A sada bi nastavili raspravu sa onim što dolazi na dnevnom redu. To je - Izvješće o radu za 2004. godinu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske; Sukladno članku 9. Zakona o tržištu vrijednosnih papira Komisija za vrijednosne papire dostavila je navedeno izvješće. Raspravu je prove Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenje. Molim predstavnicu predlagatelja gospođu Mladenku Glamuzinu člana komisije da dostatno obrazloži prijedlog. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Sukladno Zakonu o tržištu vrijednosnih papira Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske dužna je jednom godišnje podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o svom radu i stanju na tržištu vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj. Komisija je Hrvatskom saboru dostavila opširno izvješće za 2004. godinu sa brojnim tabelama i gotovo svim podacima koji se odnose na događanja na tržištu kapitala u Republici Hrvatskoj u navedenom razdoblju kao i sažetak toga izvješća. Osnovna svrha Komisije za vrijednosne papire je efikasna regulacija i nadzor tržišta vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj. Komisija je prema Zakonu o tržištu vrijednosnih papira samostalna i neovisna pravna osoba, s javnim ovlastima i odgovara Saboru Republike Hrvatske. Koji i imenuje članove Komisije. Sastoji se od 5 članova od kojih jedan obnaša dužnost predsjednika Komisije. Članovi komisije obnašaju dužnost članstva profesinalno i ne mogu biti članovi Uprava, nadzornih i upravnih odbora, ni drugih tijela izdavatelja vrijednosnih papira, niti obavljati drugu službu ili posao koji bi mogao utjecati na njihovu samostalnost nepristranost i neovisnost. Komisija je od 1. siječnja do 30. lipnja 200'4. godine radila u punom sastavu od 5 članova a da bi sa 30. lipnjem 2004. godine Hrvatski sabor razriješio dužnosti jednu članicu Komisije na njezin zahtjev. I do kraja godine nije imenovan novi član komisije. Prema neslužbenim informacijama kojima raspolaže Komisija odnosno članovi komisije s obzirom na predviđeno objedinjavanje nadzornih institucija direkcije za nadzor nad osiguravajućim društvima, Hagene, i komisije za vrijednosne papire Vlada nema namjeru predlagati popunjavanje petog člana komisije. Komisija od kolovoza 1999. godine radi u istom broju sa istim brojem zaposlenika iako se broj subjekata pod njezinim nadzorom u isto vrijeme višestruko povećao. Sa 31. prosincem 2004. godine dozvolu komisije za obavljanje poslova sa vrijednosnim papirima uz središnju depozitarnu agenciju dvije burze imalo je i 16. banaka, 26 brokerskih društava, 112 brokera, 41 investicijski savjetnik i 46 investicijskih fondova. Pod ingerencijom Komisije su i sva javna dionička društva, njih 241. ali i sva ostala dionička društva vezana uz izdavanje vrijednosnih papira stjecanje ili otuđivanje dionica. Da se taj broj višestruko povećao u odnosu na početne godine rada komisije ne treba ni spominjati a broj zaposlenih kao što vidimo već nekoliko godina stoji na istom. O obimu redovnih poslova Komisije koje je obavila u 2004. godini možda najbolje govori podatak o 1047 zaprimljenih predmeta od čega 348 upravnih predmeta, 699 neupravnih predmeta, te održano ukupno 49 sjednica. U izvješću se detaljno navode svi podaci, i brojke vezane uz poslove praćenja i izdavanja vrijednosnih papira, preuzimanje dioničkih društava, investicijske fondove i druge aktivnosti komisije. Stoga ne bi o tome detaljno govorila, međutim ima jedan segment koji je dosta značajan a to je nadzorna funkcija Komisije. U izvještajnom razdoblju komisija je donijela 53 rješenja kojima se nalaže otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti te poduzimanje aktivnosti za njihovo otklanjanje. Podnijela je 89 prekršajnih prijava u kojima je sadržano 121 prekršajno djelo. I tri kaznene prijave. Komisija je također u 2004. godini oduzela za obavljanje svih poslova sa vrijednosnim papirima dvjema brokerskim kućama zbog povreda zakona a jednoj brokerskoj kući te nekolicina brokera oduzeta uvjetno. Temeljem podnesenih prekršajnih prijava sudovi su u izvještajnom razdoblju izrekli novčanih kazni u iznosu od 2 miliona 724 tisuće i 415 kuna. Što je prihod državnog proračuna. Međutim moram izraziti nezadovoljstvo komisije sa odlukama prekršajnih sudova koji su u pravilu koristi mogućnosti iz Zakona o prekršajima pa okrivljenicima izriču novčane kazne znatno ispod propisanih držeći se i tako držeći da se i tako ublaženim kaznama može postići svrha kažnjavanja zanemarujući činjenicu da je Sabor pri donošenju Zakona o prekršajima vodeći računa o važnosti financijske discipline na financijskom tržištu omogućio da se za financijske prekršaje propišu i veći iznosi novčanih kazni što je i učinjeno odnosno što je Sabor učinio Zakonom o tržištu vrijednosnih papira i Zakonom o preuzimanju dioničkih društava. Primjera radi za ne uvrštenje dionica u kotaciju javnih dioničkih društava propisana je kazna za pravne osobe u iznosu od 60 tisuća do milion kuna. A sud izriče kaznu od 10 tisuća kuna dok odgovornoj osobi u pravnoj osobi za koju je propisana kazna 20 tisuća do 200 tisuća kuna, sud izriče kaznu od 2 tisuće kuna. Ili još drastičniji primjer za neobjavljivanje ponude za preuzimanje dioničkih društava propisana kazna za pravnu osobu iznosi 500 tisuća do milion kuna, a sud izriče kaznu od 10 tisuća kuna. Dok za odgovornu osobu u pravnoj osobi gdje je propisana. Odgovornoj osobi u pravnoj osobi za koju je propisana kazna 500 tisuća, od 50 tisuća do 300 tisuća kuna sud izriče kaznu od tisuću kuna. U nekim slučajevima u kojima su propisane kazne od 60 tisuća do milijun kuna sud izriče samo opomenu. Osim toga u komisiji možemo izraziti i nezadovoljstvo sporošću rješavanja prijava prekršajnih, a posebno kaznenih, i činjenicu da veliki broj predmeta dospijeva u zastaru. Sporost sudova je pogotovo nedopustiva u slučajevima oštećenja klijenata od strane brokerskih kuća kada katkada i za milionske iznose. Komisija je početkom 2003. godine oduzela dozvolu brokerskoj kući iz Splita i u siječnju iste godine podnijela je kaznenu prijavu protiv odgovorne osobe zbog korištenja sredstava nalogodavaca za podmirenje svojih tekućih obveza što je zakonom zakonski zabranjeno. I time je oštećeno nekoliko klijenata u iznosu od cirka 13 miliona kuna. Slična situacija ponovila se i sredinom te iste 2003 .godine kada je Komisija oduzela dozvolu brokerskoj kući iz Zagreba, podnijela kaznenu prijavu protiv odgovorne osobe, zbog oštećenja svojih klijenata za iznos cirka 25 milijuna kuna. Oba predmeta dostavljena su odjelu za gospodarski kriminal Ministarstva unutarnjih poslova međutim do danas nema rješenja odnosno odluke suda. Brza, time se u stvari tržištu, odnosno sudionicima na njemu sigurno ne šalju nikakve pozitivne poruke. Brza odluka i primjerena kazna bila bi jasna poruka svim ostalim sudionicama na tržištu kapitala da se ponašaju u skladu sa propisima i da se ne upuštaju u takve nezakonite radnje. Uz obavljanje redovnih poslova iz svoje regulatorne i nadzorne domene tijekom 2004. godine komisija je poduzela i nekoliko značajnih aktivnosti u ostalom segmentu djelovanja. Tako smo objavili nove Internet stranice kojima je omogućena transparentnost rada komisije, sa brojnim potrebnim i korisnim informacijama za sve sudionike na tržištu kapitala. Uspostavili smo sustav praćenja trgovanja u stvarnom vremenu na Zagrebačkoj i Varaždinskoj burzi ili da pojednostavim, komisija sada može tijekom dana na ekranu pratiti tekuća događanja na obje burze. Potpisali smo memorandume o sporazumijevanju sa regulatornim tijelima dijela zemalja iz okruženja i također smo potpisali Sporazum o suradnji i razmjenjivanju informacija pri sprječavanju i otkrivanju pranja novca i sprečavanju financiranja terorizma sa Uredom za sprečavanje pranja novca Ministarstva financija. Što se tiče tržišta kapitala godina 2004. za hrvatsko tržište ostati će zapamćena kao najuspješnija u njegovoj relativno kratkoj povijesti. U prošloj godini a posebno u drugom dijelu tržište je proživljavalo slikovito rečeno, zvjezdane trenutke rušeći rekorde u visini cijena i postocima zarada po pojedinim dionicama. Broj dionica s troznamenkastim dobitkom nadmašio je sva slična razdoblja iz ne tako duge prošlosti. Na kraju godine doista je bilo teško pronaći dionicu s cijenom nižom od one u prosincu 2003. godine. Dionički indeksi obje burze, ukupan promet te tržišna kapitalizacija dionica također su zabilježile najveće vrijednosti. Za takav rast tržišta kapitala izuzetno su zaslužni domaći i strani investicijski fondovi i institucionalni ulagatelji koji su poučeni višestrukim rastom cijena dionica u zemljama koje su u prošloj godini primljene u članstvo Europske unije počeli značajnije ulagati i u hrvatsko tržište. Lipanjska odluka Europske unije da odobri Hrvatskoj status kandidata za punopravno članstvo potaknuli su očekivanja da će hrvatsko tržište kapitala slijediti primjere regionalnih i baltičkih tržišta koja su ulagačima osigurala značajne stope dobiti prije ulaska u Uniju. Nezaobilazan čimbenik rasta tržišta svakako je i kotacija javnih dioničkih društava. Malo je bilo onih koji su vjerovali da će se administrativnim i zakonom nametnuta obveza uvrštenja dionica javnih dioničkih društava, to su ona društva koja su izdavala dionice javnom ponudom ili imaju preko 30 milijuna temeljnog kapitala i preko 100 dioničara, da će se na taj način zaustaviti negativni trend na tržištu, međutim rast cijena novo uvrštenih dionica i ostvareni promet na najbolji način su pokazali opravdanost takve zakonske odredbe. I na kraju sumirajući tržište kapitala 2004. godine možemo samo zaključiti da je to bila godina koju će biti teško ponoviti. Smatramo da je jedan mali doprinos u tome vjerojatno dala i Komisija za vrijednosne papire. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora? Da. Predsjednik Odbora za financije i državni proračun, poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo upravo zato radi značaja, a i radi današnjeg dana da kratko izvijestim sa sjednice odbora o stavovima o ovoj temi koja je iznimno značajan gospodarski događaj. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 27. sjednici održanoj 30. ožujka 2005. izvješće o radu za 2004. Komisije za vrijednosne papire RH kojem je Predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela komisija za vrijednosne papire RH aktom od 3. veljače 2005. godine. Odbor za financije i državni proračun na temelju svoje nadležnosti i članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o predmetnom materijalu kao matično radno tijelo. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspolagao je i s pisanim mišljenjem o kojem Vlada RH ističe da nema primjedbi na izvješće o radu Komisije za vrijednosne papire za 2004. U uvodnom izlaganju predstavnik Komisije za vrijednosne papire RH istakao je da je Komisija za vrijednosne papire RH pravna osoba s javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove u okviru djelokruga i nadležnosti određenih zakonom, a za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru. Sukladno odredbi članka 9. stavka 1. Zakona o tržištu vrijednosnih papira komisija je dužna jednom godišnje podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o svom radu za proteklu kalendarsku godinu. Glavne aktivnosti u radu Komisije za vrijednosne papire RH u 2004. bile su: praćenje i izdavanje vrijednosnih papira, praćenje rada investicijskih fondova, uređenje tržišta vrijednosnih papira, obavljanje poslova nadzora i praćenja funkcioniranja tržišta kapitala u 2004. Komisija je tijekom 2004. zaprimila tisuću 47 predmeta i od čega 348 upravnih, 699 neupravnih predmeta te održala 49 sjednica u raspravi. Na odboru predsjednik Komisije za vrijednosne papire RH osvrnuo se i na predstavku upućenu, ovo ističem predstavku, upućenu Odboru za financije i državni proračun Hrvatskog sabora u kojoj je zatražena zaštita ulagatelja u vrijednosne papire koji su oštećeni uslijed kriminalnih radnji od strane brokerske kuće Ceufin brokers, naime u razdoblju od 25. 7. 2002. do 31. 12. 2003. navedena brokerska kuća oštetila je ulagatelje za 5 milijuna 519 tisuća 744. Rješenjem Komisije za vrijednosne papire od 18. 3. 2004. brokerskoj kući Ceufin zabranjen je rad na godinu dana od 1. travnja 2004. s nalogom da u roku 60 dana zatvori sve naloge, ispravi nepravilnosti u radu i obešteti klijente. O ovom ću nešto kasnije kratko komentirati. Protiv direktora Ceufin brokersa i njegova zastupnika iz Poreča komisija je podnijela zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka 18. ožujka 2004. Prema saznanjima komisije Ceufin brokersu d.o.o. od dana konačnog rješenja komisije pa do donošenja današnjeg dana, nije obavio niti jedan posao iz članka 34. Zakona o tržištu vrijednosnih papira. Međutim, Ceufin je doista u navedenom razdoblju otuđio dio svojih dionica iz vlastitog portfelja što je komisija smatrala da će iskoristiti za podmirenje obveza prema svojim nalogodavcima što mu je rješenjem komisije i bilo naloženo. Kako nakon otuđenja vrijednosnih papira nije podmirio obveze prema svojim nalogodavcima komisija je 10. veljače 2005. godine zabranila raspolaganje na rok od 60 dana svim ostalim dionicama koje se vode na računu Ceufina kod Središnje depozitarne agencije kako bi se u tom razdoblju poduzele aktivnosti za sudsku naplatu potraživanja. Predstavnik Komisije za vrijednosne papire RH istakao je da će komisija sukladno odredbama članka 15. stavka 4. Zakona o tržištu vrijednosnih papira naložiti i druge mjere koje su potrebne za uklanjanje posljedica nastalih uslijed kriminalnih radnji učinjenih od strane brokerske kuće Ceufin brokers. Odbor za financije i državni proračun Sabora RH odlučio je jednoglasno bez rasprave predložiti Hrvatskom saboru zaključak o prihvaćanju izvješća. A ovo ćemo komentirati jer je i stav odbora na kraju usmeni komentar. Zahtjev odbora je bio da se poduzmu sve mjere radi klijenata koji su oštećeni radi ove kuće. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo kratko samo možda se osvrnuti na neke od problema u radu ovoga tijela. U uvodu reći nekoliko činjenica koje su već i istaknute a radi podsjećanja i značaja ove komisije. Možda u samom startu kazati da je ovo novina. Naravno za vrijeme socijalističke planske privrede da je sve bilo nepoznato i sada da je novina i u tržištu kapitala i trženju i u nadzoru tih tržišta koji se danas javljaju u Hrvatskoj državi, a iz toga proizlaze i određene nedorečenosti, odnosno zakonska rješenja koja možda u datom trenutku i nisu adekvatna ili ne mogu zadovoljiti očekivanja onih sudionika na tržištu kapitala. Zato još jednom istaćem da je Komisija za vrijednosne papire koja čini pet članova, predsjednika i četiri, zapravo kompletirana tek od 1. travnja 2004. godine što znači da i u tom razdoblju se nešto moglo i dogoditi u eventualno slabijem nadzoru i bilo šta drugo, ali i bez obzira na to da su se ipak određene pojave događale u ovom vremenu. Komisija je imala 27 zaposlenih, tehnički navodim da vidimo kasnije u sadržaju što sve mora izvršiti i koji problemi iz toga problemi iz toga proizlaze sa naravno određenim zaključcima kroz to i da je u međuvremenu i jedan član od peteročlane uprave dao ostavku, odnosno Sabor nije imenovao novog. Da je smanjen broj zaposlenih za dva, tako da umjesto 27 danas imaju 25 itd. a da se obim poslova progresivno povećao u ovom razdoblju. Naveo sam malo prije koji su se sadržaji, pa na e bih sada ponavljao koje oni moraju izvršavati posebice poanta na 2004. godinu i iz toga još jedanput rekapitulirati da je u toj godini bilo 1097 od čega je upravnih 348, 699 neupravnih itd. Kroz taj rad bilo je i dosta izdavanja mišljenja, jer oni koji se pripremaju za izdavanje vrijednosnica ili eventualno priprema na tržištu naravno obraćaju se sa stavom mišljenja takve komisije, komisija je i dužna, a i sada pokušava izdati određene stavove, mišljenja kako bi se usmjerio rad na tržištu ili smanjile opasnosti. Isto tako ona funkcija radi udruživanja kontrole u nadzoru pranja novca jasno je da je to isto tako novina, a da i ova uprava mora izvršiti dio poslova iz tog područja. Prvi je značajan zadatak je praćenje izdavanja vrijednosnih papira. Naravno po broju sudionika i po sadržaju koji imaju iznimno značajan i toliko teže moguće kontrolirani. Ovdje dolazi sadržaj izdavanja dionica. Naravno u prošloj godini da je bilo pokušaja, a bit će i ubuduće, odnosno u kontroliranoj godini, izvještajnoj 2004. bilo je i pokušaj izdavanja dionica, dakle aktivnog njihovog učešća u tom radu i onih koji nisu uspjeli pa u toj godini se navode tu i firme koje su pokušale, a nisu i one sve koje su navedene u izdavanju dionica. Drugo izdavanje obveznica ono nije novina, ali zapravo po prvi puta evo javljaju se određeni oblici obveznica naročito kod municipalnih obveznica koje su dva grada po prvi puta izdali te obveznice. Tu se treba naravno kontrolirati priprema, izdavanje i sve ono drugo što slijedi. Zatim izdavanje korporativnih obveznica, nekoliko kompanija u Hrvatskoj je u toj godini izdalo svoje obveznice. Posebno je novina naravno za ovo vrijeme i izdavanje na domaćem, ali i na stranom tržištu tih obveznica tako da je potrebna kontrola i sudioništvo i sudjelovanje u kontroli izvana. Navode se i izdaci koji su i kompanija koje jesu, prema tome nisu one same od značaja nego pojava koja se događa u tom vremenu i potreba nadzora koja proizlazi iz toga. Navode se i firme koje se, u kojima se pokušavalo i preuzimanje društava, a bilo je određenih problema ili dvojbi oko načina raspolaganja kao i preuzimanja dioničkih društava. Kasnije ćemo vidjeti da gotovo jedna trećina preuzimanja se dogodila u turističkom sektoru što je naravno potrebno onda posebno kontrolirati iz te mase koja se u tom području javljala sigurno sa i određenim slabostima i propustima koji se događaju. U tom razdoblju bilo je, ali ostaci se neki vuku, ja namjerno firme neću imenovati jer ćemo vidjeti i u izvješćima za 2005. godinu da je bilo i onih firmi i načina i pokušaja preuzimanja koji su graničili sa legalnošću i od toliko je značajniji utjecaj i kontrola Komisije za nadzor vrijednosnih papira. Ističem i sve fondove koje je potrebno kontrolirati i svi oblici fondova koji se u tom vremenu kontroliraju i pojava koji se kroz fondove događaju i opet mogućnosti rizika, pogrešaka namjernih ili nenamjernih u svim tim fondovima koji se događaju. Bilo je u toj godini kod kontrole tržišta vrijednosnih papira i oduzimanja dozvola i ovlaštenja za rad. To je potrebno istaći. A, čini mi se da ovdje upravo zakonska regulativa bi trebala po ovom iskustvu sad što vidimo i ovim idućim slučajevima, trebalo vjerojatno razmišljati i o naročito pojačanoj kontrolnoj funkciji komisije, ali i o nešto korektivnim mjerama koje se eventualno mogu interventno učiniti na kontroli nadzora tržnog kapitala. Tu mislim i na direktnu ulogu, ali i onu indirektnu ulogu radi vremena koje potrebno jer da nam se ne dogodi sindrom onih famoznih kako su se zvali fondova u 90-tim godinama kada se bez kontrole, odnosno s vrlo malo kontrole taj financijski inžinjering uvjetno kazano, mada je ovdje riječ o potpuno drugim pojavama, li sa mogućim sličnim posljedicama kao što je slično kod … [[Ne razumije se.]] zapravo i dogodio. Evo u tom smislu dakle to oduzimanje intervencija na tržištu treba biti ubrzano i trebao omogućeno biti direktno djelovanje kako bi se skratilo vrijeme potrebno radi poduzimanja. Kod nadzora na burzama, nadzor imamo dvije burze Zagrebačku i Varaždinsku i tu je ogroman poslovni obim vrijednosnica kojima se trži i mogućnost kontrole bez obzira na direktno uspostavljane veze i dnevnu kontrolu, odnosno ažurnu kontrolu u tom području, naravno da treba posebno pratiti ovo područje. Kod posebno apostrofiram ovu nadzornu funkciji i bez obzira na buduća rješenja koja ćemo imati, poučeni ovim iskustvom jer smo u nekoliko navrata naravno klijenti su oštećeni. Ponavljam sličan modalitet kao kod financijskog inžinjeringa dogodilo se kod Cceufina, a da oni nisu, jednostavno komisija nije mogla intervenirati direktno da bi spriječila dalje ugrožavanje interesa ili financijski rizik tih klijenata koji su se vodili kod njih. E to nas možda potiče da razmislimo o nešto drugačijoj, toj nadzornoj funkciji, odnosno pojačanoj nadzornoj funkciji kako bi se moglo onda djelovati kako bi mogli zaštititi ulagače u tom vremenu kako ne bi doživili one posljedice koje ranije pa i kod banaka kasnije koje su se događale u određenom vremenu. Evo iz svega toga proizlazi da ovaj nadzor posebice kod ove firme, čitao sam tekst ali nema potrebe ponovo isticati, ali javno ističem upravo radi rizika da brokerska kuća Ceufin broker zapravo učinila jedan presedan do sada u trgovanju vrijednosnim papirima i da nije zapravo postupila po zaključcima komisije. Bilo je i primjedbi da li je komisija na vrijeme poduzela ili nije poduzela mjere, međutim po našem nalazu i mišljenju kasnije vidjeli smo da zapravo komisija možda je mogla i nešto ranije intervenirati, a da posljedice nisu proizišle iz vremenske intervencije nego iz kasnijeg postupka koji se pokreće prema sudovima i sada vremena koje se događa u tom vremenu dok sudovi donesu potrebite odluke, onih 60 dana datih za mogućnost eventualno naknađivanja ili obeštećenja sudionika zapravo se izgubilo vrijeme, izgubila sredstva i kapital. I na kraju pitanje odgovornosti onda sada pojedinca zapravo se postavlja ono pozitivno pitanje ili negativno, ali pozitivno za onoga tko je spreman u takve igre da je zapravo on potican jer takve posljedice nisu značajne, dakle u ovoj funkciji nadzornoj trebat ćemo svi zajedno učiniti više kroz regulativu i u ovoj komisiji, ali i ukupno na tom području jer tržište kapitala se u Hrvatskoj ubrzano razvija. I ne bi bilo dobro da nas možda još teži ili još gori slučaj od ovoga slučaja potakne na razmišljanje već sada da bude dovoljno indikativno da poduzmemo potrebne mjere. Bilo je riječi i samo istaći i ovu funkciju tržišta kapitala ukupno i ove dvije burze u prošloj godini, a već za 2004. čuli smo obim najveći, a indeks porasta je bio najznačajniji. Pa onda razne špekulacije kasnije koje su se pojavile i događale oko toga da li je sad bilo reakcija burzi na odluku Hrvatske ili prihvaćanje Avis-a pa onda kasnije ova situacija oko Europe. Naravno da svaka ozbiljnija rasprava u državi ima odraz i na tržište kapitala. Zapravo da je to barometar koji najlakše reagira na sve. Ali na sreću mogu kazati da na kraju sve ovo zajedno ima jedan stabilan rast i porast kod tih, na tom tržištu kapitala i da vjerojatno da nije ograničenja onaj municipalni oblik bi trebao možda biti još aktivniji u našem društvu, ali je uvjetovan na ovaj način stanjem na tržištu. Mada je komisija autonomna i samostalna, znam jedan slučaj, ali mislim da ne bi bilo dobro da bilo tko i na bilo koji način pokušava preko te institucije eventualno kontrolirati interesantna ili neinteresantna društva ili kapitale ili pojave, već direktno vršenjem nadzora i zakonitost poduzimanja autonomnih mjera prema sudu koje sam ranije i istakao. Ukupno u ovom razdoblju 2004. godine kontrola rada burze, kad mislim na tržište onda prvenstveno na ove dvije na Zagrebačkoj i Varaždinskoj. Smatramo da je bilo, ajde, korektno i zakonito iako ima određenih dvojbi, barem se one daju čuti da, i osobno sam čuo od predstavnika jedne ili druge kuće da ne rade pod istim uvjetima, što ne bih mogao kvalificirati. Ali to onda kažem iz razloga da upravo Komisija za vrijednosne papire mora itekako kontrolirati ova područja, a da mi onda u Saboru prilikom ovih rasprava, uočavajući ove probleme, apostrofiramo, odnosno potaknemo drugu raspravu. U ime Kluba HDZ-a mi podržavamo ovu informaciju. Sve ove, naravno, pojave u toj godini možemo komentirati na ovaj ili onaj način i ovo pitanje tehničko oko nadzora, ekipiranosti i ostalog Komisije mislim da će trebati u skorom vremenu još više razriješiti i popuniti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo iz Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske. Ovo Izvješće smatramo značajnim jer ono pokazuje stupanj razvoja hrvatskog tržišta vrijednosnih papira. Naravno, potpuno je jasno da je za većinu građana Hrvatske ova tema o kojoj sada raspravljamo svemirski daleko i da veliki dio njih sa velikim čuđenjem prati one brojke koje se pojavljuju ispred tjednih, odnosno dnevnih i izdanja vijesti na Hrvatskoj televiziji. Ova Komisija ima iznimno veliku odgovornost za uvođenje reda na tržištu vrijednosnih papira i zato mi je drago da je moj kolega prethodnik spomenuo slučaj "Ceofin brokersa". Za one koji su neupućeni radi se o firmi koja je kupila hotele "Solaris" u Šibeniku i koju je kasnije koliko sam čuo, eto, iz izvješća svog prethodnika, ustanovljena nepravilnost u radu. Po našem sudu nema tu nikakvog spora. Kršenje Zakona o vrijednosnim papirima, kršenje Zakona o preuzimanju trgovačkih društava, kršenje Zakona o trgovačkim društvima znači ili bi trebalo značiti u svakoj zemlji eliminaciju sa tržišta vrijednosnih papira. I ako je Komisija tako postupila onda je dobro učinila. Ako čekate sudsku odluku, to nije dobro. Petljanje i varanje sa vrijednosnim papirima je isto što i petljanje i varanje sa gotovim novcem. Da se radilo o pljački naravno da bi se ne to reagiralo. Ako se radi o petljanju s vrijednosnim papirima sad bi trebali čekati odluke suda. Ne, apsolutno ne. Mi tražimo da Komisija za vrijednosne papire mora imati sve ovlasti kao i slična regulatorna tijela u drugim zemljama u kojima se posluje sa vrijednosnim papirima i zato je nužna njezina brza odluka i brza reakcija u tim situacijama. Zato smo sa negodovanjem primili vijesti o tome da Komisija još uvijek nije u punoj mjeri ekipirana, a evidentno je da hrvatsko tržište vrijednosnih papira godinu za godinom intenzivno raste. Dobro je da je učinjeno informacijsko povezivanje Komisije sa obje burze u Hrvatskoj, i sa onom Zagrebačkom i sa onom Varaždinskom. Da se time učinilo transparentnijim i učinkovitijim poslovanje, ali sigurno se učinilo transparentnijim i učinkovitijim nadzor ove Komisije nad mogućim malverzacijama pa će vjerojatno biti još ovakvih slučajeva koji će biti pravodobno uočeni i njihovi počinitelji uklonjeni sa tržišta vrijednosnih papira. Hrvatska se tu ne mora ničega pribojavati. Slično smo vidjeli u svim tranzicijskim zemljama, odnosno u svim drugim zemljama koje su ulazile u svijet kapitalizma. Da su u svima njima se pojavljivale raznovrsne brokerske kuće koje su pokušavala na brzu ruku dok većina stanovništva niti nema pojma o čemu se zapravo tu radi, doći do kapitala. I ovi i svi ostali prekršaji koji se ovdje navode nisu zato ništa neuobičajeno. Mi ćemo ih viđati i idućih godina, ali ponavljam ključna je brza reakcija ove Komisije. Mi, dakle, podržavamo ovo Izvješće, smatramo da je ono dobro i u vezi sa time želimo samo podsjetiti na još jednu činjenicu, a to je da će tijekom ove godine biti u Europskoj uniji primjenjivana "transparency obligationes directive", dakle, direktiva o obvezi na transparentnost koja uključuje i transparentnost vlasništva. Nevjerojatno je ali istinito da ako pogledate recimo Internet stranicu Središnje depozitarne agencije kod rijetkog broja hrvatskih firmi možete naći za njihove vlasnike, odnosno za dio dioničara upisane samo skrbničke fondove u pojedinim hrvatskim bankama, a da se zapravo ne zna tko stoji iza tih skrbničkih fondova. Ako Hrvatska želi nastaviti svoj put prema Europskoj uniji onda je nužno da se i ona počne pridržavati ove direktive, da je čim prije počnemo implementirati i da Komisija za vrijednosne papire zajedno sa Središnjom depozitarnom agencijom čim prije uz regulativu koju će Sabor nadam se usvojiti na tragu ovakve direktive, čim prije saznamo tko su stvari vlasnici pojedinih hrvatskih firmi. Sa time zaključujem ovo svoje kratko izlaganje i Klub HSP-a će podržati ovo Izvješće. Hvala.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovana predstavnico Komisije. Ovo Izvješće možemo promatrati u, sa 2 aspekta ili s 2 gledišta. Jedno je dakako pitanje samog rada Komisije za vrijednosne papire, i tu osim 2 primjedbe, 1 primjedbe i 1 sugestije u suštini nema razloga za nezadovoljstvo nego čak štoviše imamo razloga za zadovoljstvo. Imamo razloga za zadovoljstvo zato što nije bilo velikih financijskih afera na domaćem tržištu, nisu propadale velika javna dionička društva, nisu propadala društva koja su u kotaciji, nisu obezvrjeđivani drugi vrijednosni papiri koji su izdavani na domaćem tržištu, ali to ne znači da se takve situacije neće dogoditi nekad u budućnosti. Mnoge sudbine vezane su u Hrvatskoj uz ljude koji imaju neki oblik vrijednosnih papira. Ono nezadovoljstvo je sasvim sigurno u tome što komisija pola godine nije imala, nije bila popunjena u potpunosti nego je falio jedan član komisije, ja doista ne vidim niti jednog opravdanog razloga zašto komisija nije mogla djelovati cijele godine u potpunosti, ako je jedan od članova dao ostavku trebalo je promptno reagirati i imenovati drugog člana. Nažalost kada se prisjetimo 2003. godine situacija je bila još lošija, tada je i komisija djelovala samo sa tri člana, dakle, bila je još teža situacija i mislim da se mi kao saborski zastupnici i kao Hrvatski sabor ne bi prema ovoj komisiji smjeli odnositi na takav način da eto 6 mjeseci nismo bili, ili ne sada 6 nego gotovo 9 mjeseci u stanju imenovati člana komisije da bi komisija obavljala u punom sastavu jedan vrlo važan posao u Hrvatskoj o kojem ovise mnoge sudbine. I drugo, u potpunosti se slažem sa prethodnicima i ja mislim da treba osnažiti i kontrolnu funkciju komisije i mogućnost komisije da trenutno reagira u situaciji kada dolazi do nekih nepravilnosti na tržištu kapitala zato jer ako se ostavi dovoljno vremena kao što je očito kod … [[Govornik se ne razumije.]] bilo ostavljeno onda je moguće da vlasnici brokerske kuće ili drugi sudionici na tržištu kapitala, izvuku korist, odnosno umanje svoju štetu na račun investitora ili ulagača što sasvim sigurno ne bi bilo, ne bi bilo dobro. S te strane dakako u potpunosti podupirem rad Komisije za vrijednosne papire. Ono drugo što je značajno to je doista ono što se zbivalo na tržištu kapitala u 2004. godini i treba reći dakle, da doista jedan datum a to je utvrđivanje statusa kandidata Republike Hrvatske kao kandidata za Europsku uniju označilo izuzetno veliki interes europskog kapitala, pa i izvan europskog kapitala koji je nahrlio u Hrvatsku i preko noći digao i burzovne indekse i tržišne kapitalizacije i volumene trgovanja na burzama. To je očito i očigledno zato što 18. 4., 18. 3. pardon, je došlo do pada burzovnih indeksa, do pada vrijednosti dionica, do pada tržišne kapitalizacije, dakle, kada nisu započeti pregovori očito je da se dio tog kapitala koji je benevalentno ušao u Hrvatsku, na hrvatsko tržište kapitala, sa hrvatskog tržišta kapitala povlači i da oni vrtoglavi rastovi dionica, vrijednosti dionica i drugih vrijednosnih papira sada polako vračaju se oni okviri kakvi su bili prije nego što je Hrvatska dobila status kandidata. Ovo je zorni primjer zašto nam je doista izuzetno važno da Hrvatska čim prije započne pregovore sa, o pristupanju Europskoj uniji, jer ti pregovori su ovdje pokazali, odnosno pomicanje u tom procesu je ovdje pokazalo izuzetno veliku korist za veliki broj građana Hrvatske. Treba vidjeti koliko samo građana Hrvatske je prodalo vrijednije dionice, dakle, kupili su ili su imali dionice po manjoj vrijednosti a bili su u poziciji da prodaju dionice koje su u tri ili četiri mjeseca praktično udvostručili ili utrostučile svoju vrijednost. Ovaj trend rasta koji je bio u drugoj polovici godine nastavio se ponavljam do 17. 3. nažalost evo poslije 17. 3. stvar se okrenula i indeksi ponovno imaju silazni trend. Ali govorili smo o rastu, možda doista bi trebalo reći točno i brojke koje jesu, a to je dakle, da je, da su burzovni indeksi porasli za 30%, preko 30% na jednoj i na drugoj burzi, da je, prometi su porasli za preko 90%, da je tržišna kapitalizacija porasla za preko 70%, ili kada to pretvorimo u apsolutne brojke onda je tržišna kapitalizacija dakle, sa usporedivim periodom od godinu dana prije sa nekih 73 milijarde kuna porasla na 127 milijardi kuna na obje burze. To je doista izuzetno veliko povećanje tržišne kapitalizacije ali nažalost kada se usporedimo sa srednje europskim burzama onda moramo reći da su naše dvije burze manje od bilo koje druge srednje europske burze po tržišnoj kapitalizaciji a da i ovako uvećana tržišna kapitalizacija naše dvije burze je negdje 10% tržišne kapitalizacije primjerice bečke burze. Dakle, očito je da na našem tržištu još uvijek nema dovoljno izdanih vrijednosnih papira, da postoji ogromni potencijal i da vjerojatno postoji ogromni potencijal rasta vrijednosti, izdanih vrijednosnih papira. Ono što mene brine ovdje, to da imamo samo tri dionice u prvoj kotaciji Zagrebačke burze. Dakle, samo su tri dionička društva i to Pliva, Podravka i Croatia osiguranje bile u stanju izdati dionice koje su zadovoljile vrlo stroge kriterije prve kotacije. Sve ostale dionice kojima se trgovalo i koje su uvrštene, uvrštene su praktično temeljem prisile zakona o javnim dioničkim društvima, dakle, velika većina vjerojatno njih ne bi niti bila na burzi da nije bilo te prisile. Transparentnost poslovanja tvrtke je vrlo velika ili velika je razlika u transparentnosti poslovanja između poduzeća koje u kotaciji javnih dioničkih društava u odnosu na poduzeća koja su u prvoj kotaciji i doista bi trebalo vidjeti kako potaknuti, motivirati više tvrtki u Hrvatskoj da se odluče uvrstiti u najvišu kotaciju jedne od dviju burzi, a u konačnici to će davati onda i sigurnost stranim investitorima ili domaćim investitorima da ulažu u dionice domaćih poduzeća zato jer će reći evo vidite imate više od tri poduzeća koje mogu zadovoljiti kriterija prve kotacije. Ono što je obilježilo prošlu godinu to je sasvim sigurno izdavanje municipalnih obveznica i ovdje treba reći dakle, da su dva grada, to je Koprivnica kao prvi i Zadar kao drugi grad, izadali su municipalne obveznice po Zakonu o vrijednosnim papirima. Prije toga je Opatija i Istarska županija su izdale obveznice ali ne po strogim kriterijima koje daju Zakonom o vrijednosnim papirima, dakle, ta dva grada poštivala su potpuno proceduru od toga da su izradile prospekt, da su imale savjetnike, da su imali odobrenje od komisije za vrijednosne papire i ono što je najvažnije te dvije obveznice kotiraju na Zagrebačkoj burzi, koprivnička i zadarska, odnosno koprivnička i na varaždinskoj burzi. Nažalost, segment municipalnih obveznica kod nas je u mikronima primjerice u Austriji municipalne obveznice čine negdje između 7 i 8% tržišne kapitalizacije bečke burze što znači da ovdje postoji jedan ogromni prostor da se naše općine, gradovi i županije zadužuju izdavanjem vrijednosnim papira a ne podizanjem kredita. I u končanici dakle treba reći da se u jednoj burzi trgovalo sa 153 vrijednosna papira, na drugoj sa 156, velika većina tih papira je istih jer kotiraju, odnosno uvršteni su u jednu i drugu burzu, dakle, postoji još ogromni prostor za rast i razvoj tržišta kapitala u Hrvatskoj da bismo dali dovoljnu sigurnost ili povećali sigurnost investitora s jedne strane i s druge strane izadavatelja, mislim da je potrebno razmisliti o tome da damo i snažnije ovlasti komisiji za vrijednosne papire. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevenka Majdanić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici! Komisija za vrijednosne papire kao što se može vidjeti iz prezentiranog izvješća iz 2004. godini ispunila je svoje osnovne zadatke a to je regulacija i nadzor tržišta vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj. U vrijeme ekspanzije tržišta kapitala kao što je to bilo u 2004.godini koja će ostati kako je rečeno zapamćena kao najuspješnija u relativno kratkoj povijesti tržišta kapitala najbitnija je uloga nadzora i kontrole tog rastućeg financijskog tržišta. Pravovremenim poduzimanjem mjera i radnji za utvrđivanje nezakonitosti i nepravilnosti na tržištu kapitala osigurava se ono što je bitno, pravilno funkcioniranje i sigurnost tog tržišta. Zbog toga smatram izuzetno važnim uspostavljanje sustavnog praćenja trgovanja u stvarnom vremenu na zagrebačkoj i varaždinskoj burzi. Komunikacijskim povezivanjem sa burzama omogućava se komisiji cjelokupan i potpun nadzor nad zakonitošću rada na tržištu kapitala. Otvaranjem internet stranica od 1. rujna 2004. godine omogućena je široka dostupnost aktualnih informacija s tržišta kapitala sudionicima odnosno omogućuje im se uvid u brojne potrebne i korisne informacije; uvid u registre, rješenja, mišljenja, zakone i podzakonske akte, obrasce te javnu informacijsku knjižicu. Treba istaknuti da je tijekom 2004. godine komisija zaprimila 1047 predmeta od čega 348 upravnih predmeta i 649 neupravnih predmeta te održala ukupno 49 sjednica. Pokazatelji koji se iščitavaju iz ovog izvješća o stanju na tržištu kapitala su vrlo značajni i bitni za ocjenu stanja ali i projekciju razvoja tržišta kapitala u Republici Hrvatskoj. Već sami podaci o financijskim kretanjima na tržištu kapitala jasno govore o intenzivnoj aktivnosti. Tako je ukupan promet na zagrebačkoj burzi iznosio 23,7 milijardi kuna što iznosi povećanje za rekordnih 92% u odnosu na prethodnu godinu. Ništa manje živo nije bilo ni na varaždinskoj burzi gdje je ostvaren promet od 1,3 milijarde bez javnih dražbi i međuinstitucionalnog prometa i još veće povećanje od 92,68%. Isti trend pokazuju i dionički indeks na obje burze koje su u 2004. godini završili na najvišoj razini u povijesti. «Krobeks indeks» zagrebačke burze porastao je za 32,1%, a «Vin indeks» varaždinske burze za čak 127,28%. Pored rekordnog prometa na obje burze još značajniji je pokazatelj razvoja domaćeg tržišta kapitala rast tržišne kapitalizacije. Ovaj rast je na zagrebačkoj burzi iznosio 70,7%, a na varždinskoj 78,6%. Najveći utjecaj na ovakav rast tržišne kapitalizacije proizlazi iz porasta trgovine obveznicama. U protekloj godini uvriješteno je na tržište 11 novih izdanja obveznica i to 5 državnih ili od države garantiranih dvaju municipalnih, tih 4 korporativne. Izdavanjem obveznica posebno je značajna strukturna promjena u sastavu tržišta kapitala. Trgovačka društva izdavanjem obveznica osiguravaju tako potreban kapital za rast i unapređenje privređivanja i investicije dok investicijski fondovi s druge strane dobivaju tržište za plasman svojih sredstava uz solidnu zaradu. Posebno je značajno istaknuti porast broja investicijskih fondova. Tijekom 2004. godine komisija je odobrila osnivanje 4 nova otvorena investicijska fonda. 31.12.2004. godine poslovan, poslovao je u Republici Hrvatskoj 41 otvoreni fond i 5 zatvorenih investicijskih fondova. Ukupna imovina s kojom su upravljali fondovi iznosila je 5,7 milijardi kuna. Ukupna imovina otvorenih financijskih fondova na kraju 2004. godine iznosila je 4,5 milijardi kuna što je u odnosu na 2003. godinu povećanje za 53%, a ukupna imovina zatvorenih investicijskih fondova 1,2 milijarde kuna što je povećanje od 21%. Povoljna, povoljne političke okolnosti koje su rezultat izuzetnih napora naše Vlade da se prepoznaju temeljne vrijednosti velikog broja naših tvrtki te ojača sigurnost i pouzdanost tržišta odnosno da se osigura povjerenje doveli su do značajnog priljeva i stranog kapitala. I na kraju smatram da nam je ovo izvješće pružilo dobar uvid u stanje na domaćem tržištu kapitala, ali i da je osnov za kreiranje politike budućeg razvoja. Jačanje i rast trgovanja dionicama, obveznicama i drugim vrijednosnim papirima neminovno omogućava stvaranje kapitala za rast gospodarstva, poticanje investicija i u konačnici povečanje bruto domaćeg proizvoda i boljeg standarda građana. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Treće, Izvješće o radu za 2004. godinu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu za 2004. godinu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske. Molim uključite se. Možete i glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 100 glasova za i 1 suzdržanim prihvaćen predloženi zaključak.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici danas imamo izvješće o izvršenju programa statističke aktivnosti za 2003. i program statističke aktivnosti za 2005. godinu. Kako je program godišnji provedbeni plan za 2005. godinu dio programa statističke aktivnosti 2004., 2007. koju je ovaj Sabor usvojio prije par mjeseci, kako po tom programu Državni zavod za statistiku već obavlja statističke aktivnosti ja ne bih posebno vas zamarao nekim uvodom nego nakon rasprave i u tijeku rasprave i eventualnih amandmana dao bih obrazloženje. O izvršenju programa za 2003. čini mi se zaista nema smisla čak ni uvodno da bilo što kažem. Osim toga nije bilo nikakvih niti primjedbi. Evo toliko, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odbori? Neće usmeno obrazlagati izvješće. U redu. Otvaram raspravu. U ime Kluba HSP-a poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Klub Hrvatske stranke prava će se osvrnuti u svojoj raspravi najviše na demografiju i socijalnu statistiku odnosno statistiku o unutarnjoj migraciji stanovništva, statistiku vanjske migracije stanovništva, statistika migracije i projekcija stanovništva. Znamo da je nositelj i službena statistika, nositelj je Državni zavod za statistiku, a izvještajna jedinica Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske. Bez ikakve sumnje statistički podaci unutarnje migracija stanovništva vanjske migracije stanovništva statistika migracije i projekcija stanovništva neophodni su za svaku ozbiljnu i odgovornu državu. Za njegov demokratsku i gospodarski razvoj i za njenu nacionalnu sigurnost. A na 15. sjednici Odbora za useljeništvo pokazalo se da Hrvatska ne raspolaže takvim podacima. U izvješću ha 2003 .godinu na strani 15 poglavlje 2 Projekti i stručno metodološki radovi kaže statistika migracije stoji da je na projektu statistika migracija započeto proučavanje međunarodnih preporuka. Poslovi koji su bili predviđeni u 2003. nisu potpuno izvršeni zbog detaljne kontrole i analize kvalitete podataka popisa stanovništva kućanstava i stanova u 2001. godini. Dr. Jakov Gele ravnatelj Državnog zavoda za statistiku je jasno rekao da je najlošiji dio statistike onaj koji državnom zavodu za statistiku dostavlja izvještajna jedinica MUP-a a koji se odnosi na migracije. To je 15. sjednici stvarno potvrdila i predstavnica MUP-a jer je mogla iznijeti samo podatak da je prošle godine 13 500 osoba podnijelo zahtjev za primitak u hrvatsko državljanstvo, te je MUP odbio 3000 zahtjeva. Međutim MUP nema podatke o broju Hrvata koji su podnijeli zahtjev za primitaka u hrvatsko državljanstvo. Pa nas u Klubu HSP-a zanima ima li MUP dostatne ljudske i materijalne resurse za obavljanje tih poslova. Može li ih MUP obaviti ukoliko se ne izmijene neki zakoni i pod zakonski akti. Kao npr. Zakon o prebivalištu i boravištu građana koji je ostao iz staroga sustava i bez izmjene Zakona o strancima. Nismo mogli dobiti odgovor ni na sljedeća pitanja. Koliko je stranaca na produženo boravku, koliko je stranaca podnijelo zahtjev za stalni boravak. Koliko je stranaca podnijelo zahtjev za stjecanje hrvatskog državljanstva. Koliko osoba godišnje dobije hrvatsko državljanstvo. TE koliko je hrvatskih državljana zatražilo otpust iz hrvatskog državljanstva? A takvog odgovora neće biti prije nego se izmjeni Zakon o strancima, jer taj zakon ne razlikuje Hrvate Useljenike i povratnike od stranaca. SVE osobe koje u Hrvatsku ulaze a nemaju hrvatsko državljanstvo trpa se u istu vreću. MUP u su očito natovareni poslovi koje ne može obaviti, jer su u njegovu djelokrugu poslovi koji nigdje u europskim zemljama ne radi MUP. Kao npr. Izdavanje radnih dozvola strancima. U drugim državama to radi Ministarstvo useljeništva ili Uredi za strance. Bez izmjene Zakona o strancima Hrvatska neće moći dobiti pouzdane podatke o broju stranaca koji useljavaju Hrvatsku te se neće moći odrediti hrvatska useljenička politika. Vlada ima zakonsku obvezu predložiti Hrvatskom saboru hrvatsku useljeničku politiku. Osnovala je i neku radnu skupinu koja bi trebala izraditi nekakvu rezoluciju o toj materiji ali još nitko ništa nije čuo o vladinoj migracijskoj politici. Svi smo svjedoci doseljavanja za hrvatske prilike velikog broja stranaca većinom trgovaca obućom i odjećom. Te stranaca koji osnivaju trgovačka društva koja se bave prometom hrvatskih nekretnina. Temeljni kapital tih društava je 20 tisuća kuna. Ti poslovni ljudi u Hrvatsku ne unose ništa nego samo trguju hrvatskim nekretninama. Mnoga trgovačka društva osnovana samo dobivanja poslovnih i radnih viza i služe samo kao pomoć za odlaganje bezvrijedne strane robe u Hrvatskoj. MUP to više ne kontrolira. Posljedica je bujanje sive ekonomije, gubitak radnih mjesta i propadanje hrvatske tekstilne industrije. Ukupno su prošle godine izdane 5 tisuća 364 radne dozvole stranim državljanima. Od čega su čak 1722 radne dozvole izdane radnicima iz BiH, turskim državljanima je izdano 512 radnih dozvola, makedonskim 356, njemačkim 248, talijanskim 230, državljanima Srbija i Crne Gore 229, Slovencima 176, građanima Amerike 122. Mađarima 119. Koliko je pak stranaca stvarno prošle godine ušlo u Hrvatsku i u Hrvatskoj radi na crno. To nitko ne zna. A ni MUP koliko je posteljara tj. Ilegalaca kojima Hrvatska služi za kraći boravak radi pripreme prolaza u druge zemlje. U Hrvatskoj je 2003. boravilo ukupno 45 tisuća 619 stranih državljana. Od toga broja 18 974 otpada na državljane BIH a 9574 na državljane Srbije i Crne Gore. Stranici su kupili 3444 nekretnine u Hrvatskoj, od toga su Irci prošle godine kupili 600 kuća u Hrvatskoj. U hrvatskom tisku pojavljuju se sumnje da se dio trgovačkih društava koje se bave prometom hrvatskih nekretnina bavi pranjem novca. Pravi broj nekretnina u vlasništvu stranca je dvostruko veći, još su mnoge nekretnine kupljene na prethodno osnovanu tvrtku u Hrvatskoj a tada nije potrebna dozvola Ministarstva. I na kraju Državni zavod za statistiku ne raspolaže pouzdanim podacima o migracijama i neće ni za 2005. godinu imati pouzdane podatke dok se ne izmjeni Zakon o strancima i neki drugi zakoni i dok MUP ne bude osposobljen za prikupljanje statističkih podataka koji se odnose na migracije. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSS-a poštovani zastupnik Željko Ledinski.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dozvolite da uvodno kažem da Klub HSS-a podržava i prijedlog godišnjeg provedbenog plana isto tako izvješće programa statističkih istraživanja za 2003 .godinu. Kada govorimo o godišnjem provedbenom planu koji je već u tijeku klub HSS-a želi samo istaknuti da je potrebno za sva ta istraživanja osigurati dostatna sredstava. A imali smo priliku vidjeti da prošle godine smo rebalansom nešto smanjivali i onda često puta dolazimo u poziciju da ne možemo izvršiti određeni obim poslova zbog nedostatka sredstava. Osobno se sjećam kada sam prije desetak godina kao župan bio šef ujedno i uredu za statistiku da smo imali i dosta obimnih istraživanja i poslova za koje mora postojati onda i dio sredstava koji može adekvatno pratiti taj dio. Zbog toga da bi mogli imati određene kompetentne podatke posebno ono što mi želimo istaknuti posebno statistiku poljoprivrede moramo imati onda i dio sredstava da bi mogli onda kasnije na osnovu tih adekvatnih podataka i kreirati onda i kvalitetnu politiku. U ovom slučaju poljoprivrednu politiku. Kada govorimo o izvršenju programa statističkih istraživanja za 2003. godinu, onda bih evo rekao nekoliko riječi o tome. U pregovorima za punopravno članstvo u Europskoj uniji između EU i zemalja kandidata vrlo značajna uloga se daje upravo statističkom sustavu odnosno da se u zemlje kandidate uvede Europski statistički standardi. Pri tome su osobito značajni regionalni statistički podaci odnosno pokazatelji koji će pružiti temelje za ocjenu prihvatljivosti prilikom kandidiranja uz pomoć za pomoć i strukturnih fondova EU. Koje evo već i kod nas dolaze. U tom djelu posebnu značajnu nosi ta poljoprivredna statistika regionalni računi za poljoprivredu, kontinuirana statistika korištenja zemljišta i biljne proizvodnje, regionalni podaci o stočnom fondu. Kao istraživanja struktura farmi, čine jedan skup informacija za ilustraciju poljoprivrede u pojedinim regijama. I sigurno da su bitni za sagledavanje jednoga pravilnog stanja. Regionalni računi vezani za poljoprivredu pružaju temeljne podatke za utvrđivanje regionalnog dohotka farmi a detaljna podjela konačnog ulaza objašnjava koncentraciju proizvodnje i regionalnu specijalizaciju. U 2003. godini nastavak harmonizacije hrvatskog statistike u skladu sa standardima Europske unije a posebna poboljšanja su postignuta glede pouzdanosti podataka njihove dostupnosti i javnosti. Tu posebno bih želio istaknuti popis poljoprivrede iz 2003. godine koji je u suradnji sa FINA-om počeo opsežno istraživanje 2003. godine i metodologija istraživanja je bila u potpunosti usklađenja sa uredbama i preporukama eurostata, Zakona o popisu poljoprivrede, donesen je za potrebe provođenja popisa također jer je usklađen sa legislativom Europske unije, napravljene su tablice usporedbe kao i popis zakona i uredbi eurostata na kojih je Ministarstvo europskih integracija dalo pozitivno mišljenje. Popis poljoprivrede proveden je samostalno prvi put nakon više od 40 godina. Temeljem podataka iz popisa omogućen je početak transformacije poljoprivrednih statistika što je značajno sa nacionalnog i međunarodnog aspekta. Popis poljoprivrede 2003. godine poslužio je kao baza za izradu i pripremu statističkih podloga za ustrojavanje inicijalnog Registra poljoprivrednih gospodarstava u skladu sa strukturom i definicijama Europske unije. Zatim pod 2., utvrđivanje novog pozadnog okvira za poljoprivredna istraživanja, izbor uzoraka i metoda prikupljanja u skladu sa preporukama Europske unije i nacionalnim resursima. Prema programu statistička istraživanja za 2003. godinu bilo je u oblasti poljoprivrede, šumarstva i ribarstva predviđeno provesti ukupno 20 istraživanja i tri projekta te 2003. godine. Zbog toga svega iznesenoga jedno i drugo izvješće Klub HSS-a smatra da se može prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodine ravnatelju hoćete li vi dati neki završni osvrt ili? Ako želite.
Mogu samo potvrditi ovo što smo čuli. Nažalost kao demograf suglasiti se sa stavovima koje ste čuli vezano na podatke o migracijama i dok ne imademo registar stanovništva i ne promijenimo zakone nećemo moći imati bolje podatke. Evo ne bih imao više što dodati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodine ravnatelju pa ja bih vam sugerirao da vi predložite i inicirate i Vladi i Saboru promijene tih zakona koji su nužni da bi se mogla statistika posebno oko migracija vjerodostojno i temeljito pratiti. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2005. godine. Rasprava o tekstu Prijedloga plana je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za ravnopravnost spolova. Gospodine ravnatelju, gospodin Državnog zavoda za statistiku Jakov Gelo. Izvolite. Imamo 26 amandmana odbora. Amandman 1.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio plana. Drugi?
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio. Treći?
Ne prihvaća se.
Dajte kratko obrazloženje, molim vas.
Sadržaj ovog programa je kompleksan, a i inače po metodologiji Europske unije nije predviđeno da se iskazuje po spolu.
Amandman povučen broj 3. Amandman 4?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Peti?
Peti ne prihvaća. Obrazloženje kao i za amandman broj 3.
Povučen 5. amandman. 6?
Prihvaća se.
Sastavni dio postaje. 7?
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio. 8?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 9?
Prihvaća se.
Također sastavni dio postaje. 10?
Također se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 11?
11. se ne prihvaća. To izvješće radi Hrvatski zavod za javno zdravstvo i u ovoj godini nije u mogućnosti pripremiti podatke i iskazati po spolu.
Povučen 11. 12?
12. je greška, jer je ponovljen 9. zapravo.
U redu. Povučen. 13?
13. se prihvaća.
Postaje sastavni dio plana. 14?
14. se ne prihvaća, isto obrazloženje kao za 11.
Povučen. 15?
Također se ne prihvaća i obrazloženje je kao za 11. amandman.
Povučen amandman 15. 16?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 17?
Prihvaća.
Postaje sastavni dio. 18?
Također se prihvaća.
Postaje sastavni. 19?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 20?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 21?
Također prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 22?
22. se djelomično prihvaća. Naime u mjesečnim izvješćima o strukturi korisnika iskazuje se po spolu, a u ostalim izvješćima za sada se ne prihvaća na razini godišnjoj.
Prihvaćen od strane predlagatelja u promijenjenom obliku. 23?
Ne prihvaća se.
Povučen. Hvala lijepo. 24?
Ne prihvaća se.
Povučen. 25?
25. zapravo nema smisla, jer je riječ o pravnim osobama pa iskazivanje po spolu nije moguće.
Povučen 25. 26?
Ne prihvaća se.
Razlog.
Državni zavod za statistiku prati počinitelje kaznenih djela po predmetima i po spolu. Dakle po spolu se kaznena djela iskazuju, dalje obrazloženje nema Ministarstva pravosuđa.
Onda o ovom treba glasovati. Za amandman 26, molim uključite se. Možete glasovati. Rezultat? 37 za amandman, 18 suzdržanih i 52 protiv. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Prijedlog plana. … [[Upadica se ne čuje.]] Kako 27.? Nema 27, ima 26. Dakle dajem na glasovanje Prijedlog plana provedbenog statističkih aktivnosti RH 2005. godine. Molim uključite se. Možemo glasovati. Može rezultat? 104, jel' ova dva od kolegice Alemke i mene spadaju tu? Dakle 104 za i 2 suzdržana i 1 protiv. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemoj me, pusti me na miru oko toga zašto ne radi. Šta ja znam!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Ovo izvješće jest rezultat zakonske obveze Vlade Republike Hrvatske da Saboru prema Zakonu o rješenju kazne zatvora podnosi izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda. Međutim i neovisno o toj zakonskoj obvezi mislim da pred ovim visokim Domom osim o pravosuđu treba raspravljati i o nečemu, što su zatvori, dakle gdje osobe koje su osuđene, zatvorske kazne izdržavaju tu zatvorsku kaznu i da je to prigoda da se skrene pozornost i na stanje i rad onih koji rade u tom sustavu s jedne strane i na tretman prema onima koji izdržavaju te kazne. U nadležnosti Ministarstva pravosuđa je posebna uprava, Uprava za zatvorski sustav koja obavlja administrativne i stručne poslove vezano za izvršavanje kazne zatvora, odnosno kazne izrečene u kaznenom i prekršajnom postupku, zatim zamjene kazne supletorne kazne kad se novčana kazna zamjenjuje kaznom zatvora te kazne pritvora. Dakako da se unutar te uprave neposredno ne provodi kazna zatvora, nego se kazne zatvora i maloljetničkog zatvora izvršavaju u 7 kaznionica, a mjera pritvora i kazna zatvora do 6 mjeseci u 14 zatvora s tim da postoji posebna institucija, zdravstvena institucija zatvorska bolnica u kojoj se provodi dijagnostika, tretman i osnovno liječenje osoba koje se nalaze na izdržavanju kazne zatvora. Ako pogledamo tipologiju zatvora i kaznionica prema stupnju sigurnosti i slobodi kretanja zatvorenika, kaznionice u Glini, Lepoglavi i zatvorska bolnica su zatvoreni. Kaznionica u Lipovici Popovači i kaznionica u Turopolju su poluotvorene. A kaznionica Volturi je otvorena kaznionica. S tim što je kaznionica u Požegi za žene i u njoj … [[Govornik se ne razumije.]] maloljetnički zatvor i one su zatvorene. A za muškarce kaznionica u Požegi je poluotvorena. Zatvori kao posebna kaznena tijela su tijela izvršavanja mjere pritvora i kazne zatvora i oni su zbog toga uvijek zatvorenoga tipa. Ako pogledamo brojčano stanje osoba zaduženih za provođenje kazni zatvora, dakle za nadzor i pomoćnih službi. Dakle brojčano stanje u pogledu službenika, namještenika u zatvorskom sustavu, to je nešto što je jedna konstantna boljka ovoga sustava jer nema dovoljno kadra koji bi mogli izvršavati ovu doista odgovornu i tešku zadaću. Tako da ako pogledamo stanje, ja ću se osvrnuti samo na 2004. godinu premda je to i izvješće i za 2003. i 2004. godinu. Na kraju 2004. godine u zatvorskom sustavu je bilo zaposleno 2 tisuće 366 izvršitelja što je čak za 467 izvršitelja manje od sistematiziranog broja. A ako pogledamo brojku onih osoba koje najčešće jesu u fokusu interesa, to je ono, službenici osiguranja, pravosudna policija, od utvrđenog broja tisuću 537 službenika na kraju ove godine bio je zaposlen samo tisuću 361 izvršitelj što je čak za 176 izvršitelja manje. I to je nešto što se redovito primjećuje i u izvješćima međunarodnih institucija, Vijeća Europe kada posjećuje naše zatvorske institucije. Dakle potreba doista adekvatnog popunjavanja ovoga sustava s jedne strane. Ono što je možda interesantno i što je doista teško naći osobu u zatvorskom sustavu nisu možda ovi koji rade na osiguranju u pravosudnoj policiji, nego je najteže popuniti to sa zdravstvenim kadrom, medicinskim sestrama, liječnicima, psiholozima koji su važan segment tretmana u ovim ustanovama. Međutim na žalost to je jednostavno, katkad se pokaže teško to popuniti. I jedan dodatni segment na čemu nas upozorava Vijeće Europe i članovi institucije i na čemu se sustavno unutar ministarstva radi, osobito dakako u zatvorskom sustavu je edukacija onih koji rade sa zatvorenicima unutar zatvorskog sustava, odnosno unutar Uprave za zatvorski sustav je uspostavljen poseban centar za izobrazbu zatvorskog sustava i tu je, redovno se provodi edukacija, tako da je prošle godine održano 14 različitih seminara, savjetovanja, radionica. Uz nepopunjenost adekvatnim brojem zatvorskoga osoblja, službenika i namještenika trajan problem našeg zatvorskog sustava je i doista prekapacitiranost zbog neadekvatnog prostornoga smještaja u pojedinim kaznionicama i zatvorima. To se osobito pokazuje upravo u zatvorima, u velikim centrima kao što su Varaždin, Split, Rijeka gdje su zatvori obično smješteni u centru grada uz sudove gdje su po svojoj prirodi zatvorenoga tipa, a gdje je prekapacitiranost katkada i od 130 do 170% veća u odnosu na optimalne uvjete i to dakako stvara i probleme sa aspekta sigurnosti tako da se kao trajna zadaća i problem postavlja pitanje adaptacije i dodatnih sigurnosnih mjera ovih prostora kako bi bili odgovarali onim uvjetima koje treba ispunjavati za zatvorenike. Što se tiče zatvorenika ako pogledamo brojke u 2003. godini u zatvorskom sustavu kaznu je izdržavalo otprilike 2 tisuće 998 zatvorenika. A ako pogledamo strukturu kaznenih djela za koje oni izdržavaju kazne zatvora onda nam pokazuje da najčešći broj se nalazi zbog kaznenih djela protiv života i tijela, otprilike 32%. Slijede ih kaznena djela protiv imovine, 30%, a zatim 16% kaznena djela protiv vrijednosti o zaštićenim međunarodnim prvom. 8% su kaznena djela protiv spolne slobode i čudoređa. Dalje neću nabrajati jer su, sadržana u pisanom izvješću. A u pogledu broja godina na koje su osobe osuđene zbog kojih izdržavaju kaznu zatvora najveći postotak od 30% izdržava kaznu zatvora od 1 do 3 godine, a 21% otprilike od 5 do 10 godina. Dakako samo izdržavanje kazne zatvora, nije to samo da vas zatvore i da onda ništa ne radite mada je to i represivna mjera, ali ona ima i svrhu resocijalizacije i tretmana i pripreme tih osoba za kasnije uključivanje u njihovu zajednicu tako da se poduzima niz mjera. Ako je riječ o alkoholizmu ili drogama mjere liječenja od droge i alkohola i druge sigurnosne mjere, a zatim jedna od važnih mjera i na koju inače se upozorava i koja je zakonska obveza i rad zatvorenika tako da se on redovno organizira kako u jedinicama unutar zatvora tako i rad izvan zatvora a postoje i pomoćni radovi kao što su radovi u kuhinji i sl. Što se stanja sigurnosti tiče u pogledu pojedinih incidenata koji bi se dogodili oni nisu, dakako da ih ima i ne treba ih prikrivati. Obično pažnju javnosti privuku neki veliki slučajevi. Međutim oni nisu toliki da bi u nekom postotku ili prikazi stvarali dojam da je stanje sigurnosti alarmantno ili da osobe koje tamo rade doista odgovorno i savjesno svoj posao ne rade. Dakako da treba stalno to unapređivati. Ja sam rekla da jedan od razloga i problema zašto katkada se ne može pravodobno prevenirati je to što je doista neadekvatan broj osoba koje rade taj posao. Zato na kraju ovoga izvješća ja sam to pokušala skratiti, … detaljno doista napisano u pisanom izvješću, Vlada Republike Hrvatske nakon što je primljeno ovo izvješće i nakon što je zapravo utvrđeno što doista jesu poteškoće i problemi ovoga sustava, a to su da je doista nepopunjeno odgovarajućim brojem ljudi, da doista prostorni smještaj zahtjeva jedne brze reakcije da se proširi i dodatno osigura, da treba proširiti sustav sigurnosti osobito u onim sredinama, zatvorima koji su bliže centru kao što je video-nadzor i sl. Vlada Republike Hrvatske je zadužila zapravo dva ministarstva, Ministarstvo za pravosuđe i financija, ono koje daje novce da se gubici pokriju, da se osiguraju dodatna sredstva za popunjavanje potrebnim brojem službenika i namještenika u ovim ustanovama i da se osiguraju sredstva kako bi se u dogledno vrijeme, tokom ove godine, dakako i sljedećih godina riješilo pitanje smještaja i adaptacije ovih prostora. U tijeku je zapravo razgovor s ministarstvom i ove godine bi trebalo biti osigurano otprilike recimo 500 milijuna kuna kako bi se ta sredstva osigurala. Zahvaljujem na pažnji i utoliko u kratko i bitnome.
Hvala lijepa. Izvjestitelji odbora? Predsjednik Odbora za pravosuđe, poštovani zastupnik Rade Ivas. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, gospodo iz ministarstva. Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora razmotrio je na 22. sjednici održanoj 9. ožujka 2005. godine Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2002. i 2004. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je predmetno izvješće razmatrao u svojstvu matičnog radnog tijela. U iscrpnom pomoćnika ministrice za zatvorski sustav obuhvaćeni su svi segmenti sustava, ustrojstvo i kadrovi, kapaciteti, standardi i uvjeti smještaja zatvorenika, stanje sigurnosti, stanje objekata i opreme, financijska izvješća poslovanja. Poseban problem u funkcioniranju u sustavu predstavlja kadar, jer u sustavu nedostaje 467 izvršitelja prema sistematiziranim radnim mjestima. Tijekom 2004. godine popunjenost kapaciteta u otvorenim uvjetima je ispod 60% dok su zatvoreni uvjeti prekapacitirani među kojima je splitski naočiti primjer. Na stanje sigurnosti zatvorskog sustava osim nedostatka broja službenika odražava se i nedostatak sigurnosne opreme kao što su sustav video-nadzora, specijalna vozila, detektorski uređaji, uređaj za ispitivanje droga i alkohola i sl. Stanje nekih objekata ne zadovoljavajući u pogledu građevinskih dijela objekata, instalacija, opreme i sl. Uprava za zatvorski sustav u 2004. godini imala je dug od 22 milijuna kuna. Cjelovito pokriće duga nije riješeno ni u 2005. godini ali je započet projekt proizvodnje prehrambenih proizvoda za vlastite potrebe koji će u jednom dijelu smanjiti rast duga. U raspravi su članovi odbora podržali izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zatvora. Mišljenje je članova odbora da zatvorski sustav funkcionira na zadovoljavajući način unatoč postojećim problemima. Posebna zasluga funkcioniranju sustava pripada samim zaposlenicima. Član odbora podsjetio je na raspravu o politici kažnjavanja u Republici Hrvatskoj koja je po mnogim procjenama blaga sa puno uvjetnih osuda, o svrsi izricanja kazne zatvora u trajanju ispod 6 mjeseci, očekivanjima da se pooštri politika kažnjavanja, a sva ta pitanja nužno su povezana sa osiguravanjem uvjeta izvršavanja zatvora i problemima sadržanim u izvješću. Odbor podupire nastojanje Ministarstvo pravosuđa na iznalaženju načina za popunu upražnjenih radnih mjesta u zatvorskom sustavu, nabavu neophodne opreme i poboljšanja uvjeta života i rada u sustavu stoga preporuča Vladi Republike Hrvatske da u skladu sa donjetim zaključkom pokuša osigurati dodatna financijska sredstva za zatvorski sustav. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje zaključka. Prvo, prihvaća se izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2003. i 2004. godinu. I drugo, preporuča se Vladi Republike Hrvatske da u skladu sa donijetim zaključkom uloži napore za osiguranje dodatnih financijskih sredstva upravi za zatvorski sustav Ministarstva financija. Hvala.
Hvala. Još koji odbori? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, pardon HSLS-a DC-a poštovani zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovana gospođo državna tajnice. Klub DC-a i HSLS-a podržao je ovo izvješće sa jednom konstatacijom da je dobro čuti da u ovim vremenima kada ima različitih prigovora na zatvore u svijetu recimo kao što je Amerika itd. da nema recimo zlostavljanja, da Hrvatska unatoč svim svojim poteškoćama i problemima koje ima u tranzicijskom periodu da poštiva osnovne elemente, osnovna prava smještaja zatvorenika i da zapravo ovakve ustanove nisu mjesta nekih novih kažnjavanja i mučilišta nego naprotiv da je to ipak jedno mjesto gdje se čovjek može suočiti sam sa sobom, sa onim što je činio i da na kraju krajeva kada odsluži ono zbog čega je došao u zatvor da zapravo izađe kao jedna nova osoba koja će biti korisna ovom društvu. U tom smislu eto mi podržavamo ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSP-a, poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Zatvor je ustanova u kojoj ljudi izdržavaju kaznu jer su se ogriješili o hrvatske zakone. Osim naravno Zakona o privatizaciji, jer oni koji su se ogriješili o taj zakon niti su osuđeni, a niti su u zatvoru navodno zbog zastare. Ali bez obzira o težini kazne i najgori zatvori moraju ispunjavati minimalne standarde i štititi ljudsko dostojanstvo zatvorenika. Mi u HSP-u držimo da ovo izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2004. godinu itekako naglašavaju potrebu rasprave o stanju naših kaznionica. Iz samog zaključka ovog Izvješća nameću se mjere koje treba poduzeti. Manjak kadrova im je najveća nelogičnost jer je svakome jasno da neki sustav mora imati minimalne preduvjete za funkcioniranje. Pretpostavljam da je manjak kadrova uzrokovan i slabom motivacijom za ovu vrstu posla. Što zbog slabih plaća, što zbog tehničkih uvjeta, a naravno i same prirode posla. Postavlja se pitanje koje mjere Ministarstvo pravosuđa poduzima kako bi počelo rješavati ovu situaciju? Isto tako iz zaključka ovog Izvješća vidi se kako je opće stanje u kaznionicama, zatvorima i odgojnim zavodima u najblažu ruku rečeno teško za sve sudionike toga procesa. Bilo da se radi o kažnjenim osobama, bilo da se radi o onima koji skrbe o njihovoj kazni ili sigurnosti. Ovakvo stanje uvijek je odraz politike prema problematici. Izgleda da hrvatska službena politika podcjenjuje težinu problema koji se mogu iščitati iz činjeničnog stanja, a mi u HSP-u držimo da se ova situacija mora promijeniti i da stanje u kaznionicama mora biti jedno od prioritetnih pitanja kojima se Vlada mora početi baviti jer ovakvo stanje ima dalekosežne posljedice i izvan ove interesne zone i samo se može i dalje pogoršavati. Uzmite situaciju u odgojnom zatvoru, u odgojnom zavodu za maloljetne u Turopolju. To mogu govoriti iz prve ruke jer sam tamo bila neki dan. Stanje objekta je urušavajuće, spavaonice su zastrašujuće. To je tako, ne možete vjerovati kakvi su kreveti za onu djecu. Stručno osoblje je nedostatno, nema ih dovoljno. Djeca koja iz nekog razloga tamo završe, koja većina te djece nisu imali ni toplog obiteljskog doma, kad tamo završe i kad vide, kad vide da su, tamo gdje im se makar minimum može pružiti nemaju ništa onda će oni rasti dalje sa uvjerenjem da su stvarno svi digli ruke od njih. Klub HSP-a u načelu podržava ovo Izvješće i sa napomenom da se ipak poradi makar na tome da se ovima maloljetnicima pruži bolja šansa za budućnost. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSS-a, poštovani zastupnik Josip Vresk. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodine pomoćniče. Iskreno da vam velim, nisam namjeravao govoriti o ovoj temi obzirom na to da znamo kakvo je stanje u zatvorskom sustavu i da doista Ministarstvu pravosuđa nije lako voditi jedan takav sustav. Po meni ključni problem je zapravo negdje drugdje. Pitanje je pozicioniranja ovakvog sustava. Ključno je pitanje da li ovakav sustav spada uopće u Ministarstvo pravosuđa ili ne. Naravno da ima raznih modela, ali obzirom na naš zavtorski sustav kakav jest i na ono što Europa primjenjuje i na naš Zakon o sustavu državne uprave, ova uprava izvjesno je da traži određenu samostalnost u radu. Ova uprava živi 24 sata dnevno i traži određenu samostalnost za koju smatram da je red da konačno izađe iz Ministarstva pravosuđa i da tu samostalnost dobije. Mi bespotrebno opterećujemo Ministarstvo pravosuđa radom ove uprave, a isto tako upravu opterećujemo formalnom vezanošću uz Ministarstvo pravosuđa. Ako smo lani i to s punim pravom u ovom Saboru donijeli Zakon o državnoj upravi za zaštitu i spašavanje, ne vidim razloga zašto i ovdje nismo napravili isto. Ta je uprava doista to zavrijedila. To je jedan razlog, a drugi razlog, mi moramo napraviti reorganizaciju ovog sustava, to je svima jasno. Izuzevši onu klasičnu podjelu na kaznionice i zatvore i sad da tu izuzmem Turopolje i Požegu koji zapravo i nemaju puno problema, ako se ne varam, u ovom cijelom sustavu, jasno je da moramo napraviti drugačiju organizaciju zatvorskog sustava. Ma je zgodno, znate, ovo za reći da smo mi zatvore vezali zapravo uz županijske sudove i to ne treba krit. To je bilo iz praktičnih razloga napravljeno i davno se to vuče, i prije 90. je tako bilo i mi smo nastavili s tim sustavom tako i dalje raditi. I gdje nastaje problem? Kad sad pogledate opterećenost pojedinih zatvora onda ćete tu vidjeti ogromnu razliku. Naravno da je sudovima to zgodno zbog mjere pritvora, ali to nije rješenje. Mi doista moramo reducirati broj zatvora, ali ono što ostane moramo unaprijediti i izvršenje one kazne do 6 mjeseci. A isto tako, nije potrebno uopće govoriti da danas transport osoba koje su pod mjerom pritvora ne bi trebalo predstavljati problem. Skrenuo sam na temu koja je preoštra da bi se možda moglo u tih nekoliko rečenica reći što treba raditi, ali je činjenica da mi moramo nešto napraviti s tim sustavom. Ovakva organizacija sustava, ja ću vam reći samo jedan primjer. Kad je građena kaznionica u Lepoglavi građena je pod tzv., irskom progresivnom sustavu izvršenja kazni. Ono u 4-ro faznom. I to je tad bilo u Europi najmoderniji sustav izvršenja kazne zatvora. Ali znate u čemu je dalje problem? Od tad je prešlo 100 i nekoliko godina. Takav sustav više ne odgovara potrebama današnjice. Kad se još i vratimo malo unatrag i kad znamo koji je najveći, najveća kaznionica takvog tipa u Republici Hrvatskoj. Ono što je vraćeno crkvi i to s pravom u postupku denacionalizacije ostaje jasno da su kapaciteti premali, potrebe prevelike, organizacija ne odgovara potrebama današnjice. Sustav u Ministarstvu pravosuđa gdje po Klubu HSS-a ne bi trebao biti, onda tu zapravo leže problemi. A sve ovo o čemu razgovaramo su posljedice problema. Naravno, ne bih želio biti u koži ljudima koji te probleme moraju rješavati, ali je činjenica da moramo nešto napraviti sustavno i organizacijski. Klub HSS-a će bez obzira na sve podržati ovo Izvješće jer je ono dokaz stanja, ono je zbroj fakata, tj., činjenično stanje kakvo danas imamo. Bez obzira koliko ulagali u taj sustav nikad nije dosta i tako će i dalje biti. Ali moramo nešto napraviti i na tom planu. Dakle, Klub Hrvatske seljačke stranke će ovo Izvješće podržati, ali sugeriramo Vladi da razmisli o drugačijem pozicioniranju i same uprave i drugačijoj organizaciji sustava. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovana državna tajnice sa pomoćnikom, kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a podržava i podržat će ovo Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2003./2004. godinu. Smatramo u klubu da je ovo Izvješće koje je ustvari podnijela Uprava za zatvorski sustav dato vrlo objektivno, vrlo stručno i ono može biti odlična jedna analiza i svim onima koji se bave penološkim sustavom i općenito penologijom. Pa i onima koji šalju ljude u zatvor. Međutim, ovdje kad raspravljamo o Izvješću moramo se zamisliti koje su ovdje naše obveze kao zakonodavnog tijela i što mi naspram izvršne vlasti moramo učiniti da ovo stanje o radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u Republici Hrvatskoj kako to s pravom ističe sama Uprava za zatvorski sustav jeste alarmantno. Jeste takvo da upravo osoblje i sama Uprava za zatvorski sustav, a na temelju raspoloživih sredstava koja su dana tom sustavu jednostavno više neće moći funkcionirati. Do sada pa i svih ovih zadnjih godina, pa ja bih rekla čitavih 15 godina živio je i radio taj zatvorski sustav sa svojim osobljem vrlo korektno i vrlo profesionalno. Međutim, koliko su granice izdržljivosti i mogućnosti osoblja da ono svojim osobnim radom i zalaganjem može kompenzirati nedostatak materijalnih sredstava, sve veću prenapučenost, a s druge strane i nedostatak vlastitog kadra. Dakle, u tom smislu se mora nešto učiniti i mi ovdje ne bi trebali samo primiti Izvješće bez konkretnih zaključaka kao što na to skreće pozornost, odnosno i predlaže Odbor za pravosuđe. Da se obveže Vlada da iznađe dodatna sredstva za zatvorski sustav. Danas sutra, ne daj Bože nekakvih situacija koje bi mogli uzdrmati ovaj sustav, koji bi mogli uzdrmati i sigurnost Republike Hrvatske upravo nas obvezuje na takvo ponašanje. Mislim da je Vladino ponašanje krajnje neodgovorno kada konkretno se izrađuje proračun i kada upravo za zatvorski sustav pa i samo ministarstvo kao i njezin glasnogovornik, upućuje svoje potrebe Vladi, Vlada ne predlaže dostatna sredstva. A sada evo, nakon ovog primljenog izvješća, Vlada je zadužila samo Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo financija da u roku od dva mjeseca iznađu dodatna financijska sredstva za samoupravu. Pa to nije moguće bez Vlade ni bez njezinih odobrenje pogotovo kada znamo kako je skrojen državni proračun. Prema tome, jedina sredstva koja je sada moguće iznaći, nije ih moguće naći u Ministarstvu pravosuđa, nije ih moguće naći u Ministarstvu financija nego u samoj Vladi. Iz rezervnih sredstava ja moram napomenuti da je to učinjeno i za vrijeme koalicijske vlasti i da upravo zahvaljujući intervenciji tih sredstava a i ovim našim zajedničkim zaključkom i opredjeljenjem kako u Odboru za pravosuđe tako i na samoj plenarnoj sjednici, dosta toga je bilo i učinjeno. Na takav način su odobrena bila sredstva gdje je završen i onaj kružni … [[Govornik se ne razumije.]] u Lepoglavi gdje je modernizirano krilo pet u Lepoglavi, a znamo da smo bili kao Republika Hrvatska prituženi upravo da kršimo ljudska prava zatvorenika jer izdržavaju kaznu zatvora u neadekvatnim uvjetima. Prema tome, situacija je alarmantna i mislim da u tome smislu trebamo reagirati. Danas sutra kažem ne daj Bože da se situacija pogorša do nekakve mjere, do nekakvih talačkih situacija koje također nisu poznate u našem sustavu, ali s obzirom na profil zatvorenika i sve većih osuđenika koji rade kaznena djela nemotivirano, koji su vrlo opasni, to nam upravo takva situacija i nalaže. Htjela bih također nešto reći da ozbiljno razmislimo i ne znam zbog čega je do toga došlo, jer Ustav ne priječi, po Ustavu je zabranjen prisilni rad ali rad u kaznionicama mora se uvesti kao odgojna terapija a ne kao prisilni rad. Na kraju krajeva mi imamo i kao fakultativne mjere, rad za opće dobro. Pa ni kome ne pada na pamet da bi smatrao da je takva norma u suprotnosti sa Ustavom gdje je zabranjen prisilni rad. Situacija je dramatična upravo u Lepoglavi gdje najteži zatvorenici odbijaju rad. Istina je da i kaznionica nije uvijek u mogućnosti, odnosno postavlja se pitanje da li bi bila u situaciji konkretnoj i sadašnjoj u mogućnosti da svima i osigura rad, ali upravo tim najtežim osuđenicima koji su osuđeni na dugotrajnu kaznu zatvora rad je prijeko potreban upravo kao odgojna terapija. Oni tako šeću po hodniku sa otvorenim čelijama i pitanje je samo koliko se ta situacija može izdržati. Pogotovo u nedostatku kadra kada na čitavom jednom krilu stoji samo jedan zatvorski čuvar. Prema tome mislim da je situacija vrlo ozbiljna, prisjetimo se da je za vrijeme koalicijske vlasti zaista otpočela reforma zatvorskog sustava, da smo donijeli Zakon o izvršavanju kazne zakona, gdje je zaista na dobrim osnovama postavljeno utemeljenje i o vodećim kadrovima u zatvorima, da to budu stručni ljudi, i to se eto pokazuje da je dobro, međutim, kažem upravo ta jedna teška financijska situacija govori da je stanje posebno zabrinjavajuće i da stanje ne trpi daljnje odgode jer ono se samo od sebe neće riješiti može se samo situacija pogoršati. Isto tako Vlada je iako je ranije odbijala politiku linearnog pooštrenja kazne zakona ipak vidimo u ovom petogodišnjem planu obveze pa i daljnje reforme kaznenog sudovanja. Vlada se ipak oprijedjelila za ono što je bio, što je zastupao SDP o linearnom povećavanju kazne zakona pa i to obvezuje dakle nas ovdje sada a na vlastito Vladu da o tome itekako vodi računa. Također moramo znati da se promijenila sa … [[Govornik se ne razumije.]] zakonska populacija da nju čine, prije su to pretežno bili alkoholičari da sada to pretežno čine ovisnici o drogama. Ovo je možda, kažem još jednom prigoda da razmislimo o tom jednom vrlo osjetljivom sustavu, da odamo priznanje tim ljudima koji su i u tim teškim uvjetima ostali na visini svog ljudskog profesionalnog zadatka i poslanja ali bilo bi neodgovorno u ovom trenutku od nas da se rastanemo bez izričito zaključka, predlažem da se usvoji zaključak, prijedlog koji je podnio Odbor za pravosuđe, da se obveže Vlada Republike Hrvatske da izvoli za ovo Ministarstvo konkretno za upravu za zatvorski sustav osigurati potrebna sredstva. Još jednom napominjem, možda evo najslikovitije. Za vrijeme koalicijske vlasti bila su osigurana i počela je obnova voznog parka. Istina je i to da za zatvorski sustav kada je nabavljeno preko 80 vozila za zatvorski sustav nije ostalo ništa, rečeno je da će to u sljedećoj godini biti učinjeno. Međutim, nažalost nije odobrena ni kuna za vozni park za zatvorski sustav. Vidjeti ćete kada prolazite koji slučaj i kada se vozite našom autocestom, našim putom ako vidite koji stari kombi kojeg može svatko preteći, to vam je kombi, to su upravo marice koje vozi zatvorski sustav, to nije dopustivo, to ne odgovara prilikama niti dostojanstvu neke zemlje, niti oni kaže koji rade u sustavu a niti onih o kojima se sustav brine, skrbi jer država kada je jednom zatvorila osuđenika prema njemu nisu prestale obveze države, naprotiv nastale su nove. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, naime gospođa Antičević-Marinović govoreći o zatvorskom sustavu rekla je da je Vladino ponašanje krajnje neodgovorno misleći na aktualnu hrvatsku Vladu što je netočni navod a hvaleći koalicijsku vlast. Naime, da je kolegica Antičević suprotno rekla govoreći toj koalicijskoj vlasti mi bismo se složile jer upravo ona kao ministrica je 26. ožujka 2002. godine potpisala pod istim urudžbenim brojem i istom klasom jednog službenika u okviru zatvorskog sustava ocjenom uspješan a nakon toga neuspješan pod istim urudžbenim brojem i istom klasom, pa toliko o neodgovornom ponašanju Vlade. Hvala.
Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Ingrid.
Povreda Poslovnika i to članka 209., vi niste, vi ste samo komentirali i to netočno, u biti bio bi to jedan ispravak točnih navoda. Ja nisam rekla da je koalicijska vlast sve riješila, dapače počela je rješavati i puno toga je ostalo ne riješeno. Ja samo ovdje apeliram da ovo nije pitanje politizacije nego da zajednički nešto učinimo za taj zatvorski sustav. I ja vam govorim, usporedite samo sredstva koja su bila onda, koliko je ljudi od 2000. zaposleno u tom sustavu, koliko je sada. Pa nastavimo, pa bar usporeno nastavimo sa tim. A što se tiče konkretnog primjera, ja ne znam o urudžbenim brojevima ništa i kako je, jer ja ne pišem urudžbene brojeve, ali molim vas, to znam o čemu se radi, radi se o slučaju ubojstva Mlađana i onoga koji ga je pustio mimo odluke upravnog središnjeg sustava gdje je rečeno, u upravi središnjeg sustava ne puštati, taj je unatoč toj odredbi pustio ga a to se dogodilo u istoj toj godini, kolegice draga.
Kolegica Antičević, vi ste jednu stvar ustvrdili koju je osporila kroz svoj istup tvrdeći da je vaša tvrdnja netočna. [[Upadica iz klupe ne čuje se]] Pa je, ali to ne možete procjenjivati kroz institut povrede Poslovnika. Može, ona, zastupnica može i zastupnik može utvrditi da je nešto netočno, ona smatra da ste vi iznijeli netočno u pogledu kvaliteta rada Vlade. To je stvar tvrdnja navod točan, netočan. A vi kao vrsna pravnica znate da pod 209. trebamo samo regulira uvjete za povredu Poslovnika. Pa dajte. To rješavajte kroz replike a ne kroz povredu Poslovnika. Ma. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Gospodine predsjedniče … [[Govornik se ne razumije]] Naime ovom izvješću se nema što odati oduzeti, njega se dakako treba prihvatiti jer je ono korektno napisano, precizno i jasno. Sastavila ga je vjerojatno uprava za zatvorski sustav pa eto preko ministarstva i preko Vlade dolazi ovdje u Sabor. Ono međutim upućuje na barem četiri bitna pitanja. Dakle, tu se ustanovljuje manjak prostora u kaznionicama zatvorenog tipa. Kako to riješiti. Gledajte to ne može riješiti ovaj Sabor mi to ne možemo riješiti raspravama. To ne može riješiti ni Uprava za zatvorski sustav, to može riješiti Vlada. Ako hoće hitno reagirati onda iz nekakvih sredstava pričuvnih ne znam ako ih ima, ako nema onda kod prvoga rebalansa proračuna. I kod prvoga rebalansa proračuna će se vidjeti dali to Vlada želi ili ne želi riješiti. Problem je velik. Gledajte kaznionice ne smiju biti prekapacitirane kao što jesu. Ministar pravosuđa je najavila u sklopu izmjena kaznenog zakona podizanje praga minimalne zapriječene kazne. Osobno mislim da bi to i trebalo učiniti i vjerojatno će dobiti podršku ovdje u Saboru. Ali to znači da će zatvorenici dulje vrijeme boraviti u uvjetima zatvoreničkim. Što znači da će i ovi nedovoljni kapaciteti biti još više prekapacitirani. Prema tome ako se ide na povećanje minimuma zaprečenih kazni onda se moraju osigurati uvjeti moramo negdje te ljude koji su osuđeni smjestiti. Vlada kod rebalansa proračuna mora odgovoriti na ovo pitanje koliko sredstava misli u to uložiti i što misli napraviti hitno. Hitno. Drugo, što se ovdje konstatira to je manjak zaposlenika. Navode se i razlozi fali liječnika i fali tih čuvara jer su premale plaće. Slušate rad se zatvorenicima je težak rad. Pa nije isto raditi u ambulanti opće prakse ili raditi u jednoj kaznionici kao liječnik. Pa posve je jasno da nećete ni naći liječnike koji će raditi u kaznionicama ako ne podignete plaće. To je samo po sebi razumljivo. Pa nećete naći ni čuvare u tim zatvorima ako ne podignete te plaće. To opet ne može napraviti Uprava za zatvorski sustav. Ne može nije to u njezinoj ingerenciji. To je posao Vlade. I to Vlada ako hoće riješiti taj problem, to mora pod hitno riješiti zašto. Pa zato da mi ne bismo iz godine u godinu čitali ovako dobro sročeno izvješće i što onda dalje sa njima. Ništa. Plačemo jedni drugima da je to tako. To tako ostati ne može. Treći problem koji se ovdje uočava su stravični uvjeti u Turopolju. Za maloljetnike. Opet pitanje novca. Slušajte ako su ti uvjeti tako katastrofalni onda ih treba popraviti. Kaznionicu treba obnoviti treba nabaviti taj namještaj ako su kreveti tako jezivi ako je stanje zidova strašno treba popraviti. Tko će to popraviti? Sabor? Vlada mora predvidjeti. Prema tome očekujemo u rebalansu proračuna konkretne stavke konkretne stavke za ova tri pitanja. A jedno pitanje je pitanje pogodnosti. To je ovo što je gospođa Bajt sada spomenula. Pogodnost, jedna od pogodnosti je i izlazak iz kaznionice. Za vrijeme korištenja takve jedne pogodnosti Srđan Mlađan je ubio koliko dvoje, troje ljudi. I sada kada se konstatira da je tome namješteniku tamo izrečena od strane ministrice negativna ocjena, onda se to ovdje apostrofira kao nedosljednost ministrica. Jer je najprije dala pozitivnu a onda negativnu ocjenu. Ja znam da je dala negativnu ocjenu ako je čovjek pustio Mlađana van. I to još ne poštujući odluku struke koja je rekla nemojte ga puštati van. A on izađe van pa ubije troje ljudi. Pa čovjek koji ga je pustio van pa zaslužio je da bude otpušten iz službe. Dobije negativnu ocjenu, pa samo po sebi se razumije da će dobiti negativnu ocjenu. I nije to nikakva nedosljednost. Pazite da nije dobio negativnu ocjenu da mu se nije ništa dogodilo pa onda bi trebalo postaviti pitanje i bivše ministrice i cijele vlade, oprostite kako ste to mogli dopustiti. Kako ne kaznite čovjeka koji je pustio zatvorenika vani i onda je na toj slobodi ubio još troje ljudi. Pa netko mora za to odgovarati. Pa takve stvari se ne mogu događati . zašto. Pa ne samo zato da bi se izvršila pravda, pa građani su nesigurni. Pa građani moraju biti sigurni da onaj tko je iza rešetaka da će ako je opasan ostati iza rešetaka. Pa ne smiju sumnjati hoće li sutra pustiti nekoga drugoga ubojica van pa će taj ubiti još petero ljudi. Pa ne smiju sumnjati. Prema tome, ako se to dogodilo da je bivša ministrica kaznila takvog ili mu dala negativnu ocjenu to imamo samo pohvaliti. Samo pohvaliti i potaknuti i ovu ministricu sada da iste takve mjere izriče. Da bi se građani osjećali sigurno. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Stazić se upustio u ocjene a vjerojatno ne poznaje zakon o zatvorskom sustavu zbog toga ispravljam njegov netočni navod. Naime braneći gospođu ministricu rekao je da je trebala otpustiti iz službe osobu o kojoj govorimo. Naime ta osoba je pravomoćnom presudom oslobođena po svim navodima optužnice, i nije kriva pred hrvatskim zakonima ni u hrvatskom društvu. A gospođa ministrica je ovdje u Hrvatskom saboru u više navrata prije suda i prije suđenja proglasila kao ministrica pravosuđa u Republici Hrvatskoj proglasila ljude odgovornima i krivima tvrdeći kako se našao krivac. A ono o čemu govorimo to je da je ista gospođa ministrica isti dan pod istom urudžbenom broju i istoj klasi dvije različite odluke političke orijentirane i motivirane donosila. Ali ovo sada nije rasprava o dotičnom slučaju nego o zatvorskom sustavu. Samo napominjem o vjerodostojnosti bivše koalicijske vlade i ministrice pravosuđa u toj Vladi. Hvala.
Povreda Poslovnika u čemu sada povreda Poslovnika.
Kršite Poslovnik gospodine predsjedniče, Kršite Poslovnik jer ne koristite svoje ovlasti. Da zastupnika koji očito ne ispravlja netočan navod nego daje repliku, ne upozorite da koristi krivu pločicu. Ako netko hoće replicirati ima žutu pločicu neka se ohrabri. Pa neka istakne repliku a ne da krivo korištenjem krive pločice zapravo vodi raspravu, replicira, pod ispravkom krivog navoda. Koristite svoje ovlasti one nisu male ja vas podržavam vi ste predsjednik Sabora. Uvedite red u ovaj Sabor. Hvala vam.
Da. Vidite ja sam vrlo pažljivo pratio ovu raspravu, posebno sam pratio i ovaj kada je gospođa Antičević govorila o tom jednom slučaju. Pa kada ste vi govorili o tom jednom slučaju i vi ste ustvrdili u svojoj raspravi, radi se o upravitelju kaznione u Slavonskoj Požegi. Vi ga niste imenovali kao što ga nije imenovala ni gospođa Antičević ni gospođa Bajt koji je dobio otkaz u stegovnom postupku i koji je, protiv koga je podignut i optužni prijedlog pred sudom. U oba postupka, i u stegovnom postupku je pravomoćno oslobođen, a također i u kaznenom postupku bilo kakve odgovornosti, bilo kakve odgovornosti ni stegovne ni kaznene da je odgovoran zbog toga što je, što je osuđenik Mlađan izašao na, ne na slobodu nego na izvan, na korištenje vremena izvan zatvora i izvršio ono grozno ubojstvo. Vi ste u svojoj raspravi rekli da je takvu osobu ministrica trebala otpustiti. To je vaša tvrdnja. Zastupnica Marija Bajt tvrdeći da je to netočni navod je ustvrdila da je to netočni navod i pozvala se na pravomoćnu sudsku presudu. Dakle ispravljala je vašu tvrdnju da je pozivom na pravomoćnu presudu, da je toga, da je njega trebalo upravitelja kaznione Požega trebalo otpustiti. Ja ne vidim šta sam ja tu povrijedio Poslovnik jer je zastupnica Marija Bajt pravilno i isprvno ispravljala po njenom stajalištu vašu netočnu tvrdnju. Dakle ja koristio sam svoje ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Pa da je trebalo, pa znam, pa nije se raspravljalo o ne znam kome nego se raspravljalo jasno, preciznoj osobi koja samo nije spomenuta imenom i prezimenom. Ja da sam koristio svoj Poslovnik onda, da sam koristio striktno Poslovnik kada ste se vi javili za zlouporabu Poslovnika onda sam vas trebao upozoriti da ste vi prekršili Poslovnik javljajući se za povredu Poslovnika jer se ne radi o tome. Ali pustimo to, i taj članak 209., stavak 1. samo kaže da zastupnik se može javiti za stavak 2. za povredu Poslovnika i treba navesti koju odredbu Poslovnika. Dajmo jedanput s time već. Da li državna tajnica Snježana Bagić želi završni osvrt? Da. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici na kraju rasprave čini mi se da se mogu vratiti na početak svog izlaganja. Naime tad sam rekla da je dobro katkada da postoji zakonska obveza da se o stanju u državnom sustavu izvješćuje Sabor. I to je pokazala i ova rasprava u Saboru. Dobro je skrenuti pažnju na određeni sustav kao što je primjerice onaj slučaj, zadarski sustav kako bi se detalje moglo raspraviti i raščlaniti stanje u njemu. I ja zahvaljujem onima koji kažu da je izvješće korektno. Je. Jer nema smisla ništa prikrivati niti se to može. Brojke sve govore same za sebe. Isto tako ja mislim da ovdje pokazuje se također da unatoč tome što postoje i prostorni i problem kadra, poteškoće u kadru da ipak je stanje zadovoljavajuće. Stanje je ipak, sigurnost tretmana je ono što ne može biti alarmantno i zahvaljuje, pohvalu ljudi koji rade u tome sustavu. Isto tako i neovisno o tome što je Vlada i sada donjela zaključke upravo ovako razmatrajući ovo izvješće i zadužila dva ministarstva da Vladi predlože prijedlog mjera kako bi se iznašla financijska sredstva i to se čini, ja sam to uvodno rekla za popunjavanje ... [[Govornica se ne razumije.]] Moram reći da protekle godine, ne možemo biti time potpuno zadovoljni ipak broj smanjen tako da je broj nedostajućih pravosudnih policajaca smanjen sa 207 na 176, a nabavljeno je kad je riječ o vozilima 16 vozila za zadarski sustav popularno zvanih «marica». Dakle konstantno se kontinuirano radi kako na popunjavanju ... [[Govornica se ne razumije.]] kadrom tako i na nabavci opreme, ali to nikada nije dovoljno pa tome može pripomoći ova rasprava. Ja zahvaljujem.
Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2003. i 2004. godinu. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2003. i 2004. godinu. Molim uključimo se. Možete glasovati. Rezultat? 108 za, 1 suzdržan i 1 protiv. Prihvaćen zaključak. Sukladno prijedlogu Odbora za pravosuđe dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Preporuča se Vladi RH da u skladu sa donijetim zaključkom uloži napore za osiguranje dodatnih financijskih sredstava Upravi za zatvorski sustav Ministarstva pravosuđa. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? 93 za, 10 suzdržanih i 4 protiv. Prihvaćen zaključak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici ovo je jedan od Zakona za koji se usuđujem reći da je na tragu one potrebe koja se prepoznaje da se uvede reda i da se zaštite više vjerovnici kad je riječ o osiguranju tražbine založnim pravima. Jer kad govorimo o osiguranju založnih prava na nekretninama jasno, to je osiguranje nad upisom hipoteke u zemljišne knjige i tu postoji eveidencija. Neću ovom prilikom govoriti o stanju u zemljišnim knjigama i koliko još uvijek trebamo raditi na tom sređivanju. Međutim bila je trajna potreba i nužda i to je bilo često prigovor da mi nemamo jedinstvene evidencije dakle jednog upisnika, registra na pokretninama. Dakle gdje ćemo upisivati založna prava ili osiguranje tražbina na pokretninama. I to se krije iza ovog zakona dugog naziva. Naime nesporno je da osobe koje će vjerovnici, koje se zadužuju ne zadužuju se samo svojim nekretninama nego i na pokretninama čak i češće nego pravima da tu zbog nedostatka jednog javnog upisnika postoji mogučnost raznih zlouporaba i zbog toga je bila doista jedna potreba i nužda i prijedlog da se uredi to jednim zakonom i da se na temelju toga zakona ustroji takav novi javni registar. Prema tome što se čini ovim Zakonom? Ovim Zakonom se zapravo uređuju ustrojstvo i sadržaj ovog upisnika, upisnika sudskih i javnobilježničkih osiguranja tražbina vjerovnika na pokretninama i pravima. Doduše koja nisu upisana u druge javne knjige zatim vrste, pretpostavke i učinke tog upisa i zatim odredbe postupovne koje određuju tko vodi te upisnike, kakav je karakter tog upisnika, kako se podnosi zahtjev za upis, koja se eventualna pravna sredstva i slično? Ovim Zakonom predlaže se da se upisnik vodi dakako ko javni registar u elektroničnom obliku pri Financijskoj agenciji. Zašto? Zato što ona ima tu jednu mrežu koja će omogućiti da se gdje god se upiše zalog na pokretnini i osiguranju tražbine to može povezati jedinstveno i biti vidljivo svakome kome je to od određenoga interesa. Prema tome, čini mi se da se time čini dodatni jedan red na području založnih prava, u ovom slučaju na primjeru založnih prava na pokretninama. Sve rasprave i primjedbe koje su bile iznesene u raspravi pred odborima predlagatelj će usvojiti, odnosno razmotriti, kako bi time doprinio što boljoj kvaliteti i jasnoći ovoga teksta zakona i ustrojavanja novog upisnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i prekidam sjednicu. Sutra Hrvatski sabor neće zasjedati radi ukopa Svetoga Oca Pape Ivana II. Nastavak 13. travnja u 9 i 30 sati sa temom, točka 8. Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2004., Izvješće o obavljenim revizijama za 2003. i posebni dio s kojega je skinuta oznaka službene tajne. Hvala lijepo. Nastavak 13.-toga u 9 i 30. Prijedlog zakona o Upisniku sudskih i javnobilježničkih osiguranja tražbina vjerovnika na pokretnim stvarima i pravima, prvo čitanje, P.Z. br. 280. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o Upisniku sudskih i javnobilježničkih osiguranja tražbina vjerovnika na pokretnim stvarima i pravima. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga Zakona. Molim, uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova za, 4 suzdržana i 17 protiv prihvaćen predloženi zaključak.