup društvenih stanova u sporazumu sa SDSS-om, dovodi nas opasno u poziciju da se minimalno potrebni prosječni rast bruto društvenog proizvoda sa 5% svede na svega 3 i pol posto. Pri tome se investicijska sredstva prebacuju u javnu potrošnju čime se zatvara krug upropaštavanja gospodarstva već viđen iz perioda 2000. godine. Uspoređujući period od 1995. do 2000. i period od 2001. do uključujući prve polovice 2003. godine u doprinosu, rastu domaće potražnje možemo na ovom grafikonu, a dati ću vam također svima da ga dobijete za uvid. Inače objavljen je u Državnom statističkom, ovom, izvorniku vidi se da je uloga osobne potrošnje kao izvor rasta prosječno ostala manje više nepromjenjena, uloga javne potrošnje u poticaju rasta gospodarstva znatno se smanjila i postigla negativni trend rasta nakon 2001. godine. Napokon pozitivna je promjena snažan oporavak investicija nakon 2001. godine, a posebno nakon negativnog doprinosa rasta bruto društvenog proizvoda u 1999. i 2000. godini. Politika koja povećava javnu potrošnju nije gospodo socijalna politika već je samo milozvučna retorika kupovanja glasova. Samo razvojna politika može oporaviti gospodarstvo, stvoriti radna mjesta, a zatim i ponuditi ugroženim skupinama kvalitetniji socijalni program. Zbog toga gospodo iz Vlade tražimo jasan i neupitan razvojni gospodarski program u interesu svih građana Hrvatske. I još samo nešto. Što se tiče rasprave gospodina Čehoka koji momentalno nije ovdje, htjela bih ga također podsjetiti da pripada stranci HSLS-u koja je u prošlom mandatu participirala obnašanje koalicijske vlasti. Zahvaljujem na tolerantnosti.
Hvala lijepo. Predlažem da idemo na ispravke netočnih navoda. Prvi se javio zastupnik Željko Nenadić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici. Netočno je da gradnja stanova nije dug u 2003. godini jednostavno stoga što stan je trebalo napraviti, platiti izvođača, a kako i na koji način će se ti stanovi prodati to će se vjerojatno odužiti kroz dugi niz godina jer vidimo da baš i nije tako velika potražnja kao što je to bilo i planirano. A drugi netočan navod je da dug koji je stvoren za ceste se može evidentirati u trenutku naplate. To nije točno jer je protuzakonito. Proračunsko knjigovodstvo ne trpi knjiženje stvorenih obveza u trenutku naplate nego u trenutku kad je stvorena obaveza i to je zakonom propisano. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice htjela sam ispraviti netočni navod koji je kolega Nenadić prethodno ispravio oko dugovanja u POS-u. Imala bi konkretne podatke reći gospođi zastupnici oko prodaje stanova u gradu Sisku i o tome kad će se naplatiti.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite kolegice.
Da, htjela bih gospođo potpredsjednice kolegici istaknuti da je netočno reći da ugovorna obveza nije dug. To tek jest dug. Svaka ugovorna obveza tek jest dug, a sve ono što nije plaćeno do 31.12.2003. jest obaveza ove Vlade i naravno ne samo 2004. nego i sljedećih godina ovisno što piše u člancima ugovora. Hvala.
Hvala lijepo. Nadam se da možemo ići dalje u raspravi. Ministar Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Stvarno je čudno kako teške riječi mogu padati kontinuirano s jedne strane, a nekima se izmišljaju čak da su nešto rekli što nisu. Gospođo zastupnice što se tiče HABOR-a pitajte koga god hoćete, vi ste rashode te godine morali proknjižiti na pozicije Ministarstva obnove i razvitka. To je greška koju ste napravili. Zašto ste to tako radili ako ste imali odluku Vlade? Zašto nije HABOR digao kredit i uredno plaćao izvođače radova? To vi najbolje znate. Druga stvar, HATS. Ako je sve tako čisto kao što vi tvrdite da je, zašto ste mijenjali plan? Mogli ste napraviti što ste napravili i uopće nema problema. Tražili ste alibi za ono što ste napravili, za što niste imali pravo da napravite. Nemojte stalno prodavati patetiku o tome niste vi počeli graditi autocestu. Autoceste je počeo graditi netko drugi, ali ste vi zato počeli dijeliti dobro penale, one pozitivne za unaprijed izvršene radove iako ni dragom Bogu nije jasno što plaćate, što se treba unaprijed napraviti. Nekompetentnost, vrlo često se čuje iz vaše stranke. A što ste vi to kompetentno napravili? Šta? Autocestu? Ako se ne varam, rekli ste prije 8 godina da ćete u tunelu Sveti Rok uzgajati gljive. Pa zašto ih sad ne uzgajate i ne prodajete na tržištu? ... [[Pljesak]]
Molim kolegice i kolege zastupnike da dopuste ministru da završi izlaganje. Izvolite.
Ovo je vjerojatno isto stvar političke kulture. Ja se kao zastupnik nešta slično nikad nisam dogodio. No gledajte gospođo, zaklela se zemlja raju da se sve tajne saznaju. Pa tako i u vaše niste uspjeli na vrijeme sakriti svoje tragove. Prema tome možete pričati što god hoćete.
Hvala lijepo gospodine ministre. Nadam se da možemo ići na pojedinačnu raspravu. Prvi se prijavio ... ... [[Upadica se ne razumije]] Molim vas lijepo, prvi se prijavio zastupnik Stazić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Pa mislim da je ova rasprava zapravo samo pripremna rasprava za onu točku koja slijedi. Za smanjenje PDV-a, znači za odustajanje od jednog predizbornog obećanja, od jednog jamstva premijera Sanadera za koju ova točka treba biti priprema i treba dati kakvo, kakav takav uvjerljiv razlog. Treba objasniti zašto nema ništa od obećanja. A sve se zapravo svodi na pitanje u raspravi o ovoj točci dnevnog reda koliki je deficit? Da li je on 4,9% kao što tvrdi bivša Vlada ili je on 6,7% GDP-a kao što tvrdi ministar Šuker i Sanaderova Vlada? Koliki je taj deficit ovisi dakako o metodi obračuna? Vjerojatno su obadva podatka točna, pitanje koju metodu upotrijebimo. Postoje, kažu mi 4 poznate metode u svijetu da se deficit obračunava. Ovdje govorimo o dvije. O dvije različite. Jedna koju je upotrijebila Vlada premijera Račana zajedno sa MMF-om i čelnik komisije gospodinom Klikenšildom gdje vlada koja se zasniva na gotovinskom načelu znači da se t roškovi knjiže u trenutku naplate, i druga metoda koju upotrebljava vlada premijera SAnadera ...suradnji sa MMFom ovoga puta sa vođom misije Demeskaskom. Koja kaže, da se troškovi moraju knjićiti u treknutku nastanka obveze. Tzv. obtarčunska metoda. Koja je metoda bolja. Vjerojatno su oba dvije bolje, pitanje je koju ćemo primjeniti. Kada se izražava stopa nezaposlenostio opset postoji dvije metoda, jedna je anketna metoda druga je ova metoda registiranih nezaposlenih. I oni daju različite rezultate. Znate u istoj zemlji jedna metoda je stopa nezaposlenosti 17% a po drugoj 21%. Nezaposlenih je uvijek koliko ih ima, u istoj toj zemlji- Pitanje je koju ćete metodu upotrebiti. Ono što ne valja ne valja brkati metode. Ja bih postavio pitanje dali je vlada HDZa nakon izbora 3. siječnja upltrebljavala ovu istumetodu koju danas upootrebljava da bi izrazila deficit koji je ostavila Račanovoj vladi. Nije. Nije. A da jeset onda bi to bili usporedivit podaci ovako nisu usporedivi. Ovako pričamo sada o jabukama, sada o kruškama, sada o šljivama, namjerno. Dakako da namjerno. E sada zašto premijer Sanader pristaje na promjenu obračunske metode. Na zahtjev MMFa jer to samo dodvoravanje MMFU ili je to samo znak slabosti, jeli to traženjekakve takve isprike od odustajanje od smanjenja PDVa. Ili oboje. Ja vjerujem oboje. Kolega Linić je jučer u forumu na jednom primjeru epokušao obljasniti razliku u tim metodama. Ali tamo je bila kakofonija, buka, svađa. Vrlo jednostavnom primjeru, prokišnjavanom krovu, to ustanovite u 11 mjesecu 2003 .godine. Dogovirite sa krovopokriavčem da će vam popšraviti taj krov. Potpišete ugovor u 11 mjesecu 2003. godine, i on naravno pada snjeg pada pada kiša on 90 % radova obavi u 2003. godini. Imate ugovor takav da ćete mu platiti kad završi sve radove. On da radove završi u 2004. godini, kada ih je trebalo knjižiti 2003. kada ste sklopili ugovor ili 2004. kada stem u platili. I kada je obavio kompletne radove. HDZe tvrdi 2003., po jednoj metodi druga metoda kaže ne treba 2004. kad aste platili. Posvenebitno, posve nebitno kada ćete vi to knjižiti.vi ste popravak krova platili, i na koncu šta je bitno da vam je krov popravljen. Da vam ne curi na glavu. Sanaderova vlada sada želi knjižiti troškove u trenutku nastanka obveze može mkože. Nema nitko ništa protiv. Ja bih samo pitao, kada je nastala obveza obnove ovih kuća koje su spaljene posve bezuno poslije Oluje. Ja mislim da je ta obveza njihova popravka nastala onda kada su spaljene. Tamo bih ih trebalo knjižiti onima, na teret onih koji nisu ništa učinili da spriječe taj potpuno bezumni palež. Koji sada plaćaju svi građani ove zemlje popravak tih kuća svih i oni koji su tada upozroavali da je to bezumlje. I koji su tada upozoravali ondašnju vladu da to spriječi. Nitko ih nije slušao. DAnas moraju plaćati porez iz kojeih će se te kuće obnavjlati. Kada je nastala obaveza da se plati odšteta preživjelim članovima obitelji ZEc. Znate kada one noći kada su ubijeni. I ta obveza traje isplaćena je ove godine, 2004. A obaveza je nastala zato što su potpuno suludo ubijeni, i zbog toga što ti počinitelji nisu kažnjeni. Jer se nastojalo učiniti sve da prkođu bez kazne. A predsjednik Tuđmah ih je još i odlikovao za izuzeto hrabar čin. To je stvarno abila hrabrost ubiti 11godišnje dijete. Plaćamo to iz proračuna gospodo draga, iz proračuna. Iz proračuna. Govoriomo o deficitu proračuna. I o trenutku nastanka obaveze, kažem vam kada je ta obveza nastala. Kada je nastala obveza plaćanja izgradnje cesta. Da, nastala je onda kada se donjela politička odluka da se ide u gradnju tih cesta, i kada su potpisani ugovori. vi tvrdite tada, knjižite ih tako može ih se knjiti i drugačije, ali što je bitno, te ceste danas postoje. I znate obveze uvijek nastaju, i obveze uvijek treba podmirivati. Samo što iza jednih ostaju obveza popravka i obnove spaljenih kuća i plaćanja odštete za pobijenu djecu. I restruktiruranja uništenog i pokradenog gospodarstva, a iza drugih ostaje obveza plaćanja izgradnje cesta, vijadukata, probijanja tunela, i u zdravstvu nabavljanja gama noževa kojim se potpuno bezbolno i bezopasno operiraju tumori, a da se ne otvara lubanja. Tu je razlika između vas i nas. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi se javio zastupnik Željko Nenadić izvolite.
Gospođo potpredsjednice gospođe i gospodo zastupnici, inače ova rasprava uvaženog koleg STazića vrvi netočnim navodima, ja ću pokušati samo ispraviti samo nekoliko koliko mi vi vrijeme dozvoli. Prva rečenica ova rasprava je uvod za ono što sljedi a to je promjena PDVa nije točno. Ova raspava je upavo ono što je, utvrđivanje činjeničnog stanja o izvršenju proračuna za 2003. godinu. I to je točno. DRugo koja je metoda bolja. Ne postoji bolja i lošija metoda, postoji metoda definirana zakonom, i ona koja je protuzakonita, a za vašu inforamciju postoji profitno knjigovodstvo i proačunsko knjigovodstvo. U profitnom knjigovodstgvu nije dozvoljeno knjižiti obavezu kada se plaća nego kada se sklopi ugovor. I treće, obveza plaćanjagradnje cesta nastala je kada je donesena politička odluka netočno, obaveza plaćanja gradnje cesta nastala je kada su potpisani ugovori. Ito je točno.
Hvala lijepa. Sljedeća se javila kolegica Katarina Fuček izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolega Stazić se u svojoj kratkoj raspravi zalagao za nepoštovanje zakona. Prije svega jer je rekao da nije bitno kada i kako će se knjižiti jer je ugovor temelj. Ovo su proračunska sredstva sredstva poreznih obvezanika i njihovo trošenje je propisano zakonom. Zakonom o proračunu i drugim zakonima a oni točno propisuju načine i vrste knjiženja gospodine Stazić. Vi za popravak krova sa svojim privatnim proračunom možete raspolagati kako želiet, knjižiti i plaćati kada hoćet. A sa proračunskim sredstvima ne.
Hvala lijepa. Sljedeća kolegica je kolegica Roksandić, ispravak negočnog navoda, izvolite.
Gospođo potpredsjednice zastupnik Stazić je rekao da ova Vlada ništa nije učinila da spriječi palež kuća, pa prema tome da sad mi moramo trošiti novce na obnavljanje tih kuća. Ja bih samo protuargument navela da ova Vlada je tri dana prije izbora 2003. potpisala ugovor i počela, zaista započela obnovu jedne područne škole reći ću i u kojem mjestu, Mošćenici i ostavila ovoj Vladi dug za prevoženje đaka jer još nije dovršena obnova, a isto tako više od 2 milijuna kuna troškova.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda poštovan zastupnik Marko Širac. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Naš kolega Stazić u svom prvom izlaganju u prvoj rečenici je rekao da rasprava o godišnjem obračunu državnog proračuna se vodi samo radi toga da se napravi opravdanje za donošenje Zakona o promjeni PDV-a. To jednostavno nije točno. Ta tvrdnja nije točna. Izgleda da zaboravljamo kako smo jutros započeli zasjedanje. Na dnevnom redu je bio prijedlog zakona o promjeni PDV-a na zahtjev vašeg kluba i na vaš prijedlog mi smo svi ostali uključujući i klub HDZ-a i mene glasovali da ovo dođe na dnevni red. Nama rasprava ova nije trebala za promjenu Zakona o PDV-u. Hvala lijepo.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Još jedan ispravak netočnog navoda, zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice ispravit ću netočan navod kolege Stazića u kojem tvrdi da je posve nebitno kada se knjiži. Ja ću ustvrdit da je bitno kada se naručuje, kada se sklapaju ugovori i stvaraju zaduženja pa tako ću u prilog te tvrdnje reći da su ugovori po Ministarstvu branitelja sklopljeni 20.12., 21.1., 12.1., 31.12. i sve skupa u iznosu od milijun 240 tisuća 637 kuna. Da li je to pod vašom parolom radom i poštenjem ili je to pod parolom pošteno? Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega ispravili ste djelomično netočan navod, a djelomično ste polemizirali. Predlažem da krenemo dalje s raspravom. Sljedeći za raspravu prijavio se poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, kolegice i kolege. Danas govorimo o izvršavanju proračuna u 2003. godini. Ja bih htio da vrlo jasno raščistimo polemiku o tome po kojoj se metodologiji radi i proračun i daje izvješće o izvršenju proračuna. Evidentno je da je to metoda koja govori o plaćanjima, evidentno je da je tako sačinjen i ovaj izvještaj koji je pred nama, evidentno je da bitnijih odstupanja od plana i realizacije nema u ovom izvješću i evidentno je da imate i podatke pred sobom koji govore o makroekonomskim veličinama i ja bih rekao o osnovnim makrogospodarskim kretanjima u 2003. godini. I ono o čemu mi možemo govoriti to je da li u ovim podacima evidentno piše da je ostvareni deficit ili 4,9 ili 5,1 postavljamo da to međusobno ispolemiziramo. To je deficit koji je utvrđen ovim dokumentom, tako piše u ovom dokumentu. Prema tome da li smo svjesni o čemu mi to pričamo? Govorimo o izvršavanju državnog proračuna. Koji je to deficit po ovim dokumentima koji stoji pred nama? Koji je to deficit? Birajmo 4,9 ili 5,1. Nije ni 5,9 nije ni 6,7. To su zakoni, to je poštivanje zakona Republike Hrvatske, to piše u ovim dokumentima. To je deficit koji je ostvaren na bazi poslovanja u 2003. godini po hrvatskim propisima, po zakonima o sastavljanju državnog proračuna. To su zvanični dokumenti koji su objavljeni od Ministarstva financija, tako piše u dokumentima Ministarstva financija i isto tako to piše i u dokumentima Hrvatske narodne banke. Prema tome zvanični podaci, podaci sastavljeni na bazi hrvatskih propisa govore o veličini deficita jer je očito deficit problem. Znači što možemo reći za izvršavanje? Bilo je poštivanje zakona i u okviru zakona je poslovalo se u 2003. godini. Ostaje dalje pitanje da li je deficit od oko 5% nešto što može teretiti gospodarstvo Republike Hrvatske i da li je to gospodarstvo dalo pozitivnih kretanja u gospodarstvu, izvinjavam se da li je taj deficit, to napor hrvatskog gospodarstva i dalo efekte u gospodarstvu. Ja se neću baviti tom analizom, jer se netko tko je pisao ovaj materijal pozabavio i napisao je papire, papiri stoje, dapače dio toga smo mogli vidjeti kod prijedloga proračuna. Da, netko želi negirati ono što piše u papirima koje je napisalo Ministarstvo financija. Evidentno da deficit od oko 5% je dalo pozitivne efekte u 2003. godini sa svim pozitivnim trendovima i za izuzev visine, odnosno brzine rasta duga i očito problema koji imamo u deficitu naše bilance plaćanja. Ostali su trendovi ovdje naznačeni u ovom dokumentu napisani od Ministarstva financija koji su efekti. Ozbiljni ljudi se pitaju da li deficit od 5% je nešto što je ili nije opasno i tu teoretski se možemo raspravljati zaista puno govoreći o tome da to možemo izdržat ili ne možemo izdržat, ali je bitno ući u suštinu deficita. Deficit od 5% iskazan po ovom proračunu napisan po ovom hrvatskom propisu i od strane Ministarstva financija rezultat je prije svega ulaganja u razvoj. Ulaganja u Hrvatske ceste, u Hrvatske željeznice, u obnovu porušene Hrvatske za vrijeme Domovinskog rata, ulaganje u zdravstvo, to su rezultati deficita. Znači bitka za razvoj. I nedvosmisleno u ovom dokumentu piše hrabrost u 2003. godini da građanima Hrvatske velimo da ćemo morati smanjivati i da smanjujemo potrošnju, jer taj razvoj je nemoguće održati bez smanjivanja potrošnje. Da, to je rezultat deficita. Smanjiti potrošnju, tražiti razumijevanje građana Hrvatske da se žrtvuju da bi ulagali u razvoj. Istina je, mi možemo otvoriti raspravu da li razvoj infrastrukture, da li razvoj koji znači ulaganje u zdravstvo i obnovu može biti održiv ili ne, jer dobro znamo da budućnost osiguravanja i deviznih priljeva, rasta ne može biti samo ulaganjem u državne investicije. Sigurnost može biti rastom i ulaganjem u realnu ekonomiju, u proizvodnju proizvoda i usluga. Trendovi pokazuju da je to gospodarstvo počelo vraćati, snažiti i jačati i da postoje elementi da se ipak ulaganja u razvoj mogu isplatiti jer će realna ekonomija vratiti ono što se ulaže i zbog čega se žrtvuju građani Hrvatske. Još uvijek nismo sigurni i očito da će to budućnost pokazati. I ta bitka za budućnost, bitka da pomognemo hrvatskom realnom gospodarstvu da nađe najprije tržište investicija kod kuće, a da se onda pokušaju probiti sa konkurentskim sposobnostima na vanjskom tržištu, to je bitka u kojoj mora biti i aktivna uloga Vlade Republike Hrvatske. Da, gospodo, moram reći, nema osporavanja u bitci za razvoj. I Sanaderova Vlada tvrdi, treba ulagati u željeznice, treba ulagati u obnovu, treba ulagati u ceste, treba ulagati u zdravstvo. Ne sporimo se mi oko toga. Prema tome, da li ova Vlada također podržava razvoj? Da, ali gdje nastaje problem? Problem nastaje što ne želi se odustati od projekata razvoja, ali se u isto vrijeme napušta bitna politička, ali ja bi rekao i strateška odluka iz prošle godine, a to je štednja. I otvara se područje ponovno potrošnje. Potrošnje izazvanu izbornim porukama, potrošnju izazvano željom da dobijemo potporu birača. Ta potrošnja je problem i sada nastaju bitni problemi koji se već vide u efikasnosti ove Vlade, ali i u ovim izvještajima. Potrošnja koja pokazuje razvoj plus potrošnja nije 5% deficita, to je daleko veći deficit. I očito je da međunarodni financijeri ne prihvaćaju takvu politiku. Njihove su poruke jasne. Ako ide razvoj mora ići i štednja. Jel je to deficit koji može progutati hrvatska ekonomija. Ako ide potrošnja, ne ide razvoj. To su dileme na koje nismo dobili odgovor, nismo ih dobili ni u proračunu, ni izvršenju proračuna, a vjerojatno ih nećemo dobiti ni do kraja godine. To je problem pred kojim se našla ova Vlada. To je problem koji ona ne može izdržati i to je problem zašto sada mi govorimo o nečemu što se zove prenesene obveze. Prenesene obveze koje nisu prenesene, koje su slijed zakonskih odredbi po kojima se sastavlja proračun. Znate, ako je deficit prošle godine veći onda ova Vlada ima prostora, a da li ima prostora za potrošnju i za razvoj? Nema. A taj odgovor očekujemo. Mi se nadamo da će odgovor biti, nastavit ćemo razvoj jer bez toga neće biti stabilne ekonomije.
Hvala lijepo. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prva je zastupnica Katarina Fuček, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, želim ispraviti netočan navod zastupnika Linića koji je rekao da se u 2003. poslovalo u okviru zakona, što nije točno. Jer ne može obrazložiti povećanje plana Hrvatskih autocesta za milijardu i 12 milijuna kuna, ako je bez odobrenja Sabora. Znači, u tom smislu je i povećan deficit i da je bila odluka Sabora s tog povećanja i s te osnove deficita ne bi bilo.
Hvala lijepo. Još jedan ispravak netočnog navoda, zastupnik Markovinović, izvolite.
Pa prvo ispravljam netočan navod kolege Linića koji tvrdi, a prenesene obaveze nisu obveze. Ja tvrdim da jesu jer su se povlastice krajem godine dijelile kapom i šakom, što mi izuzetno u lokalnoj samoupravi u državnom proračunu osjetimo sad kod povrata poreza. To je jedno. Drugo, nije točno da je vaš način razvoja, pomoć hrvatskom gospodarstvu. Nama se više čini da je to pomoć privatnim firmama vašeg kontraverznog ministra, a sad problem se i svodi na to što neće priznat da niste imali pod kontrolom vaše koalicijske ministre koji su radili što su htjeli, a rezultat je upravo ovaj izvještaj.
Hvala lijepo. Za riječ se javio i ministar Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Kad govorimo o prekoračenjima, onda imamo dvije kategorije. Jedna je prekoračenja proračunskih stavki koja su plaćena prošle godine i evidentirana u proračunu. Meni je žao što gospodin Linić nije bio kad sam ja govorio uvodno o izvršenju proračuna. Tu se radi o preko 2 milijarde kuna i te 2 milijarde kuna nemaju veze sa razvojem. Isključivo potrošnja, točno u lipu. Jamstvene pričuve, otplata glavnice, kamata, 566 milijuna. Rashodi, temeljem rashoda i do dijela prihoda igara na sreću, 83,9 milijuna kuna. Isplate nepredviđenih obveza temeljem kolektivnih ugovora 102 milijuna kuna. Mirovine u zemlju i inozemstvu te porezi i prirezi i ustege 949,7 milijuna kuna. Lijekovi, sekundarna zdravstvena zaštita 358,1 milijun kuna iznad onoga što je bilo planirano. To nije sporno. To je evidentirano i to je proknjiženo u proračunu. A ono što mi ovdje jedno drugima nećemo priznati, a to je da je ova Vlada odredila metodologiju kojom će računat deficit. Nismo je odredili mi nego je ova Vlada odredila tu metodologiju. Knjigovodstvo kojim se vodi i evidentira proračun ja na "cash" principu i zato se iz podataka Ministarstva financija govori o 5,1%. Modificiranom metodom obračuna koju ste vi potpisali sa "stand by" aranžmanom je deficit ovakav kakav je. I nemojte stalno držat lekcije o razvoju i ova Vlada nema razvojni program. Pa da vi se niste prošle godine zadužili 8 milijardi dolara, potrošili ih ovako, niste riješili nijedan sustavan problem, vjerojatno bi mi ove godine imali drugačije mogućnosti za rješavanje problema. Međutim, kad potrošite sve rezerve, sve mogućnosti onda je vrlo teško se kretati u zadanim okvirima. A o tome da nakon što ste zadužili državu za 14 milijardi dolara, nakon što ste povećali javni dug proračuna za 56 milijardi kuna, nakon što je stopa nezaposlenosti ostala identična onoj koja je bila 2000., a to je negdje oko 19,1, 19,2% ili negdje oko 325 tisuća. Nakon što uvoz praktički stagnira, a izvoz je sa 7,7 milijardi otišao na 14,5 milijardi, a potrošili smo tolike novce. Istovremeno rast domaćeg bruto proizvoda se isključivo bazirao na zaduženju, na javnoj potrošnji i na investicijama iz proračuna. To je kratkoročno i to nije dalo rezultate. I to je krah jedne gospodarske politike i vi možete govorit što god hoćete. Sami ste priznali da dug koji ima HABOR, da nije knjižen sukladno zakonu. Pa ajmo ono, bar stavke oko kojih se slažemo da su trebale bit drugačije knjižene, ajmo ih zbog interesa hrvatske javnosti zajednički reć, to nije bilo u redu. Ajmo ove stavke oko kojih se sporimo, ajmo se ravno raspravit oko njih. Ali ajmo ono što smo se složili da nije u redu proknjiženo, ajmo to javno reći i jedni i drugi, to nije u redu proknjiženo. Ajmo oko ovih drugih stavki raspravit. Stalno pričati o tome kako ste vi fantastično vodili pregovore s MMF-om, a da mi nemamo pojma. To ćemo vidjeti kad se potpiše stand by aranžman. No, ako ste vi toliko sposobni svaka čast. No, sigurno je da danas u … kad je protok informacija ovakav kakav je, ne možete sakriti više niti jednu informaciju. i sigurno da ja nikad neću potpisati pismo u kojem ću iznositi neistine, što se tiče stanja u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Jedan ispravak netočnog navoda. Zastupnik Linić, izvolite.
Gospodin Šuker je rekao da je Vlada Republike Hrvatske koalicijska utvrdila metodologiju i ponavljam, državni proračun, izvješće o izvršenju državnog proračuna ne utvrđuje ni jedna Vlada, to su Hrvatski propisi, Hrvatski zakoni. Ovo ministarstvo ih je sastavilo ne po volji i želji Račanove vlade ili Sanaderove. Po postojećim propisima. U ovim materijalima vam piše da je deficit po zakonima Republike Hrvatske 4,9 ili 5,1 kako god pročitali dokumente. Prema tome, nije ni jedna Vlada odlučivala o tome kako će se utvrđivati deficit. U ovim papirima čitajte dokumente, napisalo ih je ministarstvo aktualno, deficit je ili 4,9 ili 5,1, pa kako god hoćete. Ali 6,7 nije. i takav deficit ne postoji.
Hvala lijepo. Možemo dalje s raspravom. Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo dopredsjednik. Ja bih vrlo skromno kao prizemni ekonomist se osvrnula kratko na ovo izvješće koje je skup egzaktnih pokazatelja povijesnih, povijest mijenjati ne možemo i krenula bih s jednom notornom činjenicom koja u ekonomiji posebno važi, a to je da svaku večeru koju smo pojeli, sve što smo obukli, sve što smo negdje stvorili kao trošak, netko mora platiti. Da li smo to mi ako smo u stanju, da li je to netko drugi, to je sad pitanje dogovora, ugovora, pregovora ili ne znam čega, pa na taj način promatram i državu ne uprošćujem, ali gledam ju kao jedno poduzeće koje je trebalo poslovati po načelima koje je propisao zakon, ali i gdje se trebalo marom dobrog gospodara voditi računa, hoće li oni koji plaćaju pristati na te troškove koje mi za njih stvaramo, da li su oni na tragu onoga što se i njima govorilo i u pogledu efekata koje će proizvesti, a i u pogledu primarne strane, dakle oni koji skrbe vjerojatno su onda vlasni i dobiti, odnosno oni koji troše u ime drugih trebaju dobiti pristanak tih. Pa što o tome javnost misli, da li mu je takav deficit od 5,1% koji mu je ugovoren pozitivan ili nije, rekli su na izborima 23. i rekli su da im je prevelik. Dakle, a onda kad im se još reklo što je totalna istina da su za 2%-tna poena troškovi veći, reklo im se samo nešto. Dakle, sve ono što ste mislili ove godine ostvariti, malo ćete prolongirati, zbog toga što smo mi mislili da je dobro graditi iznad mogućnosti, trošiti iznad mogućnosti, a to se onda može opravdati. Ili, nepoznavanjem događaja ili namjernom rabotom da tako kažem, pa ako je namjerna, onda se ponovno vraćam na to da u državi, gdje je država najveći poslodavac veliki poduzetnici da tako kažem, ne natječu se na tržištu, nego se natječu da ugovorima s državom izvuku što više novca za svoja privatna poduzeća, pa onda dolazimo do potpisanih ugovora koji naravno kad su potpisani stvaraju obveze koje će platiti netko, a to u ovom slučaju ova Vlada koja želi samo jednu stvar. Dakle želi sa čistim računima ići u proračun 2005. na sasvim drugim osnovama i sa sasvim drugim planovima. Naravno da će ove godine biti vrlo teško izvršiti sve one obveze koje dolaze na naplatu. Ali ja se duboko nadam, obzirom na ekonomske makro pokazatelje, na trendove, a i na trenutne poteze ove Vlade, da će to do 31. 12. uspjeti. i kao što je u logici moguće da na osnovu dvije krive premise imate ispravan zaključak, tako se to ponekad i kod ovih naših tu rasprava događa, pa se čulo svega i svašta. Ja od toga svega i svašta ću vidjeti samo brojke i ponovit ću ih koliko god puta bilo trebalo, a one nisu na tragu nekog posebnog optimizma, nego govore i ponovit ću to, da bi svaka županija kad bi bilo moguće podijeliti trošak od 3,5 milijarde po prilici jednakomjerno na cijelu državu, da bi svaka županija onda u ovoj godini bila mogla potrošiti 170 milijuna kuna, pa bi tako moja Koprivničko-križevačka koja se osjeća zapostavljenom, jer iz proračuna ove godine nažalost za svoje kapitalne investicije je dobila 12,5 milijuna, bi mogla dobiti 12-tak puta više, pa bi to za nas značilo strašno puno, one županije koje su dobile više, za njih bi to bilo malo manje. i zbog toga, ja se nadam da se više neće ponoviti slučaj kad ćemo raspravljati o izvršenju proračuna, da će razlika između onoga što je prikazano kao stvaran i onog što će biti naknadno pokazano, samo iz jednog razloga, dakle knjigovodstvo bilježi stvarno nastale događaje. Onaj događaj koji je nastao negdje za koga nitko nije znao, nije mogao ni biti zabilježen u knjigovodstvu i to je rezultat naših nedoumica, zbrka. A mi se možemo dogovarati o metodologiji, ali nema te metodologije koja ne bi rekla da taj dug nije pretežak za Hrvatsko gospodarstvo, da tu razliku ćemo teško poplaćati i da ćemo zbog toga zaostajati u nekim projektima i za koju godinu. Ja se nadam da nećemo potpuno odustati od njih i nije to točno. Nego ćemo ih samo odgoditi, a brojke koje govore i ponovit ću ih sad još jednom, dakle i za jamstva u HŽ-u od 900 milijuna, i za neplaćene obvezne bolnice od 533 milijuna i za radove preko Hrvatskih autocesta od 867 milijuna, i za neevidentirana povlaćenja kredita u Ministarstvu mora, prometa i veza od 241 milijun i za porast neplaćenih obveza za materijalne troškove u ministarstvima, za sve to ukupno neplaćene i neevidentirane obveze morat će se dakle u ovoj godini izdvojiti neplaniranih i dodatnih iz poreza prikupljenih 3,5 milijarde kuna. Zahvaljujem gospođo potpredsjednik.
Hvala lijepo kolegice. Za repliku se javio zastupnik Linić. Izvolite.
Ja isto volim uvijek govoriti o brojkama. Točnim brojkama. i želim da od brojke budu one od kojih se barem nećemo sporiti. Ali očito da ne volimo čitati brojke, pa ću ja pročitati stranicu 529 u kojem imate vrlo jasno dokumenat o deficitu, i govorimo o zakonskom deficitu. To je izvješće Ministarstva financija, znači to nije nešto što mi govorimo. Na strani 529 stavak 2. kod deficita. Znači imate čak i naslov. Izuzmu li se kapitalni prihodi a to su prihodi od privatizacije ukupni deficit u 2003. doseže 9,3 milijarde kuna ili ti ga 4% više nego planirano. Ili ono znate, indeks 104, 4% više. Ali ono najvažnije, odnosno 5% bruto društvenog proizvoda. 5%. Brojkom i slovom. Po hrvatskim propisima, po hrvatskim metodologijama, ono o ćemu mi moramo razgovarati. To je nešto što piše, što je zvanično, što nitko nije falsficirao. I to pokušajmo shvatiti. Možemo mi govoriti to metodologijama, to je izvješće za 2003. godinu, to je izvješće proračuna koje je danas na dnevnom redu i to je ono što se piše po zakonu. A možda još samo napomenuti i to, drago mi je da ste prvi puta se upitali da li je trebalo toliko ulagati u razvoj, to do sada nisam čuo i to je teme u kojoj se možemo razlikovati i možemo biti svatko za sebe u pravu. Vaše je pravo da sumnjate u to da nije trebalo ulagati novce u cestu, željeznicu i obnovu. To je vaše pravo i možda imate pravo ne toliko ulagati. I u tome se, možemo reći, to su naše razlike, to su naše razlike.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite.
Da, potpuno se slažem sa gospodinom Linićem jer njegove brojke i moje brojke se potpuno slažu. Dakle, ovo što ste rekli kao deficit od 9,3 plus 3,5, sasvim jasno govori o 12 i nešto, da, dakle brojke su točne i zbrojene govore o ukupnom deficitu, onome što se prikazao ovaj koji je naknadno još doznat, dakle, to je točno. Ja nisam rekla da nije trebalo ulagati u razvoj, ja sam samo rekla da odnos između mogućnost i želja je nešto o ćemu se u svakoj državi razgovara. I sada neću govoriti o šljivi i imeli do kuda može rasti imela da bi šljiva ostala živa a i imela zajedno s njom. Dakle, treba se razvijati onoliko koliko mogućnosti jednog gospodarstva dozvoljavaju sa sve iznad toga i prepuštanje budućim pokoljenjima da plaćaju naše genijalne zamisli je vrlo opasno i neću govoriti koliko je moralno i neću sada povlaćiti pitanje daljnjeg duga i svakog pojedinog djeteta koliko se rodi njegovih obveza u tisućama dolara danas pa nadalje. Hvala.
Hvala lijepo. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Zastupnik Željko Nenadić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospođe i gospodo zastupnici. Sasvim je jasno da u jednoj političkoj borbi koja se danas ovdje razvila oko ovog Izvješća o izvršenju proračuna za 2003. godinu se nastoji na neki način opravdati sve ono što je učinjeno i što je prikazano u tom proračunu ali kada to ti pokušaji pređu jednu određenu granicu kada se javnost pokušava obmanuti i kada se pokušava inputirati nekome nešto sasvim jasno je da onda treba o tome reći nekoliko riječi. Ovdje je prvi pokušaj bio da se pokuša inputirati Hrvatskoj demokratskoj zajednici da je nama evo ova tema tek tako usputna za nešto što mi hoćemo provesti i da nama uopće nije stalo do toga kako se izvršavao proračun 2003. godine i to je eto predigra onome što slijedi što sasvim nije točno i to smo kroz ovu raspravu i dokazali jer nismo bili spremni o Izmjenama i dopunama zakona ... [[Govornik se ne razumije.]] i prije ovog izvješća. Druga stvar koja nam se ovdje imputira je razvoj, nitko ne osporava da nam trebaju i autoceste i obnova i stanogradnja i modernizacija željeznica i nagibni vlakovi, da nam trebaju ulaganja u poboljšanje standarda i kvalitete života građana Republike Hrvatske, to je sasvim jasno. Međutim, svatko se mora prostrti onoliko kolik je dug, kaže stara narodna poslovica a stručnjaci koji stvaraju planove a proračun, donošenje proračuna jedan plan na koji način ćemo provesti ono što smo zamislili i kada to dođe u ovaj Dom, u Sabor kada on to izglasa to bi trebalo za one koji to provode, a to je Vlada Republike Hrvatske biti svetinja. Da to nije tako uzeti ćemo konkretan primjer Hrvatskih autocesta. Da sa ne bi sporili oko metodologije obračuna jer ovdje se pojavljuju kao moguće dvije metodologije a to je gotovinsko načelo kada se obaveze ili potraživanja evidentiraju u trenutku plaćanja i obračunsko načelo kada se obaveze potraživanja evidentiraju u trenutku nastanka. I po jednim i po drugoj obračunskoj metodi ni Vlada Republike Hrvatske u 2003. godini nije se držala odluke Sabora. Konkretno, prihodi i potpore u 2003. godini su evidentirani u iznosu milijardu 932 tisuće, milijardu 932 milijuna i 400 tisuća kuna što je 12,7% više od planiranog po gotovinskom načelu. Po obračunskom načelu ti prihodi su 2 milijarde 114 milijuna i 100 tisuća kuna što je 23,3% više od planiranog, znači i u jednom i drugom slučaju su, je plan, da tako kažem probijen a to nije došlo na rebalans u Sabor niti je Sabor o tome donio oluku. Isto tako ostali neporezni prihodi u iznosu od 618 milijardi po gotovinskom načelu ili obračunskom 793 milijuna kuna su probijeni po gotovinskom načelu 52,2% a po obračunskom načelu 95,4% i bez obzira na koji način ... ponavljam plan prihoda a vidjeti ćemo poslje i rashoda nije rebalansiran, nije donešenja odluka Sabora i to je ono što je bila obaveza Vlade Republike Hrvatske. Isto tako zadržati ćemo se kada su u pitanju rashodi samo na kapitalnim ulaganjima, koji iznose nešto iznad 5 milijardi kuna ili 18,2 više od planiranoga po gotovinskom načelu a po obračunskom načelu iznose nešto iznad 6 milijardi kuna i 40,3% više od planiranoga. I kada pogledate malo ovaj račun deficit prema gotovinskom načelu, znači prema onome kojeg ste vi promovirali je nekonsoldirani znači prihodi umanjeni za rashode iznose 3 milijarde i 673 tisuće 200 milijuna 200 tisuća kuna i oni su jedan i pol posto iznad planiranog, a samo za vašu informaciju financirani su 80% na stranom tržištu kapitala. Deficit prema obračunskom načelu iznosi 4 milijarde 351 milijun 700 tisuća kuna ili u odnosu na planirani 3 milijarde i 620 milijuna kuna ili 22,2 iznad planiranog. Ovo nas upućuje na zaključak da ili je u Vladi Republike Hrvatske u 2003. godini postojalo tri vrste ministarstva, tri ministarstva finacija ili tri vrste ministarstava pa jedno drugo nisu mogli kontrolirati i postojala je vjerojatno i nemogućnost kontrole od strane predsjednika Vlade i ministar, ministra financija. Tako da je došlo do generiranog prekomjernog i nekontroliranog zaduživanja Vlade Republike Hrvatske što direktno utječe na mogućnost operacionalizacije proračuna za 2004. i 2005. godinu. I to je ono što je bitno, ono što ovdje neosporno dokazuju brojke, a sasvim je jasno da i u svim drugim mogućim načinima prikazivanja moramo biti svjesni da je na uštrb određenih pomaka u infrastrukturi ili pomaka u određenim povećanjima standarda i kvaliteti života građana Republike Hrvatske učinjena jedna strateška pogreška, a to je da se potrošilo više nego što se smjelo i što se moglo prema načelima fiskalne politike koja je opće priznata u svim demokratskim državama ovog svijeta. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Zastupnik Linić izvolite.
Danas raspravljamo o izvršenju Proračuna i papirima koji su nam dostavila gospoda iz Ministarstva financija, a ja ću se držati tih materijala jer je to točka dnevnog reda i naravno brojke ovdje su valjda točne, njih je izradilo Ministarstvo financija. Prema tome na stranici 526 tih materijala, da budem jasniji, piše konsolidirani središnji proračun i tu vrlo jasno veli da u tu konsolidaciju ulaze i Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste. I ponovo ponavljam na strani 529 gdje se utvrđuje deficit konsolidiranog Državnog proračuna jasno piše 5% bruto društvenog proizvoda. Prema tome to su dokumenti Ministarstva financija i teško da o tome nešto možemo govoriti. Zašto? Jer metodologiju ne utvrđuje ni MMF, ne utvrđuje ni bivša Vlada ni ova Vlada. To su metodologije utvrđene zakonom po kojoj se sastavlja proračun, po kojoj se sastavlja izvješće. To je metodologija koja se zove onako kako se zove i mi ju možemo osporavati, ali to je hrvatski propis. To je hrvatski zakon i na bazi toga sve to piše u ovim materijalima. Pa isto tako ovdje imamo po hrvatskim propisima, po hrvatskim propisima i izvješće o Hrvatskim autocestama i zamislite po hrvatskim propisima piše evidentno da je ukupni plan prekoračen za 1,5%. Ne GDP-a. 1,5%. Ili ono kad mi govorimo o indeksima, ostvarenje Hrvatskih autocesta po hrvatskim propisima je indeks 101,5. Ogromno prekoračnje. Po hrvatskim propisima. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku zastupnik Nenadić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, ne mogu vjerovati da li to mene štovani kolega zastupnik Linić uvjerava da znači bez obzira koliko bilo prekoračenje od planiranoga da nije trebalo učiniti rebalans proračuna koji bi se donio na Hrvatskom saboru. Ako je to točno i ako sam ja dobro razumio onda mislim da smo ispustili sasvim iz vida ono zašto mi ovdje sjedimo i zbog čega postoji Sabor Republike Hrvatske? Hvala.
Hvala lijepo. Idemo dalje s raspravom. Sljedeći se za raspravu prijavio zastupnik Nikola Sopčić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, nakon dobivanja materijala o izvršenju proračuna za 2003. godinu kao i nakon ovih rasprava postaje jasno zašto je sadašnja oporba bila protiv smanjenja poreza na dodanu vrijednost. Znala je koliki je ukupni deficit u 2003. godini. Slažem se i sa kolegom, čini mi se da je bio gospodin Crkvenac, gdje kaže da suradnja sa MMF-om treba imati i limit, ali ne dostavu netočnih podataka koji direktno utječu na planiranje Proračuna i proračunskog deficita u narednoj godini. Neshvatljivo je kako se može povećati financijski plan Hrvatskih autocesta za 1,12 milijardi, a da za to uopće ne zna Hrvatski sabor niti je imao prilike o tome odlučivati. Bivši premijer kolega Račan veli da ako su oni krivi za granju autocesta da prihvaćaju tu krivnju. Niste krivi, krivi su hrvatski građani koji te ceste otplaćuju kroz kupnju svake litre goriva, a vjerujem da i u ovom visokom domu nema nikoga tko bi bio protiv gradnje cesta u Hrvatskoj. Uostalom gradnju cesta je započela još vlast Hrvatske demokratske zajednice, a vi ste dvije godine mandata potrošili da bi negirali sve što je do tada učinjeno. Sigurno je lako biti veliki graditelj, usput zaposliti i pokoje poduzeće gdje često postoji osobni interes, a obaveze ostaviti nekom drugom. Ovdje postaje sve više vidljivo da svi u bivšoj Vladi pa čini mi se i sam premijer tada nisu uvijek znali šta se događa u pojedinim ministarstvima, a poslije je te poteze trebalo pokriti. To je valjda bila cijena održavanja koalicije. Drago mi je što prije raspravljamo o samom izvršenju proračuna. Zato zahvaljujem gospodi iz SDP-a što su to predložili da ide prije izmjena zakona o PDV-u tako da i hrvatska javnost ima priliku vidjeti koji je stvarni razlog odustanka od smanjenja PDV-a sa 22 na 20%. Da se vidi da to nije zbog pritiska MMF-a već zbog pokrivanja troškova koji su nastali prošle godine. Iako kolega Crkvenac naziva ovu točku koja nam slijedi da je izmjena PDV-a u ovako kratkom vremenu ponovno blamaža, mislim da je blamaža prije svega optužiti ministra Hebranga da je lagao kad je govorio o dugovima prema veledrogerijama koji iznose 533 milijuna kuna, a sada vidimo iz ovog izvješća da je to sve točno. Pa gospodo što se tiče mijenjanja, pa vi ste u tri mjeseca dva puta mijenjali Ustav, ali to mislim da bi trebala biti blamaža. Ako govorimo o pogrešci ove Vlade pogreška je samo što je povjerovala podacima koje je iznosila vaša vlast, a odnose se na deficit u 2003. godini. Iz tog razloga podržavam namjeru Vlade, predsjednika doktora Sanadera kao i ministra financija da se konačno uvede red u državne financije i što brže stave u funkciju, stavi u funkciju sustav državne riznice da se ne bi događalo da predsjednik Vlade, ministar financija ne znaju kako im se troše sredstva u pojedinim resorima. A obično kad to saznaju onda već postane i prekasno. Toliko, hvala.
Hvala lijepo. Jedna replika, zastupnik Linić.
Dajem vam repliku s obzirom da sam čuo nešto interesantno. Lako je graditi i ostaviti dugove nekom drugom. A ispada da su to dugovi ili SDP-a ili HDZ-a ili koalicije i HDZ-a. Ne, nisu. Bilo bi to lako kad bi moji jedni drugima ostavljali dugove. To su dugove koje vraćaju građani Hrvatske. Prema tome da koalcijska vlast nosi težak teret št oje zaista ulažući i u razvlj autocesta i u željeznice i u obnovu porušene Hrvatske jer nitko nije htio pomoći izvana, zadužilča građane Hrvatske. I to su dugovi koji jesu dugovi građana Hrvatske i oni će ih vraitit ne HDZe. Ostaje oson0ovno pitanje dali ulažući u tu infrastrukturu građani će dobiti ono gospodarstvo koje će im dati stabilnost i isgurnost. E to je ono u što mi vjerujemo. Ono najvažnije pa niit HDZe ne misli da nije trebalo ulagati dinamički sjetite se premijera Sanadera još brže još brže u željeznicu još brže autocesta. Znači nioje problem niti dinanmike niti veličine, ali je problem ne možemo razvoj ne možemo smanjti PDVe i ne možemo izvršit izborna obećanja, to su razlike zbog kojieg MMF daje po prstima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku zastupnic Sopčić izvolite. Hvala.
Pa ja se slažem sa gospodinom Linićem ovo zbilja nisu dugovi SDPa ovo su dugovi Hrvatskih građana. Tako da tu je potpuno u pravu. A mislim da nije ispravio ništa što sam ja rekao. Jer radi se i giovorio sam o načinu trošenja sredstava o kontoroli pojedinih ministara ai pojedinih ministarstava. A ne o planovima koje je trebalo napraviti. I da se ne ponavljam gradnju cesta prvenstveno gradnju infrastrukture, započela je Hrvatska demokratska zajednica gospodo vi ste samo nastavili.
Hvalal ijepa. Idemo dalje sa raspravom. Zastupnik Josip Leko izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, sasvim točno ste i lucidno malo prije idnetificcirali da su bile stislke vježbe jer sam htio citirati ministra Šukera koji je 19.3. 2002 .godine kada je ovaj Hrvatski parlament razamtrao ugvoor o stand by aranžamnu bivše vlade znači potpuno razvidno, transparetno bio je taj ugovor ovdje. Mi nemamo takvog ugovora kojeg Vlada sada zaključuje sa stand by aranžmanom. A gospodin ministar kaže, ja sam rekao da trebamo odrediti metodologiju što j eto deficit. Zbog budućnosti Republike Hrvatske mora odrediti metodologiju što je to deficit i onda ga ravnomjerno prikazivati hrvatksim građanima. Zašto sada drugačije stajalište. U čemu je sad problem. Zar je ta razlčita metodologoija nestala. Zašto nije prikazao jednoj i u drugoj i u trećoj metodologiji u intresu potpune informacije hrvatskih građana. A ozbiljnosti vlade moram ovako reći, danas mi je to rekao jedan prijatelj koji je bio ovdje tvrdi da nije iz HDZa ali ja znam da je u HDZu. Kaže, ma ne čujte pa nisu oni sve znali šta ste vi potrošili. Pa ja kažem ali oni su na vlasti 5 mjeseci, kako ćemo mi vjerovati da oni nisu mogli znati. kako ćemo mi vjerovati da oni nisu dužni bili zntai sve. 5 mjeseci i donesu zakon o smanjenju PDVa sa argumentacijom da je to u intresu privrede, građana, razvoja, čega sve ne. I onda nakon mejsec dana a šta će drugo nego reći pod pritiskom Međunarodnog monetarnog fonda mijanjajiu ploču sa istom argumetnacijom. Pa evo onda kažu da danas raspravljamo sada raspravljamo o izvršenju proračuna za proteklu godinu 2003.godinu. A nismo metodologiju utvrdili, to kaže sam ministar 2002. godine u hrvatskom saboru kada je bio u poziciji zastupnika. A sada u poziciji ministra ne nudu nam sve mogućnosti koje daju te metodologije. Zato se ja moram oprjedjeliti gledati na stvar kroz zakon o izvršenju proračuna. Taj zakon je donio ovaj Sabor, i sa toga stajališta nema primjedbi ministarstvo financija koje nam je podrastjelo, obračun proračuna za 2003. godinu. Dakle sve je zakonito. E zašto se mi moramo sada sporiti oko računovodstva. Oko knjigovodstva. Pa možda je to zaista značajno i za jednu i za drugu Vladu. MOžda je to zaista značajno, možda je to precizno. Ali za građane Republike to uopće nije značajno. Građani REpublike znaju a i ja mislim da je tako da je raspored političkih i ekonomskih snaga u RH izvršen privatizacijom na hrvatski način, a to znači da je ne tako davno izvršena privatizacija hrvatskih banaka, na sanirane na teren građana od 75 milijardi hrvatkih kuna. Koje platio i hrvatski građanin a prodate banke samo za 25 milijardi kuna. Ta razlika košta to je na grbači građana republike Hrvatske, i to je bitno odredilo kakav je deficit proračuna prošlog budućeg i budućih proračuna bez obzira kojom ćemo se metodlogijom služioti. Bez obzira kojom metodlogijom se budemo služili rast bruto domaćeg proizvoda razvoj ove zemlje odredila je privatizacija na hrvatski način., A posebno privatizacija banaka. Posebno privatizacija banaka. MOžda bi trebalo još jedan puta pročitai ovu stranicu koju kolega Linić stalno čita a to je iz službenog dokumenta Vlade RH o deficitu za prošlu godinu ako je on za građane bitan. Ako građani RH očekuju od ove vlade da kaže koja je to strategija razvitka a ja sam uvjeren da to gledaju da vlada kaže kada će početi smanjivati broj nezaposlenih, kada će rasti plaće, kada će se smanjti porezi na plaće, na dohodak to građane zanima, kada će se omogućiti ulaganje strano. Kada će omogućiti otvaranje novih radnih mjesta, to građen ezanima. Ako je novac potrošen u takve investicije u takve planove, u takve programe onda jecilj određen. Pitanje je samo dinamike a ta dinamika može biti upitna sa stajališta knjiženja dali ove ili prošle godine. Ja ne znam ništa o knjiženju ali znam sasvim sigurno sasvim sigurno znam da građani Hrvatske ne jedan puta nego stalno tvrde da njih svih zanima razvoj razvoj standard i zapošljavanje. Ako u taj razvoj spada izgradnja hrvatskih autocesta, onda sam ja zadovoljan. Nadam se da su i građani zadovljni. Bez obzira gdje ćemo mi knjižiti obveze plaćanja izgradnje tih cesta. Ceste se grade 5 godina budžetska i računska godine ne završava zapravi, budžetska i računska godine se ne poklapa sa projektima, projekti se prostriru an veći niz godina. Na veći broj budžeta i proračua. Prema tome ako bismo se dogovorili, a mogli bi se dogovoriti i utvrditi zakon možemo mi cijeli projekt knjižiti u jedan budžet, ali ga nećemo plaćati iz jednog budžeta. I na kraju po mojem sudu ako Vlada i dalje ne zna šta se nalazi u Hrvatskoj državi, u hrvatskoj ekonomiji, u hrvatskom računovodstvu, u hrvatskim financijama bilo bi pametno da nam ne predlaže ništa jer bi se moglo dogoditi da za mjesec dana to moramo mijenjati. Predlažem da ostavimo Vladi rok još 30 dana da utvrdi činjenično stanje hrvatske ekonomije, to je bolje nego lutat. Ako nemamo cilja i ako nemamo osnove svaki autobus nam je dobar di god dođemo, ako još dobro dođemo pa cilj je to naš. Ajmo se dogovoriti da Vlada utvrdi činjenično stanje. Pa to je u interesu nas, u interesu građana bez obzira je li dobro prošle godine bilo ili loše. Ajmo jedan puta utvrditi kako se izvršila privatizacija bez obzira hoće li koštati ili netko stradati, ajmo izvršiti uvid nezavisni stručnjaci kako je poslovala prošla Vlada, a kako posluje ova Vlada sve u interesu građana. Pa nema tu, pa mi moramo to raditi. Mi to moramo raditi. Prema tome ja lijepo molim da ne pravimo se neodgovorni kad smo preuzeli odgovornost. Onda ako ne znamo onda recimo, sačekajte, saznat ćemo pa onda promjena PDV-a neće biti u roku mjesec dana nego kada se dogovorimo ili kada utvrdimo činjenice. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Božica Šolić.
Gospodine Leko pa nije točno da je Vlada nakon pet mjeseci promijenila mišljenje upravo kad se srela sa MMF-om. Pa vi ste ostvarili taj veći deficit od planiranog i to niste prikazali u 2003. godini. Skrivali ste taj veći deficit od planiranog, a reći ću vam samo kod jednog izvanproračunskog fonda to vam je Hrvatske autoceste i dovelo je to u Vladu u jednu zabludu kad je predlagala Saboru zakon o izmjeni i dopuni Zakona o PDV-u. Gospodine Leko to je činjenica i ja mislim i sigurna sam da ovaj puta nisam pogriješila i povrijedila Poslovnik Sabora.
Isto ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ispravio bih netočni navod kolege Leke u kojem on tvrdi da nema opravdanja da nisu prije znali zaduženja i deficit. A kako bi gospodine Leko znali zaduženje i deficit dok zaduženja nisu došla na naplatu? Kako bi znali za ugovore koji su potpisivani, već sam rekao u vremenu 20.12., 31.12., 12.1. i 12.1. i evo ih ovdje četiri ugovora u malim stavkama ali su vrijedna milijun i 260 tisuća kuna. Recite mi gospodine Leko je li to pošteni rad vaše stranke i vaše Vlade? Jel' to pod parolom pošteno?
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Josip Leko.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobro ostavite meni da ja, zašto, valjda ja tu imam nešto reći koji članak. Kolega navedite koji članak, to znate da trebate navesti.
Ali ne znam čitati brojke, ali jedan članak je.
A vi sjajno čitate.
Hvala lijepa. Kolegica i kolega zaista nisu slušali moju raspravu pa su povrijedili mogao bih reći zgazili cijeli Poslovnik, ali su povrijedili samo dva članka, 209. i 214. jer ja niti sam spominjao ugovore o kojima je kolega govorio niti kolegica. Ali opet ću ponoviti, ako nemaju saznanja članovi Vlade pa neka ne dolaze dok ne saznaju i ništa više. I ništa više.
Dobro. Poštovani zastupnik Jakša Marasović.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj materijal koji smo dobili jučer, kako tko ja po podne, je materijal koji bi trebao biti bar sedam dana kod onoga tko zna čitati ove materijale, a hvala Bogu ima ih puno koji ne znaju to čitati. Pa ja eto nisam baš sve čitao, ali sam našao na stranici 546, uzeo sam dvije stranice 515 i 516. To je jedan list. I na tom listu su date pod točkom 4. kaže Hrvatske vode, prvi pasus je prihodi, drugi je rashodi i treći je deficit. I tu znate šta iznosi se nekoliko brojaka, prihod, rashod, postoci. I znate šta je tu točno? Jedino planirani deficit, sve drugo je greška. Da je to tako to vam mogu potvrditi članovi upravnog vijeća Hrvatskih voda koje je imenovala ova Vlada a među njima je ministrica, jer su oni to, to upravno vijeće je prihvatilo izvršenje plana upravljanja Hrvatskim vodama za 2003. godinu i tu su brojke posve jasne koje nemaju nikakve veze s ovim materijalom koji je ovdje dat od Ministarstva financija, odnosno od Vlade. A zašto je to dato? Dato je da bi se prikazao deficit od 173,4 milijuna kuna a koji je stvarno zapravo 51 milijun kuna i ja ne vidim razloga da bi vjerovao u bilo šta drugo ako je ovo već ovako napisano. Dakle ovih drugih 543 stranice, ako je već na ove dvije stranice ovakve laži se daju. Obzirom da je deficit najkorištenija riječ u Hrvata ovih dana, ja ću ga isto iskoristiti još jedan put. Pa mi se čini da je deficit ideja i znanja ove Vlade osnovni razlog za sve moguće rasprave do sada. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Transparentnost prihoda i rashoda, uvođenje reda u državne financije osnova je vođenja efikasne politike svake vlae. Izvršenje proračuna za 2003. godinu ne pokazuju takvu transparentnost. Naprotiv, vidljivo je da su u vođenju evidencija troškova Državne riznice postojala dva paralelna sustava, jedan računovodstveni i drugi stvarni koji je skrivao dospjele nepodmirene obveze. Pitanje je zbog koga? Zbog Međunarodnog monetarnog fonda, zbog građana ili zbog nekog drugog. To je pravi primjer kršenja temeljnih propisa u financijskom poslovanju unutar državnog proračuna, a ne treba spominjati da vođenje državnog proračuna treba biti uzor vođenju financija u gospodarstvu i kod drugih subjekata. Konkretan primjer su zdravstvene ustanove koje su korisnici proračunskog novca, a uopće nisu iskazani u ovom izvješću. Veliki dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje prebacio se jednostavno na dug zdravstvenih ustanova koje su sudskim putem blokirane. Dospjele obveze do kraja 2003. godine iznosile su 533 milijuna i naravno morale su biti plaćene, odnosno bit će plaćene u ovoj godini. Osim neevidentiranih, neplaćenih obveza ministarstva, izvan proračunskih fondova i agencija, izvješće pokazuje i trošenje mimo odobrenja Sabora. Primjer je povećanje financijskog plana HAK-a i to za, HAC-a za 1 milijardu i 120 milijuna kuna. Ministar financija naveo je i druge primjere neplaćenih i neevidentiranih obveza u iznosu od 3 i pol milijardi i ja o tome više ne bi govorila. No sigurno je da to nisu konačni podaci i da ćemo imati stvarno stanje proračunskih pozicija po nalazu Državne revizije za 2003. godinu. Podaci će sigurno biti porazniji. No, ono što je bitno, ova Vlada će uspjeti i iznaći i pronaći način da se riješe i uvede red u državne financije. Hvala lijepo.
Replika, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Pred nama je dana dokument, izvršenje Državnog proračuna 2003. Ako ga sutra ili u petak usvojimo to je konačni broj, konačni dokument. Ja se nadam da podaci koji su pred nama su seriozni i ozbiljno pripremljeni u Ministarstvu financija. Prema tome, ne postoje dodatni neevidentirani, ovakvi, onakvi, znači to je dokument koji govori o vrlo jasnom podatku kako je ostvarivan proračun u prošloj godini. Ali ja bih ponovno naznačio, hrvatski proračun se radi po hrvatskim propisima i oni su poznati. I to je razlog da na stranici 529 po hrvatskim propisima deficit Državnog proračuna za 2003. godinu i to konsolidirani iznosi nešto manje od 5% bruto društvenog proizvoda. To su zvanični podaci, to su hrvatski propisi. Sve ostalo bi molio da znamo da ne postoji jer današnji Sabor govori o hrvatskim propisima, o izvršenju proračuna i o deficitu po hrvatskoj metodologiji ozakonjeno. I govorimo o tome. A pitanje koje netko upotrebljava da bi deficit kreirao onako kako želi je osnovno da mora reći da to nije po hrvatskim propisima i da to nije naznačeno u ovom. Nije naznačeno. I dva su različita pojma što je to deficit, a što su to obveze o kojima želimo danas govoriti i to nisu dva ista pojma.
Hvala lijepa. Isto replika. Poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moram reći da se ja pitam da li gospoda iz HDZ-a razumiju hrvatski jezik jer ispada da mi ovdje pričamo o stvarima koje su očigledne, a da se uporno ponavljaju i dalje neistine. Neću govoriti o lažima, o čemu je način na koji govori gospodin Sanader, hrvatski premijer. Ali ću govoriti o neistinama koje se uporno ponavljaju. Pa recimo to je počelo na sjednici Vlade prošli tjedan kada se kao razlog o odustajanju od PDV-a, smanjenja PDV-a na 20% govorilo o neplaćenim i neevidentiranim obvezama, među ostalim i milijun kuna iz Ministarstva hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Pa se štoviše reklo da neki ministri su potpisivali ugovore i kada im je mandat istekao. A sada ću citirati Sanadera i reći, da potpredsjednica Vlade je lagala. Da je potpredsjednica Vlade obmanjivala hrvatsku javnost i što je gore, sabornici iz HDZ-a i dalje uporno šire tu laž. I kada je njezin državni tajnik rekao da je to neistina ... /Govornik se isključio, pa naknadno uključio./ ... ali je rekla da je ona samo iznosila činjenice da ona ne ostaje pri toj tvrdnji već jednostavno nije znala za tu obvezu.
Hvala lijepa.
A znala je ...
Hvala lijepa, isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Ja želim ponovno ponoviti da je transparentnost prihoda i rashoda bitno za vođenje efikasne politike svake Vlade. Po izvršenju Proračuna za 2003. godinu vidljivo je da to nije bilo transparentno. Ako je, ako su, ako je Ministarstvo utvrdilo da postoji 3,5 milijardi, dakle, neprijavljenih obveza sigurno je da takve obveze djeluju onda na utvrđivanje politike i prema gospodarstvu i prema socijali. Prema tome, smatram da su, da je bitno, bitna transparentnost. Ono što se tiče zakona. Vi kažete da ste postupali po zakonu. Po kojem to zakonu kada zastupnik Stazić kaže da se može vodit državne financije na ovaj ili onaj način. Dakle, vi zakon prilagođavate onako kako vama odgovara. To su činjenice.
Povreda Poslovnika, Jure Bitunjac, izvolite.
Da, odnosi se, gospodine predsjedniče, na istup gospodina Pančića. Naime, on ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, ne, ja sam, ne, ne, prije nego je kolegica dala repliku, ja sam digao povredu Poslovnika. A radi se o sljedećem. Radi se o sljedećem. Ne, ne, nemojte, molim vas. Pustite da kažem.
Nastavite.
E, ali morate mi produžit malo vrijeme kad ...
Navedite članak, molim vas, kolega. Držite se toga.
Članak 214. Naime, svojim govorom, ovim istupom gospodin Pančić denuncira i vrijeđa određene zastupnike, govori o znanju hrvatskog jezika, a s druge strane govori o lažima, neistinama, spominjuvši članove Vlade Republike Hrvatske. Hvala.
Ministar Šuker, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. No, htio bih reći, očigledno opet ne priznamo ni ono što smo priznali prije nekoliko mjeseci da je tako. Tako je gospodin Linić, vjerojatno ne zna za dopis koji je poslan 26.3.2003. godine svim korisnicima proračuna u kojima im se jasno kaže da ne smiju unositi unutra u riznicu ako nema novaca. Također se dirigira na koji način će se određivati dospijeće. Pa tako piše, veli u cilju što realnijeg planiranja odljeva sredstava se računa proračunom, upozoravaju se korisnici da u sav sustav mogu unositi samo zahtjeve s datumom dospijeća poslije datuma unosa. Što to znači? Gospodine Pecek, ako vas..
Molim vas gospodo kolege zastupnici, nemojte prejudicirat s ministrom na ovaj način, a također ni obrnuto.
Dakle, htio bih nešto reći. Napravili smo pošteno i korektno izvješće o izvršenju proračuna temeljem cash sustava, cash principa kako god hoćete. Vi sukladno modelu za obračun deficita koji ste potpisali sa stand by aranžmanom i prilikom potpisa stand by aranžmana, niste proknjižili 3,5 milijarde obaveza. i na takav način ste manipulirali sa podacima. To vam javno kažem. Ali mi smo bili korektni, nismo ispravljali niti jedan vaš podatak koji ste vi proknjižili, nego smo ga prikazali onako kako je, upravo da dokažemo da niste knjižili poslovne događaje. Kad inspekcija ode u kontrolu kod poreznog obveznika i kad utvrdi da pojedini osnovni događaji nisu proknjiženi, onda se zna kako to ide. No, kažem, "zaklela se zemlja raju da se sve tajne saznaju", pa tako i vaše.
Poštovani zastupnik Krešimir Čosić.
Štovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Evo na kraju ove rekao bih ipak rasprave u kojoj se govorilo o svemu i svačemu, o razvoju vrlo često pokazujući da se ne razumije što razvoj je, a što razvoj nije, razvoj nije i ne može biti prekomjerna javna potrošnja, razvoj nije i ne može biti nedopustivi deficit državnog proračuna, razvoj je nešto drugo, stvaranje novododane vrijednosti, o čemu treba razgovarati i treba znati kako se to može dostići i ostvariti. Raspravljali smo o makroekonomskom okruženju, raspravljali smo o željeznicama, raspravljali smo o PDV-u i gotovo da smo zaboravili što je jednostavan cilj ove rasprave. Ova rasprava ima dva ključna pitanja. Ja bih rekao prvo a) utvrditi jednoznačno, jasno i egzaktno koliki je deficit državnog proračuna u 2003. godini. Koliko je bilo nedovoljeno prekoračenje državnog proračuna, deficita državnog proračuna. i to je ključna i najvažnija stvar ove rasprave. Ja mislim da i oko takve jednostavne stvari postoje dileme, postoje sporovi i zbog toga ću jednostavno uzeti ovaj dokument i citirati ono što piše. Citiram "Prema tome, ukupni deficit proračuna na modificiranom obračunskom načelu iznosi 12,89 milijardi kuna, odnosno 6,7% bruto domaćeg proizvoda". i zaista je problem ako oko takvih egzaktnih, jasnih, jednostavnih stvari ne postoji jedan jedinstveni stav. On se mora postići. Možda ne u ovom Saboru, ali zaista moramo omogućiti kad razgovaramo i o političkim temama, da i struka ima svoje mjesto, koje jako važno i koje treba uvažavati. Imamo državnu reviziju, trebamo jasno nedvosmielno mišljenje i ocijenu državne revizije. Pa na kraju nije ništa neobično ako se ne možemo složiti da angažiramo i odgovarajuće revizorske kuće koje će biti u stanju i po Hrvatskim zakonima i po jednostavnoj jedinstvenoj metodologiji utvrditi koliki je deficit državnog proračuna, pa to je ključna, najvažnija stvar koju moramo usvojiti na razini ove institucije koja mora biti svima jasna. Pa postoje revizorske kuće, vi možete angažirati i mislim da bi to bilo jako dobro, s obzirom na ove dileme, s obzirom na ove nesporazume, Ernest Young, ne znam Praise waterhouse coupers, … [[govornik se ne razumije]] pa idemo jednom uključiti i tu nezavisnu struku da bude satavni dio tih političkih rasprava. Prema tome, cilj jasan, nedvosmislen utvrditi jednoznačno, jasno i egzaktno konačnu stavku prekoračenja deficita državnog proračuna. Da li to možemo uraditi? Možemo i moramo. Drugo, da li je trošeno isključivo ono što je odobreno u Hrvatskom saboru? To je drugo ključno i važno pitanje. Ako ima onih stavki koje su trošak državnog proračuna, a koje nisu bile usvojene u ovom Saboru sukladno Zakonu o proračunu, onda su to nedopustive i neprihvatljive radnje. Svakako, pa ne možemo govoriti o pravnoj državi, a da imamo neuređene javne financije, da imamo nedopustive ponšanje koje izlazi izvan okvira institucionalnih koji se definiraju, donose i usvajaju u Hrvatskom saboru. I rekao bih treće. Ako je deficit proračuna veći od onog neplaniranog, ako ima značajnog odstupanja i ako je trošeno ono što nije bilo odobreno u Hrvatskom saboru, onda zaista ne bi bilo neobično ni čudno kad bi se takve stvari sankcionirale. Sankcionirale ne samo politički, nego kroz imena i prezimena, jer ova država mora imati temelje regularnog ponašanja koji trebaju predstavljati dobru tradiciju razvijene demokracije. Ako mi budemo za godinu dana o takvim stvarima razgovarali, onda zaista mislim da nije moguće ostvarivati, ne samo uredne financije, nego imati pravnu državu, imati povjerenje u institucije ove države i zbog toga sve moramo, moramo sve uraditi što možemo i što smo na kraju obvezni nakon svih ovih rasprava da ti stavovi budu nesporni. Zašto postoje ograničenja? Pa postoji iz čitavog niza razloga. Bez ograničenja nema planiranja, nema programiranja, nema pouzdanog i kvalitetnog razvoja. i zbog toga čini mi se da je ovo ključan trenutak kad se moraju usvojiti konačni definitivni podaci, a u svemu tome pored političkih ocijena svakako je važno imati i stavove nezavisne struke koja nam je itekako važna ne samo u ovom trenutku, nego i u mnogim drugim prilikama u kojima ćemo se vrlo često naći. Razvoj. Svakako zaslužuje ne improvizirane rasprave u okviru teme, nego rekao bih zaslužuje posebnu temu, jer razgovarati o razvoju je razgovor o suštini svih onih problema s kojima se danas susrećemo ovdje raspravljajući o ovoj temi, raspravljajući o povećanju, odnosno vraćanju PDV-a kao i o mnogim drugim stvarima koje će biti sastavni dio dnevnog reda. Prema tome, držim da nakon potrošenog vremena, nakon ovih silnih rasprava zaista ćemo morati imati jasan i nedosmislen zaključak, jer glasovanje u Saboru ne može biti obično dizanje ruku, nego zaista mora biti usvajanje nekih novih standarda dobrog, demokratskog ponašanja a temelj toga je vezan uz proračun, izvršenje proračuna i sve druge aktivnosti koje su uz to vezane. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Danas je pred nama dokument koji govori o izvršenju proračuna. Brojke u njemu su zvanične i nakon usvajanja u Hrvatskom saboru to su i konačne brojke. Po tim brojkama deficit državnog proračuna i to onog konsolidiranog biti će zvanično u Hrvatskoj 5 ili 5,1%, to je zvanični deficit na bazi onoga što raspravljamo u Hrvatskom saboru, na bazi hrvatskih propisa i na bazi dokumenata koje smo dobili od Ministarstva financija. To je deficit koji će pisati u zvaničnim dokumentima svih koji iznose podatke na bazi Ministarstva financija. Znači to će pisati u izvješćima Narodne banke i to piše već u izvješćima Narodne banke, Ministarstva financija i pisati će i statistike. To su brojke, to su hrvatski propisi i to je ono što evidentno imamo prisutno. I mislim to jednom moramo shvatiti. O tome mi danas razgovaramo. Postoji pitanje oko kojeg se mi ne možemo razumjeti, ne želimo razumjeti a to je pitanje obveza iz prošle godine koje se plaćaju ove godine, obveza iz ove godine koje će se plaćati 2005. i ti se metodi ne mogu promijeniti. Ti se metodi ne mogu promijeniti jer bi to značilo neusporedivost hrvatskih propisa, neusporedivo. Zato postoje propisi, zato jesu brojke koje su ovdje napisane i jesu brojke koje će pisati u svim našim dokumentima jer smo ih danas dobili na stol i danas o njima raspravljamo. I to je ono o ćemu trebamo jasno i nedvosmisleno shvatiti da je to materijal ponuđen od Ministarstva financija.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Pa ja mislim da sve ovo što slušamo je zabrinjavajuće. Kada su u pitanju takve stvari onda sam opet rekao, postoji samo jedno jednoznačno, egzaktno, utvrdivo stanje, to moramo dobiti. To nije stvar mojih ili vaših ocjena nego je to stvar ocjene struke i tu struku moramo uvažavati o ona mora imati mjesto u našem politčkom životu i nažalost ne možemo dozvoliti tu vrstu nasilja da brojevi, da podaci koje dolaze u Ministarstvo financija, da nalazi koji dolaze uzbunjuju ne samo Ministarstvo financija nego hrvatsku javnost mogu biti na ovaj ili onaj način interpretirani. Politika mora imati svoja ograničenja kada su u pitanju takvi jasni, stručni pokazatelji. Jer mi moramo ovdje imati, mi moramo ovdje verificirati, mi moramo ovdje usvojiti, to mora biti dio nekog novog ponašanja svih nas ne samo u Saboru nego u Hrvatskoj državi i na hrvatskoj političkoj sceni u cjelini. Hvala lijepo.
Zastupnici i zastupnice pojedinačna rasprava je završila. U ime Kluba SDP-a pet minutnu raspravu poštovani zastupnik Slavko Linić izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine ministre, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Klub SDP-a će glasati za dokumenat koji se zove Izvršenje proračuna u 2003. godini. U tom dokumentu možemo evidentno vidjeti odnos u planiranju i odnos u izvršenju plana koji je u toku protekle godine i realizirala Vlada koalicijska. Evidentno je da prekoračenja koja su na nekim stavkama evidentirana nisu ta koja su pokazivala neodgovorno, nestručno vođenje financija. To pokazuje dokument koji je pred nama. Također, već 5. mjeseci uzbunjujemo javnost o nerealnom deficitu, prevelikom deficitu, neodrživom deficitu a u ovim brojkama vrlo jasno se naznače da po hrvatskim propisima deficit je 5%. To je dokumenat koji je pred nama i koji evidentno govori o deficitima. Da li je deficit od 5% snošljiv ili nije, da li je ulaganje u razvoj koje smo imali u željeznice, u autoceste, u obnove, u zdravstvo bilo ili nije bilo kvalitetno ulaganje pokazati će i sutrašnjica. Pokazati će sutrašnjica iz razloga što i obrazloženje u izvršenje proračuna govore da je niz pozitivnih makroekonomskih kretanja, kretanja našeg gospodarstva od toga se visoko imala stopa razvoja, visoko industrijski iznosi, da su visoke i stope rasta bruto domaćeg proizvoda ali da su se bilježili trendovi pada broja nezaposlenih i da su se bilježili još neki pozitivni trendovi. To je sve u ovom dokumentu. Ostaje na nama da vidimo što će to biti i sutra da bi mogli govoriti o realnosti ovog ulaganja. Jer uvijek je pitanje da li je deficit koji smo ulagali u razvoj održiv a očito da ulaganje u infrastrukturu ako ne prati razvoj realnog gospodarstva ostaje pitanje da li će biti održiv. To je razlog da ocjenjujemo da podaci koji su pred nama dovoljni da bi mogli se izjasniti pozitivno o dokumentu koji je pred nama. Naravno nismo postigli suglasnot oko svih onih prenesenih obveza koji su evidentno pred ovom Vladom i tu se vide razlike, polemički tonovi i to je ono o ćemu ćemo nadalje govoriti ali nesporno je da je dio realiziranih investicija u prošloj godini ostala kao obveza novoj Vladi. I da to i je određeni teret ali je također bitno naznačiti da držimo da daljnje ulaganje u razvoj, bitka u razvoj sa smanjivanjem prihoda proračuna sa povećanim izdacima za potrošnju evidentno je da se u prošloj godini smanjila potrošnja je problem nove Vlade i da je evidentno da prostora sa deficitom od oko 5% za realizaciju razvoja potrošnje i smanjenih poreza ne može biti realna politika. I da je to ono pri čemu se nada nova Vlada i da će njihovi odgovori biti ono što nas jako zanima. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo dame i gospodo dozvolite da se svima zahvalim na raspravi ovoj cjelodnevnoj i drago mi je šta je gospodin Linić u svom zadnjem obraćanju priznao da nisu platili 3 milijarde 500 obveza i da su to izbjegli knjižiti u proračunu prošle godine jer, a mi smo s druge strane bili korektni, nismo to uknjižavali u proračun nego smo ponudili proračun onakav kakav ste gavi knjigovodstveno vodili. Mene je drago da ajde na kraju bez obzira što se nismo službeno usuglasili akli evo ga proračun po keš principu ono što je evidintirano u državnom proračunu je 5,1%. Alio je za to ostalo neplaćeno 3 i pol milijarde obaveza, koje su trebale biti knjižene prošle godine i to čini proračun 6,7%. ali upravo zbog takvog načina i poimanja državnih financija Međunarodni monetarni fond je inzistirao u stand by aranžmanu da se odredi modificirana metod ali u starom stand by aranžmanu nme ovom novome. Evo ga. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prijedlog godišnjeg obračuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog godišnjeg obračuna. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova donesen godišnji obračun državnog proračuna RH za 2003. godinu. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o korištenju proračunske zalihe za 2003. godinu. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za i 1 suzdržanim donesen predloženi zaključak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Jedna točka koja za sobom vuče daleko više političkih konotacija, nego što će vuči stručna. Dakle, ono što bih želio reći na početku dakle mi smo svjesni ispred Vlade i Hrvatske demokratske zajednice da je ovo bilo predizborno obećanje, isto tako Vlada je na jednoj od svojih prvih sjednica predložila smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost sa 22 na 20%. Također ste bili i svjedoci prvog izvješća o stanju državnih financija, kad sam ja kao ministar izvijestio Vladu o tome koja dospjela, a ne evidentirana i nenaplaćena potraživanja će terati proračun 2004. godine. U međuvremenu su počeli i pregovori za novi stand by aranžman sa međunarodnim monetarnim fondom. i ono što bih želio odmah na početku reći iz jednostavnog razloga što se u proteklim mjesecima manipuliralo sa metodama obračuna i deficita, ja ću ovdje reći da je bivša Vlada prilikom dogovaranja stand by aranžmana dogovorila metoda modificiranog obračunskog načela koji je bio daleko dogovoren prethodnim stand by aranžmanom. Prvim pismom namjere u, prema, bivše Vlade prema međunarodnom monetarnom fondu je također promijenjen način obračuna i evidentiranja deficita što se tiče Hrvatskih autocesta i u tom pismu namjere je rečeno da što se tiče Hrvatskih autocesta se neće koristiti obračunski način, nego će se kao deficit evidentirati izvršeni radovi. Dakle, to su sve dokumenti koje je potpisala bivša Vlada i ova obrazloženja koja ste dobili uz prijedlog za smanjenje, za odgodu primjene Zakona oko smanjenja poreza na dodanu vrijednost su rađeni po potpuno istoj metodi. Dakle, modificiranoj metodi obračunskog načela sukladno dogovoru bivše Vlade sa međunarodnim monetarnim fondom. Također je 16. prosinca kao predstavnik Vlade, potpredsjednik Vlade gospodin Linić ministar financija gospodin doktor Mato Crkvenac i guverner Hrvatske Narodne banke doktor Željko Rohatinski poslali pismo gospodinu Horstu … direktoru Međunarodnog monetarnog fonda, gdje ga izvještavaju o očekivanim gospodarskim rezultatima u 2003. godini, stanju fiskalne politike i ovdje moram reći tu bih gospodina Rohatinskog u potpisu izdvojio, jer on je tu potpisao samo onaj dio oko vođenja monetarne politike. Pa dozvolite mi da citiram samo dva članka iz tog pisma koje je upućeno 16. prosinca iz Hrvatske vlade prema međunarodnom monetarnom fondu i onda možemo kasnije razgovarati o tome da li je međunarodni monetarni fond znao za neke stvari ili nije. Dakle, fiskalna politika, citiram "fiskalna politika i dalje ostaje usmjerena u cilju smanjenja deficita proračuna opće države sa 4,8% bruto domaćeg proizvoda u 2002. na 4,5% bruto domaćeg proizvoda u 2004. u usporedbi sa 4,6% bruto domaćeg proizvoda predviđeno programom. Te na stabilizaciju udjela javnog duga u bruto domaćoj proizvodnji, uključujući dospjele nenaplaćene obveze i garancije". Podvlačim "uključujući dospjele nenaplaćene obveze i garancije". Na razini od oko 51% bruto domaćeg proizvoda, deficit HAC, Hrvatskog Fonda za privatizaciju će biti veći nego što je očekivano u drugom preispitivanju provedbe programa pri čemu je povećanje deficita HAC-a došlo zbog kapitalne potrošnje iznad proračunskih granica, podvlačim "iznad proračunskih granica", i sad dolazimo do toga da je izmjenu plana HAC-a trebao usvojiti ovaj Sabor. Dakle, Vlada nije mogla samostalno mimo Sabora donesti izmjenu deficita HAC-a, a do povećanja deficita Hrvatskog fonda za privatizaciju zbog većih subvencija kapitalnih transfera i kreditnih operacija povezanih s restrukturiranih poduzeća. Međutim, rezultati ostalih jedinica proračuna središnje države i lokalne uprave bolji su od onih predviđenih proračunom čime omogućen niži deficit na razini opće države od navedenog u programu. Podaci o prihodima u studenom ukazuju na manjak neporeznih prihoda, uglavnom zbog manjih prihoda od koncesija, dividendi i javnih poduzeća, te vlastitih prihoda Ministarstva obrane i Ministarstva unutrašnjih poslova, i naplate poreza uglavnom trošarina. Budući da manji proračunski rashodi tijekom prvih 9 mjeseci nisu bili posljedica kasnog primitka privatizacijskih prihoda od INA-e, namjeravamo zadržati većinu ostvarenih ušteda radi zaštite očekivanog pada prihoda. To je poslano međunarodnom monetarnom fondu. Međutim, situacija je u državnim financijama nažalost sasvim drugačija. To je nešto što nema veze s ovom Vladom. To je pismo koje je upućeno direktoru Međunarodnog monetarnog fonda. Dakle, radi zaštite očekivanog … prihoda, drži se da su uštede ostvarene na području rashoda dovoljno velike da dozvole prijenos dodatnih 0,1% bruto domaćeg proizvoda na zdravstvene institucije izvan proračuna konsolidirane opće države u svrhu namjere dospjelih neplaćenih obaveza prema njihovim dobavljačima. i sad dolazimo do toga, da li su te … obveze prema drogerijama, da li je bivša Vlada znala za njih ili nije? i zašto se ministra Hebranga cijelo vrijeme uvjeravalo da to ne postoji, ako uredno ovdje stoji da će bivša Vlada osigurat 0,1% bruto domaćeg proizvoda upravo za tu namjenu? Točka 4. prihodi ostvareni privatizacijom INA-e koji iznosi 505 milijuna američkih dolara, znatno premašuju potrebe financiranja opće države u četvrtom tromjesječju. Iskreno govoreći saldo od 31.12. 2003. plus ove zapravo bez ovih obveza je bio nula. Onda, dakle i ova konstatacija da će prihodi od privatizacije INA-e ostati kao što su ostali prihodi od privatizacije Privredne banke na žiro-račun od 2002. godine, dakle to je poslano međunarodnom monetarnom fondu što jednostavno ne odgovara istini, ne odgovara činjeničnom stanju. Uz manja povlačenja inozemnih kredita od procijenjenih, vjerojatno će doći do malog smanjenja inozemnog javnog duga u 4 tromjesječju. Kakva situacija je s javnim dugom u prošloj godini, to svi znamo. Vanjski dug je otišao za 8 milijardi dolara, isto tako javni dug je porastao za preko 12 milijardi kuna. i onda kako možemo 16. 12. izviještavat nekoga da će doći do malog smanjenja inozemnog javnog duga u 4 tromjesječju. Pa nije 16. 12. 5 mjeseci prije završetka godine. To su praktički ostala dva tjedna do kraja godine, kad je praktički nemoguće više bilo šta izmijenit. Zna se da je tradicionalno u zadnja tri, četiri dana godine pojedini prihodi se povećaju što se tiče poreza na dohodak itd. iz čiste navike što se ljudi žele riješiti koliko je to moguće dugova prije kraja godine. Međutim, ovo je konstatacija koja je napisana. Dakle, kako bi zadovoljili svoje domaće potrebe financiranja, država će prodati 400 milijuna američkih dolara svojih privatizacijskih prihoda HNB-u u studenom i prosincu, koristit će ostatak za servisiranje inozemnog duga. Ja ne znam što je od sredstava privatizacije INA-e korišteno za servisiranje inozemnog duga? To je potpisano ponavljam 16. 12. 2003. Država će podmiriti svoje preostale bruto domaće potrebe za financiranje reprogramiranjem trezorskih zapisa po višim kamatnim stopama, podržavajući tako nastojanja HNB-a da će potrošiti likvidnost. Država ponovo potvrđuje da neće koristiti ovo naglašavam primitke od 100 milijuna američkih dolara od povlačenja tranše za zajam za strukturne prilagodbe Svjetske banke. Dakle, ovo su samo dva članka koja su otišla prema Međunarodnom monetarnom fondu. I onda ako dobijete ovakvo ... [[Govornik se ne razumije.]] , ako je zadnji monitoring koji je obavio gospodin Flikenshild u 9. mjesecu bio dobra onako kako što je bio dobar, logično da su ljudi iz Međunarodnog monetarnog fonda vjerovali da je to tako. Ja moram reći da nažalost, ja i ovo podvlaćim, nažalost niti jedan kriterij stand by aranžmana nije zadovoljila prošla Vlada. Zato taj stand by aranžman nije zaključen i on je praktički ostvaren otvoren i zbog toga je ova Vlada morala krenuti u nove razgovore oko stand by aranžmana. I nije istina da je ova Vlada da je ostala da ne bi razgovarala oko toga. Jer jednostavno u situaciji kada ste dužni 24 milijarde dolara i kada ne znate da li ćete moći ili nećete moći obuzdati rast tog vanjskog duga, onda vrlo teško možete tvrditi da ne bi razgovarali o novom stand by aranžmanu. Dakle, koristići se primjenom modificiranog obračunskog načela kojeg nije potpisala ova Vlada, koje nije dogovorila ovom Ministarstvu financija napravljen je izračun deficita za 2003. godinu. Najprije su ga, mi smo prij 3 mjeseca dali naznaku koliki bi on mogao biti. I rekli smo da o deficitu nećemo razgovarati dok ne dobijemo konačnu potvrdu i onih koji su u proteklim godinama pratili koliki taj deficit treba biti. Dakle, u onom trenutku kada je Misija Međunarodnog monetarnog fonda rekla da je taj deficit najmanje 5,9% mi smo onda izišli sa ovim podacima. Dakle, što se to dogodilo u državnim financijama? Imaju dvije stvari. Imaju rashodi koji su se pokušali uvesti u redovne tokove. To su Hrvatske autoceste. I ja ovdje i dalje ponavljam konstataciju, nije problem u gradnji autocesta, nije nitko protiv gradnje autocesta samo smatram da izmjena obijma radova i povećanje financijskih obveza države je trebala biti predmet rasprave ovog Sabora. I ovaj Sabor je trebao donesti odluku o tome. Dakle, da razbijemo sve patetične ocjene kako će netko otvarati ceste, kako se netko krvavo borio za njih da ih napravi itd., nitko nije protih gradnje autocesta. Smatramo da je to trebalo evidentirati u ovom Saboru i da ovaj Sabor treba o tome raspraviti. Sljedeći problem su krediti obnove preko HABOR-a. Vlada je donesla 2001. odluku da HABOR pristupi obnovi i da se, zapravo ne HABOR nego Ministarstvo obnove i razvitka i da se zaduži za iznos od milijardu kuna u HABOR-u i da u sljedeće dvije godine obnovi ako se ne varam negdje oko 4 tisuće stambenih jedinica. I tu nastaje problem. Dakle, trošak obnove od sto milijuna za koje je bivši ministar obnove i razvitka dao 10 puta po 10 milijuna bianco mjenica koje nisu bile nigdje evidentirane niti su imale za to stavku u proračunu, nisu evidentirane kao rashodovna strana proračuna 2001. godine. U 2002. je izvršeno radova za 640 i još nešto milijuna kuna. U 2003. za 577 milijuna. I ono što bih ja želio reći, sporno je to što iznos tih izvršenih radova je trebao biti evidentiran na rashodovnoj strani Ministarstva obnove i razvitka i za taj iznos bi bio povećan deficit. Nikada se povrat kredita ne evidentira kao rashod. Povrat kredita se evidentira kroz račun financiranja. Dakle, rashod na pojedinoj strani rashodovnoj proračunskog korisnika se evidentira one godine kada je taj rashod nastao. I to je razlog zašto će u sljedećim godinama se povrat kredita, tako piše u sporazumu koji su potpisali ministar obnove i razvitka, ministar financija i direktor HABOR-a da će se tek prilikom povrata kredita to evidentirati kao rashod u nekim narednim godinama, dakle, povećava deficit u tim narednim godinama. I ovdje nije sporno to što je bivša Vlada donesla odluku da se izvrši obnova, nego je sporno što je za tih 600 milijuna bio veći deficit 2002. godine. I on ne bi bio 4,8% nego bi bio 5 i još nešto posto. Dakle, govorimo o tim veličinama. Također izdana jamstva HŽ-u za kratkoročni kredit. Za jamstvo za koje se zna 100% da će doći na teret državnog proračuna on se u toj godini knjiži kao deficit. A za ovo jamstvo je izdano za kratkoročne kredite HŽ-u se točno zna da će doći na naplatu ove godine. I ja moram reći, mogu vam točno reći po datumima i mjesecima i to ću reći zbog hrvatske javnosti. Krajem 2002. godine je podignut kratkoroćni kredit za plaće i materijalne troškove HŽ-a koji je u potpunosti na račun državnog proračuna plaćen 31. 3. 2004. godine. U 6 mjesecu, mislim 20. 6. ove godine će trebati vratiti 400 milijuna kratkoroćnog kredita koji je podignut prošle godine za koje je dala jamstva Republika Hrvatska isto za plaće i materijalne troškove a u 12. mjesecu dolazi na naplatu kredit od 500 milijuna, kratkoroćni kredit isto tako za koje je dano jamstvo. Za razliku da ne bi više to financiranje HŽ-a bilo netrasparentno rebalansom proračuna ova Vlada će financiranje toga dijela HŽ-a staviti izvan crte tako da svi u Hrvatskoj točno vide koliko iz državnog proračuna se ulaže za redovno financiranje HŽ-a. Dakle, ovdje se postavlja jedno suštinsko pitanje. Zašto su se određeni rashodi koji su imali gospodarski efekat u toj godini, koji su se po svim načelima trebali kao rashod te godine, nisu knjižili kao rashod te godine iz jednostavnog razloga da deficit ne bude takav kakav je nego da se smanji a u sljedećim godinama to će raditi već netko drugi. Naplaćene obveze bolnicama prema veledrogerijama. Sjetite se uvjeravanja da te obveze ne postoje. Međutim, 533 milijuna obveza prema veledrogerijama ovo Ministarstvo i ova Vlada je isplatila u prva tri mjeseca, za jedan dio većih potraživanja su izdane mjenice a za manja potraživanja su izdane mjenice a za manja potraživanja su plaćena u potpunosti. Tako da su sve veledrogerije što se tiče ovog duga od 533 milijuna podmirene. I ovdje bih želio još nešto reći, po ovom modificiranom obračunskom načelu prema starom stand by aranžmanu s obzirom da je ovih 533 milijuna dospjela obveza duža od 6 mjeseci ona je morala biti prijavljena kao dospjela nenaplaćena obveza Međunarodnom monetarnom fondu. Ona je morala biti kao takva evidentirana. Jer vi ste potpisali takav sporazum da sve obaveze koje ne budu plaćene u roku od 6 mjeseci su deficit te godine bez obzira po kojem načelu išle. To ste vi potpisali nisam ja potpisao, nije potpisao predsjednik Sanader. Dakle, to je ono što je ostalo iz vašeg stand by aražmana i ono što bih želio reći za sve ove obaveze koje sam sada govorio, one su sve ili dijelom plaćene ili će biti plaćene ove godine, prema tome njih nitko ne može reći da one ne postoje. One će biti plaćene na račun i vas a i svih ostalih hrvatskih građana koji pune državni proračun. 241 milijun za Hrvatske željeznice, za modernizaciju, eklatantan primjer kako s može zaobići i kako se treba nešto napraviti o tome ću više govoriti kada budem govorio o Izvršenju državnog proračuna. To je program koji se jednim dijelom financirao iz domaćih izvora. I taj iznos koji se financirao iz domaćih izvora je bio evidentiran na rashodovnoj strani Ministarstva prometa i veza. Ovaj drugi dio od po prilici 50% koji se financirao od stranih izvora prihoda od 3, 4 europske banke nije evidentiran na rashodovnoj strani proračuna Ministarstva prometa i veza nego su novci došli na devizni račun koje je otvorilo Ministarstvo prometa i veza i prosljeđen Hrvatskim željeznicama. Logično bi bilo da su ti krediti evidentirani u državnoj riznicu i da su tu godinu teretili rashodovnu stranu Ministarstva prometa i veza. I opet nije sporno to što se uložilo u Hrvatske željeznice. Nije to sporno i to ponavljam po treći puta da ne bi kasnije govorili vi ste protiv ovog, vi ste protiv onog. Nego je sporno to što ti rashodi nisu evidentirani ondje gdje su trebali biti evidentirani. Dakle to je ukupno 3 milijarde 510 milijuna kuna. Ako tome dodamo sudske tužbe za koje mi do prije mjesec dana nismo mogli ni naslutiti koji je to iznos zbog neisplaćenih božićnica, regresa i prekovremenog rada vidjet’ ćete govorit ću o nekim stavkama koje su bile planirane u Proračunu 2003. godine, ali su prekoračene ohoho iznad onog iznosa koji je bio planiran, a o tome ću govoriti kad bude izvršenje Proračuna onda ćete doći do toga da bi praktički 2004. godinu sa deficitom manjim od 4 i po posto bilo praktički nemoguće zatvoriti iz jednostavnog razloga što deficit 2003. godine nije bio 4 i po posto. On je bio 5, 9, 6, 6, 7%. I nemoguće je u jednoj godini smanjiti deficit za 50%. To je osnovni razlog. A vi da ste evidentirali sve ove rashode onda bi deficit bio 5,9. Recimo mi smo izračunali da je 6,7. MMF je rekao da je 5,9. Ali uzmite da se nije, da se nisu prezentirali ovakvi rashodi kao što su se prezentirali mi bi ove godine morali napraviti proračun sa deficitom 3,5, 3,6. Da li je to moguće sa pokrićem svih ovih rashoda? Nemoguće. A koji bi zadaci za deficit bili u 2005. godini o tome je bolje ne govoriti. Dakle sagledavajući sve ovo skupa ne želeći nikoga optuživati jer ni danas u svom govoru niti inače ne želim nikoga niti optuživati nego iznositi samo činjenice. Hvala lijepo gospodine Račan na ovim glupostima, hvala vam lijepo. Pa vi ste meni rekli da ne pričam gluposti. ... [[Upadica se ne razumije]] Ne. Ja sam iznio činjenice i pismo koje ste vi potpisali međutim ono što bih želio reći 4 godine ste pričali o nasljeđenim dugovima iz 2000. godine. 4 godine ste pričali o nasljeđenim dugovima iz 1999. Vi meni sad kažete s klupe da ja ne pričam gluposti. 4 godine ste uvjeravali da ste podmirili te dugove. 4 milijarde i 100 ste podmirali u Proračunu 2000., a onih 5 milijardi dolazi na naplatu krajem 2004. i početkom 2005. godine. Dakle ja znam da se teško suočiti sa istinom. Međutim za razliku od kolege Škegre koji je zbog nekih stvari išao na informativne razgovore i tako dalje, bio zvijezda naslovnih stranica, vas nitko za ništa nije optužio nego dozvolite da kao članove Vlade i ministar financija mogu iznijeti činjenice koje su takove kakove jesu. Vi ste poslali pisma i za koje danas tvrdite da to nije istina. Potpisali ste ih i to je naneslo štetu ugledu Republike Hrvatske jer tvrditi činjenice koje ne stoje mislim da nije dobro. O tome što se događa i kako se događa sam rekao, a ono što sam rekao i prilikom donošenja Zakona o porezu na dodanu vrijednost to je da drugi korak porezne reforme slijedi ujesen, a to je što se tiče poreza na dohodak i poreza na dobit. Hvala vam lijepa.
Kod primjene ovoga Zakona prihvatili smo primjenu hitnoga postupka. Vlada je odredila svoje predlagatelje za ovaj Prijedlog zakona, ministra Šuker i državnu tajnicu Martinu Dalić. Čuli smo sve razloge, argumente. Televizijski prijenos je i izravni i posredovan i osiguran. Idemo na posao. Ministar financija je dao već uvodno obrazloženje. Želite li ga dati u skraćenom obliku još jedanputa?
Samo završna riječ. Kad je gospodin Linić govorio u ime Kluba SDP-a zadnjih 5 minuta onda je definitivno potvrdio da je ovoj Vladi ostavljena u ovoj godini 3 milijarde i 500 neplaćenih računa. Da su stvorene niz obaveza koje će doć na naplatu sljedeće godine i to je razlog zašto se stopa PDV-a predlaže da ostane do daljnjega 22%. Isključivo iz razloga što je bivša Vlada vodila politiku, kak mi u Zagrebu velimo, na đemdo. Neko će to platit, a mi ćemo to potrošiti i to je razlog zašto se stopa PDV-a ne smanjuje, ali ono što sam rekao, drugi korak porezne reforme ide na jesen. Hvala.
Izvjestitelji Odbora žele li uzeti riječ? U zadnji trenutak sam spazio pravodobni ispravak netočnog navoda, poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodin ministar je netočno rekao, kaže da se ovim prijedlogom smanjuje stopa. Valjda se sada opet povećava od onog smanjenja.
Izvjestitelji Odbora za zakonodavstvo, ne financije i državni proračun. Predsjednik Odbora Šime Prtenjača. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Vjerojatno nervoza prošla, sada možemo u miru nastaviti raspravu. Odbor za financije raspravio je na jutrašnjoj sjednici i o PDV-u i donio sljedeće stavove. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 10. sjednici održanoj 2. lipnja ove godine Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora koji je podnijela Vlada Republike Hrvatske, aktom od 26. svibnja 2004. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o predmetnom zakonu kao matično radno tijelo. Uvodnoj e predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo da ostvareni deficit konsolidiranog državnog proračuna u 2003. godine iznosi znatno više 6,7% GDP-a, nego što je planirano rebalansom u 2003. godini. Stoga smanjenje deficita u 2004., 2005. na dugoročnu održivu razinu ispod 3% GDP-a te zaustavljanje rasta javnog i vanjskog duga države je neostvarivo bez odgode primjene niže, bez odgode ponavljam, niže stope PDV-a. Naime, na taj način bi se postigla zadovoljavajuća fiskalna prilagodba nužna i zbog ulaska Hrvatske u Europsku uniju kao i pristupanja Hrvatske u Europsku monetarnu uniju. Odbor je jednoglasno podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predmetni zakon donese po hitnom postupku. Jedno izdvojeno mišljenje, član Odbora Damir Kajin izdvojio je mišljenje sukladno članku 51. Poslovnika Hrvatskog sabora, napomenuvši kako se protivi donošenju ovog zakona po hitnom postupku i ponovnom vraćanju stope poreza na dodanu vrijednost na 22%, pretpostavljam da je mislio, dakle nije stav Odbora, nego njegovo izdvojeno da je mislio vraćanje na primjenu od 1. siječnja iduće godine, odnosno da ostaje ovakva kakva je. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova 10 za i jednim glasom protiv predložit Hrvatskom saboru donošenje zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Poštovana zastupnica, da. Hvala lijepa. Ne. Otvaram raspravu. Klubovi. U ime Kluba IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Kad vas sreća neće, onda neće. Ujedno veće Hrvatske ostaje bez 20%-tnog PDV-a i ekološko ribolovne zone. i sva je onda sreća da dan traje samo 24 sata, jer tko zna što bi nam se moglo dogoditi ili bolje rečeno posrećiti do kraja ovoga dana. Međutim, ni to očigledno nije sve. Dobro. Ajde netko će reći da bi opozicija u ovom trenutku trebala likovati, jer se izjalovilo jedno od bitnih obećanja stranke na vlasti. Međutim, ja držim da za ovo likovanje ipak nije vrijeme. Prije svega zbog činjenice da se jedan bitan porez nota bene najizdašniji porez neće umanjiti. A drugo zbog toga što smo svi zajedno, barem kada je PDV-e posrijedi, pa ja ću reći na jedan grub način obmanuti. Bilo bi isto tako dobro da dođe premijer da nas uvjeri što se dešava oko nas. Međutim, ja se ne slažem sa gospodinom Pecekom, da mi ne znamo što se zapravo dešava. Treba s druge strane možda priznati i to da se danas 2004. ne dešava ništa što se nije dogodilo pred izbore ili neposredno nakon izbora 3. siječnja 2000. godine, kada se također obećavalo da će se PDV-e sa 22% spustiti na 17%. Danas se međutim, dešava nešto drugo. Danas se ne odustaje samo od jednog predizbornog obećanja, danas se odustaje od samog zakona, što je po mom sudu malo teža kvalifikacija od recimo nekog pogađanog predizbornog obećanja. Ako predizborna obećanja s druge strane doživljavamo kao što bi narod rekao kao ludom radovanje, onda nam se loše piše. Istrijani bi rekli da se čovjeka drži za riječ, vola za rogove. Međutim, izmjena zakona znači o PDV-u za kojeg se bivši, ova sadašnja vlast klela da će to biti prva mjera nove Vlade ukoliko dobije izbore, može voditi ka tome da će se na isti način gaziti i neka druga obećanja. E sad pustimo sa strane recimo suradnju sa Haagom ili ne suradnju, ja osobno podržavam Vladinu politiku na tom planu, jer je ona jedina moguća, sve drugo bi nas vodilo u ambis. Pustimo i ona obećanja o tobožnjim uštedama zbog smanjenja Vlade ili najvjerojatnijem prolongiranju tzv. ekološkog ribolovnog pojasa na Jadranu ili povrata duga umirovljenicima, odnosno da će se penzije s 1.1. 2005. uskladiti s 50%-tnim iznosom prosječnih plaća. Međutim, mi sebi trebamo postaviti sljedeće pitanje. Da li Hrvatsku, moguće već u srpnju, najkasnije u rujnu o čemu je ministar Šuker nešto govorio sinoć u emisiji Forum, očekuje rebalans proračuna koji će nas otrijezniti na način da će se i neke druge socijalne mjere ili "povlastice" ponovno početi preispitivati? Ja sam jutros rekao, nitko u ovome domu ne treba zavidjeti na poziciji gospodina Šukera. Njemu proračun za 2004. iznosi 84 milijarde kuna, a prema domaćim i ino vjerovnicima mora podmiriti 22 milijarde kuna. To je de facto svaka četvrta proračunska kuna, ne računajući deficit za kojega ne znamo da li je 5,9 ili 6,7%. I slažem se da je to ogroman teret. i slažem se isto tako da pred izbore 2003. nije se govorilo o takvom jednom opterećenju našega proračuna. Međutim, nešto drugo je po meni bitno. Ne odgovara istini da se za deficit nije znalo i pred recimo 5 ili 6 mjeseci kada se donašao ovaj zakon. Dapače, pred 6 mjeseci ova Vlada spominjala deficit od čak 6,85% bruto društvenog proizvoda. i ja ću citirati dio svog govora od 28. siječnja 2004. kada se vodila prva ona rasprava o PDV-u, kada sam doslovce rekao: "Vidim da se ova Vlada sad na neki način pokušava unaprijed opravdati tobožnjim većim deficitom od onog kojeg iskazuje bivša Vlada. Evo govorio sam, sad se govori o deficitu od 6,85% bruto društvenog proizvoda, bivša Vlada spominje 4,5% bruto društvenog proizvoda, ova Vlada govori o dugovima u zdravstvu od 7,5 milijardi kuna, bivša priznaje milijardu i pol kuna itd." I tada sam između ostalog ispred Kluba IDS-a upitao se, bolje rečeno ustvrdio citiram "pitanje je, da li će se ovo smanjenje PDV-a početi primjenjivati od 1.1. 2005. godine". To što je Klub IDS-a tada bio u pravu, ja mislim da je manje važno. Važno je sada nešto drugo. Ova je Vlada znala i javno spominjala deficit od 6,85% bruto društvenog proizvoda, sad je on iskazan od 6,7% i svejedno je ušla u izmjenu zakona na koju je nitko nije tjerao. Za taj enormni deficit još jedanput ću reći se znalo. Ako je on doista takav 12,7 milijardi kuna. Zašto se onda gospodo išlo u izmjenu Zakona o PDV-u? Za taj zakon bolje rečeno za to smanjenje PDV-a sa 22 na 20% IDS je glasao za, jer tko je lud da ne bi glasao za smanjenje poreza, bez obzira što sam ispred Kluba 28. siječnja 2004. citirao mišljenje Instituta za javne financije, kako će smanjenje PDV-a sa 22 na 20% teoretski cijene sniziti za najviše 1,64%. Tada sam govorio ispred Kluba i to, da ako tih 3 milijarde kuna podijelimo sa 4,3 milijuna stanovnika, da bi to u prosijeku po stanovniku na godišnjoj razini bilo "uštede" 70 do 80 kuna ili 6 do 7 kuna mjesečno. Međutim, i tih 6 do 7 kuna mjesečno bolje je nego ništa. i za tih 6, 7 kuna mjesečno "uštede" našim građanima IDS je glasao. E sad da vidimo da se ostaje bez te beneficije, nazovimo to tako. Tada sam ispred Kluba IDS-a spominjao da je 3. siječanjska administracija smanjila poreze i doprinose za cca. 20% i da se u tih 4 godine od 2000. do 2004. plaće, da su se plaće povećale i penzije za u prosjeku 20%. Jasno u tom periodu se za 20% nije povećao standard ali penzije i plaće jesu što je kompenzirano bilo inflacijom tako da se standar znači nije povećavao. Spomenuo sam i to da je porez na dobit 99. iznosio 35%, da je danas 20% porez na dohodak također je smanjen ili onaj neoporezvi dio je povećan. Doprinos za mirovinsko osiguranje sa 21,5% smanjuje na 20%. Doprinosi za zadravstvo sa 18 smanjeni su na 15% i možda i u tome leži razlog današnjih ogromnih gubitaka u zdravstvo, no bez obzira na sve nije fer, to ću još jedanput ponoviti ono što ste rekli i jutros da Vlada bolnicama u vlasništvu države plus onima na prostoru posebne državne skrbi o čemu je govorio ili oblje rečeno ispravljao me potpredsjednik ovoga Doma, otpisuje ovaj, početkom godine 533 milijuna kuna a još je zasigurno barem toliko do kraja godine a da pulskoj općoj bolnici ne želi se otpisati niti lipe. Ja držim da to nije fer ali to jasno nije predmet ovog zakona ali je zato ne riješiv problem, još jedanput ću ponoviti za županiju Istarsku koji ima proračun 190 milijuna kuna koliki je i proračun opće bolnice Pula, samo to očigledno neki ne žele shvatiti niti u Istri niti u Zagrebu. Ja neću govoriti o tome kojom metodom se izračunava ovaj deficit koji je doprineso po mom sudu pod navodnicima "ne smanjivanju" PDV-a i uopće me nije briga kako se on zove. Kao što me uopće nije briga da li je on računat kao deficit kada su knjižene obveze što je radila bivša Vlada ili je deficit računan onda kada su ugovorene sve obveze što u ovom času čini nova Vlada. Za građane je po mom sudu nebitno i to što MMF u deficit sada uračunava i ove tražbine Hrvatskih željeznica, odnosno Hrvatske banke za obnovu i razvoj, pa te obveze u ovom času značajno povećavaju sam deficit. Bivša je Vlada kao što je negdje rekao a to su mediji prenjeli, gospodin Linić, to namjeravala riješiti kada su Željeznice jasno posrijedi sa povećanjem benzina za 60 lipa po litri. Meni je osobno drago da benzina nije poskupjela za tih 60 lipa kada ionako svaki drugi tjedan poskupljuje ali me jasno brine ako Đuro Đaković, ne znam, Končar, Gredelj ne budu imali posla ali ova logika, jasno uzeti jednima, dati drugima možda će se primjeniti i kada je ova Vlada posrijedi jer navodno u iskazanom proračunu za 2004. već sada nedostaje 2 milijardi kuna. E sada, da li će se do novca doći povećanom presijom, poreskom presijom, npr. za rad na crno, ne znam poskupljenjem nećega, povećanjem nekih poreza ili uvođenjem novih, to ostaje da se vidi ali u ovakvim okolnostima zasigurno ni u buduće ništa od decentralizacije dogoditi se neće. Otvoreno se govori o krizi državnih financija, gospodin Hebrang je već uveo pod navodnicima "krizno stanje" u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje odnosno zdravstvu. Postavlja se pitanje da li tu znači ubrzanu privatizaciju Sunčani Hvar, vidimo se privatizira, spominje se i INA. Sjetimo se otpor bivše, daljnja privatizacija INE htio sam reći. Sjetimo se otpor bivše opozicije tom privatizacijskom modelu ili ciklusu, spominje se daljnja prodaja Hrvatskog telekoma gdje bi se za onih preostalih 20, 25% dionica koliko ih u ovom trenutku ima državni portfelj moglo uprihodovati izmešu 300 i 400 milijuna USA dolara. Onoliko koliko godišnje Deutche telekom izvlaći iz te tvrtke pa se doista čovjek pita kome je svojedobno bilo u interesu da se jednog saniranog monopolista dohodovno poduzeće na takav način privatizira. Međutim, kada smo već kod ove privatizacije mene živo zanima kako će se privatizirati Agro laguna iz Poreča, inače jedno problematično poduzeće ali poduzeće u čijem je posjedu, ne vlasništvo gotovo tisuću hektara oko Poreća, Vrsara i ... [[Govornik se ne razumije.]] I konačno da li ovaj deficit, da li možebitan rebalans vodi, proračuna, vodi daljnjem smanjenju socijale, odnosno investicija. Ako to bude vodilo smanjenje socijale to znači veliko nezadovoljstvo građana, ako to znači smanjenje investicije, investicija, to onda znači smanjenje razvoja, manji brutodruštveni proizvod, jednom riječju stagnacija, odnosno nazadak. Deficit za 2003. u kojem smo danas razgovarali iznosi tih famoznih 12,8 milijardi kuna. Deficit u tome konsolidiranog proračuna kapitalnih prihoda je 9,3 milijarde kuna a preostalih 1,8% ili 3,5 milijardi kuna odnosi se na HAK, na Hrvatske željeznice, HABOR i jasno ove ne plaćene obveze bolnicama u iznosu od 533 milijuna kuna. Kada je ova rasprava o ovako bitnoj temi posrijedi a sve je to u vezi sa PDV-om po meni doista nisu dopustive ni svađe između bivše i sadašnje Vlade jer to na neki način vodi ne vjerodostojnosti Hrvatske politike odnosno naše vanjske pozicije. Za kraj, što reći nije dobro, jasno voditi jednu politiku u opoziciji, drugu na vlasni, nije dobro nerealno obećavati. Nažalost našem narodu se može obećati što god hoće, on glasa kako glasa pa makar mu bilo pet puta gore ali će uraditi što želi i to je apsolutno legitimno i u to se ne upušta. No za očekivati je uskoro da će se ukinuti i nulta stopa PDV-a i još je ovdje jedan problem. PDV na donacije. Oslobođena je crkva znači zbog ... [[Govornik se ne razumije.]] između Svete stolice i Zagreba, oslobođeni su plaćanja PDV-a sportska društva, oslobođena je plaćanja PDV-a talijanska Unija što je jasno dobro, vjerojatno na temelju sporazuma između Republike Hrvatske i Italije kao i robe koje dolaze iz Sjedinjenih Američkih Država. Međutim, nije dobro da neke druge udruge koje imaju također svoju ustavnu funkciju nisu u poziciji tih udruga koje sam maloprije spomenuo. Držim, znači da bi i one trebale biti oslobođene PDV-a. Za kraj moram to reći nije me iznenadila odluka Vlade da odustane od PDV-a. Ono što me je istinski iznenadilo što nisam mogao očekivati to je pristup sindikata koji sada dojedanput podržavaju ovu odluku. I osobno da se malo čak i našalim mislim da je danas sretan čovjek gospodin Šuker. Zašto? Jer je svo vrijeme u predizbornoj kampanji govorio protiv PDV-a ali na kraju jer zbog viših interesa morao pristati i eto potvrdilo se da čovjek koji izuzetno dobro poznaje javne financije je već tada bio u pravu. Neka mi ne zamjeri.
Hvala lijepa kolega Kajin, na redu je u ime Kluba HSP-a poštovani kolega Pero Kovačević. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Da ne čitam ovdje Izvješće Hrvatskoga sabora o zadnjoj raspravi o PDV-u bilo bi pametno da sve kolege, ministar Šuker i kolege iz HDZ-a pročitaju što su onda govorili, kako na koji način su obrazlagali da se, uvjeti su ... [[Govornik se ne razumije.]] da nema opće problema koliko će to donjeti dobrobit hrvatskom pučanstvu, koliko će to popuniti hrvatski standard i sve ostale stvari. Ne bih želio čitati, pročitajte sami pa ćete vidjeti da ste došli na ono što smo mi pravaši govorili onda. Rekli smo vam onda da je nerealno, da je nerealno krenuti u smanjenje PDV-a dok se ne stvore mehanizmi kojima će država prije svega ubirati ono što joj pripada. Ali opet moram spomenuti dvije bitne stvari, a to je da ćemo mi očito morati u Hrvatskoj mijenjati udžbenike vezano za pojam državnog suvereniteta i vezano za pojam financijskog suvereniteta. Jer ovo što nam se događa u zadnje vrijeme, sve ono što piše u udžbenicima više nije točno. Prema tome, rekao sam na Odboru za zakonodavstvo u ime Kluba HSP-a, kažem to i večeras, ja molim Vladu da ubuduće stvari iz područja financija na upućuje u Sabor da ne gubimo što voli predsjednik Šeks reći, dragocjeno vrijeme, a mi smo na raspravi o PDV-u izgubili ako ne sigurno 3 cijela dana u Hrvatskome saboru da prije toga prikupe mišljenje MMF-a, očito da će trebati u mnogim stvarima prikupiti mišljenje i Carle Del Ponte, komisije europske, Europske unije, HHO-a i svega ostaloga. Pa prema tome kad se s njima sve suglasite onda dajete u Hrvatski sabor, a ne da gubimo dragocjeno vrijeme. Prema tome situacija je takva i nitko nas ne može uvjeriti da se ono što ste vi govorili prije 2 mjeseca na ovoj sjednici, što vam ima u zadnjem izvješću, da ste odjedanput napravili salto mortale, a napravili ste ga očito pod pritiskom MMF-a. Točno je ovo da je, što je rekao i gospodin Kajin, da je kazano i u ono doba da je proračunski deficit daleko veći od onoga koji je službeno prikazan, ali i to se ne bi dogodilo da se utvrdi činjenično stanje, da se poslušao naš prijedlog i da je u bivšem sazivu Hrvatskoga sabora donesen Zakon o primopredaji vlasti na način da se točno utvrdi po kojoj metodologiji će koji ministar predati, onaj koji odlazi novom ministru i da to parlamentarno povjerenstvo ovjeri. I onda mi ne bi dolazili više u situaciju da mi, a ušli ste u šesti mjesec, ova Vlada je ušla u šesti mjesec, da mi stalno govorimo o tome šta je i kako je prije rađeno i na koji način nešto ne valja. Pa baš zbog toga se i održavaju izbori i baš zbog toga je recimo Hrvatska demokratska zajednica dobila većinu. Prema tome bilo je za nas je bilo realno očekivati da će se ovo dogoditi i zbog toga vas još jedanput molimo da ubuduće te krupne stvari ne upućujete u Hrvatski sabor bez suglasnosti ovih važnih međunarodnih čimbenika i da pokušamo izmjeniti pojam i financijskog suvereniteta u udžbenicima i pojam državnoga i pravnog suvereniteta. Vezano za dalje, moram kazati isto bitne stvari, a to je kakav je nama i što bih želio dalje razgovarati, kakav je nama porezni sustav u Hrvatskoj. Mi, naš porezni sustav niti je razvojni niti je socijalni. Naš porezni sustav je takav da mu je svrha punjenje Državnog proračuna, ali s druge strane mi nemamo osigurane mehanizme za ono što je propisano da se prikupi u Državni proračun. I prema tome opet apeliramo na ministra Šukera da očito, ovaj, i na kolege iz HDZ-a, nema više mjesta govoriti na način kao što se govorilo u oporbi, a to je varijanta vezano kako i na koji način se zakine Državni proračun pa ovdje imamo i u prikazu ranijem smo imali da je manji prihod od trošarina vezano za naftne derivate za vrijeme ljetnoga perioda, da je manji prihod od cigareta, da je manji prihod recimo od brašna i svega drugoga. Mi smo upozoravali još onda da je hitno potrebno uvesti markice na brašno i dali smo izračun da se na način sivom ekonomijom i znači trgovanjem na crno državni proračun godišnje ošteti za milijardu kuna. Točno smo izračun dali i sad smo došli da, nešto je napravljeno u tome dijelu ali od 1.7. tek ove godine se uvode markice. Znači ispustili smo što? 500 milijuna kuna. Pola milijarde kuna smo mi ispustili što je trebalo u Državnom proračunu. Vezano za cigarete ja, odavno smo govorili varijantu, kako je moguće da se cigarete koje se proizvode u Hrvatskoj možete kupiti na bilo kome placu ili drugdje bez markice ili sa markicom Republike Srpske. Prema tome što to govori? Govori da je u pitanju šverc. Za naftne derivate situacija je vrlo jednostavna. Znači riječ je također o švercu jer cisterne u biti ne izađu iz Hrvatske van nego je papirnato ona izašla van i to se proda u Hrvatskom i zbog toga je ova situacija jasna da su nam za vrijeme ljetnoga perioda manji prihodi od naftnih derivata, a situacija je tu vrlo jednostavna. Riješit će se jednim čipom. Stavi se na cisternu i u svakom trenutku se zna gdje je ta cisterna i na kome području? Druge su stvari veoma bitne, a to se odnosi na razne druge, druge mehanizme koje će osigurati punjenje Državnog proračuna. Jedan od tih projekata je, što zna i ministar Šuker tzv. državna kasa što imaju vani na način da se u svim maloprodajama zna da je država pokloni klasu, kasu i sve što uđe nema promjene programa i zna se u svakom trenutku cijela situacija. Znamo i sami kakava je situacija recimo sa, uzmimo samo u kafićima. Sami i znate situaciju da se tu može napraviti, da država ne uzme ono što joj treba. Varijanta vam je vrlo jednostavna. Recimo ostavite račun od konzumiranja recimo pića u kafiću. Nakon toga neće vam biti ceh 200 kuna koliko je recimo primjer bio nego će vam to sve izbaciti, bit će samo 2 sa, da se popile dvije mineralne vode. Prema tome situacija sa stanjem u Državnom proračunu vidimo i sami nije dobra i očito je da moramo ići na varijantu da krenemo u, u uspostavu jedno i reformu cjelovitu poreznoga sustava na način da nam porezni sustav bude razvojni, da omogućimo gospodarstvu da lakše i na, da je sve manje opterećeno i ona mogućnost uspostave državne banke što je vrlo bitna činjenica za razvoj gospodarstva s jedne strane i ona razmišljanje, vidimo da je već ispravno, uvođenje paušala u mnogim recimo dijelovima bilo obrta, bilo vezano za razno razne tercijalne i druge djelatnosti jer znamo sami da nam i obrtnici i svi drugi se žale na situaciju, a to je ta da moraju imati knjigovodstva i svega drugoga previše nego ... [[Govornik se ne razumije]] što im onemogućava razvoj. Prema tome sve što smo rekli tad govorimo i sada. Rekli smo i onda da je bilo nerealno. Dajemo sad ovo narodno razdoblje iskoristimo da konačno idemo u izradu poreznoga sustava koji će biti razvojni, koji će stvarno pokrenuti gospodarstvo, a na taj način pokrenut će i pitanje zapošljavanja, a bez razvoja i bez zapošljavanja nema otvaranja novih radnih mjesta jer sama činjenica da se 74% PDV-a naplati na carini govori dovoljno o svemu. Govori dovoljno o svemu i da je zaduženost tolike naravi i tolikoga oblika da mi taj dio moramo presjeći, a najpametnije da se krene odmah s jednom cjelovitom reformom. Hvala vam lijepa.
Molim lijepo. Na redu je u ime Kluba HNS-PGS-a poštovani kolega Lesar. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja sam uvjeren da mnogi gledatelji HTV-a plus u Hrvatskoj nakon početka ovog prijenosa uputili su nam sigurno lijepe čestitke kad smo im poremetili njihovo očekivanje filma ili drugog programa, a da je uzbuđenje u novom južnom Welsu, Oregonu i Ontariu užasno veliko zbog ovih rasprava o tome koliko će PDV biti u Hrvatskoj u idućoj godini. U toku dana bili su održani i bilateralni razgovori između čelnika Vlade i dijela oporbenih stranaka u ovom Parlamentu u kojem mi nismo sudjelovali i to je dobro što nam omogućava podsjetiti i ponoviti na naše argumente kada smo u prvom i drugom čitanju izrazili ozbiljnu sumnju da smanjenje PDV-a jest najbolji potez. Kao prvi argumenat iznjeli smo to da cijene u trgovini na malo neće pasti tza 2% tmao gdje će se to i desiti kod skupih roba da će to biti 1,6%, a da će najveći profit takvom poreznom politikom kod poreza na dodanu vrijednost zapravo uzeti trgovci i trogovačke kuće. Drugo što smo upozorili da nedostajajućih 3 milijarde kuna u rdžćavnom proračunu će teško biti nadoknaditi ali je argumenat bio da će se boljom naplatom i većom poreznom disciplinom u 2005. taj predvidivi minusmoći nadoknaditi. I to je bilo rečeno i u ime porezne uprave koja je izrazila spremnost da taj cilj ispuni. Treći naš argumenta kada smoa bili protiv toga jeste podatak da 72% porezna na dodanu vrijednost Hrvatsak naplažuje na granici dakle prilikom carinjenja uvozne robe, i da ćemo 72% robe učiniti još jefitnijom koja dolazi i ...Četvrti naš argumenat bio jei to da i porez n adodanu vrijednost ima regionalni aspekt i posljedice jer njegove posljedice nsiu iste u onim regijama gdje je struktura gospodarstva takva da proizvodi robu koju ili koja nema konukretnciju s uvozom, za razliku od onih regija kao što je to međimurje gdje je preko 60% gospodarstva proizvodi robu koja je podložna izuzetnovelikom uvozu kao što je tekstil, obuća, i hrana. I peto, umjesto toga predložili smo da kroz povećanje neoporezivog dijela plaće, i redistribuciju porezna dohodak, u korist općina gradova i županije. postigneno približno isti efekat u korist građana ali umjesto 3 milijarde da poračun trpi negdje oko milijardu 750 milijuna kuna. Kada smo raspravljali u programu vlade koji je premijer Sanader prezetnirato u ovom domu rekao sam da bi ga mogao svesti na jednu rečenicu. Da je ovo program Vlade koji obrećava manje poreze i veća socijalna prava. Sve što se dešavalo sa manjim porezima do sada vraćamo na staro, a sve što se dešavalo sa socijalnim pravima nakon 1. čitanja ne pojavljuje se i u drugom čitanju. Ako je dakle točan podatak ili tvrdnja da je porezna uprava u Hrvatskoj spremna i u stanju povećanom poreznom disciplinom naplatiti 3 miljarde kuna više no što je to do sada bilo u porezu na dodanu vrijednos, to je pozdravljam. Međutim, postavljam pitanje zašto zakon koji bi se počeo primjenjivati tek od 1.1. iduće godine, moramo mijenjati po hitnom postupku a donašali smo ga u redovitoj proceduri u dva čitanja. Što je to u Hrvatskoj toliko bitno do petka ovoga tjedna ili možda u Washingotnu postji nešto bitnoje, što bi mi do petka morali odraditi po hitnom postupku. Dali smo dobili sve inforlamcije dali smo upo zoreni na sve opasnosti ili pritiske kojim smo izlkoženi kada ovu odluku moramo donjeti. Dalil su razlozi samo u Hrvatskoj ili i u Zagrebu ili negdje drugdje. Kada smo govorili o porezu na dodanu vrijednost i našoj alternativi kroz porez na dohodak, i tada je i prmijer i ministar Šuker rekao da će na jesen u ove godine oni sami doći sa prijedlogom nastavka porezna reforme kojem će biti obuhvaćen i porez na dohodak. I to je ministar financija danas nekoliko navrata ponovio. BEz obzira dali će model koji smo mi predlagali ovom domu biti donjeti na prijedlog Hrvatske narodne stranke i PGS ili Vlade nama je bitno da bude donjet. I da neoporezivi dio plaće ili drugačije oporezivanje dohotka ima rezultat povećanja nego plaća bez nvogoa opterećenja poslodavca. Međutim, dali u takvom prijedlogu hrvatska Vlada i ministar financija imaju stav Međunarodnog monetarnog fonda. DA nam se ne bi opet desilo da u jesen u prvom čitanju raspravimo i takvim poreznim promejanma jer i reformi a oko Božića vraćamo stvar na početak jer neki službenik ili čienovnik svjetskog financijskog žandara misli da to u Hrvatskoj ne bi trebalo napraviti. I na kraju, ako a očito kao št osam rekao da sam siguran da smanjenje porezna na dodanu vrijednost bude izglasano sada sam siguran da već smanjenje bude izglasano. ali podsjeaćm na sljedeće, to znači da u idućoj godioni državni proračun neće ostati bez 3 milijarde, i prisjećam se obećanja, da će porezna uprava boljom naplatom naplatiti 3 miljarde. Dakle i idućoj godini zbog nesmanjenja poreza na dodanu vrijednost i bolje naplate državna kasa može biti bogataija za 6 milijardi kuna. I to je matematika potpuno jasna bez ikakve metafizike što bi kolega Čehok govorio on ima problema jer je uvijek u onoj vlasti ili koaliciji koja je napravila pogreške koje napada. Dakle vjeruejm u tih 6 miljardi u idućoj godini i sigurn sam i uvjeren da sa stih 6 milijardi većih prihoda koje nismo čak ni previdjeli da bi mogli postajati, pitanje deficita u ovoj godini bude riješeno. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega. U ime kluba Libre poštovani kolega Herman, izvolite kolega.
Gospodine potpredsjjedniče, gospdoine ministre, kolegice i kolege treba stići sa onih vrhova pa evo potrajalo. Ja mislim da se zapravo cijelo ovaj dan može primjeniti da povremeno brk našega ministra ipak zaigra, rekao bih nema način kojim bi očitovao nezadovoljstvo. Morao je voditi političke bitke nisu bile jednostavne. Ali u osnovi taj brk igra meni se čini zbog toga što moće biti zadovoljan. Njegova će se kasa njegov proračun će se puniti na način kako zapravo to treba i biti, i u tom smislu evo u smiraju ovoga dana ja mogu reći mada ima brke da razuijem taj smješak na onoj strani. Ali evo moj brk još uvijek neće zaistrati jer se na žalosta događa ovo sa stopom PDVa. Nekoliko mjeseci prekasno. MOgli smo to učiniti puno ranije ne dirajući ovu osjetljivu materiju. I zato ponekad nije loše podsjetiti se kao stvari izgledaju kada se krene osobito onda kada se krene euforično, kada se krene sa nedovoljno uvida u ono št oje zapravo ozbiljnost materije, i ondaobijete naslovnciu naših izvješća iz Hrvatskoga sabora evo ovako kao što ovdje to izgleda, 22-2=20. To je naravno posve točno, ali ispada da nakon nekoliko mjeseci to nije točno ili možda ne smije biti točno. I u istim izvješćima, a opet da ne bismo suočeni sa čuvenom pričom o sjećanjima koja tako brzo blijede ponovili neke nove slične ili još teže pogreške, dobro će biti podsjetiti se što je tada premijer rekao vrlo samouvjereno, odlučno, onako kako valjda hrvatski premijer treba djelovati ali što nakon nekoliko mjeseci sa istim tim tvrdnjama. Dakle evo, citat: Među prvim razlozima što se Vlada odlučila na smanjenje stope PDV-a sa 22 na 20% je njezina ocjena kako će to pridonijeti rastu standarda, kupovne moći i zapošljavanja. Pitanje je dovodi li se to u pitanje i nasuprot tomu upravo nešto drugo, jer će se uredno prikupljati sredstva, možda se upravo tek sada to omogućuje, ali što učiniti sa proturječnošću. Dalje jednako tako samouvjereno ponavljam što nije loše, ali nije dobro ako se nakon tri mjeseca ta samouvjerenost preoblikuje u potpunu suprotnost ide ova izjava: Dana su jamstva o smanjenju stope PDV-a i to se upravo čini, a odluku donosi Sabor, ne Vlada, a rok od 1. siječnja 2005. je primjeren. Tada je trebalo objasniti zašto odgoda smanjenja stope PDV-a. Razlika između ove i bivše vlasti je ta što će ova ispuniti svoja obećanja. Treba li zaključiti da su zapravo obje vlasti po jednoj mogućnosti iste ili pak da ni jedna ni druga ne ispunjavaju obećanja ili ih ispunjavaju na jednaki način. Bilo bi dobro da se zapravo oko toga ne poigravamo nego da se zapravo suočavamo sa suštinom problema, a on je bit će ipak na razini onoga što se događa ukupno sa poreznim sustavom i dalje što se događa sa vjerodostojnošću jedne politike koja poprilično luta. Ali da onaj brk koji sam spomenuo evo ipak malko uznemirimo ja ću citirati i kolegu i gospodina ministra Šukera koji je tada na toj istoj sjednici Sabora ustvrdio kako je intencija Europske unije smanjenje stopa poreza, čast intenciji i uvođenje jedne stope PDV-a i komentirao je upozorenja kako neće biti efekta rekao je kako smanjenje od 2% PDV-a na sve investicije u državi jedinicama lokalne samouprave otvara mogućnost za 2% veće investicije u narednoj godini, a bez stvaranja uvjeta za njihov gospodarski razvoj nema ni kvalitetnog oporavka gospodarstva Republike Hrvatske. Jesmo li time suočeni zapravo sa činjenicom da su naše hrvatske regije, dapače Slavonija i Baranja primjerice ovim sada zahvatom, ovim reteriranjem zapravo dovedene u nepriliku i da neće biti očekivanog gospodarskog razvoja ili pak zbog nasmiješenog brka jer će biti izvora sada, da će se možda upravo to dogoditi. I eto vraga, neprestance proturječnosti, proturječnosti, proturječnosti. Pa zbog toga još jedna, vrlo su interesantne kaže gospodin Šuker, ministar, tvrdnje kako se ne može govoriti o smanjenju stope PDV-a a prihodi su danas samo prije tri mjeseca 8,5 milijardi tvrdi se, veći nego 1999. O čemu se radi? Izgleda da se radi o tomu da su obećanja o smanjenju stope PDV-a dana ako se dobro prisjetimo, samo tri dana prije izbora. Neki kako to kažu dobro obaviješteni, vele da je to bila sugestija malog kolega Pabića, vjerojatno dobro osmišljeno, ali dolazi tri dana prije izbora i sigurno da to obećanje nije bitno utjecalo na rezultate izbora. Po mom sudu značilo se zapravo ako je sve to točno, o nepotrebnom i ishitrenom obećanju. Može se postaviti i pitanje vraća li se Vlada ako se govori posve otvoreno, zapravo zdravom razumu ili realnostima, onime s čim živimo, što nam je svakodnevnica ili pak možda samo posrće impresionirana suočavanjem bliskim susretima sa Međunarodnim monetarnim fondom. Naravno da bi bilo bolje da se radi o zdravom razumu, ali i ovo posrtanje vodi glavnom cilju, zajednički nam je, statusu kandidata i određivanju roka za pregovore s Europskom unijom. No postoji još nešto, možda je ovo signal da se Vlada prestaje baviti populizmom, stvaranje raznolikih i šarolikih političkih saveza. Ti savezi doslovce traže puno novaca, ali još nešto, kažnjavaju na kraju krajeva prosječnog hrvatskog građanina, dapače srednji sloj, liječnike, profesore, pravnike, ekonomiste u ovim profesijama osobito mlađi. Podsjetit ću da je gospodin ministar Šuker 17.3.2004. govorio o poreznoj reformi i dapače o mogućnosti da se ograniče godinu dana stare povlastice na kamate za kupnju stana, nabavu lijekova, uloga u treći mirovinski stup i životno osiguranje. Te su povlastice veli se, navodno pogodovale samo onima koji imaju iznad prosječne prihode. No, pitanje je što su oni u Hrvatskoj? Mislim da će tako zapravo zbog 22%-tnu stopu PDV-a Vlada imati priliku da čini ono što konzervativne stranke i vlade u europskom smislu i čine, a to je da se upravo i oslanjaju na srednji sloj, dapače i na krupni kapital. To je obilježje moderne konzervativne europske stranke. I neće biti dakle nervoze kako namaknuti sredstva od oko 3 milijarde kuna koja će nedostajati ili bi nedostajala ukidanjem stope PDV-a od 22%. I dakle, i neka i bude ako treba preuzetno, ja vam se naprosto želim obratiti sa gospodo, dame i gospodo budite normalni europski konzervativci, takvima se proglašavate i budite i to još po nečem, po svojim političkim manirima, dapače političkom bontonu. Moguće je pogriješiti i demokracije koje prepoznaju autentične vrijednosti u pravilu kada se događa promašaj u ovakvim projektima od nositelja tih projekata zahtijevaju ispriku, priznati pogrešku nije sramota. No u cijelu priču može se ući po sudu kluba LIBRE posve racionalno, o tomu smo mi ranije govorili. To znači restrukturirati rashodovnu stranu proračuna. Jednostavnije, ne plaćati cijenu političkih saveza osim ukoliko je nužno i doslovce drugačije, dakle, realno planirati rashodovnu stranu državnog proračuna. Ako se ne misli ići u restrukturiranje rashoda prije ili kasnije to će morati dogoditi. Vi, gospodine ministre, najavljujete rebalans, onda treba velestručnjaci smanjiti doprinose čime se smanjuju troškovi rada, a to je za Hrvatsko dramatično. Jedno od najdramatičnijih pitanja, pitanje kako povećati konkurentnost hrvatskoga gospodarstva. I na kraju, podsjećajući na neka ranija izlaganja oko ove teme, a i teme povezane sa lokalnom samouprave, dapače, regionalizacijom i decentralizacijom upozoravamo da bi bilo veoma važno da se konačno raspravi o tomu što je sa porezom na dohodak, koji i dalje mislimo u cijelosti treba pripasti jedinicama lokalne samouprave. Jednako tako, što je sa porezom na dobit u kojem se mora pronaći jednako tako veći dio za jedinice lokalne samouprave i da se sustavnom osmišljenom, dapače, suvislom poreznom reformom, a iz onoga kuta koji pripada modernim konzervativcima, hrvatskim, a europske orijentacije i pripada, pa da se ovi zahvati, ovakva porezna reforma i dogodi. Želja nam je da Vlada ne posrće na ovakvim stvarima jer je to posrtanje na kraju krajeva svih nas. Punjenje proračuna je okolnost koja naprosto predstavlja, koliko god je patetično, sudbinu ove zemlje i ne bi valjalo ni na koji način poigravati se oko toga. Evo, gospodine ministre, želim vam da vrh poigrava jer će tih 22% učiniti sigurno stabilnijim, ali jednako tako želim da nam izložite onu poreznu reformu koja će omogućiti hrvatski razvoj, a dapače i razvoj hrvatskih regija. Hvala vam lijepa.
Hvala vama poštovani kolega. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Prtenjača. Izvolite kolega. Hvala vama poštovani kolega. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Prtenjača. Izvolite kolega.
Gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, mada smo planirali promijeniti tijek dnevnog reda, dogodilo se što se dogodilo, ali ono prvo poluvrijeme dobro dođe i za ovo drugo poluvrijeme. Tako da možda dio kratkog razgovora iz onog prvog dijela, vrlo kratko uz određene naznake kolege iz HSP-a su pozvali pa izišli vani, ali svi nas da pročitamo što je u Glasilu 389, ko od nas rekao pa kratko ćemo spomenuti. Ali nažalost nema njih, ali prvenstveno radi njih. Ali upravo i radi ove rasprave oko PDV-a. Naime, i polazeći od toga već tada je bilo, čak se dalo zaključiti pa gotovo jednoglasje nemojmo dirat PDV pa smo rekli radi socijalne politike, radi razvojne politike, radi svega dalje, međutim Vlada je procjenjujući da će imati startnu poziciju koju je planirala i da će isto takvu iduće godine moći držati razinu državnog deficita na prihvatljivih 4 i po, 46 negdje. Da će moći na taj način servisirati ovaj dio, a da socijalna davanja ne budu bitno ugrožena. Naravno, promjene u strukturi su uvijek moguće ovisno o rješavanju problema ili ugroženim skupinama, kako se javljaju i u društvu. No, evo i radi samog podsjećanja, a upravo i jedna misao vezana uz to što smo i tada iz HDZ-a smatrali da je bitno istaći. Da je to zapravo početak reforme. Naravno, sad možemo postavit pitanje jer to i odgoda početka reforme i ne bih želio vjerovati da to bude tako. Dapače, već ću samo jednu misao reći, na ovo pročitat tko je šta rekao, pa jednu misao što sam ja tada komentirao i danas ću u ime kluba ponoviti. Naravno da ovakvu promjenu smatramo privremenom i prvenstveno iz onih razloga stabilizacije unutarnjeg, vanjskog zaduženja, održavanja deficita, ali i socijalnih davanja pa kroz ovaj način će ostati valjda i onaj dio koji je ranije čini mi se već kazano da bi mogao biti sinergički efekt. To o tom, potom. Vidjet ćemo kakav će se sinergički efekt događati u tome. Pa ja sam tada otprilike kazao da prema tome, jer je bilo riječi o tome da li PDV i koliko će utjecati sam po sebi, njegovo prolongiranje, dakle, od 1. siječnja iduće godine i vraćanja na 2, odnosno skidanje na 20%, kazao otprilike prema tome, korekcija stope PDV-a sa 22 na 20 koju predlaže Vlada pokušaj je da se ipak smanje porezi. Dakle, da počne poreska reforma, da započne. Međutim, primjena jedinstvene stope morala bi biti popraćena i drugim mjerama socijalne i poreske politike. To znači da bi na red trebalo doći i oporezivanje dohodaka i sve ono dalje što ide kako smo kazali. No nije mi namjera citirat sebe nego neke misli jer je upravo upozoreno na to kako smo svi bili tada pametni, pa eto, procjenjivali smo što se može događati. Upravo kod ove korekcije iz opasnosti i rizika da se deficit ne može zadržati na određenoj razini, a uz to servisirati obveze koje dolaze, postavlja se i dvojba kada smo sada, opet neću namjerno polemizirati s bilo kime, ali u ime kluba kazati da smo čuli u dopodnevnoj raspravi puno više različitih ocjena nego rasprave o izvješću, obračunu proračuna za proteklu godinu. Pa je uglavnom negdje se nit provlačila oko toga, netko je nešto zatajivao, ako je onda HDZ nije jer nije taj proračun ni vodio ni mogao zatajivat podatke. I ti podaci su sada, pa opet kažem tolerantno, jesu li 6 ili 7 ili 6 ili 7,2, ali je startna pozicija, dakle, u koju ulazimo otprilike ta. I to treba svesti u idućoj godini, vratiti na određenu prihvatljivu razinu iz koje bismo mogli onda težit kao onoj drugoj razini da možemo to servisirat. U tom smislu opet ću kratko tehnički usporedit, analizirat te pojave u prihodima i u izdacima, i ovaj očekivani sinergički efekt moguć, ako PDV ostaje na ovoj razini koju predlažemo da ostane do daljnjeg, do nove naravno promjene. Da se provedu i ove druge mjere fiskalne politike za koje smo smatrali, a mislim da je pogodno vrijeme i donošenje proračuna za iduću godinu. I da se u okviru toga, odnosno do donošenja i istovremeno uključivanje u taj dio može izvršiti i to. I sad bi se postavilo, naravno na kraju, dvojba što sa takvom situacijom kad će se PDV smanjiti. Poneki smatraju mogu se ugroziti i socijalna davanja. Ja bih obrnuto postavio pitanje ili tezu i antitezu oko toga, a to je pitanje ako zadržavamo, odnosno prolongiramo primjenu PDV-a sa 22 na 20, odnosno ova stopa ove visine ostaje i za iduću godinu. Da onda u prihodima možemo izvršiti ovaj utjecaj negativni i deficita i dugova i stabilizacije tržišta. Da možemo čak ono što je ovdje puno tada reklo pojedinačnih rasprava naravno, pa i u ime klubova da ćemo moći zadržati razvojnu komponentu, ali i u onom drugom dijelu, u onoj potrošnoj strani, izdacima, da će se moći zadržati veći dio socijalne razine jer je otprilike pitanje da li sada od ovakvom startnom pozicijom deficita krenuti u smanjenje u idućoj godini, a ne ugroziti ona druga izdatke koje bismo imali na ovoj drugoj rashodovnoj strani. E u tom smislu smatramo da onda socijalna davanja i ostalo ne bi smjela posebno biti ugrožena. Ako razgovor o "stand by" aranžmanu, ponovno ga možemo spominjati, da ili ne, ali ističem opet da razgovor oko toga jer smo na neki način prisiljeni produžiti razgovore, ali to ne znači nikakvu ucjenu. Ja je osobno ne bih prihvatio nikada, ali ucjenu na način da koči osobne ciljeve zemlje nacije I da se u okviru toga valja pokušat dogovoriti da izvučemo jedan optimum iz toga, da ovu stopu zadržimo i da će ona značiti kako je ovdje kazano razvojnu komponentu i socijalnu itd., ako bi sve to bilo točno, onda ne bi smjelo biti rizika kod ovoga, ovih socijalnih davanja. Pitanje koje je bilo, a vjerojatno će se kasnije u raspravama ponovo potencirat, tad ćemo pokušat ako to bude potrebno iscitirat što je tko kazao tada, no za sada ne, ne bi bilo nimalo zgodno da ponovo kažemo bilo klubovi, bilo pojedinačno kako smo izigiravali ili na neki drugi način varali, pa to je način kako i pomalo rušimo dignitet ovoga doma. Točno je da smo pošli od različitih pozicija, različitih pretpostavki i da sada kada smo došli do konačnog stava i konačne ocijene da to ipak u ovom trenutku nije moguće, da se pokuša nastaviti sa ovom stopom do daljnjega, dok se u trenutku neće procijeniti kada je bilo moguće i dalje. No, rasprava oko tog PDV-a u ovome trenutku je mogla isto tako biti odgođena kod donošenja proračuna u idućem vremenu, ali sadašnja faza razgovora o kojoj se trenutno nalazi Vlada i svi mi zajedno inzistira da već sada defniramo neke ciljeve i neke determinante i stoga predlažemo da se danas, odnosno ovih dana i usvoji i raspravi, da se ova stopa prolongira, i ponavljam čime neće biti ugrožena ničiji interesi, osim naravno što se onda prolongira onaj dio, ajde često puta je kazano obećanja, pa ako je to obećanje, onda je to i naš rizik, ali držim da tog rizika, pa evo dobro je prethodnik dobro kazao da to niti utjecalo niti će bitno utjecati. Važnije će biti da ti efekti ostanu, ako smo se tako bili zalagali, da oni ostaju upravo u cilju onoga stabilizacije, financija državnih financija, a da se ovaj drugi dio kojeg treba nastaviti o poreskoj reformi nastavi kumulirano i da se kroz tzv. … [[govornik se ne razumije]] nastavi stabilizacija društva, stabilizacija države, stabilizacija javnih financija, a da kroz ove druge mjere koje ćemo provesti pomognemo i građanstvu i gospodarstvu koje će onda kroz Hrvatsku politiku moći to i osjetiti. Hvala lijepo. Smatramo za ovaj dio da ćemo mi naravno podržati ovaj prijedlog.
Hvala vama poštovani kolega. Na redu je u ime Kluba HSS-a, poštovani kolega Pecek. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo. Ja mislim da mi neće trebati vremena koliko to predviša za raspravu u klubu, jer puno toga smo već rekli, možemo jedino konstatirati po onoj staroj narodnoj "tresla se vrda, rodilo se niš", ovaj puta to smo konstatirali već za nekoliko slučajeva koji su nam se ovdje dogodilo u Parlamentu, gdje smo izgubili puno vremena, vratili smo se na stara riješenja ili bolje rečeno nova riješenja nismo pronašli. Spominjanje ovdje Sunčani Hvar od fenomenalnog partnerstva javnog, privatnog do odustajanja od projekta. Ekološko-ribolovna zona nas očekuje sutra od burnih najava od ušteda nekoliko milijardi eura za narednih par godina, ukoliko uđemo u taj projekat, zbog nečega odustajemo. Zaklinjali smo se u sve to, pa eto tako nam se dogodilo i sa PDV-om. Odustajemo. Odustajemo od primjene, i vjerojatno to dobro riješenje što odustajemo. Međutim, nije dobro što ovdje u Parlamentu nismo razgovarali što će se dogoditi sa onim detaljima koji su vezani uz PDV-a, a da ti detalji su zapravo krupne stvari za naše poduzetnike, za naše građane. Uopće nismo rekli, što znači smanjenje poreznog opterećenja građana. Naravno, njega neće biti. Vraćamo PDV-e na 22%, ono se neće dogoditi. Da li ćemo porezno opteretiti građane? Jer očito je da prihodi države trebaju biti još veći, jer i rashodi imaju ambicije da puno više rastu. Mi smo se zaklinjali, odnosno čuli smo tu riječ, da je to prvi korak ka poreznoj reformi. Evo pokleknuli smo već na tom prvom koraku. Ja apeliram da ne kleknemo do kraja. Apeliram da nastavimo sa poreznim reformama upravo u tom pravcu kako bi ojačali konkurentnost hrvatskih proizvoda. To nije samo PDV-e, je ja smatram da je PDV-e prilično neutralan za poduzetnike, tako da to nije najkvalitetnije riješenje. Međutim, porezna reforma barem u jednom dijelu bi mogla ići i prije jeseni, i ja vas uvjeravam da smo mi nestrpljivi kako bi upravo takav prijedlog vidjeli i koji bi podržali. Ali prije svega u pravcu da smanjimo proračunsku potrošnju državu koja je u svakom slučaju još prevelika. Ja također nisam uvjeren da ono što je pisalo u zadnjem obrazloženju zakona kako je smanjenje PDV-a socijalno pravedniji od povećanja neoporezivog dijela dohotka, zato jer smatram da u dohotku moramo tražiti dodatne iskorake kako bi građanima omogućili i poboljšanje standarda, a i poduzetnike motivirali da ambicioznije ulaze i realiziraju projekte. Posebno je lagano komentirati, kako će ovo smanjenje utjecati na učinkovitije ubiranje poreza. Jer ostajemo na 22%. Ova tvrdnja u prijašnjem prijedlogu ne stoji. Kao što i ne stoji činjenica da neće djelovati na smanjenje sive ekonomije, stopa smanjenja. Prema tome tu ostaje status quo. Nepoznato nam je i kako će se kompenzirati porezni gubitak, odnosno kakve su porezne potrebe u prihodima za 2,7 milijardi smo rekli kako ćemo ih nadoknaditi boljom naplatom poreza. Međutim, nemamo odgovore što će se dogoditi nakon povećanja stope, odnosno odustajanja od projekta. Ono što potpuno sigurno je da je stopa rasta društvenog bruto proizvoda u planu niža u odnosu na prošlu i na pretprošlu godinu i to je činjenica na koju ne možemo utjecati. Međutim, mi u Klubu HSS-a smatramo da ovdje u Parlamentu prvo treba biti rasprava o tome kako smanjiti državni proračun, odnosno državnu potrošnju, a tek onda mijenjati Zakon o ovom najizdašnijem prihodu koji se zove PDV-e. Htjeli bi upravo da smanjimo sivu ekonomiju na jedan drugačiji način. Visokim stopama rasta u gospodarstvu. Međutim, da bi to mogli, molimo vas da pokušamo kreirati politiku razvojnog proračuna, naravno koji bi uvažavao potrebne socijalne momente. A konkurentnost gospodarstva idemo jačati upravo provođenjem daljnjeg rasterećenja. Potsjetit ćemo do sad smo rasteretili za stope poreza na dobit i na dohodak, 2+2% doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje. i idemo u dodatne iskorake, kako bi ta konkuretnost bila kvalitetnija. Smatram da PDV-e je neutralan za gospodarstvu, jer tu neke posebne efekte nismo mogli niti očekivati. Inflacija nam se kreće u okvirima 2%, tvrdili smo kako će i PDV-e djelovati kvalitetnije sa nižim stopama na inflaciju. Ja također mislim da je to prilično neutralno i tu ne bi trebali tražiti nekakva nova riješenja. Mene veseli što će ovo ipak kroz izmjenu zakona kvalitetno djelovati na trgovačku bilancu. Jer hrvatski potrošač danas, a vjerojatno će to tako biti i sutra, nadam se ne u buduće, kupuje 50% uvozne robe. Manje stope PDV-a bi značile veći uvoz, značile bi jeftiniji uvoz. Ovdje ćemo malo izbalansirati taj odnos. I naravno mi u HSS-u ćemo podržati ovakav Prijedlog izmjena stopa jer smatramo da je to u ovome momentu neophodno. Čestitam ministru Šukeru na vjerojatno dobivanju koncenzusa oko prijedloga i vjerojatno ćemo zahvaljujući vraćanju upravo ovog modela uopće za koji se izlagala oporba moći kreirati nešto kvalitetniji proračun koji če uvažavati socijalu ali koji će donjeti i one neophodne komponente razvoja. Pa ja pozivam da o tome razgovaramo i prije jeseni jer jesen je poprilično daleko, očekivanja su puno veća a i potrebe naravno. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovani kolega Pecek. Na redu je u ime Kluba SDP-a poštovani kolega Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ministre, kolegice i kolege. Klub SDP-a smatra da je ovaj prijedlog zakona dobar. Iako je dobar zakon niti smo sretni niti oduševljeni. Nesretni smo zbog toga što raspravljajući u ovom Saboru o ovom Zakonu moram reći da ne vidimo jasnu gospodarsku politiku Vlade Republike Hrvatske i ne vidimo on što je bila poruka u ovih 5 mjeseci. U ovih 5 mjeseci i premijer Sanader i Hrvatska demokratska zajednica poručili su da su stranka koja se želi europski ponašati, da su stranka koja će komunicirati, koja će razgovarati u Hrvatskoj i to je posebno bila poruka sa Sabora HDZ-a, razgovarati. 5 mjeseci smo razgovarali u ovom Saboru da razvoj i potrošnja idu teško, da gospodarstvo nije sposobno nositi teret i razvoja i potrošnje. Isto smo vrlo jasno rekli da svako smanjenje prihoda proračuna ugrožava i razvoj i neophodnu socijalnu potrošnju. To smo ovdje govorili, o tome smo razgovarali. I pored obećanja da ćemo razgovarati, da ćemo slušati jedni druge, to se nije dogodilo. Pa nažalost ne samo nas koji smo predstavnici politike nego i javna, stručna znanost u Hrvatskoj je jasno govorila da to nije dobar potez. Prema tome, govorimo, mijenjamo se, komuniciramo, želimo razgovarati, potreban je dijalog ali ga nema. Nema ga i tada se dešavaju ovakve greške. Dešavaju se greške u kojima pod pritiskom financijskog svijeta odustajemo od ovog. To nije komunikacija, to nije ono što smo očekivali nakon zaista jasnih poruka koje smo dobili u političkom životu, zato nismo sretni. Žao nam je da ponovo vidimo one načine ponašanja za koje smo smatrali da ih više nećemo imati: aroganciju, bahatost, nadmenost i netoleranciju. To je ono što nas razočara, to je ono zbog čega smo nesretni. Da, teško je kada svijet mora upozoriti da hrvatska Vlada se mora izjasniti da li želi nastaviti projekte razvoja, u kom obijmu ili želi krenuti u potrošnju koja je rezultat izbornih obećanja. To traži svijeti, mi u Hrvatskoj tak odgovor ne možemo dobiti jer ne komniciramo. Ali svijet traži jasan odgovor. I zato danas ponovo govorimo o vraćanju PDV-a na 22%. Ja bih ipak htio reći da postoji i velika razlika između nas, velika razlika i to je istina. Vidite koalcijske stranke su u predizbornim obećanjima također govorili o smanjenju PDV-a. Da, da, i oni su to govorili. I ja se sjećam i razloga i obrazloženja zašto ne provodimo tu odluku. A znate koji su bili razlozi? Zato što smo rekli da smo ocijenili da za potporu gospodarstva je potrebno smanjiti doprinose, pa su smanjili doprinose na mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Pa smo rekli da treba promijeniti stopu poreza na dobit, pa smo i to promijenili. Pa smo rekli da treba dati olakšice na porez na dohodak i rekli smo zbog toga odustajemo od promjena visine stope PDV-a. Da, rekli smo, jedno smo govorili i promijenili smo svoju politiku. Zašto? Jer smo ocijenili da je to poticaj poduzetništvu, ocijenili smo da je to razvoj Hrvatske. Znate koje smo epitete dobili? Prevarili birače, lažete, izdajete birače, neodgovorni političari zbog svojih političkih obećanja. Da, to sam čuo u ovoj klupi, to sam čuo posebno od ministra Šukera kao saborskog zastupnika. To su bile poruke. Mirno smo ih prihvaćali, mirno smo ih prihvaćali, stoječki podnosili. Možda to netko tako može i govoriti. Možda to netko može i govoriti. Ali politika koalicijske Vlade je bila jasna. Odustaje se od političkih obećanja da bi se mijenjala poreska presijas na gospodarstvo i da bi se omogućilo razvoj gospodarstva. Kako se vi ponašate? Pa vidite gospodo u ovom trenutku da li su vaše poruke odustajemo jer hrvatska ekonomija ne može i potrošnju i razvoj? Ne, vaše su poruke, prevarili su MMF, prevarili su građane Hrvatske, prevarili su Vladu, sakrili su podatke, to je razlog zašto sada mijenjamo zakon i podižemo PDV. To su poruke. Da li su istinite? Pa vidite, to ostaje vama na savjesti. Vi ste ti koji sa tim obrazloženjem pokušavate opravdati dizanje PDV-a. Dizanje PDV-a od 20 na 22, to je prijedlog zakona. Da vi sada velite to ne možemo učiniti jer je bivša vlast varala. Je li to opet europsko ponašanje? Je li to način komuniciranja, je li to način dijaloga za koji ste itekako se u 5 mjeseci pokušali u javnosti prezentirati i izboraiti? E pa vidite nije. Priča o tim dugovima traje punih 5 mjeseci. I pored primopredaje i svih dokumenata u primopredaji, pored jasnih podataka neprekidno kad se želi pokazati da se ne mogu realizirati pojedina izborna obećanja traži se razlog u radu bivše Vlade. Zaista europski. Nisam to znao. I pazite, podatak 6 milijardi ste potrošili, to je bio prvi podatak koji je izbačen već u siječnju, a nije evidentiran. To su dugovi pa nakon toga zaista zbog europskog ponašanja premijer Sanader zakazuje sastanak, sjedimo i ne sporimo. Ne sporimo. Da u 2004. doći će na naplatu i izgrađeni kilometri ceste u prošloj godini i obnova u prošloj godini i zdravstvo u, iz prošle 2003. godine. Sve je to nedvosmisleno. I Željeznica će doći. Da. To je na tom sastanku potvrđeno. I rečeno je: to uopće ne želimo sporiti da je opterečenje 2004. godine. Da je to odterečenje Vlade Ive Sanadera. Da, to nitko od nas nije osporavao. Nitko od nas nije osporavao. I razumjeli se, razišli se. Ali nije bilo dosta. Proračun uvijek tijesan za Hrvatsku kako je dolazi napokon susret sa činjenicom, razvoj želimo zadržati, ne želimo od njega odustati, a izborna obećanja za potrošnju nema prostora. Tko je kriv? Bivša Vlada, europski model komuniciranja. I naravno zamislite od 6 milijardi, 12 milijardi promašaja i skrivenih troškova bivše vlade. To je sve u prilogu materijala. I opet rasprave, opet optuživanja, opet ja bih rekao problem kako realizirati i potrošnju i razvoj u isto vrijeme. Ne ide. Ne ide. I tada dolazimo do drugog čitanja PDV-a. Prema tome jasno, nedvosmisleno: postoje troškovi u ovoj godini koji su stvoreni u prošloj godini. Postoje. Platit će se iz ovog Proračuna, opterećenje koje je prisutno, koje nitko ne osporava, nitko. Ali i pored toga demokratski raspravljamo, slušamo jedne druge, velimo nemojte izgubiti tri milijarde kuna prihoda u Proračunu za 2005. godinu. Nema dovoljno novaca da bi financije ostale stabilne, da bi održali razvoj i isto tako nema novaca da bi povećali potrošnju. Upozoravali smo čuvajte se željeznica. Ukinuli ste 60 lipa za željeznicu, ne može ići razvoj željeznice. Bez razvoja željeznica to je ogroman problem financiranja iz Državnog proračuna. Falit će novci, ali mi se ne čujemo. Hrvatski razgovaramo pa je problem. Čak razmišljam da ubuduće u Saboru engleski govorim ako mi predsjednik dozvoli. MOžda ćemo se bolje razumjeti. Evo vidite to je naš problem. Sve smo znali, sve smo govorili i razumjeli smo se, ali izborna obećanja su problem. Izborna obećanja i susret vlasti sa mogučnošću hrvatskog proračuna. Sa mogučnošću hrvatske ekonomije. I da, to je ono zbog čega moramo shvatiti. 5 mjeseci je sve bilo poznato, svaka cifra, svaki podatak. I ne mogu, a ne vratiti se na točku 1. Napokon smo utvrdili deficit je nešto manji od 5%. To su podaci koje smo danas ujutro raspravljali. I još nešto, da. Dospjet će na plaćanje u 2004. obveze za prošlu godinu. 3 i po milijarde. 3 i po ako veli ministar Šuker. U 2004. Kad je PDV trebao se primijeniti? 1.1.2005. U 2005. Nema tih dugova iz prošlosti. Nema tih dugova iz prošlih dana. To su dugovi koji će se plaćati ovu godinu. I tada dolazi zaista stvarna činjenica. Stvarna činjenica koja govori: nema prostora u hrvatskom proračunu da bi održali razvoj i da bi održali potrošnju koju smo obećali. Znate čovjek sad dolazi do želje da li da i mi vičemo kao što ste vi nama: varate birače, prevarili ste birače. Da li da vam to govorimo? Pa ne. Ne želimo tako govoriti. To je vaš kult komuniciranja. Ali da ćemo biračima reći da ipak niste stranka koja je dobila europsku uniformu, da vam je to bila želja, ali da ste ipak daleko od toga. Da je najveći problem da ne razumijemo se hrvatski, da se međusobno želimo slušati. Da. To je draga moja gospodo najveći problem. Ti problemi će nastajati i dalje. Nastajat će i dalje, ali vidite ja sam i sretan da prvi korak u poreskoj reformi nije uspio jer možda će onda prvi korak koji ćete predložiti do kraja godine ipak biti kvalitetniji. Porez na dodanu vrijednost, njegovi postoci nisu ti koji će omogućiti razvoj. Nisu ti. I evidentno je da u bici za razvoj sugeriramo i borit ćemo se da nas čujete, da nas čujete. Da ipak poreska reforma se mora prije svega dogoditi u doprinosima jer doprinosi su ti koji utječu na cijenu rada i utječu na gospodarstvo, a tada se ne moramo brinuti toliko za razvoj Republike Hrvatske. I zato zahvalni smo vam na predloženom prijedlogu. Možda će ipak razvoj pobijediti u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Obavještavam zastupnike da je prošlo vrijeme po Poslovniku za prijavu rasprave od 10 minuta i prije nego dam riječ predlagaču ministru financija, imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvo je tražio ispravak gospodin zastupnik Željko Nenadić.
Hvala gospodine dopredsjedniče, štovane gospođe i gospodo zastupnici. Nije točno da u navodu štovanog kolege Linića da mijenjamo PDV zbog razvojnih programa jer se nismo odrekli niti izgradnje cesta, kao što vidite i dalje se grade, niti obnove stanogradnje, modernizacije željeznica nego tih 2% PDV-a i u 3 milijarde kuna bit će potrošene dospjele obaveze, a ne na razvojne programe. I nije točno da niste osporili postojanje nastalih obaveza jer ja otkad sjedim u ovom Saboru to je učinjeno u nekoliko navrata i u nekoliko točaka dnevnog reda da su postojanje nastalih obaveza iz 2003. godine koje će se platiti u 2004. godini bili su osporavani, a tko je prevario birače i tko ih vara to je već rečeno 23. studenog i mislim da je to pitanje sasvim deplasirano. Hvala.
A ovo je više izraženo mišljenje nego ispravak netočnog navoda pa molim ostale koji su se prijavili da se drže Poslovnika u tom pogledu. Sada ima ispravak netočnog navoda Niko Rebić.
Ma ovdje se već nekoliko puta ponavljaju, zapravo je, treba radi javnosti reći da vi niste gospodine Liniću vodili nikakvu samostalnu politiku u odnosu na MMF. Istina je da ste vi samo 8 dana od primopredaje vlasti krivo prikazivali stanje tvrdeći da, citiram: fiskalna politika i dalje je usmjerena na cilj smanjenja deficita proračuna opće sa 4,8 GDPija u 2002. na 4,5 u 2003. Ovo ništa nije drugo nego objavnjivanje javnosti jer državni deficit već u tom trenutku nije bio oko 9 miliajardi nego je prelazio 13 milijardi kuna ili kako je to po zadnjem izračunala ova vlada , 6,.7%. To je ružna tvrda istina i ona se ne da ničim uljepšati. Dakle to je ono što se u protekloj godini dogodilo, i zapravo ja ne vidim.
Hvala. DAlje Josip Đakić ima ispravak.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ispraviti ću netočan navod kolege Linića u kojem tvrdi da su izborna obećanja problem zbog kojeg se PDVe vraća na 22%. Nisu izborma obećanja problem već je problem vvjerovanje Hrvatske Vlade na čelu sa p remijerom SAnaderom da se stvarno pošteno radom i poštenjem prikazali državni proračun. I u tome je probelem.
Gospodine Krešimir Čosić sada ima ispravak.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodin Linić je rekao da govorimo hrvatski a nerazumiemo se. Predložio bih da bih možda pomogao engleski. Čini mi se d ane bi pomogao ni engleski ni francuski jer gospodine Linić je reakko da je deficit državnog proračuna 5,1%, BDpa a ovdje jasno stoij da je deficit državnog praračuna 6,7% bruto domaćeg proizvoda. IO to je suština. Nije suština jezik nego je suština sposobnost prihvatiti prepoznhat činjenice, brojeve, dokumente. To nije umjetnost to je vrlo jednostavno i to treba htjei i moći. Hvala lijepa.
Hvala vam. Gospođa Ivana Sučec Trakoštanec.
Netočno je gospodine potpredsjedniče da smo mi prvo obmanuli javnost iznoseči neistine podattke o visini deficita. Dakle on je definitivno oko 7% a nije 5 ili 5,1. I nije točno da smo iznevjerili očekivanja birača jer smo im govorili uvjetno da tako kažem budući da smao rekli da ćemo sniziti porez uz uvjet da su oni podaci o deficitu točni. Hvala lijepa.
zahvaljujem. Po vašem mišljenju nije 5 i nešto, nego 7. Vi tvrdite da je 7 dobor to je. To je sada. Javio i dajem riječ ministru gospodinu Ivanu Šukeru predstavniku predlagača.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, imali smo priliku prisustovati jednom političkom hvalospjevu sebi i samo sebi. DAkle, ako su ti makroekonomsku pokazatelji u Hrvatskoj tako dobri, zašto je Hrvatska zadužena danas toliko koliko je zadužema. zašto Hrvatska ima takav vanjsko trgovinski deficit i zašto Hrvatska danas ima isti broj nezaposlenih kao što je iamla i početkom 2000. godine. Vrlo čudno je da nama lekcije o bahatosti i aroganciji drže oni koji 4 godine nisu imali vremena primiti saborskog zastupnika. A ja sam recimo kao ministar na prvi poziv gospodinua Linića primio ga na razgovor da vidimo oko nekog problema da razgovaramo. A recimo sam čekao 4 godine da on meme primi na razgovor oko jednoga problmea koji je pritisako grad Veliku Goricu. Toliko oko bahotosti, i tako dalje. nama lekcije o europejstvu drže oni koji su nam 50 godina su nas strašili sa granciom prema Austriju, prema Italiji i strašili su nas sa ...dakle ti nam drže lekcije o europejsetvu. I mislim da rasprava o PDVu držati lekcije o europejsetvu mislim da nema niti smisla niti ništa. A što se tiče porzne reforme bilo je ovdje puon raprava, i o tome kako se razgovaralo i kako su se prihvaćale sugestije pa i najbolje ideje koje su dolazile iz oporbenih klupa nije bilo šanse da prođu jer vaše je bilo najbolje. I ovdje kažem da niste smanjili stopu poreza na dobit nego ste ju povećali. Prosječna stopa porezna dobit upotrbom zaštine kamate je bila negdje oko 11% u Hrvatskoj. A danas je ona 20%, iako tu dobit želite izvuće iz poduzeća morate platiti dodatnih 15%. Tako da je kumulativna stopa 32%. O tome što ste učinili sa porezom na dohodak to bolje ne komenetirati. Jer ako govorimo o razvoju ako govorimo o ptoicaju razvoja, onda svačiji kapital ima potpono jednaku vrijednost. I ostvarena sredstva iz toga kapitala imaju isto tako pravo da se jednako oporezuju. međutim to se u po ovom zakonu u porezu na dohodak ne može dogoditi niti u ludilu. Također nulta stopa PDVa u turizmu , da htjelo se pomoć hotelijerima, ali se uz hotelijere pustilo niz onih kojima tu mjesto nije. Sada se postavlja pitanje što je što se događa na Jadransko obali i tko je sukrivac za to. Dali mi neeruopejska stranka koja se stalno prikriav ili oni koji su donosili zakone i koji su na vrlo čudan način i čučdnim formulacijama omogućili nekima da se bave djelatnostima da zato ne plaćaju porez. Jer nulta stopa poreza na dodanu vrijednost. Tu sam govorio o nekoliko puta u ovom saboru no argumenti brojčano ovdje ne pomažu. Jer politička dogma je uvijek snažnijabila od argumenta jer to je bilo neko prošlo vrijeme i to se tako držalo. Dakle, uvođenjem nulste stope PDVa u turizmu u tom trenutku je usluge koje su oporezive jer sa nultom stopom izos je bio negdje oko 13 milijardi godišnje. A nakon uvođenja nulte stope u turizmu ta nulta usluge i proizvodi koji se oslobađaju poreza je osnovica porasla na nekakvih 19 i pol milijari kuna. S obzirom da u prometu u hotelima na nultut stopu dakle organizirani dolazak stranih turista opada samo milijardu i 900 miliona kuna, onda se postavlja pitanje kome se otvarala ova rupa za ove 4 i pol milijarde kuna. Zakon o poticajima ulaganju što se tiče porezna na dobit, samo što nije nisi ime i naslov poduzeća koje će moći iskorsitit tu povlasticu 2002. MOžemo danas ući u arhivu porezne uprave, i vidjeti koja su to poduzeća koja su to mogla iskorstiti. To je javno rečeno iz ove govornice. Međutim nitko to nije htio slušati. I sada, nakon 4 godine nama se drže lekcije o hvalospjevima o našoj bahatosti, o tome kako mi ne želimo razgovarati. kako smo navukli nekakvu krinku europske stranke i sada ... [[Govornik se ne razumije]] možete mislitit te europske naivce eurpske naivične koji su protugali Sanaderovu foru i prihvatili HDZe kao europsku stranku. Nevjerljatno koji su to naivni ljudi i kako su oni to za mjesec dana naivno progutali. I sada im treba SDPe iz Hrvatske poakzati ne nije to europska stranka, nije to Sanader to su oni tamo nacionalisti bahati i tako dalje. Opet ćemo postati vjerojatno stranka opasnih namjera. Jer tako ste nas karakterizirali i 90. No u političkim govorima i žargonima i u retorici argumenti kada tada dođu na svoje. Početi će i proračun 2004. pa će se točno svakoj pozicji vidjeti ovo što ste vi tvrdili da ne postoji, da se plaća iz proračuna 2004. godine. I sada ako vi imate limit proračuna i ako iz toga proračuna morate platiti nešto normalna stvar da ono što ste planirali napraviti iz proračuna da ne možete napraviti jer ste morali plaitti ono što su vam prenjeli vaši prethodnici. I normalna je stvar da ćet e to morati napraviti u 2005. godini. I to je taj refleks. To je to što se događa. No kažem, niti priča o tome da ne funkcionira Državna riznica ne prolazi, ni jedan argument ne prolazi. Sve je divno i krasno u ovoj državi, ali su došli kao što veli jedan rezmeteni ministar, nesposobnjakovići, oni koji pojma nemaju s ničim i oni jednostavno će upropastiti ovu državu i opasni su za državu i mi smo jednostavno toliko naivni da ne razumijemo koristiti sve te blagodati koje su nam ostale od prošle Vlade. To je nevjerojatno. Dakle s jedne strane prevareni svi europski i svjetski političari, s druge strane došli su nekakvi HDZ-ovi nesposobnjakovići koji tako fantastične pripreme i tako fantastično gospodarstvo ne znaju koristiti i sve će oni to upropastiti. Međutim želio bih nešto reći. Ako u jednoj godini, u jednu državu dođe 8,5 milijarde dolara, ako je ta država u toj godini ima u drugoj polovici negativan gospodarski rast mislim da tu nikakav komentar nije potreban. Mislim da to jasno govori sve. Dakle gospodo, zadužili ste nas do balčaka. Ostavili ste nas i 90-te u silnim dugovima, a neću reći da ste nas ostavili i bez sredstava za obranu i opet ste nam držali lekcije 2000. i danas nam držite lekcije. Ali vrlo interesantno da ste vi cijelo vrijeme pričali da ste ulagali u razvoj ili nešto, ali vrlo interesantno da nikada niste priznali da ste vi, pa s čim se ta država branila 90-tih godina, pa je trebalo i tu novce uložiti. S čim je ta država skrbila o tim silnim prognanicima ne samo iz Hrvatske nego iz Bosne i Hercegovine. Ali to se ne uzima kao argument. Iz zraka su padali novci, iz zraka su padali metci, iz zraka se oblačila Hrvatska vojska, sve je to iz zraka bilo. Dakle to nije nikakav argumenat. Ali vi, kako potrošite novce kada date Bechtelu ili nekome drugome benifit od 20 milijuna za dovršene radove koje dragom Bogu nije jasno zašto, to je u redu, to je cilju gospodarskog razvoja. I ostavite nama nešto što mi moramo platiti i to nije nikakav argumenat. To nije ništa. Nevjerojatno. I meni je drago da ste vi danas nekoliko puta rekli ovo, to pokazuje korektnost ove Vlade. Koristili smo ono što ste vi proknjižili i da cijeloj hrvatskoj javnosti pokažemo da niste to proknjižili u državni proračun, a da ćemo mi to platiti u 2004. godini. Toliko o korektnosti. Dakle, gospodo draga ostavili ste nam dugova, stvorili ste nam obaveze koje je vrlo teško podmiriti i to je razlog zašto se stopa ne može smanjiti sa 1.1.2005.
Zahvaljujem ministru Šukeru. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Vidović. Izvolite.
Moram reći da malo šta od onoga što je gospodin Šuker sada iznio da je točno, većina je toga netočna. Ispravit ću samo navod u jednom dijelu koliko mi to jedna minuta dozvoljava, da smo ostavili dug, a da nismo ostavili ništa. Ponovno podsjećam, naslijedili smo gospodarstvo 2000. nagomilanih 26,6 milijarde duga. U 2000. godini 10 milijardi smo vratili starih dugova a to je činilo 6,5% društvenog proizvoda. Naslijedili smo Hrvatsku u kojoj je plaća bila 3.055,00 kuna, a ostavili smo vam Hrvatsku u kojoj je plaća iznosila 3.981,00 kunu. Dobili smo od vas Hrvatsku u kojoj je devizna štednja recimo bila 38 milijardi kuna, a ostavili smo štednju građana u bankama u 93,7 milijardi kuna. Ostavili smo, dobili smo od vas Hrvatsku u čijoj, gdje su odobreni stambeni krediti iznosili 7 milijardi, a ostavili vam sa 14 milijardi, dvostruko više. Ostavili ste nam Hrvatsku u kojoj se gradilo 12 tisuća stanova, kada smo otišli 20 tisuća stanova.
Hvala lijepo. Sada ima ispravak netočnog navoda gospodin Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Molim gospodina ministra financija da ne kvalificira krivo raspravu nas zastupnika sa držanjem lekcija. Ja sebe ne osjećam ovdje tako kao što to nas gospodin ministar doživljava. Osjećam se kao predstavnik građana i molim da me se tako uvažava. Netočna je tvrdnja da smo mi vas zadužili. Vi niste Hrvatska, vi ste tek dobili pravo da upravljate Hrvatskom. Ako smo nekoga zadužili, zadužili smo građane i Hrvatsku i oni o tome imaju svoj sud. Oni o tome imaju svoj sud, a ne možete vi kvalificirati šta smo mi radili, šta nismo. Ako je riječ o kvalifikaciji onda se sjetite svoje pretvorbe i privatizacije.
Također ste ispravili mišljenje, a nikakav navod kao i malo prije. Gospodi zastupnice i zastupnici prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, HDZ je uvijek pokazivao istančanu brigu za iseljeništvo, to pokazuje i večeras. Naši iseljenici u Brazilu, Urugvaju, Paragvaju, Venecueli, Patagoniji, u ognjenoj zemlji, u Južnom Novom Velsu imaju izuzetnu privilegiju gledati ovu raspravu u izravnom prijenosu. Tu privilegiju nemaju građani Hrvatske jer je HDZ večeras odbio ovu raspravu voditi sutra pred kamerama da oni mogu to čuti i vidjeti. Inzistirao je HDZ na tome da se rasprava o ovoj temi prevažnoj vodi u ovaj kasni sat. Zašto? Pa vjerojatno zato da bi sakrio ovu raspravu. Ne paše HDZ-u javnost u ovoj raspravi. Javnost ovdje kao da smeta. Ne paše HDZ-u da javnost čuje kako to HDZ lako poništava svoja predizborna obećanja. Evo kao da mi je sada pred očima premijer Sanader koji je dva puta došao u ovaj Sabor da u dva čitanja obrazloži dva zakonska članka Zakona o PDV-u. Pun ponosa, nadmen, siguran u sebe objašnjavao je zašto HDZ smanjuje PDV sa 22 na 20%. Tvrdio je, HDZ nije kao oni prije nas. HDZ ispunjava svoja obećanja, danas vidimo i kako. Nije ovo, nemam ja nikakvih iluzija. Nije ovo ni prvo ni zadnje HDZ-ovo predizborno obećanje koje će završiti ovako. Ni prvo ni zadnje. Oni znate koji su glasali za HDZ sjećaju se vatrenih rasprava kada se radilo o pitanju suradnje s Haagom. Vjerovali su da će HDZ tako nastaviti kada dođe na vlast. Vjerovali su. Vjerovali su i kad je HDZ rekao da će smanjiti stopu PDV-a. Vjerovali su i kad se HDZ gorljivo zalagao za isključivi gospodarski pojas. Vjerovali su. Danas doživljavaju ostvarenje svoje vjere. A sad o PDV-u. Kako je uopće došlo do toga da se PDV smanji? To obećanje izrečeno je na posljednjem mitingu predizbornom ovdje u Zagrebu. Dva dana pred izbore. Nekako su ispitivanja javnog mijenja da bi utakmica mogla biti izjednačena, da bi otprilike isti broj, da bi isti broj glasova mogli dobiti stranke bivše koalicije kao i HDZ. Nisu ispitivanja se pokazala potpuno točnima jer su stranke koalicije ukupno dobile više glasova nego HDZ. Ali eto, ispitivanja su tako pokazala pa se predsjednik HDZ-a dva dana pred izbore sjetio izvrsnoga štosa. Smanjit ćemo PDV za 2%. O čem se tu radi? To je klasičan primjer prevare birača, davanjem lažnih obećanja ili kako bi se to u narodu rekla, "prodavanje roga za svijeću". Kupi čovjek svijeću jer mu svijeća treba, misli svijetlit će mu, je li? Onda dođe kući, razmota papir pa vidi nema u papiru svijeće. Tamo je rog, a rog ne svijetli. A šta će mu rog? Šta će mu rog? Svatko onaj tko nastoji prevariti nekoga nastoji biti i uvjerljiv. I mislim da je to bilo 2. travnja kada je premijer Sanader tako veličanstveno došao u ovu Sabornicu ispuniti svoje predizborno obećanje. Donijeti Zakon o smanjenju PDV-a. Tad smo govorili da to ne valja, da je to glupost, da je to štetno. Predlagali smo svoj prijedlog, pametniji. Ne. HDZ je to posve odbio s ovakvim obrazloženjima. Uvaženi kolega Niko Rebić: "Nije to samo puko izvršavanje predizbornoga obećanja, to je prije svega optimistična poruka javnosti, da se nakon 3, 4 godine apatije i diferentnosti može i drugačije i bolje, a da se nameti i porezi ne povećavaju nego upravo suprotno. Smanjuju." Evo i takve. Kolega Jarnjak: "Nije točno da je HDZ odluku o smanjenju PDV-a s 22 na 20% donio napamet i bez računice. Itekako su se lomila koplja, i računalo i vidjelo na koji način se može doći do tih sredstava da bi se obećalo da će se smanjiti PDV s 22 na 20%". Evo tih računica danas. I kruna svega, premijer Sanader. "Nismo dali obećanje za smanjenje PDV-a već smo dali jamstvo.". To uopće neću komentirati. Što se onda nakon toga događa? Dolazi MMF, Demescas, razgovori traju nekoliko sati, zajednička konferencija za novinare. Izlazi premijer Sanader i kaže: "To je mali uvjet. Razmotrit ćemo taj uvjet pa ako i donesemo odluku da odgodimo ovo naše predizborno obećanje o smanjenju PDV-a tada ćemo smanjit druge poreze." Razmatrao je ravno do sutra, a onda je dan kasnije, nakon pomnog razmatranja premijera Sanadera i Vlade in corpore, sazvana hitna sjednica Vlade i to samo dan prije redovnog termina zasjedanja Vlade. Da bi se na toj sjednici prihvatio Prijedlog ovoga zakona kojeg danas imamo. Što ste sve govorili bivšoj Vladi? Da je sluga MMF-a, da ne zna braniti nacionalne interese, da smo jazavčari Europe ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Ne. Šta? Ne znam, šta su rekli? ... [[Upadica se ne razumije.]] No nije bitno. Ne mogu se sjetit svih tih uvreda, ali na prvi podražaj, na prvi najblaži podražaj misije MMF-a premijer Sanader je sazvao hitnu sjednicu Vlade i svoje jamstvo ne obećanje, svoje jamstvo je poništio. Nije se čak ni pregovaralo, nije čak ni pokušao uvjeriti da je ispravno njegova odluka. Nije čak dogovorio ni novi sastanak na koji će doć s nekim argumentima. Ne, drugi dan na hitnoj sjednici Vlade poništio je svoje jamstvo. I sada najvažnije. Deficit. 22. siječnja ministar Šuker na sjednici Vlade objavljuje kako je bivša Vlada lagala oko deficita te kaže da je deficit 6,8 BDP-a, a ne 4,5 kako tvrdi Račan. Znači, interesantna stvar. Deficit nije smetao kad se donosio, kad se predlagao Zakon o smanjenju PDV-a, ali sad smeta kad se taj zakon, kad se ta odluka povlači. Pazite, prije predlaganja zakona ministar Šuker na sjednici Vlade već govori o nekakvom deficitu. Uistinu ovim postotcima. Osim toga, ma kakve veze ima deficit iz 93. godine na odluku o PDV-u koja se tako i tako trebala primjenjivati tek 2005. godine. Znači, sve ovo što smo mi danas čuli da je nekakav deficit razlog za povlačenje odluke je netočno. To je prvo, nelogično i taj koji to tvrdi taj nema veze sa elementarnom Aristotelovom logikom. Nije deficit razlog. Razlog je dakle potpuna nesposobnost da se odupre diktatu izvana. To smo vidjeli i na primjeru Haaga, to vidimo i na primjeru MMF-a, to ćemo sutra vidjeti na primjeru Italije i Slovenije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Staziću koji je, evo, proizveo jednu osnovu ispravaka i jednu repliku pa ćemo počet sa ispravcima. Molim zastupnike koji su se javili za ispravak da isprave netočni navod, a ne da opet ponavljamo one iste opće fraze koje želimo prikazati kao ispravak netočnog navoda, a ustvari je samo ispravak mišljenja. Pa bi ja unaprijed zamolio sve da vas ne bi posebno opominjao kasnije da se pridržavate ovoga, upravo onoga što je propisano kao ispravak netočnog navoda, a ne mišljenja. Prvi se javio zastupnik Zvonimir Puljić.
Netočan navod, ali i uvjerenje kolege Stazića je da ga gledateljstvo domaće ne može vidjet s obzirom da je prijenos preko HTV-a Plus. Kolega Staziću, ja vas uvjeravam da ja u Horvačanskoj u Zagrebu gledam HTV Plus, a isto tako u Glagoljaškoj u Splitu. Vjerujem da ste svjesni toga da biste unijeli neke inovacije u svoj scenski nastup jer on ovako djeluje kao ponavljanje na koje je domaća publika već navikla i zasićena.
Hvala vam lijepa. Dalje, gospođa Katarina Fuček i također ispravak netočnog navoda. Odustaje Katarina Fuček. Ja joj se srdačno zahvaljujem na odustajanju. Zatim gospođa Ruža Lelić.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi zastupnik Stazić je rekao da interes HDZ-a da se ova rasprava vodi u ovako kasne sate, da bi se sakrila od javnosti. Što nije točno. HDZ-e je predlagao da se ova rasprava vodi odmah ujutro u pola deset, a Klub zastupnika SDP-a sa drugima je tražio raspravu prvo o izvršenju proračuna. Također nije točno da je s ovim poništeno jamstvo koje je dao predsjednik Sanader. Na jamstvenoj je kartici pisalo poboljšanje standarda i porezno rasterećenje, što neminovno ne znači samo smanjenje PDV-a.
Hvala gospođi Ruži Lelić. Zatim gospođa Marija Bajt. Hvala i Mariji Bajt, što odustaje, sjajni ste. Gospodin Florijan Boras.
Ja ipak neću odustati. Poštovani kolega Stazić je izjavio da je promjenom ovog zakona HDZ-e gotovo, ne zapravo gotovo, nego poništio svoja predizborna obećanja. Naravno HDZ-e ovom odlukom, ovom zakonom ne poništava svoja predizborna obećanja, nego naprosto ta obećanja ne može ostvariti u prvoj ili drugoj godini mandata. Ali isto tako, HDZ-e može ispuniti jedno drugo obećanje koje se otvorilo ovakvim suludnim zaduživanjem u inozemstvu bivše Račanove Vlade, a potsjetit ću, Račanova Vlada se dnevno u inozemstvu zaduživala 80 milijuna kuna u svom mandatu, i time je zapravo Hrvatska trebala poništiti novo HDZ-ovo obećanje da će ovakvim mjerama i ovakvim odlukama i ovakvom politikom spasiti Hrvatsku, a ne poništiti Hrvatsku. Hvala lijepa.
Gospodine zastupniče upotrebljavajući riječi suludo i tako slično, mislim da nije primjereno ovom domu i molim vas kao i sve druge zastupnike da izbjegavate takve termine koji zapravo ne pripadaju ovom domu, bez obzira o komu se radi i na koga se odnosi. Zastupnik Ivan Bagarić, ispravak netočnog navoda.
Kolege su već ispravile, pa odustajem.
Hvala lijepa i gospodinu Bagariću. Zatim gospodin Darko Mlinarić, potpredsjednik.
Pa kolege moje su ispravile i ovo što sam ja htio reći, ali moram ja ispraviti, jer ja sam doživio jedan šok, kada je gospodin Stazić rekao da samo naši iseljenici u Venecueli, Argentini, SAD-u u Urugvaju mogu pratit ovaj prijenos. Malo prije me zvala moja žena i troje djece da prate taj prijenos, pa sam ja pozvao nazad, pitao, joj sunce jesi me ostavila kad si u Venecueli ili Argentini, ne veli, u Gospiću sam gledam TV prijenos. A znam da sam uzoran suprug.
Uvjeren sam da gospodin Stazić nije imao namjeru da izaziva šok potpredsjednika Sabora.
Ja sam doživio šok.
Znači nenamjerno. Zatim se javio za ispravak gospodin zastupnik Branimir Pesecky.
Gospodine potpredsjedniče, kada se ovako lijepo zabavljamo šteta je odustati od demantiranja ovog krivog navoda. Zaista malo sam iznenađen moram reći da nije istina, da je jamstvo poništeno. Gospodin Stazić za razliku od gospodina Linića koji bi barem meni na riječima djeluje relativno uvjerljivo, i po običaju sarkatističan i osjećam da iz njega izlazi mržnja, to nije dobro. Obolit ćete. Nama narod još uvijek vjeruje, a vama je trenutak povjerovao, pa se prevario.
Hvala lijepa. Još ispravak netočnog navoda, gospodin Niko Rebić.
Pa zapravo kada se istrgne iz konteksta određeni citati uvijek se radi o manipulaciji. A ja ću sad pokušati gospodinu Staziću ukazati što je rekao netočno..
Ne ukazat, nego ispravit.
Nemam iluzija, a ukazao mi se pred očima premijer. To je iluzija.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Gospođa zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine dopredsjedniče, dame i gospodo, izgleda za pojedine kolege zastupnike ovaj dom je pretvoren u malu scenu, pa se to događa počesto gospodinu Nenadu Staziću, ja mislim da bi dobro bilo da on počne se baviti nečim drugim, ali manje biti u Saboru. No, ima pravo na to i biti saborski zastupnik i režiser, i glumac itd. izgleda da mu neke druge, pa i to itd. No, međutim, ja ću se osvrnuti na ono što je rekao gospodin Stazić citiram "HDZ-e je večeras pokazuje brigu za hrvatsko iseljeništvo u Uragvaju, Paragvaju, Čileu, Južnoj Americi itd., Venecueli itd." No, međutim, Hrvatska demokratska zajednica je pokazala od 1990. godine svoju povijesnu ulogu prema hrvatskome iseljeništvu, kroz svog program, rad, ne samo na papiru, nego u stvarnošću. Samo ja opominjem večeras gospodina Stazića, da nije bilo njegove Partije 72 godine, Hrvata bi večeras i danas manje bilo u Venecueli, u Paragvaju, Uragvaju, takvi su ih protjerali kao vi. Takvi su ih protjerali kao vi. Takvi su ih protjerali kao vi. I ja imam još ispravak netočnog navoda, oprostite. Vaša Partija ih je protjerala gospodine Staziću.
Je li vi ste prijavili ispravak netočnog?
Je, i jedno i drugo.
Ja nisam to primjetio, ali evo vjerujem da. Ajde izvolite ispravite. Jeste se vi javili za odgovor na repliku? Da, izvolite.
Drugi. … [[govornici govore u glas, ne razumije se]] Ne, ne oprostite, on se mogao, dignite repliku dok sam ja govorila, molim vas. No, međutim, njegova druga scenska izreka je bila večeras. Nije ovo predizborno obećanje koje je, koje će Hrvatska demokratska zajednica zaobići u tome smislu. Gospodine Staziću, ja ovdje imam ako vi nemate, zove se jedna brošura smjer Socijal-demokratska partija Hrvatske i Hrvatska socijal-liberalna stranka od prve do posljednje stranice vaš predizborni program za izbore 2000. godinu, vi ste prevarili hrvatski narod, a da se tomu nije dogodilo, onda se ne bi hrvatski narod zaokruživao nešto drugo 23. studenoga 2003. godine. Prevarili ste 6 stranica punih hrvatski narod, predizborna kampanja. Ja ću vama prema vama biti tolerantna, neću biti bahata, jer ja ne znam što je bahatost, bahatost su se ponašali oni koji sjede desno u klupama, čast iznimkama..
Hvala lijepa. Proteklo je..
No, međutim, ovo ćete dobiti večeras, pa ćete vidjeti koliko ste i šta ste prevarili hrvatski narod. Smjer, novi smjer. Ha-ha, bio novi smjer prema istoku.
Hvala lijepa proteklo je potrebito vrijeme. A osim toga niste ispravili netočni navod, nego ste održali jednu malu lekciju gospodinu Staziću. Molim? Na ispravak netočnog navoda nema javljanja. Ja sam vas pitao, vi ste samo klimali glavom, ali ništa niste tražili. E budući da smo prvog saslušali i 8 ili 9 ispravaka, sada 10 minuta ima riječ gospodin Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Kada je HDZ obećao da će smanjiti poreze? Odnosno PDV? Šta, hoću li govoriti ili neću gospodine potpredsjedniče?
Ja molim zastupnike sve, zastupnike da omoguće kolegi našem da ispuni svojih 10 minuta.
A ako ne daju, šta sada, ja ću govoriti. Hoće li netko slušati? Hoće, pa dobro je. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, da. Dakle, kada je HDZ obećao da će smanjiti poreze i PDV u izbornoj kampanji. Dakle, donio je političku odluku kada nije znao ništa o ekonomskim činjenicama na koje se danas poziva. Ništa nije znao. Niti se pozivao na ekonomske činjenice niti na ekonomsko stanje. I to još mogu razumjeti, čak i oprostiti, čak i podržati. Jedna politička odluka, namjera, O.K. Ali kada je HDZ predložio izmjenu i dopunu zakona i smanjenje poreza na dodanu vrijednost? Kada je obnašao vlast. Prvi put je već bilo 2 mjeseca, odnosno 3 mjeseca na vlasti. I šta kaže HDZ u prijedlogu? Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice procjenjuje da će se navedeni zakon pozitivno odraziti, utjecati na smanjenje troškova života, imati pozitivne efekte na rast životnog standarda hrvatskih građana. Nadalje, odluka Vlade je da smanji stopu poreza na dodanu vrijednost je početak cjelokupne reforme poreznog sustava, ovo je prvi korak koji će zajedno sa ostalim mjerama učiniti hrvatski porezni sustav potpuno kompatibilnim sa sustavom razvijenih europskih zemalja. A znate kada donosimo mi taj zakon? 5 mjeseci nakon što HDZ obnaša vlast. Pa molim vas lijepo gospodo koja je to uvjerljivost od te stranke? Kakvu ona poruku šalje? Kakvu ona poruku šalje ne samo građanima ovdje nego i svijetu? Mi smo se malo zaigrali da ne parafraziram jednu staru izreku koja se odnosila na tu stranku. Mi smo se malo zaigrali to ja kažem. Mi smo se malo zaigrali, ponudili smo smanjenje i to opravdali ekonomskim razlozima. Na vlasti smo 3 mjeseca odnosno 5 mjeseci i sada nakon 5 mjeseci kažemo ne znamo šta je a odgovaramo za vlast, za građane, za državu odgovaramo. Je li to ozbiljan prijedlog? Je li to odgovoran odnos prema gospodarstvu? Šta mi možemo očekivati sljedeće godine? Da je padala kiša i nije bilo prihoda? Nećemo, nećemo smanjivati ni poreze nego ćemo povećavati. Pa ne možemo tako kolegice i kolege, ne možemo tako biti neodgovorni prema provođenju politike koju smo obećali građanima. Poreska stopa zaista jest bitan elemenat financijske politike i to ste dobro tvrdili, to ste odlično tvrdili. Ali ako ste znali da je tako važna, da je tako odlučujuća i da nemate sve elemente za donošenje te odluke, pa koja je to politička sila bila da je donesete i da predložite ovom Saboru? Nikakva nije bila sila, to je bila vaša volja, vaša politička odluka. Ali koja je sila i koji je uzrok da vi kažete ne odustajmo od toga, poništavamo zakon. Ništa se u činjenicama nije promijenilo, ništa se nije dogodilo ekonomskoj politici a vi mijenjate i to naprasno mijenjate, odustajete od zakona. Pa šta vi mislite da mi ne vidimo da ste razgovarali sa MMF-om? Pa mislite li da građani to ne vide? Pa nemojte podcjenjivati ni građane ni zastupnike. Ja razumijem to da je hrvatska ekonomska situacija i financijska situacija ne samo ove godine nego dugo dugo, ja ponavljam tezu da je ekonomski raspored snaga izvršen u privatizaciji koja se zove privatizacija na hrvatski način. Prodajom banaka i opterećivanjem poreskih obveznika kroz sanaciju tih banka. Zbog toga, nemojmo još jedanput dovoditi građane u zablude, nemojmo ih dovoditi u zablude. Ako nismo sigurni a morate biti sigurni jer ste odgovorni za obnašanje vlasti nemojte predlagati zakone. Nemojte predlagati zakone. To ruši ugled Parlamenta, to ruši ugled politike, to ruši ugled zastupnika. Nije trebalo nikako žuriti jer nije niti bilo razloga da se žuri, da je i ostao na snazi zakon on bi se počeo primjenjivati tek u sljedećoj godini. Dakle, čak niti situacija ekonomska ne utječe na primjenu zakona u sljedećoj godini. Zbog toga kolegice i kolege, hrvatski građani očekuju da se u Saboru počne raspravljati kako će oni živjeti, kako će njihova djeca živjeti u periodu koji je pred nama, ne za 4, ne za 1 mandat nego dugo, dugo, dugo, dugo, dugo, dugo i bez obzira tko će biti na vlasti. Zbog toga nemojmo ni govoriti da su ceste opterećenje. Ceste su ulaganje u život ove države, ovog naroda, ovih građana. Ako to ne vjerujete propitajte se pa ćete dobiti odgovore. A što se tiče PDV-a upozoravalo se ovdje u ovoj sabornici da svih 15 zemalja Europske unije i svih koje su sada ušle u Europsku uniju imaju diferencirane stope, jednu ili dvije stope poreske, diferencirane. Ne možemo se pozivati na zemlje koje imaju 20 ili 25 tisuća dolara po glavi stanovnika i govoriti da je to primjerena poreska stopa, porezna politika za hrvatski ekonomski trenutak. Standar građana Republike Hrvatske zasniva se na 5 ili 6 tisuća dolara a ne na 25 tisuća dolara i porez mora imati socijalnu kategoriju, mora imati socijalnu kategoriju. A obećanje je bilo političko. Ne fundirano ekonomskim pokazateljima niti bilo kakvom ekonomskom analizom. Zbog toga zaista moramo reći, građanima da je prijedlog došao neodgovorno a da je još neodgovornije povućen taj prijedlog, hvala lijepa.
Hvala lijepo. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Gospodin Leko je naveo da koja je sila da odustajemo od Zakona o smanjenju PDV-a. Pa gospodine Leko sila je upravo vaš način upravljanja državnim financijama i zaduženjem države jer ste isto tako i prije 90.-te se zaduživali a isto tako nakon 2000. a da ništa konkretno za Hrvatsku državu niste učinili.
Marija Bajt.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče ispravljam nekoliko netočnih navoda gospodina Leke. Jedan od njih je da je HDZ doveo građane u zabludu i da je politički donjeo odluku o smanjenju PDV-a. Nažalost ne, neistinito je to i netočno jer su, neistinito i netočno bivša Vlada prikazala obveze koje je državi i građanima nametnula, a isto tako gospodin Leko je rekao da se ovim sada ruši ugled Parlamenta. Ne, gospodine Leko ugled Parlamenta je narušen kad su bez znanja i odobrenja Hrvatskog sabora povećan financijski plan i zaduženja koja su tada bivša Vlada učinila. Hvala.
Darko Milinović, ispravak netočnog navoda.
A po tko zna koji put danas Vlada nije odustala od smanjenja PDV-a pod pritiskom MMF-a. Doduše vi ste 50% u pravu, pod pritiskom jest, pod pritiskom jest, ali pod financijskim pritiskom koji je stvorila prošla Vlada i uspješno prikrila na primopredaju vlasti. Pod pritiskom dakle iz.
Kolega Stazić, povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče, mi smo izmjenili Poslovnik nedavno pa i članak 209. Mi smo unijeli jednu dopunu da zastupnik može ispraviti netočan navod o iznesenim činjenicama, tako smo dodali. Ovdje se konstantno zaboravlja na ovu izmjenu i dopunu. Tu se nikakve činjenice ne ispravljaju, tu se naprosto institu ispravka netočnog navoda neprestano, kontinuirano koristi da bi se zapravo iznosile replike. Pa nek zastupnici dignu žutu pločicu pa će se moći odgovoriti. Ali nemojte dopustiti, čemu smo uopće mijenjali Poslovnik ako se nećemo toga držati?
Ne prihvačam prigovor jer su ispravljene činjenične tvrdnje kroz netočni navod. Poštovani zastupnik Marko Širac, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Gospodin Leko je izjavio sljedeće: Hrvatska vlada je donjela u zabludu građane i javnosti donoseći Zakon o sniženju PDV-a. Pa mi danas cijeli dan raspravljamo i to po zahtjevu Kluba zastupnika SDP-a o konačnom obračunu izvršenja Državnog proračuna i jasno i glasno je danas ovdje dokazano da je deficit 6,8 ili 6,9%. Vaša tvrdnja nije točna jer da hrvatska Vlada sad ne predlažem povlačenje svog bivšeg zakona ona bi obmanila javnost i nemate činjenica na temelju kojih možete dokazati ono što ste izrekli.
Hvala lijepa. Tu mi je nešta zapisana dosta nečitko, replika... ... [[Upadica se ne razumije]] Dobro. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. 28. siječnja 2004. godine samouvjerenim hodom ušetao je u Hrvatsku saboru naš premijer Ivo Sanader. Pratio ga je ministar Šuker. Bilo je toplo, siječanjsko jutro, ali već onda se u Saboru vidjela jedna sjena. O tome ćemo malo kasnije. I tada hrvatskom narodu, građanima Hrvatske, urbi et orbi obznanio je: “Vlada Republike Hrvatske odlučila je donijeti Odluku o smanjenju stope PDV-a i o tom prijedlogu kojim smo vodeći se brigom o standardu hrvatskih građana riješavamo ključne probleme, goruća pitanja suvremenog hrvatskog društva, a ono jest u prvom središtu samo prvo pitanje, najvažnije pitanje jest pitanje rasta standarda, rast kupovne moći, rast zaposlenja. Mi želimo investirati u same naše građane. Mi prije svega nismo dali obećanje nego još više. Dali smo jamstvo, dali smo jamstvo da ćemo smanjiti stopu PDV-a i to upravo činimo, mi smo ozbiljni i odgovorni. Stope PDV-a, smanjenje stope PDV-a i ispunjenje tog jamstva. I zato pustimo mi politička prepucavanja. U ime Kluba HDZ-a govorilo se: sustav naplate i nadzora na taj način će se osigurati samo, samo tim osigurat ćemo povećanje porezne discipline i povećanje prihoda od tog poreza kao kompenzaciju za pad poreznih prihoda zbog smanjenja porezne stope. To su bila opravdanja kako namiriti to umanjenje u Proračunu. Moramo djelovati na rast životnog standarda hrvatskih građana i mjerom koja će imati pozitivne makroekonomske efekte, a zatim se oglasio i ministar: “I neću kao ministar financija odstupiti niti milimetra od onoga što sam govorio ovdje kao zastupnik. Ovaj prvi korak porezne reforme ove godine bit će pojačan kontrolom naplate prihoda Državnog proračuna i trebali su se time stvoriti preduvjeti za smanjenje onih poreza koji direktno i doprinosa koji indirektno utječu na cijenu rada. No ako govorimo isključivo o ovom zakonu u tom smislu da će to proizvesti manjak u Državnom proračunu onda je to po meni jednostavno nerazumijevanje ovog problema. Smatramo s obzirom da ipak raspolažemo sa svim relevantnim pokazateljima, govorio je premijer, govorio je ministar, a zatim se naknadno još 2.4. govorilo upravo ponavljalo da je to ispunjenje izbornog obećanja, prvi korak izborne reforme i da od toga ne treba ni u kom slučaju ni pod koju cijenu odustati. Kao da je netko iz HDZ-a, gospodin Jandroković nešto sumnjao da bi se tu moglo s tim govoriti, nešto i dogoditi, da bi se mogla izjaloviti ta obećanja pa da je rekao: Podupirem Vladu da ni u kom slučaju, da ide u ovaj rizik i da ne odustane. Ali da, tako je bilo samo prije nekoliko mjeseci. Tako se govorilo ujutro, a evo sada obnoć nema premijera. I tu i tamo izgubi nam se i ministar. Pa čega se gospodo sramimo? Ja ovdje, primjećujemo evo svi iz redova HDZ-a zabava je, gromoglasan smijeh kao da, i ja vjerujem da je to odraz samo nervoze a ne ismijavanja građanima: Kako smo vas zeznuli i ovaj put. Ustvari sada obnoć kad raspravljamo o sasvim jednom drugom prijedlogu kontra 180 stupnjeva drugačijem od onog kojeg smo u sunčano siječanjsko jutro predvođeni premijerom raspravljali, e sada tim prijedlogom PDV-a što se želi poručiti? Poruka je vrlo jednostavna. Eto, mi moramo eto odustati od ovog obećanja. Mi bi to izvršili, mi bi smanjili porezno opterečenje građana, ubrzali razvoj gospodarstva, olakšali život poduzetnicima, građanima, dali umirovljenicima, rodiljama, djeci, ali dugovi su narasli toliko, toliko da to nitko živ nije mogao zamisliti. A tko si je to napravio? Pa oni gospodo, oni koji su do jučer bili na vlasti. Oni, sluge MMF-a, oni koji bi obnavljali molim vas i srpske kuće i to jednako skupa s hrvatskim kućama, a naše generale izravno i odmah slali u Haag i istovremeno. Veleizdajnicima kojim će zato suditi i doći će trenutak kada će im suditi narod, hrvatski narod. A u izborima smo govorili da su nesposobni. A nakon izbora kad smo šetali Europom i to putovima koje je utrla ta nesposobna vlast govorili smo da nastavljamo njihovim reformama. Ali gospodo to su obični prevaranti jer oni varaju. Varali su onda. A takvi su prevaranti da varaju još sad dok su u oporbi, kad su u oporbi. I ne samo to. U avisu opet nešto piše pa tamo se govori o ukidanju nultih stopa pa evo i poreske olakšice pa i to će ... [[Govornica se ne razumije]] ukinuti jer eto njima se siromašni ne koriste. Jer siromašni su toliko siromašni da ne mogu ni koristiti, ni koristiti povlastice nego se bogati njima koriste pa ćemo onda i to ukinuti. Žalosno gospodo i zaista žalosno, da ste toliko vrući na djelima kao što ste vrući bili na jeziku pa bdje bi vam bio kraj. Odnosno svima nama skupa gdje bi bio kraj. I završetak. Gospodo jednostaavno nije vrijeme za blefiranje. Blefiranje više nije opcija. Vlada mora znati da je odavno prošao medeni mjesec i da se trebabacit ina posao. Opravdanja više jednostavno n epale. Građani i biraju vlade zato da rješavaju probleme, a ne takve vlade koja će obilvatio raznikm i mnogbrojnim opravdanjima. Deficit zgodan li alibi. Pa molim vas, deficit, da deficit. Naš deficit su autoceste, željeznice, obnova, naš rad društvenoga proizvoda bio je 5% a sada za samo 6 mjeseci pao je. Ova vlada odustala je od trošarina za 60 lipa, pa hrvatske željeznice spadaju direktno u državni proračun. Tu je odluku donio HDZe, i to je taj njihov već sada deficit a još uvijek nema toga obećanog razvoja. GDje je ulaganje, gdje je razvoj. naravno za takvo nešto trebai htjeti treba moći ali i trebai znati. Treba postojati jedna ekonomska strategija treba postojati jedna ekonomska politika, a mi je još dan danas ne znamo. Koja je i kakva je. Država to su sve opće definicije, koja nema deficit gotovo da i nema nikakvih aktivnosti ali vi ste uspjeli igzleda probiti i tu definiciju. Pa nemate aktivnostio a već deficit je tu. Očito je da es HDZova vlada boji rizika da ne zna njima upavljati. A vjerojatno mi to kritiziramo ali vjerojatno vi zaista to priznajemo možda bolje poznajete sebe nego što vas i poznate svoje mogućnosti nego što mi sa ove strane iako nešto s odmakom možemo ustvrditi. zato nastojati će odnosno na ovakav način pšroblemi će se množiti. Nastati će problemi u zaposlenosti i proizvodnji to jeveć očito. Ovo se već vidi da ovo nije vođenje jedne racionalne politike, da su potezi sve nervozniji, da su odraz već pomao jednoga uplašenog poretka. A zašto. Zato što su mediji sve kritičniji, prema vlasti, i prema mnogima vlada je već ocjenjena kao nestručna. I sada stoji zasita pred objektkivnim problemom ispunjavanja predizborih obećanja. S jedne strane stvorila su seve lika obećanja, veliki je jaz između obećanog i mogućnosti a i sposobnosti da se sve to i učini. Ali još nešto da ste vi uopće smanjiti PDV vi biste ga smanjili. Odmah. kao što ste bili obećali a ne s jednom odgodom pa se sada i ta odgoda eto konačno ne odlaže nego uopće povlači uopće mogućnost da se tome raspravlja. I kaže se sada opravdanje je bili smo u zabludi nismo znali i tako dalje. Ne gospodo vi niste postupali u zablude nego s predumišljajem. Znali ste da to nećete ispuniti samo niste znali da ćete brzo morati to otkriti. Ali došao je MMF, a MMF tot od vas i ne traži. MOže se srezati jednostavno ajvna potrošanja, i drugi način onako kako smo se i mi znali nositi sa MMFom i nije lako ali t reba znati. Ne treba njima odmah klimati onda kada vas oni samo možda i pozdravljaju. A onda komenzacija nedostatak i deficit demokratizacije društva. SAmo ću spomenuti udruge traže oslobađanje od PDVa, na .. doancije, vi ste im to obvećali ali od toga da ćete to učiniti na prvoj sjednici kada se bude raspravljalo o PDVu da onda udruge lažu kada vi kimate glavom. Dakle, nema deficita ima samo u nedostatku razvoja demokratizacije, nedostatak ne odnosno, deficit je u nedostatku ideja, vizija i sposobnosti. Gospodo morate zaista nešto učiniti to brzo ili pr omjenite vladu ili nešto u članove vlade, ili mjenjate politiku jer zaista ozbiljno na ovakav način voditi bezidejnu politiku, vodite polako ali sigurno Hrvatsku u ozbiljnu gospodarsku i političku krizu.
Dobro. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik potpredsjednik DArko Milinović.
A niz je tu netočnih navoda, egvo ja ću ispraviti samo prvu vašu rečenicu kad ste rekli citiram, predsjednik SAnader i ministar Šuker ponosno su kročili ovom sabornicom. Ispravljam netočan navod, ministar premijer SAnader i ministar Šuker ponosno će kročiti ovom sabornicom sljedeće 4 godine.
Poštovani zastupnik Branimir Pasecki.
.. [[govornik nije uključen]]
Kolega ukljite se .
Jer očito nije čula razlog koji je doveo do stope izmjene stope PDVa. Neka se ne brine o našoj nervozi jer zaista nismo nervouzni ja mislim da se baš zabavljamo. Dali smo blefirali mi ili vi. Koji ste obećavali 17% PDVa a zašto ga onda niset odmah primjenili ako što ste rekli. Kada se već vrijeđamo, ali način vaših istupa je sastavni dio vaše idelologije. I rekli ste da bi trebali nešto mijenjati ja mislim da bi najbolje bilo kada bi vas izmjenio SDPe.
Povreda Poslovnika.
Štovani gospodine predsjedniče, ovaj tu kolega je mene uvrijedio. Da ovaj. ...jer je on, pa ne trebate se skrivati kada nešto činite, ako mislite da nešto činite ponosno onda to činite da vas svak vidi.A ne potajice. Prisnite pa isključite, kada ste tako hrabri. Dakle sjedim na ušima.
Kolegice niste naveli odredbu Poslovnika ili ste se pozvali na vodič toga u vodiču nema. Te odredbe. Poštovani zastupnik Pero Mlinarić ispravak netočnog navoda. Ja nisam toliko gluh da ne razlikujem riječ Poslovnik od vodiča.
Gospodine predsjedniče, uvažena zastupnica gospođa Antičević Marinović je rekla jednu neistinu da u HDZ vlada nerovza. Naprotiv kod nas je uzadovljstvo učinjenim do sada, a ovo ovi napadi na premijera dr Ivu Sanadera i ministra Šukera znači da su oni pogodili u sredu. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, ispravljam, niz je netočnih navoda u govoru poštovane kolegice Antičević Marinović. Ali čak i neprimjereni izrazi na ovaj hrvatski sabor, netočno je da je Hrvatska demokratka zajednica ja ću to reći zafrknula hrvatske građane, jer mislim zaista da je neprimjeren izraz koji je kolegica upotrijebila. Poštovana kolegice vaša vlada je zadužila kako je gospodin Leko netom rekao hrvatske građene i prizano nam ovdje. I to 4,5 do 6,7. A isto tako deficit koji uključuje neevidentirane rashode središnjeg državnog proračuna izvanproračunskih fondova i agencija, neplaćene obveze ministarstava, izvanproračunskih fondova i agencija zatim isto tako bez odobrenja Hrvatskog sabora obveze Hrvatskih autocesta za 1,12 milijardi kuna, Ministarstvo financija 2003. zadužilo isto tako se na domaćem tržištu za 760 milijuna kuna, za javne radove 577 milijuna kuna, a sve to nije prikazano u proračunu. Hvala.
Daljnji ispravak, poštovani zastupnik Bekavac.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, gospođa Antičević-Marinović je navela da su prema HDZ-u mediji kritičniji i da nam opada popularnost što nije točno jer po posljednjoj anketi u "Večernjem listu" da su sada izbori HDZ bi imao 38% što bi po Dontu bilo apsolutna većina. Prema tome iz tog razloga nervoza ne stanuje u našim redovima.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica Antičević-Marinović je rekla da se ova Vlada boji rizika, a to nije točno. Ova Vlada se samo ponaša mudro i odgovorno. Također je rekla da je Vlada nestručna što pokazuje i javno mijenje, a kolega je rekao dobro da je po ispitivanju javnog mijenja HDZ bi sada dobio i 38% glasova birača pa ta tvrdnja ne stoji.
Daljnji ispravak, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena zastupnica gospođa Antičević je rekla da nema deficita, ima samo deficita ideja. To jednostavno nije točno. Deficit je jasno iskazan u ovim dokumentima i iznosi 12,89 milijardi kuna, to je jedna stvar. Drugo, smanjenje ili povećanje PDV-a danas, sutra ili za šest mjeseci je legitimno pravo svake Vlade, ali prekoračenje deficita koji je bio prihvaćen u ovom Saboru nije ni legitimno ni prihvatljivo. To je na žalost nešto sasvim drugo što zaslužuje najozbiljnije sankcioniranje zbog kredibiliteta hrvatske političke scene, zbog kredibiliteta Hrvatskog sabora.
Replika, poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić.
Gospodine predsjedniče ja sam se javio za repliku kako bi gospođa zastupnica mogla možda eventualno odgovoriti na svoje prvo pitanje. Koliko ste gospođo ministrice bivša, ostavili nepodmirenih obaveza u vašem ministarstva jel' nam možete to reći na pamet ili drugi puta, nije obavezno sada. Koliko ste ostavili nepodmirenih obveza, to je jedno. Drugo, 4,5% je tvrdnja u Međunarodnom monetarnom fondu da je zaduženost države, ona je na kraju 6,8 a cifre su neumoljive, tu se ne može frizirat, tu se govori o ciframa. Nije to apstrakcija. Tek je mandat započeo u HDZ-ovoj Vladi, nemojte biti nervozni pa proglašavat ovu Vladu ovakvim i onakvim riječima. Eto vi ste imali pune četiri, skoro pune četiri godine pa ste uspjeli sa 9,5 milijardi zaduženja dolara doći do 24 milijarde zaduženja dolara ove države i pritom ste još ste zabranjivala fakturiranje na autocesti izvedenih radova u 2003. godini da ne bi slučajno ušlo u tu godinu pa su prijetnje bile prema izvođačima da se ne bi to fakturiralo u 2003. godini, a ministar tadašnji je govorio nećete vi pokrenut Hrvatsku jer ćemo mi potrošiti unaprijed pare da vi ne možete ništa pokrenuti. To ste radili i to je ono što je bitno u ovome. A to što se mijenjaju zakonu, pa vi ste uspjeli čak … [[Ne razumije se, govornik udaljen od mikrofona.]] pa nikom ništa. To se mijenjaju danas, sutra itd., nećete i dalje, ali će se mijenjati na bolje i mi ćemo ispuniti naša obećanja i jamstva koja smo dali hrvatskome narodu to budite u to sigurni.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Evo ovako da uvaženom zastupniku odgovorim. U ministarstvu je ostalo samo jedan dio naknada županijskim tijelima državne uprave za provedene izbore. To je sve. … [[Upadica se ne čuje.]] To su plaće gospodine. A nas su zatekli upravo u tom istom ministarstvu plaćanje gospodina Rifkina koji je tako dično branio naše osumnjičenike i čitavu Hrvatsku, to je došlo nama upravo direktno ovom ministarstvu, tužbe zbog neopravdanog udaljenja s posla pa sa onim kamatama od 18% to je došlo nama.
Daljnja replika, poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Kad je gospođa zastupnica imala svoje izlaganje govorila je o deficitu ideja i spočitnula je ovoj Vladi da nema program, da nema strategiju kao što su oni imali. Kaže naš deficit je autoceste, željeznice, obnova aludirajući kako je to bivša Vlada uložila u razvoj. Želim reći da nije problem na dug ni napraviti ni autocestu, nije problem ni uložiti na dug u željeznicu, isto tako nije problem ni u program poticajne stanogradnje, a sada neka ova Vlada dobije ideju kako će vraćati dugove, kako će prodavat stanove i kako će taj silni razvoj prilagoditi građanstvu da može normalno živjeti. Hvala.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Ivica Bagarić.
Gospodine predsjedniče ja sam večeras stvarno u nekoliko navrata bio u jednoj dilemi, da li kolegice i kolege iz SDP-a u ovo sve što govore vjeruju. Moj odgovor na ovo posljednje što je govorila gospođa Antičević je zapravo i pitanje njoj. Jel' vi stvarno kao dosadašnja ministrica koja poznaje potpuno kako je funkcionirala ova Vlada i znajući sve ove račune i podračune i sve dugove da li vjerujete u to što sada činite, što sada govorite. Vi kažete između ostaloga za ovu Vladu da je ovakva i onakva. Ova Vlada ovog časa pokušava uvesti red u javne financije i to bi trebalo biti pohvalno i za ovu i za svaku drugu Vladu, za budućnost. Moj odgovor oko promjene stava ove Vlade i prikaz toga kao neuvjerljivost je zapravo na svoj način i slika koju mogu sada prenijeti, odnosno prepričati, a iz svakodnevnog našeg je života i odnosi se na naš brak. Opozicija i pozicija su u svojevrsnom odnosu brak, međutim i u braku ako jedan od supružnika zaniječe, prešuti jedno od važnih stvari. Onda i Katolička crkva koja je vrlo konzervativna oslobađa od obveze. Prema tome, vi ste obmanuli, prešutjeli, zanijekali i to je razlog zašto smo promijenili stav, ali se nismo odrekli, nismo se ni sada odrekli, ova se Vlada nije odrekla svojih predizbornih obećanja. To je moje.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine zastupniče. Znate što je ovdje najvažnije? Kome vjeruju građani. Rekli su rekli, ali će i reći. Da. A što se tiče uvođenja reda, pa vi već probijate proračun, dovlačite ljude u ministarstva čak i mimo natječaja [[Upadica: Kakve su to izjave, za milog Boga?]]
Dobro. Kad se temperamentno govori onda se govori. Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Ja bih prije svega pozdravila ljude koji nas gledaju možda negdje u Australiji ili na Bliskom Istoku s obzirom da se samo tamo vidi ova naša večerašnja rasprava. S obzirom da ih ne zanima PDV, ne znam, najvjerojatnije nitko ne gleda, ali evo. Moj pozdrav tom jednom tamo dalekom svijetu koji uživa u našoj raspravi o PDV-u i budućnosti i sudbini PDV-a u Republici Hrvatskoj. Samo 2 mjeseca raspravljamo o PDV-u u 3 navrata. U 2 navrata smo slušali o tome kako HDZ izvršava svoje predizborno obećanje i kako je rekao premijer Sanader zadnji puta ovdje u dvorani, razlika između ove vlasti i one bivše je u tome što ćemo mi ispuniti svoja jamstva. Danas jamstvo pada u vodu. Danas od jamstva nema ništa, danas se jamstvo povuklo. Ne samo oko PDV-a nego što je još možda i gore oko ribolovno ekološke zone. Dakle, jamstva jedno po jedno padaju u vodu. Loše za jednog premijera i za njegov imidž jer se premijer ne bi smjeo ponašat po sistemu "zeko reko, zeko poreko". Danas se govori o tome kako je osnovni razlog zbog kojeg HDZ ne ispunjava svoje jamstvo o smanjenju PDV-a dug bivše Vlade. I mi smo naslijedili, gospodo, dugove od prethodne Vlade i mi smo pokušali reći da imamo velikih problema, međutim građane vam to ne zanima. Građani to u početku čuju međutim nakon nekog vremena potpuno im je nebitno kakve vi probleme u Vladi imate. Zato su vas izabrali, zato jeste ministri i od vas građani samo očekuju kao što su to očekivali i od bivše Vlade da rješavaju njihove probleme. To kakve vi probleme imate, to njih doista ne zanima. Možemo i ovako postaviti stvari. Vi ste u zadnjim izmjenama donijeli odluku da se PDV primjenjuje tek od početka 2005. godine. Ako su sva ova opterećenja u državnom proračunu o kojem vi govorite, ona su, dakle, u ovoj godini. Ona su u ovoj godini. Prema tome, nema ih u drugoj godini i PDV ste bez problema mogli počet primjenjivati početkom 2005. godine, ali evo nema ga ni 2005. godine. Danas je bilo dosta ovdje govora i o tome zbog čega baš danas odluka i to ovako po hitnom postupku o smanjenju PDV-a i da, odnosno odustajanje od smanjenja PDV-a. Ne zbog financijskih poteškoća, zbog toga što ste vi o tome govorili, gospodine ministre, kada je bilo drugo čitanje Zakona o PDV-u. Zbog toga što ste puno prije kada ste donosili proračun negdje u siječnju ove godine vrlo jasno naznačili ovdje da postoji 12 milijardi, 12 i po milijardi neplaćenih računa. Dakle, gospodine ministre, vi ste tada već znali za sve ono što se mora platiti iz proračuna u ovoj godini. Prema tome, interesantno je da tada niste kod drugog čitanja PDV-a rekli, nema uvjeta za to i odustajemo od PDV-a. Nego ste ga donijeli i sasvim je sigurno da ste nakon dolaska misije MMF-a koja vas je ovdje malo iskritizirala zbog prevelike potrošnje, da ste nakon ustvari toga pritiska odlučili odustati od smanjenja stope PDV-a. Gospodin Sanader je ovdje prije mjesec dana govorio ovako. Mi želimo smanjiti PDV sa 22 na 20%. Svjesni smo pri tome rizika i upita koji će se postaviti i koji se pred nas postavljaju, o njima smo razmišljali kako nadomjestiti te 3 milijarde u proračunu i ima načina kako ih nadomjestit. Prije svega, kaže gospodin Sanader, mislim da se mogu nadomjestiti povećanjem kontrole eksploatacije prirodnih bogatstava, vode, šume, kamenoloma, mineralnih sirovina, da se može nadomjestiti jačanjem kontrole i javnih poduzeća radi njihovog racionalnijeg i uspješnijeg poslovanja kao i smanjenjem sive ekonomije u cjelini. Pa, je li moguće, gospodine Šuker, da gospodin Sanader kao vaš premijer zna kako riješiti problem, kako nadomjestiti 3 milijarde u proračunu, a da vi to niste u stanju provesti? Ja iz svega ovoga jedino to mogu zaključiti, da ste vi ministar koji nije u stanju naći rješenje, a evo premijer vam je dao kako popuniti i napuniti proračun u iznosu od 3 milijarde kuna. Ja znam da je lakše reći nego napraviti, ali evo to je negdje vaš način ponašanja od samog početka kako ste došli na vlast. Isto tako bih vas podsjetila, gospodine Šuker, da ste vi ovdje rekli prije nepunih mjesec dana da nije intencija da se smanjenjem stope PDV-a smanje prihodi u državnom proračunu. Prihodi će ostati veći nego što su na sadašnjem nivou, samo će se ubrati na drugačiji način. To su bile ovdje vaše riječi. E sada bih još nešto vrlo kratko rekla, zbog čega ste se po mom mišljenju vi danas našli u situaciji da ne možete izvršiti svoje predizborno obećanje o smanjenju PDV-a. Ponajviše zbog toga ne samo što ste u predizbornoj kampanji davali određena obećanja nego zbog toga što ste i narednih nekoliko mjeseci kada ste preuzeli vlast se razbacivali koje kakvim obećanjima i svako u svom resoru. Naime, hrvatski građani su mogli gledati tjednima i mjesecima nasmijane ministre i ministrice koji su primali u svojim uredima u vrlo velikom broju pojedine udruge građana pojedine grupacije, predstavnike određenih ustanova, institucija. E pa sad ću ja doći do toga o čemu vi meni neverbalnom komunikacijom pokazujete. Dakle, i nakon toga smo mi na vijestima mogli gledati dotične ministre i ministrice koji održavaju press konferencije sa tim svojim posjetiteljima i obećavaju da će riješiti sve njihove probleme koji do sada nisu riješeni. Naime, u samoj kampanji novinari su, ili bolje rečeno, kada ste već došli na vlast, kada je kampanja prošla, novinari su izračunali onako negdje u grubo da su sva obećanja koja ste vi dali teška negdje oko između 4 i 5 milijardi kuna. Prema tome, svako obećanje košta, svi smo na to upozoravali da svako obećanje košta i mislim da ovo što danas ne možete ispuniti, dio svoga jamstva građanima Republike Hrvatske je samo zbog toga što ste davali obećanja za koja ste znali da se ne mogu izvršiti. Vi ste isto, gospodine Šuker, sjedili u ovom Saboru, imali ste proračun u svojim rukama, sjedili ste u nekim institucijama u kojima ste mogli dobiti podatke koje nismo mogli mi neki drugi zastupnici jer se ni ne razumijemo u teme ekonomije, ali dakle vi ste imali pristup ipak nekim informacijama i kao zastupnik i kao zastupnik koji je bio u nekim tijelima i znali ste da je proračun ono što bismo rekli prenapregnut. Da nema u njemu prostora ni za milijardu, ni za 2, a kamoli za 4 ili 5 milijardi novih obećanja koje ste vi dali. Evo, ja mislim da je u tome problem. I na kraju ću reći, mislim da gospodin Šuker, vi danas sa ovom odlukom o povlačenju odluke o smanjenju PDV-a plaćate cijenu ministara kojima je bitniji njihov osobni rejting u javnosti od toga hoće li hrvatski proračun sva njihova obećanja i želje moći isfinancirati.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Opačić je kazala da ne možemo izvršiti obećanje o smanjenju PDV-a. Hrvatska demokratska zajednica će ispuniti svoje obećanje o smanjenju PDV-a i porezne presije kad se steknu uvjeti i kad saniramo ovaj vaš proračunski deficit od 6,7% na prihvatljivu razinu i tek tada ćemo moći biti pošteni prema našim građanima i bez ikakvih opterećenja i problema smanjiti PDV-e.
I replika poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Dobro, moja bi se replika odnosi se i na izlaganje kolegice Opačić, ali i drugih zastupnika, odnosno zastupnica.
Ne možete drugih, nego možete kolegici Opačić, na nju. Na njeno izlaganje.
Evo ukratko rečeno. Reći ću sljedeće. Bilo bi na neki način korektno i fer da je gospođa Opačić rekla sljedeće, da nije bilo reda u financijskim, u državnim financijama u proteklih godinu dana. Poglavito proteklih godinu dana, s jedne strane. I s druge strane da je slab rad, i ja bih rekao jednim dijelom i neodgovoran bivše Vlade doveo u poziciju sadašnju Vladu i nas ovdje da raspravljamo o ovoj temi. Evo, hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pa odgovor na repliku naime, doista ne može stajati niti činjenično niti s bilo kojim argumentima ova vaša teza o tome da smo mi vodili neuredno financije. Mi se evo već nekoliko dana ne samo ovdje u ovoj dvorani, nego i u hrvatskoj javnosti pokušavamo objasniti o tome, zbog čega se prikazuje ovakav veliki deficit našega proračuna, prikazuje se prvenstveno zbog toga što tražite alibij za ova obećanja koja ste dali, a znali ste da ih nećete moći isfinancirati, jer to ni gospodarstvo ni proračun ne mogu podnijeti. A što se tiče ovoga što ste rekli, što smo mi ostavili u Republici Hrvatskoj. Pa znate gospodine, iza Vlade, bivše koalicijske Vlade ostalo je puno toga što je vidljivo i opipljivo i što koristi hrvatskim građanima, a vidjet ćemo što će ostati iza vaše Vlade.
Idemo dalje. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče, ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona očito dobro zabavlja članove Kluba HDZ-a. A mene zapravo zadivio. Zadivila me brzina i efikasnost Vlade u ovom slučaju. Još bi me više zadivila kad bi bila tako efikasna i brza u predlaganju i drugih potrebnih zakonskih prijedloga. Ili da je eventualno u ovom zakonu promijenila i ono što je na primjer kolega, odnosno ministar u ovom slučaju ministar Šuker kritizirao, pa ću o tome nešto poslije reći. Postigli smo dakle rekord u nečemu da zakon koji je nešto više od mjesec dana prošao od njegovog prihvaćanja, mijenjamo ga, a još bi trebalo negdje oko 7 mjeseci da bi se primjenio u praksi. Voljela bih također da je ovdje s nama večeras i predsjednik Vlade Republike Hrvatske, gospodin Sanader, kako bi nam objasnio, koliko vrijedi njegovo jamstvo i njegova vjerodostojnost i naravno vjerodostojnost ove Vlade. Jer o tome je govorio dva puta prilikom donošenja ovog zakona. I sad bih se sa nekoliko rečenica zapravo osvrnula na sam ovaj prijedlog zakona. Na to kako se obrazlaže i ovaj prijedlog zakona i hitnost za donošenje ovog zakona. Vrlo kratko i obrazlaže se samo jedinim razlogom deficit. Stoga je, to je bio i razlog što smo mi predložili da najprije raspravljamo o obračunu proračuna za prošlu godinu, da bi se usaglasili koliki je taj deficit i kakav on može, imati utjecaj na donošenje ovoga zakona o kojem večeras raspravljamo. Na kraju nakon, eto tako dosta polemičke rasprave u završnoj riječi ministar Šuker je rekao, deficit je 5,1%, ostavili ste dugove 3,5 milijarde koje i priznajete. Sada se ponovo licitira o nekim drugim ciframa, o nekim drugim dugovima, govori se čak, govori se o ukupnom zaduženju. Pa sad ako govorimo o ukupnom inozemnom dugu, eto ja bih to ovako slikovito pokazala. Ovaj grafikon je izračunat inozemni dug u eurima, jer je to stabilnija valuta. Dakle, 2000. godine zatekli smo obveze koje naravno nisu se mogle podmiriti iz proračuna, jer da su se mogle podmiriti, da je bilo sredstava to bi učinila i HDZ-ova vlada. Naravno dobrim dijelom je trebalo to pokriti i kreditima ili izdavanjem obveznica državnih obveznica. Evo vidite, ovo vam je bio državni dug s kojim su se pokrile nepokrivene obveze i dugovi krajem 99. godine. Dakle, zatekli smo ovoliki državni dug. Ovo je državni dug u tri godine koalicijske Vlade, vidite ovaj tu stupac crveni, vidim da se i dalje dobro zabavljate, i ja se zabavljam isto tako. Najveći utjecaj na povećanje duga imale su banke, jer su one počele kreditirati gospodarstvo, poduzetnike i građane. Građani su dobili priliku da mogu doći u banku, podići kredit, i kupiti dobra koja su im trebala, a za koja nisu imali dovoljno gotovine da odjedanputa plate. Gospodin Šuker je, evo ja se stalno bunim, gospodin Šuker je rekao, pa primjenili ste nultu stopu za turizam, za organizirani dolazak, to ništa nije, to nije imalo nikakvih efekata, ali stvara određene probleme. Zašto, kad smo donosili izmjene Zakona o PDV-u ministre Šuker niste predložili ukidanje ove nulte stope za turizam za organizirani dolazak stranaca? To bi onda bilo eto nešto što bi popravilo stanje u tome. Rekli ste da neće biti nikakvih problema, da je Vlada ocijenila da smanjenje prihoda po temeljem ovih dva indeksna poena PDV-a će se naplatiti boljim naplatom ukupnih poreznih davanja, govorilo se da je i to početak porezne reforme, ja sam i tada bila skeptična, nisam još čula da se porezna reforma počinje od PDV-a, samim time što da bi se mijenjala porezna politika treba imati gospodarski program, utvrditi gospodarske ciljeve i kad to imamo onda možemo ići i u gospodarsku, i u poreznu reformu, i u reformu onih poreza koji će imati utjecaj na konkurentnost Hrvatskog gospodarstva, a to je nama nužno. Mi nećemo imati ni gospodarski rast, nećemo imati ni izvoz, ako će naše gospodarstvo ostati nekonkurentno. Ponovo nam se i sada postavlja pitanje, pa i vi ste obećavali 17% PDV-a, niste to učinili kroz čitav svoj mandat, ja sam o tome nešto govorila u prvom i drugom čitanju, ali rekla bih danas, poštenije bi bilo reći pogriješili smo nego na ovakav način se opravdavati zašto se mora odustati od jednog zakonskog prijedloga. Govorilo se i o investicijama u građane, danas se više to ne govori, danas se kaže za sve je kriv deficit, i za sve je kriv dug. I kod hitnog postupka slična obrazloženja, opet kažem poštenije bi bilo reći pregovarali smo sa MMF-om, on se protivi smanjenju PDV-a. I ono što je možda najintrigantnije i defitivna potreba da Vlada neće izvršiti predizborno obećanje. Da od smanjenja PDV-a neće biti ništa jer ovdje kaže se, izričito piše da se neće smanjiti je li u zakonu 22% poreza na dodanu vrijednost niti dopustiti širenje primjene nulte stope izuzeća na plaćanje poreza na dodanu vrijednost jer je gospodin ministar rekao da eto u Europskoj uniji, naš ulazak u Europsku uniju znači da ćemo se morati odreći i nekih poreznih olakšica i poreznih oslobođenja i naravno nultne stope i uvesti jedinstvenu stopu PDV-a. Interesantna je još jedna stvar da MMF uopće ne obraća pažnju na prihodovnu stranu hrvatskog proračuna, niti sa jednom riječju on nije elimitirao ništa osim smanjenja stope PDV-a a to je i razumljivo, to je najizdašniji dio proračuna i smanjenje PDV-a smanjilo bi prihodovnu stranu i došlo bi do opasnosti vraćanje dugova, vrlo interesantno, čini mi se da kolega Šuker prepoznaje ovaj moj tekst. Iz svega gore navedenog smatram da je evidentno da Vlada nema svoj jasni program, da nije u stanju provesti određene mjere i da im treba tutor odozgora koji će ih prisiliti da neke stvari naprave. Ovako je govorio zastupnik HDZ-a tadašnji moj kolega Šuker, bila bih zadovoljna da ovako govori i ministar Šuker.
Hvala lijepa. Imamo neke replike. Prvi poštovani zastupnik Florijan Boras.
Pa gospodine predsjedniče, mene je na repliku potaknuo grafikon gospođe Zgrebec koji ste vi uporno pokušavali dešifrirati a on je tobože nešto govorio o državnom dugu Republike Hrvatske u periodu 2000. i 2004. odnosno 03. Ja ću samo podsjetiti a to sam malo prije u prijašnjoj replici rekao, Hrvatska se u razdoblju Račanove Vlade u mandatu 2000./2004. dnevno zaduživala u inozemstvu 80 milijuna kuna. Ponavljam 80 milijuna kuna. Dakle, te novce nam nitko neće oprostiti, ti novci će se desetljećima vraćati, puno duže će se vraćati nego što je vijek trajanja autocesta a usput rečeno tih autocesta koje je započeo HDZ i dovršiti će HDZ.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa ja nisam nekakve tobožnje grafikone pokazivala nego zaista stvarni graf kojim se pokazuje stvarno zaduženje Hrvatske. Podaci su to Narodne banke a ako se, nije se samo zaduživala Vlada, ja sam tu govorila zaduživale su se i banke, zaduživali su se i drugi subjekti i na domaćem i na inozemnom tržištu. Neće biti problema sa vraćanjem najvećeg dijela duga jer najveći dio duga će vraćati građani porezni obveznici koji su vrlo uredni u plaćanju svojih obveza i plaćati će građani koji su se zadužili, kreditnoo zadužili u bankama jer su banke uzele takva osiguranja da niti jedan građanin neće doći u priliku da ne otplati svoj dug ako to neće moći on, prodati će mu se imovina ako neće imati dovoljno imovine, to će platiti njihovi jamci.
Replika, poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić.
2% PDV-a je točno 3,5 milijarde otprilike koliko ste priznali danas da ste zaduženi. Pošto ste samo priznali a to će se još vidjeti koliko je to na kraju balade. Jer vi ste doveli u zabludu hrvatsku javnost jer ste znali za to probijanje. A mi nismo to znali jer da smo znali možda bi opreznije pristupili nekim našim odlukama pa ste nas ... [[Govornik se ne razumije.]] iznenadili a nažalost očekujem da ćemo se i dalje iznenađivati otkrivanjem novih cifri. Možda predsjednik Vlade i nije znao što mu radi ministar veliki graditelj i ministar veliki, veliki zdravstveni, veliki zdravstveni ministar Vlahušić. Možda predsjednik Vlade i nije znao ali to je problem koalicijske Vlade i ne mogućnosti kontroliranja nekih nestašnih ministara koji su se onda hvalili kako oni grade. A jutros sam rekao od tih koji su gradili jedan dobar dio je to uzeo njegove žene i djeca. Znate. Pa ćemo vidjeti koliko je to završilo u nečije druge džepove. I dalje. Što nas još čeka, čeka nas da ćemo točno utvrditi koje su dubioze, koja su zaduženja i budite sigurni da će o tome biti precizno obavještena i po ciframa [[Upadica: Molim ptičice ...]] i po nastanku tih zaduženja hrvatska javnost. Dakle, mi nismo doveli u zabludu hrvatsku javnost jer smo vjeovali da smo nasljedili normalne financije i transparentne financije Hrvatske države.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja sam izračunala da ukoliko bi se izvršila kompenzacija za smanjenje PDV-a za 2 indeksna poena onda bi trebalo pojačati naplatu poreznih prihoda na sadašnjoj razini proračuna iz 2003. godine za 6%. Svaka čast ako to gospodin Šuker učini, mi ćemo mu biti vrlo zahvalni. Tada će dobiti 3 milijarde kuna, veći prihod u proračunu. Neće biti nikakvih problema sa financiranjem nekih drugih obveza. Ovo što se, ne radi se ovdje o priznavanju ili ne priznavanju nekakvih dugova, mi smo se na kraju usaglasili i gospodin Šuker je rekao ovu cifru koju je i kolega Linić u ime Kluba našega rekao. Međutim, veliki dio toga se odnosi na investicije, to je jednokratna uplata, to nije obveza za naredne godine. Ili je eventualno obveza toliko dugo koliko traje kredit. Opasnije su one odluke gdje se određena prava stvaraju koja su kontinuirana a za koje nema realnih izvora. Oni onda mogu ugroziti ostvarenje trajno takvih prava. Vi ih možete ako nemate realne izvore vi ih možete financirati godinu dvije u povećanom iznosu a iza toga ne možete financirati niti u minimalnim iznosima.
Hvala. Daljnja replika je poštovani zastupnik Ivica Klem.
Gospodine predsjedniče, bio je ispravak netočnog navoda. Kolegica Zgrebec je u svom izlaganju navela da se mi zabavljamo. I prethodna, a i ova točka dnevnog reda nam ne dopušta nikakvu zabavu nego odgovorno moramo pristupiti i analizi onoga što je bilo, ali isto tako moramo pristupiti odgovorno i onome što će biti. Stoga ispravljam netočni navod. Ova ovdje garnitura ljudi koja sjedi se ne zabavlja nego odgovorno pristupa ovom poslu za koji je i izabrala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Nije bila replika? ... [[Upadica se ne razumije]] Dobro.
Šta imam pravo?
Replika poštovani zastupnik Markovinović.
Gospodine predsjedniče, pa evo htio sam kolegici reći konačno, cijelo vrijeme govorimo o ovakovim obećanjima, onakovim, da smo krivi za ovo, za ono. Pa mogu reći da smo možda krivi jer smo vjerovali da se njihova stranka ili gospođina stranka konačno transformirala u stranku u kojoj, koja stoji iza svojih riječi o stanju dugovanja i računa. Dalje, govorimo o predizbornim obećanjima. Pa ne moramo se bojati predizbornih obečanja. Kad bi birači vjerovali svim predizbornim obećanjima onda bi ovdje sjedili predstavnici HNS-a i SDP-a, a vjerojatno ne sjede zbog tog jer znadu kakva je situacija, birači u gradu Zagrebu pa su onda odustali od tog. Dalje. Govorimo o, o tom i govorili smo, govorili ste, pardon, govorili ste cijelo vrijeme da nas smanjenje PDV-a stanovništvu neće donijeti ama baš ništa. To ste vrlo slikovito pokazivali na novinama, pa ja mislim da valjda i na mlijeku i ne znam čemu, sve po redu i što se onda bojimo, što se onda treba boriti za ljude kad oni to neće ni osjetiti. Mogli smo čak i dići za 2% ljudi ne bi ni primjetili. Govorili ste da samo trgovci imaju od tog koristi. Pa sad je i pravo vrijeme da trgovci preko dana rade, sad mogu gledati ovaj prijenos. I dalje. Htio sam samo reći da možda ove vaše crne misli i slutnje imat će samo jednu posljedicu, da nećemo dobiti nijednog ulagača iz Južne Amerike.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa ja nisam imala nikakve ni crne slutnje, ni, ni najave ni ništa. Ja sam citirala jednu raspravu kolege Šukera ovdje u Saboru kada smo raspravljali o memorandumu MMF-a i ja se s tim slažem. A ja bih htjela da se i on složi danas s time. A što se tiče PDV-a nikad ja nisam rekla niti itko iz Kluba SDP-a nije rekao da nitko neće dobiti ništa. PDV je neutralan za gospodarstvo. On neće donijeti nikakve gospodarske efekte, ali PDV je jako nepravedan za one koji ga plaćaju jer ga u jednakoj stopi plaćaju i bogati i siromašni, i oni koji kupuju najnužnije namirnice i oni koji kupuju luksuzne predmete. U tome je problem. Mogli smo promijeniti da smo imali bolju gospodarsku situaciju. Ja neću reći da je za to kriv samo HDZ. Za to je kriv i rat, za to je kriva tranzicija. Mnoge zemlje su u toj tranziciji iz društvenog ili državnog u privatno vlasništvo imali velike probleme. Zašto bi Hrvatska bila izvan toga? Ja neću reći da je to kriva samo jedna Vlada ili, ili jedna stranka. To nikad od mene niste mogli ni čuti. Ali su problemi takvi da moramo biti realni, da moramo biti onda i pošteni. Ako nešto ne možemo ispuniti onda recimo: To ne možemo ispuniti. Mi smo rekli dva najvažija obećanja nismo uspjeli ispuniti onako kako smo mi mislili i kako su građani od nas očekivali. To je bilo smanjenje PDV-a jer smo ocijenili da to ne bi bilo dobro u trenutku, u onom trenutku u kojem smo bili. Mislimo da to ni sada nije dobro. I rekli smo: Nismo dovoljno učinili u, u sankcioniranju nepravilnosti u pretvorbi i privatizaciji. Rekli smo to otvoreno i pošteno bez obzira na razloge koji su nas priječilil da to učinimo.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Slušajući jutros ili danas opetovano ministra financija kako obrazlaže ovaj prijedlog zakona povećanja PDV-a i obrazloženje zbog čega se to čini prisjetio sam se jedne anegdote koja možda nije sasvim nepoznata jer se često spominje. Naime kada je direktor jedne tvrtke koja je imala problem odlazio svom nasljedniku je ostavio 3 koverte. I rekao mu kad se nađeš u krizi otvaraju kovertu jednu po jednu kako su signirane sa 1, 2 i 3. Nakon nekog vremena tvrtka je došla u problem i direktor otvara prvu kovertu, a u koverti piše: vrši reorganizaciju. Kako to nije Bog zna kako pomoglo jer direktor ili taj menadžer nije znao raditi posao problemi su i dalje ostali. Otvori on i drugu kovertu. A u drugoj koverti piše: Za sve što ne valja i što ne znaš napraviti okrivi mene, svoga prethodnika. Ali ni to nije bilo dostatno da se riješe problemi. I napokon otvara, otvara on i treću kovertu, a u koverti trećoj piše: Piši pisma. E gospodo, malo me plaši brzina kojom su otvorene prve dvije koverte u vašoj Vladi. Počeli smo zapravo sa vrlo nemuštom, vrlo nemuštom, krajnje opasnom i krajnje skupom reorganizacijom tobože državne uprave i ministarstava i napravili, uveli pravi kaos i nered u sustav koji se koliko toliko pokušao uspostaviti u protekle 4 godine. U resoru u kojem sam ja bio stanje je kaotično, ali to nije predmet ove rasprave. Učinili ste to, spominjem to zato u ovom kontekstu zato što je to bilo na prečac, zato što je to bilo bez sustavnoga promišljanja što zapravo želite? Odazvali ste se nažalost sirenskom zovu olakih obećanja i onoga što su ljudi htjeli čuti jer pričalo se da imamo tobože preveliku Vladu, previše ministara i to ste napravili. I štošta drugoga u predizbornim obećanjima išlo je po tom principu. Napabirčeno, ponabacano ono što se moglo čuti da bi građani htjeli čuti. I rezultat toga je upravo situacija u kojoj se danas nalazite i u kojoj, na kojoj vam ja ne zavidim. Ne zavidim niti ministru Šukeru. Ne mislim da je lako. Nije lako voditi zemlju. To nije niti varijete, to nije niti cirkus niti se iluzijama može rješavati ozbiljne i teške probleme s kojima se suočavaju sva društva, a ova, ovo naše tranzicijsko postratno i tako dalje posebno. I zaista gospodo ako hoćemo biti vjerodostojni u politici iako nećemo poništiti nešto što je silno važna stvar a o kojoj se malo govori, riječ je o tzv. društvenom kapitalu. A društaverni kapital govori o razini povjerenja koju građani jedne zemlje imaju u institucije te dražve. I ne samo institucije nego ako hoćeti nevladine udruge, sami u sebe u svoje susjede, a kapital društaveni kapital u Hrvatskoj an žalost na iznimno niskoj razini. Hrvati na žalost kada kažem Hrvati mislim građani Hrvatske ne vjeruju više niti jedni drugima niti sami sebi. Tračak optimizma koji se javio dolaskom nvoe vlade koji bez sumnje jestebio pristuan i trajao evo nekoliko mjeseci se na žalost topi. Opasno je poigravati se s obećanjem. Opasno je sijati iluzije, to dugoročno dovodi u problem čitavu naciju. I ja kao i moja kolegica Zgrebec mislim da bi bilo puno poštenije reći ljudi građani obećali smo zaletjeli smo se, ne možemo to izvršiti, zato što se to ne može. Zato što to mi u ovom času nismo sposobni, a ne izmišljati razloge. Razloge nejmojmo podcjenjivati nemojmo podcjenjivati građane ove zemlje i misliti da će oni povjerovati u ono što ni vi nevjerujete. Ja vas ne podcjenjeujem ali mi jasno da je i vama jasno da nikakav deficit bože moj platne bilance odnosno proračuna nije razlog odgodi primjene ovoga odnosno, povećanja sada PDVa nego da jeto diktat MMFa. Zato što nemamo hrvatsku vladu koja je sposobna samostalno voditi državnu politiku niti državne financije. nemamo ju. Meni j eto žao. ali recimo to onda da je to tako. Nemojmo izmišljati razloge. A kada već govorimo o tim tzv. dugovima gospodo zbog javnosati ono malo što možda sluša, ja moram podsjetiti da smo ostavili zemlju u pristojnom stanju. U pristojnom stanju sjo ostavili jednu zapoštenu Hrvatsku koju smo dobili 99. Izoliranu Hrvatsku izloliranu Hrvatsku, mi smo bili samo u vijeću Europe sako se prisjećate. Mi smo bili doista pod tihim sankcijama, a mi smo ostvarili u te četri gogdine gigantski skok i postali zemlja koje jeprihvatljiva i Europi i svijetu. Kada već govoriom o tim silnim dugovanjima i o tome kuda i kako i tko se to u Hrvatskoj i na koji način zadužio. Gospodo samo da vam kažem udio duga države u ukupnom vanjskom dugu je 99. bio 42,2 posto, a 2003. 38,3. Devizne rezerve su bile 99. 3,7 milijardi dolar,a a u kolovozu prošle godine 6,62 milijarde dolara. Pokrivenost iznozemnog državnog duga deviznim rezervama bila je 99. 72,5 posto , a usvibnju prošle godine 95,65%. Pitate kuda i kako su se i zašto su segrađani Hrvatski zadužili. Pa smo u četri godine prema podacima opskrbljenosti pučanstava trajnim dobrima udio pučanstva koji imaju drugi televizor porostao je za 41,7%, osobno računalo 42,42%, stroj az pranje posuđa 27,% mikrovalnje pečnice 62% više nego u 2000. godini. Mi smo nasljedili gospodarsvo koje je imalo gubitak ,3 milijarde a ostavili smo prvi puta pozitivno poslovanje od 3 milijarde i 300 miliona kunma. Hoćet da još nabrajamo tih podataka. Pristojnu državu sređene financije smo ostavili i daj Bože da na toj razini i vi ostavite Hrvatsku nama sutra.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Za ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kajo Bučan.
Gospodine potpredsjedniče, kolega zastupnik Vidović je reako da je su mnogeriječi na papirčene i pobacane u ono što birači žele čuit. zapravo odgovorni ljudi istina je da su odgovorno ljudi odgovorno složili program Hrvatske demokraske zajednice za koji ćemo spremno polagati račun nakon 4 godine. I ne treba vas plašiti ono prebrzo otvaranje dvije kuverte nas je više od toga uplašilo ono vaše pismo od 16. prosinca 2003. gospodoinu Horst Koleru generalnom direktoru međunarodnog monetarnog fonda. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zasatupnica Irena Ahel.
Nije točno kolega da smo se zaletjeli da nismo sposobni provesti svoja obećanja. Nego je točno da smo prisiljeni odustati od naših obećanja zbog toga što ste vi ostavili deficit u proračunu. I nije istina da je to posljedica nego uzrok.
Ispraavk netočnog navoda uvaženi zastupnik Marijan Bekavac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodin Vidović je navoe da je HDZa za svoje vlasti uvela kaos i nered. A da su oni ostavili zemlju u pristokjnom stanju. Generalno politika HDZa od 90. te godine pa do 3. siječnja kada ste vi došli na vlast, uz prkos ratu, stradanjima, ratnim štetama zadužila je ovu zemlju za 9 milijardi dolara. A dok stevi u mirnodopskom stanju u stanju kada se država mogla razviti na račun vaših zaduženja od 14 milijardi dolara. 15 skoro. Niste učinili ništa. Pream tome mislim da je svaka riječ suvišna.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi potpredsjednik Doma LUka Bebić.
Gospodin Vidović je utvrdio da mi izmišljamo razlloge zbog čega sada se mijenja zakon o PDVu. Ne. Mi iz dana u dana otkriavmo u obliku vaših dugovanja te razloge. Znači mi otkrivamo jer svaki dan otkrivamo nova zadužanja. DAj bože da je to pri kraju. to otkrivanje. To je jedno drugo niste vi nasljedili zapuštenu Hrvatsku, nego ste vi nasljedili slobodnu Hrvatsku sa svega 9 i pol milijardi zaduženja ukupnoga od čega se na bivšu Jugoslaviju nasljedni dugovi pola toga odnosio. Znači jedno 4 i pol , 5 mlijardi uz rat i sve ono. A vi ste nas počastili kako vi kažet sa sređenim financijama i ostavili se nam sređene financije, o zaduženju ukupno 24 milijarde dolara pa onda budući da su te cifre nesporne, onda to je odgovor na to kako ste nam financijske uradno financije ostavili ada prije 6 mjeseci.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec.
Ispravljam netočni navod da su naslijedili Hrvatsku zapuštenu, a da su je ostavili … [[Ne razumije se.]] Hrvatska nije ničije nasljeđe, oni su dobili samo zadatak upravljati Hrvatskom za dobrobit hrvatskih ljudi, ali ostavili su da tako kažem 23. prosinca vrlo pristojno nezaposlenu zemlju, apatičnu, nedjelotvornu vlast i vrlo nepristojno zaduženu zemlju. Prema tome nije točno gospodine Vidoviću što ste rekli.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Jure Bitunjac.
Imam ispraviti dva netočna navoda gospodina Vidovića. Rekao je sljedeće: Broj jedan, nemamo samostalnu Vladu koja je sposobna voditi državu. To naprosto nije točno, jer sve ankete i domaće, a rejting Hrvatske raste ne samo u okruženju nego u Europi i u svijetu uopće. I drugi, ostavili smo financijski sređenu državu. Na žalost to apsolutno nije točno, jer da je to točno mi večeras ne bi bili ovdje niti bi raspravljali o ovoj točki dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stjepan Bačić.
Veće netočnosti su moji prethodnici ispravili, ja bih samo podsjetio na jedan. Kolega je rekao da je sada stanje u njegovom bivšem ministarstvu koje je pripojeno Ministarstvu zdravstva kaotično, a ja bih rekao da smo mi upravo naslijedili kaotično stanje, a za primjer bi naveo da se u sferi socijale potrošilo 40 milijuna kuna kao potpora raznim udrugama kojih je bilo oko hiljadu 300, a da istovremeno nije napravljen ni jedan dječji vrtić.
Zahvaljujem. Za riječ se je javio ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa mislim da je vrijeme da opet detektiramo neke istine koje su davno utvrđene. Na žalost večeras smo ovdje počeli i tvrditi da onaj dug koji je bio 2000. više nije takav i da dug 2004. je drugačiji. Ali prije toga bih kolegi Vidoviću rekao da o toj urednosti vi ste imali prekoračenje na svom ministarstvu u proračunu 2003. godine u iznosu za mirovine u zemlji i inozemstvu te porez, prirez i ustege od 949,7 milijuna kuna. Toliko je bilo prekoračenje na poziciji vašeg ministarstva. Zašto ste onih 760 milijuna mirovina niste isplatili preko HZMO-a nego preko vašeg ministarstva. Tko vam je dao to pravo? No to je vjerojatno vaše poimanje u vrijednosti financija. Jer ako nešto donese ovaj Hrvatski sabor onda se to mora poštivati. Ako ste smatrali da je to bolje da se isplati preko vašeg ministarstva, to ste mogli predložiti Saboru, dapače svaka je ideja dobra, no službeno u dokumentima vi imate prekoračenje nešto manje od milijarde. A sad što se tiče onoga duga. Dug, javni dug Republike Hrvatske krajem 99. je bio 46 milijardi i sada da raščistimo ona dugovanja itd. i koliko se zadužilo da bi se pokrilo ta dugovanja, radilo se o 9 milijardi i 200 milijuna kuna. 4 milijarde i 100 su bile nepodmireni iznosi za razno-razne izvedene radove u obnovi, cestogradnji itd. 2 i pol milijarde su bile nepodmirene obveze DAB-a i za to su izdate obveznice koje dospijevaju u 2005. godini, pardon godini i milijardu i 700 je bila nepokrivene obveze HZZO-a i one dospijevaju na naplatu krajem 2004. godine. Sad početkom 2004. godine taj javni dug je preko 100 milijuna kuna. Pa ako onih 46 milijuna dodamo onih 9 i pol to je 55, ali vi ste povećali javni dug Republike Hrvatske za 50 milijuna kuna. Za 50 milijuna kuna to je javni dug Republike Hrvatske. Ako govorimo o vanjskom dugu Republike Hrvatske on je bio 9,5 milijardi, s tim da od tih 9,5 milijardi 4 milijardi i 900 otpada kao naslijeđe od bivše Jugoslavije Pariški i Londonski klub. Dakle od 9,5 milijardi došli ste na 24 milijarde 23 i 700. Uzmimo da recimo 3 milijarde dolara otpada na tečajne razlike, recimo da ste došli na 21. 12 milijardi dolara. Međutim da je zaposlenost u Hrvatskoj u ovom trenutku ispod 15%, da je vanjskotrgovinski deficit malo drugačiji onda bi se moglo govoriti o tom dugu na drugi način. Međutim nevjerojatno s kakvom lakoćom se ova Vlada tretira nesposobnom, neznalačkom itd. A vrlo interesantno da vama danas ovdje nitko nije rekao da, nikakav takav epitet nije vama upućen. Nikakav. Od mene? Ja sam vam to rekao? Ja sam se danas toga naslušao ovdje koliko god hoćete. Međutim vrlo je isto tako interesantno kad je predlagano smanjenje PDV-a onda ste rekli ne smanjit, sad kad se predlaže odlaganje opet ne odlaganje. Međutim ima jedna druga stvar, vi ste tvrdili 99. da ćete smanjiti stopu poreza na dodanu vrijednost za 5%-tnih poena zato što se iz Hrvatske ukrade godišnje 8 milijardi kuna, što se u Bosnu i Hercegovinu pošalje nekoliko milijardi kuna i vi ćete to sve vratiti u Hrvatsku i smanjit ćete PDV. Gdje su ti ukradeni novci, jeste ih našli? A ti genijalni gospodarski programi, htio sam … [[Ne razumije se.]] suzdržavam da ne govorim o tome, i "Viktor Lenac". Pola milijarde kuna košta porezne obveznike. Jedan totalno promašeni projekat. 600-700 ljudi je ostalo bez posla. Nekoliko tisuća kooperanata danas ne zna kud će i šta će, mora podmirit obveze. Ne zna šta će sa zaposlenima. To je nekoliko tisuća. To je projekat vaše Vlade, projekat vaše stranke. Nije projekat ni ovoga ni onoga. I to je uspješna gospodarska politika? Vjerojatno je. Tko normalan ide mijenjati totalno djelatnost jednog poduzeća koje je vrlo uspješno u svojoj djelatnosti bilo, uništava postojeće brodogradilište koje izvrsno radi i radilo je ustvari i ode pola milijarde iz državnog proračuna i nikome ništa i onda se nađu gospoda i dole oni diktiraju Ministarstvu financija i hrvatskoj Vladi što bi sutra sa "Viktorom Lencom" trebalo biti. Trebalo bi ga prodati onima koji su izvukli novce da ga kupe za bagatelu. Tko je dao pomorsko dobro HBOR-u pod hipoteku? Jel' to dao HDZ? Tko je uknjižio "Viktor Lenac" na pomorsko dobro? Hoćemo otvoriti ta pitanja i tisuće drugih pitanja. Svatko ima svoje greške, svatko ima svoje promašaje. Svi oni koji rade griješe i promašuju, prema tome ajmo gledati probleme tako. Ali gospodo draga kada govorimo o PDV-u, kada govorimo o samo se javite gospodin … jedva čekam. Zaboravili ste reći da ste dobili dva jack pota kad ste došli na vlast. Prvi je bio pozitivni status koji ste imali kod međunarodne zajednice i drugi jack pot koji se više neće dogoditi nikada ni jednoj vladi u povijesti Hrvatske, a to je ukidanje marke i obveza konverzije marke u euro. Kad su Hrvati nekoliko milijardi eura donesli u poslovne banke i to niste znali iskoristiti, a to su dva jack pota koja se ni jednoj Vladi ne otvaraju. Ali nama danas zato držite lekcije. Rekao sam 2 milijarde kuna ste potrošili mimo onoga što vam je bilo odobreno u proračunu. Potrošili ste novce koje niste htjeli evidentirati u proračunu, niste ih htjeli evidentirati u proračunu da bi šminkali makroekonomske pokazatelje, jer da ste ih evidentirali u proračunu onda bi deficit bio daleko drugačiji, ali su ti utrošeni novci itekako imali efekta na pozitivne makroekonomske pokazatelje između ostaloga i na rast GDP-a jer 3 milijarde kuna kada uložite u nešto onda se mora to vidjeti, ali vi to zbog deficita s jedne strane niste evidentirali u proračunu, ali ste istovremeno efekte tih uloženih novaca itekako osjetili na makroekonomskim pokazateljima. Zašto se nisu uklonile barijere da strani ulagači mogu doć u Hrvatsku? Zašto niste napravili bar jedan iskorak u privatizaciju? Bar bi nama danas bilo lakše. To su problemi o kojima razgovarate. Ali gospodo, cijeli dan se ovdje provlači o tome kako je ova Vlada nesposobna, kako ministri ne znaju, itd., međutim nesposobnost i neznanje se vidi na papirima. Još jedanput to tvrdim, žalosno je ako neki ljudi na jednom sastanku tvrde da nešto nije tako i onda dođu u sabornicu i tvrde da to nije tako. Složili ste se što se tiče HABOR-a da je to moralo biti uknjiženo u proračun. Milijarda i 600 milijuna. To ste javno rekli. Čak ste rekli da za to niste znali. I ne možete reći, do sad je od tih milijardu i 600 otplaćeno samo 200 milijuna i ne možete reći da tih milijardu i 300 koje je ostalo da neće utjecat na deficit sljedeće 4 godine. Morat će jer vi ste ostavili obvezu da se to knjiži na rashodovnoj strani. A da ste proknjižili obvezu u trenutku kad je nastao trošak, u trenutku kad je taj potrošeni novac itekako imao efekat, imao gospodarski efekat onda bi se moglo govorit o tome. Jer kad govorimo o financijama i nečemu, uloženi novac daje efekat u većini slučajeva u nekom vremenskom razdoblju kad je uloženo. Ne daje efekat nakon 3 ili 4 godine. Bar ne u ovakvim investicijama koje su se događale u Hrvatskoj. No, kažem, lako je pričati i drago mi je da sam večeras čuo da smo počeli i izmišljati koje podatke, koliki je bio dug 99. i koliko je bio dug 2004. I jedan i drugi ste poduplali, nezaposlenost vam je ostala ista, uvoz se u Hrvatsku povećao za 6 milijardi, a izvoz jedva za milijardu i pol. Industrijska proizvodnja je u takvoj situacija kakva je, gospodarski rast se isključivo bazirao na vanjskom zaduženju i na potrošnji, a onaj dio industrijskog rasta koji je bio u Hrvatskoj se opet bazirao na infrastrukturne investicije iz državnog proračuna. Vrlo malo je gospodarskog rasta bazirano na onome što bi trebao biti pravi generator oporavka i pravi generator koji bi pokazivao određene gospodarske smjernice. Jer prema, ako se vi kažete da su to podaci Hrvatske narodne banke, onda prema podacima Hrvatske narodne banke iz 2002. godine od 5,2% gospodarskog rasta, 4-postotna poena su potrošena. A ta potrošnja je 80% u tom iznosu generirana vanjskim zaduženjima i kupovanjem robe koja ima porijeklo izvan granica Hrvatske. Hvala lijepa.
Zahvaljujem ministru Šukeru. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Leko.
Hvala lijepa. A uvaženi ministar Šuker je netočno ustvrdio da je Klub SDP-a protiv bio protiv povratka PDV-a, odnosno za smanjenje PDV-a. To nije tvrdio ni kad se donosio zakon nego smo tvrdili da nema ni financijskih ni ekonomskih razloga ni mogućnosti da se smanji stopa PDV-a sa 22 na 20%, ako se to već čini da čini tako da bude porez u socijalnoj funkciji. Drugi netočan navod. Nesposobnost Vlade mi ne ocjenjujemo kroz papire nego da li otvara nova radna mjesta ili ih ne otvara. Da li zapošljava građane ili ne zapošljava. Prema tome, iz papira mi ništa ne govorimo.
Zahvaljujem.
I još jedna, i još jedna netočnost, molim vas. Selektivno govoriti o vanjskom dugu Hrvatske nije korektno, a ne spomenuti da se gradilo, izgrađivalo, investiralo i razvijalo Hrvatskoj i to možemo promatrati kroz 10 zemalja u tranziciji. Hrvatska je popravila mjesto u 4 godine što se tiče vanjskog zaduženja u usporedbi sa drugim zemljama u tranziciji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Vidović.
Ja ću pokušat također ispravit iako je ponovio ministar Šuker, on voli govorit netočnosti, ali dva netočna navoda. Prvo, spominjanje "Viktora Lenca" u ovom kontekstu je doista deplasirano jer "Viktor Lenac" je privatno, privatno poduzeće i njegova propast je stvar njegovih vlasnika. Stvar njegovih vlasnika, a odgovornost Vlade je bila da jedino u tome što je pokušavala spasit radna mjesta. A kad je riječ o državnim poduzećima onda opet da vam kažem. Naslijedili smo u tim javnim poduzećima, 20 javnih poduzeća, 980 milijuna kuna duga, a ta smo vam poduzeća, tih 20 ostavili sa dobiti od 2 i po milijarde kuna. Samo INA milijardu i 800 ... ... [[Upadica se ne čuje.]] Gdje su ti novci? To biste vi trebali znat, a ne pitat zastupnika. Ti su vam novci ostavljeni. I isto tako, kad već pitate u što i na što su potrošeni novci, naslijedili smo 28 poduzetničkih zona, ostavili 188. Pa nije baš da je sve proćerdano tako kao što to gospodin Šuker netočno tvrdi.
Zahvaljujem. Isteklo je vrijeme. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Antičević-Marinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nije točno što je reko gospodin ministar da je prvi jackpot koji je dobila koalicijska vlast upravo bio pozitivni rejting. Nikakav mi jackpot nismo dobili nego smo mi ostvarili taj pozitivni rejting vodeći proeuropsku politiku, ali i štiteći nacionalne interese i to nas je izvuklo iz izolacije u koju nas je prvobitna HDZ-ova vlast bila sunovratila.
Zahvaljujem [[Upadica: Ja nisam rekla zajednica.]] Molim, molim, molim. Zahvaljujem. Završili samo sa ispravcima netočnih navoda. Imamo još jedno 20 prijavljenih. Riječ ima uvaženi zastupnik Korenika. 19. Riječ ima uvaženi potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Kolegice i kolege, gospodine ministre. Ma šta mi mislili i govorili ja moram reći da ovaj Prijedlog zakona koji smo dobili i mene i zabrinjuje i ... [[Govornik se ne razumije.]] pomalo iznenadio i ožalostio, a reći ću i zašto. Prvo, nema ni 2 mjeseca kako je donesen, a u vrijeme kada se donosio bio je paralelni prijedlog zakona koji je nudio umjesto smanjenja stope međustope i naravno proširenje proizvoda i usluga na koje se primjenjuje nulta stopa, s tim da se ta međustopa zapravo se mogao primjenjivati Zakon o potporama koji su trebali sektorski, dakle, po djelatnostima bit po regijama zapravo dati potpore razvoja određenim djelatnostima u Republici Hrvatskoj. I sasvim sigurno, kroz poreznu politiku i sasvim sigurno da bi na taj način ostvarili praktički povećanu proizvodnju koja bi naravno dovela nas u pozitivnu korelaciju i sa društvenim proizvodom ukupno, a onda naravno i sa deficitom. Drugo što moram reći i zašto me brine ovaj zakon, Prijedlog zakona jeste da je ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] primjer zapravo narušavanja vladavine prava i pravne sigurnosti. Mi smo donijeli zakon koji još nismo počeli ni primjenjivat sa odgodom primjene za iduću godinu, a nakon dva mjeseca donosimo zakon kojim praktički zapravo ta izmjena i dopuna zakona prestaje važiti, jer se vraća stopa od 22%. Ništa se ne odgađa primjena nego se zapravo vraća stopa od 22% bez ikakvih odgoda ovakvih ili onakvih, roka primjena, ona se primjenjuje od stalno i od početka. U takvoj situaciji je sasvim jasno da trebamo razmotriti zapravo šta je situacija. I dešava se nešto što je sasvim jasno. To je Vlada napisala u obrazloženju Prijedloga zakona. Da je ovaj zakon iznuđen zakon, da je to zakon pod prinudom i pritiskom Međunarodne zajednice, odnosno konkretno Međunarodnog monetarnog fonda i to tako i piše. Prije svega, Međunarodnog monetarnog fonda na zahtjev njihov, a to pokazuje jednu vrlo ozbiljnu stvar koja meni žalosti, a to je da naša Vlada zapravo ne vodi politiku, nego da je ona vođena kroz politiku i da ima diktirane uvjete za provođenje politike. i to je ozbiljno pitanje o kojem itekako moramo voditi računa. Posljedica toga jeste da se tražio argument, kako i na koji način obrazložit potrebu izmjena i dopuna ovakvog zakona. i dogodilo se ono što je zapravo danas cijeli dan zaokupilo Sabor. Primjerice, u izvješću o izvršavanju proračuna koji je napravljen u skladu sa Zakonom o proračunu, mi imamo deficit od 5% na strani 529., isto kao što imamo po izvješću Narodne banke da je to 5,1%, dakle to se podudara otprilike. A onda u prilogu izvještaja, se daje argumentacija i izvodi da se radi o stopi od 6,7%, na temelju zapravo druge metodlogije koja je kao dogovorena sa Međunarodnim monetarnim fondom, što nije zakonit oblik, nego je zapravo konstrukcija. i ta konstrukcija koja nije po Zakonu o proračunu utvrđen deficit, postoji pravilo već kod izmjene i dopune ovog zakona, jer se s njom obrazlaže da je taj deficit od 6,7% nužan uzrok i uvjet da bi se zapravo promjenio i donio zakon. Odnosno, da bi se vratila stopa od 22%, ne da se odgodi, primjenjuje li se on ili ne primjenjuje. Drugi ozbiljan problem koji se ovdje javlja, jeste sasvim jasno da je ovo jedna od mjera, prva mjera koja je uslijedila pod pritiskom Međunarodne zajednice. Druga mjera po drugom osnovu doduše, je pitanje ribolovno ekološke ili ekološko ribolovne zone. Treća mjera je pitanje naravno ostvarivanja suradnje sa Haškim sudom. Ali ona što će biti vezano za Međunarodni monetarni fond će uslijediti već kod rebalansa proračun koji je već najavljen. i mi htjeli ili ne htjeli, imat ćemo još stvari s kojima ćemo se sudarat i ovo je pitanje na kojem bi trebali tražiti zajednički jezik i tražiti zajednička riješenja. Jer šta je pokazatelj koji iz ovoga nužno proizlazi? Proizlazi da Vlada Republike Hrvatske u početnim razgovorima i pregovorima sa Međunarodnim monetarnim fondom nije imala platformu koja je utemeljena na razvoju i ekonomskoj politici ove zemlje, i koja je mogla dati određene parametre, koji bi mogli upozoravati ako se neko od pitanja bira primjerice u poreznoj politici ili u ekonomskoj politici ili socijalnoj politici, ono će se reflektirati na neko drugo pitanje, primjerice deficit ovako ili onako. i to je zapravo istina koja boli i koja teško smeta … [[govornik se ne razumije]] Jer zapravo kuda mi idemo? Kuda mi svi skupa idemo? Ovo nije pitanje znate na prvi pogled to može biti pitanje jedne Vlade ili jedne vlasti ili jedne stranke. Ne, nije to pitanje jedne stranke, to je pitanje svih nas. Osim toga, moram reći i navesti još jedan primjer koji je vrlo interesantan ovdje. On se može iščitati iz razloga koji se navode za potrebu hitnog postupka. Jer se kaže između, citirat ću: "predlaže se donošenje zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost po hitnom postupku radi smanjenja deficita u 2004./2005. Od kud znamo koliki će biti u 2005.? Na dugoročnu održivu razinu, te zaustavljanje rasta javnog i vanjskog duga države". Gospodo draga, ako se deficit smanji i ako su veći prilivi u proračunu sredstava kunskih, onda se samo olakšava servisiranje javnog duga, ali to ne znači da će se smanjit. To je nešto drugo. Gdje će se novci u prihodu ni potrošit, o tome je drugačije pitanje. Da li će se potrošit za vraćanje duga ili će se potrošiti za već donešene propise o recimo socijalnoj zaštiti ili socijalnim pripomoćima koje su se dale? A posebice ta činjenica ništa neće utjecati na tečajne razlike, na kretanje, recimo cijena energenata, nafte itd. u svijetskom tržištu. To, za taj dio mi nismo pripremljeni. i to pokazuje vrlo ozbiljna pitanja o kojima treba itekako ozbiljno vodit računa i o čemu trebamo sasvim sigurno razgovarat. Inače, ako gledamo izvještaj o ostvarivanju proračuna na temelju Zakona o proračunu, onda se vidi da je praktički vrlo sređene financije imamo, na temelju naravno fakturirane i realizirane realizcije, fakturrane realizacije, a ne na osnovu ugovorenih, a ne nedospjelih obaveza o kojima se govori u dodatku izvještaja, o kojem ja smatram da također treba imati u vidu i ne može se napraviti ni razvojna ni ekonomska politika za ovu godinu bez toga, to se slažem, pa ni proračunska, ni financijska. i u tom pogledu ministar Šuker ima pravo kad upozorava i na tu činjenicu. Ali po zakonu izvještaj nešto drugo. Onda praktički ako taj izvještaj gledate, onda vidite da je to negdje razlika negdje ispod 700 milijuna kuna. To je prema podacima koji su u izvještaju. E sad, to je nešto sasvim, sasvim drugo u odnosu na ovo što se prikazuje u obrazloženju makroekonomskih pokazatelja, te ostvarenih prihoda i primitaka, te rashoda i izdataka deficita 2003. godine, to je nešto drugo. Ovo je prilog. Ovo je pokušaj autorskog rada. Viđenja situacije iz vlastitog pristupa pojedinom pitanju. Mislim da, pogotovo to nije, ne bih ja uopće o tome govorio, da to nije ključni argument za izmjenu i dopunu ovog zakona. E sad molim vas lijepo. Ja moram reći još nešto. Ovdje se ništa ne odgađa, nego se vraća na prijašnje stanje, i na stopu koja se već primjenjuje. Drugo što moram isto tako reći, postavlja se pitanje, a kako i na koji način će se porezna politika koristiti kao sredstvo poticaja razvoja gospodarstva u Republici Hrvatskoj? Na to odgovora nema. Ovaj zakon to ne daje. Istina najavljena je porezna reforma vidjet ćemo to najesen, vjerojatno. Međutim, do tada mi ćemo se sresti zapravo sa prijedlogom sporazuma o odnosima između Republike Hrvatske i Međunarodnog monetarnog fonda, nadam se da će o tome biti rasprave u ovom Saboru, će biti izviješten. A bojim se da ćemo u tom dijelu dobiti zadane veličine, zadane odnose ekonomske politike koju ćemo morati voditi ne samo u ovoj godini, nego duže vrijeme i da ćemo praktički dovest u situaciju da ćemo imati utvrđenu ekonomsku politiku kroz koju će nas, ne samo nadzirati i kontrolirati Međunarodni monetarni fond, nego koju će on praktički odrediti kakva će se voditi u Republici Hrvatskoj. To nije dobro. Drugo je razgovarat sa Međunarodnim subjektom, bez obzira tko je to, da li je to Međunarodni monetarni fond, Svjetska banka ili bilo tko drugo iz Europske recimo Unije, oko toga da razmijenjujemo iskustvo, mišljenje i naravno koristit pozitivne svrhe koje mogu dobit. A treće je pitanje kad našu gospodarsku i ekonomsku politiku određuju izvan Republike Hrvatske. A mi smo se doveli u tu situaciju da praktički danas imamo takvo riješenje. i ovaj prijedlog zakona otvara čitav niz tih pitanja posebno o kojima valja voditi računa. i ja sad ozbiljno razmatram da bi trebalo što prije u Saboru doći do rasprave o ekonomskoj politici Vlade Republike Hrvatske i naravnoj razvojnoj politici što treba učinit. Kuda dalje? Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom potpredsjedniku doma. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Gospodine dopredsjedniče, evo moram ispravit u nizu netočnih navoda, i ova Vlada ne vodi politiku, nego je vođena. Mislim da je to, da su to vrlo teške riječi. Kolega Arloviću, vi niste mogli voditi politiku, jer gospodin Račan posebno od neposlušnih koalicijskih individualista nije nikad mogao napraviti bilo kakav orkestar osim za bijenale. A dobro znamo da sve nepodopštine upravo to kreću i da sve ovo što ovdje o čemu pričamo je posljedica ovog što sam sad rekao malo prije.
Povreda Poslovnika, potpredsjednik doma.
Gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je Poslovnik članak 209. u vezi sa člankom 214. Poslovnika. Ja kada sam rekao da Vlada ne vodi, nego je vođena kroz politiku u vezi s ovim zakonom, ja sam i citirao obrazloženje iz ovog zakona. Ponovit ću ga ponovo. Citiram "Naime, zahtjev međunarodnih financijskih institucija (prije svega Međunarodnog monetarnog fonda) je da se odgodi primjena stopa poreza na dodatnu vrijednost kako bi se postigla zadovoljavajuća fiskalna prilagodba". To nije vođenje politike, nego je provođenje tuđe politike ili vođenja politike kroz politiku.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Luka Roić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege, koliko god mislio započeti drugačije ne mogu a ne prisjetiti se izbornog skupa u Zagrebu u studenome kada je sadašnji premijer a tadašnji predsjednik HDZ-a visoko uzdigao jamstvenu karticu i čini mi se citirati ću rekao: "Smanjenje PDV-a sa 22 na 20%, biti će prva mjera nove hrvatske Vlade.". Moram vam reći da sam i ja u to povjerovao a kako ne bi prosjećan građanin koji gleda televiziju i informira se putem medija. Marketiški vrlo dobar potez, vrlo interesantan ali vi koji se bavite političkim marketingom a i koji se bavite marketingom uopće znate da ako i za dobre marketiše poruke ne postoji kvalitetan proizvod onda je šteta za onoga koji izgovara takvu poruku najveća. Ali ja naravno ne bih želio da to bude tako. I ne bi to bila nimalo po meni loša poruka da je ona pretoćena u djelo. Pa koliko bile kritike nas iz oporbe da će smanjenje PDV-a završiti u rukama onih kojima to nije namjenjeno, svako smanjenje poreza, to sam rekao i prošli puta treba pozdraviti pa čak ako se radi i o smanjenju PDV-a sa 22 na 20%. No, smanjenje PDV-a bez cjelovite vizije poreznog sustava i reforme koja se želi provesti svakako ne može dobiti potporu nas, prvenstveno iz HSS-a a da ne govorimo ovakvo lutanje od prijedloga i ne spomenemo ovakvo lutanje od Prijedloga o smanjenju, od do odgode primjene na 1. siječnja 2001. godine do sadašnjeg Prijedloga da se PDV vrati na stopu od 22% unatoč tome što se i po postojećem zakonu PDV smanjuje tek za punih 7 mjeseci. I zapravo još se za taj iznos isti vremenski period zakon neće niti primjenjivati. Zapravo mi donosimo zakone koji se trebaju primjenjivati u 2005. godini pa te iste zakone mijenjamo, iscrpljujemo se u raspravama da li zakon treba mijenjati a porezni obveznici i dalje uredno plaćaju PDV po istoj stopi od 22% i to će kako izgleda činiti još dugo a predizborna obećanja će i dalje biti ludom radovanja. Kako to i obično biva. Uvijek iznova narod očito želi čuti ono što mu odgovara a to što ga stvarnost i to surova uvijek iznova neugodno iznenadi nažalost ne shvaća kao poduku kako treba dobro ocjenjivati i procjenjivati realna od nerealnih obećanja. Uzaludna su bila sva upozorenja iz oporbe a iz nas iz HSS-a dfa je PDV zapravo potrošački neizravni porez koji u svojoj biti nepravedan porez a pitam se uopće da li ima i pravednog. Da nimalo ne utječe na konkurentnost gospodarstva, na smanjenje cijena, rada a na taj način ne pomaže niti konkruentskoj sposobnosti domaće proizvodnje, izvozu što treba svakako biti jedan od osnovnih ciljeva svake porezne, primjene poreznog sustava. Unatoč tome što su gotovo svi uviđeni ekonomisti upozoravali da će efekti smanjenja PDV-a sa 22 na 20% završiti u rukama monopolista i oligopola i ostati u džepovima vlasnika velikih trgovačkih lanaca a ne u rukama potrošača kako je to utvrdila Vlada, predlagatelj je ostao tvrdoglavo na predloženim promjenama da bi danas svega dva mjeseca kasnije kada je suočen sa zahtjevima Međunarodnog monetarnog fonda promijenio svoju odluku i sada ponovno moramo ponavljati istu priču. Ostajemo stoga pri stavu da je smanjenje stope bilo vrlo dvojbeno iz nekoliko razloga. Manjak od 3 ili nešto više milijardi kuna, u državnom proračunu obrazlagao se namiriti na nekoliko načina. A niti jedan od njih nije uspio uvjeriti ni nas zastupnike da je posve ispravan. Pa naravno nije mogao uvjeriti niti stručnjake i prestavnike iz Međunarodnog monetarnog fonda. Što, to što se obećavalo da će se suziti zona sive ekonomije, da će se naplatiti oni porezi koji su do sada ostali izvan poreznih škara i dometa poreznika nisu argumetni u koje bi povjerovali stručnjaci Međunarodnog monetarnog fonda pa čak nismo povjerovali ni mi oporbeni zastupnici. I da li je uopće trebala misija međunarodnog monetarnog fonda da bi Vlada prihvatila argumente koje smo gotovo svi iz oporbe, iz oporbenih klupa iznosili kada se donosio Zakon o PDV-u. Bolje reći o njegovom smanjenju. Upozoravali smo da se gubi mnogo a da se dobiva malo ili gotovo ništa. Pokušavali smo upozoriti da će smanjenje cijena koja će biti na većini potrošačkih groba zbog smanjenja PDV-a biti nikakva ili neznata. Ilustrirajući to na cijeni dnevnog tiska ili jeftinijih proizvoda koji se sigurno neće smanjiti za nekoliko lipa nego će ostati isti a eventualna korist ostati će u rukama velikih trgovačkih lanaca bilo domaćih ili stranih. I onaj jedini efekt podizanja standarda građana Hrvatske što je ovaj vlast željela naglasiti ostati će samo pusta želja i ja vrlo malo od tog smanjenja PDV-a ostalog u rukama potrošača koji je svakako, svako porezno opterečenje toliko potrebno i dobro došlo. Rekao sam jasno, ovaj potez Vlade može biti interes jednog dijela hrvatskog gospodarstva, može biti prije svega interes trgovine i novopečenih tajkuna inozemnih investitora i ovo shvaćam kao još jedan poklon hrvatske Vlade tim strukturama društva novoj Hrvatskoj i inoj eliti. Ali ne nikako bitna olakšica građanima Hrvatske pa stoga vraćanje PDV-a na razinu na kojoj je i danas i na kojoj je uvijek i bio nije ni vraćanje ni podizanje ni spuštanje PDV-a već ništa od toga. Kao što je beskorisna i jalova ova priča u kojoj radnje nema i u kojoj se od ničega očekivalo nešto a od očekivanog dobilo ništa. I tko nakon svega može reći da se izjalovilo predizborno obećanje. Ono se je ostvarilo i to udvostrukom obliku. Dva puta u kratkom vremenu došle do promjene stope PDV-a a to da bez treće nema sreće mi u HSS-u i ja osobno bojim se i pomisliti jer tko zna nakon svega koja stopa PDV-a će biti nakon sljedeće promjene. A vi poštovani građani koji još uvijek gledate HRT-plus ocijenite je li se i Hrvatska pokreće ili stoji u debelom glibu koji neodolivo podsjeća na nešto neću reći još i teže. A da to ostane samo moja, moj dojam ili zla slutnja koja može biti i plod ovog nočnog zamola očekujem puno više dobrih zakona i dobrih poteza nove hrvatske Vlade. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Roiću. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Sočković, oprostite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodin zastupnik Roić rekao je jednu veliku netočnost mahajući sa jamstvenom karticom našega predsjednika u predizbornim skupovima koje ću mu ja vrlo rado pokloniti da vidi vjerodostojnost ovoga što ću ja pročitati. Znači netočno je da je bilo šta obećano što neće biti izvršeno. Evo ovdje kaže se 5 stvari koje je predsjednik nabrojao: Hrvatskoj jamčim znači smanjenje poreza, smanjit ćemo poreze i tako ojačati poduzetništvo, poljoprivredu i domaću proizvodnju. Za razliku od drugih mi ćemo ukloniti birokratske prepreke i omogućiti jednake uvjete svima. Čuli smo da nas očekuje reforma poreznog sustava, dakle imamo vremena to ostvariti. Gospodarski rast umanjit ćemo, ulagat ćemo u znanost i tehnologiju, potaknuti izvoz i uvesti red u državne financije. Za razliku od drugih mi Hrvatsku nećemo odvesti u stečaj. Rast zaposlenosti, povećat ćemo zaposlenost snažnim novim gospodarskim programima. Za razliku od drugih mi mlade ljude nećemo odvesti u budućnost bez nade. Rast standarda, povećat ćemo standard boljom brigom za obitelj i umirovljenike, većim ulaganjem u školstvo i zdravstvo, poštovanjem hrvatskih branitelja. Za razliku od drugih mi ćemo Hrvatskoj vratiti dostojanstvo. I peto, članstvo u Europskoj uniji i u NATO-u ubrzat ćemo ulazak Hrvatske u Europsku uniju i u NATO za razliku od drugih koji su ugrozili naš napredak svojom neodlučnošću i nesposobnošću [[Upadica: Zahvaljujem, zahvaljujem.]] Ovo su pet stvari koje su točne.
Zahvaljujem. Imao sam razumijevanja da sitno piše pa niste mogli brže pročitati. Sljedeći, replika, jeste se vi javili za repliku? Replika, uvaženi zastupnik Turić.
Štovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Ovako u ove kasne sate, danas sam bio dosta zbunjen. Danas sam želio puno toga čuti međutim ja ću biti vrlo kratak, a ne zbog toga što ne bih imao teksta nego i zato što ću vam reći točno dojam koji sam ja ovdje dobio. Ovdje su bili iznošene činjenice, dakle facta non ficta bez obzira što je netko i govorio da mu se pričinilo. Ja u to ne vjerujem, čak ni kolega Roić koji je rekao da je on povjerovao a iz političkog vodića vidio sam da je vjernik kao i ja sam međutim dakle činjenice su se govorile s jedne strane naše Vlade i ministarstva. Oporba, dojučerašnja vlast je to i priznavala. Dakle to je to. Međutim ima jedna druga distinkcija koju ja činim, a to je da je naša Vlada sa velikom zabrinutošću gospodin ministar izišao ovdje, a s druge strane osjetio sam, nemojte mi zamjeriti molim vas jednu malu zluradost gdje je bilo rečeno ovako: mislili ste, hodali ste, nos gore visoko, jedan, drugi, obećavali, kartice, ovo ono, ali kao eto mi smo vama pokazali i doveli u situaciju da vi naprosto ne možete učiniti. I to je činjenica. Pred tom činjenicom ja bih samo rekao gospodinu ministru nešto. Gospodine ministre vi ste mogli odnosno hrvatska Vlada, Ministarstvo koje vi vodite sada i lošije proći. Stoga zahvalite Bogu da nije to baš jako tako. Ali ne zato što ste vi zaslužni ili mi ovdje nego zato što na zadnjim parlamentarnim izborima hrvatski čovjek i građanin je rekao: E to ne može. On je prepoznao stvar. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Turiću. Sljedeći za riječ se javio uvaženi zastupnik Ivaniš, njega nema. Mato Crkvenac, nema. Uvažena zastupnica Zdenka Čuhnil.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. U nepuna dva mjeseca po drugi puta pred nama je izmjena Zakona poreza na dodanu vrijednost. Kad Vladu o nepotrebnosti takvih izmjena nisu uspjeli uvjeriti svi argumenti saborskih zastupnika koji su ukazivali na više negativnih efekata kako za proračun tako i za fiskalnu politiku u kratkom vremenu uspjeli su to predstavnici Monetarnog fonda i gle čuda. Nitko više ne daje konotacije: ucjena Hrvatske ili pak da nam netko drugi kroji fiskalnu politiku ili definira proračunski deficit. Nisam se javila da bih spekulirala što stopa poreza 22% donosi, a šta odnosi već da se zakon dopuni kako bi neprofitne organizacije i udruge ponovo bile oslobođene plaćanja PDV-a na dobra i usluge koje se plaćaju ili primaju iz inozemnih donacija. Naime, samo dva tjedna nakon izmjene Zakona o PDV-u Ministarstvo financija promijenilo je pravilnik o PDV-u kojim je izbrisalo neprofitne organizacije i udruge iz popisa pravnih osoba koje su bile oslobođene plaćanja PDV-a na inozemne donacije, a time i udruge nacionalnih manjina koje primaju donacije iz matičnih zemalja. Sada, rješenjem o Zakonu o PDV-u nevladine udruge i neprofitne organizacije ipak su višestruko diskriminirane jer humanitarne organizacije, zdravstvene, obrazovne, kulturne, vjerske i socijalne ustanove pa čak i športski amaterski klubovi izuzeti su od plaćanja PDV-a na donacije iz inozemstva dok organizacije koje se bave zaštitom i promocijom ljudskih prava, ženskih prava, prava nacionalnih manjina, prava na rad, prava na zdrav i čist okoliš, udruge koje se bave unapređenjem demokracije, a koje vrlo jasno definira članak 3. Ustava nisu oslobođene. U potpunosti razumijem ministra financija da je morao ukinuti pravilnik koji je bio u suprotnosti sa zakonom. To jest po njegovom nezakonit, ali ne i način na koji je to učinio. Ne razumijem njegovu izjavu da su navedene izmjene bile nužne zbog sprečavanja pojave zlouporabe i otežanog nadzora provođenja poreznih oslobođenja te netransparentnih financiranja neprofitnih udruga. Kad zaista porezna uprava ima mehanizme kontrole i samo boljom organizacijom sustava izdavanja potvrda, boljim praćenjem korisnika i cijela procedura bila bi zasigurno jednostavnija, transparentnija, očito bez diskriminacije neprofitnih organizacije i njihovih donatora. Pod izlikom smanjivanja zlouporabe, lakše kontrole nudilo se novo kršenje zakona putem povrata poreza samo odabranim iz državne pričuve. Izvršena je nažalost nova diskriminacija i unutar nacionalnih manjina. Nužno je uvažiti međunarodne ugovore i članak 140. Ustava Republike Hrvatske tamo gdje je to zaista i potpisano. Ali nemijenjanje zakona pravdati činjenicom da Europska unija ne propisuje oslobađanje a upravo s njom imati takovo ugovor o oslobađanju ne zaslužuje komentar. Prošla Vlada obvezala se poticati razvoj civilnog društva, poboljšati načine financiranja. Donesen je Zakon o osnivanju nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva koja, evo da ironija bude veća upravo osnovana danas i promovirana. Time se Hrvatska pridružila zapadnoeuropskim zemljama u poticanju građanske svijesti i započela proces izgradnje domaće infrastrukutre. Ova Vlada je isto u nacionalnom programu za pridruživanje Europskoj uniji u 2004. potvrdila interes suradnje i poticanja razvoja civilnog društva. Stoga još više začuđuje da se od tako male potpore iz donacija nevladinih udruga i organizacija želi uzeti udio temeljem PDV-a i oslabiti rad na programima ovih udruga. U ništa boljoj poziciji nisu niti udruge nacionalnih manjina koja od skromnih sredstava koje dobivaju od matičnih država isključivo za održanje kulturnog i etničkog identitata te za održavanje prostora za rad, mora sada jednu petinu dadti u ime poreza. Ponovno naglašavam pozivati se na međunarodne biletarlne ugovore u kojima to nije precizirao je krajnje neozbiljno. Popšto je zakon o PDV u izmjenama iako ne i članak kojim se definira oslobađanje plaćanja PDVa i stranih donacija, ovo je ipak prilika da se nevladine organizacije udruge i zaklade koje rade na promicanju demokracije ljudskih prava, prava nacionalnih mannina praav na rad, prava na čista okoliš, ugrade u zakon. A tada ministarstvo financija svojim pravilnikom definira izuzetke jer jedino tako neće biti diskriminacije i nejadnakosti pred zakonom i kriteriji će postati jasniji i trasnparetni. U svezi toga podnjeti ću i amandman iako nnjegovu sudbinu po prilici znam jer jevezano normalno samo na izmjene. Ovim amandamnolm problem se bi riješio na transparetan način i propisivanje dodatnih mehanizama porezne kontrole kao što sam već naglasila i boljom organizacijom sustva izdavanja potvrda i praćenja korisnika, cijela procedura zaista bi mogla postait jednostavnja, transparentija. Još jedan puta naglašavam da bi se izbjegla diskriminacija neprofitnih organizacija, i diskriminacija inozemsnih donatora, koja na žalost trenutno ostoji. Apeliram an Vladu i na vas ministrae da ovaj amandamn prihvatite. Kako bi se izgjegli epiteti koje danas na žalost kruže po tisku i kojih pred kojima nismo ni mi imuni, a to je bahatosst, ucjene , korupcija, diskriminacija. Mislim da nam to ne treba. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ministar Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, vrlo je interesatno da oni koji se zaklinju u demokraciju i europe časte i ministra i ministarstvo i vladu takvim epitetima koji su ja ih ne želim komentirati. Međutim ima nešto što bih želio reći nikada u zakonu o porezu na dodanu vrijednost, ne profitne organizacije, ustnove. i druge nisu bile osolobođenje porezna na dodanu vrijednost. Bivši ,ministar je pravilnikom izjednačio neprofitine organizacije i ustanove i udruge sa hu manitarnim organizacijama. Što nije sukladno sa zakonom o porezu na dodanu vrijednost. Kada smo išli na izmjenu zakona i uskladno tome je t rebalo promjeniti pravilnik onda se izmjenilo i ovo. U ministarstvu financija je napravljen jedan razgovor sa predstavnicima udruga, i bio je predsttavnik hravtskog helsinškog odbora na tom sastanku. I onda im jer ečeno da neka se oformi radna grupa koja će definirati oje su to udruge koje mogu biti oslobođenje. Jer u ovolm trenutku u Hrvatskoj ima po nekim informacijama 19 i pol tisuća po nekim 21 tisuća udruga. I normalna stvar da te se udruge ne bave se baš sa time da ne zaslužuju da budu osoblođene. Dakle oformljena je radna skupina i rečeno je da ta radna skupina bi trebala definirait koji vid i način oragnizacije koliiok djelovanje bi trebalo biti udruge, koje bi uvrstili zajedno sa svim ovima koji imaju pravo na oslobođenje porezna na dodanu vrijednost. Dakle to jebilo dogovoreno na na tom sastanku, tom sastanku su bili neki ljudi kojio mogu potvridi sve ovo što ću ja ovdje reći večeras. međutim kada je krenulo postupak u proceduru izmjena zakona o porezuz na dodanu vrijednost, onda više silni razgovori da bi trebalo i što je najbitnije prijedlog o tome da treba definirait koje su to udruge koje bi mogle koje bi se definirale zakonom da su oslobođenje porezna na dodanu vrijednost, nije došao od moje strane. Došao je od starne predstavnika udruga, oni su to predložili da će oni odrediti formulaciju koje su to udruge. Dakle to jebio njihov prijedlog. Ja sam se složio s time. Međutim kada je krenuo ovaj zakon o proceduru, onda sve ono što je bilo dogovoreno na tom sastanku je eleminirano bačeno u stranu, i počele su optužbe. Nas je ministar pokušao potkupiti korupcija i ovo ono, a što sam reako rekao sam njima ako se iskaže kada oni formuliraju koje su to udruge, ako to nisu znatna financijska sredstva se mogu napraviti dvije stvari. DA se njima iz proračuna izvrši povrat uplaćenog porezna na dodanu vrijednost, ili da ako to definiramo da ih uvrstimko u zakon. I to su bila dva prijedloga. I kod tih prijedlgoa ministarstvo i dalje stoji. Međutim na žalost u trenutku kada je ovo krenulo prestalo je svaka komunkacija. Oslobođenje za sve. Vi imate slučaj da se jedan dvorac obnavlja da ga obnavlja udruga, sa donacijama vlasnika toga dvorca. Vi ne možete reći da su oni obveznic PDVa ako je u pravilniku bilo tako napisano kako je bilo. To je istina. To se možeprovjeriti. Druga stvar napominjem da sve donacije koje dođu izvana koje su sukladno potpisanim međunarodnim ugovorima koje obvezuju Republiku Hrvatsku i sukladno sa odredbama članka 140. ustava Republike Hrvatske, imaju snagu nadnacionanog zaknodastva. Dakle svatakva sponzorstva sve takve donacije su oslobođene poreza na dodana vrijednost. Isto tako ,sva sponzorstva koja su sklopljena i sa projektima gdje su ugovorti dsa europskom komisijom i vladom SAD isto su oslobođeni porezna na dodanu vrijednost. Tumačenje ministarstva financija je da i ugovori koji imaju matične države sa financiranjem nacionalnih manjina, da su isto oslobođene poreza na dodanau vrijednost za ona sredstva koja dobiju nacionalne manjine za svoju djelatnosat. nIje problem i u ovim nevladinim udrugama neću ih sada nabrajtu tu, ali kažem oni moraju definirati koje su to udruge koje ulazu u tu kategiriju, koje su to udruge koje ne mogu spasti u tu kategoriju. Prema tome, nije stvar na ministarstvu nego je stvar dobrevolje udruga da definiraju.A to da će netko reći da 19,5 ili 20 tisuća udruga se može samo tako lako kontrlirati mislm da to baš nije izjava koja je točna. Druga stvar nije istina da je ova vlada ovo ministarstvo ili ja kao ministar ukinuo pravo na oslobođenje od poreza na dodanu vrijednost to nikada po zakonu nije ni bilo. Kada sam ja pitao predstavnike ovih udruga pa hoćete li ostati i dalje humanitarne organizaicije kao što ste bili definirani u prošlom pravilniku, ne, mi ne želimo biti humanitarna organizacija. Pa ostaviti ćemo u prošlom pravilnik onakav kakav je bio do sada, ne, mi ne želimo biti humanitarna organizacija. E sada ako govorimo o ...., još bih nešto bih nešto reakoa devizni inspektorat ,je uz ima unaprijed nekoliko mjeseci određen plan svojih kontrola. I slučajno je u ovom trenutku došao jedna tip udruga. I znate što se pojavilo, da je to zatrašivanje iz ministarstva financija. A ja pojma nisam imao kuda su otišli devizni inspektori. I onda mi govorimo da su ti isti demokrati demokratični a mi smo ovakvi kakvi jesmo. Pa zar stvarno inspekcija ne smije otići u kontorlu obavitiredovan posao, i drsuga stvar inspekcijske kontrole što se tiče deviznog inspektorata rade nekoliko mjeseci unaprijed. Pa može se provjeriti kada je prošle godine bilo u istim tim udrugama. Ali najlakše je pod krinkom udruge optuživati nekoga ua nešto što nemaveze sa zdravom pameću. Ako su oslobđenja od poreza navedena zakoom i ako međunarodni ugovori imaju nad nacionalnu snagu, nadnacionalnog zakonodavstva onda ne vidim zašto ova radna skjupina koja se sastala samo jedanput nije definiral ono što su udruge same predložile. Dakle da će definirati koji organizacioni oblik udruge i koliko udruga mora postojati i koliko članova mora to su oni predložili da bi to treba biti nekakav oblik ili način na koji bi se odredilo koje bi te udruge trebale biti po njihovim procjenama to bi možda bilo stotinjak udruga. Ja sam rekao nema problema, napravite to, ja ću dati prijedlog zakona, izmjenu zakona, ugradit ćemo to u zakon. Zašto se to nije napravilo, zašto se sada inzistira da 19 tisuća udruga ima to pravo ja to ne znam. Međutim, iz puno puno razloga se ne može to ugraditi u zakon jer jednostavno danas se može sjetiti tko god hoće, vi znate da po Zakonu o udrugama dovoljno je da tri čovjeka se nađu i da osnuju udrugu i mogu napraviti što god hoće. Po tom zakonu imaju pravo, vi im ništa ne možete. To je jednostavno nešto što je nedopustivo. A mi možemo sad se zaklinjati u civilno društvo u ovo ili ono. Međutim ali ako postoji mogućnost da se to riješi, onda upravo ti koji se zaklinju u civilno društvo bi trebali inzistirati na tome. Vrlo interesantno da gospodin Puhovski se složio s ovim rješenjem i da smo za Hrvatski helsinški odbor našli rješenje bez ikakvih problema. Ali kažem zašto oni koji su predlagali model kako da se to riješi su odustali od tog modela i počeli prozivati preko novina iako je bio dogovor dok ne nađemo rješenje da niti Ministarstvo financija niti udruge će davati bilo kakve izjave prema novinama itd. jer nepotrebno je tu temu napuhavat. Zašto su oni odustali od toga ja to ne mogu reći, zašto su se danas pojavili u majcama "Mi vrijedimo 22%" to mi je isto tako nepoznato. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Ministre kad sam ovdje govorila ispravljam vaš navod, nisam govorila o svim udrugama već sam se točno pozvala na članak 3. Ustava Republike Hrvatske i vrednote koje on promiče, a to je vrlo jedan uski krug vrednota neću ih ponavljati, čuli ste ih. Hvala lijepa. Znači ne 21 tisuća već samo te udruge. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo ponukan prije jedno 15 minuta jednom raspravom saborskog zastupnika HDZ-a počinjem ovo obraćanje sa sljedećom legitimacijom. Ja vidim da se čita onaj politički vodič. Vjernik sam, Hrvat i socijaldemokrata i u svome djelovanju i kao građanin, kao ministar prije, a sada kao saborski zastupnik poštivam pozitivne propise Hrvatske, a isto tako i moralne norme sadržane među ostalim i u 10 zapovijedi, a jedna od njih među ostalim kaže "I ne reci lažna svjedočanstva". Nadam se da u ovih nekoliko minuta bit ću kratak, neću povećati … /Govornik isključen, pa ponovno uključen./ … jer uistinu imam razumijevanje za neke od nervoza koje su prisutne, koje su se ispoljavale čitav ovaj dan jer se odustaje od jednog temeljnog predizbornog obećanja, a to je smanjenje PDV-a. Ali ono što me možda malo više čudi, što možda i kazuje da smo ipak na dobrom tragu, da je pomak napravljen, da se manje nervoze kod vas pokazalo kada su hrvatski generali odlazili u Haag. Što više, redovitim avionskim linijama. Pokušali smo o tome postaviti pitanje u ovome Saboru, mjestu kojem bi se trebalo o tome razgovarati, međutim svi zahtjevi i apeli saborskih zastupnika oporbe nisu naišli na razumijevanje. Ne znam zbog čega strah? Posebno ako se sjetimo, a možda i tu leži razlog tome kako se bivša Vlada ocjenjivala zbog suradnje sa Haagom pa su joj lijepljene etikete "izdajnička", "četnička" i sl. Sam sam bio recimo u Gospiću kada su se neke vaše kolege vezivali lancima pa mi je rečeno da sam komunjara, četnik, izdajnik, a danas gle čuda stvari su se malo promijenile. Da li je to ono što piše u jamstvenoj kartici ili kako se kaže vratiti dostojanstvo ne znam čega, jer u tome vraćanju dostojanstva vaši koalicioni partneri sada legitimno postavljaju pitanje i uvođenja neke nove himne pa kažu to bi mogla biti "Bože pravde" ili kako se već zove. Smatram da u Hrvatskoj može biti samo jedna himna "Lijepa naša" a da svi građani bez obzira na nacionalnost moraju biti ravnopravni. Ovo kažem da bih pokazao kako je upravo na tome primjeru ova Vlada počela gubiti vjerodostojnost. Sljedeći korak je evo upravo danas, to je ova rasprava oko PDV-a, odustajanje od nečega što je najavljivano na sva zvona. Sutra, odnosno danas jer smo već prešli ponoć, bit će i odustajanje od ribolovnog pojasa, odnosno ono što je trebalo biti gospodarski pojas, ono što ste vi tražili. Nadam se da će sutra premijer doći na obranu toga prijedloga jer sjećam se da je nekada znao doći upravo u ovo vrijeme kada je trebao širiti obećanja, a danas ga nema. Tako da u potpunosti razumijem i poziciju ministra Šukera kojem zasigurno nije jednostavno i onu nervozu koju možda on nekada iskazuje da li verbalno ili body language kako se to kazuje, zato treba imati razumijevanja, barem mi ministri trebamo pokazati tu solidarnost. Ali ne znam čemu baš tolika nervoza kod vas saborskih zastupnika. Pa da skratim, ovo će biti vjerojatno tek jedan od uvoda, bit će još dosta takvih rasprava. Bilo bi dobre da se one vode u jednome civiliziranome ozračju ako ne već ozračju punog razumijevanja te će doći i pitanja što je sa povratom duga umirovljenicima, čujemo da se zakon priprema, vjerujem da ćemo ga vidjeti. Što je sa porodiljnim naknadama, vidim da su argumenti ministra Šukera u ovome trenutku prevladali u odnosu na neke koji su zagovarali formiranje alimentacijskoga fonda. Nadam se da ćemo i dočekati taj famozni Zakon o pravima hrvatskih branitelja koji neće koštati 10, 20 ili 100 milijuna kuna već koji će koštati ako to napravite kako Bog zapovijeda, a to je vratite onaj zakon iz 97. nekih milijardu, milijardu i pol zajedno sa obećanjima koja su data za pripadnike Hrvatskog vijeća obrane, jer prijedlog koji je izradila prošla Vlada kaže se da je bio loš, a neki novi do dana današnjeg nismo dobili. Taj loš košta nekih 500 milijuna kuna. Ono što mene, ne znam da li da kažem boli jer sam već naučio na niz optužbi, lažnih optužbi, to je da se ono bivše Ministarstvo hrvatskih branitelja, kod rasprave pronalaska argumenta da se smanji PDV iskoristili i na toj famoznoj sjednici Vlade, gdje su se pojedini ministri razmetali sa nepravilnostima koje su pronašli. To ne bih govorio jer sam mislio da mi uistinu razumijemo se međusobno, da čitamo i slušamo ono što bude objavljeno u medijima, ali izgleda da to nije slučaj jer je jedan od saborskih zastupnika mahao nekakvim ugovorima, ali ne svim. A što je, što sam rekao? Na optužbu da su neki ministri potpisivali ugovore nakon što im je istekao mandat rekao sam da je to apsolutno nemoguće. I složio sam se sa premijerom Sanaderom, ako je to točno ti ministri trebaju kazneno odgovarati. I zatražio sam neka Državno odvjetništvo požuri sa istragom toga slučaja. Vrlo brzo jer sam također dodao da sam spreman snositi sve konsekvence ne samo kaznene već i političke. Otići iz politike, ali pod uvjetom da to obeća i ona strana koja je te optužbe podastrla Vladi. Već sutradan slijedio je reter od državnog tajnika tog ministarstva koji je rekao da ugovori su potpisani prije, ali su došli naknadno. A sve se to može vidjeti i sve sam to rekao par tjedana prije, u knjigama istoga ministarstva. Naravno, optužba jednom dana i dalje se pronosi, a riječ je o milijun kuna. Sada dotična potpredsjednica kaže, nije potpisivano, nije tvrdila da je potpisivano prije, ali taj ugovor, za taj ugovor nije znala. A jedan od prvih njezinih poteza bilo je upravo slikanje sa tom djecom, bolesnom djecom koja čekaju operaciju srca što je prije dvije godine akcija pokrenuta i mene čudi kad je slikanje u pitanju, tada se kaže to je akcija ministarstva. A kada treba platiti jedan jedini milijun koji je planiran u proračunu od 3,3 milijarde kuna onda je to problem, onda je to naslijeđe nekoga drugoga ministra. Pa stvarno žalosno. Ja sam spreman ako ti ljudi u ministarstvu, niste vi krivi, ministre Šuker zbog takvih izjava. Ako nisu u stanju pronaći tih milijun, bez problema ću ih pronaći, ali ne možemo jednom tvrditi jedno, reći to je akcija ministarstva, a drugi puta kada treba to izrealizirati, od 2 milijuna platiti preostalih milijun, e onda su to obveze nekih drugih, a sve to da bi se, završavam, da bi se pronašao razlog i još jedan od argumenata kako je bivša vlast varala. Stvarno, ako ćemo varati na bolesnoj djeci, e onda bolje da se niti ne bavimo politikom. Hvala.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik, potpredsjednik Luka Bebić.
Upozoravam na članak 210. Poslovnika koji kaže u 1. stavku da govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Onda ako niste uočili da se o svemu govorilo osim o PDV-u.
Da. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik gospodin Ivica Pančić, netočan navod je da je hrvatska Vlada slala generalne u Haag i izbjegavala raspravu o Haagu. Generali su se sami javili da opravdaju tekovine obrambenog Domovinskog rata dok su u isto vrijeme, za razliku od generala, neki bježali nekoliko puta sa bojišta. Što se tiče Božje pravde, kao beogradski student ste to često i rado slušali. Sada vam najednom to ne odgovara. Božje pravde se neće pjevati u Hrvatskoj i nemojte širiti neistine. Hvala.
Poštovani ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Ivica Pančić.
... [[Govornik se naknadno uključio.]] gospodina Mlinarića koji je ustvari začetnik te koalicije sa SDSS-om, a istovremeno brani dječacima srpske nacionalnosti u klubu u kojem je predsjednik da igraju na pojedinim turnirima, da prestane vrijeđati moju malenkosti. Ne znam gdje ste vi, gospodine saborski zastupniče, završili fakultet, vjerojatno niste, ali to nije problem. Ja sam ga završio u Zagrebu 92. godine, a jedino što znam od himni to je "Lijepa naša", a ni u primisli nikada nisam slušao, možda gospodin Pero Mlinarić sa svojim prijateljima iz Borova sela je slušao Božje pravde.
Poštovani zastupnik Niko Rebić, ispravak netočnog navoda.
Uvaženi zastupnik, gospodin Pančić dakle, iako se deklarira kao vjernik što je čudo za njegovu partiju, netočno tvrdi, netočno tvrdi da nije bilo nervoze kad su generali odlazili u Haag. Ne znam kojim metrom on mjeri nervozu međutim istinita činjenica je i to je kompleks koji boli njega i njegovu partiju što hrvatski narod, hrvatski branitelji nikad njega kao ministra i njegovu Vladu nisu prihvatili kao svoju. Toliko o hrvatskim braniteljima.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Ivica Pančić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Ispričavam se. Mislim da je gospodin saborski zastupnik i dalje nastavio vrijeđati mene i moje kolege iz Socijaldemokratske partije Hrvatske. Pogledajte u svoje redove. Nikad nisam bio član partije, a u vašim redovima sjede ljudi koji imaju možda više staža u toj partiji nego što ja imam godina. Tako nemojte vrijeđati niti njih, molim vas.
Molim vas, mir. Evo, vidimo sad do čeg dovodi kad se ne drži teme, onda se ispravljaju navodi koji nisu u vezi sa time. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić, ispravak netočnog navoda.
Ja sam se javila za povredu Poslovnika, ali mogu ispraviti netočan navoda, bilo je čitav niz netočnih navoda. Pomoćnik je, rekao je gospodin Pančić, podsjetit ću vas, znam da su rani jutarnji sati, a povrijedili ste i članak 210. i 214. usput da vam kažem jer ste vi nas vrijeđali u svom izlaganju. Isto tako je rekao da vezano uz operaciju djece, uz potpredsjednicu Vlade, uz zamjenicu, da on može pronaći milijun kuna ako to naši pomoćnici ne mogu. Pa normalno da ih može pronaći kad zna gdje ih je i ostavio.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Da, već je bilo govora o povredi Poslovnika, ja bih još jedanput ponovila taj članak 220. Naime, 210. tema je potpuno promašena. Gospodin zastupnik ili kako je sam sebe nazvao njegova malenkost je veliki dio teme potrošio na lance, na četnike, na Božje pravde, na ugovore koji mu sada smetaju, a nije se držao uopće teme, i zato je to i dovelo do ove rasprave koja nema nikakve veze sa PDV-om. Apsolutno nikakve.
Poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću se ipak držati teme i ispravit ću netočne navode. i štovani kolega Pančić se netočno poistovječuje s ministrom Šukerom izrazom "mi ministri" to je velika razlika. Jer štovani kolega je bivši ministar, a ministar Šuker je učinio veliki posao za ovih 5 mjeseci sljedeći tragove onih sredstava koje ste vi "ostavili" u proračunu. i netočno je kad štovani kolega Pančić kaže da su to lažne optužbe na njegov račun. Optužbe su bile stvarne, jer su mnogi branitelji, invalidi i njihove porodice ostali bez sredstava za život u periodu dok je štovani kolega bio ministar navedenog ministarstva.
Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Ispravljam gospodine predsjedniče netočni navod mladog gospodina zastupnika, da smo nervozni i gledao je u mene, ja nisam uopće nervozna ni nakon 17 sati ispravljanja krivih navoda. Sasvim sam smirena i zadovoljna što su argumenti brojki točni, pobjedili sve one druge. A vama kao vjerniku bih samo u tom grču u kojem stalno jeste zaželjela puno Božjeg blagoslova. Hvala. Neću ispravljati ostale navode, jer bih bila izvan Poslovnika, uopće niste raspravljali o temi. Dakle, neću ispravljati ono što nije bilo u temi. Hvala.
i poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče. Kolega Pančiću, komuniste iz HDZ-a vratili smo vam hvala Bogu 2000. godine, izgubili smo izbore i hvala Bogu da su otišli vama. No, molim. Zatim moram žuriti, promjena stope PDV-a na 20% se događa danas, odnosno ponovo se vraća na 22% iz poznatih razloga, ovdje struka objašnjava i struci, moramo s vaše strane vjerovati. Gospodarska stabilnost u četiri godine koje ste vi obećali stečajevi, radna mjesta, umjesto radnih mjesta, 400 tisuća nezaposlenih. Revizija pretvorbe i privatizacije, uklanjanje korupcije. Što to niste učinili? Jer na tom putu našli bi vaše SDP-ovce, a manje HDZ-ovce. U zdravstvu i socijalnoj sigurnosti 7,5 milijardi. A Bože moj nisam ja to kriva, to ste sami napravili, ne nama, nego hrvatskom narodu. i ako je gospodarska stabilnost, što to znači Viktor Lenac? Neka mi jedanput gospodin iz vaše stranke to i objasni. A što se tiče himne gospodine Pančiću, vi ste meni dužni ručak i ja vama, dalje ćemo razgovarati na ručku. Pod programom HDZ-a u ovom visokom domu zapjevala se Hrvatska himna i ona će biti za vječnost. Drugo, i na kraju..
Polako, ostavite drugo za ručak, za doručak.
Ma ne mogu, evo umjesto, nema vremena iščitavi što su obećali braniteljima dogodilo se prevođenje.
Dobro. Ja bih apelirao na kolegice i kolege da po svojoj dobroj volji malo skrate rasprave. Ivo Josipović, nije tu. Zdravko Sočković, poštovani zastupnik. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. U prilici smo danas slušati niz izlaganja koja ćemo moći podijeliti na one koji će govoriti da do smanjivanja PDV-a nije ni trebalo doći ili kako je rekao SDP-e prilikom rsprave o PDV-u da je snižavanje stope nedovoljno promišljeno predizborno obećanje HDZ-a kao i da je ponovno vraćanje stope PDV-a na 22% posljedica pritisaka Međunarodnog monetarnog fonda prilikom sklapanja novog stand by aranžmana za što nema niti jednog argumenta. I možemo podijeliti i na one druge koji će nizom argumenata dokazivati zašto se PDV-e treba vratiti ponovo na 22%. Želim zaboravni SDP-e potsjetiti da je u izbornoj kampanji za izbore održane 3. siječnja 2000. godine obećao smanjenje PDV-a sa 22 na 17%, što naravno nije ispunio. HDZ-e je u kampanji obećao smanjivanje PDV-a sa 22 na 20% oslanjajuće se na stanje proračuna i zaduženja da je tako kako je prikazano od strane tadašnje vlasti. HDZ-e je stopu PDV-a smanjio uz odgodu primjene do 1.1. 2005. godine upravo zbog veće zaduženosti državnog proračuna od prikazanoga. A nakon toga što smo utvrdili da veliki dio obveza uopće nisu u Ministarstvima niti evidentirani, pa ste na taj način prevarili Međunarodni monetarni fond i međunarodnu zajednicu da je stopa proračunskoga deficita 4,5%, iako je i sam MMF utvrdio da je stopa 5,9%. Prevarili ste i hrvatsku javnost neistinim prikazivanjem stvarnoga stanja u Ministarstvu financija. i šta je preostalo Hrvatskoj vladi, nego da nakon svega toga do kojega smo stanja došli predloži da vratimo stopu PDV-a na 22%. Kako je primjena manje stope trebala biti u 2005. godini ništa se neće promijeniti i PDV-e će ostati kao i do sada, pa time nije nanešena nikome šteta. Neistinito je do sada prikazano sljedeće. Bez odluke Hrvatskog sbora došlo do povećanja financijskog plana, HAC-a u kojem su obveze HAC-a povećane za milijardu, 1 milijardui 120 milijuna kuna. Dospijeće neplaćenih obveza bolnica prema veledrogerijama do kraja 2003. godine iznose 533 milijuna kuna, a to znači da su te obveze postale obveze proračuna u 2004. godini. Ministarstvo za javne radove realiziralo je preko HBOR-a sredstva od 577 milijuna kuna, što naravno nije niti evidentirano u državnom proračunu za prošlu godinu. Ministarstvo mora i prometa i veza povuklo je kredit 241 milijun kuna, koji naravno u Ministarstvu nije evidentiran. Kratkoroćni krediti HŽ-a za plaće u visini od 900 milijuna nisu u ministarstvu evidentirani, ali dospijevaju na naplatu ovoj Vladi 400 milijuna kuna u 6 mjesecu, a 500 milijuna kuna u 12 mjesecu 2004. godine. Možemo govoriti o knjiženjima i načinima obračuna koliko god želimo. Ali zaista gospodo ne možete nikoga u ovoj Hrvatskoj uvjeriti, da ako netko ne evidentira i ne iskaže 3,5 milijarde kuna, te ih ne uknjiži u rashodovnu stranu proračuna, što je to ako nije prevara i lažno iskazivanje stanja te obmana cijelokupne hrvatske javnosti.
Replika. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa sam već ovdje govorila oko toga kakva su obećanja SDP-a bila i kako su ona završila. Mi smo to pošteno priznali. Jesmo u jednom trenutku predlagali, imali smo takav prijedlog zakona 99. godine ovdje u Saboru, krajem 99. godine. Nismo rekli da nismo znali šta nam je ostalo, nego smo rekli pogriješili smo, nije dobro smanjivati stopu PDV-a bolje ići na smanjenje onih poreza koji će pogodovati gospodarstvu. Povećali smo zato neoporezivi dio dohotka da mu neto plaće povećamo. Smanjili smo porez na dobit da se olakša gospodarstvu. Smanjili smo doprinose. Dakle da se također olakša gospodarstvu, da cijena rada bude niža i da se poveća konkurentnost. Vi ste predložili 20%, nećete priznati da ste pogriješili, naravno niste to ispunili, neće se to moći nažalost ispuniti vjerojatno u ovom mandatu, možda nećemo to raditi niti u onom sljedećem, na početku sljedećeg mandata ali nemate hrabrosti priznati da ste pogriješili a u samom obrazloženju ovoga prijedloga zakona kažete, sama Vlada kaže da je to zbog toga, zbog pregovora sa MMF-om. Da ne govorim o tome da čitav prošli mandat na čelu sa kolegom Šukerom stalno ste nam zamjerali zašto idete u pregovore i u stand by aranžman sa MMF-om.
Isto replika, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Da, koristiti ću svaki puta vrijeme za repliku da bi rekao, na današnjem danju, ili izvinjavam se, jučerašnjem danu raspravljali smo Izvješće o izvršenju proračuna 2003. o svakom podatku ste mogli raspraviti. U tom izvješću vrlo jasno piše i dokumenti su jasni da je deficit utvrđen po zvaničnoj, zakonskoj, hrvatskoj regulativi 4,9 ili 5%. To je deficit. Nije 6,7. I još nešto je bitno, to piše u dokumentima koje smo raspravili, napisalo ih je Ministarstvo financija. Govori se o brojkama neplaćenih računa iz prethodne godine. I to nije sporno. Osim što se sporimo o nekim brojkama, o nekim brojkama, znači govorimo o tome što nije plaćeno, sve je to evidentirano a nije plaćeno u prošloj godini. Prema tome, moramo shvatiti da dokument koji govori o ostvarenju proračuna u 2003. godini je jučer bio pred svima nama i možemo ga pročitati. I ono što je najvažnije, svaki taj podatak bio je poznat u posljednjih pet mjeseci. Jer je to bio izvor sukoba aktualne vlasti sa samima sobom. Kako opravdati da ne možemo izvršiti izborno obećanje. Da li želimo dobro, ne opterećujemo građane ali to je dio političkog rada. Da možemo nastaviti idućih 5 mjeseci ali ne vjerujem da ćete moći opravdati problem kako realizirati potrošnju.
Još jedna replika. Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U raspravi poštovanog kolege zastupnika sve je frcalo od laži, neistina i obmana koje je kakti počinio HDZ, SDP. .../Tko?/... SDP. Dva citata. Prvi, kolega Goran Jandroković u ime Kluba HDZ-a, citiram doslovce: "Navedeno porezno smanjenje, potvrde vjerodostojnosti Vlade i premijera dr. Ive Sanadera te poruka građanim Hrvatske da će predizborna jamstva koja je dala HDZ biti ostvareni." Citat drugi premijer Sanader: "Nismo dali obećanje za smanjenje PDV-a već smo dali jamstvo.". Toliko o lažima, toliko o obmanama pametnome dosta.
Ministar Šuker.
A kao što reće uvaženi zastupnik Linić, on je cijeli dan govorio i ja cijeli dan govorim, osnovni problem je rekli ste jednu netočnost a to je da ovih 3,5 milijardi su evidentirani u proračunu, to nije istina. Ono što ste htjeli evidentirati, tako vam je i prikazano. Tu se pokazuje korektnost ove Vlade. Niti jednu vašu brojku nismo promijenili. Ali smo hrvatsku javnost morali upozoriti na način vođenja državnih financija. 3,5 milijarde kuna niste namjerno evidentirali u državnom proračunu te bi krivo pokazali makroekonomske pokazatelje, da bi krivo iskazali deficit. Sami ste priznali na razgovoru kod premijera Sanadera da se slažete sa onim što sam rekao što se tiče milijardu i 600 milijuna kod HABOR-a, da je to trebalo biti evidentirano. E da je samo tih 577 milijuna evidentirano u proračunu prošle godine deficiti je već 5,4, 5,5%. Prema tome nemojmo jedno drugima uvjeravati, to je zakonski dokumenat. Gospodine zastupniče dobro znate da vi ste odredili da se sa ovim Zakonom o proračunu da se hrvatski proračun vodi po keš principu a istovremeno vas je Međunarodni monetarni fond pročitao i tražio je da potpišete stand by aranžmanu da se se deficit računati prema modificiranoj metodi. Upravo zbog toga jer su znali kako vodite državne financije. I osnovni problem ove Vlade je vaše ne evidentirane obveze u državnoj riznici. Ako postoji državna riznica kroz nju se moraju evidentirati svi rashodi, vi to niste napravili. I možete pričati što god hoćete međutim, ovaj dokumenat samo pokazuje korektnost ove Vlade. Meni u ni jedno momentu nije palo na pamet da proknjižim niti jednu stavku koju vi niste htjeli proknjižiti u proračunu. Ni u jednom trenutku. Zašto? Vi ste odgovorni u tom trenutku za te financije, ovo sve što nije proknjiženo što se plaća ove godine postoje dokumenti. Neka dođe koji god hoće nezavisni financijski stručnjak i neka kaže je li to trebalo biti proknjiženo ili nije. U kojem to knjigovodstvu, hoćete trgovačkih društava, hoćete ustanova, hoćete proračuna se trošak ne knjiži u onom trenutku kada nastane, ni u jednome. U kojem se to knjigovodstvu povrat kredita knjiži kao trošak? Ni u jednome. Prema tome, to su osnove ali kažem voditi politiku na đemdo, trošiti ono što nemaš, to je bila karakteristika prošle Vlade u svim segmentima. Trošili ste više nego što je bilo u državnom proračunu i to je osnovni razlog zašto ste nas zadužili da sljedeće dvije, tri godine ćemo imati grdih problema da to sve poplaćamo. A za svaku ovu cifru potpišite da je ne treba platiti da ćete vi to podmiriti sa privatnog računa, dapače, ja pristajem. U svaku ovu cifru za koju tvrdite da nije trošak. HAC. Tko vam je dao pravo ako je ovaj Hrvatski sabor, ne vama osobno, nego Vladi tko je dao pravo a koji je Hrvatski sabor dobio financijski plan. I ako reko da se u cestogradnju može uložiti 5,5 milijardi kuna, tko je dao pravo nekome da uloži milijardu i 700 kuna više mimo ovoga Sabora. Možemo mi pričati koliko god hoćemo o tome kako je potrebno. Nitko ne spori da ceste treba graditi. Ali zašto to nije prezentirano ovom Saboru, zašto to nije prezentirano hrvatskoj javnosti da će se u 2003. izgraditi iz inih razloga za milijardu i 700 kuna više cesta, da će to možda biti jeftinije zbog toga jer je operativa na terenu, da su se neki radovi ranije završili, dakle, tisuće razloga je bilo da se to napravi, da Hrvatski sabor usvoji izmjenu toga plana. Ali osnovni problem je bio znate u čemu. U tome što prilikom određivanja deficita za 2003. godinu rečeno je deficit Hrvatskih autocesta može iznostiti 2%. I mimo tog deficita ne može ići gore. A s obzirom da je tih 2% sadržano u one 3 milijarde i 600 koliko je bilo u računu u ovom financijskom planu u ukupnom iznosu 5 milijardi i 600 normalno da tih milijardu i 700 kuna niste mogli ugarditi u plan. I to stoji u dokumentima. I sada vi uvjeravate, piše nutra, pa naravno da piše, ne pada mi na pamet, nikada u životu nisam preknjižavao dokumente pa nisam ih ni sada htio preknjižiti ali politika na đemdo više ne stanuje na više ne stanuje na Markovom trgu.
Poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Svaka Vlada ima pravo donositi svoje strategije i svoje programe isto ko i svaka, kao što i svaka opozicija ima pravo biti protiv njih. Tako je i HDZ-ova Vlada osjetivši da može učiniti nešto za standard građana predložila sniženje stope PDV-a jer je to porez koji će izravno biti ugrađen u podizanje standarda. Opozicija je bila protiv. Nema prostora 3 i pol milijarde će se utrošiti, a trgovci će to uložiti u svoj profit i neće se nikako moći vratiti građanima. Građani neće ništa osjetiti. Svaka Vlada nosi svoju odgovornost, odgovara prema svojim biračima. Ne morate brinuti da HDZ-ova Vlada ne zna svoju odgovornost i da neće odgovarati za svoje postupke prema biračima. To je sigurno naša odgovornost i mislim da u tom smislu ne morate vi na to podsjećati. Vi imate dovoljno i predovoljno svojih stvari koje još uvijek traju i još su uvijek u svježem sjećanju, da ih sada posebno ne nabrajam. Ono što je bilo osnovno čime se vodila HDZ-ova Vlada to je da svaka odgovorna Vlada, a to je ova prethodna odgovorno vodi državu. Transparentnost koja je bila u političkom izričaju, svaka druga riječ pretpostavilo se da ima i točne podatke, da su točni podaci koji su objavljeni u publikacijama i Hrvatske narodne banke i drugim statistikama, da je točan iznos deficita i s tim podacima je išla u svoje planove. Normalno da se sada pokazalo da državna riznica ne funkcionira, a državna riznica je složeni sustav proračunskog i financijskog upravljanja državnim prihodima i rashodima. Smisao riznice je da država u svakom trenutku zna kojim sredstvima raspolaže zahvaljujući jedinstvenom računu Proračuna na koji pristižu svi državni prihodi i primici iz kojeg se isplaćuju svi državni izdaci i druga plaćanja. E, da je tome bilo tako onda bi svi prihodi odnosno svi rashodi bil evidentirani. Onda ne bi mogle biti nikakve promocije posebnih projekata niti posebnih ministara jer bi se onda sve lijepo znalo i vidjelo. Ovako kad državna riznica nije ustrojena, kad postoje mogućnosti da se država zadužuje a na pojedinim računima poslovnih banaka postoje određeni, određena sredstva za koje se ne zna, e onda tu ima razno raznih mogućnosti. E upravo iz tog razloga se događa i to da je sada HDZ-ova Vlada prisiljena, prisiljena da napravi ovaj potez, ali to znači da ima hrabrosti jer želi stvoriti transparentan sustav vladanja i upravljanja državom. Ja ne želim puno ulaziti u nekakvu razvojnu problematiku gospodarstva jer je kasno, ali bilo je ovdje rečeno da je bivša Vlada ulagala u razvoj i da je, da su to pokazatelji koji su sigurno očiti. Međutim rast BDP-a odnosno bruto domaćeg proizvoda bio je prije svega tendiran na osobnoj potrošnji i na rastu državnih investicija. Čim je HNB donijela mjere i čim je prestala kreditna politika prema građanstvu i drukčiji su pokazatelji. Toliko o tim silnim uspjesima. To ne znači da mi jedni drugima želimo neuspjeh. Dapače, svi moramo biti na tragu hrvatskog interesa, ali onda ne smijemo voditi dvoličnu politiku. Hvala.
Hvala. Replika poštovani zastupnik Slavko Linić.
U čemu se mi razlikujemo? I gdje je razlika? Razlika je u tome da u 5 mjeseci ove Vlade donosimo odluku, smanjujemo PDV 2%. Ta ista Vlada prije odluke o smanjenju jamči građanima Hrvatske da ih je bivša Vlada prevarila za 12 milijardi kuna. 12 milijardi kuna neevidentiranih plaćanja, različitih metoda. Prema tome Vlada donosi odluku o smanjenju, a u isto vrijeme govori o 12 milijardi 5 stotina milijuna neplaćenih obveza, neplaćenih obveza. To je pozicija hrvatske Vlade u posljednjih 5 mjeseci. Danas trebamo završiti raspravu o tome da odustajemo od smanjenja PDV-a. Ali odgovorno je. Zbog čega? Pa zbog toga što ih je MMF uvjerio da je neodrživ takav pristup državnim financijama. Neodrživ pristup, MMF ih je uvjerio. Ali danas i jučer, što želimo reći? Ne. Kriva je bivša vlast. Pa 5 mjeseci govorite isto. 5 mjeseci govorite isto. Prema tome znali ste te podatke. I to je problem. Treba priznati pogriješili smo.
Ministar Šuker.
Taj isti MMF je došao u misiju u 9. mjesecu, mjesec i po dana prije izbora izričući hvalospjev ovoj Vladi. Tada je MMF bio dobar, vjerodostojan, tada se deficit računao po metodama i tada je bilo divno i krasno. Međutim nitko ne voli kad mu netko u životu prodaje fore i kad mu gura nešto ispod leđa. Tako isto taj isti MMF, ti isti ljudi kad su bili u HATS-u, kad su bili u HABOR-u, kad su bili u HŽ-u nisu oni prihvatili našu priču. Onda su rekli: bivša Vlada nas je prevarila. To što je vama gospodin Demekas rekao gospodinu Liniću to vi recite, ja to neću ponavljati, ali isto tako taj isti MMF je rekao da je bivša Vlada napravila deficit po metodologiji po kojoj se to radilo otkad je ona surađivala s njima od 5,9%. Pa ako je taj MMF vama bio tako dobar u 9. mjesecu neposredno u predizbornu, prije predizborne kampanje onda taj valjda isti MMF nešto vrijedi i na početku ove godine. Druga stvar, nije istina da MMF je nešto prisilio. To ako je vaš prisiljavao to je vaš problem. Mi smo ovdje razgovarali o čisto ekonomskim kategorijama. Međutim vrlo teško je staviti u ekonomske kategorije nešto što s ekonomijom nema veze jer ako potrošite novce nigdje ih ne evidentirate, ako državno ministarstvo preuzima obvezu da će vratiti kredit za nekakvog privatnog poduzetnika koji radi nekakav posao, oprostite to baš nisu poslovi kojima se trebaju služiti državne financije. Dakle ako je to netko skužio, ako je to netko shvatio isto je tako netko skužio kako obračunavate radove na autocestama pa je u prvom pismu namjere promijenjene su neke stvari i tako dalje. Prema tome ako je MMF vama bio dobar u jednom trenutku, a nama je dobar i u ovom trenutku kad ne govori ovako kako hoćete. Međutim jasno je predstavnik jedne međunarodne institucije rekao što misli o politici s kojim se vi toliko ponosite s kojim svi toliko hvalite, a to je da niste izvršili ni jedan kriterij MMFa i ste ovu vladu u sudbonosnim tenucima za RH kada se treba donjeti odluka i o pozitivnim avisu i kada sea treba donjeti odluka o određivanju datuma za pregovore za priključiavnje u Eurposkoj uniji. Vi znateda Europska unija nema svoju ekonomsku gospodarsku komisiju nego da koristi udruge Međunarodnog monetarnog fonda. Vi dobro znate samo to nećete reći jer ste progoarali sa tim ljudima dobro znate kako oni rade i kako funkcioniraju da taj Međunarodni monetarni fond ili po dolasku u Hrvataku ili po odlasku iz Hrvatske svraća u Brisel i podnosi report. Prema tome u ovim trenucima koji su sudbonosni za Hrvatsku za budućnost Hrvatske se nitko ne može dozvoliti da se igra sa buudćnosti ove Hrvatske. A najmanje ova Vlada. Prema tome pregovori sa međunarodnim monetarnim fondom su se vodili i bazirali isključivo na ekonomskim kriterijima. Bezh prisile bez ičega. Dakle u onom momentu kada smo sve stavili na stol kada smao napravili projekkcije proračuna za 2005., 2006., 2007. godinu kada je došla sugestija bilo bi najbolje da odgodite primjenu PDVa zbog toga i toga, između ostaloga i zbog totga što ste vi napravili a niste platili mi morao platiti. Nije bilo se lako odlučiti premijeru SAnaderu na ovaj potez. Niti hrvatsko vladi. Ali je krajnje nekorektno da nakon 24 sat vi idete nas nešto uvjeravati što srednjoškolci znaju kako se neke stvari knjiže.
Poštovani zastupnik LJubo Jurčić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gkospodine minisstre kolegic ei kolege. Nakon jučerašnjei današnje žučne i temperamente rasprave slušatelj bi mogao zaključiti da se Hrvatska nalazi u vrlo lošoj situaciji. Međutim sa ekonomskog gledišta to uopće nije tako, deficiti postoj eto je prirodno za zemlju koja se ravuzija. Licitiranje deficitom je sasvim prirodno u jednom tijelu koje više političko nego ekonomsko pa svako to gleda sa svoga gledišta. A praav metoda po kojoj će se utvrditi koja je stvarnaveličina deficita pokazat će se povjena metoda kada se sve to fakture plate to ćeo znati za 2,3 g odine i tako dalje. Međutim što se tiče hrvatke ekonosmke situacije ona nije ni blizu tako loša kako bi mogla proizići iz današnje diskusije jer to pokazujekreditni rejting Hrvatske. ja znam da ministar Šuker ima dosta problema i dosta posla da pokaže da pohvate svete deficite, fakture. Ali isto tako ima velike mogućnosti upravljanja tim deficitom i hravtskim dugom b udući da Hrvatska ima kreditni rejting ima povolje uvjete i to je neminovnost. Isto je tako sigurno da svaka vlada koje dođe moranaprviti koraj naprijed. I biti će posla i za ovu vladu i za sljedeću vladu, jer Hrvatska je vrlo daleko od jedne uređene dražve, i po političkom i po ekonomskom sustavu. Ono što sam ja danas mislio diskutirati je azpravo o proračunskom deficitu kao intrument ekonomske poliitke. Budući kada je ovaj zakon o smanjenju PDVa bio na rasproedu u Hravtskom saboru onda se raspravljalo o posljedicama smanjenja PDVa. Na današnju diskusiju me potakla obrazloženjekoje sam nalazio u materijalima gdje kaže, da fiskalne prilagodbe koje je nužna i zbog pristupanja europskoj uniji, budući da prema kriterijima koje vrijede u europskoj monetarnoj uniji, deficig općega državnog proračuna en bi smio biti veći od 3%. Iz ove ovdje izjave iz ovoga ovdje obrazloženja čini se da se tu miješaju dvije bitne stvari. A koje opet nisu bitne za ovaj parijedlog zakona. naime, zapristupanje eurpskoj uniji nije uvjet proračunski deficit od 3%.Toga uvjeta u pristupanju europskoj uniji nema. Ali je točno da je to uvjet odnosno ...kriterij za pristupanje europskoj menetarnoj uniji. A to su dijelom se preklapaju ali i različite su stvari. A Hrvatska sada nije u pripremi fazi za europsku monetarnu uniju, nego za europsku uniju. Ta europska monetarna unija je zapravo kada se bude Hrvatska pripramala da napusti nacionalnu valutu kunu i prihvati lsužbenu valutu euro. Ali prije toga postati članica EU. U nikm sluačju to znači nije kriterij za pristupanje europskoj uniji, to potvrđuju i deficit upravo primeljeni članica u EU. Češki proračunski deficit je 12,9%, Malta ima 9,7%, mađarska ima 5,9%, Cipar ima 5,3%, Poljska ima 4,1% , Slovačka ima 3,6%. Dakle ova rasprava s toga gledipšta današnja možćda je bila malo promašena. Poznato je također da se sve novo primljene članica EUa nisu postale članice europske monetarne unije za koje vrijedi ovaj kriterij 3%. I za većinu njih će trebati najmanje 5,6 godina. Planira se da Slovenija će ući u europsku monetarnu uniju znači preuzeti će euro kao nacionalnu valutu, 2007. možda 2008. godine. Pa vjerojatno će i Hrvatskoj nakn primanja u europsku uniju trebati nekooliko godiona, za pristpanje europskoj monetarnoj uniji gdje je taj cilj 3%. Proračunskog deficita pa Hrvatska ta uvjet koda agencije neće trebaiti postići još nekoliko godina vjerojatno do 2009. 20010. vidjetie ćemo kako će se razvijati situacija. U svakom slučaju po tom kriteriju se sad ne bitrebalo brinuti. Drugi razlog zašto sam se javio za diskusiju je ova tvrnja ograničenja proračunskog deficita od 3% je možda malo ...to će ministar mokže odgovoriti kasnije. Možda vlada nagovještava da će se odreći jednoga snažnog instrumenta ekonomske politike, a to je proračunski deficit. Mormo znati da je se Hrvatka prije destak godina odrekla još jednoga snažnog ekonomskog instrumenta a to je tečaj. TEčaj je stabilan tečaj je stabilan tečaj je definirala kao cilj i tako se odrekla insturmenta tečaja jednoga snažnog instrumenta ekonomske politike. I ako se u ovom razdoblju odrekne i proračunskog deficita onda bi to u svakom slučaju olakšalo rad kreatoraima ekonomske politike, ali bi bilo pogubno za hrvatsko g ospodarstvo. Naime, sve danas razvijeme zemlje su u svom razvoju koristile i danas još uvijek koi+riste proračunski deficit kao instrument ekonomske poliitke, kada dođe do pada konjukture odnosno u situaciji nezaposlenosti. Proračunski deficit je najjači anticiklični instrument. Osnovno ekonomsko pravilo je da situcija nezaposlenosti zahtjeva ekspanzivno, a situacija inflacije restriktivno ekonomsku odnosno fisklanu politiku. To znači u situaciji nezaposlenosti u kojoj je sada Hrvatska treba povežati budžetsku potrošnju odnosno proračunski deficit. A u situaciji inflacije u kojoj sada zasigurno nije Hrvatska, treba smanjivati proračunski deficit. To je pravilo iz kojega se izvodi poznati ...teorem o multiplikativnom djelovanju uravnoateženog proračuna, što je danas sastavni dio teorije i politike javnih financijavećina razvijenih zemalja. Hrvatska ima situaciju relativno visoke nezaposlnosti i niske inflacije, i svako smanjenje proračunskog deficita dovelo bi po definiciji do pogrošanja ekonosske situacije. to se ne usude mnoge razvijene zemlje, čak zemlje kokje su kreirale to pravilo i uvele euro kao što je Njamačka, FRancuska, Nizouzemska, i tako dalje, kada doše do pada konjukture u tim zemljama oni posežu za proračunskim deficitom. One su odredili plafon od 3 posto a današnja Njemačka ima 3,9% proračuinski deficit. Francuska 4,1%, Nizozemska 3,2%, Engleska 3,4% makar ona nije u europskoj monetarnoj uniji. Amerika ima 3,5% proračunski deficit. A japan koji se nastoji iskopati iz krize i pored toga šti ma dohodak preko 30 itsuća dolara percapita, ima 7,1% proračunskih deficit. On njime nastoji pokrenuti kkonjukturni ciklus i to pokušava već nekolko godina. Sve su ovo visoko razvijene zemlje preko 25 tisuća dolara po glavi stanovnika, Hrvatska ima negdje oko 6 tisuća dolara. Ovako visoki dohodak ujedno znači da su ove države već prije izgradile i fizičku i institucionalnu infrastrukturu koja im je omogućila ostvarivanje ovako visokih dohodaka. Međutim dok su one to izgrađivale i penjale se prema većim dohocima njihovi proračunski deficiti su bili također visoki pa čak i preko 10%. Hrvatska kao što sam rekao ima oko 6 tisuća dolara po glavi stanovnika. Ona tek treba izgraditi i fizičku i institucionalnu infrastrukturu, fondove, agencije, zavode itd. kao osnovno povećanje hrvatske proizvodnje, hrvatskog izvoza, zaposlenosti, nacionalnog dohotka. A kako to može raditi kod niskog dohotka od 6 tisuća per capita ili negdje 23, 24 milijarde dolara apsolutne vrijednosti. Pa opet samo proračunskim deficitom. Proračunski deficit su jedna vrsta investicija kojima se investira budući gospodarski rast zato se ne treba bojati proračunskog deficita samo treba njime razumno upravljati. Ako deficit od 10 milijardi rezultira povećanjem bruto domaćeg proizvoda u otplatnom razdoblju tog deficita sa 10 milijardi na jednu kunu onda se on isplati, a ako se on može usmjeriti da rezultira i većim povećanjem bruto domaćeg proizvoda time i bolje. Kako se usmjerava proračunski deficit treba reći ekonomska struka i ekonomska politika. Treba imati jasnu viziju i razumljiv plan. Taj plan ili strategija je osnova za različite pregovore pa i za pregovore sa MMF-om. Kao što smo vidjeli mnogo ovih zemalja koje su surađivale sa MMF-om imaju puno veće deficite nego što ima Hrvatska. Ovaj put sudeći po ponašanju i hrvatske Vlade i MMF-a nije baš bio pripremljen dobar plan za ove razgovore. Ovom diskusijom također želim skrenuti pozornost hrvatskoj Vladi da fiksnu veličinu ili visinu proračunskog deficita svjesno ili nesvjesno ne prihvati kao cilj ekonomske politike. Ona to nikako ne može biti u ovoj fazi hrvatskog gospodarstva. U ovoj fazi i u narednom razdoblju on može samo biti instrument koji se izvodi iz ekonomskog cilja. Visinom deficita ne određuje niti Europska unija dok nismo njezini članovi ili članovi Europske monetarne unije niti MMF nego se određuje gospodarskom politikom, strategijom i programom hrvatske Vlade koja će zapravo objašnjavati zašto je tako veliki ili tako mali ili takav koliki je taj proračunski deficit, a cilj nacionalne i gospodarske politike nisu primarno deficiti nego stope rasta. Deficit koji će biti 10% neće biti problematičan ako će povećati bruto domaći proizvod za 10,1%. Naravno MMF na to gleda sa svoje pozicije koja se samo dijelom poklapa sa hrvatskim gledištima što je i logično. Cilj MMF-a je kao i svakog vjerovnika razumljiv. Deficit, on traži deficit koji mu daje komociju i sigurnost pa i po cijenu usporavanja nacionalnog rasta. Primjerice Slovenija i Poljska su to uspjele bez MMF-a ali su imale takvu strategiju. Svođenjem deficita danas ili u narednim godinama u okvire od 3% kad smo daleko od Europske monetarne unije je isto kao da danas prestanemo saditi loze i masline, jer kada uđemo u Europsku uniju to neće …
Hvala gospodine zastupniče. Vrijeme je dobrano isteklo. Za repliku se javio gospodin Ćosić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče svakako interesantno izlaganje. Proračunski deficit može, ali i ne mora biti instrument pozitivne ekonomske politike. Proračunski deficit u određenim uvjetima može pokretati konjukturni ciklus, može pokrenuti i stimulirati veće stope rasta ovisi o strukturi gospodarstva, ovisi o strukturi proračuna. Ne bez razloga postoje rezerve da povećani proračunski deficit može u Hrvatskoj dovesti do nestabilnosti, do još većeg proračunskog deficita i zbog toga nema razloga u situaciji u kojoj se nalazi hrvatskog gospodarstvo s obzirom na njegovu strukturu, s obzirom strukturu proračuna očekivati da proračunski deficit može imati onu ulogu koju igra u nekim drugim državama. On može biti i 10% ako ostvaruje visoke stope gospodarskog rasta. To nije slučaj u Hrvatskoj i zbog toga se Hrvatska mora bojati i kontrolirati proračunski deficit i to mislim da treba jasno iskazati da se ne bi dogodile zabune, da se ne bi obećalo da se povećanjem deficita državnog proračuna može dogoditi ubrzani gospodarski rast u Hrvatskoj. U ovakvoj strukturi gospodarstva s ovakvim potencijalom tehnološkim i svakim drugim to nije slučaj. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor gospodin zastupnik izvolite. Ljubo Jurčić.
Pa upravo ovo što je uvaženi zastupnik govorio. Proračunski deficit se zapravo i koristio za promjenu strukture gospodarstva. To su kao što sam rekao to su investicije koje trebaju biti u skladu sa ekonomskom politikom, ekonomskom strategijom, a ekonomska politika i ekonomska strategija dominantno u Hrvatskoj u ovom trenutku treba biti promjena strukture hrvatskog gospodarstva, a za promjenu strukture trebaju sredstva. Odakle nabaviti ta sredstva. Nitko nam neće izvana dati sredstva da mijenjamo vlastitu strukturu nego zapravo mi to moramo svjesnom, racionalnom, stručno fundiranom ekonomskom politikom napraviti zašto trebaju te investicije i zato se koristi proračunski deficit, a ostale investicije koje dolaze u Hrvatsku one se ne bave promjenom strukture hrvatskog gospodarstva nego se bave, njihov je cilj ostvarivanje vlastitog profita, a ne povećanja bruto domaćeg proizvoda hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Da odustanem? Neću. Ja ću skratiti svoju raspravu. Evo poštovani gospodine potpredsjedniče, ministre i kolege zastupnici. Ostvareni veći deficit od planiranog nije se prikazao u 2003. godini jer bi time bilo veće odstupanje od zacrtanih okvira dogovorenih sa Monetarnim fondom, a s druge strane nije moglo uskladiti ubrzanu izgradnju autocesta a da se ne ostvari veći deficit. Zapravo deficit se skrivao od planiranog samo kod jednog izvanproračunskog fonda a ja ću naglasiti opet večeras, to su bile Hrvatske autoceste. Dovelo je ovu Vladu u jednu zabludu kad je predlagala Saboru zakon o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Da je Vlada bila upoznata s deficitom prilikom preuzimanja vlasti, danas zasigurno ovu noć ne bi raspravljali o PDV-u. Vlada je prilikom prvog predlaganja znala da se smanjenjem stope smanjuje prihod proračuna, ali nije znala da za deficit koji je veći od onoga koji je prezentiran prilikom prijenosa vlasti. Tako da se sa ovim saznanjem nije više moglo, nije više moguće u smanjeni prihod plus veći deficit od prikazanog dovesti deficit proračuna na stopu od 3% kroz jednu godinu već najmanje dvije. Ako su sada saznanja o deficitu konačna. Vlada je izradila i podnijela izvješće o izvršenju proračuna za 2003. koja sadrži i izvješća financijskih planova, izvanproračunskih fondova iz kojih je vidljivo gdje je došlo do prekoračenja trošenja i povećanja većeg deficita nego što je planirano. Financijska izvješća izvanproračunskih fondova izrađena su na temelju završnih računa i u skladu Zakona o računovodstvu. To prvenstveno mislim na Hrvatske autoceste koje sam uzela, evo ovako, u jutarnje već sate za kratku raspravu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa Marija Lugarić.
Netočan je navod kolegice da je Vlada bila u zabludi oko deficita. Tu moju tvrdnju demantira izjava ministra Šuker na sjednici Vlade 22. siječnja, gdje je upravo ministar Šuker rekao da je deficit 6,8%, a ne 4,5% kako su to tvrdili Račan i ostatak ekipe. Prema tome, nije istina da ste bili u zabludi, nije istina da je Vlada bila uhvaćena Račanova u laži nego naprosto niste znali kako se u svemu skupa opravdati jer ste zakon donijeli dva mjeseca nakon što je i sam ministar izrekao javno taj deficit od 6,8%.
Hvala lijepa. Jel to povreda Poslovnika možda? [[Upadica: Ma povreda ...]] Ma dobro, odustali ste [[Upadica: Ajde dobro.]] Sada ima riječ gospodin zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedavajuće, ministre, kolegice i kolege. Ja ću svoje izlaganje posvetiti deficitu. I prije svega želim vrlo jasno reći da niti volim dijeliti lekcije, niti dijelim lekcije. Svakom dajem pravo da ima svoje mišljenje, a pogotovo hrvatskoj Vladi dajem pravo da izabere svoj put vođenja hrvatske ekonomije. Ostaje pitanje da li deficiti u Republici Hrvatskoj jesu dali efekata u posljednje 4 godine? Da li su deficiti u Republici Hrvatskoj rezultat razvoja ili potrošnje? I da, deficiti u Republici Hrvatskoj su rezultat razvoja, a restrikcija u potrošnji. To vam piše u dokumentima izdanim od Ministarstva financija, to piše u dokumentima izdanim od Hrvatske narodne banke. Znači, to nije mišljenje, nekih od nas, bivših članova Vlade. To su zvanični dokumenti Republike Hrvatske koji vrlo jasno vele da su deficiti ostvareni u Republici Hrvatskoj prije svega rezultat ulaganja u razvoj. Ulaganja u Hrvatske autoceste, ulaganja u Hrvatske željeznice, ulaganja u obnovu Republike Hrvatske, ulaganja u zdravstvo Republike Hrvatske. Da. To je razlog zašto imamo dosta visoke deficite opće države. Jer su naročito u posljednje dvije godine i do 3% deficiti nastali s razloga ulaganja. A značajno su spušteni deficiti koji su 1999. bili rezultat enormne potrošnje u državnom proračunu. To je politika u 4 godine vođena u Republici Hrvatskoj. Evidentno je da deficiti oko 5% su i kreirali stopu gospodarskog rasta 5% i rasli prema 5%. I rasli su prema 5%. Ostaje pitanje koji je drugi način rasta gospodarskog u Republici Hrvatskoj koji će osigurati smanjenje broja nezaposlenog i koji će osigurati u Republici Hrvatskoj rast gospodarstva, rast domaćeg proizvoda neovisno da li su to proizvodi ili usluge. Da, bivša koalicijska Vlada je ponudila to rješenje. Ono što nas zanima koje je rješenje hrvatske Vlade koja je 5 mjeseci na Markovom trgu? Koji su to gospodarski potezi, gospodarske mjere koje će osigurati potrebnu razinu rasta gospodarstva, stabilnosti privrede da bi mogli biti na neki način prepoznatljivi u narednom periodu. To je ono što ne znamo. I kada govorimo o PDV-u onda moramo znati jasno zašto je došlo do odustajanja od ovog Prijedloga? Da, dugovi neplaćeni, a stvoreni u prošloj godini mogu biti 3 milijarde ali će se platiti. Za godinu dana, dvije godine, kako veli ministar Šuker. Ali dva indeksna poena manje PDV je vječito manje 3 i po milijarde kuna u državnom proračunu. Vječito manje, vječito manje. Nikad više tih novaca u državnim financijama. A mi imamo želju za razvoj, dapače, vrlo jasno deklarativno, deklarativno stav hrvatske Vlade. Želimo željeznicu, želimo ceste, dapače. HDZ i brže u željeznicu, bila je izjava. Želimo obnovu, ubrzati obnovu. Da. Znači nema odustanka od razvoja, barem u visini kako je to predložila i vodila bivša koalicijska Vlada. To je stav hrvatske Vlade. Ali isto tako vrlo je jasno u 5 mjeseci rada ove Vlade, promjene određenih zakona koje govore o trošenju novaca na rodilje, o trošenju novaca na branitelje, o većoj potrošnji novaca za umirovljenike, samo najava. Da. I to je dio deficita. I to je dio deficita, ali sada se javlja problem. Nije to više deficit samo zbog razvoja, to je sad i deficit koji ćemo ostvariti jer ocjenjujemo da je socijalno stanje hrvatskih građana takvo da moramo popustiti stegu prema njima, da moramo osigurati dio i potrošnje. E onda to više nisu deficiti koji su bili do sada. Onda su to veći deficiti jer očito i razvoj i potrošnja je izvan mogućnosti hrvatske ekonomije. Iznad mogućnosti. Ali tragedija da bude veća, potrošnja i razvoj, smanjenje PDV-a, a i predviđena stopa za ovu godinu gospodarskog rasta 3,2%. . To je nešto što zajednički ne drži račun. To je nešto što ozbiljno ugrožava stabilnost i ekonomije i Hrvatskih financija. 3,2 stopa rasta, a problem jačanja deficita, jer želimo razvoj, želimo potrošnju i ne treba nam dva indeksna poena PDV-a. Pa to su problemi u Hrvatskoj ekonomiji. To su problemi o kojima bi trebali ozbiljno razgovarati, bez diskvalifikacija, bez uvreda, bez toga ništa nije učinjeno, ništa nije načinjeno. Znate onda, teško da mogu zaboraviti u pet mjeseci kretanje ministra, izvinjavam se premijera Sanadera po europskim državama i čujem hvalospjeve u Hrvatskoj. Izvanredno prebrodili krizu, dobri rezultati, zabilježene promjene. Interesantno, zamislite, …, bolje u Hrvatskoj ekonomisiji, o Hrvatskim podacima, o makroekonomskoj stabilnosti, nego što u ovom trenutku mi sami govorimo o tome. Vrlo čudno. Ali naravno još je najveće čuđenje ako biste pogledali prezentaciju ministra Šukera vezanu za … kako on prikazuje podatke i stabilnost Hrvatske ekonomije i rezultate Hrvatske ekonomije. Ono što se priprema, da to je ono bitno. Očito je za priču prema javnosti jedno, a ovdje kad se ubjeđujemo, nešto drugo. Ali ima još nešto, i Europska komisija koja je ocijenjivala dokumente koje je predao bivši premijer, koji je ocijenjivao i ove brojke i papire također je rekla svoje mišljenje. Interesantno, ne podudara se sa ovim o čemu mi danas i jučer govorimo. A koja smo mi to nacija? Kako mi to raspravljamo? Da li je zaista bit vrlo jednostavna računica, 3% gospodarskog rasta, razvoj koji je dostignut, povećana potrošnja i dva indeksna poena. Sve to ne ide u istu brojku. To je tema o kojoj moramo razgovarati. Da smo se time bavili, ne bi bilo optužbe. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin Krešimir Čosić.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Pomalo postaje sve jasnije što mi znamo ili što mi ne znamo. 5% deficita i 5% rasta, što je rekao gospodin Linić jednostavno nije točno, nije samo održivo stanje u strukturu Hrvatskog gospodarstva. Da je to tako, pokazuju i trendovi u prošloj godini 6,7% deficita u državnom proračunu, 3% rasta. Pokazuje se da se događaju efekti nestabilnosti. i zbog toga je međunarodni monetarni fond zabrinut. i zbog toga moramo biti krajnje oprezni prema povećanju i prekoračenju deficita državnog proračuna. Bilo bi jako lijepo kad bi to bilo tako. Ali to nažalost nije tako, 5% deficita je 5% rasta u Republici Hrvatskoj nije samoodrživo stanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je Željko Nenadić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, štovane gospođe i gospodo zastupnici. Poznato je da u svim državama sa stoljetnim demokracijama, a dopustite da evo u ove rane jutarnje sate nešto i o tome kažemo. Jer očito da su nesporazumi između ove dvije opcije, političke opcije koje su danas evo ostale u Saboru s lijeve i desne strane imaju korijene o malo dubljim razlozima. U svim državama sa stoljetnim demokracijama postoje dvije osnovne političke opcije. Jedna je socijalistička, socijal-demokratska liberalna. i druga, nacionalna, narodnjačka, demokršćanska, konerzvativna. Poznato je da između ostalih razlika te dvije opcije se razlikuju po načinu vođenja fiskalne politike jedne države, tj. načinu trošenja novaca poreznih obveznika. i imali smo mnoga primjera do sad u povijesti da kada bi socijal-demokracija došla na vlast, da bi nastalo raspisnost, neracionalnost, nebriga, kršenje zakona, pa i određeni nepotizam. Slično nešto je bilo i kroz prošle četiri godine, a to sasvim dovoljno govori i izjava štovanog kolege profesora doktora Crkvenca bivšeg ministra financija, koji, neću reći jutros, nego prošli dan ujutro na Odboru za financije i proračun izjavio da će biti suzdržan prilikom glasovanja, jer on ne zna što piše u tim dokumentima. Čovjek koji je bio odgovoran za vođenje financija, za vođenje fiskalne politike, ne zna šta piše u izvršenju proračuna. i to dovoljno govori o tome da je praktično svako malo jače ministarstvo u okviru Vlade Republike Hrvatske od 2000. do 2004. godine bilo ustvari malo Ministarstvo financija koje je..
Hvala lijepa, jer je prošlo vrijeme. Odgovor na repliku gospodin Slavko Linić.
Gospodine predsjedavajući. Da, vrlo je teško bilo biti SDP-ovac u prethodne četiri godine iz jednostavnog razloga, jer je četiri godine trebalo raditi posao koji inače ne rade socijal-demokrati. A to je kratiti potrošnju, rezati potrošnju, reformama skraćivati pravo radnika koji su imali u bivšem socijalizmu, ja bih rekao prvoj dekadi demokratskih promjena u Republici Hrvatskoj. To je bio posao koji je radio SDP-e. Dapače, sve brojke vam govore da je potrošnja upravo srezana. Ali SDP-e je istina pokrenuo se razvoju, uložio u razvoj. i nositi će teret odgovornosti ako sa tim razvojem se ne uspije. Jer jednostavno sve što se radilo na uštedama na teret građana dano je u Hrvatske ceste, u željeznice, u obnovou Republike Hrvatske. Da, to inače ne bi bila ja bih rekao ono što posebno krasi socijal-demokraciju u ranijim periodima. Prema tome, mislim da kao SDP-ovci ipak nismo bili klasični predstavnici Socijal-demokracije prošloga stoljeća. Znači u ovom stoljeću socijal-demokracija se okreće tržnim problemima i bitci za konkurentnost. To rade i mnogi socijal-demokrati u Europi, i bitka za razvoj i konkuretnost je nešto što je očito što smo mi već radili prethodne četiri godine. Problem je tko će povećati potrošnju. i tko se to rasipništvom, ali ne možemo to nazvat rasipništvo, jer građani trebaju i to. Ali tko se nema hrabrosti usuditi reći građanima da još trebaju trpjeti, jer ekonomija treba pomoć.
Hvala lijepa. Još jedna replika gospodin doktor Stjepan Bačić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Mene je ponukalo zapravo izlaganje kolege Linića koji je najavio da će više govoriti o deficitu u funkciji razvoja. Mislim to je interesantan ovako pojam i pristup. Ja nisam ekonomista, ali bih rekao neke stvari, jer se spominjalo o ulaganju i u zdravstvo. i dobro je da se u zdravstvo ulaže. Međutim, zaboravila se jedna stvar kad se ulaže onda se moraju kontrolirati i rasodi. Jer ako se samo ulaže to kao da dajete nekome transfuziju a da prije toga niste zaustavili krvarenje. Dakle, efekta nema i pravi se šteta. Kažete da ova Vlada nema mjere kako voditi državnu politiku a ja bih podsjetio da upravo glavne mjere ove Vlade su kako kontrolirati rashode koje ste vi sada spominjal da ste kontrolirali ali čini me se vrlo slabo i nikako jer da ste ih kontrolirali onda ne bi ušli u ovakve deficite. I još nešto, postoje zakoni kojih se moramo držati a zakoni kažu da se u tekućoj godini ne smije potrošiti više nego je proračunom određeno. A vi ste upravo to učinili da niste poštovali Zakon koji je donio ovaj Državni sabor i da ste ušli u panirani deficit svjesno kršeći zakon. I najveća investicija u zdravstvu koja je na Rebru nije bila na ovom Saboru, nego je to bila samo odluka Vlade. I zato mislim da nakon ove iscrpljujuće rasprave da niste u pravu i da mjere Vlade koje su sada na snazi a tu spada i ovo, ova mjera da PDV ostane na istoj razini upravo zato da zakrpa sve ove dubioze u iduće dvije godine.
Hvala, hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin Slavko Linić.
Deficit od 5% kako stoji u dokumentima Ministarstva financija je ono što znači da smo ulagali u ceste i u zdravstvo i u obnovu. I isto tako neplaćenih računa za izvedene radove u prošloj godini biti će teret deficita 2004. godine, biti će teret, biti će teret i to je sve zabilježeno i to postoji dokumentacija. Postoji dokumentacija. Znate, teško je kada moramo govoriti proračunske rupe, kada moramo govoriti o tome kada netko veli rashode a upotrebljavamo termin deficit. Zaista je teško razgovarati na te teme, to nisu isti pojmovi, to nisu isti pojmovi. Prema tome, 24 milijarde dolara duga i to je evidentirano i to je cijena deficita u državnim proračunima iz ranijih godina pa i 2003. godine i ulaganja i u cestu i u zdravavstvo. I sve to registrirano, sve je to registrirano. Ostaje samo pitanje da li ocjenjujemo da je trebalo uložiti u razvoj. U pet mjeseci rada hrvatske Vlade, 5 mjeseci rada ovog Sabora nisam čuo da netko govori da nije treblao ulagati u razvoj i što je onda rezultiralo ovim deficitom. To je nešto što moramo shvatiti, moramo i prihvatiti ili moramo odustati od razvoja i reći nećemo imati deficite po osnovu razvoja, ali to nisam čuo a volio bih čuti da li je takva izjava prisutna.
Hvala lijepa. Ima riječ gospođa Biserka Perman.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege, nisam se javljala na prvom pa ni na drugom čitanju kod donošenja ovog Zakona smatrajući da su suprostavljeni argumenti stručnih ljudi u bivšoj i sadašnjoj Vladi dovoljni da se donese sadašnja odluka i da sadašnja Vlada zna što radi kada ide u ovu promjenu iako je čula upozorenja protiv, posebice od ministara bivše koalicijske Vlade. U korist svog prijedloga za smanjenje PDV-a iznjele su niz podataka i izjava pa se ponovno želim podsjetiti nekih iako smo većinu čuli u ranijim raspravama, jučer i evo današnjih dana. U prvom čitanju premijer je istaknuo da je Vlada odlučila smanjiti PDV zbog brige o standardu hrvatskih građana ključnim problemima naglašavam, ključnim problemima i gorućim pitanjima suvremenog hrvatskog društva, rastu standarda kupovne moći zapošljavanja itd., rekao je također da će ta 2% odnosno 3 milijarde kuna nadoknadititi povećavanje kontrole eksplatacije prirodnih bogadstava voda, šuma, kamenoloma, mineralnih sirovina itd.. Zatim, jačenjem kontrole javnih poduzeća radi racionalnijeg i uspješnijeg poslovanja. Zatim, smanjenjem sive ekonomije u cjelini, uvođenjem discipline u javne financije i smanjenjem javne administracije od državne do lokalne razine. Čak je u jednom trenutku spominjao i eventualni višak koji se može pojaviti. Ministar Šuker je u drugom čitanju 25. ožujka rekao da 2% smanjenja PDV-a smanjuju opterećenje svih hrvatskih građana da je to ispunjenje predizbornog obećanja HDZ-a, povećanja konkurentnosti hrvatske ekonomije, da se smanjuje proračunska potrošnja od državnog proračuna jedinica lokalne samouprave. Govoreći u ime Kluba HDZ-a gospodin Jandroković između ostalog navodi da je to potvrda vjerodostojnosti Vlade Ive Sanadera i poruka građanima Hrvatske da će predizborna jamstva HDZ-a biti ostvarena. Da Vlada smatra da je ovaj model najbolji i najučinkovitiji, da će imati pozitivne učinke na hrvatsko gospodarstvo, da će smanjiti troškove života pa Vlada tih 2% odnosno 2,7 milijardi kuna investira u rast standarda građana Republike Hrvatske. Da će imati pozitivne makroekonomske efekte smanjivanje cijena itd.. Tijekom rasprave u prvom čitanju premijer je čak apostrofirao da se ne radi o predizbornom obećanju nego o jamstvu HDZ-a da će smanjiti PDV i da to upravo čini. Spomenuo je i probijanje proračuna od 1,6 milijardi kuna. Ministar Šuker je tijekom rasprave u drugom čitanju spomenuo i više kokretnih iznosa npr. 8,5 milijardi neplaćenih obaveza iz prošle godine, zatim 1,5 milijardu za Hrvatske željeznice, kredite od 600 milijuna, pa 400 i 500 milijuna kuna koji dospjevaju ove godine. Obaveze Vlade od 760 milijuna obveznica za Hrvatske autoceste. Spominjao je također i da može dati specifikaciju za 6,5 milijardi kuna itd., itd.. Ja moram na kraju istaknuti svoju zbunjenost, naime, nakon ovih silnih argumenata Vlade za primjenu smanjenja PDV-a. Nakon što sam tijekom rasprave čula i saznanja Vlade o deficitu u proračunu, proboju proračuna, obavezama u ovoj godini potkrepljenih i brojkama zaključujem da je Vlada itekako dobro znala na koje će teškoće naići. Unatoč tome tvrdoglavo se inzistiralo na smanjenju PDV-a. Zato sebi, svima vama, kolegice i kolege zastupnici i Vladi postavljam pitanje što se desilo, odnosno koji su stvarni razlozi za ovo vraćanje PDV-a na 22%? Znam da neću dobiti odgovor bar ne onaj pravi i stvarni pa ga i ne očekujemo. I ne interesiraju me pretpostavke i priče o pritiscima izvana međunarodnih financijskih institucija i slučno kao što me ni interesiraju ni optužbe o lažima bivše Vlade jer su sva zaduženja i obaveze bile poznate i kod donošenja Zakona o smanjenju PDV-a. Na kraju ako se osvrnemo na stvarno stanje o najavljenom povećanju mirovina, o donošenju novog Zakona o hrvatskim braniteljima, odustajanju od ribolovno-ekološkog pojasa, o katastrofalnom stanju u HZZO-u, o zaustavljanju ulaganja u Hrvatske željeznice pitanje je: je li ova Vlada dovoljno stručna i kompetentna ili nešto treće? S obzirom da za razliku od nekih kolega, ja nikoga ne želim vrijeđati, suzdržati ću se od odgovora. Izvedite ga sami. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi zastupnici. I kao zadnja koja će sudjelovati u raspravi od strane zastupnika je gospođa Zdenka Babić-Petričević.
... [[Govornica nije uključena]]
A ja posebno na tome zahvaljujem, evo. U ime predlagača gospodin ministar Šuker. Izvolite. Naime Nikola Vuljanić i gospođa Košiša Čičin-Šain nisu tu pa ne mogu ni.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo već je skoro 2 sata novog dana no bez obzira na i atmosferu i rasprave koje su bile danas ja se svim zastupnicima želim zahvaliti na ovoj raspravi s obzirom da su ove rasprave nešto slično što se ponavlja i iz 2000. godine iskreno se nadam da ćemo doći u Hrvatskoj u situaciju kada dolazi do primopredaje vlasti, da će onda ministri zajedno sjesti i da će jedan drugoga upoznati sa svim nejasnoćama i eventualnim problemima koji bi se mogli dogoditi u prvim mjesecima, a isto tako ako se zemlja bude nalazila u situaciji kao što je Hrvatska sada, ima jedan aranžman pri kraju i da želi sklopiti drugi. Mislim da će doći do toga i da ćemo doći na takav nivo demokracije da će se ministri bez obzira da li će to biti ista politička opcija ili različita sjesti i dati možda jedni drugima naputke kako se treba postaviti u pojedinim trenucima iz jednostavnog razloga što svi ovaj posao radimo prije svega za dobrobit domovine u kojoj živimo. I ako počnemo ovaj posao shvaćati tako onda mislium da ovakvih rasprava više u Hrvatskom saboru neće biti i stoga neću više govoriti 5 ili 6, 7%. Kolega Linić je ostao na 5, ja sam ostao na 6, 7 i tako završimo. Mi ćemo, nas dvojica ćemo to vjerojatno raščistiti jednog dana. Dakle evo, u ove rane jutarnje sate svima hvala na raspravi. Možda su nekad i različiti pogledi dobri da sagledamo da neke stvari trebamo promijeniti, prije svega možda i u međusobnim odnosima jer mi smo prije svega ovdje izabrani da radimo na dobrobit našeg naroda i naše domovine, a ne da bi sebe producirali pa kažem možda u nekim budućim vremenima i nekako drugačiji međusobni odnosi jer ipak Hrvatska je ispred svega. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru Šukeru. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda i najavljujem sutra sjednicu Sabora u 10 sati. Prva točka dnevnog reda je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama kaznenog zakona, jedan i drugi broj 88 i 89. Treća točka Zakon o kamatama i četvrta Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Hvala vam, hvala vam i želim vam svima laku i ugodnu noć i da što prije zaboravimo koliko smo večeras bdjeli ovdje.
Konačni prijedlog zakona o Izmjenama zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 109. Rasprava o tekstu Zakona je završena. Amandmane su podnjeli zastupnica Zdenka Čuhnil. Ali nažalost taj amandman nije po Poslovniku dopušten jer je podnjet na članke Zakona koji se ne mijenjaju prijedlogom Zakona, to je 163. stavak 3. ako se konačnim prijedlogom zakona mijenja i dopunjuje zakon amandmani se mogu podnositi sam na članke obuhvaćene predloženim izmjenama i dopunama. Tako da je nažalost taj amandman kolegice iz tih formalnih razloga se ne može o njemu raspravljati. I imamo od Kluba zastupnika IDS-a amandmane. Molim državnu tajnicu Martinu Dalić. Ministarstvo financija da se očituje o amandmanima. Amandman 1.
Ne prihvaća se.
Da, ovo je naš, mi imamo 3 amandmana. Zakon ima tri amandmana, ovaj, tri članka i IDS predlaže da se briše 1. članak, 2. članak, 3. članak. Jednom riječju protivimo se da se nakon što je stopa PDV-a sa 22% smanjena na 20% ponovo vraćena 22%. Jednom riječju držimo da smo na jedan grub način obmanuti kada se je išlo u izmjenu ovoga Zakona. Bez obzira na sam buđetski deficit da li je on 5,1% po MMF-u 5,9%, po HDZ-u 6,7% držimo da teoretski ukoliko bi se ova, dogodila ušteda od 3 milijarde kuna i ukoliko bi to bilo podjeljeno na grupu od 4,3 milijuna stanovnika, građana Republike Hrvatske da bi svaki teoretski mogao u toj raspodjeli participirati sa nekih 600 do 700 kuna ili 60-ak do 70-ak kuna mjesečno. To je nešto što bi bio stvarni poticaj svakom hrvatskom domaćinstvu pa prema tome želim vjerovati da će zastupnici ovoga časnoga Doma ustrajati na onome kako su nastupali u izborno i postizborno vrijeme.
Hvala. Tko je za ovaj amndman? Tko je za ovaj amndman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2 istog kluba IDS-a.
Ne prihvaća se.
Molim glasanje.
Molim glasati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3 istog Kluba IDS-a.
Ne prihvaća se.
Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 2 protiv i 7 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Prvo idmemo na - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenoga zakona, prvo čitanje P.Z.Z br. 88; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona – Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, prvo čitanje P.Z. br. 89; Predlagatelja provoga prijedloga je Vlada Republike Hrvatske to je P.Z.E naglaašvam. I drugi Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Kolega Pecek izvolite.