Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 123 narodna poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine, prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 152 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika. U skladu sa Poslovnikom, da li neko od predstavnika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da.) Reč ima narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani potpredsednici, koleginice i kolege narodni poslanici, ja imam nekoliko pitanja. Prvo pitanje upućujem Komisiji za nestala lica Vlade Republike Srbije - dokle se stiglo sa otkrivanjem posmrtnih ostataka otetih i ubijenih Bošnjaka u Sjeverinu. Drugo pitanje upućujem Ministarstvu za rad, boračka i socijalna pitanja, kao i Ministarstvu pravde šta su preduzeli i šta će preduzeti da se porodicama čiji su članovi oteti u Sjeverinu da dobiju status civilnih žrtava rata? U petak 22. oktobra navršilo se 29 godina od otmice 16 građana Republike Srbije bošnjačke nacionalnosti. Znači, to su građani naše zemlje, bili su građani naše zemlje lojalni, koji su krenuli iz svojih domova, iz Republike Srbije, prolazili deo Bosne i Hercegovine da bi došli do drugog dela opštine Priboj, da bi se javili na svoje radno mesto. Paravojna formacija „Osvetnici“ kojom je komandovao Milan Lukić je zaustavila autobus u mestu Mioče i uvidom u lična dokumenta 16 građana je izvedeno iz autobusa, oteto, odvedeno u pravcu Višegrada i ubijeno. Minimum nečeg što dugujemo tim ljudima i njihovim porodicama, bez obzira na veru, naciju, jeste da ti ljudi dobiju svoje grobno mesto, da dobiju mezar. Do dana današnjeg samo jedno lice je dobilo svoje grobno mesto, svoj mezar. Ja molim Komisiju da uloži dodatni napor da se ova nepravda ispravi. Takođe, većina otetih su bili muškarci, nosioci domaćinstva koji su hranili svoje porodice. Minimum nečega, iako je prošlo 29 godina, što možemo danas da učinimo za te ljude jeste da pomognemo i na neki način obeštetimo njihove porodice. Ono što hoću da istaknem posebno jeste odnos lokalne samouprave opštine Priboj koja je bila uvek otvorena za porodice. Svaki put neko od predstavnika lokalne samouprave prisustvuje komemoraciji i pomogli su izgradnju spomen kompleksa, što je jedan civilizacijski čin i svakako zaslužuje da se spomene i istakne. Moje treće pitanje koje upućujem jeste Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srbije - dokle je stigla istraga u vezi skrnavljenja pravoslavnog groblja u Novom Pazaru? Da li je utvrđen počinilac i motivi? Javnost u Novom Pazaru, u Sandžaku i u celoj zemlji je bila uznemirena činjenicom da se neko usudio da skrnavi pravoslavno groblje u novopazarskom naselju Šestovo. Odmah su se pojavili raznorazni analitičari, vesti, itd, da se radi o nekom izlivu mržnje i netrpeljivosti. Kao predstavnik i narodni poslanik najjače bošnjačke stranke u Republici Srbiji hoću da nedvosmisleno osudim taj varvarski čin ko god ga je učinio i da pozovem, zamolim i zatražim hitno od MUP-a da se utvrde počinioci i javno saopšte i da se utvrde motivi. Pripadnici bošnjačkog i srpskog naroda na prostoru Novog Pazara, Sandžaka celokupnog i Republike Srbije imaju tradicionalno dobre međuljudske, međukomšijske, međunacionalne odnose. Čak i ovi događaji o kojima sam u prvom delu obraćanja govorio devedesetih godina nisu uspeli da to poremete, da poljuljaju poverenje komšija jednih u druge. Nije ni prvi slučaj da se dešava u Novom Pazaru skrnavljenje jednog groblja ili mezarja, kako mi Bošnjaci kažemo. To se desilo pre par godina na islamskom groblju, odnosno mezarju Gazilar. Znači, to se dešava permanentno i MUP mora poduzeti hitnu reakciju da saopšti građanima ko su počinioci i da ih adekvatno kazne. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, Nadije Bećiri. Želim samo da kažem da me je generalni sekretar obavestio da ste najavili da ćete postaviti pitanje na albanskom jeziku, tako da, pozivam vas sve da uzmete slušalice.
(Narodna poslanica se obraća na maternjem jeziku.) Poštovani građani, predsedniče Skupštine, kolege i koleginice, htela bih da postavim dva pitanja za Ministarstvo finansija i drugo premijerki Republike Srbije. Opština Bujanovac se obratila Ministarstvu finansija predlog JP broj 43, od 6. maja 2021. godine za utvrđivanje javnog interesa za eksproprijaciju nepokretnosti zemljišta i objekata na zemljištu koje po zakonu može biti predmet eksproprijacije u cilju izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda iz sabirnih kolektora za evakuaciju otpadnih voda. Posle četiri meseca je traženo da se dokumentacija dopuni navođenjem planom detaljne razrade, što je i učinjeno, ali je period od četiri meseca dugačak i predstavlja izgubljeno vreme i zakašnjenje u proceduri. Sada se čeka odgovor Vlade Republike Srbije da se objavi opšti interes za eksproprijaciju zemljišta na kome će biti postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, kao i za službene prolaze i sabirnih kolektora. Napominjem da opština Bujanovac ima svu potrebnu dokumentaciju, da je deo projekta „Čista Srbija“, projekta koji je proglašen projektom od državnog značaja i koji će sprovoditi po posebnoj proceduri, a prolazi već šesti mesec da opština Bujanovac ne dobija odgovor i proglašenje opšteg interesa. Opština Bujanovac je izradila katastarsko topografske planova, koordinira projektovanje sa projektantskim kućama, koje je izabralo Ministarstvo građevinarstva. Jedino proces eksproprijacije zemljišta zbog zakašnjenja odgovora Vlade ne može da se pokrene. Drugo pitanje se odnosi na obraćanje predsednici Vlade Republike Srbije, dana 6. avgusta 2021. godine gde je objašnjen problem vodosnabdevanja sela Žrebac u kome je detaljno objašnjen dugogodišnji problem koji ovaj kraj ima sa hemijskom ispravnošću vode za pićek, iz četiri bunara koja postoje. Opština Bujanovac je sagledala rešenje povezivanjem mreže iz sela Krševica, fi 225, do sela Špevac u ukupnoj dužini od 2.200 metara. Na upit opštine Bujanovac, iz premijerkinog kabineta je stigao dopis da je kompletan zahtev sa prilozima prosleđen Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima na dalju nadležnost i postupanje, ali do danas nije bilo nikakvog odgovora. Od svih potreba koje ima opština Bujanovac i koje vrlo uspešno rešava, sa sredstvima iz sopstvenog budžeta, izdvojila sam ova dva problema za koja opština još uvek nije dobila odgovore i uputstva. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Reč ima Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, danas bih najpre iskoristio priliku da Skupštini Republike Srpske čestitam 30 godina od konstituisanja a tim povodom je i predsednik našeg parlamenta Ivica Dačić juče boravio u Banjaluci. Ova poseta je dokaz jačanja parlamentarne saradnje između Srbije i Srpske i dobro je što će jedan od ishoda biti i održavanje zajedničkih sednica naših parlamenata. Predsednik Dačić je juče u ime svih nas ponovio naš državni stav da će Srbija garantovati sve što proizilazi iz Dejtonskog sporazuma i specijalnim vezama između Banjaluke i Beograda. Jasno je, moramo čuvati jedni druge jer napad na Srbiju i Srbe gde god da žive su sve brutalniji. Dobro je da postoje dobri odnosi između Bošnjaka i Srba u Priboju, Sjenici, u Novom Pazaru ali najnoviji napad stiže od strane Albanske zajednice iz Amerike, koja je zajedno sa Bošnjačkom i Hrvatskom zajednicom u Americi je dala sramno i uvredljivo saopštenje u kojem optužuju našu zemlju za navodne zločine i etničko čišćenje. Tim povodom, ove organizacije pozivaju svoje istomišljenike da 28. oktobra dođu ispred Konzulata Republike Srbije u Njujorku na protest koji organizuju pod nazivom „Podizanje glasa protiv Srbije koja je počinila zločine na Balkanu kroz etničko čišćenje, ubistva i silovanja, pokušavajući da izgradi dugogodišnji hegemonistički stav o velikoj Srbiji“. Tako oni kažu i navode da svetsku pravdu za prolivenu krv, za nevine žrtve, zločine fašističke Srbije. Na ove monstruozne navode ne smemo nikako ostati nemi, jer činjenice govore sasvim suprotno. U vezi sa najavom ovog skupa koji želi da nas Srbe osudi po našem mišljenju da bi prikrili sopstvene zločine i nepočinstva, činjenice su suprotne. Da krenemo od stanovništva. Prema podacima austrijskog kartografa Hajnija Banhauza, po popisu iz 1846 godine na teritoriji tadašnje Hrvatske koja je pripadala Austrougarskom carstvu živelo je 2.643.000 Srba a Hrvata tri puta manje, svega 836.000 a prema podacima istog kartografa teritorije tadašnje Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore koje su bile pod Osmanskim carstvom živelo je 99% Srba. Ovo nisu naši podaci već podaci austrougarskog kartografa. Pitanje je šta se u narednih 150 godina desilo sa Srbima? Jasno je da je izvršena asimilacija i etničko čišćenje nad Srbima. U 20. veku, to je bio genocid u Jasenovcu i drugim logorima smrti, to je bio raspad Jugoslavije, to je bila NATO agresija. Podaci su jasni i potpunu demantuju morbidne navode da je Srbija ta koja je vršila etničko čišćenje. Pitamo se gde je nestalo 250.000 Srba iz Hrvatske posle „Bljeska“ i „Oluje“ gde je isto toliko Srba nestalo sa prostora Kosova i Metohije i kako Albanci, Hrvati i Bošnjaci mogu da govore da smo mi vršili etničko čišćenje kada je njih više a Srba manje u tim krajevima. Da podsetim samo na neke podatke. Tako u Hrvatskoj 1991. godine živelo je 580.762 Srbina, odnosno 12,2% a 2011. godine svega 201.631 što je 4,54%. Na Kosovu i Metohiji situacija je još gora, naravno po Srbe, prema popisu iz 1981. godine u Prištini je živelo 50.290 Srba a 2011. godine svega 430 Srba, u Uroševcu 1981. godine živelo je 18.285 Srba, danas svega 32. U Gnjilanu je 1981. godine, prema popisu, 19.212 Srba a 2011. svega 322 Srbina. U Podujevu 1981. godine živelo je 2.242 a 2011. svega 12 Srba. U Đakovici je 1981. godine živelo 1.898 Srba a 2011. svega 17. U Peći 1981 živelo je 3.837 a trenutno živi svega 9 Srba. Da ne nabrajamo dalje, jer u svakoj sredini na KiM osim na severu je slika ista. Onda se mi pitamo - ko je ovde vršio etičko čišćenje? Da ne pominjemo "žutu kuću", izmišljeni Račak ili da se vratimo na slučaj Đorđa Martinovića iz 1986. godine. Danas se sve više u međunarodnoj javnosti, koja je bila decenijama dezinformisana, govori otvoreno o stradanju Srba na teritoriji svoje države ili države čija je Srbija bila članica. Taj proces proterivanja, pokrštavanja, asimilacije i ubijanja Srba je dug i vešto politički planiran proces. Uprkos tome, Srbija i dalje nastoji da budi faktor stabilnosti u regionu i da povezuje sve narode, pa i one koji nam kroz istoriju nisu bili naklonjeni. Moje pitanje je sledeće. Država Srbija na ovaj sramni protest koji prekosutra Albanci, Hrvati i Bošnjaci organizuju ispred konzulata Srbije u Njujorku ne sme da odćuti. Mudra spoljna politika Vlade Republike Srbije jeste naš temelj, ali isto tako smatramo da na teške uvrede izrečene na račun srpskog naroda i Srbije u najavi navedenog skupa ne smemo ostati nemi. Moje pitanje je da li će Vlada ili Ministarstvo spoljnih poslova preduzeti potrebne preventivne diplomatske mere kako bi sprečili ovakav vid političkog pritiska na naš narod i državu? Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Dačiću. Dame i gospodo narodni poslanici, predmet mog poslaničkog pitanja je nešto na šta sam više puta do sada ukazivao, a odnosi se na malo je reći monstruoznu kampanju koja je usmerena protiv predsednika države Aleksandra Vučića. Naime, već danima traje napad na sina predsednika Srbije, Danila Vučića, u raznim medijima, kako štampanim tako i elektronskim, a koji sebe, bože moj, nazivaju nezavisnim i objektivnim medijima, a zapravo je reč, to građani treba da znaju, o medijima koji su na direktan ili indirektan način pod kontrolom Dragana Đilasa i koji služe isključivo za besomučnu kampanju protiv predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, članova njegove porodice, ministara odnosno članova Vlade Srbije, funkcionera SNS i to im je jedina svrha postojanja. Dakle, oni apsolutno ni jedan drugi vid delatnosti ne obavljaju, već isključivo i samo vode kampanju 24 sata sedam dana u nedelji. Ovo nije prvi put da udaraju na porodicu, da udaraju na Danila Vučića, ovo je već ko zna koji put po redu. Dakle, prospu gomilu laži, optuže ga za gomilu gluposti, ne ponude pri tom ni jedan jedini dokaz u tom smislu i onda, nakon nekog vremena, kada se ispostavi da su lagali, kada se ispostavi da su u pitanju obične izmišljotine, nema nikakvog priznanja, nema nikakvog izvinjenja, već brže-bolje konstruišu novu aferu, izbace novu laž, lansiraju novu izmišljotinu, valjda računajući da će se zaboraviti ono staro i tako u krug. Međutim, predsedavajući, ovaj poslednji napad, koji je očigledno dobro organizovan, razlikuje se od dosadašnjih napada po tome što su se Đilasovi mediji udružili sa brojnim medijima iz okruženja, medijima iz regiona, pa tu imamo čitav niz članaka u raznim regionalnim medijima, pogađate, reč je o hrvatskim, albanskim i sarajevskim, odnosno bošnjačkim portalima. Kada kažem "bošnjački", ne želim da me kolege koji dolaze iz Srbije a koji se izjašnjavaju kao Bošnjaci, da me pogrešno razumeju. Ovde je reč o sarajevskim medijima. Evo kako to izgleda. Ovde ispred mene je članak u "Dnevno.hr" koji na naslovnoj strani drži sliku Danila Vučića sa ocem, predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, i u jednom monstruoznom tekstu skoro da Danila Vučića nazivaju ratnim zločincem, iako dečko nije rođen u godinama kada je rat u Hrvatskoj bio. Zatim, imamo članak „Slobodna Bosna.ba“, kaže – ko je zapravo Danilo Vučić, onda imamo razne albanske portale, imamo „Indeks.hr“ – Danilo Vučić se druži sa mafijašima, sa ratnim zločincima itd. Dakle, potpuno je jasno da je ovde reč o sinhronizovanoj akciji, koja je organizovana iz jednog centra, odakle su očigledno dobili naredbu da krenu, odnosno da napadnu predsednika Srbije, ovog puta preko sina Danila Vučića. Naravno, to su oni isti mediji koji inače vode svakodnevnu kampanju protiv Srbije, protiv srpskih nacionalnih interesa i protiv Aleksandra Vučića upravo. Dakle, svaki dan ga optužuju za velikosrpski hegemonizam, da je ratni huškač, za ekspanzionizam itd. Evo, sada im je aktuelan aerodrom u Trebinju, pa ga nazivaju – to je Vučićev aerodrom, pa se kao tobož brinu kako će taj aerodrom biti izgrađen, da li će biti isplativ itd. Predsedavajući, nisu ovde toliki problem ovi iz regiona, oni rade svoj posao. Nama je jasno zašto oni mrze Vučića, jasno nam je zašto im je Vučić predmet svakodnevnih napada, zašto ih iskreno boli svaki uspeh Srbije bilo na kom polju, ovde je mnogo veći problem što se veliki broj domaćih medija utrkuje ko će jače i brutalnije napasti Vučića. Pogledajte samo ovo ludilo. Sergej Trifunović, ako se još ko seća Sergeja Trifunovića, on je objavio na svom „Instagram“ nalogu jednu objavu koja kaže – sad stvarno ostaje pitanje zašto Biković nije odveo Aleka Boldvina kod šefa, a ne nesrećnog Džonija Depa. On ovde aludira na jedan tragičan događaj koji se dogodio, kada je reč o poznatom glumcu koji je očigledno greškom ubio iz pištolja da li saradnicu ili glumicu, drugim rečima on ovde poručuje da bi bilo dobro da je Vučić ubijen. To vam je potvrda onoga o čemu mi iz SNS već dugo govorimo, a to je da svi oni zajedno nemaju apsolutno nikakvu politiku, nikakvu političku ideju, nikakav politički program, već im se cela politika svodi jedino, samo i isključivo na puku mržnju prema Aleksandru Vučiću sa željom da ga, ako je moguće, fizički uklone. Onda, pazite sad ovu zamenu teza, onda kada mi iz SNS osudimo ovakve bestijalnosti, kada osudimo ovakve monstruoznosti, onda ide napad na nas – evo naprednjaci horski osuđuju. Šta treba da radimo? Jel treba da podržimo ovo? Jel treba da se radujemo što neko priželjkuje nečiju smrt? Zato moje pitanje, predsedavajući, postavljam, odnosno upućujem Ministarstvu kulture i informisanja, ali i REM-u, kao i Savetu za štampu, da li i šta preduzimaju u skladu sa svojim zakonskim ovlašćenjima da se spreče ovakve brutalne kampanje i satanizacija članova porodice predsednika Srbije? Zahvaljujem.
Hvala. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečena da sednici prisustvuje narodna poslanica Justina Pupin Košćal. Dame i gospodo, dostavljen vam je Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedene sednice. Obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja utvrđeno da tom Odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedeni zapisnik. Stoga, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini, održane 13. i 14. oktobra 2021. godine. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 157, nije glasalo 14. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja, održane 13. i 14. oktobra 2021. godine. Dame i gospodo, u sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda ove sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlogu za stavljanje na dnevni red akta po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda, predlogu za spajanje rasprave i o predlogu za promenu redosleda pojedinih tačaka. Vlada Srbije je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom Odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 163, nije glasalo osam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. marta 2021. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi ste svedoci da dve glavne primedbe, a posebno Evropski parlament i EU, imaju na slobodu medija i na vladavinu prava, pa moj zakon, u skladu sa evropskim zakonodavstvom, ide baš u tom pravcu. Naime, ta vika oko slobode medija uglavnom ide, uglavnom kuknjava ide iz tzv. prekograničnih televizija, a to su televizije koje pripadaju Junajted grupi, odnosno Junajted mediji, odnosno, bolje rečeno, to su TV kanali čiji vlasnici su Šolak i Đilas. Dakle, uglavnom kukaju prekogranični evropski kanali. Ukoliko oni kukaju na slobodu medija, pitanje se postavlja zašto ne kukaju u zemlji odakle navodne reemituju program, a to su Luksemburg, Slovenija, u zavisnosti, kako već navode, da program emituju, odnosno istovremeno ovde preuzimaju emitovanje koje se vrši, sam zakon kaže - o prekograničnoj televiziji? Dakle, emitovanje se vrši negde preko granice, a ovde istovremeno preuzima. Ukoliko ima kršenja slobode medija, onda se ono dešava u mestu gde se taj program proizvodi, odnosno gde počinje početno emitovanje, jer mi samo preuzimamo gotov program. Pod broj dva, zakoni koji slede Konvenciju o prekograničnoj televiziji, koja je ratifikovana ovde, Zakon o elektronskim medijima kaže da svi domaći mediji moraju da budu registrovani u Republici Srbiji, pružaoci medijskih usluga, kako se to zove, sem onih televizija koje reemituju program, a to su i ove televizije koje sam pomenuo, koje pripadaju Junajted mediji. Dakle, oni se ne registruju i samim time izbegavaju sve dažbine, ne plaćaju ništa Sokoj-u, OFPS-u, ne plaćaju ništa REM-u, nikakve naknade i poreze ne plaćaju, jer oni samo reemituju program i zbog toga domaće televizije, po Zakonu o oglašavanju koji prati ovaj set zakona, imaju pravo na marketinško tržište u Srbiji, i to je isključivo pravo zato što plaćaju sve ovde, registrovani su ovde, a programe koji se reemituju ne mogu da emituju naše domaće reklame po našim pozitivnim zakonima. Svedoci ste da se to ne dešava, da masovno emituju program te televizije koje se bune zbog slobode medija, iako se, recimo, ne bune klasični prekogranični kanali tipa BBS-a, „Skaj“, „Eurosposrt“ i drugi klasični prekogranični kanali. Samo ovi piratski koji se švercuju kao programi koji se reemituju oni se bune protiv slobode medija. Pri tome, Zakonom o oglašavanju emitujući reklame, kršeći taj zakon uzimaju deo prihoda domaći medijima i samim tim utiču na slobodu medija u Srbiji, jer nema slobode bez prihoda. Tako smanjuju plate domaćim novinarima u domaćim medijima, a kupuju voditelje, političare itd. tim novcem dobijenim od pljačke domaćih medija. Moj zakon ide u tom pravcu da se Konvencija o prekograničnoj televiziji sprovede skroz do kraja i da takvih zloupotreba više ne bude. Oni koji krše Zakon o elektronskim medijima, Konvenciju o prekograničnoj televiziji, Zakon o oglašavanju, oni su našli nama da prigovaraju, a radi se o podršci iz EU, Junajted mediji, oni su našli nama da spočitavaju još kako mi ugrožavamo slobodu medija i vladavinu prava, a očigledno je da se to čini iz Junajted medije uz podršku EU. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 22, nije glasalo – 149. Konstatujem da Narodna skupština, većinom glasova, nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Bojan Torbica je, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu i utvrđenje broja žrtava agresije NATO pakta 1999. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica 16. novembra 2020. godine. Narodni poslanik Bojan Torbica. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne tako davno, od kraja 2000. godine, pa sve do sredine 2012. godine, tokom vladavine Demokratske stranke i njenih političkih marioneta, Srbija je ćutala o stravičnom zločinu koji je tokom 78 dana NATO agresije počinjen nad nevinim stanovništvom. Ćutala je Srbija krijući svoje žrtve, krijući strahote koje je doživela od 19 najjačih i najbogatijih zemalja. Na našu sramotu, Srbija je tih godina bila država u kojoj su bili progonjeni i hapšeni svi oni koji su branili svoju državu i narod od šiptarskih terorističkih bandi, oni koji su se hrabro suprotstavili pogromu svog naroda na prostoru Republike Srpske i Republike Srpske Krajine, onih koji su junački stali na branik svoje otadžbine i pružili otpor NATO agresiji. Ali, što je još strašnije, Srbija je tih godina bila država u kojoj su iz zatvora pušteni svi dokazani teroristi i zločinci, svi oni koji su tokom devedesetih godina prošlog veka ubijali, zlostavljali i proganjali srpski narod. Tih godina je sloboda i zaštita zakona bila garantovana samo pripadnicima zločinačke organizacije tzv. UČK i kriminalne organizacije Demokratske stranke, naravno, i njihovim koalicionim partnerima. Na našu sramotu, Srbija je tih godina bila država koja je najviše brinula o onima koji su joj ubijali i progonili narod ili je pod okriljem demokratskih promena pljačkali i pustošili. Nepunih 12 godina je Srbija ćutala i žmurila zatvarajući i usta i oči pred ubicama i lopovima, pred zlom koje su joj nanosili. Ćutala i žmurila Srbija i pred nepravdom dok su joj hapsili, tamničili najhrabrije i najčestitije sinove, njene heroje i vitezove. Ćutala je i žmurila Srbija pred lažima kako smo samo mi krivi za sve, kako smo isključivo mi krivi što su nas ubijali, proterivali, zlostavljali, kako smo jedino mi krivi što su nam palili ognjišta, razarali škole i crkve, rušili fabrike i mostove, kako smo sami krivi što smo pravili kuću na drumu, pa je sasvim normalno da je oni ruše i pale. Nadale su se udružene ubice i lopovi da će vreme doprineti da Srbija zaboravi svoje utamničene heroje, da će Srbija da zaboravi svoje poginule i ranjene, da će na ranjena i oslabljena pleća natovariti teret nepostojećeg, izmišljenog genocida, pod kojim će i Srbija i srpski narod pokleknuti moleći oprost za nešto što nismo počinili, moleći sopstvene dželate da nam oproste što smo bili žrtve. Ali, kako smo pre devet godina uspeli da zbacimo to zlo i kako smo uspeli da vratimo ponos državi, a veru građanima, da vratimo ugled i dostojanstvo onima koji su se hrabro i čestito borili i čiji je jedini zločin bio to što su od najvećeg zla branili svoju državu i svoj narod, tako nam je ostala obaveza da utvrdimo tačan broj nevinih žrtava i heroja, obaveza da u potpunosti, bez ijednog izuzetka po prvi put u istoriji ove države i ovog naroda evidentiramo ime svake žrtve, svakog poginulog i ranjenog građanina koji je na bilo koji način nastradao. Dužni smo da za buduće generacije sačuvamo imena onih koji su bili bolji i hrabriji od nas, onih koji nisu žalili da umru kako bismo mi živeli. Naša je dužnost i obaveza da pamtimo njihovo herojstvo i pričamo o njihovoj žrtvi, jer narod koji zaboravi svoje heroje i svoje mučenike ne može biti narod koji zaslužuje poštovanje ni u svojim ni u tuđim očima. Zbog toga vas, kolege narodni poslanici, pozivam da podržite ovaj naš Predlog o formiranju komisije za utvrđivanje tačnog broja poginulih i ranjenih tokom NATO agresije. Zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 20, nije glasalo – 152. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu članova 92. stav 2, 157. stav 1, 170. i 192. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, predložio je da se obavi: 1. zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o Zaštitniku građana i Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja; 2. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika i Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Pametna brojila) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj i 3. zajednički jedinstveni pretres o Predlogu odluke o dopuni Odluke o prestanku funkcije i imenovanju u Republičku izbornu komisiju i Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Gospodin Martinović verovatno ne traži reč. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 163, nije glasalo – devet. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. Poslovnika, predložio je promenu redosleda tačaka dnevnog reda, odnosno da se Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa svim ostalim predlozima odluka koje idu uz rebalans budžeta, da se razmatraju kao 1. tačka dnevnog reda. Gospodine Martinoviću, ne želite verovatno da se javite. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 166, nije glasalo – šest. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlogu za stavljanje na dnevni red sednice akta po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda, predlogu za spajanje rasprave i o predlogu za promenu redosleda pojedinih tačaka predloženog dnevnog reda, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštien, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 167, nije glasalo – četiri. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2021. godini. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Sada prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu; 2. Predlog zakona o Zaštitniku građana; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku registracije u Agenciji za privredne registre; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika; 6. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Pametna brojila) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj; 7. Predlog odluke o dopuni Odluke o prestanku funkcije i imenovanju u Republičku izbornu komisiju i 8. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Pre nego što pređemo na prvu tačku dnevnog reda, želeo bih samo da vas podsetim da, odnosno da vam prenesem šta smo danas razgovarali na Kolegijumu Narodne skupštine, a to je da ćemo zbog rebalansa budžeta, koji ide po hitnom postupku, današnji dan posvetiti rebalansu i shodno potrebama za hitno usvajanje tog dokumenta danas bi trebalo da bude i glasanje, negde oko 18.00 sati. Sutra i prekosutra bismo nastavili po ostalim tačkama onako kako gospodin Martinović predložio, s tim što ćemo nastaviti onda sednicu zbog ovih predloga zakona na kojima će verovatno biti podneti i amandmani, sledećeg utorka i verovatno srede, tako da će ova naša sednica trajati i sledeće nedelje. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Siniša Mali, ministar finansija, prof. dr Darija Kisić-Tepavčević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, dr Zlatibor Lončar, ministar zdravlja, Saša Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Zoran Radovanović, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja, Darko Komnenić, pomoćnik ministra finansija, Mirjana Ćojbašić i Zoran Milošević, vršioci dužnosti pomoćnika za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Sanja Radojević Škodrić, direktor Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, Svetlana Tadin, direktor Sektora za ekonomske poslove u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, Biljana Stanković, direktor ekonomskog sektora Nacionalne službe za zapošljavanje, Zlatica Zec, finansijski direktor Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje i Milesa Marjanović, Olivera Ružić Poparić i Dragana Nešić, viši savetnici u Ministarstvu finansija. Pre otvaranja pretresa povodom 1. tačke dnevnog reda – rebalansa budžeta, zamolio bih poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 1. i članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Reč ima predstavnik predlagača ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani gospodine Dačiću, uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, meni je veliko zadovoljstvo što danas imam priliku da zajedno sa vama diskutujem o rebalansu budžeta Republike Srbije za 2021. godinu. Radi se o dokumentu koji je izuzetno pozitivan, a razlog za njegovo donošenje su mnogo, mnogo bolji rezultati u prvih devet meseci ove godine od očekivanih. Naime, mi smo u prvih devet meseci ove godine ostvarili bolji rezultat, verovali ili ne, za 180 milijarde dinara, dakle, milijardu i po evra. Ono što želimo kroz rebalans budžeta je da na pravi način preraspodelimo taj novac i usmerimo u ono što su prioriteti Vlade Republike Srbije, a to su prevashodno podizanje životnog standarda građana Srbije, podizanje konkurentnosti i atraktivnosti naše privrede i dalji nastavak ulaganja u kapitalne projekte. Ako pogledate, i to mi je veoma važno danas da podelim sa vama, sve poreske oblike, svaki poreski oblik je viši od planiranog. Porez na dohodak veći za 4,5 milijardi od planiranog, prihod od poreza na dobit pravnih lica veći za 43,9 milijardi od planiranog u poslednjem rebalansu koji smo imali, a to je bio april mesec, porez na dodatu vrednost veći od projektovanog u aprilu mesecu za 53,7 milijardi, prihodi od carina veći za 2,5 milijardi dinara od projektovanih, prihodi od akciza za 6,4 milijarde dinara veći nego što su projektovani. Ovo su podaci koji ukazuju da nam se ekonomija oporavlja mnogo brže od planiranog, da je naša privreda mnogo otpornija na krizu i konačno da su mere koje je preduzela Vlada Republike Srbije, dakle paketi podrške i za građanstvo i za privredu, prošle godine dva paketa, ove godine još jedan paket, ukupne vrednosti osam milijardi evra, bili apsolutno opravdani i bili ciljani na pravi način kako bi obezbedili i makroekonomsku stabilnost, a kako bi obezbedili i očuvanje radnih mesta i naših proizvodnih kapaciteta. Ono što je u rebalansu budžeta veoma važno, mi smanjujemo projektovani deficit idemo na ispod 5%, dakle 4,9% pri čemu udeo javnog duga, do kraja godine, u BDP-u, biće 58,2%. To je najbolji odgovor za sve one koji su govorili da se Srbija nekontrolisano zadužuje, da će nam dug biti preko 60% itd. Ne, uvaženi građani Srbije, poštovani narodni poslanici, dakle po rebalansu budžeta držimo apsolutno javni dug ispod nivoa Mastrihta, što je obećanje koje je dao i predsednik Vučić. Mi to obećanje držimo, jer je to jedini način da zadržimo i održimo našu makroekonomsku stabilnost. Dakle, sa projektovanih 6,9% deficita iz aprila meseca, idemo na 4,9% i sa učešćem javnog duga u BDP-u od 58,2% ćemo završiti ovu godinu. Ogroman, ogroman uspeh, pri čemu mi je posebno zadovoljstvo da vam kažem da smo, na osnovu sastanaka sa misijom MMF-a, prošle godine, i potvrdili da će stopa rasta naše ekonomije, biti najmanje 7% ove godine. Da bi ste bili svesni šta to znači, prošle godine i ove godine doba najveće ekonomske krize ikada, globalne krize koja je izazvana pandemijom korona virusa, naša zemlja ostvaruje minus 0,9% prošle godine, pad BDP-a, ove godine preko 7-%. Kada pogledate te dve godine zajedno, mi ćemo biti prva, druga ili treća zemlja u Evropi, u 2020. i 2021. godini. To je rezultat kojeg nikada nismo ili, bar u skorijih nekoliko decenija, nismo mogli da sanjamo da će naša Srbija biti rekorder, biti prvak, biti najuspešnija u ekonomiji, u doba najveće i najteže ekonomske krize ikada, gde smo prestigli i mnogo razvijenije i uspešnije zemlje od nas. To je veliki uspeh svih građana Srbije, ja na tome želim da im posebno čestitam. Kada pogledate sve ostale makroekonomske pokazatelje, ono što je meni posebno važno da napomenem, da nam rastu plate, iz meseca u mesec, gde je prosečna plata u avgustu mesecu bila 64.393 dinara, da po projekciji Ministarstva finansija ima ćemo u decembru mesecu imati prosečnu platu od čak 618 evra. Ako se setite obećanje predsednika Vučića, kada je rekao da ćemo do kraja 2019. godine imati prosečnu platu od 500 evra, malo ko je verovao u to, to obećanje smo ispunili. Evo, kao što smo i rekli, iz meseca u mesec, prosečne plate u našoj zemlji rastu. Do decembra 2025. godine, shodno programu „Srbije 2025“, a mi smo uprkos pandemiji Korona virusa, apsolutno, po planu, da kažem da dostignemo taj cilj, prosečna plata u decembru 2025. godine bude 900 evra, prosečna penzija da bude negde oko 420/430 evra. Tako da i rebalans budžeta i celokupna ekonomska politika Republike Srbije usmerena je ka tome da se podiže životni standard građana Srbije, kroz podizanje plata, kroz podizanje penzija, iz meseca u mesec. Ono što mi je posebno važno da naglasim, takođe, da smo sa tri paketa pomoći našoj privredi, uspeli da zadržimo sve proizvodne kapacitete. Dakle, u Srbiji niste imali priliku da vidite masovna otpuštanja, stotine hiljada ili milione ljudi koji su izgubili svoj posao. Mi smo podržali našu privredu, pokazali smo koliko je naša zemlja jaka, koliko su nam javne finansije stabilne, da imamo novca, da imamo želju da pomognemo našoj privredi, to smo i uradili. Nama je stopa nezaposlenosti danas na istom nivou kao i pre krize, pre 2020. godine, što je ogroman, izuzetno važan uspeh. To je posledica upravo te ekonomske politike koju je započeo predsednik Vučić dok je još bio predsednik Vlade. Dakle, otvaranje novih fabrika, da vas podsetim preko 250 fabrika, novih fabrika je otvoreno samo u proteklih nekoliko godina. Zapošljavanje mladih, otvaranje novih radnih mesta i kada je i kriza u pitanju očuvanje naših proizvodnih kapaciteta, što smo apsolutno i uspeli. Pri tome, kada su strane direktne investicije u pitanju, samo da vas obavestim za prvih osam meseci ove godine imamo 2,6 milijardi evra bruto stranih direktnih investicija. To je povećanje za 52% u odnosu na prošlu godinu. Dakle, Srbija je pokazala i dokazala koliko je kredibilna i atraktivna investiciona destinacija, pogotovo u vreme krize, u vreme krize kada država sve svoje obaveze isplaćivala u dinar, u dan. Sva svoja obećanja koja je dala, održavala je ta obećanja i u dinar u dan. Upravo ovaj priliv stranih direktnih investicija govori koliko smo se promenili, a za nas naravno, to znači i otvaranje novih radnih mesta, otvaranje novih fabrika, otvaranje novih privrednih zona, dalji rast plata, dalji rast penzija i obaveza s naše strane, da još više ulažemo u velike kapitalne investicije koje podižu kvalitet života građana Srbije. Ono što mi je posebno važno je da naglasim da smo u rebalansu budžeta koji je danas pred vama izdvojili i dodatni novac za isplatu pomoći svim punoletnim građanima u našoj zemlji u iznosu od 20 evra u decembru mesecu ove godine. Kao što znate, ove godine smo već isplatili 30 evra u maju mesecu svim punoletnim građanima Republike Srbije. Da još jednom ponovim, 1. novembra krećemo sa isplatno preostalih 30 novembra, 1. novembra će svi naši penzioneri, njih 1,7 miliona dobiti 30 evra na svoje račune, 2. i 3. novembra sve ostale punoletne građane koji su se prijavili za ovu pomoć takođe ćemo isplatiti, negde ih imamo pet miliona i 760 hiljada građana Srbije koji su se prijavili za ovu pomoć. Dakle, to samo govori koliko smo na pravi način definisali pomoć i koliko je građana prihvatilo da je primi. Ono što je u rebalansu budžeta je i preostalih 20 evra, kao što je predsednik Vučić i obećao. Dakle, mi ćemo početkom decembra na račune svih punoletnih građana naše zemlje koji su se prijavili, odnosno koji će se prijaviti isplatiti i dodatnih 20 evra. Ono što želim da ponovim pred vama danas, dakle 15. novembra kreće prijava i prijava će trajati do kraja novembra. Oni koji su se već prijavili za 30 plus 30 evra nemaju potrebe da se ponovo prijavljuju. Ova prijava je otvorena za one koji su od aprila meseca postali punoletni, koji su dobili potvrdu prebivališta ili ličnu kartu. Dakle, i njima otvaramo mogućnost da iskoriste ovu pomoć od strane države. Da vas podsetim samo, kao nikada do sada, mi smo uložili osam milijardi evra prošle i ove godine kako bi podržali našu ekonomiju i naše sugrađane, kako bismo umanjili negativne posledice pandemije konorna virusa. Ove godine smo, da vas podsetim, isplatili 30 evra u maju, kao što sam već i rekao. Evo, 30 evra u novembru, 20 evra isplatićemo u decembru. Isplatili smo 22. septembra 50 evra na račune svih naših najstarijih sugrađana, dakle, svih naših penzionera, obećanje koje smo dali to smo i ispunili. Isplatili smo 60 evra, da vas podsetim na račune svih onih koji su bili na birou kao nezaposleni. Isplatili smo tri hiljade dinara u maju mesecu svim onima koji su primili bar jednu dozu vakcine protiv Kovida-19. Isplatili smo sto evra za sve naše sugrađane na teritoriji Kosova i Metohije, plus sto evra, dakle, 200 evra ukupno za one koji tamo žive, a koji su nezaposleni. Dakle, ogromna pomoć, da ne pominjem tri puta po 50% minimalne zarade koja je išla svim preduzetnicima, mikro, malim i srednjim preduzećima, da ne pominjem dve pune minimalne zarade za samostalne umetnike, kao dodatak na to. Dve pune minimalne zarade za sve one koji su zaposleni u oblasti ugostiteljstva i turizma, za one koje smatramo da su najviše pogođeni ovom krizom. Šest meseci podrške od 600 evra za svakog autoprevoznika, po jednom autobusu. Pomogli smo takođe i gradske hotele sa 350 evra po sobi, 150 evra po krevetu. Dakle, ogromna pomoć od strane Republike Srbije. Nikada se to pre nije desilo i pored toga što smo pomogli, pokazali moć, pokazali snagu naše zemlje, pokazali koliko su nam jake javne finansije. Mi nismo ugrozili makroekonomsku stabilnost i danas sam na početku svog izlaganja rekao, mi ćemo do kraja ove godine imati deficit od samo 4,9%, a javni dug u odnosu na BDP, daleko ispod 60%, dakle 58,2% što je ogroman uspeh svih građana Srbije. Ono po čemu je ovaj rebalans budžeta posebno važan za sve nas to su kapitalni projekti. Dakle, osnova naše ekonomske politike usmerena ka višim stopama rasta, upravo se zasniva na nikada većim kapitalnim investicijama, investicijama u putnu, železničku infrastrukturu, u zdravstvo, u škole, u sve ono što podiže kvalitet života naših sugrađana, a sa druge strane gura stopu rasta naše ekonomije napred, zapošljava našu građevinsku industriju i ostale industrije. To je bila suština budžeta za 2021. godinu. Sa tom praksom nastavljamo i kroz ovaj rebalans budžeta, a nastavićemo i pred vama će biti i budžet za 2022. godinu veoma skoro. Tako ćete videti da nastavljamo sa ulaganjima u infrastrukturu koja su za nas veoma važna. Ovde u ovom rebalansu budžeta, imate 389 milijardi dinara, 6,3% BDP-a na nivou budžeta, a na nivou opšte države ta brojka je 478 milijardi dinara, odnosno 7,8% BDP-a. Nikada veća brojka. Nikada se više nije izdvajalo u kapitalne investicije, u razvoj naše infrastrukture, putne, železničke, zdravstvo, dakle, želimo da u što kraćem vremenskom periodu taj nivo kvaliteta naše infrastrukture, bude na nivou Evropske unije. Da ne zaboravim ulaganja u kanalizaciju sa kojima smo krenuli, fabrike za prečišćavanje otpadnih voda, kako bi u narednih nekoliko godina svako domaćinstvo u Srbiji imalo priključak na kanalizaciju, a svaka lokalna samouprava imala i fabriku za prečišćavanje otpadnih voda. Konkretno, u ovom rebalansu smo izdvojili dodatne novce za ubrzanja radova na tzv. Moravskom koridoru, dakle od Pojata ka Kruševcu, autoput će biti gotov negde već u martu mesecu naredne godine. Dodatan novac izdvojen je u rebalansu za to. U rebalansu smo izdvojili, takođe, novac za početak izgradnje tzv. Dunavske magistrale, dakle od Požarevca ka Golubcu, radovi kreću već u novembru mesecu ove godine. I još jedan izuzetno važan kapitalni projekat za nas. Izdvojili smo takođe novac za izgradnju obilaznica oko Loznice, Gornjeg Milanovca, Užica i za probijanje tunela Kadinjača, kao što je obećao predsednik Vučić. Dakle, obećanje ispunjeno. Evo ga novac u rebalansu budžeta i krećemo u što kraćem vremenskom periodu sa tim radovima. Da vas podsetim sve zajedno, i građane Srbije takođe, dakle, mi trenutno gradimo, ako pogledate autoputeve, Moravski koridor koji sam malopre pomenuo, gradimo Požega – Preljina, gradimo Ruma – Šabac – Loznica, gradimo Iverak – Lajkovac, odnosno Valjevo – Lajkovac, gradimo tzv. Fruškogorski koridor, dakle, Novi Sad – Ruma, gradimo brzu saobraćajnicu od Surčina ka Novom Beogradu, kreću radovi od Niša ka Pločniku, pa ka Merdaru, krećemo vrlo brzo i sa izgradnjom Beograd – Zrenjanin – Novi Sad, auto putem takođe. Imamo ogromna ulaganja u revitalizaciju naše železnice. Imaćemo brzi voz i završenu brzu prugu od Beograda do Novog Sada već na proleće naredne godine. Dakle, ogromni su zahvati u pitanju, ogroman je novac u pitanju, a za građane Srbije i građane Beograda, takođe da ih obavestim, u ovom rebalansu budžeta imamo i novac za početak izgradnje metroa. Ja ću već naredne nedelje biti prisutan kao predsednik tela koji se bavi izgradnjom metroa u Beogradu i činu potpisivanja Ugovora o izgradnji, tako da sa te strane, već do kraja novembra očekujem da smo ispunili, da ćemo ispuniti veliko obećanje koje smo dali i da kreće izgradnja prve linije metroa u Beogradu. Dakle, ogromne investicije u putnu infrastrukturu, u železničku infrastrukturu, to naravno daje podstrek i privatnim i stranim, i domaćim investitorima da ulažu dodatne novce u nove fabrike, u nova postrojenja, da otvaraju nova radna mesta. Tako naravno i ubrzavamo naš saobraćaj, bezbedniji saobraćaj u našoj zemlji. Jednostavno, kvalitet života sa kvalitetom infrastrukture ide gore, a to je osnova za dalji napredak i životnog standarda, dakle što veći broj radnih mesta, što već broj fabrika, više novca u budžetu. Imamo osnovu i za povećanje plata, i za povećanje penzija, i to je jedina ispravna i jedina odgovorna i jedina održiva na dugi rok ekonomska politika. Oko rebalansa budžeta još par informacija za vas i za građane Srbije. Dakle, obezbedili smo takođe i novac za ubrzanu izgradnju fabrike vakcina ovde u Beograd, već se fabrika uveliko gradi, i mi ćemo mart, april, naredne godine, Srbija će već imati završenu izgradnju i otvorenu prvu fabriku vakcina i to je ogromna stvar za sve nas. Bićemo po pitanju našeg suvereniteta i neke nove krize, koja može eventualno da se pojavi, apsolutno sigurni, jer ćemo imati svoju proizvodnju vakcina i nećemo zavisiti ni od koga drugog, a moći ćemo da pomognemo i drugim zemljama i našim prijateljima i u regionu i dalje. Ovde smo u rebalansu budžeta izdvojili novac i za ubrzani završetak KCS, ovde u Beogradu, za njegovo opremanje. Ono što je takođe veoma važno, u rebalansu budžeta izdvajamo novac i za početak i završetak rekonstrukcije domova zdravlja u Grockoj, Čukarici, Gadžin Han, Lapovo, Loznica, Medveđa, Rača i Sombor. Dakle, ne zaustavljamo se kada je rekonstrukcija i sređivanje te primarne zdravstvene infrastrukture u pitanju. Ono što je meni posebno važno, od ostalih projekata da napomenem, dakle, izdvojili smo u rebalansu budžeta 3,3 milijarde za Ministarstvo ekologije, odnosno zaštite životne sredine i to je novac koji je vezan za podsticaje, za ponovnu upotrebu, korišćenje otpada. Istorijski otpad, izdvojili smo 2,5 milijarde dodatnih za Ministarstvo sporta, izvinjavam se 2,3 milijarde za Ministarstvo sporta, da se završi ta multifunkcionalna dvorana u Košutnjaku, a inače Srbija sledeće godine je i domaćin svetskog prvenstva u rvanju i atletici, svetskog prvenstva u šahu, svetski kup u veslanju je 2022. godine, itd, itd. Za sve to smo već sada obezbedili novac u rebalansu, kako bi te troškove pokrili, obezbedili smo 2,7 milijardi za poljoprivredu, dodatni podsticaj za poljoprivredu kako bismo zatvorili ovu godinu, sa tim ukupna izdvajanja za poljoprivredu dostižu 60,3 milijarde. Izdvojili smo novac i za završetak sporazuma sa Američkom razvojnom agencijom, kako bi taj njihov novac, nekih 400 miliona dolara bilo na raspolaganju našoj privredi. Svako obećanje koje smo dali kroz ovaj rebalans budžeta i ispunjavamo. Sa druge strane, držimo se pravca koji je predsednik Vučić definisao, kada je ekonomska politika Republike Srbije u pitanju, a to je da svaki slobodan dinar, svaki ušteđeni dinar, mora da bude usmeren ka ulaganju kapitalne investicije, ka podizanju atraktivnosti naše ekonomije i ka ulaganju u podizanje životnog standarda građana Srbije. Dakle, apsolutno kada pogledate strukturu svih ovih ulaganja koje sam izneo danas pred vama, apsolutno se držimo tog pravca. U narednih par nedelja, imaću priliku pred vama da branim budžet za 2022. godinu, već sada, s obzirom na razgovore koje smo juče imali na Odboru za finansije, i na MMF, koja je bila ovde prošle nedelje, mogu da vam potvrdim da ćemo ići sa još manjim deficitom, dakle, ići ćemo sa deficitom do 3% u budžetu za 2022. godinu. Taj iznos deficita će nam omogućiti da udeo javnog duga u BDP, na kraju sledeće godine bude još manji, bude 55,5% sa sadašnjih projektovanih do kraja ove godine, 58,2% i to je najbolji odgovor za sve one koji govore da ne znam kako se zadužujemo i vodimo neodgovornu ekonomsku politiku. Dakle, dame i gospodo, poštovani građani Srbije, u doba najveće ekonomske krize, krize koja je izazvana pandemijom koronavirusa, mi smo svi zajedno uspeli da nabavimo vakcine kada je to bilo najteže moguće, da nabavimo respiratore, da napravimo tri potpuno nove kovid bolnice, da počnemo izgradnju prve i jedine fabrike vakcina u regionu, da pri tome gradimo sedam ili osam, devet, sada već autoputeva i brzih saobraćajnica, da investiramo u naše pruge, da podižemo plate, da podižemo penzije. U septembru mesecu, da vas podsetim, doneli smo odluku da od 1. januara nam raste i minimalna zarada za 9,4%. Dakle, za 9,4% od 1. januara 2022. godine minimalna zarada u Republici Srbiji biće tri stotine evra, preko 35.000 dinara, a 2011. godine, ako se ne varam, bila je 15.700 dinara. Dakle, danas duplo nego više nego pre samo 10 godina, a teške godine su iza nas. Teške godine iza nas, fiskalna konsolidacija 2014. godine koja je krenula, teške mere koje smo zajedno preduzeli, kroz koje smo zajedno prošli, dala nam je mogućnost, da bude svima jasno, da četiri godine za redom mi imamo suficit u budžetu, da napravimo dovoljnu rezervu da možemo u doba krize, kao što je ova izazvana pandemijom koronavirusa, da reagujemo na pravi način, da pomognemo i privredu i građane, izgradimo šta treba da se izgradi, a da pri tome ne ugrozimo ni na koji način makroekonomsku stabilnost. Ja danas pred vama imam dosta podataka. Kada pogledate druge mnogo veće i uspešnije zemlje, pa njima je javni dug u odnosu na BDP preko 200%, preko 160%, 120%, 130%, jedna Nemačka je na 90%, a Srbija na 58,2% ispod nivoa Mastrihta i taj nivo nećemo preći ni ove, ni naredne godine. Dakle, obećanje koje smo dali, obećanje ćemo i održati. To mi je posebno da napomenem. Hvala vam još jedanput na podršci oko ovog izlaganja. Tu sam da odgovorim na svako od vaših pitanja. Srbija nezaustavljivo ide dalje. Srbija je lider u regionu postala i kada je ekonomija u pitanju, kada je visina plata u pitanju, kada je visina penzija u pitanju, kada su ulaganja u kapitalne investicije u pitanju, postajemo jedan rol-model svima na koji način treba voditi odgovornu i ekonomsku politiku, na koji način treba da se borimo protiv izazova, da li su oni ekonomske, političke ili zdravstvene prirode. Na kraju samo hoću veliku zahvalnost predsedniku Vučiću i svima vama na tome što sa jasnom vizijom stabilne i uspešne Srbije gura sve nas i gura našu zemlju u bolju budućnost. Hvala još jedanput. Tu sam vama na raspolaganju.
Hvala, gospodine ministre. Sve čestitke na izvanrednim rezultatima koje ste nam upravo predstavili. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavu 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Prelazimo na izvestioce nadležnih odbra. Reč ima predsednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo Jelena Žarić Kovačević.
Hvala vam, uvaženi predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, na Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo razmatrali smo predlog koji se danas nalazi pred nama i ocenili da jeste u skladu sa Ustavom i zakonodavnim sistemom Republike Srbije. Ono što svakako treba istaći, kada govorimo o rebalansu budžeta, jesu činjenice koje govore u prilog tome da možemo da zaključimo da Vlada Srbije vodi dobru finansijsku politiku, a zaključak je da je ostvaren rezultat mnogo bolji od očekivanog i to za oko 1,5 milijardi evra i da će BDP ove godine zabeležiti rast od najmanje 7%. Deficit budžeta će iznositi 4,9% umesto očekivanih 6,9%, a javni dug na kraju ove godine biće 58,2%. Ima mnogo oblasti u kojima smo ostvarili rezultate koji su, naravno, u direktnoj vezi sa budžetom, o kojima će i moje kolege danas govoriti. Ja ću se kratko osvrnuti na deo sredstava koji se odnosi na Ministarstvo pravde. Naime, jedna od osnovnih mera definisanih i u Nacionalnoj strategiji reforme pravosuđa jeste upravo jačanje pravosudne infrastrukture u cilju unapređenja pravosuđa. Ministarstvo pravde je resorno ministarstvo koje je dužno da obezbedi bolje uslove za rad svih zaposlenih u pravosudnom sistemu i zbog toga je bila potrebna rekonstrukcija, ali i izgradnja mnogih objekata. Počeću sa gradom iz koga ja dolazim. Završena je prva faza radova na rekonstrukciji nekadašnje kasarne „Filip Kljajić“ u Nišu. Završetkom prve faze radova u Nišu, stekli su se uslovi za premeštaj Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije Višeg suda i Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva, kao i odeljenja Upravnog suda. Moramo da znamo da su radovi obuhvatali površinu od oko 2.600 metara kvadratnih, a celokupni objekat je površine čak oko 10.000 kvadratnih metara. U delu objekta koji će biti predmet rekonstrukcije obezbeđeni su uslovi i za smeštaj Privrednog i Prekršajnog suda. Imamo dalje i izvođenje radova na izgradnji Palate pravde u Kragujevcu. Useljenje u objekat planira se do kraja godine, a ovaj objekat predviđen je za smeštaj svih pravosudnih organa u Kragujevcu i odeljenja Državnog pravobranilaštva. Tamo će biti smešteno čak oko 11 pravosudnih organa i to na površini od oko čak 24.000 kvadratnih metara. Što se tiče planova za naredni period, planira se izgradnja aneksa zgrade Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu u Ustaničkoj ulici, a za potrebe Tužilaštva za organizovani kriminal i time bi se u Beogradu stvorili još adekvatniji uslovi za sankcionisanje organizovanog kriminala. Za narednu godinu planira se projektovanje objekta i ugovaranje radova na izgradnji objekta. Započeti su radovi na projektovanju radova na rekonstrukciji takođe i Trećeg osnovnog suda u Beogradu i na taj način će se zaokružiti smeštajni kapaciteti beogradskih pravosudnih organa. Pomenuću i Kruševac. U Kruševcu je obezbeđen prostor za izgradnju nove zgrade za smeštaj svih pravosudnih organa u Kruševcu. Tamo će biti ukupno šest pravosudnih organa. Započeta je izrada projekta za rekonstrukciju zgrade Osnovnog suda u Ubu. Pored navedenih projekata, u planu je do kraja godine nastavak adaptiranja i sređivanja prostora na pravosudnim objektima širom Srbije, kao i obezbeđivanje potrebne opreme za nastavak rada na osavremenjavanju informacionih aplikacija za evidentiranje i praćenje predmeta u pravosudnim organima. Osim ovih koje sam navela, da ne bih oduzimala mnogo vremena, naravno, postoji još mnogo rezultata koje je ostvarilo Ministarstvo pravde. I u saradnji sa Narodnom skupštinom, doneli smo mnoge zakone koje je to ministarstvo, a naravno, i u cilju, pre svega, uspostavljanja efikasnijeg sistema pravosuđa, pravosuđa koje ćemo na taj način i približiti građanima i koje će u neku ruku i biti na usluzi građanima, ali sa druge strane, i sa ciljem ispunjavanja određenih obaveza koje smo preuzeli kako bi naš zakonodavni okvir bio usklađen sa evropskim trendovima. Podsetiću vas i da je Venecijanska komisija dala pozitivno mišljenje na tekst ustavnih amandmana i da je to postupak koji će obeležiti ovo skupštinsko zasedanje i postupak koji se već privodi kraju. Na ovaj način na koji sam ja govorila o rezultatima rada Ministarstva pravde možemo da govorimo o svim ministarstvima. Ministarstva su pokazala, odnosno Vlada Srbije je pokazala da zajedničkim radom i dobrim odnosom prema našim finansijama je itekako moguće ostvariti rezultate. Upravo zbog toga bih i završila izlaganje na način da ću pozvati koleginice i kolege da u danu za glasanje ovaj predlog i podržimo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Aleksandra Tomić, predsednik Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, juče smo na Odboru za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava imali prilike u jednoj otvorenoj raspravi da čujemo sva stanovišta i Ministarstva finansija i NBS i Fiskalnog saveta, ali i Saveta za koordinaciju aktivnosti i mera za rad BDP-a, koji je formirala Vlada Republike Srbije. Više od dva sata predlagači, odnosno sve ove relevantne institucije su imale prilike da kažu o tome šta su rezultati Srbije, kako danas po drugi put raspravljamo o rebalansu budžeta i na koji način u stvari posmatramo razvoj Srbije i oporavak od prošle godine i na koji način smo stvorili jedan pozitivan ambijent i poverenje građana Srbije u svoju državu, ali samim tim i poverenje kod investitora i stranih i domaćih da otvaraju nova radna mesta. Ono što smo imali prilike da vidimo to je, pored ovih konkretnih rezultata koje je ministar naveo, i ona ocena koju je Fiskalni savet obavezan da daje, kad je u pitanju budžet i rebalans budžeta, koji je naveo neke tri stavke sa kojima se jednostavno ne slaže, a mi znamo, kada ja u pitanju podrška građanima Srbije da i prošle godine, kada je u pitanju bilo tih 100 evra i kada je u pitanju i ove godine dva puta po 30 i 20 evra svim građanima Srbija, kao jedan vid podrške za rešavanje negativnih posledica pandemije Kovid-19, da je Fiskalni savet protiv takvih mera. Mi smo se uvek opredelili ka tome da idemo u korist građana Srbije, da negde pokušavamo da i sa najmanjom podrškom pokušavamo njihovom kućnom budžetu da olakšamo ova teška vremena i to je ono što u stvari mislimo da, bez obzira što se ne slažemo sa mnogim stanovištima Fiskalnog saveta, jednostavno mi pomažemo Srbiji da ide napred. Ono što je za nas od velikog značaja, kapitalne investicije su na nivou 7,8% BDP, na istorijsko visokom nivou, i pokazuju da Srbija zaista visoke stope rasta koje će imati ove godine od 7% zaista guraju ove javne investicije koje država radi. Pored ovih koridora koje je ministar rekao, ja bih htela još da naglasim, da možda apostrofiramo, da se otvara nova fabrika vakcina u saradnji sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, ali i onaj deo koji se odnosi na interkonekciju Srbije i Bugarske. To je gasni interkonektor koji je jako važan, a to je da daje mogućnost diverzifikaciji, odnosno mogućnost pristupa gasnoj mreži koja prolazi kroz Srbiju od strane svih povoljnih i mogućih proizvođača gasa. Zašto ovo govorimo? Zato što ste svesni toga da smo usvojili zelene pakete kada govorimo iz oblasti energetike, ali ste svesni i toga da je u svetu sada velika dilema oko toga kako će se preživeti energetska kriza. Srbija je obezbedila sve moguće osnove da bude sigurna, kada je u pitanju snabdevenost i gasa, kada je u pitanju privreda Srbije i građani Srbije, ali i električnom energijom. Ono što je jako važno reći, a to je da nastupajući sastanak između gospodina Vučića i gospodina Putina 25. novembra treba da trasira put kako će izgledati ta saradnja u narednim godinama i pod kojim uslovima, ali smo sigurni da će Srbija imati najbolje uslove, kada je u pitanju transport i korišćenje prirodnog gasa i kada je u pitanju energetski sektor, pogotovo zato što je Srbija uspela iz svojih resursa da završi gasnu interkonekciju koja spaja Bugarsku i Mađarsku, odnosno Austriju i evropske zemlje i time u stvari pokazala zaista da je sposobna da kroz svoj ekonomski razvoj finansira projekte budućnosti i time u stvari stvara sigurne osnove kada je u pitanju razvoj Srbije. Kada govorimo o rebalansu budžeta, važno je reći da su se ovde našla sredstva i za adaptaciju, rekonstrukciju jako važnih ustanova koje se odnose na socijalnu zaštitu. To je Dom za odrasle u Kulini kod Aleksinca i to je Zvečanska. Kad govorimo o nezbrinutoj deci u Zvečanskoj, što mislim da je od velikog značaja danas reći, da građani Srbije znaju to, rekonstrukcija osam domova zdravlja i važno je reći da je, pored sportskih aktivnosti, najzad došao na red da se Sportski centar Radnički u Beogradu rekonstruiše, da se izgradi nov centar za odbojku i da se započne sa izgradnjom nacionalnog stadiona. Mislim da su to projekti od velikog značaja, koji sada idu i kroz ovaj rebalans, zato što sve ono što smo obećali kao država i ono što se odnosi na sve delatnosti u Republici Srbiji zaista idu kada imate dobre rezultate, a Srbija ima dobre rezultate. Mi sada govorimo o novoj slici jedne moderne Srbije. To znači o velikom oporavku, o velikim uspesima Srbije kada su u pitanju rast i razvoj uopšte naše ekonomije, ali govorimo da nismo zaboravili, ne samo zdravstveni sektor, nego i one sektore koji treba da idu, paralelno da se razvijaju kada imate dobre rezultate kao država. Mislim da smo stvorili kod građana, to je jako važno, i kod investitora, ali ono što je najvažnije, juče se na Odboru pokazalo, to je da postoji koordinacija između monetarne, fiskalne i ekonomske politike i ona daje rezultate. Na održiv način imamo i zaduživanja kada su u pitanju krediti, uglavnom to ide kroz infrastrukturu i investicije državne i imamo princip opreznosti. To smo imali prilike juče da čujemo i od ministra i od guvernera Narodne banke da se jako prate određeni potencijalni izazovi ili tzv. udari na tržištu. Kada pričamo uopšte o novcu, o inflaciji, moramo da budemo… (Predsedavajući: Gospođo Tomić, vreme.) Završavam. Znači, ono što je nama od velikog značaja bilo juče na Odboru da čujemo, mislim da mogu svi poslanici i javnost da čuju, s obzirom da imamo onlajn sednice, koordinacija svih institucija u državi je potrebna da biste imali ovakve rezultate. Zbog toga danas imamo prilike da raspravljamo i da kažemo građanima šta je to što donosi bolju budućnost Srbije i život ovde. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je Marijan Rističević, predstavnik Odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, godine 2012. podsticaji su iznosili 22 milijarde, podsticaji u poljoprivredi, ili 186 miliona evra. Danas sa ovim najnovijim rebalansom podsticaji u poljoprivredi su ukupno 48.583.845.000 dinara. Dakle, preko 400 miliona evra. Dakle, za vreme žutih žohara bilo je 186 miliona evra. To je ukupan iznos podsticaja na godišnjem nivou, a danas je to preko 400 miliona, tačnije 417 milina evra iznose podsticaji u poljoprivredi. Agrarni budžet, koji je iznosio 28 milijardi, danas iznosi 60 milijardi. Dakle, agrarni budžet je trenutno 530 miliona evra. kao predsednik Odbora za poljoprivredu sam zahvalim zato što sam 2014. godine, dve godine posle promena, zatekao 24 milijarde, a zajedno sa članovima Odbora u prethodnim sazivima i u ovom sazivu uspeli smo da za poljoprivredu obezbedimo 48. 583.845.000. Ono što nama poljoprivrednici zameraju jeste što na određeni način naša poljoprivredna politika ne može ili nije sticajem okolnosti dugoročna i nije predvidiva. Dakle, nismo napravili plan rashoda, tako da dolazi do disproporcije između iznosa koji su podneti na osnovu zahteva i onoga što je bilo obezbeđeno u budžetu. Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam u obavezi da vam kažem da je 2008. godine potpisan SSP, koji je parafiran 2007. godine, a koji je u delu poljoprivrede veoma loše ispregovaran. Naime, bivša vlast je izgleda od poljoprivredi mislila tek posle pregovora i posle potpisivanja. Naime, mi smo tog trenutka postali tržište Evropske unije, dakle potpisivanjem SSP-a u smislu trgovine i plasmana poljoprivrednih proizvoda, mi smo postali deo Evropske unije i EU je postala deo našeg tržišta. Postali smo zajedničko tržište sa vrlo kratkim rokom za prilagođavanjem. Vrlo brzo su nam pale zaštitne mere, carine itd. kojima se štitila naša poljoprivredna proizvodnja. O čemu se radi? Samim ostvarivanjem tog zajedničkog tržišta mi smo dobili damping. Dakle, EU u kojoj u ceni poljoprivrednog proizvoda podsticaji učestvuje sa preko 30% a kod nas učestvuje sa manje od 6%, dakle, oni su mogli da budu konkurentniji i na svom tržištu i na našem. To je tzv. damping. Oni su mogli nama da prodaju svoje poljoprivredne proizvode ispod cene koštanja, da se tako osvaja naše tržište i da se oni reše viškova. Dakle, na tom zajedničkom tržištu oni su imali podsticaj. Ako uzmemo hektare kao jedinicu mere, imali su preko 500 evra po hektaru, dok smo u to vreme mi njima konkurisali sa 80 evra, a sada je to negde od 120 evra do150 evra još uvek nedovoljno da bi se ravnopravno takmičili. To vam je kao kad bi nepripremljeni 2008. godine FK „Polet“ iz Novih Karlovaca poslali da se takmiči sa „Mančester Junajtedom“ koji je pripremljen, dobro organizovan itd. i s tim još u gorem položaju da mi sa FK „Poletom“ izađemo sa sedam igrača, a da „Mančester Junajted“ izađe sa 10 igrača, s obzirom da u ceni poljoprivrednih proizvoda oni imaju subvencije vredne 30%. Dakle, sa sedam na 10 igrača, potpuno nepripremljeni, bili smo laka meta i rezultat toga je u stočarstvu najprepoznatljiviji, zato što u ovom trenutku mi više uvozimo svinjskog mesa i svinja nego što izvozimo za 600.000 komada. Zemlja Karađorđa, Miloša veliki izvoznik, tradicija, izvoznik svinja u ovom trenutku je neto uvoznik mesa ukupnog. To je rezultat onoga što su žuti pre nas potpisali SSP, ne vodeći računa o poljoprivredi sada dva i po puta veći podsticaji ne mogu da nadoknade to što EU ima prednost. Onog trenutka da smo danas ili onog trenutka kada budemo EU srpska poljoprivreda je od Evropske unije bi dobijala, srazmerno njihovim podsticajem, 1,5 milijardi. Znači, u ovom trenutku, mi smo u minusu milijardu u podsticajima i takmičimo se sa tim u Evropi. Zahvaljujući tome što je naš seljak žilav, otporan, zato što se snalazi, još uvek imamo prehrambenu sigurnost, još uvek imamo prehrambeni suverenitet posebno na CEFTA tržištu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Rističeviću. Prelazimo na ovlašćene predstavnike poslaničkih klubova. Prvi na listi je potpredsednik Narodne skupštine i predsednik poslaničkog kluba Stranke pravde i pomirenja, gospodin Muamer Zukorlić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, s obzirom da smo dobili obrazloženje koje smo čuli, a koje predstavlja osnov za izmenu i dopunu budžeta, gde smo imali prilike čuti i videti dobre vesti, dakle osnov za promenu budžeta nije preživljavanje, već, dakle, finansijska energija koja je sakupljena tokom godine i koja predstavlja pozitivan rezultat na osnovu koga se može napraviti i ovaj korak. Ovaj rezultat u pogledu budžetskih sredstava imamo zahvaljujući, dakle, dvema stvarima - jedno je zdrava ekonomska fiskalna i finansijska politika, a druga je isto tako veoma važna, ili ništa manje važna, izbalansirana politika sa kovid merama. Dakle, to treba imati u vidu, jer da smo tu bili brzopleti kao neke druge zemlje i da smo imali, da kažem, više restrikcija zasigurno ne bismo mogli imati ove finansijske rezultate. Zato, usput rečeno, ali takođe jako važno, zamolio bih da se bude veoma oprezno sa uvođenjem kovid propusnica i da se ne silazi ispod 22.00 časa. Za preko 22.00 časa i ugostiteljske objekte ima logike jer pristojan svet posle 22.00 časa treba da bude u kući i tu nemam nikakav problem da imamo oštre mere. Međutim, kada je u pitanju dnevni period tu bi molio da se ne zaležemo i da se ne utrkujemo sa uvođenjem raznih restrikcija, a pogotovo nikako kovid propusnica. To je veoma važno i sa aspekta elementarnog ljudskog individualnog prava i sa aspekta ustavnih principa i normi, ali isto tako i sa aspekta namere da nastavimo ovaj trend ekonomsko-finansijskog razvoja i stabilizacije gde onda možemo imati, ako Bog da, u predstojećim mesecima još značajnije rezultate. Raduje me ova mogućnost, ovi rezultati i ovaj finansijskih potencijal kako bi ono što je započeto, zacrtano i ono što se planira moglo da bude uspešno realizovano. Ono što posebno zanima nas narodne poslanike Stranke pravde i pomirenja u ovom pogledu jeste i ono u šta smo direktno i uključeni, a to je nastojanje i borba da se opština Sjenica revitalizuje posle više od dve decenije vladavine jedne kriminalizovane vlasti čije posledice nažalost nisu samo ekonomska propast jedne opštine, jedne siromašne opštine, koja, kako smo već više puta kazali, svega nekoliko dana ima već duže od jedne godine, od kako je formirana vlast, ona ima svega nekoliko dana deblokiran račun. Međutim, uprkos toj činjenici da se suočava sa dugovima od preko pet miliona evra koji zapravo predstavljaju omču oko vrata ne samo za razvojni proces, već za elementarno preživljavanje same administracije javnih ustanova, preduzeća i svega onoga što čini javni sektor u opštini Sjenica, međutim, ta vlast zahvaljujući sopstvenoj sposobnosti, zahvaljujući odgovornosti naravno u saradnji sa nadležnim državnim organima uspeva da nađe energije i da se pokrenu vrlo značajni investicioni projekti. Ovog trenutka nakon što je završena strateški bitna pešterska magistrala, čuvena pešterska magistrala koja je čekala decenije i decenije da bude realizovana, koja Peštersku visoravan povezuje sa jednog kraja na drugi kraj, čak se i to krajnje selo koje se nalazi u neposrednoj blizini sa granicom Crne Gore i naziva Ugao, jer se nalazi na uglu, na ćošku zemlje i same Pešterske visoravni uspeli smo da zajednički prošle i pretprošle godine okončamo taj veliki projekat čime smo zapravo dobili normalno funkcionisanje jedne svojevrsne arterije za život i razvoj pešterskog područja, tačnije tog dela Peštera odnosno teritorije i prostora opštine Sjenica. Ovog trenutka se takođe privode radovi na takođe jednom važnom putnom pravcu prema selu Bare koji takođe povezuje jedan veoma značajan broj sela čime se zapravo otklanja jedna velika nepravda ili jedan zaostatak u elementarnoj infrastrukturi opštine Sjenica na koga se takođe čekalo više decenija. Isto tako još važnija investicija ili veoma važna investicija jeste devet kilometara asfaltnog puta između tzv. golijskog puta i sela Štavalj, tačnije između deonice puta Novi Pazar – Sjenica, tačnije od Duge poljane prema Sjenici. Radi se totalna rekonstrukcija ili revitalizacija tog putnog pravca koji je jako opterećen. Od velikog je značaja realizacija u toku tako da upravo ovaj budžetski priliv i usvajanje ove dopune i izmene budžeta će ostvariti pretpostavke da se ne zastane sa realizacijom ove investicije, što je od izuzetno velikog značaja za Sjenicu, ali i ne samo Sjenicu već se radi o državnom putu koji je od regionalnog značaja jer on dalje vezuje prostor od Novog Pazara prema Novoj Varoši, Priboju, pa i dalje prema BiH, odnosno Sarajevu. Dakle, očekujemo da se ovaj trend investicija, posebno u infrastrukturi, nastavi. Tu je još jedan set potreba vezanih za seoska područja koja su delegirana ali se radi o manjim investicijama, što će se zasigurno naći mogućnosti da to bude ubrzo realizovano. S druge strane, ono što jeste glavno, iščekivanje i što je već potvrđeno svim krupnim i strateškim planovima, kao i političkim dogovorima, jeste ubrzanje realizacije auto-putnog pravca Koridor 11, nastavkom dalje od Požege prema Ivanjici, a potom Pešterskoj visoravni pa dalje prema jugu, odnosno Boljarima. To će zapravo biti nova stranica istorije, ne samo za opštinu Sjenica, već i za celu sandžačku regiju, pa i širu regiju, pa i za samu zemlju, odnosno povezivanje dve zemlje, Srbije i Crne Gore, odnosno povezivanje Srbije sa obalom Jadranskog mora. Zasigurno se nakon realizacije tog auto-putnog pravca i u ekonomskom i u opšte društvenom smislu može otvoriti jedna nova stranica. U Sjenici takođe značajno učestvujemo u pogledu pokretanja još nekih drugih važnih investicija. Kao što ste imali prilike i medijski biti obavešteni pre nekoliko dana, konačno je sve spremno da se pristupi realizaciji projekta izgradnje osnovne škole, sasvim nove osnovne škole, projektovane u milionskom iznosu iznad osam miliona evra, sa referencama koje zasigurno mogu vredeti, kako smo to već jednom kazali, za 22. vek. Ja moram biti u ovome subjektivan, svaka investicija me raduje i ne mogu reći da su investicije u infrastrukturi ili investicije u privredi ili investicije u nekom drugom sektoru važnije jedna od drugih, to su prosto po svojoj važnosti toliko važne investicije da se ne mogu stavljati u neki nadređen odnos odnosno hijerarhijski položaj, ali ono što subjektivno moram kazati da me najviše, ili ponajviše obraduje najava ili početak investicije u obrazovanju. Jer, imati kapaciteta ne samo da sagradite školu, vi znate da u manjim mestima sa koliko malo novca možete sagraditi neku malu ili finu školu, ali gradnja škola u vrednosti između osam i 10 miliona evra nije samo gradnja škole i rešavanje jednog pitanja potrebe za školom, to je mnogo više, to je kulturno-civilizacijska poruka, to je prosto znak i poruka jednog novog opredeljenja prema obrazovanju, gde vi zapravo podižete standard u jednoj školi. Da, neko će reći da je to samo jedna škola, jeste, ali za tu jednu školu treba da se izdvoji između osam i 10 miliona evra. Moglo se od toga rasparčati i praviti neke improvizovane, male, nedovoljno standardizovane ne samo škole nego i bilo koji drugi objekti da se gledalo populistički na ovaj projekat ili na slične projekte investicija, ali graditi projekat sa takvim referencama, graditi projekat koji će zapravo predstavljati otvaranje nove stranice u pristupu obrazovanja, gde ćemo zapravo primiti, radi se o školi u samome gradu koja ima jako puno svojih isturenih odeljenja po selima, dakle, koja će primiti decu za koju sam siguran da roditelji i deca kada vide takvu jednu školu trebaće im vremena da se naviknu, da li su u Sjenici ili su izmešteni na neki satelitski brod ili neki ultra razvijeni grad ili prostor ove zemlje odnosno sveta, što će zasigurno predstavljati jednu sasvim novu pojavu, odnosno jednu novinu. Vidite, neko može kazati - pa, dobro, bitno je da je suvo, da ne kaplje, da je toplo, da ima klupa, itd. Da, to jeste najbitnije, to je bitno kad nedostaje. Ali, kada je u pitanju formiranje mladog bića, deteta, budućeg čoveka, prostor je mnogo više od elementarne funkcionalnosti. Prostor je ambijent koji značajno utiče na odgoj, na kulturno, na obrazovno, na vaspitno profiliranje budućeg čoveka i ukoliko vi vršite edukaciju, obrazovanje, odnosno vaspitanje deteta u školi sa takvim standardom, a još ukoliko imate rukovodstvo koje će kasnije tu školu tako i održavati, što će definitivno biti njihova obaveza i insistiranje nadležnih organa u Ministarstvu prosvete i ostalim faktorima nadzora, dakle, boravak deteta u osnovnoj školi osam godina, znate koliko je to, to je za godinu više nego što je boravilo u svojoj porodici pre nego što je došlo u školu. Dakle, vi tom detetu koje je došlo iz različitih socioekonomskih i porodičnih uslova dajete šansu da ono upozna novi svet sa drugačijim standardom, čime on dobija poruku i estetskih i konformističkih i kulturoloških i svih drugih mogućnosti i osećaja, gde se to dete leči od određenih kompleksa inferiornosti, gde uspeva i gde boravi osam godina u periodima nastave i zapravo nešto što je moglo da viđa samo na televiziji ili u nekim drugim kataloškim prezentacijama, dobija mogućnost da u tome živi. Znate vi da je to mnogo bitno za podizanje dostojanstva tog deteta, pogotovo kada su u pitanju manje razvijena i siromašna područja. Ovo smatram svojevrsnom revolucionarnom porukom u pogledu obrazovanja. Istina, u ovom slučaju je to Sjenica, a znam da su još neki gradovi i mesta počašćeni ovakvim projektima. Ono što znam i verujem jeste da to nije samo opredeljenje da po neko mesto i po neki grad dobiju takvu školu, već da će, ako bog da, uskoro zemlja biti preplavljena u svim svojim delovima takvim školama. Ovo je nešto što, iako izgleda skoro nemoguće, gde imamo nekoliko paralelnih pojava, s jedne strane, kako rekoh, borbu opštinske uprave da preživi pod dugovima koji su nagomilavani proteklih preko 20 godina, a sa druge strane imate ambijent i vesti koje dobijate o krvavim posledicama pokušaja kriminalaca koji su ranije imali direktni uticaj na tu vlast pa ne mogu da se pomire sa time da više ne mogu oni upravljati tim vlastima koji su se, nažalost, usudili i na krvoločna ubistva. Borba i dalje traje, pokušaj tih kriminalaca da ovladaju školama, da vrše uticaj na članove školskih odbora, da postavljaju direktore, paralelno sa tim da kažem, tom tamnom stranom dešavanja u Sjenici, za šta verujemo da su deo prošlosti, odnosno posledica te prošlosti. Ali, evo vidite, ima se snage kada zdrave snage hoće da rade zajedno, one zdrave snage u Sjenici, one zdrave snage ovde u Beogradu, u Vladi Republike Srbije, naravno i u samom predsedništvu i u drugim strukturama ovog sistema imamo ta dva paralelna procesa. Sa jedne strane, obračun da se definitivno izopšti svojevrsnim hirurškim zahvatom da se eliminišu uticaji kriminalnih struktura koje su do sada davile, gušile, ispijale krv Sjenici proteklih decenija, a sada sa druge strane i dok traje taj obračun, ima se snage, pokazuje se i sposobnost i mogućnost da se sprovode i ovakvi projekti. Sledeći posle ove škole nam je i projekat izgradnje doma zdravlja. Takođe veoma važan projekat za koji se vrše sve potrebne pripreme itd. Privodi se kraju i dogradnja i opremanje dečijeg vrtića, takođe projekat posvećen našoj najznačajnijoj kategoriji, a to su deca. S druge strane, ono što me raduje jeste da već nekoliko meseci teku ozbiljne pripreme za jednu izuzetno važnu stranu investiciju. Eto, to bi bila možda prva važna velika investicija koja dolazi u Sandžak, dolazi na prostor Sjenice. Radi se isto tako o investiciji teškoj više desetina miliona evra u energetski sektor, tačnije u solarnu proizvodnju električne energije. Radi se o američkoj kompanije. Pripreme se privode kraju. To će, prema onome što sam dobio od informacija, biti jedna od najskupljih ili najznačajnijih investicija ove vrste na području zemlje, možda i na području Balkana, jedan od najvećih proizvođača solarne energije. To je nešto što iako po svojoj prirodi takva investicija ne donosi previše radnih mesta jer je to takva tehnologija, ali donosi ogromnu energiju, ogromnu investiciju. Prvo samom proizvodnjom električne energije, potom prihodima koji će se ostvarivati, od kojih će jedan značajan procenat imati i opština Sjenica, a potom infrastrukturom, asfaltom i svakom drugom koja će se učiniti dostupnom tim selima. Dakle, radi se, evo vidite, ma koliko da je svet prolazio depresivnu atmosferu, ma koliko imali sve ove frontove, borbe sa krvoločnim kriminalcima, borbe sa kovidom, ali kada dobijete prve ljude na pravom mestu i kada dobijete spremnost tih ljudi da opšti interes stave iznad svog ličnog, da traže u svim strukturama države i vlasti one koji su dobri, normalni, pametni, nesebični, koji rade svoj posao kako treba. Zapravo su ovo samo neke od inicijacija, od prvih, ali vrlo važnih koraka koji pokazuju da je na nekoj tački koja je smatrana potpuno zapostavljenom, potpuno ugašenom. Sjeničarci su, kroz razgovore sa njima to čujem, smatrali da su neka kažnjena kategorija, pa su izmišljali razne razloge zašto su kažnjeni, pa su smatrali da se u decenijama kažnjeni zato što su se sukobili sa Sedmom crnogorskom brigadom partizanskom, sa Pekom Dapčevićem koji nailazio dole od Crne Gore prema Beogradu kad je rat završen. Onda su naišli na brdo Jarut i tamo ovi naši nisu ni znali da je završen Drugi svetski rat, nisu imali radio, pa im niko nije javio, i oni izašli sa puškama, oni navikli, ko god naiđe oni na brdo i pucaj, a ovi onako bili opušteni, pa dobro nadrljali. Onda su tamo ljudi progonjeni. Znate, još u tom komunističkom vremenu. Ali, u Sjenici su smatrali da su, između ostalog, kažnjeni zbog toga i da decenijama se ništa nije dešavalo i da ništa nije ulagano. Dakle, ne radi se o tome, radi se o tome da bi jedna opština dobila investicije ona mora imati domaćina. Dakle, da biste stavili pare u vreću morate sašiti dno od vreće. Ne može da se stavlja u vreću bez dna ništa, jer sve što stavite to propadne. Dakle, ovo je zapravo ta ilustracija stanja i mogućnosti, ono što nas očekuje, ako Bog da, još mnogo više. Zato, u tom pogledu će naši narodni poslanici podržati predložene izmene i dopune ovog budžeta i nastaviti svakako da zajednički podižemo i Sjenicu i druge investicije na području Sandžaka i širom zemlje. Hvala vam.
Zahvaljujem se uvaženom potpredsedniku Narodne skupštine. Sledeći je predstavnik poslaničkog kluba JS, gospodin Vojislav Vujić. Izvolite.
Hvala vam, uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre, ja slušajući prethodnog kolegu razmišljao sam da li ima smisla da počnemo da nabrajamo šta je sve urađeno, pa dovoljno u ovoj kalendarskoj i budžetskoj godini koja je danas na dnevnom redu, i verujte mi to bi bio Sizifov posao. Siguran sam da ne postoji ni opština, ni grad u Srbiji koji nisu dobili jednu veću ili manju kapitalnu investiciju. Kada pričamo danas o rebalansu budžeta, ono što je za vas, ministre, za vas najbitnije, poslanička grupa JS će svakako podržati ovaj rebalans budžeta. To ne radimo deklarativno, to ne radimo samo zato što smo koalicija, nego iz nekoliko razloga. Prvi razlog je ostvaren suficit u ovom budžetu. Znači, mi ne radimo rebalans da bismo popravljali neke greške, nego jednostavno imamo veći priliv od očekivanog. Za vas koji ste i optimista uvek nekako kad pravite te budžete vi tu budete suzdržani, imate neku kočnicu i to je dobro. Drugi razlog je taj što ste i održali reč. Kada smo glasali za ovaj budžet prošle godine vi ste dali smernice u kojima će ovaj budžet da se kreće i u otežanim uslovima koji su svakako b ili, pre svega mislim na pandemiju, gospodine ministre, vi ste vaš posao uradili kako treba. Evo, dolazimo do kraja budžetske godine i vidimo da je sve pozitivno. Treći razlog zašto će poslanička grupa JS da podrži ovaj rebalans, a to je upravo to domaćinsko poslovanje ili to domaćinsko budžetiranje koje ste imali. Vi ste uspeli da napravite taj domaćinski budžet, a reč – domaćinski u Srbiji znači da ste uspeli da ispoštujete sve kategorije društva. Siguran sam da niko nije zaboravljen u ovoj krizi, ali pored toga vi niste ugrozili, tj. nije stopirano i dovedeno u neko rizično poslovanje taj neki razvoj naše privrede. Vrlo često možemo da vidimo da vas na medijima kritikuju kritizeri i to je dobro. Opasno je ako vas kritikuju kritičari, a vidim da takvih nema zainteresovanih. Pratim vaš rad ministre, od 2012. godine i ono što slobodno mogu da kažem da svaki put kada ste došli na neku funkciju, vama je padala uglavnom neka teška funkcija koju trebate da realizujete i svaki put ste dobili vruć krompir u ruke. Nije slučajno što vas nekako od te 2012. godine hvalim, imam priliku da od tada učestvujem u radu Odbora za finansije i znam kroz kakve probleme smo prolazili. Mogu da zamislim vaše evropske kolege, kolege koje decenijama nasleđuju uređene budžete, koji po prirodi stvari uvek imaju neku mirnu vodu po kojoj trebaju da plove, a kod nas ono što ste nasledili i ono što ste pokušali da ispravljate, a evo uspeli ste posle deset godina rada da ispravite i stabilizujete ovaj budžet, nije jedina otežavajuća okolnost. Otežavajuća okolnost kakvu nemaju ministri nekih razvijenijih zemalja, a to je konstantna pretnja sa naše južne pokrajine, pre svega mislim na terorističku pretnju, jer imali smo različite situacije na koje država uvek morala da odgovori, a da se razumemo, u današnje vreme ukoliko nemate stabilne finansije kada dođemo u neku kriznu situaciju kakvih je kroz istoriju, kada je u pitanju naša južna pokrajina uvek bilo, nekako smo svi sigurniji, a pre svega i naša vojska i naša policija kada znaju da je budžet stabilan. Onda opet dolazim do tog nekog zaključka da svi ti kritizeri što više udaraju po vama vi ostvarujete sve bolje rezultate. Ako trebamo da budemo konkretni ministre i da pričamo o konkretnim stvarima, ovo su sada činjenice. Znači, najveća globalna kriza, a budžet nam je jači za milijardu i po. Privreda nikad otpornija na krizu. Kapitalne investicije nam rastu. Nivo javnog duga je pod kontrolom. Nikad više nije ulagano u infrastrukturu. Međunarodni monetarni fond i Svetska banka, što nije bio običaj, hvale i oni konstatuju i prihvataju rast od 7% BDP. Svrstavaju nas u tri top zemlje u Evropi po rastu BDP. Ono što je najmerljivije za ljude koji ne moraju mnogo da se razumeju u finansije, a to je stanje na računu. U ovom trenutku na računu imamo 372 milijarde ako ne grešim, to ste juče rekli na Odboru za finansije. Uz sve ovo što sam nabrojao, socijalna politika je izraženija u smislu pomoći stanovništvu zbog pandemije kovida, nego u bilo kojoj drugoj zemlji u okruženju. Da sad ja ne ponavljam taksativno ono što ste vi rekli i ono što će verovatno moje kolege danas da kažu šta je to što je svako kao pomoć u ovoj pandemiji dobio, a spisak nije mali. Upravo zbog takve odgovorne politike, JS će podržati ovaj rebalans. Ono što moram da naglasim, a to je da ste vi ministre od te 2012. godine zajedno sa svim članovima Vlade koji su se smenjivali, neki su odlazili, neki novi su dolazili, uspeli da uđete u istoriju, jer ovi podaci koje danas imamo svakako zavređuju svaku pohvalu i svaku pažnju. U ovom rebalansu opet gledate unapred, i to je dobro, znači, ovo nije samo rebalans i ovo nisu samo potezi koji se odnose na ovu godinu, sa ovim rebalansom olakšavate posao svima u narednoj budžetskoj godini. U ovom rebalansu, ono što hoću da naglasim, povećavaju se sredstva za razvoj poljoprivrede u dodatnih 2,7 milijardi, sada je to preko 60 milijardi ukupno, ako gledamo celu budžetsku godinu. Ovo će svakako sigurno poljoprivrednim proizvođačima olakšati rad. Zašto se na početku fokusiram, ministre, na poljoprivredu? Mi trenutno imamo energetsku krizu, ne mislim mi kao Srbija, nego generalno energetska kriza je zahvatila veće okruženje, ali slobodno mogu da kažem i svetsku ekonomiju. Mi zbog naše odgovorne politike i dobrih odnosa sa Ruskom Federacijom imamo, mogu da kažem, i povlašćenu cenu gasa, imamo stabilan ugovor koji nam garantuje i snabdevanje i cenu tog gasa do kraja ove godine. Ali, šta je posledica takve situacije kada je konkretno gas za vrlo kratko vreme drastično poskupeo? Posledica je ta što se zatvorio veliki broj fabrika koje se bave proizvodnjom veštačkog đubriva. Gospodine ministre, stanje na terenu je takvo da je veštačko đubrivo skoro duplo poskupelo, to nema veze sa nama, ali je to nešto što će svakako i nas da pogodi. Zato će poljoprivreda u narednom periodu da se sretne sa velikim problemom, a to je kako da uspe da održi cene hrane na nivou kakav je sada. Zato sam zahvalan zbog ovih 2,7 milijardi koju ste povećali, ali zbog takve cene veštačkog đubriva, ministre, moraćemo da razmišljamo, ako ne u ovoj, onda bar na početku sledeće budžetske godine, kako da dodatno poljoprivrednim proizvođačima izađemo u susret, jer ako krenemo sa povećanjima poljoprivredne proizvodnje, koja je evidentna zbog cene veštačkog đubriva, siguran sam i da će cena prehrambenih proizvoda da poraste. Značajna povećanja su i u oblasti turizma. Dolazim iz turističkog mesta, dolazim iz Vrnjačke Banje, i siguran sam, jer sam razgovarao sa dosta hotelijera i sa dosta vlasnika turističkih agencija, šta se sve kod njih izdešavalo na početku ove pandemijske krize, i znam koliko im je bilo teško, naravno, uostalom kao i svima ostalima. Ono što je činjenica, to je da ste uspeli da pomognete i jednima i drugima, i hvala vam na tome. Juče smo na Odboru za privredu komentarisali malo detaljnije Ministarstvo turizma i kakve sve promene oni očekuju u njihovom finansijskom planu, kada je u pitanju ovaj rebalans. Kolega Krstić iz Trgovišta, ne vidim ga sada ovde, juče je dao jedan dobar predlog, a to je da svakako treba stimulisati i pomagati svima, ali možda malo više treba pažnje da obratimo na one turističke agencije koje goste dovode u Srbiju, i za njih bi možda trebalo da napravimo neki poseban stimulativni program. Ono što je interesantno i što je bitno za sve građane Srbije, to je da u ovom rebalansu, kada je u pitanju Ministarstvo turizma, izdvajaju se značajna finansijska sredstva koja će da budu namenjena digitalizaciji turističke ponude Republike Srbije. To je jedan dobar projekat u okviru koga će se napraviti državni buking za rezervaciju i plaćanje smeštaja i preko aplikacije, preko mobilnog telefona, svako, gde god da se nađe u Srbiji, imaće tog nekog svog ličnog turističkog asistenta. Zašto je dobar ovaj projekat? Ovaj projekat je dobar zato što se ne odnosi samo na turistička mesta, odnosi se na sve opštine i na sve gradove u Srbiji. Jednostavno, imaćemo priliku da u startu u svakoj opštini, u svakom gradu imamo po dve znamenitosti koje će automatski da budu na toj aplikaciji, a onda u zavisnosti od truda i rada svake lokalne samouprave, broj tih objekata će se povećavati. Veliki posao nas očekuje i kada je u pitanju fiskalizacija. Tu ste odvojili dodatnih šest milijardi za realizaciju ovog jednog velikog i obimnog projekta. Za one koji su u poslu bili i ranije, kada smo prvi put počeli da radimo fiskalizaciju, znaju da to nije bilo ovako kao što je danas. Tada kada se uvodila fiskalizacija svako je imao trošak, svako je morao iz svog poslovanja da izdvoji određena sredstva kako bi kupio fiskalnu kasu, kako bi uopšte mogao da ispoštuje zakon. Ono što je za svaku pohvalu i što preduzetnici, ministre, komentarišu, to je da ovog puta nemaju nikakve dodatne troškove. Ovog puta se država potrudila da kompletnu fiskalizaciju, tj. zamenu hardvera i novog softvera, sve troškove pokrije država. Isto tako hoću da pohvalim i izdvajanja za sport. Vi ste i malopre to naglasili da je obezbeđeno dodatnih 2,3 milijarde dinara i nabrajali ste i sami koliko se novih sportskih objekata radi. Zašto je to bitno? Pa bitno je zato što kroz ovu krizu pandemijsku koju smo prošli i svi su imali osećaj da će nekako sve da stane, ali vi ste to lepo rekli – život ne može da stane, mi moramo da razmišljamo kako bi sad neko pravio neku skalu, pa bi mogao da deli na stvari bitne ili na manje bitne. U stvari, za život je sve bitno. Ministre, ja ću da vas citiram. Vi ste juče rekli na Odboru za finansije – bitno je da smo održali optimizam kod građana. U stvari, i to možda deluje onako nebitno u celoj situaciji u kojoj smo se našli, ali, ministre, to je jedan težak zadatak kroz koji smo svi zajedno uspeli da prođemo. Ono što je sigurno, optimizam kod ljudi ste sačuvali, pandemija se bliži svom kraju. Nažalost, pretrpeli smo velike žrtve, nismo ni manji ni veću u odnosu na prosek koji je pogodio čitav svet, kada pričamo o našem najbližem okruženju i Evropi, ali ono što imam osećaj da smo uspeli svi zajedno to je da sačuvamo taj optimizam kod ljudi. S obzirom na to da smo juče na Odboru za finansije imali goste, tu su bili ljudi iz Narodne banke Srbije, tu su bili ljudi iz Fiskalnog saveta, ja danas, s obzirom da pričam o rebalansu i budžetu, moram da spomenem i njih, naravno. O Narodnoj banci Srbije i guvernerki Jorgovanki Tabaković neću puno da pričam, jer ako krenem da pričam ponoviću svoje diskusije iz nekih ranijih perioda gde sam za Narodnu banku Srbije imao reči hvali, jer su uspeli da sačuvaju tu neku našu monetarnu politiku na jednom stabilnom nivou, a ono što se vidi i što je više nego očigledno, to je da su monetarna i fiskalna politika usklađene i da vi i Narodna banka Srbije delujete kao jedan tim. Znači, kada je Narodna banka Srbije i vaše ministarstvo u pitanju, ja tu ništa ne bih menjao. Kada pričamo o Fiskalnom savetu, kada pričamo o prof. Pavlu Petroviću, ja sam se trudio da ih razumem u nekim prethodnim rebalansima ili budžetu. Imao sam osećaj da oni krajnje dobronamerno hoće da ukažu na neke stvari. E sada, posle ovog što sam juče čuo na Odboru, više sam nego zbunjen. Imam osećaj da oni stalno traže neke zamerke, imam osećaj kao da nismo na istoj strani. Ja apsolutno ne sporim kvalifikacije gospodina Pavla Petrovića da se nalazi na mestu na kome se nalazi, ali ja ne vidim njegovu dobru volju da to svoje znanje i iskustvo koje ima da u korist svakog rebalansa ili nekog novog budžeta koji radimo. Mi smo juče imali priliku da čujemo njihove komentare o budžetskoj 2022. godini. Pazite, to niti je bila tema, niti smo se time bavili, pola izveštaja koje smo dobili od Fiskalnog saveta odnosi se na pravljenje novog budžeta. Ono što mene kao građanina, sada ne pričam kao narodnog poslanika, pogađa, a verujem i većinu građana su situacije gde neko može sebi da da za pravo da kritikuje način kako su se pravile kovid bolnice, kako se ulagalo u zdravstvo. Čak u jednom delu komentara spočitava se kako su izdvojena značajna sredstva za završavanje Hrama Svetog Save. U nekom trenutku se kritikuje način kako ste pomagali, ne vi lično, nego Vlada Republike Srbije, kako se pomagalo ljudima u isplati novčanih sredstava u ovoj kovid krizi. Ono što je na mene juče ostavilo jedan pozitivan utisak, vi ste gospodina Pavla Petrovića pitali da da bolji predlog kako on misli da to treba da uradimo. To je ono gde sam ja razočaran. Nismo dobili predlog, znači, i dalje postoje ljudi koji se svrstavaju u kritizere, ne u kritičare, zato što kritičar uvek može da vam kaže – e, slušajte, ovde ste pogrešili, ako uradite ovako, ili bar ja predlažem da uradite ovako, biće dobro. Ne, oni kažu – ovo nije dobro. Vi kažete – a kako mislite da je dobro, koju kategoriju da izbacimo, kome da kažemo – hej, vi niste taj ko treba da dobije pomoć od države, a svi su je dobili? On nije imao odgovor na to pitanje. Tako da, ministre, ponavljam onaj stav – što više kritizera ima, vi ostvarujete sve bolje rezultate i, ako nastavimo ovako, za Srbiju nema zime. Rekao sam, da mi nismo ni Švajcarska, ni Austrija, ni Norveška, ni Švedska, ali da kao i svi oni moramo da napravimo budžete, moramo da radimo rebalanse budžeta. Zašto se ovo kažem i zašto ovo potenciram? Zato što oni nemaju probleme sa kojima se mi srećemo. Kovid krizu smo imali svi, to nije sporno, ali teroristu u južnoj pokrajini, kakve mi imamo, te zemlje nemaju. Oni nemaju kuću na putu, kakvu mi imamo i oko te kuće se uvek vrte neki različiti interesi. Znači, praviti budžet u Republici Srbiji je duplo teže nego u bilo kojoj drugoj zemlji koja se nalazi na nekom drugom mestu, a ne baš ovde gde se nalazimo mi. Ali, kako i vi kažete, naš zadatak je da pored svega, ministre, širimo optimizam i zato ću ja da iskoristim ovu priliku da vas pozdravim u ime delegacije koja je otišla u Egipat, delegacije koju predvodi Dragan Marković Palma, predsednik JS i poslaničke grupe kojoj ja pripadam. Hoću da vas informišem da je u toj delegaciji 150 članova, da su tu 122 lekara, zajedno sa medicinskim osobljem i to su ljudi koji su podneli najveći teret kovid pandemije, sa njima se nalazi jedan manji broj novinara i privrednika. Ovo nije ni prva, ni poslednja delegacija koju je Dragan Marković Palma, ispred JS, ali pre svega ispred Srbije odveo u svet i svaka ta delegacija kao posledicu takvog putovanja širi jednu bolju sliku o Srbiji i pokušavamo da ispravimo neku krivu sliku, kakvu je Srbija imala pre nekih desetak godina. Znači, svako od tih domaćina, a to su uglavnom zvaničnici tih država, sačeka, primi tu delegaciju i uvek dobije tačne informacije šta se trenutno u Srbiji dešava. U tim delegacijama sada su lekari, ali i pored njih uvek su bili i privrednici i poljoprivrednici, bile su delegacije sa studentima, sa prosvetnim radnicima, sa zanatlijama. Zašto ovo, ministre kažem? Kažem zato što sa pozicije, na kojoj se nalazi JS, vi znate da Draga Marković Palma nije ministar, vi znate da mi nemamo resore u državnim organima, svakako podržavamo sve što Vlada radi, ali hoću da vam kažem da uvek postoji način da ko hoće da pomogne državi, da ko hoće da pomogne Vladi, to može da uradi na neki originalan način. Pa, ovo je poruka svim tim kritizerima, ovo je poruka i Fiskalnom savetu, nađite način kako možete da pomognete. Svi mogu da kritikuju, a samo oni koji misle dobro Srbiji i srpskom narodu mogu da pomognu. Naravno, napominjem sva ova putovanja, o kojima sam pričao, nisu plaćena iz budžeta. Ponavljam JS će da podrži ovaj rebalans budžeta, da vam ja poželim da nastavite ovako da radite i za Srbiju nema zime.
Zahvaljujem se, uvaženom poslaniku Vujiću. Odgovor, predlagač, uvaženi ministar, Siniša Mali.
Hvala puno, gospodine Vujići, samo par komentara na vaše izlaganje, Jedna mala ispravka koja je u korist građana Srbije. Dakle, jutros kada sam proveravao stanje na računu, imali smo 373,9 milijardi dinara na računu. Dakle, malo više nego juče, ali to vam je, uvaženi građani Srbije, poštovani narodni poslanici, preko tri milijarde evra. Dakle, apsolutno smo likvidni, imamo novca na računu, sve svoje obaveze ispunjavamo u dinar, u dan. Sva obećanja koja je predsednik dao, takođe ispunjavamo u dinar i u dan. Ovo je slika jedne potpuno drugačije Srbije. Razlog zbog kojeg radimo ovaj rebalans, je veći priliv u budžet, bolje naplata poreza, veća privredna aktivnost, zadržan broj zaposlenih. Nemamo ta velika otpuštanja, zatvaranje proizvodnih pogona, kao što imate priliku da vidite u nekim drugim i većim i jačim ekonomijama, od naše. Jedna slika uspešne drugačije Srbije i ja sam kao ministar finansija, naravno i kao pojedinac koji učestvuje u tome, veoma ponosan, ali to je rezultat rada svih nas, svih vas, našeg predsednika, cele Vlade, svih građana Srbije. Mislim da kada ste pomenuli optimizam, kada je naša ekonomija u pitanju. Da, taj optimizam je tu, dakle građani su videli da mogu na našu zemlju da računaju kada je kriza u pitanju, kada su svi bili u panici, šta, kako i gde da se reaguje, kada je pandemija korona virusa bila prošle godine, kada je krenula. Naš predsednik je veoma staloženo definisao dva fronta, jedan – borimo se za zdravlje naše ekonomije, dva – borimo se za zdravlje naših građana. Napravili smo u međuvremenu i tri kovid bolnice, potpuno nove bolnice. Kažem, gradimo nešto što je prva fabrika vakcina u našoj zemlji, u međuvremenu smo se kroz tri paketa pomoći izborili za našu ekonomiju. Tako da sa te strane, mislim da smo na pravi način pokazali kako vredi i kako treba da se bori za našu zemlju. Tema koju ste vi pomenuli je za Ministarstvo finansija veoma važna, a to je tema oko e-fiskalizacije, dakle, novog modela fiskalizacije. Postojeći model, podsetiću vas datira još iz 2003. godine. Ovaj novi model otvara jednu novu stranicu u fiskalnom sistemu naše zemlje, pogotovo što ga kombinujemo i sa uvođenjem elektronskih faktura. Dakle, želimo da obezbedimo u našoj privredi još transparentniji način poslovanja, da budemo još konkurentniji, još atraktivniji nego malo koja zemlja, čak i u Evropi. Ovaj novi sistem fiskalizacije da vi znate, ako već niste čuli, omogući će onima koji su fiskalni obveznici da račune izdaju i preko mobilnog telefona i preko tableta. Dakle, nisu samo oni stari glomazni fiskalni uređaji u pitanju. Pri tome, privreda ima velike koristi. Naime, borba protiv sive ekonomije, borba protiv nelojalne konkurencije, omogući će onima koji rade u skladu sa zakonom da posluju mnogo bolje, neće imate neke godišnje servise fiskalnih uređaja koji su sada bili obaveza. Nećete imati one rezervne papirne rolne i tako dalje. Privreda komora Srbije projektovala je i izračunala da otprilike deset miliona evra privreda štedi samo na tim troškovima. Idemo sa jednim sistemom koji je potpuno drugačiji, potpuno nov i jednostavno koji omogućava našoj ekonomiji da bude mnogo uspešnija. Naravno, malo pre ste pomenuli, jeste, razlikujemo se od drugih i mi smo rekli da ćemo celokupan trošak uvođenja novog sistema pokriti. U rebalansu budžeta imate dakle imate tri milijarde dinara dodatnih na već postojećih tri, dakle, šest milijardi dinara ukupno. U potpunosti ćemo pokriti trošak uvođenja novog sistema fiskalizacije. Meni ostaje da pozovem još jedanput sve naše privrednike da se prijave ukoliko žele naravno ovu subvenciju. Subvencija je 100 evra po prodajnom mestu, 100 evra po fiskalnom uređaju. Mi smo juče već isplatili prve subvencije za prvih nekoliko hiljada preduzeća koja su se prijavili. Svake nedelje ćemo te subvencije isplaćivati. Dakle, pozivam privrednike, prijavite se što pre da vam pokrijemo taj trošak, da vi nabavite potrebnu opremu. Prelazni period za uvođenje novog sistema fiskalizacije važi od 1. novembra do kraja aprila naredne godine, a nakon toga imaćemo samo novi sistem fiskalizacije koji će u mnogome promeniti način funkcionisanja, dati nam još jedno jako oružje u borbi protiv sive ekonomije i sa druge strane dati sliku jedne uređenije i jače Srbije. Ono što sam zaboravio da kažem, dve stvari samo ako mi dozvolite, kad je rebalans budžeta u pitanju. Jedna veoma važna stvar kada je naša socijalna politika u pitanju. Mi smo identifikovali dva najznačajnija projekta za koja smo obezbedili 1,5 milijardi dinara u rebalansu budžeta, to je početak rekonstrukcije Doma za smeštaj starih Kulina u Aleksincu, veoma važan projekat za nas i obezbedili smo novaca za rekonstrukciju Doma za decu o omladinu u Beogradu u Zvečanskoj. Jedan primer odgovorne socijalne politike na koju se ponosimo i kao što vidite malo novca samo da nađemo slobodnog, uvek ćemo ga dati i usmeriti ka onima kojima je naša pomoć najpotrebnija. Još jedan samo komentar oko izazova koji nas očekuju u narednoj godini, a o tome ćemo pričati kada budemo govorili o budžetu za 2022. godinu. Dakle, veliki su izazovi trenutno u globalnoj ekonomiji, izazovi koji se odnose i na pandemiju korona virusa koja očigledno pokazuje svoje varijante raznih mutacija, nažalost se i ne smiruje, dakle, taj zdravstveni rizik ostaje, pri tome mi ga adresiramo na način na koji investiramo u rekonstrukciju domova zdravlja, kliničkih centara i dalje nabavljamo vakcine, nove moderne lekove, kako bi se izborili protiv toga. Moja želja je samo da pozovem sve građane Srbije da se što pre vakcinišu jer je to jedini način da se izborimo sa pandemijom ove bolesti. U svakom slučaju to je nešto što nam je prioritet i čime se bavimo već 18 meseci i imamo novca dovoljno na računu RFZO kako bi sve te lekove i sve te neophodne i terapije i vakcine i sve ostalo kupili i platili na vreme. Ono što jeste potencijalni izazov za sve nas, to je ta energetska kriza, kao što vidite u svetu imate nagli skok cena i gasa, dakle energenata, goriva, nafte, struje, uticaj, naravno i na srpsku ekonomiju postoji. Mi trenutno razmatramo i veći broj alternativa modaliteta na koji način da pokušamo da pomognemo, podržimo našu privredu ili ublažimo negativne posledice toga, a o tome ćemo više pričati kada budemo govorili o budžetu za 2022. godinu. Meni je veoma važno da građani Srbije čuju da smo svesni kao i uvek svih izazova sa kojima se suočava i globalna ekonomija, naravno, naše okruženje i naša zemlja, kao što smo odgovorno, na vreme, brzo, efikasno, sveobuhvatno reagovali kada je pandemija korone u pitanju. Tako ćemo na svaki dodatni izazov reagovati ukoliko se za to ukaže potreba. Novca na računu imamo. Malopre sam rekao, jutros 373,9 milijardi dinara, dakle novac je tu, potpuno smo makroekonomski stabilni, svaki indikator koji god da pomislite je stabilan, jak, čvrst, kao što je i naša zemlja, jednostavno te izazove ćemo rešavati ukoliko se pojave. Ali, kažem, poverenje se već razvilo, sigurnost je tu, država je tu da pomogne i da se izbori za svako novo radno mesto, ali i za svaki dodatni dinar povećanja plata, povećanje penzija, svaki najnoviji lek koji se pojavi na tržištu, mi ga obezbeđujemo da ga imaju i građani Srbije, tako da sa te strane sam izuzetno zadovoljan odgovornom politikom koju vodimo u svim društvenim oblastima, ali vama hvala na tome što ste me podsetili da nešto kažem i oko ovih izazova i na kraju krajeva da vas ispravim za tu 1,5 milijardu, dakle 373,9 milijardi dinara imamo jutros na računu. Apsolutno smo stabilni po tom pitanju. Hvala puno.
Zahvaljujem. Sledeći je uvaženi narodni poslanik i predstavnik poslaničkog kluba SDPS gospodin Milorad Mijatović. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, uvaženi ministre sa saradnikom ja ću odmah na samom početku naglasiti da će poslanička grupa SDPS sa zadovoljstvom glasati za ovaj drugi rebalans budžeta u 2021. godini. Zašto? Pa, prvo, rebalans je dobro projektovan, realan, on je rađen konzervativnom metodom, što nam govori da će sve ono što ovde stoji biti do kraja realizovano. Ja sam optimista, ja ne širim lako optimizam, ali sam siguran da će neki pokazatelji biti mnogo bolji, a o njima ću govoriti u daljem svom izlaganju. Znate, Srbija ima stabilne i održive finansije. To građanima Srbije moram naglasiti i zato sva ova teška vremena, a Kovid 19 je jedno izuzetno teško vreme za ceo svet, pa i za Srbiju. Mi imamo adekvatne odgovore i to na ova dva fronta, kako ste u svom izlaganju rekli. Jedan front je zdravlje građana i borba da se što više uradi na tom polju i drugi front na kojem vodimo bitku, a to je da zadržimo našu ekonomiju. No, vidimo i sami da je ekonomija zaista pokazala otpornost, da je žilava, a to je veoma dobro. Zašto to naglašavam? Pa mi imamo kontinuitet u finansijskoj politici. On nije nastao danas, on je počeo od 2014. godine kada smo krenuli u finansijsku konsolidaciju, gde smo prešli kroz jedan težak period, ali smo stvorili zdrave osnove, zdrave osnove o kojima danas pričamo i možemo da damo adekvatne odgovore za sve krize koje su do sada bile. Nažalost, kriza Kovida 19, neće biti brzo završena i koristim ovu priliku da stalno naglašavam, molim građane Srbije da se vakcinišu iz prostog razloga, to će značiti i borbu za njihovo zdravlje, ali i borba za našu privredu. Ne mogu da shvatim da i pored činjenice da imamo četiri vakcine, mi imamo nešto više od 50% vakcinisanih građana Srbije. Da naglasim, da u jednoj Kini, sada imate 96% građana koji su vakcinisani. Bitka se dobija, ukoliko se poštuju određena pravila i svako onaj ko poštuje ona pravila, sigurno može računati na rezultate. Ja sam i za budžet 2021. godinu, rekao da je on realan, stabilan i da predstavlja kontinuitet. Meni je jako drago što mi poštujemo taj kontinuitet i ako nastavimo na ovaj način, Srbija će za 5 ili 10 godina, biti sasvim drugačija i ona je već sada drugačija, ali će biti znatno drugačija. Počeću od nekih kategorija. Znate, mi govorimo o BDP. Moram naglasiti kada je u novembru prošle godine, kada sam govorio o budžetu, bio sam malo skeptičan, jer 6% u vreme pandemije je bio zaista veliki rezultat, a vidite 2021. godine, mi govorimo o 7% rasta BDP. Ja mislim da će on do kraja godine biti čak i veći od 7%, širim taj optimizam i u to sam siguran. Da budem jasan, Srbija mora da ima mnogo veći BDP, a nećemo ga postići lako, 2022. godine je predviđeno da ćemo imati rast BDP 4,5%, a 2023. godine 4%. Znate, Srbija mora da ima te više stope, da bismo sa tih naših 50, nešto malo više 49 zarez nešto milijardi evra, dizali svoj BDP, i tada ćemo moći mnogo toga više da uradimo i novih autoputeva i novih puteva, novih bolnica, novih škola i sve ono što je veoma važno. Mi iz ranijeg perioda imamo vrlo negativna iskustva oko fiskalnog deficita. Znate, za ovu godinu je bio planiran 6,7%. Nije mali. Ja sam dao tada i preporuku kod rebalansa, činjenicu da sve ono što je potrebno za zdravlje građana, za očuvanje privrede, treba zaista finansirati, bez obzira na deficit. Mi smo u ovoj godini, baš zbog ovih dobrih rezultata, došli da već sada imamo fiskalni deficit 4,9%. Ja sam siguran da će on biti do kraja godine, i niži od 4,9%, što je za Srbiju veoma dobro. Gospodine ministre, vi ste u vašem izlaganju naglasili da mi pravimo rebalans zbog viška prihoda, skoro po svim stavkama i to je dobro, taj višak prihoda je negde od 1,7 milijardi evra, kako smo već imali i veće rashode oko 800 miliona evra, a to znači mi imamo da smo fiskalni deficit smanjili za 900 miliona evra, što znači imamo mogućnost da ulažemo u neke druge oblasti i što je vama bitno i što je važno, a što ste i vi naglasili. Orijentacija koja je uvek bila ulaganje u javne investicije, je opravdana orijentacija iz prostog razloga, javne investicije, putevi, daće sutra znatno veću mogućnost da Srbija ide većim koracima napred i da imamo upravo onaj BDP, koji želimo, stope rasta između 4 i 5%, a to je ono što je Srbiji potrebno duži vremenski period, a da imamo uređene i sređene finansije, to je pokazala i prethodna 2020. godina, jer smo imali najmanji pad od samo 0,9 BDP, kada su druge zemlje iz našeg okruženja imale 12, 15% pada BDP. Ono o čemu uvek volim da govorim, a to je javni dug opšte države. Znate, on će u 2021. godini iznositi 58,5% bruto-društvenog proizvoda. Ja sam siguran da će on biti niži. Ja to očekujem. Ali, ja sam vas decidno prošle godine ovde upitao da li će biti javni dug niži od 60% uslova Mastrihta, vi ste pred Narodnom skupštinom rekli - neće biti dostignut. Održali ste svoju reč, to je veoma dobro. Ja ne bih polemisao to što neke zemlje mnogo razvijenije, koje imaju veći bruto-društveni proizvod od Srbije imaju i veći javni dug. Za Srbiju, za našu ekonomiju, taj dug je negde ona optimalna granica do koje možemo ići da ne bismo sutra došli u dužničko ropstvo. To je ta crvena linija Mastrihta. Ja sam uvek govorio da volim crvene linije. Prema tome, poštujte pravila i te crvene linije o kojima ovde ima reči. Jedna od tema koju sam već načeo u svom govoru, a to jesu javne investicije. U kriznim vremenima javne investicije u ovom obimu znače izlaz iz teške situacije. Znate, 7,8% bruto-društvenog proizvoda, a to je rekordno visok nivo, ja bih čak upotrebio reč impozantno. Ja pratim javne investicije, znam kada je bilo manje od 2%, sanjao sam da bude 5%. Mi sada imamo 7,8%. Znate, to je veoma dobro. Govorili ste o devet autoputeva koji su se počeli graditi. Neki će već u martu biti završeni, a to je od Pojata do Kruševca, taj deo trase. Biće otvorena brza pruga Beograd – Novi Sad, ja sam očekivao, a ona će verovatno početi da funkcioniše već krajem ove godine, ja sam očekivao da ću doći za budžet 2021. godine tim brzim vozom, ali eto, sačekaću do marta meseca, pa ću se tada provozati. No, mi izdvajamo znatno veća sredstva za infrastrukturu i ovim rebalansom to ide 400 miliona evra, ide u infrastrukturu, ide u zdravstvo. Znate, kao neko ko živi u Novom Sadu, ponosan sam na kovid bolnicu. Iza jednog brda koje je tamo postojalo, za tri meseca vi ste dobili izvanrednu bolnicu. Treba je videti, to je ono što je vidljivo, što je očigledno, koja je, nažalost, napunjena zbog svih ovih dešavanja, što znači da se unapred predviđalo, šta se može desiti, ne može nas iznenaditi čak ni to u ovoj krizi. Mi uvek imamo odgovor. Ja bih voleo da je bolnica prazna i da postane gradska bolnica, što očekujem. Naravno, sve ovo što je rađeno, urađeno je dobro, iz prostog razloga, vrlo brzo smo u 2021. godini stigli u ekonomiji na nivo od 2019. godine, to znači nivo koji je bio pre izbijanja kovida. Mi smo sačuvali zaposlenost. Ona je na istom nivou kao 2019. godine. Plate ne da su smanjivane, one su rasle i nominalno i realno. To se isto odnosi i za penzije, rasle su i nominalno i realno. Iako je velika kriza, mi imamo strane direktne investicije koje su 2,7 milijardi evra do oktobra ove godine. Znate, to znači da i stranci imaju poverenja u ono što se dešava u Srbiji, uz stabilnost njene privrede i spremni su da ulažu u našu zemlju. Naravno, ničeg ovog ne bi bilo da nije bilo adekvatne finansijske politike i to finansijske i monetarne politike. Mi imamo stabilan devizni kurs, koji je u vreme ove krize vrlo stabilan. Govorilo se, mi smo juče govorili na Odboru za finansije o rezervama. Znate, rezerve Narodne banke, bruto, iznose 6,8 milijardi evra, od toga 3,3 milijarde su upravo u vreme ove pandemije kupljene pare. Imamo 36,9 tona zlata. Znate, to su veliki rezultati. A za mene je najveći rezultat da dva meseca u 2021. godini Fond PIO nije povlačio sredstva iz budžeta. Ja ne pamtim da je to ikad bilo. To znači Fond PIO nije povlačio sredstva iz budžeta, što znači da su doprinosi zaposlenih bili dovoljni za isplatu penzija u Srbiji. Rekao sami stojim na tom stanovištu da očekujem do kraja godine bolje rezultate. Za to mi daju ovi indikatori koje sam nabrojao, ono što ste govorili o stanju na budžetu, stanju kako pritiču sredstva u budžet. Naravno, postoje i rizici. Mi danas o njima nismo govorili, malo smo govorili. Najveći rizik jeste pitanje energije. Kao što vidite, energija veoma mnogo ide cena, oscilira, mislim na gas i električnu energiju. Ja očekujem, pratite te indikatore, da ćemo imati prave odgovore na sve to. Drugo, inflacija. Ne krijemo, da, inflacija je u septembru mesecu, međugodišnja je 5,7%. Ja očekujem da će do kraja godine ona biti negde na 4%. Ta inflacija negde u prvom kvartalu sledeće godine će biti u onom koridoru koji je planiran, to znači da očekujem 3%, ali da vidimo kako će ići, jer imamo i povećanje cena hrane, povećanje još nekih značajnih proizvoda i to se dešava u našoj zemlji, ne samo zbog toga što je to Srbija sama od sebe nešto učinila, već mi smo deo Evrope, deo tog sveta. Mnogo toga što se tamo dešava se preliva na Srbiju. Mi moramo stalno naglašavati i davati adekvatne odgovore na ta pitanja, jer tako ćemo preduprediti neku buduću krizu. Ja ne očekujem, znajući da imamo stabilne finansije, stabilnu ekonomiju, neka veća iznenađenja. Ta iznenađenja se neće desiti ako budemo redovno pratili i davali odgovore. Rebalans o kome danas raspravljamo ja smatram kao uvertiru, kao prvi korak za budžet 2022. godine. Vi imate dobru osnovu. Ta osnova je takva da vi možete ovaj budžet koji očekujemo u sledećem mesecu, o njemu ćemo raspravljati, a to je da će taj budžet značiti i kontinuitet sa ovom politikom koja je do sada dala rezultate i da očekujemo nešto što je bolje. Znam, kada govorimo o penzijama, penzije su vrlo značajne. Mi imamo 1.700.000 penzionera. Švajcarska formula je dala dobre rezultate i treba nastaviti s njom, iz prostog razloga jer smo sva izdvajanja za penzije negde sveli na 10,5% BDP-a i to je dobro, jer ne može više da se desi bilo kakva veća oscilacija i penzije će uvek biti na vreme isplaćivane, sa povećanjem koje će biti adekvatno u skladu sa rastom privrede i to je sigurno. Moram da govorim i o platama u javnom sektoru. Moja omiljena tema jeste platni razredi. Ja ću vas uvek podsećati na platne razrede, zato što mislim da ovaj segment plata u javnom sektoru takođe moramo urediti nekim pravilom, da li su to platni razredi, znam da je to suviše složen i težak zadatak, ali je moguće ići korak po korak i uvesti neke objektivne ekonomske kriterijume da tu ne bismo imali neka iznenađenja. Ja kao socijaldemokrata, kao predstavnik SDPS Rasima Ljajića, cenim činjenicu da ste povećali minimalnu platu za 9,4%, da ona iznosi 35.012 dinara. To je dobro. Ja očekujem da ćete u socijalnom dijalogu sa sindikatima što pre stići do nekog cilja koji je zadat, a to je da minimalna plana pokriva minimalnu potrošačku korpu. Ja to očekujem u naredne dve godine i voleo bih da mi date to obećanje. Još jedna od tema koju ja stalno govorim, a to su ciljevi održivog razvoja. Raduje me činjenica da ste izdvojili značajna sredstva za kanalizaciju, prečistače voda, za održivu ekonomiju, upravljanje deponijama itd. To su značajna sredstva. Prateći šta se dešava u lokalnim samoupravama, bojim se da se svi utrkuju da dobiju ta sredstva, da krenu u rad, da nemaju dovoljno projekata, da tu nema racionalnog pristupa. Znate, kao država mora imati strategiju gde i kako idemo i da imamo upravo taj racionalni pristup. Znate, ne treba svaka opština da ima prečistač voda ili da svi imamo sve. Treba naći ono što je najoptimalnije, a to je jedna od oblasti gde ćemo mi u narednom periodu puno ulagati u zelenu ekonomiju, zelenu energiju i to je ono u šta ćete vi verovatno u narednom periodu više izdvajati. Mene ta činjenica raduje, a krenulo je znatno bolje od drugog rebalansa prošle godine. Naravno, mene, gospodine ministre, veoma raduje vaš entuzijazam, to sam rekao i za budžet 2021. godine, a kada ste obrazlagali, što vi verujete u ono što govorite, držite reč i to ostvarujete. Upravo bih želeo da ta vaša realnost bude i dalje izražena, i to u budžetu za 2022. godinu. Očekujem znatno povoljnije vesti i povoljnije projekcije, iako ste oprezni i koristite često konzervativnu metodu, ali zbog toga se vaša obećanja ispunjavaju. Na kraju ću naglasiti da će poslanička grupa SDPS sa zadovoljstvom glasati za ovaj rebalans, jer će to značiti kontinuitet finansijske stabilnosti koju imamo i što pre da završimo sa ovom pričom oko korone, jer ako sa tom pričom ne završimo, mi sutra nećemo imati ni radnike, ni privredu, jer privredu i državu čine ljudi, zdravi ljudi, koji su spremni za rad. Zato završavam ponovo - vakcinacija, vakcinacija, vakcinacija. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Mijatoviću. Sledeći je narodi poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Poštovani ministre, poštovani predstavniče ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je izmena Zakona o budžetu za 2021. godinu i na samom početku moram da se složim sa profesorom Mijatovićem - jedan kontinuitet ekonomske stabilnosti, jer Srbija je i 2021. godinu ušla jaka i ekonomski stabilna sa potpunim uverenjem da ćemo realizovati projektovanu stopu BDP od 6%, a dolazimo do projektovane stope BDP od 7%. Mi smo ubeđeni i preko 7%. Kada je reč o izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2021. godinu, šta reći, pozitivan, razvojni, ali moram posebno naglasiti i, pre svega, socijalno odgovoran. Socijalno odgovoran je pored razvojne politike kroz infrastrukturne projekte, kapitalne investicije. Dakle, država nastavlja da vodi jednu ekonomsko-socijalnu, odgovornu politiku u čijem sedištu je običan čovek, građanin Srbije i životni standard građana Srbije. Država u ovom trenutku, kao što je ministar rekao na Odboru za finansije ima više od 300 milijardi dinara i nastavlja sa politikom podizanja životnog standarda i ulaganja u infrastrukturu. Ostvarili smo rezultat. Mi danas ne razgovaramo o rebalansu budžeta zato što imamo rashod, već zato što smo ostvarili dobar rezultat. Ostvarili smo rezultat bolji nego što smo očekivali za 183 milijarde dinara. Dakle, mi vršimo promenu Zakona o budžetu, jer smo postigli rezultate koji su bolji od onih koje smo planirali. U odnosu na aprilski rebalans fiskalni deficit je smanjen na 304,5 milijardi dinara, a u najvećoj meri zbog značajno bolje realizacije prihoda. Samim tim, predloženim rebalansom predviđen je i deficit republičkog budžeta i, umesto 6,9% BDP, sada iznosi 4,9% BDP, što je veoma značajan rezultat. Sa ovako planiranim deficitom javni dug će na kraju 2021. godine, kao što ste rekli, iznositi 58,2% BDP, što je manje od nivoa Mastrihta od 60%, a da ne objašnjavam ponovo šta je Mastriht i od koje godine je uveden Mastriht i iz kojih razloga. Pandemija izazvana korona virusom jeste uticala na ekonomsku politiku zemlje, ali zahvaljujući, pre svega, merama Vlade Republike Srbije na umanjenju negativnih posledica pandemije na ekonomski sistem, država je spasila privredu, održala je na stabilnim nogama, sačuvali smo proizvodne kapacitete, sačuvali smo radna mesta, obezbeđena je likvidnost i održan životni standard građana, što je suštinski najvažnije. Dakle, država je reagovala pravovremeno i na vreme sprovela prvi i drugi paket ekonomske pomoći građanima i privredi, a trenutno se sprovodi i treći paket. Dakle, država je, podsetiću, izdvojila 961,1 milijardu dinara za pomoć građanima i privredi od početka pandemije korona virusa do danas. To je otprilike, ispravite me ako grešim, negde oko 17,2% BDP. Postavlja se pitanje da li je jedna država u svetu, da li je jedna država u Evropi prihvatila ovoliki teret krize na sebe. Dakle, Vlada Republike Srbije, predsednik Srbije pokazali su jednom odgovornom i ozbiljnom ekonomskom politikom, opreznom ekonomskom politikom, mada nam ovi, kako da kažem, predstavnici nezavisnih regulatornih tela vrlo često govore da smo neoprezni, ali jednom opreznom politikom uspela da pokaže da sistem funkcioniše onda kada je najteže i ne samo da sistem funkcioniše, već da ostvaruje dobre ekonomske pokazatelje. U 2020. godini, osim 100 evra pomoći svim punoletnim građanima Srbije, penzioneri su, podsetiću, u nekoliko navrata dobili dodatni novac od države, najpre 4.000 dinara, potom 5.000 dinara. Ove godine će svi punoletni građani naše zemlje dobiti po 60 evra, odnosno dva puta po 30 evra, a uz to u decembru biće isplaćeno dodatnih 20 evra pomoći. Penzioneri su i ove godine dobili dodatnih 50 evra pomoći, a nezaposleni 60 evra, a svi vakcinisani po 3.000 dinara. Pomoć od 100 evra, ono što posebno treba naglasiti, dobili su i Srbi sa prostora Kosova i Metohije, uključujući i decu, dok su nezaposleni dobili dodatnih 100 evra. Pomenuću samo neke od mera Vlade za ublažavanje posledica korona virusa, a to je isplata tri minimalne zarade za više od milion zaposlenih, odlaganje poreza i doprinosa na zarade za tri meseca, povoljniji krediti preko garantne šeme sa komercijalnim bankama i preko Fonda za razvoj, stavljen je i moratorijum nad otplatom kredita, najpre za tri meseca, a zatim za još dva, što je iskoristilo čak 90% zaduženih građana. Odgovorno vođenje ekonomske politike i dobro stanje u budžetu omogućilo je da se danas kroz rebalans obezbede sredstva za dodatno finansiranje, pre svega infrastrukturnih i kapitalnih projekata. Svako ulaganje u infrastrukturu podstiče, naravno, rast ekonomije, zapošljava privredu, otvara i održava nova radna mesta. Nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. Izgradnja infrastrukture je preduslov za dolazak investitora. Srbija je prošle godine privukla strane investicije u iznosu od tri milijarde evra, a u periodu od januara do jula meseca, čini mi se, negde oko 1,902 milijarde evra. Srbija je u vrhu evropskih zemalja po stranim investicijama, a upravo od stranih direktnih investicija zavisi napredak zemlje, finansijski rast ali i isplata plata i penzija. Rebalansom budžeta za 2021. godinu za kapitalne investicije izdvojeno je čak 3.088,094 milijarde dinara. Podsetiću javnost pre svega, ne govorim ovo zbog vas gospodine ministre i zbog kolega, ali prethodnim rebalansom izdvojili smo 330, zapravo budžetom smo izdvojili 333 milijarde dinara, što je bilo 5,5% BDP a potom još 88 milijardi dinara. Najveći deo sredstava opredeljen je za povećanje državnih ulaganja u infrastrukturu i zdravstvo. Kada je, konkretno, reč o saobraćajnoj infrastrukturi, vi ste o tome govorili, novac je izdvojen za izgradnju puta E 761 deonica Pojate-Preljina, autoput E 763 deonica Novi Beograd – Surčin, zatim za izgradnju brze saobraćajnice petlja Požarevac – Golubac, kao i za beogradski metro. Čujem od nekih nazovite opozicionih političkih stranaka, danas u dnevnoj štampi konkretno, pišu da je beogradski metro predizborno obećanje. Pa, kako može biti nešto predizborno obećanje ako ovim rebalansom umesto tri milijarde izdvajamo pet milijardi i 10 miliona dinara. Uostalom, rezultati će na kraju pokazati ovakav način ophođenja i koliko su u pravu sa ovakvim konstatacijama. Srbija je infrastrukturno razvija. Gradimo autoputeve više nego ikada. Urađeno je 350km autoputeva, gradi se 370km autoputeva i još 300km je u pripremi. Važno je da infrastrukturno povezujemo zemlju. Rebalans predviđa, naravno, i nastavak velikih ulaganja u zdravstvo. Značajnije povećanje sredstava planirano je za realizaciju izgradnje fabrike vakcina, potom za izgradnju i opremanje Kovid bolnice u Novom Sadu, tu je i rekonstrukcija KC Srbije, kao i KC Beograd. Ulaganje u izgradnju saobraćajne infrastrukture, kao i ulaganje u izgradnju i opremanje novih bolnica i fabrika vakcina višestruko je korisno. Time se razvija i unapređuje sama infrastruktura, unapređuje se kvalitet javnih usluga, pa samim tim i kvalitet života građana. Rebalansom je izdvojen novac za izgradnju gasnog interkonektora Srbija-Bugarska, izgradnju Data centra u Kragujevcu, kao i za isplatu dodatnih 20 evra pomoći građanima u decembru. Uspeh ekonomskih paketa pomoći građanima i privredi potvrđeni su pre svega kretanjima na tržištu rada. Ne samo da sačuvana radna mesta, već smo uprkos pandemiji, uprkos ogromnim problemima u ekonomiji povećali minimalnu cenu rada i povećali plate i penzije. Minimalna cena rada prošle godine povećana je za 6,6%. Podsetiću da je Ministarstvo finansija, Vlada Republike Srbije i ove godine donela odluku o povećanju minimalne cene rada i to za čak 9,4%. Plate su povećane za oko 5%, dok je povećanje penzija shodno švajcarskom modelu iznosilo 5,9%. U okviru Programa „Srbija 2025“ cilj države je prosečna plata u Srbiji do 2025. godine 900 evra, a prosečna penzija 470 evra. Mislim da ovakvim rebalansom i ovakvom ekonomskom politikom se trasira put koji vodi ka realizaciji ovog cilja. Srbija je prošle godine imala jedan od najmanjih padova BDP u Evropi i siguran sam da će na kraju ove godine realizovati projektovanu stopu BDP od 7%. Mi bi želeli da to bude i preko 7%, ali sasvim je dovoljno i 7% s obzirom da smo krenuli od 2021. godine, ponavljam, sa potpunim poverenjem da ćemo realizovati projektovanu stopu BDP od 6%. Potvrdili smo našu dominantnu poziciju u regionu, kada je privreda i ekonomija u pitanju. Naša ekonomija se brže oporavlja. Pokazali smo da smo otporniji na krizu i da je država na pravi način reagovala sa sva tri paketa pomoći. Država kontinuirano radi na merama koje imaju za cilj dalje ubrzavanje privredne aktivnosti, očuvanje radnih mesta, ali i kao što ste rekli u uvodnom izlaganju održavanje ukupno makroekonomske stabilnost. Međutim, da bi omogućili nastavak pozitivnih kretanja na tržištu neophodna je imunizacija stanovništva. Potrebno je što pre da dođemo do kolektivnog imuniteta kako bi se ekonomija otvorila u potpunosti. Podsetiću vas da smo budžetom za 2021. godinu definisali tri stuba razvoja da bi došli do onog konačnog cilja. Prvi stub jeste svakako borba protiv kovida, drugi stub jeste životni standard građana i treći stub jeste izdvajanje za kapitalne investicije. Kada je reč o borbi protiv korona virusa mi smo jedna od retkih država koja raspolaže sa svim vakcinama. Država je izdvojila ogroman novac na zdravstvo, na izgradnju i opremanje kovid bolnica, na fabriku vakcina, kao što sam rekao, i ako je država pokazala ovako odgovoran pristup na građanima je sada da pokažu minimum stepena lične odgovornosti. Da bi konačno izašli iz ove situacije potrebno je da se svi vakcinišu. Na taj način zaštitićemo sebe, zaštitićemo svoje najbliže, zaštitićemo one sa kojima se svakodnevno suočavamo, sa kojima radimo i čijem se okruženju nalazimo. Raduje me što je Evropska komisija, zapravo Poslaniku grupu SPS raduje to što je Evropska komisija u svom izveštaju o napretku Srbije je konstatovala da je Srbija uspela da očuva privredu uprkos teškim okolnostima koje izaziva pandemija virusa korona. Posebno je istaknuto da smo zahvaljujući izuzetno rastu u periodu pre izbijanja same krize uspeli da znatno ublažimo posledice pandemije. Evropska unija je prepoznala napredak koji je napravila Srbija i aktuelna Vlada na čelu sa predsednikom Republike zahvaljujući reformskom kursu Vlade Republike Srbije čiji su temelji postavljeni 2014. godine, a to su rast, reforme, razvoj, napredak i prosperitet. Pokazalo se da sistem funkcioniše, kao što sam rekao, i onda kada je najteže. Naravno da će Poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati izmene i dopune Zakona o budžetu za 2021. godinu i potpuno smo sigurni da će Srbija u 2022. godinu ući jaka, ekonomski stabilna sa privredom koja je naravno kao i u 2021. godini bila na stabilnim nogama. Još nekoliko reči na samom kraju obzirom da smo nedavno imali prilike da razgovaramo sa predstavnicima nezavisnih regulatornih tela kroz razmatranje izveštaja o radu nezavisnih regulatornih tela, a i da su predstavnici nezavisnih regulatornih tela prisustvovali sednici Odbora za finansije, nemamo mi apsolutno nikakvu nameru da vršimo pritisak na rad nezavisnih regulatornih tela. Naša je obaveza da ojačamo rad nezavisnih regulatornih tela, ali i da pratimo da li nezavisna regulatorna tela rade shodno zakonu. Imao sam prilike da pogledam izveštaj Fiskalnog saveta kada je konkretno reč o izmenama i dopunama Zakona budžeta za 2021. godinu i moje prvo pitanje, da su prisutni, bilo bi da li su uopšte održali sednicu na kojoj su sačinili ovaj izveštaj? Jer, znate, teško je u ovim uslovima pandemije okupiti tri člana i održati sednicu i napraviti jednu analizu kada je reč o Izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2021. godinu. Ja razumem te teškoće, ali ne razumem određene sugestije i predloge koje su dali, a konkretno se tiču netransparentnosti. Poslanička grupa SPS smatra da ako je ikada bilo transparentno, danas je, i od perioda pandemije pa do danas je najtransparentnije. Druga sugestija, 20 evra koji se dele svima, kao i 3.000 dinara za vakcinisane. Dakle, ovo je slična sugestija i kritika koju smo imali i prilikom podele svim punoletnim licima od po 100 evra. Najbolji odgovor na tu kritiku je da je 6,2 miliona građana prihvatilo pomoć od 100 evra i da zapravo ta pomoć pokušava da smanji najpre siromaštvo u Srbiji, a sa druge strane da na jedan psihološki način utiče na građane Srbije u ovom teškom vremenu, ali i da poveća potrošnju. Lično sam pitao profesora kojeg veoma uvažavam - kako su se osećali njegovi zaposleni u Fiskalnom savetu kada su primili tih 100 evra, odnosno kada su prihvatili i uzeli tu podršku od 100 evra, a oni su ti koji su sačinili izveštaj koji navodno kritikuje ovu meru? Nije ovo mera koju je izmislila Srbija, ovo je mera koju su koristile velike svetske ekonomije, poput Japana i SAD. Ali, dobro, na nezavisnim regulatornim telima je da rade svoj posao. Ono što je za nas važno je samo da razgraničimo nivo odgovornosti. Naša odgovornost je velika, kao i Vlade Republike Srbije, kao i predsednika Republike Srbije, a to je odgovornost prema građanima. Odgovornost onih koji predstavljaju nezavisna regulatorna tela jeste samo to da podnesu izveštaj Narodnoj skupštini Republike Srbije o izmenama i dopunama Zakona o budžetu ili o budžetu, da daju određene sugestije i predloge, da se slože ili ne slože i tu se završavaju njihova ovlašćenja. Ali, kažem, nadam se bar da je održana ta sednica Fiskalnog saveta, iako razumem tešku situaciju pandemije, da je zaista teško okupiti tri člana i organizovati maksimalne mere predostrožnosti, kao što mi to činimo ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Zahvaljujem, uvaženi ministre, i još jednom ponavljam - poslanička grupa SPS u danu za glasanje svakako će podržati ovaj predlog.
Zahvaljujem gospodinu Milićeviću. Sledeći je narodni poslanik Zoltan Pek. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, poštovani ministre sa saradnikom, dame i gospodo, pred nama je drugi rebalans budžeta za 2021. godinu. Prvi rebalans smo izglasali u aprilu mesecu ove godine. U ovom drugom rebalansu budžeta za 2021. godinu ukupni prihodi i primanja su 1.488 milijardi dinara, što je za 132 milijarde dinara više u odnosu na iznos prihoda planiranih prvom rebalansom budžeta za ovu godinu, dok je povećanje znatno veće u odnosu na planirane prihode u inicijalnom budžetu za 2021. godinu, a to je u iznosu od 152 milijarde dinara. Predviđeni rashodi i izdaci su ovim drugim rebalansom u iznosu od 1.793 milijardi dinara, a to je 24,5 milijardi više u odnosu na planirani iznos od prvog rebalansa budžeta. Ukupni deficit je 305 milijardi dinara, što je 107 milijardi dinara manje nego što je bilo predviđeno sa rebalansom u aprilu mesecu. To je u najvećoj meri zbog značajno bolje naplate prihoda. Na nivou opšte države planirani fiskalni deficit je u iznosu od 4,9% BDP, što je 2% manje nego što je bilo predviđeno rebalansom budžeta u aprilu mesecu. Prošle godine, kod planiranja budžeta za 2021. godinu, rekli smo da su prihodi konzervativno planirani. I pored takvog konzervativnog planiranja, imali smo rast prihoda i u prvom i u drugom i u trećem kvartalu ove godine. I sada možemo kazati da je planiranje prihoda u ovom rebalansu konzervativno. Poreski prihodi planirani su u iznosu od 1.279 milijardi dinara, što je povećanje od 111 milijardi dinara za prethodni budžet, a neporeski prihodi u iznosu od 192 milijarde dinara su povećani oko 21 milijardu dinara. U novoj projekciji prihoda, skoro sve kategorije prihoda beleže rast u odnosu na prethodnu projekciju, dok najveće pozitivne promene beleže porez na dobit pravnih lica i porez na dodatnu vrednost. Faktori koji su doveli do izmene u strukturi budžetskih prihoda su ubrzanje ekonomske aktivnosti, odnosno revizija stope realnog rasta BDP naviše sa 6% na 7%, povoljna kretanja na tržištu rada, uplate prvobitno neplaniranih neporeskih prihoda, pozitivan uticaj programa ekonomskih mera na ličnu potrošnju. Naravno, kao što sam rekao konzervativan pristup u planiranju određenih kategorija poreskih prihoda, kao što je porez na dobit, PDV. Rashode smo znatno povećali u prethodnom rebalansu koji je usvojen u aprilu mesecu. Povećali smo zbog trećeg paketa za podršku privredi i građanima, zbog povećanja kapitalnih investicija u saobraćaju, u zdravstvu. Kod nas država snosi sav teret ove krize koju je prouzrokovala pandemija korona virusa. Nijedna zemlja nije dala toliko podsticaja za svoju privredu kao naša. Nijedna zemlja u okruženju, a ni u Evropi nije dala toliko pomoći ni svojim građana kao što je naša zemlja. Država je dala pomoć preduzetnicima, mikro, malim, srednjim, velikim privrednicima da bi opstali u krizi, što je prouzrokovala pandemija. Država je dala pomoć svojim građanima, penzionerima, radnicima, nezaposlenima. Davanja ovih pomoći još traje. Kao što smo čuli, od 1. novembra biće isplaćeno 30 evra novčane podrške svim punoletnim građanima Srbije koji su se za tu vrstu pomoći već prijavili. Penzioneri će dobiti 1. novembra, a 2. i 3. novembra ostali građani. Ta novčana podrška se sprovodi u okviru trećeg paketa ekonomske podrške privredi i građanima radi ublažavanja posledica pandemije korona virusa. Od 15. novembra počinje i prijava za dodatnih 20 evra pomoći za one građane koji se nisu prijavili za paket 30 plus 30 evra, a ispunjavaju potrebne uslove, znači punoletnost, oni koji su u međuvremenu postali punoletni građani. Penzioneri i svi koji su se već prijavili za 30 plus 30 evra dodatne pomoći, za 20 evra ne treba da se prijavljuju, jer će to dobiti automatski i biće im isplaćeno u decembru mesecu. Do sada, kao što je i ministar rekao, gospodin ministar, za dobijanje novčane pomoći prijavilo se oko šest miliona naših sugrađana. Ukupni rashodi i izdaci su u iznosu od 1.793 milijardi dinara povećani za iznos od 24,5 milijardi dinara. U strukturi ukupnih rashoda i izdataka tekući rashodi iznose 1.378 milijardi dinara, izdaci za nefinansijsku imovinu iznose 388 milijardi dinara od ukupnih rashoda i izdataka. Ostatak čine izdaci za otplatu glavnice u cilju sprovođenja javnih politika u iznosu od 8,32 milijarde dinara, a izdaci za nabavku finansijske imovine u iznosu od 18,7 milijardi dinara od ukupnih rashoda. Rebalansom su stvoreni uslove za nastavak finansiranja borbe za očuvanje zdravlja i života ljudi i umanjenja negativnih posledica po privredu i građane koji su izazvani pandemijom virusa Kovid 19. Država, kao što sam rekao, nosi sav teret ove krize pošto daje puno pomoći privredi i stanovništvu, ali i ovako očekujemo rast privrede od 7% BDP. Pozitivno ocenjujemo da se nastavljaju ulaganja u kapitalne investicije. U putne infrastrukture koje su započete i planirane od prvog rebalansa isto se nastavljaju. Svako ulaganje u infrastrukturu podstiče rast ekonomije, zapošljava privredu, održava i otvara nova radna mesta. Zato će poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara podržati ovaj rebalans i, naravno, glasati za rebalans budžeta. Ulaganje u kapitalne investicije na nivou države su 7,8% BDP, što je veoma veliki procenat ako pogledamo i upredimo sa zemljama u okruženju ili možemo i sa zemljama u Evropi. Momentalno u Srbiji se grade četiri auto-puta i započete su radovi na Moravskom koridoru i na Dunavskoj magistrali. Pozitivno ocenjujemo da su ostala kapitalne ulaganja u putne infrastrukture, kao što su auto-put na deonici Beograd- Zrenjanin, auto-put na deonici Surčin – Beograd, gradiće se Fruškogorski koridor i obilaznice oko Novog Sada i Gornjeg Milanovca. Za poslaničku grupu Savez vojvođanskih Mađara je veoma važno da su započete kapitalne investicije u železničkoj infrastrukturi ostale, kao što izdvajamo projekta srpsko-mađarske železnice na relaciji Beograd – Budimpešta. Radovi su počeli i na realizaciji projekta modernizacije i rekonstrukcije železničke pruge Subotica – Segedin. Uskoro ćemo moći da iz Subotice do Segedina stignemo za 40 minuta brzim vozom. Pozitivno ocenjujemo da nastavljaju i ostali projekti koji su veoma značajni za severnu Vojvodinu. Ovde se radi o sledećim projektima: projekat izgradnje nadvožnjaka na auto-putu E75 na deonici graničnog prelaza Kelebija petlja – Subotica jug, onda izgradnja brze saobraćajnice prvog B reda između Novog Sada i Rume, kao što je projekat i dogradnja graničnog prelaza kog Horgoša, nastavlja se i projekat na reci Tisa kod Novog Bečeja za unapređenje uslova za prevođenje brodova kod te brane, nastavlja se izgradnja Naučno-tehničkog parka u Novom Sadu, izgradnja i opremanje Kovid bolnice u Novom Sadu, idu i nastavljaju se dalje rekonstrukcije kliničkih centara Kragujevac, Niš, Novi Sad, gradi se još, kao što smo videli u ovom rebalansu, prečistač vode u Kikindi. Zbog ovih investicija kao što sam rekao da se nastavljaju investicije putne infrastrukture ili uobičajeno u infrastrukturu, da li je to putna ili zdravstvena infrastruktura, poslanička grupa Saveta vojvođanskih Mađara će glasati za ovaj rebalans budžeta. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Peku. Sledeća je koleginica Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre, kolege poslanici, dosta toga smo čuli kada su u pitanju makro ekonomski pokazatelji koji u stvari govore koliko je Srbija napredovala. S obzirom da sama činjenica da danas drugi put u ovoj godini razmatramo rebalans budžeta govori o tome da Srbija zaista grabi krupnim koracima napred, ali vrlo je važno da sagledamo sve aspekte tog napredovanja zato što su izazovi i ambijent u kome se naša privreda nalazi, naravno, sa velikim stepenom obazrivosti. Mislim da je tu u stvari suština ovog rebalansa, da mi danas imamo ovde prilike da kažemo koji su sve to izazovi sa kojima se na kraju krajeva i Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije i predsednik države suočavaju. Jer, ono što je slika i prilika ovih rezultata, pokazuje da napredujemo sa visokim stopama rasta. Pokazuje da planirani deficit od 304,5 milijardi dinara, što iznosi 4,9% BDP, pokazuje da ovim rebalansom jednostavno se on spušta sa onih 6,9 na 4,5, pokazuje da prihodi rastu za 1,1 milijarde dinara, ali i da rashodi, ukupni izdaci upravo nam daju mogućnost na osnovu povećanih prihoda da investiramo u mnoge sektore u Srbiji i pokazuje da jednostavno građanima ulivamo poverenje da imaju sigurnost jednu iza koje država stoji kada su u pitanju podrška građanima, ali i otvaranje dobrog ambijenta kada je u pitanju ulaganje stranih i domaćih investicija. Javni dug vidite da je u delu ispod tog Mastrihta 58,2%, što pokazuje u stvari da vodimo jednu odgovornu politiku, da zaduživanje koje Srbija vrši je u interesu najviše infrastrukturnih projekata, ulaganja za budućnost i pokazuje da u stvari taj priliv stranih direktnih investicija koji je 2,6 milijardi evra sada još imamo tri meseca praktično da sagledavamo koliki je taj obim investiranja u Srbiju, u stvari pokazuje da ćemo očito opet u regionu biti najbolja država kada je u pitanju priliv stranih direktnih investicija. Rebalansom smo rekli da pored ovih marko-ekonomskih pokazatelja koji svi rastu i održivosti javnog duga, ali i ulaganja kada je u pitanju zaduživanje, mi na kraju možemo da zaključimo da javne investicije u svim sektorima dobijaju sada dodatna sredstva da se mnogi strateški projekti koje smo na početku ove godine zacrtali realizuju. Podsetiću vas kada smo usvajali budžet početkom decembra prošle godine, svi su bili skeptični kada je u pitanju bio rast od 6%. Mi smo tada rekli da upravo činjenicu odakle crpimo taj svoj optimizam, mnogi novinari su tada to pitali zato što je tada Fiskalni savet govorio da od tri i po do četiri posto je realan rast u ovoj godini, mi smo upravo govorili da je to činjenica da kapitalne investicije su na rekordnom nivou i sada kažemo da su kapitalne investicije, kada govorimo o javnim ulaganjima, na 7,8% BDP na vrhuncu svog procenta, da to kada vidimo ko je sve infrastrukturne projekte kada je u pitanju saobraćajna infrastruktura, je naveo ministar ovde, nikada veće nisu bile. Da čak za vreme Tita nije se ovoliko gradilo kao sada. Mislim da to treba ponavljati građanima zato što dok se ne uvere u to, dok ne krenu tim putevima oni jednostavno nemaju sliku da vide koliko je Srbija napredovala. Ono što je važno da kažemo da to nije zaustavilo ni Vladu Srbije, ni ministarstvo, ni predsednika Srbije da otvara nove fabrike kada su u pitanju novi investitori. Prisetiću vas samo, za zadnjih mesec dana, da je gospodin Vučić bio i u Svilajncu kad se otvarala nova fabrika i u Aleksincu i u Novom Sadu kad se otvarala fabrika čokolade, ali imali smo prilike i pre četiri dana da vidimo da je državni vrh bio kada se otvarao praktično novi rudnik bakra, rudnik u Boru. Time u stvari pokazujemo da sve sektore jednako tretiramo. Kada pričamo i o „Zelenoj agendi“ i o zaštiti životne sredine, o kome svi govore, a verujte mi, mislim da su mnoge evropske države htele da zamene temu, koje u stvari svoje ekonomske probleme vide kroz rešavanje i ulaganje u zelenu ekonomiju, mislim da je Srbija otišla opet ispred svega. Prvo, zato što je još prošle godine i Planom Srbija 2025 jednostavno objedinila sve projekte koji se odnose na ulaganje u komunalnu infrastrukturu, upravljanje otpadnim vodama, upravljanje otpadom i onaj deo koji se odnosi na izgradnju kolektora. Samim tim se ona već pripremila tim projektima, i pre same korone, za razvoj ovog sektora koji obuhvata, naravno, prihode svih lokalnih samouprava i rashode, odnosno investicije. Time smo u stvari bili korak ispred kada je nastupila korona kada su u pitanju ovi projekti. Ona je samo zaustavili vremenski realizaciju ovih projekata, ali, kao što vidite, s obzirom da je došla godina posle korone, u kojoj je Srbija pokazala da se brzo oporavila od toga i uspela da visoke stope rasta zaista bude priznata i od strane svih međunarodnih institucija, a pre svega MMF, jer ste uspeli da odbranite i kao Ministarstvo finansija, Vlada i kao NBS da priznaju realna rast na 6,5%, što ne znači da ćemo ovu godinu završiti s tim procentom, nego sigurno većim, ali jednostavno se pokazalo da su ovi projekti u toku. Znači, oni su već započeli, jer sam postupak ulaganja počinje onoga trenutka kada započinjete sa tehničkom dokumentacijom. Sama izgradnja i realizacija naravno da će ići u sledećim godinama, ali jako je važno da smo mi preduhitrili u stvari sam ekonomski krah sa ovim projektima i nismo dozvolili da čeka neko drugo vreme, nego smo to na vreme započeli. Kada pričamo o kapitalnim investicijama u saobraćajnoj infrastrukturi, očito je projekat metroa jedan od najvažnijih projekata za Srbiju. Mi pričamo o tome 70 godina. Kada slušamo ovde da su to neki predizborni projekti, verujte mi, i u prošlom sazivu i u pretprošlom sazivu Skupštine, kada su tu sedeli neki koji sada vode svoje kampanje na Tviteru, isto smo to slušali, da se mi bavimo predizbornom kampanjom, da ništa ne radimo. Međutim, sada 2021. godine vi vidite da Srbija potpuno drugačije izgleda, a tek će izgledati sa izgradnjom infrastrukturnih projekata prva linija metroa, pa 2023. druga linija metroa. Mislim da i svi oni koji se ne slažu sa politikom i SNS i Aleksandra Vučića moraju da priznaju razvoj Srbije. Moraju da priznaju i ekonomski razvoj i infrastrukturni razvoj, kako god hoćete, i društveni razvoj same Srbije. To je ono što u stvari nije u izveštajima i Evropske komisije i drugih međunarodnih institucija, a vidimo da nam ipak priznaju da je država uspela da sačuva svoju ekonomsku stabilnost i da je uspela jednostavno da se u tom delu razvija, bez obzira na sve izazove koje smo imali kada je u pitanju, a i dan danas imamo kad je u pitanju pandemija Kovid-19. Ono što je nama najvažnije, to je da su prihodi sve veći, da je učešće kada pričamo o kapitalnim investicijama nikad veće, da je razvoj tržišta kada pričamo o zelenoj ekonomiji, kroz emitovanje zelene obveznice, od velikog značaja. To nijedna država u regionu nije uradila. To su samo uradile najrazvijenije države koje su odavno započele ovu oblast da razvijaju. Kad pričamo o putnoj, digitalnoj i energetskoj tranziciji, moram da kažem da je EU pokrenula ova pitanja. Mislim da Srbija sa svojim projektima parira rame uz rame razvijenim državama u ovom sektoru. Jednostavno, Srbija nije sedela skrštenih ruku, nego je dosta radila u svakom od ovih segmenata. Ono što mislimo da je kao jedan od mogućih izazova i problema koji se već javljaju u razvijenim državama je pitanje same inflacije, poskupljenje hrane, jer mi smo svi ovde svesni toga kao narodni poslanici u razgovoru sa građanima, čega se oni plaše. Znači, podizanje cene hrane, goriva, nafte, uopšte energenata, zatim, deo koji se odnosi na građevinski materijal. To je ono što mislim da je država dosta toga uradila, samo što jednostavno građani nemaju baš potpunu informaciju i sliku koliko je, recimo, i NBS na tržištu kapitala pokušala i sačuvala od udara tržište kapitala u Srbiji. Zato mi danas imamo projektovanu inflaciju koja je rebalansom bila 2,6% u aprilu, podignuta za 1%. Ona je sada trenutno na 5,7%, ali ona se još uvek kreće u granicama realnog. S druge strane, kurs, kada pričamo o deviznom kursu i uopšte o tržištu kapitala kada je u pitanju Srbija, govorimo o tome da Narodna banka zaista čuva devizni kurs. Zašto? Ne želi da obezvredi jednostavno novac koji i građani Srbije i kroz svoje plate i investitori kroz određeni vid ulaganja ovde da obezvredi, nego jednostavno želi da zadrži na onom nivou koji može da se bori sa svim ovim problemima koji utiču negativno na današnji život. Ono što ste imali prilike da čujete od ministra finansija, to je da su inflacije u razvijenim država i EU i sveta gotovo dvostruko veće, negde i trostruko veće nego u Srbiji. To znači da se jednostavno država bori sa svim ovim udarcima, sa svim problemima sa kojima se suočava. Zbog toga rezultati, o kojima je juče Narodna banka rekla da trenutno na kraju septembra su rezerve iznosile 16,8 milijardi evra i 30,3 tona zlata, pokazuju u stvari gotovo višestruko puta veće rezerve nego što je Srbija imala 2012. godine. To pokazuje da Srbija vodi jednu kredibilnu, odgovornu politiku i svi oni elementi o kojima smo do sada govorili konkretno u brojkama, da se ja sada ne bih ponavljala kao poslednji ovlašćeni predlagača od poslaničkih grupa, pokazuju u stvari da je rebalans odlika dobrih rezultata, odnosno dobrog poslovanja, domaćinskog poslovanja kada je u pitanju budžet Republike Srbije od strane Vlade Republike Srbije i kompletno svih institucija. Zašto? Zato što nekada zaboravljamo šta su to dobri rezultati. Srbija jednostavno nije naviknuta da uvek ima dobre rezultate. Nekako smo uvek samokritični prema sebi, mnogo više nego što bi trebali. Ali, nemojte da zaboravite da je Srbija pre ove krize imala četiri godine uzastopce suficit, a nakon toga ima kontrolisani deficit. Jedino je deficit bio nešto veći prošle godine kada je u pitanju bila pandemija. Sada se on jednostavno smanjuje, tako da će dogodine biti sveden na 3%, čak i smanjen javni dug na 55,5% i to je ono što pokazuje u stvari da vodite jednu odgovornu i domaćinsku politiku. Kada govorimo o osnovnim karakteristikama privrednih kretanja, to je, recimo, interesantno možda i za naše privrednike i za građane koji slušaju ovu raspravu, realni rast BDP-a u trećem kvartalu, nakon završetka avgusta meseca, iznosio je 13,7%, što je više od ocene kada je u pitanju taj međugodišnji rast. Šta je održalo u stvari jako dobre rezultate? Pre svega, industrijska proizvodnja, u avgustu kada posmatrate rast, je vođena u tri sektora industrije, a to su prerađivačka industrija koja je gledala kako će to rasti, zatim farmaceutska industrija i saobraćajna sredstva. Ono što je jako važno, jeste što je za period januar-avgust ove godine industrijska proizvodnja, recimo, zabeležila međugodišnji rast od 6,9%, kada je u pitanju prerađivačka 7,8%, energetika 5,8% i rudarstvo 0,9%. Naravno da je u ovom trećem kvartalu, pošto je leto, došlo do velikog rasta usluga, kada je u pitanju trgovina, turizam i saobraćaj. Zatim, industrija je išla svojim rastom nekim od 2,6%, a građevina, normalno, je otišla na 17,7%, rast imala, upravo što je povećalo i potrošnju za 11,9%. Strane direktne investicije, naravno, u tom trećem kvartalu su porasle za 22,5%. Šta vam to govori? Da nije bilo osnova za ovakav veliki rast uopšte ovih sektora, ne bi mogli danas uopšte da razgovaramo ni o rebalansu budžeta, ne bi mogli da kažemo da su porasli prihodi. Kada govorimo, recimo, o zapošljavanju, najinteresantnije je da je broj zaposlenih povećan za 3%, a kada govorimo o nezaposlenosti za 2,2%. Znači, za period januar-jul 2021. godine došlo je do rasta zarada u bruto iznosu od 5,8%, odnosno u neto iznosu 6% su realno povećane, a u maju je prosečna bruto zarada bila na 4,2%, a neto na 4,4%. Šta to pokazuje? Ovo pokazuje, u stvari, da smo mi korak po korak, na svakom kvartalu u stvari rasli i sa svojom potrošnjom i sa svojim prihodima. To je ono što u stvari je nama stvorilo uslove da danas, kada imamo i deo pritisaka, kada je u pitanju i sama inflacija i kada su u pitanju i sama ulaganja, mi to jednostavno možemo mnogo lakše da podnesemo, jer uvek je problem kada dođe taj septembar, uvek su tada mnogo veći troškovi i uvek tada negde stanovnici, odnosno građani Srbije se brinu kako će dočekati zimu. Sada, sa ovim rezultatima, mislim da nemamo potrebe da imamo nepoverenje, zato što je država izašla sa tim da jednostavno ima i stoji iza svakog čoveka koji živi ovde. Ono što je za nas najvažnije, to je da kada govorimo uopšte o likvidnosti Srbije, ono što je najvažnije, a to je da u datom trenutku uvek imate, kao država, na računu budžeta određena sredstva, da biste ukoliko treba nešto i promptno reagovali, imate tekuće budžetske rezerve, što pokazuje takođe jedan vid stabilnosti. Znači, 372 milijarde dinara je likvidnost definisana tačno na računu do danas i to je ono što pokazuje, u stvari, da ne treba da brinemo i kada pričamo o minimalnom ličnom dohotku, koji će dogodine biti 35.000 dinara, i kada govorimo o prosečnom ličnom dohotku, koji će preći 619 evra sledeće godine 1. januara. Znači, to takođe pokazuje da su svi parametri u uzlaznoj liniji. Naša ekonomska politika je usmerena prema svakom čoveku i svakom građaninu, ali je usmerena takođe i prema tome da moramo da razvijamo državu za budućnost, da moramo da razmišljamo i o mladima, da moramo da razmišljamo i o obrazovanju i o školstvu, u vreme kada su sve države u krizi, kada je u pitanju i zdravstvena kriza, za koju se mislilo da će prestati u ovoj godini i da će nekako sve države izaći iz ovog problema. Međutim, pokazalo se da neke stvari ne možete da kontrolišete, niti da predviđate sa sigurnošću od 100%. Mi sada već imamo najavu takozvane energetske krize, znači, krize koja govori o tome da će cena električne energije i cena gasa na svetskom nivou, a pogotovo kada govorimo o Evropskoj uniji, dostići određene svoje maksimume, napraviti kompletan poremećaj na tržištu kapitala, zato što ova cena direktno utiče i na cenu hrane i na cenu svih roba i usluga. Ali ono što nama stvara veliku sigurnost, to je što je Srbija uspela da izgradi deo gasovoda, takozvani „Turski tok“, odnosno „Balkanski tok“, sa mogućnošću diverzifikacije, znači priključenja i svih drugih tokova, koji će biti upravo izgradnjom ovog interkonektora, koji finansiramo sada iz ovog rebalansa budžeta. Zašto je sad to važno? Važno je zato što ste imali prilike da čujete gospodina Vučića, koji je upravo pokušao da objasni šta se dešava na svetskom tržištu kapitala kada je u pitanju i cena električne energije i cena gasa. Privreda ne može da radi bez gasa, ne samo naša, nego i privreda Evropske unije. Evropska unija svoje probleme rešava već godinama, ali kako će ona rešiti, to je od manjeg značaja od toga kako ćemo mi rešiti taj problem. I 25. novembar mislim da je jako važan datum, kada će se gospodin Vučić sastati sa gospodinom Putinom, jer i svi svetski ekonomisti danas govore da je glavna ličnost u ovom trenutku u svetu gospodin Putin, koji je politička ličnost koja je na čelu jedne države koja poseduje sve rezerve prirodnog gasa i koji praktično određuje na koji način će pregovarati sa kojom i državom i u koju cenu ugovarati gasa. Ono što je naš očito cilj i koji je gospodin Vučić rekao, to je da pokušamo da se izborimo za tzv. naftnu formulu koja bi nam omogućila da imamo najpovoljnije cene gasa u odnosu na sve ostale. Ali ta najpovoljnija cena takođe će biti veća nego što sada plaćamo – 270 evra na hiljadu kubika gasa. To je ono u stvari što pokazuje zašto je Srbija vodila jednu krajnje odgovornu spoljnu i unutrašnju politiku. Mi smo se opredelili za evropske integracije, ali nikada nismo hteli da imamo loše odnose sa bilo kojom državom. Gradili smo i nastavili da imamo istorijsko dobre odnose i sa Ruskom Federacijom, ali smo izgradili nove odnose kada je u pitanju Narodna Republika Kina. Zato imamo zaista dobre odnose i kada je u pitanju izgradnja infrastrukture i imali smo ovde prilike i da ratifikujemo sporazume koji će zaista omogućiti razvoj brzih pruga, kada je u pitanju pruga Beograd-Budimpešta. Ono što je za nas jako važno, kada pogledate razmenu Srbije sa svetom, kada se odnosi na ukupnu trgovinsku razmenu za osam meseci, videćete da je ona bila skoro 31,6 milijardi evra, što je 25,8% više nego u istom periodu prošle godine. Izvoz i uvoz Srbije u ovom periodu beleže rast čak 28,5%, a rast je visok usled činjenice da su u baznom periodu tokovi, kada pričamo o trgovini, nastavljeni i najveći bili kada je u pitanju Republika Kina – 36,2%, kada pričamo o odnosu osam meseci prošle godine i ove godine, kao i sa Turskom 30,5%, sa Evropskom unijom 27,2%, a sa zemljama CEFTA-e 28,4%. Trgovinska razmena sa Rusijom nastavlja da beleži pad, i to je minus 3,8%, kada je u pitanju uvoz iz Rusije. Ali zbog toga, kada budemo imali novi sporazum koji se odnosi na gasni sporazum za sledeću godinu, verujem da će ovi procenti rasti. Zašto sada govorimo koliko je kompleksnost u stvari u pitanju, kada pričamo uopšte o kreiranju budžeta i uopšte vođenju i ekonomske politike Srbije? Vidite da bilateralni i multilateralni odnosi sa državama i Evropske unije, na kraju krajeva, i sveta su jako važni, da imate odgovorne političare koji će voditi ovu državu. Zamislite, recimo, da sada ne vodi Srbiju gospodin Vučić, nego vodi, recimo, kao što je vodio, Boris Tadić. Mi bismo danas bili u velikom problemu, kada je u pitanju uopšte rad privrede, kada je u pitanju grejanje u našim domovima, kada je u pitanju cena električne energije, znači, snabdevanje. To je ono što mislim da svi treba da se zamisle malo kada budu sledeće godine donosili odluke za koga će se opredeliti kao građani Srbije da ih vodi u budućnost. Mislim da je današnja rasprava o rebalansu budžeta samo jedan koraka u kojima mi treba da donesemo odluku kako želimo da živimo u budućnosti. Zbog toga u danu za glasanje predlažem svim poslanicima, bez obzira kojoj poslaničkoj grupi pripadaju, da prihvate ovaj rebalans budžeta. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Tomić. Pošto nam s ovim ističe vreme za prvi deo sednice, određujem pauzu do 15.00 časova. Zahvaljujem.
Nastavljamo sa današnjih radom. Prvi prijavljeni za reč je prof. dr Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, naravno da smo danas čuli dosta pozitivnih stvari koje idu u prilog usvajanju rebalansa budžeta i da će takođe, poslanici Stranke pravde i pomirenja podržati ovaj predlog iz razloga koji je akademik Zukorlić naveo, a tiču se kapitalnih projekata, ulaganju u infrastrukturu, ulaganja u izgradnju novih institucija, posebno obrazovnih, ali u zdravstveni sektor i svim ostalim sektorima i to samo na području Sjenice. Naravno, da i sva druga mesta takođe, imaju određena ulaganja, ali primer Sjenice je takav zato što imamo domaćinski odnos i dobru korelaciju lokalne zajednice i inicijativu i da oni sami koriste sve ono što daje mogućnost da dođu do sredstava, dok u drugim mestima nažalost, još uvek nemamo one prave domaćine koji bi iskoristili sve ove mogućnosti i potencijale i kapacitete koje kao država Republika Srbija dozvoljava i zato i nemamo tako značajan broj investicija kakve bi morali imati. Sa druge strane ono što nije dobro i što svaki put iznova insistiramo, što još uvek u ovim našim ruralnim područjima, posebno teritoriju Sandžaka iz koga dolazimo nemamo velikih investicija u pogledu zapošljavanja, u pogledu dovođenja stranih investitora. Nezamislivo je da u Novom Pazaru kao centru celog tog regiona još uvek nemamo ni jednu direktnu stranu investiciju koja će izgradnju fabrike ili nečeg sličnog koja će zaposliti veliki broj ljudi. Iz tog razloga nam se događa da tom nekada najmlađem gradu u Evropi sve veći broj mladih ljudi sposobni ljudi, obrazovani ljudi tragaju za putem kako da napuste ovu državu. Dešava se i jedan znatan odliv radno sposobnog, kompetentnog kadra koji bi trebao i mogao i koji bi jednostavno bio na raspolaganju da se i taj kraj, ali i država u celini u potpunosti oporavi od svih onih devastiranih stvari koje su se događale tri decenije unazad. Zato bih apelovao da se što pre ubrza ideja projekta izgradnje Tehnološkog parka u Novom Pazaru koji je ovde mnogo puta spominjana, ali i dovođenje određenog broja stranih investitora koji bi otvorili dosta novih radnih mesta i dali mogućnost mladim ljudima, obrazovanim, sposobnim, talentovanim da vide svoju budućnost u svom kraju i da u tom kraju planiraju i svoju budućnost, i budućnost svoje porodice i da jednostavno na taj način kao što se to dešava u drugim delovima Republike Srbije budimo jedan novi, pozitivan ambijent opstanka i razvitka. U protivnom odlijevati će nam se generacije, kao što su nam se do sada odlijevale. Ovo sve govorim zato što znam da će i u narednom periodu, a s obzirom da je priprema i novog budžeta u toku biti prilike da se i ove stvari isprave i popune i da onako kako smo imali u situaciji Sjenice imamo i neke nove naznake, pomake kada su u pitanju drugi sandžački gradovi, ali i svi gradovi koji su u rubnim delovima naše države. Hvala.
Hvala. Reč ima Jasmina Karanac. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre Mali, koleginice i kolege narodni poslanici, pred Skupštinom se danas nalazi drugi po redu rebalans budžeta za ovu godinu, posle onoga u aprilu kojim je bio obuhvaćen paket pomoći građanima i privredi zbog krize izazvane pandemijom Kovid-19 i koji je dao odlične rezultate i pozitivno uticao da i danas možemo da radimo na dopuni državne kase. Analizirajući ovaj drugi predlog rebalansa budžeta, jasno se može videti da je on vrlo odgovorno isplaniran i da su prioritet građani, privreda i investicije. Predviđeno je znatno više sredstava za investicije što je dobra potez, jer investicije doprinose rastu BDP i to ne samo trenutno već i u budućnosti tako što podstiču kako zapošljavanje većeg broja ljudi, tako i potrošnju što sve ukupno pozitivno utiče na rast BDP. U prilog ovome govore izveštaji sa sastanka sa misijom MMF pre nekoliko dana u Beogradu gde je ocenjeno da je u prvoj polovini ove godine zabeležen rast BDP 7,6% što je rekordno visok nivo i to zahvaljujući rezultatima u svim sektorima, posebno u industrijskoj proizvodnji, građevinarstvu i uslužnom sektoru. Takođe je ocenjeno da su povoljni uslovi na tržištu rada i rast realnih zarada od 6,2% uticali na povećanje privatne potrošnje, što se odrazilo na rast naše zemlje. Danas se jasno vidi da je inicijalni budžet za 2021. godinu dobro i pažljivo planiran i da se budući da je ovo godina u kojoj se nadovezala zdravstvena kriza, planiranjem tog budžeta računalo na nepredviđene okolnosti koje su se nažalost desile i da je ostavljeno dovoljno prostora za dopunu budžeta čime se u aprilu izašlo u susret građanima i privredi, a sada pred kraj ove budžetske godine rebalans je rezultata većeg privrednog rasta od očekivanog, ali i bolje naplate poreza i najveći deo sredstava biće opredeljen za investicije. Kada govorimo o punjenju državne kase treba da znamo da u strukturi ukupnih prihoda najveći deo čine poreski prihodi i to oko 86%, da nešto manje od 13% u tim prihodima čini neporeski deo, a ostatak oko 1% odnosi se na donacije. Analizirajući prihode u budžetu jasno se može zaključiti da se u njihovom povećanju najviše doprineli PDV, ali i dobra situacija na tržištu rada, zbog kojeg su povećane uplate doprinosa u republičke fondove osiguranja, pa samim tim i smanjene uplate iz budžeta. Ono što je važno poštovane kolege, šest meseci od prethodnog rebalansa u aprilu deficit budžeta je smanjen sa 6,9% BDP koliko je tada predviđeno na 4,9% BDP sa učešćem javnog duga, sa 58,2% prema BDP što su odlični rezultati. To je rezultat neočekivanog rasta budžetskih prihoda koji će biti za 132,2 milijarde dinara veći nego što je planirano rebalansom u aprilu, a u odnosu na prvobitni budžet za ovu godinu čak 152 milijarde dinara. Ako sagledamo ekonomska kretanja u Republici Srbiji i za vreme najveće kovid krize, kada nisu radila brojna preduzeća ispostavilo se da recesija u stvari nije smanjila iznos ostvarenog profita na nivou cele privrede, pa je naplaćen ne samo viši porez na dobit, nego i porez na dividende. Procena je da će PDV doneti u budžet oko 55 milijardi dinara više, nego što je u aprilu planirano, što je, kao što sam već i rekla, rezultat većeg privrednog rasta, nego što se očekivao, ali i bolje naplate poreza. Više sredstava po osnovu PDV, slilo se u budžet zahvaljujući rastu lične potrošnje i boljim rezultatima ostvarenim u turizmu nego prošle godine. Kada govorimo o boljim rezultatima u turizmu, navešću da je u 2019. godini, koja je bila rekordna za srpski turizam, ostvareno 10 miliona noćenja, dok je zaključno sa septembrom ove godine, prema zvaničnim podacima u Srbiji evidentirano 8,3 miliona noćenja što je premašilo sva očekivanja i što, složićete se predstavlja veliki uspeh. Devizni priliv od turizma za prvih šest meseci ove godine je bio u porastu za 33%. Ovi podaci ukazuju na značajan oporavak i postepeni rast turističkih poseta, a da bi se ovakav trend nastavio kroz jesenju i zimsku sezonu, potrebna nam je stabilna epidemiološka situacija, što je u ovom trenutku jedino moguće obezbediti uz veliki procenat vakcinisanosti naših građana i to je jedini način da svi zajedno doprinesemo prvenstveno boljoj zdravstvenoj situaciji. Vakcinacija je jedini pravi način da iskažemo humanost i solidarnost prema zdravstvenim radnicima i jedino tako možemo da ih rasteretimo, jer su na ivici snage i ulažući zadnje atome energije spašavajući naše živote. Većim brojem vakcinisanih doprinosimo i stabilnoj epidemiološkoj situaciji, koja je uslov svih uslova za normalan život i privređivanje za bolju realizaciju investicija. Kada je reč o investicijama, ovim rebalansom predviđeno je dodatnih 27 milijardi dinara, a ukupno u ovoj godini iz budžeta će biti izdvojeno 389 milijardi dinara za investicije. Ovim rebalansom značajnije povećanje sredstava planirano je za izgradnju deonice Pojate – Preljina ili Moravski koridor, deonice Novi Beograd – Surčin, „Gasovoda“ Srbija – Bugarska, izgradnju fabrike vakcina prve i jedine u regionu, izgradnju i opremanje kovid bolnice u Novom Sadu, nabavku opreme za Univerzitetski klinički centar, za ekologiju, za oslobađanje od istorijskog otpada, više sredstava za sport, za poljoprivredu, turizam. Ono što mene posebno raduje, privode se kraju radovi na izgradnji deonice autoputa Preljina – Požega, do kraja godine biće završen deo od Preljine do Pakovraća, što će znatno rasteretiti saobraćaj u Čačku, jer svi oni koji idu ka Crnoj Gori i Bosni, više neće morati da prolaze kroz Čačak. Takođe, radi se i veliki broj regionalnih i lokalnih seoskih puteva, što u mnogome olakšava život ljudima na selu, ali i omogućava veći broj turističkih poseta selima, koja su bila zaboravljena. Ja ću navesti samo jedan pozitivan primer, a to je izgradnja puta prema jednom od najlepših vidikovaca u Srbiji na vrhu Kablara, čije su fotografije preplavile internet i koji je naprosto otkriven pre samo godinu, dve dana i postao turistički bum tokom pandemije kada su ljudi bežali u prirodu. Tu su i ulaganja u Ovčar banju, malu srpsku Svetu Goru, čime će biti zaokružena turistička ponuda ovoga kraja. Dakle, sve su to investicije koje popravljaju kvalitet života i doprinose boljem standardu, jer više sredstava u investicije i infrastrukturu, je najbolja ekonomska mera, za stimulisanje privrednog rasta. I za kraj, budući da su sve svetske finansijske institucije, poput MMF i Svetske banke, pozitivno ocenile rast BDP, i ekonomski oporavak Srbije, kao jedan od najboljih u Evropi, i da podižu prognoze za Srbiju, odnosno projekcije rasta BDP na 6,5% a Vlada Srbije na osnovu tekućih ekonomskih dešavanja, smatra da će ove godine realni rast iznositi čak 7%. Ja očekujem da to ne budu samo brojke koje građani slušaju, već da će one omogućiti podizanje plata i penzija, naravno u zadatim okvirima, odnosno da će država preduzeti mere za poboljšanje standarda i podizanja nivoa kvaliteta života u Srbiji. Sagledavajući budžet iz svih uglova, iz svih aspekata, možemo reći da je on u datim uslovima odlično isplaniran, da je realan i da je razvojni. Zato će poslanička grupa SDPS podržati ovaj predlog i pozivamo i ostale kolege da učine isto. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Nenad Filipović.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, s obzirom da je 2020. i 2021. godina, to su bile godine pandemije, ujedno i godine neizvesnosti, u mnogim sferama našeg društva, a naročito u finansijskom smislu, mi nismo ni mogli da znamo kako će se epidemiološke mere i koja jačina tih epidemioloških mera, donesena i kakve će ona posledice imati na celokupno društvo i normalno je da u jednoj takvoj atmosferi imamo ispred Narodne skupštine, jedan ovakav dokument, koji ćemo usvajati, a to je rebalans budžeta. Dakle, mi smo ovde imali aprila meseca prvi rebalans budžeta, koji je Narodna skupština usvojila, imala poverenje u Vladu, u ministarstvo i samog ministra, da će mere koje donose da daju dobre rezultate, što se iz ove perspektive sada mnogo jasnije vidi. Nadamo se da će do kraja godine javni dug biti oko 58,2%. Zadržavanje javnog duga ispod 60% BDP, tj. ispod nivoa mastrihta, je ono što možemo reći da je važan rezultat u ovoj godini, u godini u kojoj je Vlada dala ogroman novac za suzbijanje ove zdravstvene krize, ako se setimo samo da i prošle godine, i ove godine, to bilo nekih 8 milijardi evra, onda vidimo da je to zaista izuzetan rezultat i da će poslanička grupa zbog toga i onoga što ću u narednom periodu reći i glasati za ovaj rebalans budžeta. Ovakvi pozitivni rezultati nisu posledica trenutnog rada, već jednog sistematskog kontinuiranog rada, i Vlada i Ministarstva finansija, ako vidimo da u poslednjih 4 godine, imamo suficit u budžetu, onda možemo sa sigurnošću reći da izbalansirani, dobro izbalansirani budžeti koji su bili pre zdravstvene krize, su i doprineli da danas imamo ovakve pozitivne rezultate. Ovaj rebalans budžeta je projektovan sa fiskalnim deficitom od 4,9% BDP, tj. nekih 304,5 milijardi dinara, u odnosu na aprilski deficit mi ovde imamo pad, smanjenje deficita sa 6,7% na 4,9% BDP. Ako bolje malo pogledamo ovaj izveštaj onda ćemo videti da neka 3,5% deficita BDP, u stvari predstavljaju neke vanredne mere, koje su usmerene na suzbijanje ove zdravstvene krize, tako da je realni deficit oko 1,4% BDP, i upravo zbog toga mogu da kažem da je to jedna dobra osnova za budžet za 2022. godinu i mogu se složiti da će i javni dug u 2022. godini, biti ispod 60% BDP. Uvek kada govorimo o rebalansu, bez obzira i pre nego da sagledate ono što će se njime predložiti uvek imamo dosta kritika, kritičara, ja bih rekao i kritizera onih koji traže dlaku u jajetu i koji će uvek reći koliki su to prihodi u ovom rebalansu manji, jer apriori rashodi su ili toliki ili uvećani i koliko to Vlada traži sada novca da se zaduži kako bi pod navodnicima, preživela kraj ove godine. Međutim, ako pogledamo prihode mi možemo videti da su prihodi izuzetno visoki, to su prihodi povećani za 132 milijarde dinara. Naravno da usled velike neizvesnosti oko razvoja epidemiološke situacije i rizika da se ona može preliti na usporavanje privrednih aktivnosti, Vlada je bila u ovoj slučaju veoma oprezna. Pored toga mnogi podaci koji su bili upotrebljeni za prvi rebalans budžeta oni su bili ili nevidljivi ili nisu bili pouzdani, tako da je došlo do ovakvih razlika. Naravno da oni koji traže dlaku u jajetu, oni će uvek reći da su ovo velike greške, ali ja postavljam pitanje šta bi bilo kada bi danas na dnevnom redu bio rebalans sa prihodima koji su negativni, tek tada bismo onda imali jedan veliki kritički osvrt svih njih. Međutim, mislim da u ovom vremenu i sada i pred nama Vlada treba da bude i veoma oprezna, veoma hrabra i mislim da zahvaljujući hrabrosti koju pokazala u prethodnim godinama došli smo do ovakvo izuzetnih rezultata. Najvažniji faktori koji su doveli do ove izmene prvo to je stopa realnog rasta BDP-a, od 6% na 7%. Ako se setite mnogi nisu verovali u ono vreme kada se govorio od 6% da će biti sada već niko ne postavlja pitanje da li će biti 7%, možda i više od 7% BDP-a. Povoljnija kretanja na tržištu rada, dakle veće plate i veći broj uposlenih podsetio bih vas da su tada mnogi mislili da će ove godine biti velikih otpuštanja to se nije desilo i naravno pozitivan uticaj programa ekonomskih mera na ličnu potrošnju koja je zaista i povećana. Što se tiče samih rashoda predloženi rebalans budžeta, kad pogledamo same cifre vidimo da je rashod povećan na 25 milijardi dinara, ali ako malo bolje sagledamo situaciju mi vidimo da baš nije tako. S obzirom da imamo uvećanje kapitalnih investicija ili kapitalnih rashoda od 27 milijardi dinara, znači od 362 na 389 milijardi, a to je 7,4% uvećanje koja se ulažu u putnu infrastrukturi u zdravstvo, onda vidimo samo da ta osnova jednostavno rashod smanjuje tako da rashod nije baš onako kako brojke kažu. Ako pogledamo da imamo i povećanje rashoda od 25 milijardi dinara, a to su razne intervencije vezane za zdravstvenu krizu, prevenciju ublažavanja posledica nastalu usled ove pandemije. Znači od 76 na 100%, odnosno na 100 milijardi dinara to je 32% uvećanje, onda nam je potpuno jasno o kakvom rashodu ovog budžeta i govorimo. Što se tiče samih subvencija one su ostale na istom nivou od 212 milijardi dinara, ali u samoj strukturi je došlo do nekih promena i ja bih o tome par rečenica da kažem. Pre svega, dobro je da su subvencije u poljoprivredi povećane za 1,9 milijardu dinara. Mi u JS smatramo da je i poljoprivreda ona grana koja nam daje veliku stabilnost i to se moglo videti upravo u ovim godinama, u ovoj i prethodnoj godini kada je bila pandemija, kada su se svi odjednom setili i sela i poljoprivrede. Mi smatramo da mnogo veće subvencije treba ići na poljoprivredu, a ulaganje u poljoprivredu i nije bacanje para, već se ne vraćaju i direktno i indirektno. Direktno se već zna kako se vraćaju, a indirektno vraćanje možemo samo naslutiti, samo na primeru kroz migracije stanovništva koji će se sigurno smanjivati i kroz povećanje nataliteta koje siguran, smanjenje nezaposlenosti itd. Zato mi očekujemo da u narednoj godini budžet, znači za 2021. godinu budžet poljoprivede bude oko 5%, a možda i veći, upravo zbog toga što imamo sad imamo velike turbulencije na svetskom tržištu i oko nafte, i oko gasa, a takođe i đubrivo koje je poskupelo 100%, pa i više. To znači da Vlada mnogo više treba da se posveti poljoprivrednom proizvođaču da ne bismo imali tu nekih. Što se tiče tugovanja koje ministarstvo o ima prema poljoprivrednim proizvođačima u vidu mera direktnih podsticaja iz prethodnih godina očekujemo da će to takođe ući u budžetu za 2022. godinu, da ćemo to ove godine rešiti. Dobro je da su subvencije za drumski saobraćaj povećane i to 36% u vrednosti od 11,1 milijardu dinara i to su tzv. produktivna ulaganja. Vlada je nastavila da ulaže u putnu infrastrukturu, u železničku infrastrukturu i mislimo da je to dobro ulagati u autoputeve, koridore, itd. S obzorom da dolazim sa juga Srbije, predložio bih da se malo više ulaže na Jugu Srbije u putnu infrastrukturu. Više puta sam ovde govorio o određenim putevima, regionalnih puteva, i ovog puta ću pomenuti regionalni put Leskovac – Vučje, koji je proglašen za jedan od tri najoštećenija puteva i nadamo se da će u narednoj godini to biti završeno, naročito ako znamo da oko tog puta gravitira negde 30.000, pa i više ljudi, i njihov višedecenijski problem bi time bio rešen. Što se tiče sektora zdravstva, povećanje u odnosu na rebalans budžeta u aprilu je evidentno i to u vidu rekonstrukcije opremanja Kliničkog centra Srbije, kao i izgradnja opremanja Kovid bolnice i rekonstrukcija zdravstvenih centara, kao i fabrika vakcine, kojoj se očekuje završetak iduće godine. Svi se moramo složiti da su to opravdani kapitalni izdaci. Takođe, sve što je Vlada uradila u ovom kovid vremenu i za same zdravstvene radnike, od povećanja plate i blagog povećanja upošljenih je bilo pravovremeno i adekvatno, jer su zdravstveni radnici, u suštini, najviše podneli teret u ovoj pandemiji. Ovom prilikom moram da spomenem sistem obrazovanja, tj. školstva, koji takođe podnosi veliki teret u ovoj pandemiji. Možda on nije direktno viđen, ali sigurno postoji. Mi u Jedinstvenoj Srbiji smatramo da ulaganje u prosvetu je ulaganje u sopstvenu budućnost. Ovom prilikom pozvao bih predstavnike Vlade da razmisle oko toga da se što više ulaže u obrazovanje. Podsetio bih samo na jednu stvar, a to je da prosvetni radnici imaju platu koja je ispod republičkog proseka. Ponovio bih još jednom, ulaganje u obrazovanje je ulaganje u sopstvenu budućnost. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Akoš Ujhelji. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsedniče, predsedništvo, gospodine ministre sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, kao što je kolega narodni poslanik, Zoltan Pek, ispred poslaničke grupe Savez vojvođanskih Mađara u svom izlaganju, kao ovlašćeni predstavnik već naglasio, poslanici i poslaničke grupe SVM će podržati drugi rebalans budžeta Republike Srbije za 2021. godinu, zbog više razloga. Naime, njegovim usvajanjem obezbediće se dalje ubrzanje privredne aktivnosti, čuvanje radnih mesta i održavanje ukupne makroekonomske stabilnosti. Pokazatelji ekonomske aktivnosti bili su iznad očekivanja još od druge polovine 2020. godine, zahvaljujući čemu je Srbija postigla predkrizni nivo ekonomske aktivnosti već u prvom tromesečju ove godine, pre većine evropskih zemalja i jedno tromesečje ranije od naših očekivanja. U drugom tromesečju ove godine nivo BDP-a, nalazilo se na oko 3% iznad predkriznog nivoa. Rast BDP-a je u prvoj polovini godine prema proceni Republičkog zavoda za statistiku iznosio je 7,6%. Snažan … je vođen oporavkom u uslužnim sektorima koji su prošle godine najviše bili pogođeni krizom, kao i rastom industrije i građevinarstva. Posmatrano s rashodne strane, rast je vodila domaća tražnja, tj. investicije i potrošnja. Drugim rebalansom budžeta Republike Srbije za 2021. godinu, predviđeni su ukupni budžetski prihodi u iznosu od 1.488 milijardi dinara, što je za 150 milijardi dinara više u odnosu na iznose predviđene budžetom, a ukupni budžetski rashodi su predviđeni u iznosu od 1.765 milijardi dinara. Ono što treba da podvučemo jeste da je ukupan fiskalni deficit smanjen sa 381.000.000.000 na 304.000.000.000 dinara. Kada govorimo o deficitu moramo da kažemo da su i pored realizacije trećeg paketa pomoći od oko 4,5% BDP-a, fiskalna kretanja u šest meseci ove godine povoljnija od očekivanja zbog bolje realizacije prihoda zahvaljujući bržem oporavku ekonomske aktivnosti. Učešće deficita opšte države u BDP iznosi oko 4,9%, što je za 2% manje nego što je bilo predviđeno prethodnim rebalansom, a javni dug države na kraju juna iznosio je 55% BDP, što znači da Vlada Republike Srbije ispunjava kriterijume iz mastrikta. Na nivou godine očekuje se rast BDP od 7%, koji će biti vođen u najvećoj meri domaćom tražnjom. Takvom kretanju ključno bi trebalo da doprinesu nastavak realizacije infrastrukturnih projekata i pravovremen i adekvatan odgovor nosilaca ekonomske politike u Srbiji i po tom osnovu obezbeđeni povoljni uslovi finansiranja i očuvani proizvodni kapaciteti i radna mesta. Pored toga, rast izvozne ponude, uz normalizaciju globalnih ekonomskih tokova, usled nastavka vakcinacije i očekivani oporavak eksterne tražnje, doprineće i dvocifrenom rastu izvoza i popravljanju spoljnotrgovinskog deficita. Isti faktori, kao i očekivano dodatno ubrzanje realizacije infrastrukturnih projekata po osnovu novih planiranih projekata, kao što su metro, izgradnja i modernizacija železnice, autoputevi i brze saobraćajnice, komunalna infrastruktura itd. Paket ekonomskih mera realizovan tokom 2021. godine direktno utiče na povećanje likvidnosti privrednih subjekata i olakšanje poslovanja posebno onih sektora koji su i dalje pod nešto jačim uticajem pandemije, poput turizma, putničkog saobraćaja, dok se kroz davanja stanovništvu podstiče domaća tražnja i na taj način indirektno utiče na ekonomsku aktivnost. Paralelno sa ekonomskim merama, ublažavanje restriktivnih zdravstvenih mera rezultiralo je i dinamičnim oporavkom pojedinih delatnosti uslužnog sektora koji su najviše pogođeni pandemijom. Polazeći od kretanja u međunarodnom okruženju, kao i povoljnih tekućih trendova domaće ekonomske aktivnosti od očekivanih i uzimajući u obzir efekte donetih mera za podršku privredi i stanovništvu, projekcija BDP za 2021. godinu revidirana je na više sa 6% na 7%. Priliv kapitala u Srbiju ostao je relativno visok, što je doprinelo rastu deviznih rezervi zemlje i jačanju otpornosti na eksterne rizike. Tome je u najvećoj meri doprineo priliv stranih direktnih investicija koji je u prvih šest meseci iznosio 1,8 milijardi evra i za oko 21% bio je viši nego u istom periodu prethodne godine. Priliv po osnovu portfolio investicija iznosio je blizu 800 miliona evra i rezultat je, pre svega, uspešne emisije evroobveznica na međunarodnom finansijskom tržištu. Uključivanje dinarskih državnih obveznica u renomirani indeks Dži Pi Morgensa krajem juna, koji je rezultat dugogodišnjeg predanog rada Narodne banke Srbije i Vlade Republike Srbije, doprineće širenju baze stranih investitora koji ulažu u dinarske devizne obveznice. Poštovani narodni poslanici, poštovani ministre, kada govorimo o fiskalnom deficitu, želim da ponovim ono što sam vam već rekao nekoliko puta. Naime, u članu 2. Zakona o rebalansu ste naveli da potrebna sredstva za finansiranje budžetskog deficita planirate obezbediti iz zajmova domaćih i međunarodnih komercijalnih i multilateralnih finansijskih institucija i inostranih vlada kroz emitovanje državnih hartija. Svi mi znamo da građani naše zemlje trenutno mogu kupovati državne papire na veoma komplikovan i skup način. Naš predlog je da pojednostavite kupovinu državnih obveznica kroz Trezor, sa minimalnim troškovima i bez naknade za vođenje namenskih tekućih računa i bez poreza našim građanima, koji su spremni da finansiraju javni dug naše države. Naime, ako je većina javnog duga u rukama naših građana, onda to obezbeđuje stabilnije finansijsko tržište i za vreme ekstremnih događaja, kao što je i pandemija, a pored toga, minimizira se mogućnost napada inostranih spekulanta na dinar. Sa druge strane, mišljenja smo da je bolje platiti kamatu našim državljanima koji veruju u našu politiku i kupuju državne papire i koji su spremni da finansiraju naš javni dug i koji će ih potrošiti u zemlji, nego inostranim spekulantima. Susedne zemlje inače već praktikuju takve načine kupovine državnih papira. Kada govorimo o efektima fiskalne politike, smatram da treba da govorimo i o efektima monetarne politike. Za razliku od pojedinih centralnih banaka u regionu, Narodna banka Srbije nastavila je da vodi podsticajnu monetarnu politiku i da bude ravnopravni partner Vladi Republike Srbije u pružanju podrške privredi i građanima u uslovima očuvane relativne stabilnosti deviznog kursa. Tokom prvog polugodišta 2021. godine visina referentne kamatne stope zadržana je na nepromenjenom nivou od 1%, koliko iznosi od decembra 2020. godine. To je najniži nivo referentne kamatne stope u režimu ciljne inflacije i za 1,25 procentnih poena niži nivo nego pre pandemije. To je doprinelo tome da je Vlada Republike Srbije mogla da formira kredite sa garantnom šemom, kod kojih je kamatna stopa bila ispod tržišnih i na takav način je uspela da spasi privredu Republike Srbije. Pored toga, ne smemo zaboraviti ni to da bez moratorijuma na otplatu kredita ne bismo mogli da sačuvamo finansijsko stanje privrede i stanovništva u ovoj kondiciji u kojoj se trenutno nalaze. Zbog toga posebno pozdravljam odluku NBS o moratorijumima na kredite, koja je doneta u cilju očuvanja stabilnosti finansijskog sistema. Učešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima ukazuje na to da je zahvaljujući pravovremenim i adekvatnim merama NBS i Vlade, usmerenim na ublažavanje negativnih efekata pandemije na privredu i stanovništvo, kvalitet aktive banaka očuvan i dodatno ojačan. Stepen dinarizacije meren učešćem dinarskih plasmana u ukupnim plasmanima banaka privredi i stanovništvu u prvoj polovini 2021. godine povećan je za 1,3 procentna poena i krajem juna je iznosio 38,6%, što je najviši nivo do sada. Rast stepena dinarizacije prvenstveno je rezultat većeg dinarskog kreditiranja privrede. Inflacija u Srbiji bila je osmu godinu zaredom pod kontrolom. Narodna banka Srbije je nastavila, uprkos brojnim potresima iz međunarodnog okruženja, da ispunjava svoj osnovni cilj – obezbeđenje niske i stabilne inflacija. Inflaciona očekivanja finansijskog sektora i privrede i za godinu i dve unapred bila su već duži period niska i relativno stabilna, što je istovremeno bila potvrda većeg kredibiliteta monetarne politike. Donoseći odluku da ne menja visinu referentne kamatne stope, Izvršni odbor NBS je isticao da su rezultati domaće privrede povoljniji od očekivanih i u uslovima globalno pogoršane epidemiološke situacije početkom godine. Naša poslanička grupa pozdravlja takav stav NBS. Kolege narodni poslanici, želim da naglasim da ćemo glasati za rebalans budžeta, jer pored toga što predviđa dodatna sredstva za kapitalne projekte, ukupno 234 miliona dinara, omogućava i realizaciju kapitalnih projekata koji su za nas od posebnog značaja. Za poljoprivrednike je jako važno i izgradnja dva natputnjaka kod Ipsilon kraka, jer bi u suprotnom morali voziti više kilometara traktorom kako bi došli do svoje njive. Međutim, kod Mejkuta je završen, a počeli su radovi i na nadvožnjaku Pačira preko Ipsilon kraka. Izgradnjom pomenutom natuptnjaka, povećava se bezbednost učesnika u saobraćaju. Vršiće se rekonstrukcija i modernizacija železničke pruge između Subotice i Segedina. Radi se o važnom projektu, pošto se njegovom realizacijom skraćuje zadržavanje na graničnim prelazima i razvija prekogranična saradnja. Na kraju, još jednom da kažem, glasaćemo za rebalans, jer Vlada Republike Srbije ulaže napore za očuvanje javnog zdravlja i bezbednosti, pomaži privredi u cilju očuvanja likvidnosti i ublažavanju pada zaposlenosti, odnosno očuvanja životnog standarda i likvidnosti stanovništva i dalje posvećuje posebnu pažnju kapitalnim ulaganjima. Hvala na pažnji.
Hvala. Reč ima Jelena Mihailović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Mali, kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, kao i u svom izlaganju kad smo diskutovali o rebalansu budžeta za 2021. godinu pre nekoliko meseci, i danas ću u svom učešću u diskusiji veći akcenat staviti na budžetska davanja za kulturu, jer kao umetnik ne želim, niti mogu da govorim o detaljima o kojima su finansijski stručnjaci već govorili, dali su svoje mišljenje na ovaj rebalans, koje je pozitivno. Ministar je sam u svom uvodnom izlaganju veoma iscrpno predstavio izmene Zakona o budžetu, ali su i kolege narodni poslanici pre mene izneli važne stavke izmene ovog zakona. U vremenima u kojima epidemija pored zdravstvenih ostavlja i ekonomske posledice na globalnom nivou, predloženi novi rebalans je prevashodno razvojnog karaktera, jer je u odnosu na prethodni rebalans u ovom opredeljeno 388,9 milijardi dinara za kapitalne investicije, čija bi realizacija posledično trebala da doprinese rastu BDP. Ovaj rebalans predviđa povećane prihode za oko milijardu i 100 miliona evra i relativno malo povećanje rashoda od oko 200 miliona evra, što je i razlog smanjenja fiskalnog deficita od 900 miliona evra, a što sve zajedno predstavlja dobru osnovu za potrebnu dalju stabilizaciju u narednom periodu. Želim da istaknem da sam primetila da su davanja iz budžeta republičkom Fondu za penzijsko-invalidsko osiguranje smanjena i time budžet rasterećen za oko 33 milijarde dinara. Dakle, sa 141 milijarde na 108 milijardi dinara za penzioni fond, zahvaljujući boljoj naplati doprinosa. S ovim u vezi, nije zgoreg da ponovim predlog koji sam već jednom navela u svom izlaganju na temu Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju pre nekoliko meseci, a koji se direktno tiče stabilnosti penzija i njihovog potencijalnog rasta u budućnosti. Ukoliko bi država uspela da realizuje ideju i projekat Đerdap 3, koji postoji već nekoliko decenija i određeni procenat vlasničke strukture dodeli republičkom penzionom fondu, uz trenutnu krizu koja se tiče energenata i potražnje za njima, koja će se u budućnosti sigurno replicirati, električna energija a posebno zeleni kilovati će biti tretirani kao suvo zlato, uz godišnji promet od 1,8 otprilike milijardi evra koje bi Đerdap 3 mogao da ostvari, značajno bi se smanjila davanja iz budžeta ka penzionom fondu, penzije bi bile stabilne i obezbedio bi se njihov kontinuiran rast, a u isto vreme bi se na svojevrstan način realizovala i delimična privatizacija energetskog sektora koja se od nas očekuje od strane međunarodnih organizacija. U skladu sa rečenim, budžet države bi bio znatno rasterećen i sredstva iz budžeta bi mogla da se usmere ka drugim sektorima kojima bi ovakva sredstva bila neophodna, što da ne, i ka kulturi, umetnosti i obrazovanju. Kao socijalista po svom uverenju, smatram da privatizaciju žila kucavica jednog društva kao što su energetika, zdravstvo, obrazovanje, odbrana, ne bi trebalo privatizovati, te sam u navedenom predlogu videla određeni kompromis koji bi potencijalno mogao biti dobar potez za našu državu, a i sigurnost za naše penzionere, jer bi se na taj način izbegle aktivnosti na finansijskim tržištima sa sredstvima penzionog fonda, što se već pokazalo da u periodima krize može biti izuzetno riskantno. Kada govorimo o predloženom rebalansu, izuzetno su važna opredeljena davanja za zdravstvo, izgradnju kovid bolnica, fabrike vakcina, pomoć privrednim subjektima i povećanje broja novih radnih mesta, ulaganje u infrastrukturu, puteve, koji će u jednom trenutku povezati sve krajeve naše zemlje i omogućiti brz transport roba i usluga. Naravno, kada je u kući hladno, svi u porodici vuku jorgan na svoju stranu, pa najbolje prođu oni koji su jači i oni koji zauzmu prvo mesto u sredini. Kao umetniku i pripadniku kulturne scene, dozvolićete mi da, slikovito rečeno, povučem bar u ovoj diskusiji ćošak jorgana na moju stranu i stranu kulture, jer svoje mesto i glas u Narodnoj skupštini moram da iskoristim i ponovo istaknem važnost kulture, njenog opstanka, oporavka u doba pandemije, ali i razvoja i napretka u budućnosti. Činjenica da su davanja za kulturu za koju decimalu ovim rebalansom uvećana me ohrabruje i pravi je momenat koji želim da iskoristim i da apelujem na ministra finansija i predstavnike Vlade da u predstojećem budžetu naprave prostora u kom bi kultura dobila povećanje sredstava, koje bi dovelo naše davanje u kulturu po glavi stanovnika bar na nivo davanja zemalja u regionu, kao što su Severna Makedonija, Crna Gora, Rumunija, zašto da ne, Hrvatska, Mađarska i Slovenija, a koje sve redom izdvajaju više po glavi stanovnika za kulturu nego mi u ovom specifičnom trenutku. Svi znamo koliko smo knjiga za vreme karantinskih dana pročitali, filmova odgledali, odslušali ploča i odgledali koncerata, koliko smo virtuelnih izložbi ispratili i na taj način obojili neizvesne dane čekajući vakcine i povratak u pređašnje stanje, normalan život. Za to vreme umetnici su stvarali, iako za to nisu dobijali honorare i zarade, a ustanove kulture su osmišljavale kreativne pristupe, koristeći sve raspoložive tehnološke resurse da zadrže konzumente kulturnih i umetničkih sadržaja, do povratka u normalu. Zato je važan svaki paket pomoći koji država opredeli kako ka oporavku kulture, tako i svakom drugom sektoru. I ovaj rebalans predviđa sredstva za prevenciju i ublažavanje posledica nastalih usled Kovida - 19 u sektoru kulture u iznosu od 305 miliona 994 hiljade dinara, što iznosi negde oko 2,6 miliona evra. Nepravedno je da poredimo ovaj iznos sa iznosima koje su opredelili Ujedinjeno Kraljevstvo kroz fond za oporavak kulture u iznosu od 1,57 milijardi funti ili 2,5 milijarde evra koje je opredelila jedna bogata Nemačka, koja smatra da je takav paket bio neophodan i da je najveći posle Drugog svetskog rata. Ono što moramo kroz analizu primetiti je da je nemački BDP po glavi stanovnika sedam puta veći od našeg, a nemačka pomoć opredeljena kulturi u vreme kovida po glavi stanovnika čak 80 puta veća. Nemački BDP je 63 puta veći od našeg, a pomoć sektoru kulture čak 960 puta veći. Sve ovo možemo iskoristiti kao dobru smernicu u smislu opredeljenja koje ćemo imati kad se radi o odnosu prema kulturi. Ova razlika u računici je na neki način razlika našeg odnosa prema kulturi. Lična bojazan koju ja imam je da će u jednom ključnom momentu u budućnosti kada se bude lomila odluka o našem statusu u okviru međunarodnih organizacija i eventualnom prijemu u EU, kosovsko pitanje biti važno, ali će možda i važniji biti skrining kulturnog i duhovnog nivoa nas kao naroda i društva u celini, a ne samo intelektualne elite. Ne smemo mi, potomci Nemanjića, Obilića, Petrovića, i mi koji smo se rodili na prostoru prve evropske civilizacije, dozvoliti da tuđa materijalna bogatstva određuju trasu našeg kulturnog razvitka i opstanka. Mi moramo biti ti koji će čuvati svako svoju crkvu, manastir, arheološko nalazište, ulagati u muzejsku građu, savremeno stvaralaštvo i kreativne umove, stvarati svoju a svetsku priču i dičiti se poreklom koje nosimo. Možda bi vid pomoći sektoru kulture u budžetu za 2022. godinu, a u fazi oporavka od krize izazvane kovidom, mogao biti i kreiranje dva kruga konkursa Ministarstva kulture u godini koja dolazi, kako bi što više stvaralaca došlo do određenih sredstava, a da se u isto vreme probudi scena i animiraju stvaraoci na povratak u aktivno kreiranje. Zbog činjenice da je budžet za 2022. godinu skoro kompletiran, smatram da je poslednji momenat da se Ministarstvo finansija i celokupna Vlada suštinski i urgentno posveti iznalaženju modusa za povećanje budžeta za kulturu za 2022. godinu i posle dužeg vremena načini odlučan rez u tretmanu kulturnog stvaralaštva i pozicioniranju kulture na mesto koje joj u svakom civilizovanom društvu pripada, jer imam utisak da kultura u raspodeli budžeta uvek dođe pretposlednja ili zadnja u redu i prilično simbolično dobije onoliko koliko preostane posle raspodele sredstava na, po mnogima, značajnije sektore u društvu i skoro uvek sa prefiksom da će i kultura doći do većih sredstava u budžetu i to kad se sve krize, bilo da su na političkom, ekonomskom ili zdravstvenom planu, razreše. Nažalost, nekako mi se čini da bar za mog života do sada skoro da nijedan period, kraći ili duži, nije bio bremenit raznim krizama a život teče i ono što se vremenski izgubi u kulturnom razvoju je, nažalost, nenadoknadivo. Nadam se da će glas mene i mojih kolega biti uvažen i da će se pravovremenom reakcijom, kako Ministarstva finansija tako i Vlade, doći do eventualne korekcije za davanje u kulturu predstojećem budžetu za 2022. godinu, jer sam sigurna da fakte i nade koje sam iznela deli kako sa kulturnim poslanicima tako i sa celim narodom i Ministarstvo kulture i informisanja, na čelu sa više nego agilnom gospođom Majom Gojković. Uvaženi ministre, nadam se i verujem da će ogroman i nesumnjiv ekonomski uspeh koji ste apostrofirali na početku vašeg uvodnog izlaganja u predstojećem budžetu osetiti i sektor kulture i to znatno značajnije, nego što je to ovim rebalansom obuhvaćeno, kako bi se kulturni sektor ponovo pokrenuo, oživeo i razvijao posle paralize u koju ga je velikim delom dovela i ova kovid kriza. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Ana Čarapić.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Poštovani ministre, poštovani građani Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, iz svega što smo imali priliku da čujemo tokom današnje rasprave sasvim je jasno da je tema Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini jako važna, kako za građane i privredu, tako i za čitavu državu. Dakle, danas raspravljamo o rebalansu budžeta za 2021. godinu. Zli jezici će svakako sada reći kako mi nismo dobro planirali fiskalne prihode i fiskalne rashode i da smo zbog toga u aprilu mesecu ove godine imali prvi rebalans budžeta, a sada u oktobru mesecu i drugi. To zapravo nije tačno. Kao prvo, svi smo svesni da je prethodna godina bila jako teška i nestabilna, kako na globalnom nivou, tako i na nivou čitave naše države, i to zbog kriza koja je izazvana Kovidom-19, krize koja još uvek traje i ne znamo kada će se završiti. Drugo, rebalans budžeta je rezultat povoljnijih kretanja na svim nivoima, rezultat je boljeg rezultata, a ne nepovoljnijih kretanja i gorih rezultata, kao što je to bio slučaj do 2012. godine kada su našom državom upravljali neki neodgovorni političari. Mislim da svi mi treba da se ponosimo sopstvenim izborom. Izabrali smo odgovorno državno rukovodstvo koje je u prethodnih devet godina odlično vodilo i unutrašnju i spoljnu politiku zahvaljujući kojoj mi danas ne samo da imamo bolje rezultate od očekivanih, već svakog dana smo svedoci koliko se naša zemlja menja i razvija. Samo prošle nedelju obeležilo je niz događaja koji potvrđuju koliko je Srbija danas uspešnija i naprednija u odnosu na pre devet, deset ili dvadeset godina. Kao prvo, MMF je revidirao projekcije privrednog rasta za Srbiju sa prvobitnih 5% na 6,5%. Vlada Republike Srbije kaže da ćemo godinu završiti sa privrednim rastom od 7%. To je upravo jedna od polaznih pretpostavki za izradu rebalansa budžeta za 2021. godinu. Dakle, danas nas MMF i Svetska banka hvale, hvale napredak Srbije. Setimo se samo 2012. godine kada je misija MMF i Svetske banke napustila Srbiju bez obavljenog posla, pri čemu je prethodno nekoliko programa propalo i to zbog, naravno, neodgovorne politike prethodne vlasti. Kada je reč o međunarodnim kreditnim rejting agencijama 2012. godine Srbija je u potpunosti izgubila poverenje kod međunarodnih kreditnih rejting agencija, a danas te iste agencije ocenjuju Srbiju pozitivnim ocenama. Mi smo na korak od investicionog kreditnog rejtinga. Takođe, prošlu nedelju obeležio je početak realizacije jako važnog infrastrukturnog projekta i to modernizacija i rekonstrukcije železničke pruge, dakle deonica Subotica – Horgoš, granica sa Mađarskom. Tim povodom su se susrela dva lidera, tj. predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić i mađarski premijer Viktor Orban. Takođe, prošle nedelje je potpisan ugovor u Valjevu sa nemačkim investitorom koji će uložiti značajna sredstva u ovom delu Srbije, gde će posao dobiti preko 1.000 ljudi. Takođe, prošle nedelje je počeo sa radom novi rudnik bakra i zlata u Boru koji će omogućiti još veće povećanje prosečnih zarada zaposlenih u ovom delu Srbije. Tu je i pozitivan izveštaj Evropske komisije koja hvali napredak Srbije i koja preporučuje otvaranje još dva klastera koji će ubrzati naš put ka EU. Dakle, ovde sam govorila samo o događajima koji su obeležili prethodnu nedelju. Nema dana da državno rukovodstvo ne uradi nešto dobro za građane, ne uradi nešto dobro za privredu, ne uradi nešto dobro za čitavu državu uprkos svim pritiscima koji nam dolaze iz spoljnog okruženja, uprkos napadima od strane dela opozicije koji su upućeni porodici predsednika Republike. Kada je reč o rebalansu budžeta za 2021. godinu o kome danas raspravljamo, ono što mogu da kažem je da smo mi zahvaljujući ekonomskom paketu mera u vrednosti od preko osam milijardi evra uspeli da sačuvamo sva radna mesta, uspeli smo da ubrzamo privrednu aktivnost, a pritom smo održali, odnosno očuvali makro ekonomsku stabilnost. Zahvaljujući merama, odnosno odgovornoj politici Vlade mi ćemo godinu završiti sa najvećim privrednim rastom u Evropi, ali i sa budžetskim deficitom koji će biti manji od očekivanog. Za ovu godinu prvobitno je planiran, dakle, budžetski deficit od 6,9%. Zbog dobrih rezultata mi ćemo godinu završiti sa deficitom od 4,9%, i to zbog bolje naplate svih poreskih prihoda za čak 183 milijarde dinara. Pre svega, imamo bolju naplatu poreza na dodatu vrednost, imamo bolju naplatu poreza na dohodak građana zbog veće zaposlenosti, imamo bolju naplatu poreza na dobit pravnih lica zbog uspešnijeg poslovanja naših privrednih subjekata, imamo veće prihode po osnovu carina, veće prihode po osnovu akciza od očekivanih. Iz tih razloga Vlada Republike Srbije je u četvrtak prošle nedelje usvojila rebalans budžeta koji predviđa povećanje ulaganja u kapitalne investicije, i to sa prvobitnih 7,2% na rekordnih 7,8% bruto domaćih proizvoda. Rebalansom budžeta za 2021. godinu, o kome danas raspravljamo, opredeljena su sredstva za početak izgradnje beogradskog metroa, zatim opredeljena su sredstva za izgradnju fabrike za proizvodnju vakcina, zatim sredstva za završetak radova na rekonstrukciji Kliničkog centra Srbije, zatim opredeljena su sredstva za izgradnju fabrika za prečišćavanje otpadnih voda i za kanalizaciju u čak 70 jedinica lokalnih samouprava. Tu su i sredstva za početak izgradnje dunavske magistrale na potezu o Požarevca do Golupca, zatim sredstva za Moravski koridor, itd. Rebalansom budžeta za 2021. godinu opredeljena su sredstva za isplatu jednokratne novčane pomoći građanima Srbije od 20 evra, a 20 evra svim punoletnim građanima koji su se prijavili za ovu vrstu pomoći biće isplaćeno u decembru ove godine. Ono što je važno, mi ćemo uspeti da realizujemo sve infrastrukturne projekte, pri čemu ćemo sačuvati makro ekonomsku stabilnost i završićemo godinu sa javnim dugom ispod nivoa mastrikta, dakle sa javnim dugom od 58,2%, i to u uslovima kada mnoge razvijene zemlje kako u svetu, tako i u Evropi imaju trocifrene stope javnog duga. Ono što mogu da primetim je da je struktura naše privrede jako dobra. Mi imamo proizvodne kapacitete koji su izvozno orjentisani i zahvaljujući tome uspeli smo da ostvarimo rast neto izvoza, ali smo takođe uspeli da prepolovimo deficit tekućeg računa platnog bilansa. Inače, naš deficit tekućeg računa platnog bilansa u potpunosti je pokriven prilivom stranih direktnih investicija i Srbija je apsolutni rekorder kada je u pitanju priliv stranog novca. Srbija uglavnom uvozi repromaterijal, uvozimo mašine, uvozimo opremu, a to je još jedan dokaz koliko se u našu zemlju danas investira. Kada čujete članove Vlade, kada čujete predstavnike MMF i Svetske banke, kada čujete koliko je Srbija danas napredovala sasvim je jasno zašto je meta svakodnevnih napada porodica predsednika Republike, kao i sam predsednik i to od političara koji zapravo nemaju politiku. Sigurna sam da Aleksandar Vučić bez obzira na sve napade nikada neće odustati od svoje borbe za jaču, bolju, snažniju i moderniju Srbiju, kao ni članovi SNS. Dakle, nastavićemo da se borimo i u buduće za bolje rezultate. Nastavićemo da radimo i da gradimo, a Poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu podržaće rebalans budžeta za 2021. godinu. Hvala.
Hvala gospođo Čarapić. Reč ima Milija Miletić.
Zahvaljujem se dr Orliću. Uvaženi ministre, poštovane kolege, građani Srbije, ja sam Milija Miletić. Dolazim iz Svrljiga. To je najlepša opština u Srbiji koja se nalazi kod grada Niša, a to je najlepši grad u Srbiji. Inače, ovde u Skupštini predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku. Izabran sam sa liste Aleksandar Vučić – Za našu decu. Mislim, kao i do sada, uvaženi ministre, ja ću iz srca vama reći, da ste vi jedan izvrsni poznavalac finansijskih prilika, da vodite ministarstvo na najbolji način, a to se sada pokazuje i dokazuje. Vi, naša Vlada i naš predsednik Srbije i svi mi koji smo tu radimo maksimalno u interesu svih građana. Uvek sam govorio i govoriću i u narednom periodu za probleme naših sela, naših poljoprivrednika, za probleme u našim malim sredinama, i na jugoistoku Srbije i u ostalim delovima Srbije, ali sada možemo reći samo pohvalne stvari, zato što sada ovaj rebalans budžeta daje mogućnost da se pomogne, kao prvo, svakom građaninu naše Srbije u ovoj teškoj situaciji, da se pomogne svakom onom čoveku kome je to potrebno. Siguran sam da ćemo kroz ovaj rebalans budžeta obezbediti nekoliko stvari koje su bitne do kraja godine. Jedna od tih stvari jeste da se nastavi maksimalna podrška našem zdravstvu. Naši zdravstveni radnici koji su stvarno najopterećeniji sada, njima dajemo maksimalnu podršku, jer sada se bore za svaki ljudski život. Ovde sa ovog mesta još jednom pozivam sve naše ljude, mlade i one starije koji se nisu vakcinisali, da se vakcinišu, jer je to jedina mogućnost, jedini spas. Na taj način ćemo stvarno zaštiti svakog pojedinca, da li je on u Svrljigu, Beloj Palanci, da li u nekom drugom delu Srbije. Jeste vakcinacija nešto na čemu svi moramo potencirati i to će jedino dati rezultata. Što se tiče zdravstva u Srbiji, zdravstvo radi maksimalno dobro, ljudi su stvarno svi na najvećem stepenu angažovanja i to je velika potreba trenutno za nas. Ostale stvari, ostala ministarstva i sve ono što sada ovde kod nas u Srbiji funkcioniše, za sve njih mogu da dam čistu desetku. Mislim da je naša Vlada i sve ono što se radi pokazalo rezultate, fiskalna stabilnost i sve ono što je bitno, jer od toga sve počinje. Šta drugo, nego reći da moramo nastaviti ovakvim intenzitetom da radimo, da se gradi, da se grade i autoputevi, da se grade fabrike, da se grade novi domovi zdravlja, sve ono što je potrebno da se radi u svakom delu naše zemlje Srbije. Opštine, kao što je opština Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han i veliki broj takvih opština na jugoistoku Srbije, i tamo se radi, s tim što bismo mi tamo morali da stavimo veći akcenat, da tamo moramo obezbediti veće mogućnosti, a s druge strane da se tamo obezbede veća sredstva za svakog onog koji želi tamo da ostane u nekom selu, u mom Svrljigu, da li u Beloj Palanci ili u nekoj drugoj opštini, mlad čovek koji želi da ostane u tom selu, da stvara porodicu, tim ljudima moramo dati veće mogućnosti, a ta mogućnost u prvom delu mora biti finansijska. Mislim da u tom delu moramo dati veću pažnju. Još nešto, svi mi koji živimo na takvim područjima, najvećim delom se živi od poljoprivrede i sami smo svedoci da bez poljoprivrede nema ni razvoja privrede, nema ni razvoja naše zemlje. U tom delu moramo malo više staviti apostrof, baš zbog toga što veliki broj tih naših poljoprivrednih proizvođača, tih naših seljaka koji žive u tim našim područjima stvarno se mnogo muče. Oni su čuvali, oni su hranili, oni su branili zemlju. Zato moramo iznaći mogućnost da do kraja godine ono što nije isplaćeno da se tim ljudima isplate subvencije, da se u 2022. godini iznađe mogućnost da se povećaju subvencije za područja koja su sa otežanim uslovima života, da se obezbede veća sredstva za svaku onu mladu osobu koja živi na selu, koji tamo rađaju decu, koji tamo žele da stvaraju porodice, da oni imaju za sebe veće naknade i, normalno, to će sigurno dati rezultata. Još jednom, uvaženi ministre, podržavam vas i kao čovek, jer stvarno ste odličan stručnjak, imate rezultata, tako nastavite da radite i ova naša zemlja će ići napred. Kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke, kao čovek koji podržava i Vladu i našeg predsednika, ja ću svim srcem podržati ovaj rebalans budžeta i očekujem da će tako biti i sa našim kolegama iz Skupštine.
Zahvaljujem i gospodinu Miletiću. Reč ima Snežana Paunović.
Zahvaljujem, potpredsedniče, uvažene kolege i poštovani građani Srbije. Ministre Mali, vi nekako izazivate krajnosti, ovi koji vas kritikuju umeju da budu brutalni, a ovi koji vas hvale takođe da preteraju, pa mi koji kasnije dođemo na red budemo u problemu da nađemo sredinu. Rebalans budžeta Republike Srbije za 2021. godinu drugi put po redu, imali smo ovu situaciju i prošle godine, rezultat je ekonomskog napretka naše države u ovoj budžetskoj godini i važno je da imamo sredstva za dodatna ulaganja, u pre svega najznačajnije sektore društva. Izuzetno teška 2020. godina zbog pandemije Kovida 19 negde je potpuno poremetila na svetskom nivou sve razvojne trendove i tu je, čini mi se, Srbija ostala u najboljoj poziciji u odnosu na ono što smo mogli da vidimo ili što ćemo tek gledati kada je u pitanju svetska scena. Suštinski napredak, po meni, u ovoj fiskalnoj godini je smanjenje budžetskog deficita. Vi ste ga najavljivali, nisu vam svim verovali. Kroz ovaj rebalans se to verifikuje i to sa ključnom konstatacijom, zaista moram naglasiti, na početku pre svega ove diskusije. Ali, ako samo uporedimo ekonomsku statistiku za ove dve godine, jasno je da je Srbija veoma sigurnim koracima krenula ka ostvarenju svojih, pre svega, ranije planiranih razvojnih ciljeva, a to je brži privredni rast kroz direktne strane investicije i strateške infrastrukturne projekte, posebno u oblasti saobraćaja i energetike. Istovremeno, ovaj rebalans vodi stabilizaciji javnih finansija koje su prethodne dve godine morale da se prilagođavaju ovoj sto puta pomenutoj novonastaloj situaciji izazvanoj pandemijom korona virusa. Otuda i ta dinamičnost, pre svega u planiranju budžeta. Otuda i dva rebalansa u ovoj godini. Ta brzina prilagođavanja novonastaloj situaciji i preusmeravanja velikog dela budžetskih sredstava u zaštitu zdravlja i života stanovništva od ove opake planetarne bolesti potvrđuje, čini mi se, najvažniju činjenicu, a to je dobra ekonomska politika države kojom je obezbeđen i veći rast BDP-a od planiranog za ovu godinu. Planirani rast je bio 6%, a ostvariće se čak 7% rasta BDP-a, što zaista suštinski dokazuje da se prosto vodila jedna odgovorna fiskalna politika, ali i da su makroekonomske mere Vlade dovele do ovog natprosečnog rezultata, koliko god to sada zvučalo možda preterano. Možda bi mogli da kažemo da se tek u ovoj godini zapravo vidi kvalitet i rezultat prošlogodišnje ekonomske i socijalne politike i da tek sada imamo otprilike definiciju svega toga šta je zapravo pozitivni efekat odluke Vlade da svojim paketima mera pre svega utiče na drastično umanjenje onih negativnih efekata Kovida i za privredu, ali i za stanovništvo. U ovoj godini se vidi pre svega efekat mera podrške privredi, od samostalnih trgovinskih radnji, pa sve do velikih preduzeća, jer mi se čini da su prosto oživeli, da ne kažem ono što su bile crne slutnje - preživeli apsolutno svi. Kod prošlogodišnjih rebalansa, a rekla sam da ih je takođe bilo dva, sećamo se tih različitih reakcija na mere Vlade, ali je sada sa ovim rebalansom jasno da su naši makroekonomski stratezi ipak dobro isplanirali te ekonomske trendove i zato smo i bili negde uspešniji u vreme Kovida od mnogih snažnijih i većih država i u regionu i u svetu. Ovaj oktobarski rebalans predviđa smanjenje budžetskog deficita za oko 900 milijardi, ako se ne varam, mada ne volim da govorim o ciframa. Tu ste neprikosnoveni i prosto rizikujem da budem ispravljena, kao kolega Vujić. Najviše sredstava usmerava se u realizaciju kapitalnih investicija u oblasti saobraćaja i zdravstva i upravo su te kapitalne investicije one na kojima se upošljava najpre veliki broj ljudi i privrednih subjekata najrazličitijih profila i jedan od najvažnijih poreskih prihoda i faktora ubrzanog privrednog razvoja. Za nas je važno i to što upravo u 2020. godini, godini akutnog Kovida, Srbija nije stala. Započeti su ili čak završeni mnogi kapitalni projekti kako u oblasti zdravstva, što je podiglo kapacitet našeg zdravstvenog sistema za suprotstavljanje Kovidu, tako i u oblasti putne i železničke infrastrukture, kao i u sektoru energetike, rekla bih u ovom momentu ne najmanje važan, da ne kažem najvažnijem. Uprkos Kovidu, završena je kapitalna investicija Srbije u oblasti energetike, to je gasovod u dužini od 403 kilometra koji je deo turskog toka i koji je omogućio Srbiji da se pozicionira kao zemlja gasnog tranzita, što je posle proizvođača najbolja pozicija. Koliko je ova investicija od kapitalnog značaja potvrđuje se danas kada je počela ta postkovid svetska energetska kriza, koja je izazvala pre svega skok cena nafti i gasa i kada mnogo bogatije države prosto nisu obezbedile sigurno snabdevanje. Veoma je važno i što je stavljeno u funkciju skladište gasa u Banatskom Dvoru, što je omogućilo pre svega da napravimo rezerve gasa po nižoj ceni, što nam sada omogućava dobar nivo energetske stabilnosti. Na ove energetske projekte neki su prethodnih godina takođe imali primedbe, ali evo vreme daje odgovor da su svakako bile neopravdane. Gasna pozicija Srbije je bolja i to danas niko ne treba i ne može da dovede u pitanje. Ovaj projekat potvrđuje i to da Srbija vodi dobru energetsku politiku koja nam omogućava i energetsku stabilnost i energetsku bezbednost koja je važna. I još jedna prednost Srbije jeste to što imamo uporište u različitim energetskim izvorima, dobro je da se i dalje radi na afirmaciji zelenih izvora energije, kao i na projektima modernizacije naših rudnika uglja i termoelektrana, kojima su neophodni, pre svega ekološki standardi. Znamo da je ta energetska tranzicija dug proces i da ne smemo zapostaviti ozelenjavanje, proizvodnju uglja i proizvodnja struje iz ovog izvora, ali na dobrom smo putu. Pohvalila bih i to što se sa ovim rebalansom povećavaju sredstva za održavanje državnih puteva, za podršku u razvoju preduzetništva, za podsticaj u poljoprivredi i mere ruralnog razvoja, kao i za zelene politike, pre svega za podsticaj reciklaže i ponovnog korišćenja otpada. Moja koleginica, Jelena Mihajlović je govorila i o sredstvima izdvojenim za kulturu, ja ne bi bila ja, ako ne bih u susret budžetu za 2022. godinu podsetila da ste obećali da ćete iz godine u godinu povećavati sredstva koja će biti opredeljena za kulturu. Tako da verujem da ćemo 2022. godine doći makar do 1,5% ukupnog iznosa budžetu. Znam da je izazov, ali ja verujem u vaša obećanja, ispostavilo se da uvek ispoštujete ono što kažete. Drugi razdeo sa povećanjem sredstava jeste Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, gde se rebalansom opredeljuje preko 237 milijardi, što je otprilike za 65 milijardi više od budžetom opredeljenih sredstava i tu su u pitanju kapitalne investicije čija realizacija će u ovoj, ali i narednim godinama biti jedan od glavnih pokretača razvoja. Čuli smo već, kolege su govorile o tome koji su to infrastrukturalni projekti, a i vi sami na Odboru za finansije i danas u svom uvodnom izlaganju. Ono što ću istaći na kraju, možda ne kao najveće zadovoljstvo, jeste što posle nekoliko budžetskih ciklusa, kada je Vlada dobijala kritike od Fiskalnog saveta, ovoga puta je izostalo i to. Dobili smo pozitivnu ocenu, imali smo možda neku opasku koja se tiče transparentnosti, ali nju bi pre svela na neshvatanje momenta da nisu sve informacije baš za deljenje. O tome smo kolega Arsić i ja razgovarala, čak i kad je bio Odbor za privredu. Dakle, Fiskalni savet čijim ste kritikama bili često izloženi opravdano ili neopravdano, kako god, ovoga puta je morao da da pozitivnu ocenu sa manje kritičkog osvrta. Kolege pre mene su rekle da ćemo svakako podržati Predlog rebalansa budžeta. Mislim da niste imali tu dilemu ni kada ste došli, pre svega zato što kada je rebalans ovog tipa u kome ne moramo da objašnjavamo da nam novca fali, nego da imamo na pretek, onda je podrška najmanje što poslanici mogu da pruže Vladi Republike Srbije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima prof. dr Vladimir Marinković.
Hvala, potpredsedniče Orliću. Poštovani ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj rebalans budžeta za 2021. godinu dovoljno govori o tome kakvi su bili ekonomski uspesi i kakvi su ekonomski rezultati Republike Srbije, ne samo u ovoj godini, nego predstavljaju jedan skup rezultata koji se odnosi na 2020. godinu koja je krizna godina, godina koja je bila obeležena žestokom pandemijskom krizom, koja je posle prelivena na globalni nivo i pojedinačni nivo nacionalnih država, gde je većina država u svetu zabeležila ogroman pad, kako bi se to ekonomski reklo, privrednog rasta. Neke zemlje u našem okruženju su zabeležile čak padove od po 15% BDP, zemlje kao što je Austrija je zabeležila istorijski loš rezultat po pitanju stope nezaposlenosti koji je prevazišao u jednom trenutku 2020. godine, 20%. Za sve to vreme Srbija je uspela zahvaljujući jednoj promišljenoj ekonomskoj politici i strategiji i vas gospodine ministre, ali naravno uz palicu predsednika Republike Aleksandra Vučića da donese optimalne i dobre mere koje će imati, ne samo kratkoročni, nego koliko možemo da vidimo i dugoročni efekat, a on se ogleda u tome što će naša zemlja očigledno ove godine, na kraju ove godine biti šampion u rastu BDP. Kada uporedimo 2020. i 2021. godinu, kada izračunamo taj nivo privrednog rasta, Srbija je definitivno, Srbija će biti zemlja sa najvećim privrednim rastom u Evropi. To nije samo pitanje cifre, to nije pitanje da li će biti 7%, da li će biti 7,2%. Mi smatramo da će biti negde oko 7,5%. To jeste istorijski nivo kada je u pitanju rast BDP, to treba napomenuti, ali nešto što je još važnije od toga odnosi se na unapređenje privrednog ambijenta i ukupne ekonomske klime u našoj zemlji i na unošenje jedne velike doze optimizma po pitanju novih investicija, otvaranja novih radnih mesta. To može da se vidi na terenu, to možemo da vidimo svakodnevno da se u Srbiji gotovo svaki dan otvaraju nove fabrike u različitim delovima naše zemlje, otvaraju se nova radna mesta, otvaraju se novi tehnološki naučni parkovi. Naša zemlja napreduje po pitanju inovacija, uvođenja novih tehnologija, napreduje po pitanju nauke, naučnih dostignuća, istraživanja i naravno postajemo jedan svojevrsni ekonomski hab koji je vrlo interesantan za sve svetske meridijane i za kompanije koje dolaze u Srbiju iz svih zemalja na svetu. Dakle, bez pravila i bez postavljanja pitanja o tome odakle dolaze i to smo na kraju krajeva i potvrdili kroz mnogobrojne međunarodne aktivnosti, kroz mnogobrojne aktivnosti našeg predsednika Republike, gospodina Aleksandra Vučića na međunarodnom planu, koji je uspeo da za jedno vrlo kratko vreme napravi i stvori za našu zemlju nove partnere, da obnovi savezništva i da obnovi tradicionalna partnerstva sa mnogim zemljama. Tako da je još jedan potvrda takve promišljene i mudre spoljne politike, filigranski odmerene i Samit nesvrstanih zemalja koji je na šezdesetogodišnjicu osnivanja održan ovde u Beogradu, gde je bila prilika i prilika koju smo definitivno iskoristili da obnovimo i ekonomske odnose sa mnogim zemljama Afrike, Azije, Latinske Amerike, da obnovimo politička savezništva, ali da ta politička savezništva usmerimo na ono što jeste dobrobit i blagostanje naših građana, na nove investicije, na jačanje trgovinske razmene i na jednostavno jednu sasvim novu političku doktrinu koju je uveo naš predsednik, a to je odbrana vitalnih i nacionalnih interesa. Mogu slobodno da kažem da je uticaj na ovih sedam, sedam i po posto rasta BDP nešto što predstavlja, u stvari taj rezultat predstavlja najveći vid patriotizma u jednoj zemlji. Danas, u 21. veku u ovom globalizovanom svetu, u jednoj velikoj krizi u kojoj se svet nalazi, jedna mala zemlja koja je do juče bila vrlo siromašna, koja čak i prirodne resurse koje je imala, ljudske resurse koje je imala, nije umela i naravno političke elite nisu ni želele da iskoriste te resurse na pravi način, niti ih je to interesovalo, počinje da se modernizuje i počinje da stvara jednu ekonomski jaku, snažnu državu koja definitivno postaje jedina suverena država u ovom delu Evrope i držav au kojoj njen predsednik i lider može da donosi suverene odluke koje su u najboljem mogućem interesu njenih građana, a to jeste Srbija. To se pokazalo mnogo puta koliko je taj u stvari ekonomski razvoj, ekonomski napredak značajan za celokupni razvoj društva, za celokupni razvoj zemlje i za naše geopolitičke pozicioniranje. Prethodni govornici su na jedan sjajan način govorili o ključnim aspektima i parametrima koji se tiču ovog rebalansa budžeta u odnosu na uticaj na smanjenje fiskalnog deficita, o javnom dugu, o Mastrihtu, o našim obavezama koje imamo prema međunarodnim organizacijama i ekonomskim projekcijama. Govoriću malo o uticaju ovog rebalansa budžeta i našeg ekonomskog napretka na geopolitiku naše zemlje, na sve ono što predstavlja izazov i što će predstavljati izazov za našu zemlju, a što se možda golim okom i ovako u svakodnevnom životu i ne vidi, nečemu čemu je i naša Vlada i naš predsednik izložen gotovo svakodnevno, a tiče se geopolitičkog pozicioniranja naše zemlje, odbrane naših vitalnih nacionalnih interesa, odbrane i borbe za Republiku Srpsku, za naš narod, srpski narod koji živi u regionu i za odbranu njegovih interesa i njegovog opstanka u zemljama gde on živi, gde egzistira i gde funkcioniše. Ono što bih posebno napomenuo i gde je Vlada Republike Srbije, gde je naša država uradila puno po pitanju same nacionalne bezbednosti i ekonomske bezbednosti, dakle, privredne bezbednosti, to je polje energetike. Ja ću samo napomenuti jednu činjenicu, recimo, da je u samo nekoliko dana u SAD galon prirodnog gasa poskupeo sa 1,5 na 3,35 dolara. Možete zamisliti kakav bi skok, kakve bi turbulencije na tržištu izazvalo to da cena gasa u Srbiji ili, ne daj bože, nafte ili naftnih derivata poraste samo u nekoliko dana za 100 ili 150%, koliko bi to pomerilo tržišna kretanja i koliko bi poremetilo sve ono što smo planirali po pitanju privrednog rasta, privlačenje investicija i ono po čemu smo mi poznati, ne samo u Evropi, nego i u celom svetu, a to je da smo stabilna država, država u kojoj možete kada dođete da investirate, da projektujete kakva će biti njena fiskalna politika, kakvi će biti porezi i možete to da projektujete na jedan srednjoročan i dugoročan period. Naravno da vi kao jedan dobar znalac, ja sam više puta govorio ovde u parlamentu da smatram da jeste jedan od najboljih ministara finansija u celoj Evropi, ste dobro projektovali i definisali politiku stabilnosti kao nešto što opredeljuje našu ekonomsku politiku i zato mi imamo toliku količinu investicija, zato se u Srbiju sliva 62% ukupnih investicija u zemlje zapadnog Balkana, zbog toga što ovde kada investitori dođu, da li iz Japana, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Kine, iz bilo koje države, znaju unapred, za godinu dve ili tri, kakva će biti poreska stopa, da se to neće menjati samo zbog toga što neko nema dovoljno znanja ili ima neku trenutnu političku ili dnevnopolitičku potrebu, već da se država vodi, posebno njena ekonomija, na jedan strateški, taktički, veoma promišljen način i tu smo mi u stvari zaslužili taj epitet jedne sigurne zone za investiranje, zbog toga što kada investirate u Srbiju, znate da vam je investicija sigurna i znate da to ne može da poremeti nikakav politički, posebno unutrašnji uticaj. Mi smo obezbedili energente. Mi smo obezbedili vrlo korektne cene energenata, počevši od električne energije, gasa, naftnih derivata. Nismo dozvolili da zbog toga što imamo dosta velikih zaliha, pogotovo kada je u pitanju gas, to naravno ima najviše veze sa privredom, zbog toga što mnoge kompanije, mnogi proizvodni pogoni, u stvari zavise od toga kakvo će biti snabdevanje gasa i kakva će cena gasa biti. Tu se radi o jednoj strateškoj politici i o tome da se na vreme razmišljalo da može da dođe do jedne ovakve krize, gde se danas hvataju za glavu u jednoj Nemačkoj, u Francuskoj, u Italiji, kada divljaju cene gasa i kada oni koji su želeli da investiraju u nove pogone, u nova radna mesta sada moraju da se povlače ili moraju da povlače mnoge svoje planove i investicije, a samim tim i da to negativno utiče i na bruto domaći proizvod i na razvoj tih zemalja. Srbija i građani Srbije, kako je to predsednik Aleksandar Vučić lepo rekao, ne treba da brinu oko toga, ne treba da brinu domaćinstva oko toga, ne treba privreda da brine oko toga. Zato je danas Srbija možda i jedina zemlja u Evropi u kojoj gotovo svake nedelje imate nekog novog investitora, svake nedelje dolazi neko novi da otvori neki novi pogon, novu fabriku, zainteresovan je da gradi u Srbiji. Mi imamo porast građevinske industrije gotovo za 100% na godišnjem nivou. Vrlo se lako to vidi i zaključi, kada pogledate broj građevinskih dozvola i uporedite ga sa prethodnim periodom i sa prethodnim godinama, jasno vam je da građevinska industrija, infrastruktura, putna industrija, jednostavno imaju taj kvantni skok koji je potreban i koji u stvari kreira radna mesta. Mi smo jedna od retkih zemalja u Evropi koja je uspela da dovede ekonomiju do te situacije da ne bude drastičnog rasta nezaposlenosti. Štaviše, nama je potrebna radna snaga. S obzirom da smo i zaustavili taj "brain drain", zaustavili smo odliv mladih i obrazovanih ljudi u druge zemlje, posebno u zemlje Evropske unije, ja se bojim da će u narednom periodu, u narednih nekoliko godina, mi apsolutno već sada nemamo problem sa tim da može da se nađe posao u Srbiji, adekvatan posao, u skladu sa stručnom spremom i kvalifikacijama, bojim se da ćemo doći u situaciju da nećemo imati radne snage. Zbog toga predsednik Aleksandar Vučić tako posvećeno radi na unapređenju demografskih karakteristika u zemlji i podsticanja rađanja, pronatalitetne politike koja je jako važna zbog toga što, naravno, ako nas bude više, imaćemo više i resursa, imaćemo više mogućnosti da obezbeđujemo dalju modernizaciju i rast i u narednom periodu. Dakle, mislim da je ključna stvar koja je pokazala koliko je važno da ljudi koji su znalci, ljudi koji znaju šta je država upravo upravljaju državom, radi se o energetici, gde smo otvorili jednu mogućnost, to je predstavljeno ovde u rebalansu budžeta, da se finansira i napravi interkonekcija gasna sa Bugarskom. Da bi to bilo bliže i da bih bolje pojasnio građanima Republike Srbije, radi se o tome da Srbija hoće da diverzifikuje svoje snabdevanje gasom. Ta interkonekcija ka Bugarskoj će dovesti do toga da imamo nove puteve snabdevanja gasa, dakle, dobijaćemo gas iz Grčke, radi se konkretno o američkom gasu, i otvaramo Srbiju kao jednu zemlju koja je u stvari poprište konkurencije, jedno ozbiljno tržište za koje će se boriti veliki svetski igrači, kada je u pitanju prodaja i snabdevanje energentima. Naravno, što ima više konkurencije, to će biti bolje za naše građana. Što ima više konkurencije, biće bolje za našu privredu, zato što će jednostavno cene biti povoljnije, cene će biti bolje i, naravno, sami proizvodi će biti jeftiniji. To će uticati generalno na cene proizvoda i na unapređenje životnog standarda građana Republike Srbije. Što se tiče ovog ekonomskog rasta i razvoja i ovog privrednog rasta od 7,5%, treba posebno napomenuti to da je u stvari to upravo izvor te suverenosti naše zemlje i to je izvor, to je ono o čemu je Vučić govorio 2014. godine, da samo na taj način, ako smo ekonomski osnaženi, ako smo vojno osnaženi, možemo da vodimo sopstvenu politiku i možemo samostalno da upravljamo svojom zemljom. Želim da napomenem da je ova zemlja i da je naš predsednik bio u proteklih nekoliko godina izložen ogromnim pritiscima pojedinih stranih zemalja, stranih centara moći. Nažalost, u proteklih nekoliko meseci vidimo da se ta kampanja nastavlja ovde i na unutrašnjem planu, da su te akcije koordinisane, i to samo iz jednog prostog razloga - što ne mogu da manipulišu Vučićem, što ne mogu da mu narede i da mu kažu koji će ministar da bude za koji resor u Vladi Republike Srbije, već se te odluke donose u Srbiji, donose se u našim institucijama i, na kraju krajeva, donose ih građani i donosi ih narod Republike Srbije. Podsetiću građane koliko je bilo pritisaka kada su dolazili Kinezi da investiraju ovde, na njihov tzv. maligni uticaj, na njihove investicije. Sada mi imamo negde oko šest milijardi evra projekata zajedničkih sa kompanijama iz NR Kine, koje zapošljavaju više desetina hiljada ljudi u našoj zemlji. Kada je u pitanju Ruska Federacija, koliko je bilo pritisaka da se uvedu sankcije Ruskoj Federaciji, da se usaglasi i upodobi spoljna politika naše zemlje sa spoljnom politikom Evropske unije. Vučić je rekao - ne, to nije interes našeg naroda, to nije interes naše zemlje, mi ćemo voditi računa o našem interesu i odupro se tom interesu. Zato što smo imali snage da se odupremo, zato što smo imali dovoljno novca da i sami pokrenemo neke projekte, ali i da privučemo neke druge kojima smo postali zanimljivi, zato što smo pokazali da sami možemo da se brinemo o sebi, a ne da tražimo od nekoga milostinju, kao što je to bilo u periodu između 2000. i 2012. godine, kada je naša ekonomija bila potpuno rasturena raznoraznim špekulantskim privatizacijama, pljačkama i svemu onome što je doprinelo da se unazadi naša zemlja na ekonomskom planu. Vašingtonski sporazum. Gospodine ministre, bili ste u Vašingtonu? Niste slučajno bili tamo kada je taj sporazum potpisivan. Da li neko misli da bi Vučić uspeo da se izbori, da se tačka 10. izbaci iz Vašingtonskog sporazuma, da nije imao toliku podršku građana, da nije imao dovoljno snage, ali i poverenja u svoju zemlju i u snagu svoje zemlje, da možemo da nastavimo dalje i da možemo da se odupremo tim pritiscima? Naravno, na kraju se vaša delegacija vratila sa jednim dobrim sporazumom. Konačno posle toliko godina delegacija naše zemlje se vraća sa dobrim sporazumom u našu zemlju koji će doprineti boljitku života građana naše zemlje i našeg naroda, novim investicijama, novim izvorima stabilnosti i naravno saradnji i novom poverenju između SAD i Srbije. Briselski sporazum. Iako naravno jedan deo ovih sporazuma, veliki deo što se tiče druge strane se ne ispunjava, mi smo pokazali da smo ozbiljna zemlja, da smo pouzdan partner i sve je to uticalo na to da mi možemo da se odupremo pritiscima i da možemo da se izborimo sa tim pritiscima. Na kraju da pomenem, i „Otvoreni Balkan“, kao jednu sjajnu inicijativu, kao jedan nastavak kontinuitet one njegove ideje iz 2016. godine, o carinskoj uniji, koja će definitivno doprineti tome da ova zemlja strateški može da napreduje sama. Naš jeste strateški spoljno-politički cilj EU, ali nas niko niti može da spreči da mi sarađujemo u okviru inicijative „Otvoreni Balkan“ sa Albanijom, Severnom Makedonijom i ko god hoće da se priključi tome kako bi mogli da razvijamo naše trgovinske i ekonomske odnose. Niko ne može da nas spreči da sarađujemo sa Višegradskom grupom, ja se čak lično kao poslanik i zalažem i ne krijem to da bi Srbija trebala da bude i deo Višegradske grupe, s obzirom da su to zemlje sa kojima Srbija nema nijedan politički problem, a ima puno, puno mogućnosti da ekonomski i na svaki drugi način sarađuje. To je ta Srbija od koje je Vučić napravio jednu zemlju koja je prihvatljiva za sve i za one na istoku i za one na zapadu, koja je, kada je trebalo oduprela se određenim pritiscima zarad blagostanja i zarad interesa sopstvenog naroda. To pokazuje šta je pravi lider, to pokazuje šta je jedna ozbiljna suverena država u ovo vreme u 21. veku, koji vodi jedan suvereni i ozbiljni lideri. Zato, naravno, po najnovijim istraživanju koje sam imao priliku juče da vidim, predsednik Aleksandar Vučić, kao ličnost i istorijsku podršku naših građana, 150 dana pred izbore, preko 70% kao ličnost ima po istraživanju Agencije „Faktor plus“. To dovoljno govori o tome na kom putu se nalazi Srbija, koliko je taj put dobar, pozitivan i koliko u stvari i političke i ekonomske i sve druge reforme će tek biti izvedene i koliko će Srbija napredovati zbog toga što ono što radi SNS i Aleksandar Vučić prepoznaje naš narod, vidi to na terenu, vidi to u svakodnevnom životu na kraju krajeva, vidi to u kući, vidi to na njegovom radnom mestu i na kraju vidi to u novčaniku kroz ovo povećanje zarada jednokratne pomoći. Ovi što se bune protiv ovih helikopter para, koji imaju naravno po nekoliko hiljada evra platu, naravno oni se i bune protiv toga, ali ne shvataju koliko je važno i koliko je za jednu državu značajno da napravi dobar ambijent i dobru klimu kada je u pitanju ekonomija, kada je u pitanju zapošljavanje i nove investicije. Mi ćemo nastaviti snažno da podržavamo ovakvu vrstu reformske politike koja beleži ogromne rezultate, niti drugog izbora imao, imamo izbor da se Srbija modernizuje, imamo izbor da sledimo politiku našeg predsednika Aleksandra Vučića, ta politika daje rezultate i mi ćemo naravno ovde u parlamentu nastaviti tu politiku da sledimo. Hvala.
Hvala. Reč ima Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ništa nije neuobičajeno da u oktobru ili u novembru mesecu imamo rebalans budžeta, dešava se to. Međutim, ovaj rebalans po mnogo čemu je drugačiji nego svi rebalansi kojima sam prisustvovao kada je bivši režim menjao svoje Zakone o budžetu. Znate zbog čega su ono menjali Zakon o budžetu ili donosili rebalans kako se zove? Pa, zato što su im planirani prihodi bili manji od ostvarenih, pa su manjak u državnoj kasi morali da nadoknađuju podizanjem novih kredita i novim zaduživanjem građana Republike Srbije. Sada imamo jedan sasvim drugačiji rebalans, sada imamo rebalans kada su prihodi koji su ostvareni veći od planiranih i da zbog toga iziskuje da se ti prihodi u skladu sa politikom koju sprovodi Vlada Republike Srbije, predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić preraspodele, ali velika je razlika između onih rebalansa budžeta i ovog današnjeg. Kao i svakom rebalansu budžeta, tako i ovom prethodi neki zakon o budžetu. Sećam se, gospodine ministre, kako je bivši režim napadao naš Zakon o budžetu, kako su nam tvrdili da su očekivani poreski prihodi i kretanja naše privrede nerealno visoki i da ne mogu da se ostvare. Ali, dobro, hajde da kažemo to je bilo novembra, decembra meseca 2020. godine. To su isto govorili i u aprilu 2021. godine. To su nam isto prebacivali i vama i nama koji smo hteli da glasamo. Tvrdili su da su prihodi prilično optimistični, da je trebalo da budu više konzervativni, da ne trebamo toliko da subvencionišemo privredu, da ne trebamo toliko da dajemo našim građanima, da je to bacanje para, za rad sticanja jeftinih političkih poena. Napadali su nas, i Fiskalni savet, napadala nas je ona Danica Popović, čini mi se, onaj plagijator, napadao nas je i Milojko Arsić. Oni su u stvari govorili ono što je od njih očekivao Dragan Đilas, Vuk Jeremić, bivši režim. Na svaki način su pokušavali da prikažu politiku Vlade Republike Srbije, politiku predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića ne uspešnom i ne odgovornom. Sada imamo situaciju da milijardu i skoro 800 miliona evra imamo više ostvarenih prihoda nego što je to bilo planirano, a više su ostvareni zato što smo pre svega bili konzervativni, nismo baš mogli toliko da predvidimo kakva će biti kretanja s obzirom da još uvek epidemija korona virusom traje i da ona učestvuje ne samo na naše privredne tokove nego na privredne tokove u svetu. Možemo da kažemo da smo mogli sebi taj luksuz da dozvolimo, jer preraspoređujemo više naplaćena sredstva, više nego što smo očekivali, ne trebaju nam novi krediti, ne trebaju nam nova zaduženja. To je važno da se istakne u ovom rebalansu budžeta. To je razlika između našeg rebalansa budžeta i rebalansa budžeta koji su donosili Tadić, Đilas i Jeremić, kod njih je uvek bilo novo zaduženje, kod njih privreda nije funkcionisala i zato smo imali takve rebalanse. Oni su, mogu da kažem, bili jako prisutni i 2008, 2009, 2010, 2011. godine, pa da kažem i 2012. godine, tada još niste bili ministar u Vladi. Kada smo pogledali naše javne finansije 30. juna 2012. godine. Znači, još uvek je bivši režim na vlasti, samo su izgubili predsedničke izbore i parlamentarne, ali još uvek vrše vlast. Ostvareno je 95% ukupno planiranog deficita, a samo 60% planiranih poreskih prihoda za period do 30. juna. Tako su oni vodili Srbiju. Što je najgore, oni sada pokušavaju barem da stvore neku medijsku sliku pred građanima Srbije da bi oni sada bolje vodili Srbiju nego mi. Oni koji su nas doveli u jednu jako tešku situaciju. Evo, sada je uvek prisutna tema među građanima, ja mogu da kažem dve, koje su i te kako vezane za naš budžet, recimo, inflacija. Evo, i juče je to bilo na sednici Odbora za finansije, kolika je inflacija u Republici Srbiji, pa kako je sve poskupelo, pa kako je za to kriv ministar, kako je za to kriva Vlada, kako je za to kriv predsednik. Pa, predlažu neke mere, kasnije ćemo malo o tome. Gospodine ministre, kažu jako visoka inflacija 5,7%. Ja se slažem nije mala, ali kakva je inflacija bila za vreme njihove vlasti. U 2008. godini, građani to treba da znaju, pogotovo ovi mlađi, bili su mnogo mali, pa nisu znali da se to dešava u Srbiji i kakvi su ovi dok su na vlasti. U 2008. godini inflacija na teritoriji Republike Srbije bila je 10,9% skoro dva puta više nego što je u 2021. godini. U 2009. godini 10,1%, u 2010. 8,6%, u 2011, to je ona rekordna godina, kako oni kažu po stranim direktnim investicijama, ja bih voleo ministre da nam konačno neko i objasni zašto prodaju jednog trgovinskog lanca, vodimo kao direktnu stranu investiciju? Koja je to metodologija? Ali, 2011. godine inflacija je bila 11% to je kad su imali najveće strane investicije. Evo, kako to izgleda od kada je SNS na vlasti. Godina 2012. i 2013. 7,8% i to su bile najveće naše inflatorne godine, 2014. godine 2,9%, to je godina u kojoj započinjemo reformu našeg privrednog sistema i sređujemo naše javne finansije, 2015. godine 1,9%, 2016. godine 1,2%, 2017. godine 3%, 2018. godine 2%, 2019. godine 1,7%, 2020. godine 1,6%. Kad bi sve ove godine, od kada je SNS na vlasti, ne računajući 2012. i 2013. godinu sabrao procente inflacije, bili bi manji nego bilo koja godina kada je na vlasti bio bivši režim i onda mi se pojavljuje neki Veselko, u nekoj TV emisiji, ne znam sad da li je Tadićev, Đilasov, Jeremićev, zaista ne znam, za mene su oni svi isto, svi su oni bivši režim, svi su potekli iz DS, to što sad imaju 16 stranaka, to je zato što jedan drugo očima ne mogu da vide, ali ako im se ukaže prilika da dođu na vlast, eto njih zajedno jedan drugom u krilu, verujte gospodine ministre, a neka veruju to i građani Republike Srbije. Kaže on, recimo, evo, sad je prisutna i tema oko energenata, cena derivata nafte, kaže ovako – da su cene derivata nafte neopravdano visoke zato što Republika Srbija ima neopravdano visoko akcizu na derivate nafte. To kaže čovek i najlakše je kad kažete – ej, ljudi gorivo vam je skupo, država mnogo uzima, otima od vas, zato je to gorivo skupo. Pa, gospodine ministre, i vi i ja znamo, da akcize otkad je SNS na derivate nafte nisu promenjene, isti su. Ništa nije promenjeno. To su njihove akcize, to su njihova zahvatanja. Čini mi se da su u cene goriva bile 2012. godine jako slične današnjim. Znači, to nije ništa neuobičajeno, ali ako smo imali u mnogo čemu iste perfomanse kako to da recimo 2009. godine, rast BDP-a u Srbiji bude minus 2,7%, kažu svetska ekonomska kriza. Evo, i nas je zadesila svetska ekonomska kriza izazvana pandemijom korona virusa, ali mi smo imali minus 0,9% za razliku od njihovih minus 2,7%. Godine 2010. 0,7% rast BDP-a, današnji rast je 7%. Deset puta bolje, a ekonomska kriza je još izraženija nego 2008. ili 2009. godine. Godine 2011. rast BDP-a je 11%, 2012. godine, to je godina još njihove vlasti bez obzira što se tada izbili, minus 0,7%. Tako to izgleda kada je bivši režim vladao. Kako to oni misle da ubede građane Republike Srbije da su bolji i da za njih treba da glasaju na izborima. E, sad, gospodine ministre, evo još jedan jako zanimljiv podatak svima je poznato, barem i ko se iole i malo bavi ekonomijom na teritoriji Republike Srbije da smo mi uvek imali veliki problem između uvoza i izvoza, odnosno da je naš uvoz bio višestruko veći od izvoza vaše privrede. Uvoz, recimo, 2011. godine iznosio je 14 milijardi i 250 miliona evra, a izvoz Republike Srbije 2019. godine iznosi 17 milijardi 536 miliona. Mi danas imamo veći izvoz, nego što su te lopuže u bivšem režimu imale uvoz. Ili, možda to nikome neće značiti puno, izvoz 2008. godine je bio 7 milijardi i 422 miliona. Godine 2020. 17 milijardi i 54 miliona. Oni koji znaju da računaju, makar i na digitronu, znaju da je izvoz danas dva puta veći, više od dva puta veći nego što je bio za vreme bivšeg režima, a da uvoz nije porastao ni blizu dva puta. To je novostvorena vrednost. Pa ne znam kako to oni misle da opravdaju, i kako misle da prikažu građanima da bi oni to vladali Srbijom bolje, nego što u ovom trenutku to radi aktuelna Vlada i aktuelni režim. Broj zaposlenih lica, pazite na početku, lopovsko tajkunskog bivšeg režima, 2008. godine, 2 miliona 821 hiljada i sedam stotina. Znate koliko je bilo na kraju? Hoćemo 2011. ili 2012. godinu, vrlo je sličan rezultat, dva miliona 228.300 građana. Razlika, 593 hiljade. Dakle, 593 hiljade građana Republike Srbije izgubilo je posao dok je vladao bivši režim. Pa gospodine ministre, hiljadu evra po glavi izgubljenog radnog mesta, toliko je Đilas zarađivao u tom periodu, malo više, 1200 evra po radnom mestu je postao bogatiji Đilas, za svako radno mesto koje je zatvoreno u Srbiji. A zaradio je 650 miliona evra, pa vi izračunajte koliko je ljudi izgubilo posao i on bi vladao Srbijom bolje sada, nego što to radi aktuelni režim. Danas, ajde 2020. godinu, znači 2012. godine je bilo dva miliona 228 hiljada, a 2020. godine, 2 miliona 894.800 imate zaposlenih na teritoriji Republike Srbije, što je više za nekih 73 hiljade nego 2008. godine, a 600 hiljada više nego 2012. godine. Ovo su tačni podaci i ne može niko da ih ospori. Onda ti, gospodine ministre, taj bivši režim, Đilasa, Tadića, Jeremića, kaže da mi ne znamo šta radimo, da mi ne umemo da vodimo državu. Pričaju o nekakvoj navodnoj diktaturi. Tu njihovu demokratiju, gospodine ministre, ja sam na svojoj koži osetio između dva kruga predsedničkih izbora. Držao sam Konferenciju za štampu, kada su me pred kamerama napali, fizički i mislite li da je to neka televizija prenela? Mislite da je to neki mediji objavio? Nije nijedan. Narodni poslanik napadnut, ne. O tome se nije govorilo. To je diktatura. Diktatura je ono što su sprovodili Tadić, Jeremić, Đilas. Njih niko ne napada, mogu da govore, mogu da se okupljaju, sad, druga je stvar što ne mogu da skupe ljude jer im niko više i ne veruje, ali to nisu obeležja diktature. Niko im nije kriv što je za vreme njihove vlasti 600.000 ljudi ostalo bez posla, što su zatvorene mnoge fabrike. Evo, samo još jedan podatak. Vidite kako to izgleda, recimo, srednji kurs dinara prema evru - 2008. godine je bio 81 dinar i 40 para, tu je već došlo do poremećaja. Godine 2009. je 94 dinara, 2010. je 103 dinara, 2011. je 102 dinara, 2012. godine 6. avgusta, kada je sadašnji guverner ušao u Narodnu banku, kurs dinara prema evru je bio 119,80. Na današnji dan je 117,60. Manji je nego za vreme njihove vlasti. Ovo je samo jedan mali deo razlike između nas i njih, jedan mali deo između njihovih dela i rezultata koje ima Srbija koju predvodi Aleksandar Vučić. Ali i to što sam sad spomenuo je više nego dovoljno da se ova lopovska družina, kako god da se zovu, koju god koaliciju da prave, lopovska družina iz DS koju su tad predvodili Boris Tadić, Đilas i Jeremić više nikad ne vrati na vlast. Onda imamo tu suludu situaciju da oni koji su opljačkali državu, Đilas posebno, pričaju o nekome, imaju pravo da kažu kako Poreska uprava treba da ispituje poslovanje, čak i sina predsednika Republike, samo govori o jednoj nemoći ali o nečemu još mnogo važnijem, a to je da ta ekipa da bi ponovo došla na vlast i ponovo krala od građana Republike Srbije ne bira sredstva, pa po cenu i fizičke likvidacije. Međutim, građani Srbije, sasvim sam siguran da su to odavno prepoznali, a da ta družina može samo u svojim snovima da sanja da će ponovo da upravlja Srbijom, ponovo da otima od Srbije, ponovo da krade i ponovo da bude bogatija. Još nešto, voleo bih da konačno i pravosudni i tužilački organi rade svoj posao. Jako željno mi iz Požarevca očekujemo i Đilasa i Jeremića u jednom naselju blizu Požarevca koji nam je ostavio knez Mihajlo Obrenović, a nije Ljubičevo.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi gospodine Arsiću, ako mi dozvolite par stvari samo da ponovim ili da obrazložim zbog građana Srbije, jer ste krenuli da pričate o par tema koje su veoma važne, pogotovo kada su kurs i inflacija u pitanju. Dakle, hajde da uporedimo taj način na koji je prethodna vlast reagovala na jednu po obimu i po svemu manju krizu 2008. i načinu na koji smo mi reagovali kada je izbila pandemija Korona virusa. Ovo je meni važno da svi građani Srbije razumeju. Dakle, jedan od najvažnijih faktora koji utiče na visinu inflacije je upravo kurs. Sad pogledajte njihovu politiku, malopre ste izneli precizne informacije. Dakle, od 2008. pa do avgusta 2012. godine kurs je porastao sa 81 na 119 dinara za evro. Zamislite samo, dakle, za samo četiri godine za 50% je porastao kurs, za toliko je oslabio dinar u odnosu na evro, za samo četiri godine. U isto vreme inflacija je bila dvocifrena. Sami ste rekli. Samo da građani Srbije razumeju, pa to je upravo bila ekonomska politika prethodnog režima. Dakle, Dragan Đilas, Vuk Jeremić, stavi pare na svoj račun i u svoj džep, a s druge strane vi kroz visoku stopu inflacije, kroz promenu kursa vi obesmišljavate svako povećanje plata i svako povećanje penzija i njihova politika i 2008. kada su dva puta povećali penzije i 2009. i 2010. kada su govorili o povećanju plata, o brizi koju imaju za građane Srbije, šta god da su povećali obesmislili su porastom inflacije, obesmislili su promenom kursa. U realnom iznosu građani Srbije imali su sve manje i manje i bili sve siromašniji. To mi je važno da napomenem i kada govorite o dvocifrenim stopama inflacije 2009, 2010, 2011. i 2012. godine, to su prosečne stope na nivou godine. Kada danas govorite o stopama inflacije, da, mi imamo veću stopu inflacije u avgustu i septembru mesecu, ali kada pogledate prosek i dalje je na ciljnom, targetiranom nivou Narodne banke, od oko 3% u proseku. Dakle, to je veoma važno da napomenem. Za građane Srbije, da znaju, po projekciji i procenama Međunarodnog monetarnog fonda i svih relevantnih institucija ovde se radi o privremenom porastu inflacije, dakle, ne onom koji je izazvan strukturnim neravnotežama kao 2008. do 2012. godine, nego porastu inflacije koji je izazvan zbog poremećaja, prevashodno na troškovnoj strani, dakle na proizvoljnoj strani zbog poremećaja u lancima snabdevanja, koji su izazvani prevashodno globalnom pandemijom korona virusa. Ono što je i predsednik, odnosno direktor, šef Misije Međunarodnog monetarnog fonda Jan Kejs rekao u petak i predsedniku Vučiću – mi očekujemo da će već u drugom kvartalu naredne godine da se stabilizuju i cene energenata, i generalno inflacija, jer će se ti lanci snabdevanja konsolidovati na pravi način. Dakle, to je veoma važno napomenuti, tu razliku. Njihova ekonomska politika da ne pusti kurs da raste, inflacija neka prži, što bi se reklo, građani sve siromašniji, zatvarane su tada fabrike, tada su 100.000 ljudi ostali bez posla. Pitajte samo privrednike, njihova glavna tema na kraju godine je bila – koliki će biti kurs, kolike će biti kursne razlike i kako će te kursne razlike da ubiju njihov bilans uspeha, odnosno ono za šta su radili tokom cele godine. Sada ti strahovi ne postoje. Ekonomska politika je stabilna, kurs i u doba najveće globalne ekonomske krize, izazvane pandemijom korone virusa nije se menjao, inflacija je, takođe, stabilna. Imamo sada kratkoročne poremećaje, ali ne na štetu građana Srbije, s druge strane, tu je država koja kroz programe pomoći podržava i privredu i građane. Dakle, ogromna razlika u ekonomskoj politici. Dakle, to prosto nije ni uporedivo. Drago mi je da ste pomenuli te ljude, jer su to sada veliki kritičari ove naše ekonomske politike, koja za rezultat ima nikada više stope rasta naše ekonomije, za rezultat ima nikada veće plate, sigurne i rastuće penzije, rekordnu zaposlenost, rekordni broj fabrika koje otvaramo, kilometre novih autoputeva, železnica, nove bolnice, nove vrtiće, dakle, borimo se za svako novo radno mesto, borimo se za živote, bolji standard naših građana Srbije, a ne kao što ste i sami rekli, kao neki Dragan Đilas koji je 619 miliona evra zaradio i strpao u svoje džepove tokom tih godina, od 2008. do 2012. godine, a građani trpeli i tu ogromnu inflaciju, i te ogromne skokove u kursu. Tako da, apsolutno sam samo hteo to da ponovim još jednom, pogodili ste u metu u smislu razlike u njihovoj politici i našoj, to je taj deo monetarne politike, a fiskalna se tek razlikuje, a o tome ne bih želeo mnogo da duljim, imaćemo prilike i o tome da govorimo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, uvažene koleginice i kolege, mi danas u ovom visokom Domu raspravljamo o rebalansu budžeta drugog u ovoj godini i svi ekonomski parametri pokazuju da je on opravdan, jer su ekonomije i radna mesta za vreme pandemije koja još uvek traje očuvana, da je privreda pokazala otpornost i nastavljamo sa daljim ekonomskim rezultatima. Dva najvažnija razloga koja opravdavaju ovaj predloženi rebalans su povećanje kapitalnih investicija sa 7,2% na 7,8%. U konkretnim brojkama to zapravo znači da će 478 milijardi dinara samo iz budžeta biti uloženo u kapitalne investicije i drugi razlog je povećanje životnog standarda građana. Sa zadovoljstvom moram da istaknem samo neke od kapitalnih investicija koje su predviđene ovim rebalansom budžeta, iako su to moje kolege i koleginice u današnjoj raspravi istakli. Dakle, nastavak izgradnje Moravskog koridora, izgradnja Dunavske magistrale i ostalih puteva koji će konačno, posle toliko vremena, umrežiti Srbiju, obilaznica oko Užica, Gornjeg Milanovca, Loznice, izgradnja odnosno rekonstrukcija devet domova zdravlja u Srbiji, u Grockoj, na Čukarici, u Rači, Somboru, Loznici i Medveđi. Prvi put u istoriji Srbije možemo da se pohvalimo sa činjenicom da će kanalizacija i fabrike za prečišćavanje voda biti izgrađene u 70 lokalnih samouprava i prvi put, posle toliko obećanja, konačno imamo realnu mogućnost da će u novembru sledeće godine početi izgradnja metroa u Beogradu. To je samo deo kapitalnih investicija predviđenih ovim rebalansom, koji nezaustavljivo menjaju sliku Srbije. Strane direktne investicije od početka godine do današnjeg dana bile su 2,4 milijarde evra. To je impozantna cifra ne samo za Srbiju, već za ceo region. Za prvih devet meseci budžet Srbije je bolji za 1,5 milijarde evra i to je zaista odlična vest za građane Srbije, iako je ova godina bila teška i izazovna, deficit će biti 4,9%, udeo javnog duga u BDP biće 58,2%, ukupan BDP do kraja godine biće 7,8%, uza najavljeno povećanje plata i penzija, po kojima će prosečna plata do kraja godine u Srbiji biti 620 evra, i sve su to rezultati koji ohrabruju i daju sigurnost građanima Srbije i koji ulivaju realnu nadu da će ekonomski projekat "Srbija 2025" zaista imati 900 evra prosečnu platu u Srbiji. Veoma je važno što ste istakli jutros prilikom obrazlaganja ovog rebalansa budžeta da su sve obaveze države Srbije, Vlade Srbije, i prema građanima i prema stranim investitorima i domaćim, naravno, bili ispunjeni u dan. To stvara jedno poverenje, jednu poslovnu klimu koja je neophodna za dalji razvoj ekonomije Srbije. Neverovatno zvuči da u ovom trenutku, pred kraj godine, mi imamo 300 milijardi dinara u budžetu, da je država potpuno likvidna i da su to sve zaista činjenice koje ukazuju da se ekonomija u Srbiji oporavila brže od očekivanog i da ćemo po stopi rasta biti u tri zemlje u Evropi. Sve su ovo realni pokazatelji koji na neki način ohrabruju građane Srbije da se ne plaše i predstojeće energetske krize od koje mnoge zemlje u svetu strahuju i pokazalo se, zaista, iako je taj projekat bio teško izvodljiv i skup, da je Južni tok bio odličan pogodak zašto se Srbija pridružila kada je u pitanju snabdevanje građana Srbije energentima. Po mom mišljenju, zbog toga su u narednom periodu važna tri prioriteta - ekonomska stabilnost, brži privredni rast i sprovođenje reformi. To su tri prioriteta koja su važna za bolji životni standard svih građana. Ne mogu a da ne kažem u ovoj raspravi danas da su nedopustivi pokušaji da se svi napori i rezultati koje Srbija postiže u ekonomiji i na koju ukazuje i poslednji izveštaj Evropske komisije i MMF i Svetska banka, da se ti rezultati stave u drugi plan zbog konstantnog napada na predsednika Srbije Aleksandra Vučića i njegovu porodicu. Složila bih se sa vašom ocenom, ministre Mali, da se protiv predsednika Vučića već duže vremena vodi specijalni rat i da na to ukazuju konstantni napadi hrvatskih medija na Vučićevu porodicu. U kriminalizaciji predsednika i njegove porodice utrkuju se i pojedini predstavnici opozicije koji definitivno znaju da ih građani neće ni u tragovima, jer kada su imali priliku da to pokažu, pokazali su na loš način koliko im je do građana Srbije stalo. Sa prezirom moram da kažem da se nigde na svetu ne pokazuje toliko mržnje prema uspehu koji pokazuje naša zemlja kao kod nas, koliko to dežurni mrzitelji u svakoj svojoj napisanoj reči pokazuju. Ali sam isto tako sigurna da neće biti potrebno ni 619 godina, niti svo vreme ovog sveta, da građani Srbije poveruju jednu jedinu reč koju oni kažu ili koju oni napišu. Ovo su konkretni rezultati, rebalans pokazuje u koliko se projekata ulaže, građani sve vide a izbori su veoma blizu. U danu za glasanje ću podržati predloženi rebalans i prateće zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik dr Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, poštovani građani Srbije, rebalans budžeta koji je danas na dnevnom redu može se posmatrati i kao rebalans budućnosti Srbije, imajući u vidu da u ovom trenutku pričamo o novoj vrednosti, o nove 183 milijarde dinara, koje će kroz ovaj rebalans biti raspoređene i raspodeljene u najboljem interesu svih onih koji žive u Srbiji i budžet koji iz godine u godinu pomera lestvicu na gore. Svaki sledeći rebalans pokazuje da mi kao država idemo još brže i još jače i bolje, kako smo i najavljivali u kampanjama u prethodnim godinama. Da može i brže, jače i bolje, pokazuje i ova revizija, ali 183 milijardi ili oko 1,5 milijardi evra će biti podeljene ravnopravno prema potrebama. To se pre svega odnosi na tri milijarde koje se odnose na fiskalizaciju. Konačno svi privredni subjekti će izvršiti fiskalizaciju, a da to bude plaćeno iz budžeta. Dakle, 2,7 milijardi će ponovo ući i pojačati poljoprivredu, bez obzira na sva davanja koja smo imali i u redovnom budžetu i u prethodnim rebalansima budžeta. Ekologija, energetska efikasnost, fabrika vakcina. Fabrika vakcina u Srbiji kao fabrika koja će pokazati da je ovo Srbija budućnosti, Srbija koja zaista misli o svakom građaninu, ali pre svega, misli to da uradi iz sopstvenih izvora i iz sopstvenih sredstava. Ono što često napadaju, pa i Fiskalni savet je na tom stavu, da se određena sredstva ne troše dovoljno transparentno, sigurno da nisu u pravu i žao mi je što predsednik saveta nije tu. Ono što hoću da kažem je da svaka odluka vezana za podsticaje, vezana za Kancelariju za javna ulaganja, je odluka koja se tri puta meri a jednom seče. Čisto da znate, upravo ovo ministarstvo i ovaj ministar ne dozvoljava da se bilo koja odluka donese kada su kapitalne investicije u pitanju i kada su podsticajne mere u pitanju, a da za te mere i za te podsticaje nema sredstava u budžetu. Ono što ovaj rebalans takođe pokazuje, pokazuje i da smo kao država, kao Vlada Republike Srbije, ali i kao Narodna skupština, na pravom putu, da je politika Aleksandra Vučića politika koja je uspela da se izbori sa svim problemima, a zaista ih je bilo puno. Kao što se na vojnim školama izučava Cerska bitka, kako smo to uspeli da pobedimo tako veliku silu, tako će se u godinama iza nas izučavati kako je Aleksandar Vučić uspeo da ovu tešku ekonomsku krizu iskoristi kao prednost i da kroz ekonomsku krizu izađemo kao pobednici. Kada se pojavila pandemija sve države i u okruženju, ali i u Evropi i u svetu su pandemiju iskoristile u svojoj nemoći, u nemoći da svojom politikom odgovore na pravi način, iskoristili kao izgovor da ne mogu dalje i da ne znaju šta će. Samo su država Srbija i Aleksandar Vučić pandemiju prepoznali kao priliku da još više pojačaju investicije, nova radna mesta i izgradnju i kapitalne projekte. Ti kapitalni projekti će sigurno obeležiti posebno period pandemije. Fabrike koje su izgrađene u ovom periodu, bolnice, pre svega kovid bolnice, i putevi, autoputevi o kojima je neko mogao samo da sanja, čak nisu mogli predizborno da obećaju, a lagali su naveliko. E, to nisu mogli ni predizborno da obećaju, a to što oni nisu mogli predizborno da obećaju Aleksandar Vučić je sproveo u delo. Ono što je takođe bitno to je da opomene koje dolaze, pod znacima navoda opomene, i mišljenja da nešto nije dobro iz Fiskalnog saveta, pa ima i nešto dobro i u tome da se kontroliše i ono što treba i što ne treba. Bez obzira na to što priča Fiskalni savet, jasan je i ovaj rebalans, jasna je i politika Aleksandra Vučića, a to je politika poštenog odnosa prema građanima. Optimizam koji je prisutan u Srbiji, kada je budžet u pitanju, je realan i projekti koji se planiraju i na nivou budžeta Republike Srbije, ali, bitno je to reći, i na nivou opštinskih i gradskih budžeta je politika realnih projekata, da planiramo samo ono za šta imamo sredstva, da planiramo samo ono što možemo platiti i da planiramo samo ono što je u interesu građana. Ono što nije jasno Đilasu, Tadiću, Jeremiću, da nekog ne preskočim iz te lopovske ekipe, to je kako neko sa ovakvim budžetom i sa ovakvim sredstvima uspeva da napravi ovolike kapitalne projekte, puteve, bolnice, škole, sportske objekte. Ono što ćemo raditi u oblasti sporta je tek posebna priča. Zaista svako ko zna, a zna se da ništa nije rađeno u prethodnom periodu, da su sportski objekti bili urušeni, da su nam sela polu napuštena, a u onim mestima gde su se oni malo duže zadržali na vlasti kao da je vreme stalo. Ostali su u 20. veku i čini mi se da iz tog 20. veka neće ni da izađu, imajući u vidu da im je jedina politika politika – mrzim Vučića. Oni neka mrze između sebe koliko hoće, a politika laži, politika lažnih obećanja i priče da će biti nešto što nikada nije bilo, a to što oni obećavaju obećavaju njihovu vlast koja se pokazala kao najgora u novijoj istoriji naše lepe države Srbije. Ta njihova politika laži jednostavno je osuđena na propast. Između ostalog, nemaju ni podršku. Između sebe ne mogu da se dogovore ni šta hoće, ni gde idu, a kamoli da u tom pravcu usmere svoje građane. Ono što je još bitno, i polako ću privesti kraju jer su moje kolege bile vrlo iscrpne u toku današnje diskusije, to je da napomenem, to treba ponavljati, da smo deficit koji je bio planiran, odnosno da je deficit manji od 5%, 4,9%, a bio je planiran na 6,9%. Možete li da zamislite budžet koji je restriktivan u smislu rashoda i koji se planira na realnim osnovama, koji je uvećan za 183 milijarde? Istovremeno, zaista je informacija koju građani Srbije treba da znaju, a to je da u ovom trenutku država Srbija ima 16,8 milijardi evra deviznih rezervi, da imamo 36,9 tona zlata kao podlogu da pokažemo koliko je ova država jaka, koliko je ova država ozbiljna, a imali smo 15. Kao poređenje na današnji dan, država koja se nalazi u našem komšiluku, koja se nalazi u EU nema ni grama tog zlata u rezervi. To je država Hrvatska. E, pa onda ti koji, između ostalog, kao glavnu politiku takođe forsiraju politiku – mrzim Vučića, neka vide sa sobom šta će. Građani Srbije vole Vučića, vole ono što on radi i sigurni su u budućnost Srbije i svoju budućnost. Ono što očekujemo to je da u narednom periodu ova granica trošenja i rasta budžeta bude još podignuta na prvoj sledećoj sednici. Videćemo već krajem godine budžet za iduću godinu, ali ono što je sigurno to je sigurnost Srbije, sigurna politika Aleksandra Vučića i budućnost za koju će se pobrinuti naši građani jer će svojim glasovima glasati za Aleksandra Vučića, a to je svakako i sadašnjost, ali i budućnost Srbije. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Birmančeviću. Sledeći je narodni poslanik dr Petar Vesović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, danas se pred nama nalazi rebalans budžeta za 2021. godinu i to je nastavak jedne progresivne ekonomske politike koju danas vodi Republika Srbija. Pandemija korona virusom traje unazad više od godinu i po dana i korona virus je zaista među sve nas i u celom svetu izmenio način na koji živimo, ali izmeni i ekonomske i privredne uslove u kojima sve države postoje i posluju. Čak ni one najveće i najrazvijenije zemlje nisu uspele da nađu pravi modalitet kako da se bore sa koronom i našle su se u prilici da imaju veliki gubitak radnih mesta i da imaju zatvaranje fabrika i proizvodnih pogona. Za razliku od njih Srbija je jednom odgovornom i politikom planiranja od 2012. godine, pa i danas, uspela da osigura privrednu i ekonomsku stabilnost i bezbednost. Srbija i naša ekonomija su uspele da u doba najveće pandemije i u doba jednog velikog ekonomskog kolapsa održe mir i stabilnost u našoj privredi i ekonomiji, da obezbedi sigurne i stabilne državne rezerve. Uspeli smo da privučemo najveći broj direktnih stranih investicija u Republici Srbiji, ali smo, takođe, najbitnije uspeli da očuvamo broj radnih mesta, uspeli smo da značajno povećamo plate i penzije, a država je imala dovoljno novca da pored pandemije i ove velike krize pomogne direktnim davanjima svim građanima Srbije i to ukupno za dve godine po 200 evra, a još više one koji su najugroženiji, a to su oni nezapošljeni i naši penzioneri. Država nije stala na tome. U doba pandemije Republika Srbija je uspela da poveća ulaganja, kako u zdravstvu, obnavljajući, ulažući u zdravstvene centre i bolnice, ali i izgradnjom onih projekata koji su davno bili zaboravljeni, kao što su bili Klinički centar Srbije, Klinički centar Niš koji je više od 30 godina stajao nedovršen, zatim Klinički centar Vojvodine, a u doba pandemije kada smo imali veliki broj obolelih i kada su nam bili potrebni novi kapaciteti i pored sve krize, uspeli smo da izdvojimo dovoljno novca da sagradimo tri potpuno nove, savremene i funkcionalne bolnice koje se bave lečenjem kovid pacijenata. Kao neko ko dolazi iz Prokuplja, zaista sam ponosan što je Prokuplje unazad nekoliko godina, a sve zahvaljujući ozbiljnoj politici predsednika Aleksandra Vučića, ali i ozbiljnih ljudi u Prokuplju, pre svega prof. Darka Laketića, uspeo da privuče više od 60 miliona evra direktnih investicija u naš grad, i to je ono na šta smo zaista ponosni. Jedan grad koji ima godišnji budžet od preko dva miliona dinara za nekoliko godina uspeo je da uloži preko 60 miliona evra u rekonstrukciju gimnazije, rekonstrukciju, izgradnju novog zdravstvenog centra, nove pijace, da izgradi nove vrtiće, da spremi za otvaranje potpuno novu industrijsku zonu, ali i u dogovoru sa državom da obezbedi i izgradnju autoputa Niš – Priština, odnosno „autoput mira“ koji će značajno uticati na razvoj ne samo Toplice i Prokuplja, već i cele Srbije i koji će nastaviti proklamovanu politiku mira predsednika Republike da u Srbiji, pored svega što smo prošli sa regionom, želi da gradi mir, da gradi budućnost, a to je pre svega ekonomskom saradnjom i pomirljivim tonovima koje Srbija danas pruža. Grad Prokuplje će uskoro biti bogatiji za jedan zdravstveni centar. To je novi, potpuno savremeni Zdravstveni centar Prokuplje koji se prostire na preko 30 hiljada metara kvadratnih. To je bio zdravstveni centar koji je započet još osamdesetih godina koji nikada nije bio dovršen. To je zdravstveni centar koji su mnogi obećavali, ali niko to obećanje nije mogao da ispuni. Jedini predsednik koji je to sa sigurnošću obećao i čije se obećanje ispunjava jeste predsednik Republike Aleksandar Vučić. Za nekoliko dana treba da počne i druga faza izgradnje zdravstvenog centra koja je obuhvaćena i rebalansom današnjeg budžeta. Zaista sam na to ponosan i to su investicije od preko 5,5 miliona evra. To podrazumeva potpuno unutrašnje uređenje zdravstvenog centra i naknadnu nabavku najsavremenije opreme. Biće to zdravstveni centar koji će biti najsavremeniji u ovom delu Balkana, gde ćemo vitalne parametre pacijenata pratiti na narukvici, gde ćemo imati svu savremenu dijagnostičku opremu i svu opremu koja je neophodna da pružimo na zdrave i pomoć građanima Srbije. Zaista su na sve ovo građani Prokuplja ponosni, ne samo Prokuplja, već cele Toplice, a to su opštine Blace, Kuršumlija i Žitorađa. To je nešto što će uticati, tj. zdravstveni centar koji će uticati i pružati zdravlje i pomoć našoj budućnosti, našoj deci, ali i našim očevima i nama kada budemo ostarili. Pored toga, još jedan veoma važan projekat je obuhvaćen rebalansom budžeta, a to je izgradnja kanalizacione mreže i sistema prečišćavanja otpadnih voda. To je jedan od velikih projekata koji će uticati na zdravu životnu sredinu, a posebno koji će očuvati našu, posebno koji će očuvati našu Toplicu, a to je reka na koju je ponosan ceo Toplički okrug. Kao zdravstveni radnik moram da napomenem i nešto što je izuzetno značajno za sve nas, a to je da je Republika Srbija opredelila velika sredstva, preko 30 miliona evra, za obnavljanje i za uređenje Instituta Torlak. Institut Torlak je izgrađen 1930. godine, i on je zlatnim slovima upisan u medicinu Jugoslavije. To je jedan institut koji se bavi izučavanjem virusa, mikroba i koji je stvorio najpoznatije i najcenjenije, jednu od najsigurnijih i najbezbednijih vakcina, koje su spasile milione života, ne samo ljudi u Jugoslaviji, već i onih nesvrstanih i onih slabije razvijenih država. Nažalost, posle 2000. godine imali smo situaciju da određeni korumpirani političari kojima je bio i veći interes da oni zarade novac i da obezbede tržište Torlakovih vakcina nekim velikim farmaceutskim kućama, uticali su tako da se Torlak uništi i da se smanjenim dotiranjem i postavljanjem nestručnog kadra na čelo Torlaka rasipa stručni kadar koji je funkcionisao u Torlaku. Danas, pre samo nekoliko dana profesorka Danica Grujičić je vakcinisana prvom vakcinom koja je proizvedena na Torlaku. To je vakcina protiv korona virusa i to je vakcina koja je potpuno bezbedna i koja je potpuno sigurna i koju su stvorili i proizveli naši ljudi. Ja sam na to zaista ponosan. Moram da napomenem da je Srbija bila prva država u Evropi koja je za svoje građane obavila preko četiri vrste različitih vakcina. Mi smo bili među prvima u Evropi koji smo vakcinisali najveći broj građana tom vakcinom, ali sada imamo problem da u Srbiji danas svakodnevno imamo preko sedam hiljada obolelih od korona virusa. Prosto mi je nemoguće da naši građani više veruju kvazi stručnjacima na Jutjubu, prevedenim klipovima koji se nalaze na Jutjubu, nekim tekstovima ljudi koji se nalaze na Instagramu nego što veruju stručnjacima koji govore i koji se svakodnevno bore protiv korone. Moje kolege već godinu i po dana unazad se zaista bore za svaki život, bore se za svakog građanina Srbije. Oni su dan i noć u skafanderima, dan i noć nose maske. Zamislite kako je danas nositi skafander na minus četiri, pet stepeni, a kako je bilo letos nositi skafander na plus 40 stepeni. Moj drug je pre nekoliko dana izašao iz bolnice. Tamo je bio ukupno 30 dana, 10 dana je bio u intenzivnoj nezi. Lečenje u intenzivnoj nezi koštalo je preko 850 hiljada dinara. Bili su uključeni oni najskuplji lekovi koje mnoge države danas svojim građanima ne mogu da priušte. Nama nije žao da pomognemo našim građanima, da obezbedimo najjeftinije i najskuplje lekove, da obezbedimo i savremenu terapiju i onu koja je neophodna i koja može da im pomogne. Nama je žao što ljudi i danas umiru od korone, što ljudi i dalje ne veruju da korona postoji, ne veruju u vakcinu, a prosto postoji jedno prosto rešenje a to je da se svi vakcinišemo. Umesto da danas imamo preko 80% vakcinisanih, mi se borimo da pređemo preko 54% građana koji su vakcinisani. Meni je toga zaista žao. Ne verujem da i dalje postoje ljudi koji govore da vakcina ubija, da će vakcina izazvati ne znam sterilitet, da se u njoj nalazi grofen i mnogi druge materije ili strukture, ne znam šta već sve navode, a da je jedna Francuska vakcinisala preko 60 miliona ljudi, da je Nemačka vakcinisala preko 70% građana, kao i Švedska, kao i druge države i da one danas poništavaju sve mere, a da mi moramo da uvodimo kovid propusnice. Moramo da uvedemo kovid propusnice zato što imamo preko sedam hiljada obolelih svakog dana, zato što imamo preko 250 ljudi na respiratorima, svakog dana umire preko 50 ljudi. Mi moramo da reagujemo. Da se ja pitam, ja bih kovid propusnice produžio 24 sata dnevno, da svi ljudi koji imaju mogućnosti da se vakcinišu ili da se svakodnevno testiraju kako bismo osigurali bezbednost svih građana. Pozivam sve ljude koji ne veruju u vakcinu, koji ne veruju u njenu delotvornost da odu do prve crvene kovid zone, da pitaju onog lekara koji nakon 24 sata dežura iznureni izađe i krene kući svojoj porodici i svojoj deci, da pitaju one pacijente koji su se borili za svoj život da li korona postoji, da li je vakcina lek ili ubica. Siguran sam da će se njihov odgovor složiti sa mnom, a to je da vakcina postoji i da vakcina ubija. Borba sa koronom je jako teška, a posledice su još teže, a te posledice najčešće osećaju mladi ljudi i svi ćemo se zajedno složiti da je vakcina lek i da svi zajedno treba da se vakcinišemo i da je jedini izlaz da primimo vakcinu. Primio sam sve tri doze vakcine kao i moje kolege i moja porodica i zaista vas sve pozivam da pomognete zdravstvenom sistemu u Srbiji i da nam pomognete da ovu borbu završimo i da pobedimo. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik Nikola Lazić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre, građani Srbije, danas raspravljamo o dostavljenom Predlogu zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Svedoci smo da je rast BDP u prvom kvartalu iznosio 1,8% čime je domaća privreda već u prvom tromesečju premašila nivo predpandemijskog perioda. Dobra ekonomska kretanja nastavljena su i u drugom kvartalu uz povećanje BDP od 13,7%. Rast BDP u ovom periodu bio je vođen sektorom usluga pre svega u delatnostima trgovine, turizma, saobraćaja, stručnih i tehničkih usluga. Iako je uslužni sektor tokom drugog kvartala prethodne godine bio pod najtežim uticajem pandemije, tako je visok rast od 15% jednim delom posledica i baznog efekta. Značajan broj uslužnih delatnosti premašio je predpandemijske nivoe. Indikator privredne aktivnosti koje je Ministarstvo finansija koristilo za sagledavanje mesečne dinamike nastavio je sa dobrim kretanjima i tokom jula i avgusta 2021. godine uz rast od 8,1% uzimajući u obzir dinamiku iz prve polovine godine prema proceni ministarstva u periodu od januara do avgusta rast privrede je 7,6%. Pandemija korona virusa postavila je pred ekonomsku politiku ogromne izazove u cilju očuvanja ekonomske stabilnosti radnih mesta i standarda stanovništva. Zahvaljujući merama za smanjenje negativnih efekata prouzrokovanih virusom Kovida 19 koji je Vlada Republike Srbije donela i realizovala u 2020. godini i tokom 2021. godine izbegnut je dramatičan pad privredne aktivnosti rasta nezaposlenosti i očuvani su proizvodni kapaciteti. Odgovorno vođenje politike ekonomske i dobro stanje u budžetu omogućilo je da se kroz rebalans budžeta stvore uslovi za nastavak finansiranja borbe za očuvanje zdravlja i života svih naših građana. Pored svetske zdravstvene krize nezaposlenost danas iznosi negde oko 9%, dok je za vreme vladavine bivšeg režima tj. posle vladavine bivšeg režima, tačnije 2012. godine iznosila preko 25,5%. Da je i finansijska stabilnost očuvana govori i to da smo mi u sred svetske zdravstvene krize nastavili da povećavamo plate, tako da kao što i građani znaju, a i svi prisutni ovde, da od 1. januara svim zdravstvenim radnicima plata bila povećana za 5%, dok je ostalima u javnom sektoru plata bila povećana 1. januara za 3,5%, a 1. aprila došlo i 1,5%. Tokom ove krize država nije zaboravila ni na mlade. O tome govori program Vlade Republike Srbije – „Moja prva plata“ za koju je i sada otvoren konkurs, preko koga je skoro 10.000 mladih dobilo mogućnost za rad, stručno usavršavanje i to sve uz finansijsku nadoknadu. Kada smo već kod mladih, ja ne mogu, a da ne spomenem da je danas Ministarstvo omladine i sporta postala sprega između mladih i omladinskog sektora. Danas jedna od najznačajnijih figura i oslonac mladima predstavljaju Kancelarija za mlade koje organizuju besplatne radionice, projekte i rade na usavršavanju mladih, podsticanju i umrežavanju. Međutim, nažalost, bivši režim nije na adekvatan način prepoznao značaj Omladinskog sektora kao takav i zato danas Omladinski sektor postaje stub mladih, postaje mesto na kome oni provode sve više i više vremena. Danas se više nego ikada daje mogućnosti mladima. To najbolje možemo videti u ovom parlamentu, danas se najviše čuje glas mladih, danas ovaj parlament radi u korist naroda, danas mladi imaju mnogo više i mogućnosti i snage za sve i danas se ulaže i u prosvetu, ulaže se i u zdravstvo, i u ekonomiju, u infrastrukturu, i u ekologiju, a to je odgovorna politika koju vodi predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. To je odgovorna politika koja je izbavila Srbiju iz ambisa propasti. Želim da istaknem i sa ponosom kažem da centralna beogradska opština Stari Grad ponovo dobija svoj stari izgubljeni sjaj. Sve ono što je prethodna vlast uništila mi se trudimo da izgradimo opet i poboljšamo sve to. Tako da, opština, na čelu sa predsednikom Radoslavom Marjanovićem, pokazala je kako se odgovorno sprovodi i ponaša prema budžetu opštine, tako da je opština odradila više akcija i konkursa nego bivša vlast na Starom Gradu. Konkurs Stari Grad, misli na zgrade gde će 324 stambene zajednice dobiti bespovratna novčana sredstva za realizaciju neophodnih radova u njihovim zgradama, besplatni programi za decu i najstarije, volonterski servis, uređenje parkića, vrtića i tako dalje, ali meni je posebno drago da je Stari Grad jedina opština ne teritoriji Beograda koja je ponudila stručnu praksu svim mladim Beograđanima. Stari Grad je opština koja u svim starosnim strukturama ima najviše vakcinisanih na teritoriji grada. Kada smo već kod vakcinacije želim da podsetim javnost da smo mi skoro jedina zemlja koja ima četiri vakcine različitih proizvođača, Fajzer, Sputnjik V, Sinofarm, Astra Zeneka, a od pre nekoliko dana na svim vakcinacionim punktovima širom Srbije građani mogu da izaberu vakcinu Sputnjik V koja je došla sa našeg Instituta „Torlak“. Srbija kao jedan od apsolutnih lidera u procesu imunizacije pokazuje kako je sprovedena odgovorna politika predsednika Vučića i da smo mi uprkos svetskoj zdravstvenoj krizi uspeli da ostanemo lideri. Želim da se iz sveg srca zahvalim svim zaposlenima u zdravstvu koji se svakog dana bore za očuvanje našeg zdravlja i života, ali i onima koji predano rade i trude u samom procesu imunizacije. Hvala vam i znajte da je država uvek tu za vas. Za samo četiri meseca izgradili smo tri najsavremenije kovid bolnice, jedna u Batajnici koja raspolaže sa 930 ležećih mesta, druga u Kruševcu sa 500 kreveta i treća najnovija u Novom Sadu sa preko 600 postelja. Zdravstveni sistem Srbije danas raspolaže sa preko 41.000 ležećih mesta čime je apsolutni lider u regionu. Želim ovim putem da apelujem na sve, ali pogotovo na mlade da se vakcinišu. Vakcinacija je jedini izlaz iz ovog epidemiološkog zla. Na nama mladima je možda i najveći teret zato što vakcinacijom nećemo zaštititi sami sebe, već i one koje najviše volimo. Želim da napomenem da Kovid ostavlja i posledice na mlade koji su se lečili i koji se danas leče u kovid bolnicama. Mladi takođe imaju teške kliničke slike i mladi takođe završavaju na respiratoru. Nažalost, neki kao posledicu imaju i amputaciju nekog dela tela. Te ću vas isto zamoliti da ne verujete u priče antivaksera. Neki od tih istih antivaksera su dobili pune koverte od političkih fosila iz bivšeg režima kako bi sprovodili njihovu agendu i nastavili da rade protiv našeg naroda. U danu za glasanje ćemo podržati ove Predloge zakona. Hvala ministru koji je danas sa nama i koji zajedno sa svim ostalim članovima Vlade, premijerkom Anom Brnabić i predsednikom Aleksandrom Vučićem svakoga dana predano rade u korist Srbije i srpskog naroda. Predaja nikada nije bila opcija. Živela Srbija. Hvala.
Hvala, gospodine Laziću. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog, jedinstvenog pretresa, pitam da li reč žele predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa, neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? (Ne) Zahvaljujem. Zaključujem načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona. Poštovani narodni poslanici, pošto smo završili raspravu o Prvoj tački dnevnog reda ove sednice, podsećam vas na odredbu člana 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, prema kojoj predsedavajući Narodne skupštine može da odredi da Dan za glasanje o predlogu pojedinog zakona bude odmah po završetku pretresa tog predloga zakona. U skladu sa ovom odredbom, određujem utorak, 26. oktobar 2021. godine, sa početkom u 18.00 časova, kao dan za glasanje o Prvoj tački dnevnog reda - Predlogu zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Poštovane dame i gospodo, pre nego što pređemo na odlučivanje o tački dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da stave svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Zahvaljujem. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 182 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačka 8. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština usvaja budžet većinom glasova svih narodnih poslanika. Pošto je narodna skupština obavila pretres Predloga zakona, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: ukupno - 182, za - 182. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam i da je članom 8. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje Predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: ukupno –182, za – 181, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: ukupno – 182, za – 182. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove organizacija za obavezno socijalno osiguranje za 2021. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu. Zaključujem glasanje: ukupno – 182, za – 181, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu. Zaključujem glasanje: ukupno – 182, za – 182. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje u 2021. godini. Zaključujem glasanje: ukupno – 182, za – 182. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Ovim smo završili naš današnji rad. Hvala svima na učešću i značajnom doprinosu. Nastavljamo sutra u 10.00 časova.