Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 89 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 120 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Momo Čolaković, Mira Petrović, Milan Korać, dr Ninoslav Stojadinović, dr Dijana Vukomanović, Stefana Miladinović i Olgica Batić. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima prve tačke dnevnog reda – PREDLOGA ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLANIRANjU I IZGRADNjI. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuje prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Aleksandra Damnjanović, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Dejan Trifunović, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Mirko Čikiriz, prof. dr Dušan Milisavljević, Borislav Stefanović, Balša Božović, Zoran Živković, Vladimir Pavićević, Branka Bošnjak, Olgica Batić, Ivan Karić, Suzana Spasojević, prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović, mr Dejan Radenković, Dragan Jovanović, Jovan Marković, Dragan Šutanovac, Goran Ćirić, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, mr Dejan Čapo, mr Aleksandra Jerkov, Gordana Čomić, Žarko Mićin, Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić, akademik Ninoslav Stojadinović, Jovana Jovanović, Neđo Jovanović, Milena Ćorilić, Novica Tončev, Nataša Vučković, Milena Ćorilić i Biljana Ilić Stošić i amandmane Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Pisanim putem, amandmane su povukli narodni poslanici: Ivan Karić na član 15, Katarina Rakić na član 89. i Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo na član 139. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, saglasno članu 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio je kao nepotpune amandmane narodnih poslanika: prof. dr Dušana Milisavljevića kojim se posle člana 4. dodaje novi član 4a. I Olene Papuge, Nade Lazić, Đorđa Stojšića, mr Dejana Čapa kojim se posle člana 24. dodaje novi član 24a i kojim se posle člana 83. dodaje novi član 83a. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Čikiriz. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Ovim amandmanom sam tražio da se preciznije definišu ciljevi koji se žele postići ovim zakonom, jer zakoni u okruženju i mnogi evropski zakoni, pored uvodnih načela, definišu i jasne ciljeve koji se žele postići Zakonom o planiranju i izgradnji. Vlada tačno kaže u svom odgovoru da se amandman ne prihvata jer je predmet uređenja dovoljno određen u članu 1. Predloga zakona – određenje osnovnih pojmova na koje ukazuje narodni poslanik je sadržano u ostalim delovima Predloga zakona, što je tačno. Međutim, budući da se u mnogim zakonima u okruženju definišu jasni ciljevi koji se žele postići zakonom o planiranju i izgradnji, čak postoje zemlje koje donose poseban zakon o uređenju prostora, poseban zakon o izgradnji objekata. Ministarka je u uvodnom izlaganja kod obrazloženja Predloga zakona rekla nešto sa čim se mi u potpunosti slažemo, da Vlada razmišlja da donese čak tri posebna zakona. Jedan zakon se bavi uređenjem prostor, drugi bi se bavio izgradnjom objekata i treći zakon bi se bavio konverzijom. Ja sam takođe mišljenja, to sam naveo u obrazloženju, da mislim da je čak i naziv zakona, Zakon o planiranju i izgradnji objekata, neadekvatan, neodgovarajući. Zbog čega? Naprosto zato što planiranje kao najopštiji pojam je apsolutno široka kategorija. Planiranjemože da postoji u svim oblastima društvenog, javnog i privatnog života. Mislim da je potrebno razmisliti, kada se budu donosili posebni zakoni, da se donese zakon koji bi se zvao zakon o uređenju prostora, a ne zakon o planiranju, jer ne zna se na šta se planiranje odnosi i takođe zakon o izgradnji objekata. Amandmanom sam predložio da se uređenjem prostora stvaraju uslovi za prostorni razvoj Republike Srbije u skladu sa evropskim planovima za razvoj cele Evrope; zatim, da se uređenjem izgradnje objekata stvaraju se uslovi da se objekti grade u skladu sa zakonom i drugim propisima, standardima, tehničkim normativima i normama kvaliteta u oblasti izgradnje objekata; da se uređenjem prostora smatra praćenje stanja u prostoru, utvrđivanjem namene, uslova i načina korišćenja prostora kroz izradu i donošenje planskih dokumenta, sprovođenjem planskih dokumenata i uređenjem građevinskog zemljišta i da izgradnja objekata je skup radnji koje obuhvataju izradu tehničke dokumentacije, izdavanje građevinske dozvole, građenje objekata i izdavanje upotrebne dozvole. Zbog čega sam ovo posebno napomenuo kao važne ciljeve? Upravo zbog toga što mi decenijama u našoj zemlji u mnogim elementima i uređenja prostora, izgradnje objekata imamo nesređeno stanje. Recimo, u eri industrijalizacije velikog priliva stanovništva gradilo se prilično neplanski i bez reda, posebno na prostorima Beograda i velikih industrijskih centara. Recimo, naselje Kaluđerica je najveće stecište divlje i nelegalne gradnje, čini mi se, ako se ne varam, ispravite me, i u samoj Evropi. Propusta je bilo i zadnjih godina. Zgrade se zidaju sa izlaskom na trotoare, bez dovoljno mesta za parkiranje, komšijama se zatvaraju prozori, pa komšije budu uskraćene i za sunce, vazduh, kućni mir. Često su zatvoreni kao u srednjevekovnoj tvrđavi. Ne poštuje se pravilo da se za potrebe jednog stana pravi jedno parking mesto, vrlo često. Projekti koji nisu napravljeni po standardima planske gradnje ne smeju nikada da dobiju dozvolu za gradnju, a to se dešava. Svuda u svetu najatraktivnije lokacije se nalaze u centru grada, a često smo svedoci toga da se, recimo, ako za centar grada ne postoji detaljna regulacija, da se na osnovu generalnog plana donose dozvole za gradnju i time se stvaraju velike zloupotrebe. To je, pre svega, zbog delovanja i urbanističke i građevinske mafije. Zbog toga sam ja definisao posebno ove ciljeve sa jasnim preporukama – sprečiti haos u građevinarstvu, improvizaciju i izostanak nepoštovanja elementarnih standarda i definisanih propisa, raskid sa kontinuitetom haotičnog stanja, ružne disharmonije. Umetnost graditeljstva, uvođenje urbanističko-arhitektonskog sklada, estetike, humanih postulata graditeljstva, harmonije starih i novih objekata je, po mom mišljenju, naš najvažniji zadatak i upravo sam zbog stanja koje postoji u ovim oblastima smatrao da je potrebno posebno definisati ove ciljeve. Hvala.
Po amandmanu, dr Ljubiša Stojmirović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, iskoristiću priliku, s obzirom da je kolega Čikiriz spomenuo meštane Kaluđerice, da prenesem jedan njihov zahtev. Kada sam ovih dana bio u Kaluđerici, oni su pozdravili naše napore da donesemo još jedan zakon, ali su nam istovremeno poslali jedan apel. Mole nas, voljni su, žele da legalizuju te svoje objekte, da ono što su nekada uradili dovedu u zakonske okvire, ali istovremeno nas mole da ti naši zakoni koji će to regulisati budu što jednostavniji, sa što manje papirologije i sa što manje finansijskih sredstava, jer i do sad su, kažu, imali zakone, ali nisu mogli da ispoštuju određene zahteve, odnosno ta finansijska sredstva nisu mogli da omoguće. Toliko od mene.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, ovo je prvi od naših 18 amandmana, koliko smo ih podneli na ovaj Predlog zakona. Od tih 18 amandmana, pet amandmana je usvojeno u ministarstvu, ali ovaj amandman na član 2. nije jedan od ovih pet koji su usvojeni. Hteo bih da pokušam još jednom da ubedim ministarku Mihajlović da razmisli o tome da prihvati i ovaj amandman na član 2, koji smo zajednički podneli Zoran Živković i ja. Amandmanom član 2. Predloga zakona mi predlažemo da se promeni ovaj stav koji se tiče definisanja lica kojeg nazivamo finansijer. Naš predlog je da finansijer bude lice koje po osnovu zaključenog ugovora sa investitorom finansira, odnosno sufinansira izgradnju, dogradnju itd, ali i da to bude ono lice koje ima izvesna prava u odnosu na to što je finansirao jedan deo za neku npr. izgradnju. Prema zakonu, kako ste vi predložili, finansijer nije takvo lice. To može da bude samo lice koje će da da svoj novac, bez da raspolaže bilo kakvim pravima. Poštovana gospođo Mihajlović, mi smo onda zaključili sledeće – da nije logično da neko ulaže finansijska sredstva, a npr. da nema prava sticanja svojine na objektu koji finansira. Koji bi bio motiv nekoj osobi ili nekoj grupi ljudi da finansira sa znanjem da nikada ne može da stekne bilo kakva prava, pa npr. ni pravo sticanja svojine na objektu koji finansira? Molim vas da razmislite o tome. Mislim da i ovaj amandman na član 2. Nove stranke može da bude prihvaćen. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branka Bošnjak.
Poštovana predsednice, uvažena gospođo ministar, uvažene koleginice i kolege, ne bih previše dodala obrazloženju izmene člana 2, onome što je rekao prethodni kolega, samo želim da napomenem da uvođenje pojma finansijera, njega ne razgraničava i ne mora po pravilu da ga razdvoji od pojma suinvestitora i investitora. Ukoliko eksplicite ostavimo u zakonu da finansijer nema pravo sticanja svojine na nekretnine, na onome što se gradi, to bi značilo da nijedan ugovor koji se potpisuje između investitora i finansijera ne može u sebi da sadrži nijedan član koji bi definisao neko pravo finansijera da makar po nekoj kaznenoj odredbi bude neko ko će imati pravo sticanja svojine. Znači, ne možemo čak pomenuti neku hipoteku, da ukoliko neko ne izvrši neku obavezu, ni hipoteku nad delom nekretnine ili nad nekretninom. Predlažem da se moj član prihvati, jer smatram da finansiraju moramo ostaviti pravo sticanja svojine nad nekretninom. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 2. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Čikiriz. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz.
Hvala. Slično kao kod amandmana na član 1, smatrao sam da osnovna načela treba detaljnije razraditi upravo zbog onoga što postoji u našoj praksi i upravu zbog stanja u Republici Srbiji. Naime, u članu 3. Predloga zakona, posle reči: „održivog razvoja kroz integralni pristup u planiranju“ predlažem da se dodaju reči: „i usklađivanje interesa korisnika prostora i prioriteta delovanja u prostoru, zaštite javnog interesa, zaštite privatnog interesa, ali nikada na štetu javnog interesa“. Zbog čega smatram da ovako treba da glasi ovo načelo? Zapravo zbog toga što do sada često nije poštovan prioritet delovanja u prostoru i ako imamo takvu situaciju u praksi, onda smatram da to treba da bude sadržano u nekom od načela. Zatim, zbog činjenice da je privatna svojina Ustavom izjednačena sa drugim oblicima svojine. Mislim da joj treba i kroz ovaj zakon priznati to pravo, s tim što nikada ne sme imati prioritet u odnosu na javni interes. U tački 2, posle reči: „ravnomernog teritorijalnog razvoja“, što je apsolutno dobra kategorija, predlažem da se doda: „i usklađenog ekonomskog, socijalnog, ekološkog, energetskog, kulturnog razvoja Republike Srbije“. Zbog čega? Opet zbog stanja u našoj zemlji. Mi smo na evropskoj negativnoj listi po stepenu neravnomernog razvoja i on se, nažalost, posle 2000. godine povećavao. Stepen razvijenosti gradova i opština u Republici Srbiji ima najveći disbalans u Evropi. Zbog toga smatram da u svim zakonskim rešenjima i kroz delovanje svih ministarstava treba da postoji apsolutna svest o ovakvom stanju i da svako u domenu svog delovanja propiše normativno da će učiniti sve da se takvo stanje poboljša, ali i u praksi da se to na drugi način reguliše. U tački 3. posle reči: „racionalnog korišćenja zemljišta“ predlažem da se dodaju reči: „i prirodnih resursa“. Zbog čega? Zbog toga mi ne treba samo da racionalno koristimo zemljište. To je moje mišljenje. Mislim da zemljište nije jedini prirodni resurs. Ima mnogo drugih prirodnih resursa i zbog toga nisam video, po mom mišljenju, neki ozbiljan razlog zbog čega je ovo prihvaćeno, ako nije imala Vlada nameru da prihvati ceo amandman. Mislim da je kroz odbor, ako smatra da je neki od delova ovih amandmana racionalan, trebalo prihvatiti. U tački 6, posle reči: „prevencije tehničko-tehnološki nesreća, zaštite od požara i eksplozija, zaštite od prirodnih nepogoda“ predlažem da se dodaju reči: „aseizmičkog projektovanja i građenja objekata, zaštite stabilnosti i trajnosti objekata“. Zbog čega? Tačno je. Ja kažem da je i Vlada u ovom delu u pravu. Ako Vlada kaže – zaštite od nesreća, to podrazumeva i zaštitu od zemljotresa. Međutim, Japanci su šampioni u preventivnom delovanju protiv zemljotresa, i zbog toga su posledice njihovih zemljotresa najslabije vidljive po njihovo stanovništvo i po njihove objekte, upravo zato što su i to planiranje za zaštitu od zemljotresa digli na najviši mogući nivo. Bez obzira što ovo podrazumeva u drugim načelima i drugim odredbama, i Vlada je tu u pravu, da se poštuju svi tehnički standardi i svi propisi, onda možemo u tome podrazumevati i da tu spada i planiranje od zaštite od zemljotresa. Takođe, mislim da je potrebno obratiti posebnu pažnju na zaštitu objekata i trajnost objekata, jer se posebno zadnjih godina, na žalost, gradi sve nekvalitetnije, posebno to čine, bez obzira, ne želim nijednu kategoriju graditelja da izdvojim, ali često privatni graditelji, koji žele, u potrazi za profitom, što jeftinije i sa što manje sredstava da izgrade neki objekat, ali cena je stabilnost objekata, trajnost objekata i kvalitet objekata. Zbog toga sam smatrao, kažem, da i ovo načelo sa ovim odredbama treba razraditi. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i magistar Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Dali neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Dali neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite. (Dragan Jovanović, s mesta: Javio sam se za reč, ali sistem ne radi.) Molim vas da koristite mikrofon, jer ovako kada dobacujete bez mikrofona ne mogu da vas čujem. Izvolite, šta želite? (Dragan Jovanović, s mesta: Sistem ne radi.) Ne čujem vas. Izvolite, poslaniče, ne razumem šta želite?
Uvažena predsedavajuća, ja se izvinjavam, ali bio sam se prijavio za reč po amandmanu. Nažalost, sistem nije to očigledno registrovao i zbog toga moje izvinjenje, ali nadam se da mogu dobiti reč da obrazložim svoj amandman na član 9?
Moram da vas razočaram, prešla sam na drugi amandman, a za sistem nisam kriva. Dakle, morate sa službom razgovarati. Ovo se suviše često javlja. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč povodom ovog amandmana? (Da) Reč ima magistar Jovan Marković. Izvolite.
Poštovana ministarko, poštovana predsedavajuća, poštovane kolege poslanici, imajući u vidu da je osnovna intencija ovog zakona bila kako da se pomogne građevinska industrija, kako da se kroz objedinjenu proceduru ubrzaju sve procedure za dobijanje dozvole i da se izađe u susret investitorima, ja sam ovaj član 8b posmatrao kao član koji treba da doprinese tom cilju. Međutim, u stavu 3, na koji sam podneo amandman, kaže se sledeće – ako imalac javnih ovlašćenja ne postupi u roku iz stava 2. ovog člana, nadležni organ će zastati sa postupkom i o tome obavestiti investitora i podneće zahtev za pokretanje prekršajnog postupka, a u skladu sa ovim zakonom. Moje pitanje se odnosi da tim ministarstva dobro razmisli o dilemi šta se dešava u slučaju da ne postoji planska dokumentacija, o kojoj smo govorili u načelnom pretresu, i da dođemo u situaciju da možda jedno javno preduzeće ili više javnih preduzeća nema mogućnosti da adekvatno odgovori u rokovima koji su ovde postavljeni, drugo, da službe, recimo, u katastru, koji se pokazao u ovih nekoliko godina kao organ koji ne prati dovoljno izradu planske dokumentacije dobro, u smislu da pravi baze podataka i da odgovara građanima u skladu sa zakonom na njihove zahteve, da odgovore negativno. Znači, dolazimo u problem da se podnose prekršajne prijave, a pogotovo je to izraženo u ovom periodu od 1. marta 2015. godine do 1. januara 2016. godine. Moj predlog je da se posle reči: „zakon“ dodaje „i daje se novi rok od 15 dana imaocu javnih ovlašćenja za postupanje po zakonu“. Smatram da je jako važno definisati rokove koji se odnose na primenu ovog zakona i da se nadležni organi obavežu na takva postupanja. Drugi član se odnosi na član 8g stav 1. i da se umesto „Agencija za privredne registre“ zameni rečima „Agencija za prostorno planiranje“. U načelnoj raspravi smo upravo govorili o tome da smatramo da je nedopustivo da se u APR-u definiše posao koji nije nadležnost ove agencije. Razumem potrebu predlagača da se u narednom periodu u ovu agenciju primi još desetina ili stotina ljudi, koji će biti partijski poslušnici, ali smatram da ovo mora da bude tema koja se tiče struke i da je Agencija za prostorno planiranje u prethodnom periodu dokazala da ima kapacitete i mogućnosti da ove poslove vodi. Ako u APR-u nemate urbaniste, arhitekte, postavlja se pitanje ko će uraditi ove poslove. Pozivam vas da još jednom razmislite o ovom predlogu i da odustanete od tog koncepta daljeg zapošljavanja partijskih ljudi, nego da se okrenete struci. Ako to bude koncept, vi ćete podržati ovaj naš predlog da Agencija za prostorno planiranje vodi ove poslove i poslove koji su planirani za Centralni registar u katastru. Takođe, u članu 8đ sam predložio da se stav 1. briše. Mislim da je ovaj član jako važan, da je stav 1. u članu 8đ u potpunoj koliziji sa stavom 3. Tu predlažemo da se ova formulacija u prvom stavu potpuno obriše. Ovde se kaže sledeće – tokom sprovođenja objedinjene procedure, nadležni organ isključivo vrši proveru ispunjenosti formalnih uslova za izgradnju. Glavna stvar ovde kaže – i ne upušta se u ocenu tehničke dokumentacije, niti ispituje verodostojnost dokumenata koje pribavlja, već lokacijske uslove, građevinsku i upotrebnu dozvolu, prijavu radova potvrđuje u skladu sa aktima i drugim dokumentima iz člana 8b ovog zakona. Ono što jeste u suprotnosti u ovom članu, između stava 1. i stava 3, je sledeće. U stavu 3. se kaže – po zahtevu za izdavanje, odnosno izmenu građevinske dozvole i upotrebne dozvole, odnosno rešenja iz člana 145. ovog zakona, nadležni organ u rokovima iz člana 8, gde je stav 1. ovog zakona, donosi rešenje, osim ako nisu ispunjeni formalni uslovi za dalje postupanje po zahtevu. Znači, pošto je u članu 8g definisana procedura, smatramo da ovaj stav 1. u članu 8đ treba izbaciti i da su dalji koraci dovoljno jasni i definisani po ovom članu. Hvala.
Reč ima ministar dr Zorana Mihajlović.
Vrlo kratko. Kada smo govorili o zakonu u načelu, a sada u pojedinostima, odmah da se zna da APR ne odlučuje ništa. On izveštava Vladu na tri meseca. Agencija za privredne registre je tehnički opremljena samo da vodi bazu podataka, a sva dokumentacija se nalazi u lokalnim samoupravama. Pošto ima dosta amandmana, samo jedno kratko pojašnjenje.
Dr Vladimir Orlić, po amandmanu.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Dakle, pozivam da se predloženi amandman odbije, iz razloga što rešenje predložena ovim amandmanom najmanje dva slučaja idu suprotno osnovnim intencijama predloženog zakona. I u tom smislu pozivam da ne trošimo vreme na fraze bez previše značaja koje se tiču, kako beše, stranačkog zapošljavanja, već da se bavimo suštinom predloga. Suština predloga je loša, dakle po dva osnova najmanje, prvo u smislu koji konkretira sadržaj čalan 8g, odnosno Agenciju za privredne registre kao onoga ko se stara o objedinjenom registru, odnosno objedinjenoj elektronskoj bazi podataka i predlažu umesto toga Agenciju za prostorno planiranje. Mislim da je bilo dovoljno reči, a biće sigurno još reči na tu temu danas, kako se vidi, odnosno dalje ne vidi uloga Agencije za prostorno planiranje u skladu sa ovim zakonom. Druga stvar, član 8đ. Stav 1. koji predviđa da se ne vrši ocena tehničke ispravnosti već isključivo kompletnost odgovarajuće formatiranje dokumentacije koja se prilaže. Takođe jedna od osnovnih intencija zakona koja je upravo i postavljena sa ciljem da se postigne efikasnost i to je nešto što u ovom zakonu svakako vredi. Hvala najlepše.
Hvala. Možete po amandmanu, mr Jovan Marković.
Poštovana ministarko, poštovane kolege, pozivam još jednom sve vas da se dobro uključite u raspravu i analizu ovoga što sam predložio, jer smatram da je suštinski važno da rastumačimo prvi stav i treći stav člana 8đ. Znači, ako se u uvodnom delu u prvom stavu kaže da nadležni organ nema druge ingerencije osim da proveri formalnu dokumentaciju zahteva, onda je to urađeno sa razlogom, ali se postavlja pitanje, u nastavku tog stava se kaže da nadležni organ izdaje i lokacijske uslove i građevinsku dozvolu i upotrebnu dozvolu. Razumem da ste u prvom stavu stavili terminologiju ili formulaciju koja kaže da kancelarija za prijem dokumentacije proverava samo formalne uslove, ali je nemoguće da nadležni organ koji odgovara po predmetu, koji odgovara za uslove koji su vezani za lokacijske uslove, građevinsku dozvolu, upotrebnu dozvolu, u ovoj fazi nema ingerencije da proveri suštinu tih zahteva. Onda u trećem stavu se kaže kako je nadležni organ dužan da izda rešenje po ovom predmetu. Ako je u stavu 8b. objašnjena procedura onda je potpuno nepotrebno da postoji stav 8g, odnosno stav 1 u 8đ ovog člana, zbog toga što on formalno ukazuje na to da nadležni organ, u ovom slučaju bez ikakve odgovornosti mora da prihvati predmet koji mu se donosi u neku kancelariju. Na osnovu tog predmeta on izdaje sve ove dozvole o kojima sam pričao i dolazi se u rizik da taj nadležni organ sve do rada inspekcija nema mogućnosti da utvrdi, eventualne propuste po ovom predmetu. Hvala. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Branka Bošnjak. Da li neko želi reč? (Da.)
Uvažena predsednice, gospođa ministarka, koleginice i kolege, želela bih samo malo da se zadržim oko predloga amandmana. Želim prvo da uverim Ministarstvo, i gospođu ministarku da su moje namere bile da zaista ne menjam suštinu zakona, nego svojim amandmanima da samo malo doprinesem unapređenju pojedinih članova. Kroz primer svoje prakse reći ću vam prvo šta je suština amandmana, onda zašto bih želela da se unese izmena u zakon. Mi smo definisali kroz zakon, definisane su kratke procedure, i to je zaista nešto što pretpostavljam oko čega se ne sporimo, i što želimo svi da postignemo ovim zakonom. U svom izlaganju u analizi zakona u načelu, iznela sam svoju pohvalu elementu zakona koji definiše hijerarhiju odgovornosti. U cilju unapređenja hijerarhije odgovornosti, podnela sam amandman koji u delu člana koji kaže da je nadležni organ obavezan da imaocu javnih ovlašćenja koji u odgovarajućem roku ne dostavi uslove zapravo, ne pokrene prekršajni postupak, ono što želim da izmenim je da se prekršajni postupak može povesti i protiv imaoca javnih ovlašćenja koje izda pogrešne, netačne i nepotpune podatke. U cilju skraćenja rokova, bićemo u prilici da od komunalnih preduzeća dobijemo nepotpune podatke. Kao odgovor Ministarstva zašto mi je amandman odbijen, dobila sam obrazloženje da nadležni organ nije u prilici da proveri ispravnost dostavljenih podataka komunalnih službi. To je potpuno izvesno, ali amandmanom nisam njemu ni dala nadležnost da ga on kontroliše. Amandmanom sam samo dala mogućnost da se pokrene prekršajni postupak i protiv onih koji izdaju pogrešne ili nepotpune podatke. Trenutno u Beogradu se izvodi jedan moj objekat koji ima recimo, nekih 2000 kvadrata. Nalazi se u širem centru grada, objekat je završen u sivoj fazi, dobili smo uslove da se priključenje na primarni kanalizacioni vod vrši u ulici i to neposredno ispred objekta. Nakon završetka velikog dela radova, ispostavilo se da ta ulica uopšte nema kanalizaciju, dakle širi centar Beograda. Dobijeni su vrlo precizni uslovi, visinske kote voda, prečnici voda. U slučaju da zbog kratkih rokova se desi ovakva situacija, a to je da nadležni organ dobije podatke od komunalnog preduzeća koje nepotpuno ili netačno, dovešćemo investitore nekad u priliku da trpe veliku štetu. Amandmanom uopšte nisam apelovala da nadležni organ kontroliše, to ne stoji u amandmanu, da ne kontroliše verodostojnost podataka, nego zakon sankcioniše onog ko da nepotpune i netačne podatke. Hvala.
Hvala. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
Poštovana predsednice, ministarko, kolege poslanici, ovim amandmanom smo hteli samo da upotpunimo postupak oko pribavljanja dokumentacije, odnosno u članu 9. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju, u priloženom novom članu 8b u stavu 1. nakon reči – prijema, dodali smo i reč – urednog. U praksi je najčešće slučaj da stranke podnose zahtev bez potpune dokumentacije, koja je propisana zakonom. Ako bi se uvela reč –urednog, znači da se insistira na urednoj dokumentaciji, kojim bi se na neki način podnošenje zahteva uredilo i vreme za rešavanje bi se računalo od dana kada je podneta uredna dokumentacija.
Hvala. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordna Čomić. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Amandman koji smo podnele se odnosi na definisanje kakvu dokumentaciju treba podneti. Predložile smo da posle reči – dostavi, kažemo – uredan, odnosno - podnošenja uredne dokumentacije. Obrazloženje koje nam je Vlada dala kaže da se amandman ne prihvata, jer je postupanje sa zahtevom koji nije uredan, odnosno potpun, propisan članovima 8đ. stavovi 3 i 4. Predloga zakona. Ali ne govorim o tome kada nije uredno, govorim o tome da stavite jasno da treba da se dostavi uredan zahtev. To je razlika u gledanju na duh zakona. Po meni, zakon treba da bude pozitivan. Zakon treba u svojim odredbama da kaže šta treba da uradiš kako valja. Ne govorim o tome šta se dešava, ako dokumentacija nije uredna. Ja kažem – ako želiš da postupaš sa svojim zahtevom u skladu sa zakonom onda treba da podneseš urednu dokumentaciju. To je razlika verovatno koja je rezultirala time da amandman nije prihvaćen, ali ja stvarno mislim da bi trebalo glasati za ovakav amandman i time početi proces da drugačije gledamo ukupan duh zakona. Poseban komentar nezavisno od amandmana koji su odbijeni ili prihvaćene obe su stvari legitimne, ali moram da komentarišem činjenicu da je nadležni Odbor podneo 13 amandmana na ovaj zakon. Svi mi znamo da je to sve legitimno i svi mi znamo da je praksa da kroz odbor u trenutku kada procedura nikom drugom ne dozvoljava da podnese amandman, osim matičnom odboru, da kroz odbor Vlada podnosi svoje amandmane. Znači, Vlada je podnela 13 amandmana nakon uočenih grešaka i neusaglašenih amandmana raznih poslanika i dobro je što postoji ta procedura. Ovo nije kritika, ovo nije zamerka. Ovo je više apel da svakom tekstu zakona posvetimo mnogo više pažnje, da se odnosimo mnogo temeljitije da bi izbegli korišćenje procedure da nadležni odbor podnosi amandmane, jer ga Vlada tako zamoli. U samo dva slučaja Odbor mimo toga šta je Vlada htela za poslednjih šest saziva, pet saziva Skupštine podneo amandman. To je još jedan pokazatelj da nikada nije dovoljno puta, broja, čitati zakone da bismo zaista znali da su raščišćene sve nedoumice, da postoje sve potrebne reči da se podrazumeva recimo u ovom slučaju put do dokumentacije sasvim precizno. Dakle, moj predlog je da ovaj amandman ipak prihvatite i da se time obratimo svima onima koji će podnositi dokumentaciju da dokumentacija treba da mu bude uredna, kao što bi trebalo da budu u tom smislu uredni i predlozi zakona koji nam dolaze sa dovoljno vremena da ih razmotrimo, da bi što manje koristili mogućnost procedure koja je legitimna, ponavljam nije to pitanje ni kritike, ni omalovažavanja postupka, on je čist, da Odbor podnosi amandmane da bi se uskladilo ono što se očito primetilo da li zbog podnošenja amandmana drugih narodnih poslanika ili što je Vlada sama u raspravi uočila, dakle, da bi se ta procedura koristila što manje. Hvala vam.
Reč ima ministarka Mihajlović. Izvolite.
Vrlo kratko. Osnovno načelo objedinjene procedure, što je novitet kod nas sada, jeste upravo uredna dokumentacija. Prema tome, čim dokumentacija nije uredna zahtev se odbija. Što se tiče Odbora, meni je zadovoljstvo što smo mi na Odboru, osim što ste na Odboru razgovarali i što je gotovo 21 amandman opozicionih stranaka takođe prihvaćen, ovaj zakon koji je takođe četiri meseca bio u javnoj raspravi, i mislim da treba koristiti sve mogućnosti, pa naravno i Odbor i pokušati i uvek to raditi, dopraviti šta god je potrebno u zakonu, budući da je ovo zaista jedan vrlo značajan zakon.
Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, gospodine Arsenoviću, poštovana gospođo Mihajlović, poštovani gosti iz Ministarstva, mi smo podneli amandman i na član 9. ovog Predloga zakona. Samo da pojasnim o čemu se radi. Mislim da treba da se razmisli o tome da se prihvati i ovaj amandman. Naime, u stavu 3. ovog člana, novog 8b piše – ako imalac javnih ovlašćenja ne postupi u roku iz stava 2. ovog člana nadležni organ će zastati sa postupkom i o tome obavestiti investitore i podneće zahtev za pokretanje prekršajnog postupka u skladu sa članom 211a ovog zakona. Mi smo smatrali da reči – zastati sa postupkom treba da se brišu, a smatramo da te reči treba da se brišu zato što ako ostanu, to će biti u suprotnosti sa duhom zakona. Svi mi ovde znamo da postoji nešto što se naziva duh zakona. Duh ovog zakona je da ne sme da se zastane sa postupkom, da postupak mora da teče zbog onih 28 dana na primer, gospođo Mihajlović, i onda smo mi smatrali da je dovoljno da stoji – ako imalac javnih ovlašćenja ne postupi u roku iz stava 2. ovog člana nadležni organ će o tome obavestiti investitore i podneće zahtev za pokretanje prekršajnog postupka. Dakle, investitor će i u ovoj formulaciji znati da neko nije uradio svoj posao, ali neće biti dramatična situacija da kažemo – zastaje se sa postupkom. Već zamišljam da će biti mnogo tih poruka – zastalo se sa postupkom, zastalo se sa postupkom, a onda se kvari ono što je duh zakona, poštovana gospođo Mihajlović. Molim vas da se još jednom razmisli o tome i da se brišu reči – zastati sa postupkom. Suvišne su ovde, mislim. Podrazumevaju se, a remete ono što je duh zakona, poštovana gospodo. Hvala.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Kao ono čuveno delo – u duhu zakona. Amandman je prihvaćen. U pravu ste.
Na član 9. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 9. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Jovan Marković.
Poštovana ministarko, takođe se radi o članu 9, ali ne ovaj amandman koji je podnet. Pošto ste verovatno bili zauzeti sa nekim drugim stvarima dok sam obrazlagao amandman, interesuje me odgovor zbog čega nije dobra formulacija, a u skladu je sa ovim što je gospodin Pavićević pričao da je potrebno dati novi rok od 15 dana nadležnim institucijama da se reši predmet? Ako mogu da dobijem samo obrazloženje na taj amandman.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Konkretno po amandmanu. Ovde je reč o opet predlogu da se upušta u procenu tehničkog sadržaja prilikom faze koja je propisana u članu 8đ stav 1, a ne o rokovima od 15 dana. U tom smislu, želeo bih da korigujem kolege kod kojih je eventualno došlo do zabune prilikom evidentiranja amandmana. Još jednom, kao što je bilo prilike da pre par minuta razgovaramo na ovu temu, ovo rešenje nije dobro zato što upravo ruši osnovnu intenciju da se postigne odgovarajuća efikasnost po ovom pitanju, pod brojem jedan. Pod brojem dva, pošto je bilo nekih rezervi po pitanju odgovornosti u ovoj fazi postupka, svakako da odgovornost postoji i ona se jasno čita iz predloženog zakonskog rešenja, formiranog na način na koji ga je u ovu salu dostavio predlagač. Odgovornost je sada, težište njeno na onima koji potpisuju, ljudima koji raspolažu odgovarajućim licencama i kojim svojim potpisom garantuje da je ono što se podnosi ispravno, a to verujem nije malo. Hvala vam.
Na čl. 9, 42, 81, 94. i 100. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaja, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Zoran Živković.
Dali smo amandman da se briše dodatni deo ovog člana 10. Naime, u prethodnoj verziji zakona, osnovnoj, a ovo će biti deveta kada bude usvojena, nisu bila ova dva stava gde se kaže da dokumenti prostornog i urbanističkog planiranja sadrže mere uređenja i pripreme teritorija za potrebe odbrane zemlje, kao i podatke o područjima i zonama, objekata od posebnog značaja i interese za odbranu zemlje. Poseban prilog koji se odnosi na posebne mere uređenja i pripreme teritorija za potrebe odbrane zemlje je sastavni deo plana ukoliko Ministarstvo nadležno za poslove ne odluče drugačije. Mislim da je ovo potpuno van duha zakona, da komplikuje proceduru, da uz zakon koji se bavi planiranjem i izgradnjom stavlja i elemente odbrane zemlje koji su potpuno na pogrešnom mestu, da se tu čak daje arbitrarnost nenadležnom Ministarstvu odbrane da ocenjuje da li će nešto biti sastavni deo plana ili neće biti sastavni deo plana. Mislim da je to jedno loše rešenje. Siguran sam da ovo rešenje nije proisteklo od onoga ko je hteo da popravi zakon, nego je to, kao što je bilo nekad ranije, pod pritiskom vojnih struktura se svašta stavljalo po zakonima. Hteo bih da na ovaj način damo šansu Ministarstvu koje je spremilo zakon i predložilo ga Vladi, da očisti zakon od ovog suvišnog dela. Naravno da je odbrana zemlje jako važna, naravno da je bezbednost države najviši prioritet, ali to nema apsolutno nikakve veze sa Zakonom o planiranju i izgradnji. Mislim da će biti dobro za ceo duh zakona, koji inače treba promeniti jednim novim, ali o tome ćemo kasnije, da usvajanje ovog amandmana gospodina Pavićevića i mene treba da unapredi zakon, te vam preporučujem da ga usvojite. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branka Bošnjak. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarko, koleginice i kolege, lično mislim da bi možda trebalo da razmislite da se podrži prihvatanje ovog amandmana. Prosto, sedenje u planskoj komisiji i način komuniciranja i postupku usvajanja planova mislim da možda ide u prilog praksi da ostane ovako kako jeste bilo. Znači, ne bih previše objašnjavala, pretpostavljam da kolege koji se bave urbanizmom iz Ministarstva znaju da ovo zaista može mnogo, mnogo da prolongira proceduru i da već samo davanje saglasnosti i uslova nadležnog ministarstva bi moglo da bude dovoljno za postupak donošenja planova. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević, pa onda Vladimir Orlić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, gospodine Arsenoviću, gospođo Mihajlović, poštovani gosti, mislim da je veoma važno da se zadržimo i na ovom našem amandmanu, jer smatram da naše obrazloženje, ovo što je rekao gospodin Živković, kao i naša rasprava jutros na Odboru za prostorno planiranje jeste bila usmerena ka tome da je moguće da se prihvati ovaj amandman. Mi smo smatrali da bi se neusvajanjem ovog amandmana kvarilo nešto što želi da se popravi, dodatno komplikovalo, verovatno zbog nekih razloga koji se ne tiču onoga što je materija. Onda je naš predlog bio – dajte da se ne kvari ono što želi da se popravlja zbog nekih uticaja sa strane koji se ne tiču onoga što je materija ovoga zakona. Mi smo smatrali da bi ukoliko ostane ovako kao što piše, to bi bilo kao kada bismo u Zakon o bezbednosti saobraćaja npr. stavili detaljnu specifikaciju svakog vozila koje može da učestvuje u saobraćaju, gospođo Mihajlović. Mi smatramo da to nije dobar pristup, da treba da se menja i da razmislite možda još jednom da se prihvati ovaj, kao sedmi naš prihvaćen, amandman na ovaj Predlog zakona, poštovana gospodo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite
Konkretno, po pitanju ovog amandmana, izrazio bih lični stav da predložena rešenja u članu 10, a koja se tiču dokumenata prostornog i urbanističkog planiranja u kontekstu potrebe odbrane zemlje, pripreme teritorije i označavanje posebnih zona od interesa za ove potrebe ne smatram problematičnim. U tom smislu se nadovezujem na komentare da smo imali raspravu na nadležnom skupštinskom odboru ovog jutra. Napominjem da tom prilikom nismo dobili značajna uverenja u kom smislu bi se zakomplikovala situaciju, otežala procedura, već prosto konstataciju da kao i sada, u ovoj raspravi, možda dolazi do kvarenja duha, možda do uticaja sa strane, ali nismo čuli ni jedan osnovni suštinski razlog šta će to kvalitativno biti narušeno, šta će to biti degradirano, šta će to biti loše ukoliko se ovakve stvari usvoje. Dobro je što se slažemo da odbrana zemlje ima svoj poseban smisao, da je važna i, u tom kontekstu, da u prostornom planiranju takođe ima određenu potrebu odnosno određeni odraz. Na nadležnom skupštinskom Odboru smo čuli da je postavljanje ovakvog člana u zakon zapravo inicirano od strane Ministarstva odbrane, što smatram da takođe treba uvažiti, da ima svoju svrhu i svoju suštinu. Svakako, po ovom pitanju, kao i po svakom drugom danas, poslednju reč daće nadležno ministarstvo. Napominjem da i ukoliko bismo zadržali ovo rešenje i slažemo se da i za njega postoji dobra logika i dobra baza u oblasti odbrane zemlje koja, čuli smo danas na nadležnom Odboru, i ne mora biti strogo u vojnom kontekstu, već u kontekstu zaštite od mnogih drugih nedaća koje mogu da zadese društvo, ne bi bilo greška. U tom smislu, ne bismo ništa pogrešili ukoliko član 10. u ovakvom obliku u ovakvom tekstu zadržimo. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, po amandmanu. (Zoran Živković, s mesta: Replika.) Ne, možete po amandmanu ako hoćete. Gospodin Pavićević, po amandmanu? (Vladimir Pavićević, s mesta: On se meni direktno obratio.) Ne, on je obrazložio svoje viđenje amandmana. Vi možete da još obrazlažete amandman na osnovu raspoloživog vremena, to ću vam dozvoliti, ako želite? Ne? Hvala. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ovo je dobar primer kako jedan dobar amandman može da naiđe na pozitivan odgovor i Odbora i nadležnog ministarstva i ja cenim i jednu i drugu odluku. Upravo je cilj ovog amandmana bio da se rastereti zakon od nečega što nije neophodno da postoji u njemu, niti svojim prisustvom u tom zakonu donosi neku korist. To je upravo odgovor i prethodnom govorniku, nije poenta da nešto ne smeta u zakonu, kao što je ovaj stav 2. ili 3. u članu 10, nego je poenta da nešto pomaže da zakon bude bolji i da građani Srbije imaju manje problema u sprovođenju zakona, odnosno u korišćenju onoga što zakon pruža. Prema tome, ako nam je osnovni cilj da izmenama zakona poboljšamo zakon, onda ne može logika da nam bude da nešto što ne kvari zakon ne treba izbaciti iz samog zakona. To je jedan loš primer i bilo bi loše da takvi loši primeri pokvare ove dobre primere, kao što je prihvatanje amandmana poslanika Nove stranke na ovaj zakon. Pošto imam još 20, 30 sekundi, koristim priliku da se zahvalim Marinu Krešiću, predsedniku resornog Odbora za urbanizam Nove stranke, koji je i pravi tvorac ovih naših amandmana. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Zadržao bih naš zajednički fokus, ukoliko je moguće, na ovim dobrim primerima. Svakako, dobar primer konstruktivnog pristupa svih činilaca u ovoj sali jeste upravo ovaj zakon. Interesovanje koje se manifestuje kroz izuzetno veliki broj amandmana, rešenja, predloga, različitih uglova gledanja,a zatim i odgovarajuća reakcija od strane ministarstva kroz takođe značajan broj amandmana koji su usvojeni i pri tom se svakako nije vodio neki striktan račun na temu s koje strane dolaze. Mislim da su dobra rešenja sada podržana bez ikakve rezerve, vidimo, to se dešava i tokom ove rasprave. Svakako je za svaku pohvalu u tom smislu i aktivnost Odbora kroz amandmane koji su usvojeni danas i interesovanje za dalju raspravu i mislim da duh zakona uopšte nije sporan. Ono što prepoznajemo kao dobru vrednost svi danas jeste upravo duh zakona, konstruktivan pristup svih činilaca i, svakako, rešenja o kojima smo razgovarali do pre neki minut i o kojima ćemo razgovarati, verujem, dugo, dugo vremena danas, kada se pogleda ono što je predloženo, svakako su u svom korenu, u svojoj bazi dobra i kvalitetna. Nije uopšte reč o tome da li nešto što možda ne smeta treba da ostane, reč je isključivo o stvarima koje doprinose. Hvala vam najlepše.
Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
I ovo je dobar primer. Naime, predlagač zakona, odnosno predstavnik Vlade je prihvatio naš amandman kojim se iz ovog člana izbacuje reč: „svot“, koja je poznata kao jedan način analiziranja uspešnosti i potencijala nekog projekta, ali nije to jedina metoda koja može da se koristi. Tako da je, kao što piše u obrazloženju, ovim amandmanom proširena mogućnost stručnog i analitičkog delovanja i mislim da još jednom trebamo da akcentiramo da je ovo dobar primer i nadam se da ih biti još. Hvala.
Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Vladimir Pavićević, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući gospodine Arsenoviću, gospođo Mihajlović, poštovani gosti, mi smo podneli amandman i na član 16. i molim vas sada za pažnju, mislim da vredi da se usvoji i ovaj amandman, ne samo zbog duha zakona, gospođo Mihajlović, nego evo da objasnim. Naš dodatak tiče se jednog stava ovde. Tu piše – kada se uređajna osnova za selo izrađuje pre ili nakon donetog prostornog plana, njihova izrada i donošenje se vrši u skladu sa odredbama ovog zakona koje se odnose na izradu i donošenje urbanističkog plana. Naša dilema jutros na odboru, kada smo raspravljali, bila je – da li je to pravno moguće u odnosu na sadržinu ovog zakona, i mi smo, konsultujući se ponovo sa stručnjacima zaključili da je moguće. Ovde mislim da je jedan dobar primer toga, zašto je možda poštovana gospođo Mihajlović, trebalo ipak pristupiti donošenju novog zakona. Jer, da se pristupilo donošenju novog zakona, onda ne bi ni na odboru jutros, a verujem ni sada, bilo bilo kakve dileme oko ovoga da treba da stoji ovakva formulacija. Dakle, pitanje je bilo da li pravno to može u odnosu na ostatak sadržine ovog predloga zakona. Mi smo videli da može, da nema nikakvog problema. Molim vas da razmislite samo o tome da se usvoji i ovaj naš amandman kao, ja mislim, rekordni osmi amandman koji je usvojen od poslanika NS, u odnosu na neki predlog zakona koji je u Skupštinu poslala Vlada.Hvala vam.
Gospođo Mihajlović, izvolite.
Slažem se sa vama. Ovo je, rekla bih, mogućnost plus, prema tome, može da se usvoji ovaj amandman. Hvala vam.
Konstatujem da je ministar prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarka, poštovani gosti, drago nam je što je ovaj amandman usvojen. U članu 16. novi član 20a. stav 1. posle reči: „dokument“ dodaje se zapeta i reči: „odnosno za koji nije predviđena izrada planskog dokumenta“. Dakle, može biti slučaj da prostornim planom ne predviđena izrada PGR za neko selo ili isti još nije donesen. Dakle, ovo su samo neki od amandmana koji su usvojeni prilikom ove rasprave Demokratske stranke i ja bih iskoristio ovu priliku i zahvalio se nekadašnjem ministru ispred DS Oliveru Duliću koji je pomogao pri sastavljanju ovih amandmana koji su danas usvojeni. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ministar Mihajlović.
Fantastično je što je gospodin Dulić vam pomogao da napravite amandmane, to je sjajno. Vrlo mi je žao, dok je bio ministar, što nije uredio bolje taj zakon, pa da ne budemo 186 i čekamo 300 dana na dozvolu.
Želite sigurno repliku. Ne, ne, ne vidim razloga za repliku. Vi ste jednu konstataciju izveli, ministar je drugu i više tu nema šta da se replicira. Po Poslovniku? Samo vas upozoravam, molim vas, samo vas upozoravam, nemojte da koristite povredu Poslovnika da koristite repliku. Izvolite. Reč ima narodni poslanik Jovan Marković, povredu Poslovnika.
Poštovani predsedavajući, mislim da ste prekršili stav 104. Poslovnika o radu Skupštine, jer ste dozvolili da ministarka izrazi svoj vrlo negativan komentar na kolegu koji je bio pre nje ministar u istom ovom resoru. Mislim da kolega nije imao lošu nameru da istakne učešće i gospodina Dulića u radu našeg poslaničkog kluba. Mislim da sama činjenica koja je ovde izneta od strane gospođe ministarke u načelnoj raspravi, da su rezultati građevinskih aktivnosti, ili građevinske operative ili uopšte, rezultati koji su vezani za period od 2008. do 2012. godine, kada je ministar Dulić bio ministar za prostorno planiranje, dovoljno bar uvažavajući da se na takav način odnosi prema njemu. Dakle, sama činjenica da je 2009. godine 13.000 stanova prodato u Srbiji...
Ne, ne, nemojte molim vas…
…a sama ministarka je rekla da je 2013. prodato 600 stanova govori o tome…
Gospodine Marko, molim vas, upozorio sam vas. Znači, prvi deo sam shvatio, sve ostalo što ste pričali je replika i neću vam to dozvoliti. (Jovan Makrović, s mesta: Ne, to je obrazloženje.) Jasno je meni, dali ste tako jasno obrazloženje u prvoj rečenici, da je meni jasno šta ste vi hteli. Ja mogu to samo da obrazložim sada, da li smatram da je povreda Poslovnika bila ili nije. (Jovan Makrović, s mesta: Molim vas, samo da završim.) Hvala vam. Neću vam dozvoliti dalju repliku. Prijavite se ponovo ako mislite da treba još nešto obrazložiti.
Hvala vam. Hteo sam da kažem, činjenica koja je i ovde rečena u načelnoj raspravi da je 2009. godine prodato 13.000 stanova. (Zoran Babić, s mesta: Nije ministar menadžer prodaje stanova. To ne pokazuje kvalitet rada ministra.)
Hvala vam lepo. Ne vidim ništa uvredljivo što je ministarka izrekla ovde u odnosu na prethodnika, jednostavno je samo konstatovala da je trebalo da bude zakon i zašto nije zakon urađeni ranije i to je to. Prema tome smatram da Poslovnik nije povređen. Ako smatrate da je povređen da li u danu za glasanje želite da se izjasnimo o povredi Poslovnika? (Jovan Marković, s mesta: Da.) Da, u redu. Borislav Stefanović, po kom osnovu? (Borislav Stefanović, s mesta: Po amandmanu.) U redu, reč ima Borislav Stefanović.
Gospodine predsedavajući, evo gospođa ministarka mislim da je dobro što je ovaj amandman usvojen i mislim da je dobro da smo i vi kao predstavnik Vlade ostali na tome. Dakle, da zaista ovaj amandman u jednom segmentu dodatno uređuje ovu materiju. Onda sve ostalo sada ako mi kažemo da nam je neko pomogao u izradi vi ne možete da se suzdržite i da ne reagujete. Mislim da to nije bilo potrebno, zaista. Zašto? Prvo zato što i ovaj amandman koji je usvojen i kao još neki koji su usvojeni, mislim da je Vlada mudro učinila zato što to pokazuje da zajednički želimo da preciziramo stvari. Da zajednički želimo da rešimo probleme i da vi ili neko u vašem ministarstvu ipak snažno dovoljno sagledava problem sa stručnog aspekta. Mislim da je to pozitivno, zaista. Ali, kada se onda sklizne u taj domen politike, kada vam ime zasmeta, vašeg prethodnika to nije dobro, ja mislim. Zato što taj čovek šta god vi mislili o njemu kada napišete brojeve i to 186 mesto nije proizvod zakona, samo zakona, vi znate da je puno zakonskih predloga doneto i „leks specijalis“ koji niste primenili i činjenica je da smo mi na tom mestu i za vreme vaše vlasti i to dve i po godine. Ne možete vi sada sebe da abolirate od toga. Zašto vi niste doneli taj zakon.
Gospodine Stefanoviću, molim vas da se vratite na amandman.
Da, dakle, ovaj amandman će pomoći da stvari koje su bile rađene mnogo bolje nego danas budu bolje rađene i sada da građevinska industrija koja nam je pala za preko 40% od kada ste vi na vlasti, sada se poboljša, tačno je. Da broj radnih mesta u građevini se poveća i da stvari koje se tiču dokumentacije sada budu preciznije definisane. Zato je dobro što ste i ovaj amandman usvojili. Niko vam to neće prebaciti. Mi smo od početka govorili da treba što više amandmana opozicije usvojiti zato što se toliko menja zakon da se mogao potpuno doneti novi. I to ne po ubrzanoj proceduri nego po redu. Zahvaljujem se.
Hvala. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić? Da lineko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević? Da lineko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Izmena u ovom članu je izvršena zbog „Beograda na vodi“, po našem mišljenju. Tu se u ovom članu koji je jako dug, ima 6,3,7 tačaka, postavlja i opcija da republička Vlada može svojom ocenom da proglasi nešto objektom od značaja za državu, što naravno nije nemoguće. Ovde je problem što to nije definisano kao neki objekat koji je vezan za pitanja odbrane, ili za pitanje saobraćaja, zdravstva, ili nešto slično tome, nego se dopušta da Vlada bilo šta proglasi za objekat od posebnog značaja ili plan od posebnog značaja za celu državu, što podrazumeva da i kockarnice, hoteli, restorani, akva-parkovi i takve stvari postanu deo nacionalnog interesa, što je neozbiljno za jednu ozbiljnu zemlju. Mi smo već u načelnoj raspravi govorili o tome da je bolja varijanta da se donese novi zakon, ovoće biti deveta verzija postojećeg zakona od 2007. godine, ako se ne varam, na ovamo, da je postao jedan dobar zakon oko koga smo se složili i sa ministarkom da je bio dobar, ali da je njegova mana bila u tome da nije sprovođen i jednim abditovanim, jednom malom popravkom tog zakona iz 2003. godine i njegovom primenom bi se stvorio jedan dobar osnov za dalji razvoj i planiranja i izgradnje u našoj državi. Naravno da nisu jedini problemi u izgradnji i malih investicija samo u lošem zakonu. Naravno da postoje i razlozi koji su bar isto toliko važni, a to je ekonomska kriza i ova globalna, i ova regionalna, ali i ovaj najstarija naša srpska. Sigurno je da bi jedan dobar zakon, ne dobar nego odličan zakon, mogao da otkloni mnoge prepreke koje su i to nešto malo investicija sprečavale da dođu do naše države. Zato ja mogu da obećam da ćemo poslanik Pavićević i ja do kraja marta sledeće godine, ako to već ne uradi nadležno ministarstvo, napisati predlog zakona o planiranju i izgradnji. Mi smo već počeli da na tome radimo. Mislimo da je rok od tri meseca sasvim dovoljan da se to završi i nećemo probiti taj rok sigurno. Ja se nadam da ćemo i tada imati blagonaklonost koju smo imali u nekoliko slučajeva vezanih za ovaj zakon od strane ministarke. Mislim da je ovo jedna oblast života i rada u Srbiji gde ne bi trebalo da ima puno prostora za stranačka nadmetanja, naprepucavanja šta je bilo i kako je bilo. Svi znamo, ovo je oblast koja je stručna i ovo je oblast gde investitori prepoznaju koliko je to dobro ili loše.Prema tome, tu nema mesta demagogiji,bilo socijalnoj, bilo ideološkoj. Znamo da je zakon od 2007. godine do danas koji je menjan, evo deveti put, bio loš. Složićemo se da, ako imamo usvojenih 50 i nešto amandmana na 100 i nešto članova ovog zakona, da i ova izmena nije bila dovoljno dobra. Ja ne prebacujem tu odgovornost ministarki zato što ona nije neko ko je u svojoj karijeri radio nešto ovako slično, tako da mislim da je tu najmanja krivica. Ovo je posledica jednog olako datog obećanja od strane predsednika Vlade pre izvesnog vremena, koje je naravno prekršeno u tajmingu, ali to je manje važno. Nije važna brzina, nije ovo trka na 100 metara, nego je važnije to da ne dobijemo kvalitetan predlog zakona. Da ponovim još jednom šta su naše primedbe bile, generalno. Pre svega, to što je zadržana stroga hijerarhija planova. Time se generiše komplikovana procedura donošenja svih dozvola koje su neophodne za početak gradnje. To je naravno isto tako loše zato što je zadužen prostor i plan Srbije, jedno konzervativno rešenje koje ne doprinosi ni decentralizaciji, ni regionalnom razvoju, ni bilo čemu što bi moglo da donese to da…
Vreme, gospodine Živkoviću.
… se da sloboda u planiranju i izgradnji, a naravno u okviru drugih zakona koji definišu tu oblast. Konačno, mislim da su ove izmene uz amandmane koje smo dali možda prelazno rešenje, ali da…
Gospodine Živkoviću, molim vas, potrošili ste vreme, ja vas opominjem, vaše vreme kojim raspolažite utrošili ste. (Zoran Živković, s mesta: Mislim da imate pogrešnu procenu. Moje vreme je tek krenulo.) Dobro, izvinjavam se. (Zoran Živković, s mesta: Imam dva minuta po amandmanu i pet minuta za raspravu, to je sedam.) Tako je. (Zoran Živković, s mesta: Bilo je pet i po. Pet i dva su sedam u Srbiji od Hrista na ovamo.) Molim vas, vi ste na prethodnim amandmanima istrošili isto vreme. (zoran Živković, s mesta: Nije tačno. Proverite.) Sada ću ja da se konsultujem. Ako sam pogrešio, izvinjavam se, nisam imao zlu nameru kada je u pitanju vreme, samo momenat. Neću ja nikoga da oštetim i nisam sujetan da ne prihvatim moju grešku. Gospodine Živkoviću, imate još minut i 15 sekundi. Izvolite, prijavite se samo ponovo.
Nema nikakvog razloga da se bavimo hvatanjem štoperice, to je daleko ispod nivoa ovog doma. To što ste me prekinuli, to naravno da nije pristojno, ali ja neću tražiti nikakvo zadovoljstvo zbog toga. Inače sam kažnjen sa vaše strane zbog mnogo manjih prekršaja pa sam to prihvatio i ako to ide za lečenje dece, molim vas da me kaznite kad god vam to padne na pamet. Dakle, treba doneti novi zakon, poslanik Pavićević i ja ćemo dati predlog tog zakona do kraja marta sledeće godine. Za taj zakon očekujemo i konsultacije i podršku svih poslanika, nadležnog ministarstva, stručnih krugova, inženjerske komore i svih onih koji misle da Srbija treba da bude uređena zemlja u kojoj će investitori domaći i strani imati priliku da ulože svoj novac na dobro građana Srbije. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Gospodine predsedavajući, umesto generalnom raspravom, baviću se amandmanom, konkretno. Dakle, po pitanju amandmana na član 17. praktično sva promena koju predlaže predlagač amandmana svodi se na eliminaciju tačke 5. iz samog teksta, tačke koja se odnosi na pravo mogućnosti Vlade da definiše ono što se smatra posebnim interesom Republike Srbije, odnosno stvarima posebnog značaja za Republiku Srbiju, jer tu je upravo i suština člana 21. koji se predloženim članom 17. menja. Sama suština, odnosno smisao ovog člana, formiranje njegovog sadržaja očigledno nisu sporni ni predlagaču amandmana, s obzirom da nikakvih korekcija u smislu stava 1. nije bilo. Dakle, jasno je da je ovde reč o situacijama kada se razmatra poseban značaj za Republiku Srbiju. I pored toga što se taksativno navode slučajevi pojedinačne oblasti koje mogu potpadati pod poseban značaj kao što su prirodni, kulturno-istorijski, ambijentalni uslovi, mineralne sirovine, turistički potencijal, itd. Ostaje pitanje, šta ćemo sa svim onim situacijama od posebnog značaja, svim onim posebnim potrebama, potrebama od nacionalnog interesa koje se ne uklapaju u preostalih pet tačaka koliko bi ih bilo, ukoliko poslušamo predlagača amandmana i pravo Vlade da predloži poseban interes za određene projekte, eliminišemo. Ni na ovo neće dati odgovor predlagač amandmana jer nije, nije predložio alternativnu formulaciju za pravo Vlade da definiše poseban interes. Onda još na kraju ostaje samo jedna dilema, šta je uopšte sporno, pošto alternativa nemamo, kontekst nije sporan, šta je onda sporno po pitanju toga da Vlada definiše poseban značaj i poseban interes na nacionalnom nivou. Ima li ikoga u ovoj zemlji pozvanijeg u bilo kom trenutku i ko god da čini Vladu u datom momentu da definiše ovu vrstu posebnog značaja za ovu državu i njene građane od onoga koji je od tih građana mandat za takav sud i dobio, rekao bih da nema. Hvala.
Hvala. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč?(Da) Reč ima narodni poslanik Jovan Marković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, suština ovog amandmana odnosi se zapravo na opštu dilemu kakav je položaj lokalnih uprava koje nemaju status gradova, a takvih opština je oko 150 u Srbiji. Pošto se u zakonu definiše i uloga glavnog gradskog urbaniste, definiše se i uloga komisija za planove, dolazimo do dileme gde se tu nalaze opštine. Znači, u članu 19. stav 2. se kaže: “Generalni urbanistički plan se donosi za naseljeno mesto koje je u skladu sa Zakonom o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije iz 2007. godine, utvrđeno kao grad, odnosno Grad Beograd“. Naš amandman se odnosi na to da se generalni urbanistički plan izrađuje za naseljeno mesto koje ima preko 30.000 stanovnika. Smatramo da opštine kao što je Vršac, kao što je Pirot, kao što je Kikinda, kao što su mnoga druga mesta, odnosno druge opštine imaju veliki infrastrukturne probleme, da oni u svakom slučaju imaju i velike planove za svoj razvoj i da je suština da i ti gradovi, odnosno te opštine moraju da imaju planski dokument koji će na neki način objediniti izradu i planova generalne regulacije. Znači, u ovom slučaju se kao odgovor na neke amandmane u ovom zahtevu postavlja pitanje finansija, postavlja pitanje troškova, koliko će izrada planske dokumentacije koštati opštine. Naš predlog i naš koncept polazi od toga da je planska dokumentacija, i o tome smo govorili u načelnoj raspravi, suština primene i objedinjene procedure, odnosno u slučaju da nemate u opštinskom nivou izrađenu plansku dokumentaciju, dolazite do problema, dolazite do toga da Komisija za planove određuje po opštim pravilima gradnje iz 2011. godine uslove za gradnju. Ako bi se i GUP radio za opštine koje imaju preko 30.000 stanovnika, smatramo da je onda uloga Komisije za planove zaista savetodavnog karaktera. Smatramo da na tom nivou treba napraviti uštede i da mnoge opštine, recimo, Vlasotince ili ne znam kakvi druga mesta, koja imaju te komisije i koji plaćaju dolazak ljudi iz Beograda ili Niša ili Novog Sada, itd, tu mogu da uštede, ali moraju se uraditi planovi generalne regulacije usaglašeni sa GUP-om.
Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, gospodine Arsenoviću, gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, ovo je još jedan amandman koji nije prihvaćen, ali jutros na Odboru, kada smo raspravljali, ja sam zaključio da postoji šansa da u jednom dijalogu dođemo do zaključka da može i treba da se usvoji i ovaj amandman. To je amandman kojim se menja član 19, ali ne samo u stavu 2, kako je predložila Vlada, nego mi smatramo da stav 1. treba da se briše i imamo jedan osnovni argument, gospođo Mihajlović. Argument se tiče realnosti. Mi smatramo da se brisanjem stava 1. ovog člana omogućavaju dve važne stvari. Jedno je da se na osnovu generalnog urbanističkog plana mogu izdati odgovarajući lokacijski uslovi, i to je ja mislim jedan važna stvar, umesto da idemo u ove detalje, kao što je predviđeno u stavu 1. Druga stvar, smatramo da je sasvim u duhu pokušaja pojednostavljivanja i ubrzanja procedure kojima ovaj zakon teži. Poštovana gospođo Mihajlović, mi smo razmišljali i ovom predlogu zakona u celosti, pa smo došli do toga da ukoliko biste vi usvojili ovaj naš amandman na član 19, što očekujem sada ovde, da ćete onda usvojiti i naš amandman na član 43. koji je u dodiru sa sadržinom našeg amandman na ovaj član 19. koji hoćemo da se briše stav 1. Vi ste u obrazloženju napisali zbog čega ne mislite da treba da se usvoji amandman, ali smo jutros, pojašnjavajući malo smisao našeg amandmana na član 19, a kasnije i na član 43, zajednički zaključili da postoji mogućnost da se ovo usvoji i da će usvajanje amandmana popraviti ne samo duh ovog zakona, nego i jedan predlog zakona u celosti, u svim članovima koji se tiču ove materije, lokacijskih uslova. Hvala vam.
Hvala. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Jovan Marković. Izvinjavam se, prvo Balša Božović kao podnosilac amandmana. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarko, poštovani gosti, u članu 19. posle reči „Grad Beograd“ tačka se zamenjuje zapetom i dodaju se reči: „kao i za naseljeno mesto koje je sedište jedinice lokalne samouprave koje ima preko 30.000 stanovnika“. U samom obrazloženju naveli smo da je ova odredba dodata iz Zakona o planiranju i izgradnji iz 2009. godine. Na primer, Kikinda i Vršac imaju više od 30.000 stanovnika, a opštine su, dok je, na primer, Loznica grad koji ima manje od 20.000 stanovnika, a grad je u pitanju. Takođe, zašto bi, na primer, Kikinda i Vršac ponovo radili posao iz početka ako su po Zakonu o planiranju i izgradnji iz 2009. godine doneli GUP-ove i PGR-ove po zonama? Dakle, da ne sada duplirali opet posao, i samim tim što se ovaj zakon ne donosi kao nov zakon, odnosno ne predlaže kao nov, već se menja i dopunjuje, što znači da nije u svim segmentima ni po vašem mišljenju bio loš, mislimo da treba da postoji nit sa Zakonom iz 2009. godine, makar kada je ovo u pitanju. Iz tog razloga smatram i predlažem da se ovaj amandman usvoji, iz prostog razloga što mislimo da ćemo nekim lokalnim samoupravama olakšati posao u odnosu na ono što je predviđeno po ovom predlogu. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 21. amandman je podnelo narodni poslanik Branka Bošnjak. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Branka Bošnjak. Izvolite.
Ovim amandmanom sam želela da uspostavim hijerarhiju urbanističkih planova. Saglasna sam sa obrazloženjem ministarstva i ja ću pisanim putem povući ovaj amandman, tako da se o njemu neće glasati. Hvala. (Jovan Marković, s mesta: Ja sam se javio po prethodnom amandmanu.)
Izvinjavam se, gospodine Markoviću, morali ste se prijaviti da bih vam dao reč. Sada vam ne mogu dati reč, jer smo već odradili drugi amandman. Molim narodne poslanike da ko želi da uzme učešće, da se prijavi. Vi se jeste prvo prijavili, ali ste se odjavili i javio se kolega Balša Božović. Ja sam računao da ste vi onda odustali. Nije vas bilo ovde. Ja se izvinjavam. Zahvaljujem se gospođi Branki Bošnjak. Prelazimo na sledeći amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Dakle, u članu 21. stav 2. i novi stavovi 5. i 6. brišu se. Mi smo smatrali da ako već postoji plan generalne regulacije i on sadrži sve podatke neophodne za izdavanje lokacijskih uslova, propisivanje i donošenje izrade PDR-a… Dakle, propisivanje, donošenje i izrada PDR-a je bespredmetna i nepotrebna, te je bespredmetan ovaj stav. Zašto? Dakle, ako neko već propisuje te uslove, oni su poznati, oni se javno objavljuju, smatramo da je ovaj član, kao i član 57. stav 5. takođe besmislen. Zašto? Zato što ukoliko je za područje na kome se nalazi katastarska parcela za koju je podnet zahtev za izdavanje lokacijskih uslova predviđena obaveza dalje planske razrade, takav planski dokument nije donet u roku propisanim članom 27. Lokacijski uslovi izdaju se na osnovu podzakonskog akta kojim se uređuju opšta pravila parcelizacije, uređenja i građenja i na osnovu postojećeg planskog dokumenta koji sadrži regulacionu liniju. Planovi koji sadrže regulacionu liniju su samo taj PGR i PDR, obavezno sadrže uslove parcelizacije ili parcelacije, uređenja i građenja. Dakle, ako ne postoje PGR ni PDR, sam navedeni član 57. onemogućava izdavanje lokacijskih uslova, te je samim tim besmislen i nepotreban. To je ono što smo smatrali, čita logička stvar. Kad već imate ovo tu sadržano, ako ga nemate, onda nema smisla uopšte, jednostavno, nema potrebe ovo propisivati na ovaj način. Ne znam zašto ovo nije usvojeno. Zaista smatram da je u pitanju čisto tehnička stvar. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Samo kratko. Dobar primer. Ovim je izvršena mala deregulacija u oblasti pravila uređenja. Generalno, celu ovu oblast je dobro regulisati, ali je loše preregulisati. Hiperregulacija nikad nije bila dobra, tako da će ovom izmenom biti stvoreni lakši uslovi za pravila uređenja i za rad u ovoj oblasti. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman sa ispravkom zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin.Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarko, poštovani gosti, radi se ovde o jednom novom terminu, za koji mislimo da samim tim što je nov u ovom zakonu, ne treba ga automatski obesmisliti. Smatram da neke nove stvari koje ste vi pokušali da predupredite i promenite Predlogom ovog zakona zaista treba da zažive u njemu. U članu 23. stav 4. menja se i glasi: „Stav 3. – Odluku o donošenju, odnosno izmeni i dopuni separata, donosi skupština jedinice lokalne samouprave, po potrebi, na inicijativu nosioca javnog ovlašćenja ili na inicijativu organa nadležnog za izdavanje građevinske dozvole“. Stav 5. menja se i glasi: „Posle stava 3. dodaje se stav 4. koji glasi – Uslovi sadržani u planskom dokumentu, odnosno pribavljeni iz separata ili pribavljeni od imaoca javnog ovlašćenja, imaju istu pravnu snagu i obavezujući su za sve učesnike u postupku“. S obzirom da se pod separatom podrazumeva samo separat urbanističkog plana, jasno je da isti može doneti samo skupština lokalne samouprave, a nikako samo javno komunalno preduzeće. Na ovaj način se na neki izvitopereni način obesmišljava separat i ako ovo ostane propisano, postojaće težnja da se propiše posebno izdavanje uslova za najveći broj slučajeva, što onda potpuno obesmišljava ovaj novi termin ili novi način rešavanja problema koje ste predvideli Predlogom ovog zakona. Iz tog razloga, smatramo da bi bilo važno da usvojite ovaj amandman. Zahvaljujem.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovana Jovanović, Gordana Čomić i mr Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, mi smo podneli amandman na član 26. i za ovaj amandman, koliko sam razumeo, nije ostavljen prostor ni za razmišljanje o tome da li bi trebalo da se usvoji. Ja smatram da to nije bio dobar pristup. Mi smatramo da član 26. treba da se briše iz sličnih razloga kao što smo smatrali da treba da se menja član 10. ovog zakona. U obrazloženju smo fino napisali da nije potrebno i da ničemu ne bi služilo ovde da dokumenti prostornog i urbanističkog planiranja sadrže mere uređenja i pripreme teritorije za potrebe odbrane zemlje, kao i podatke o područjima i zonama objekata od posebnog značaja i interesa za odbranu zemlje. Mi smo smatrali da ovim kategorijama nije mesto ovde. To su neka pitanja koja treba ostaviti za vojsku, a da planovi u celini treba da budu urađeni u skladu sa uslovima koje u postupku pripreme za izradu plana od Ministarstva nadležnog za poslove odbrane pribavi organ koji je nadležan za izradu plana. Dakle, smatramo, poštovana gospođo Mihajlović, da ne treba kao sastavni deo plana da postoji posebni prilog koji bi se odnosio na posebne mere uređenja i pripreme teritorije za potrebe odbrane zemlje. Zato smatramo da je jedino logično da se član 26. briše. Budući da nije prihvaćen naš amandman na član 10, moja je pretpostavka da po logici stvari neće biti prihvaćeno ni ovo, ali ipak smatram da treba dodatno razmisliti o ovom našem argumentu, jer nam se čini da ovome nije mesto ovde. Ukoliko postoji neki pritisak, ukoliko se na nekom drugom mestu smatra da to treba, a mi smatramo da to nije dobro, hajde ovde danas da se izborimo protiv tih sila i da uradimo ono što je najbolje za sve nas i za naše građane. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić, po amandmanu.
Dakle, ne iz razloga sličnih, već iz razloga identičnih onim koje smo čuli po pitanju člana 10, ni ovaj amandman ne treba da bude prihvaćen. S obzirom da smo o ovome već raspravljali, a prilikom obrazloženja ovog amandmana nismo čuli ni jedan novi razlog koji bi podržao usvajanje ovog amandmana, predlažem da iz svega onoga što smo već razmenili po pitanju argumenta, donesemo i identičan zaključak kada je reč o amandmanu na član 10. Dakle, ništa novo, pa samim tim ništa novo ni kontra. Razlozi za odbijanje stoje. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Olena Papuga.
Samo hoću da pohvalim što ste prihvatili ovaj amandman. Ne znam zašto su nadležnosti AP Vojvodine izbačene iz ovog Predloga zakona, tako da vam zahvaljujem što ste videli da nije dobro urađeno i što ste prihvatili amandman, jer AP Vojvodina ima nadležnosti u poslovima prostornog planiranja.
Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Zahvaljujem se što je ovaj amandman prihvaćen. Smatramo da je važno da u nekoliko određenih i jasnih stvari ovaj zakon bude upotpunjen amandmanima. Još jednom bih se zahvalio bivšem ministru, gospodinu Oliveru Duliću, što je ove amandmane, zajedno sa poslaničkim klubom DS, predložio. Zahvaljujem.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stošić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
U članu 33. stav 4. u drugoj rečenici, reči: „jedna trećina članova“ zamenjuju se rečima: „jedan član“. Smatramo da se, kako obaveštavanje, tako i stručniji uticaj ministarstva nadležnog za poslove prostornog planiranja, u vezi rada komisije, koju obrazuje nadležni organ AP, kvalitetno ostvaruje kroz jednog člana komisije, imenovanog na predlog ministra sa tog područja.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Zahvaljujem. Pozdravio bih prvo obrazloženje koje smo dobili uz predlog da se usvoji ovaj amandman, svakako u onom delu koji smatram veoma važnim, da se poštuje predlog imenovanja određenog broja članova od strane ministarstva, upravo sa ciljem da se doprinese u stručnom smislu. Posmatrajući ovaj predlog u tom kontekstu, predlažem da se ipak zadrži predlog u kom će jedna trećina članova biti imenovana na način kako je predložio predlagač zakona - ukoliko je jedno lice imenovano na određeni način, značajna stručna pomoć, kao što smo bili u prilici da čujemo sada, utoliko će značajnija stručna pomoć biti obezbeđena ukoliko ih bude više.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 34. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarka, poštovani gosti, član 36. se kompletan briše i to je predlog koji smo ovim amandmanom uputili, iz prostog razloga što je ovaj član u suprotnosti sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Da li je ovo lice zaposleno u gradskoj upravi ili nije, a radi se o glavnom gradskom urbanisti, to je ostalo nejasno čak i ovim predlogom zakona. Šta se dešava, na primer, sa beogradskim gradskim arhitektom, funkcijom propisanom po Zakonu o lokalnoj samoupravi? To je otvoreno pitanje. Ako su oba zakona suprotna jedan drugom, onda će to stvoriti jedan problem koji nećemo moći da rešimo tako lako. Ili da onda gradskog beogradskog arhitektu ne opterećujemo da samo menja naziv ili da menja način na koji će se predstavljati u nekom narednom periodu? Ali, u svakom slučaju, mislimo da je ovo stvar koja će u velikoj meri zakomplikovati dodatno sprovođenje zakona i neke stvari će ostati potpuno nejasne. Na primer, kada je u pitanju grad Beograd, koji po zakonu ima gradskog arhitektu, ovde se po ovom zakonu to, na neki način, ukida i stavlja se glavni gradski urbanista. Da li će postojati i jedan i drugi? Da li će se samo promeniti vizit karta, pa će se onda gradski arhitekta beogradski, za koga verujem da niko i ne zna ko je, predstavljati kao glavni gradski urbanista? To je stvar koju želimo da mi ovom prilikom postavimo, ukoliko se ovaj amandman ne usvoji. Ukoliko se usvoji amandman, on će sasvim sigurno mnogo detaljnije i bolje regulisati ovu oblast. Zahvaljujem.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Ja se izvinjavam, član 36. Radi se o amandmanu na član 36. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Arsenoviću, gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, ja sam upravo hteo da napravim tu jednu korekciju, jer smo mi podneli amandman na član 36, a ne na član 38, kao što je ovde rečeno. Dve bih stvari ovde tim povodom hteo da kažem, uz, naravno, jedno bravo za prihvatanje našeg amandmana, koji je vrlo dobro i obrazložen. Najpre, ovaj član se tiče glavnog urbaniste i mi smatramo da je veoma dobro što se sada i Predlogom zakona, nakon što je usvojen naš amandman, ostavila mogućnost da osim gradova i grada Beograda i druge lokalne samouprave odrede i postave svog glavnog urbanistu. Mi smatramo da je to zaista u redu. Ovde bi to trebalo da bude opšteprihvaćeno, da niko nema nikakvu dilemu. Druga moja napomena – uprkos tome što imamo veliki broj, naročito u odnosu na slične situacije povodom rasprava o drugim predlozima zakona, prihvaćenih amandmana Nove stranke i dalje nam, poštovana gospođo Mihajlović, ostaje isto zapažanje sa naše načelne rasprave, a to je da mi možemo danas, evo i na ovaj način, na primer, popravkom člana 36. da popravimo ovaj predlog zakona, ali, popravljamo nešto što je generalno loše. Još jednom vam kažem da bi bilo veoma dobro i sami da se uključite u javnu raspravu, onog momenta kada Nova stranka do kraja marta predloži potpuno novi zakon o planiranju i izgradnji. Mi ćemo, naravno, primenjivati isti ovaj pristup koji vi primenjujete u odnosu na naše amandmane, bićemo vrlo konstruktivni i opredeljeni za dijalog, a nadam se da ćete i vi aktivno učestvovati, sa svojom ekipom, kako bismo već od sredine naredne godine po redovnom postupku, po redovnoj proceduri, mogli ovde da raspravljamo, a nakon toga i da usvojimo jedan apsolutno i veoma dobar novi zakon o planiranju i izgradnji. Hvala vam mnogo.
Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Gospodine predsedavajući, ja sam tražio reč po članu 37, a ne po članu 36. Zahvaljujem.
Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandman je podnela narodni poslanik Milena Ćorilić. Da li neko želi reč?(Ne) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Reč ima narodni poslanik mr Jovan Marković.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, poštovane kolege, u članu 37. na neki način je sadržan onaj osnovni koncept ili ona osnovna zamerka koju smo iznosili prilikom načelne rasprave na primenu ovog zakona, odnosno na Predlog ovog zakona. Jedna od suštinskih stvari na koju smo ukazivali jeste nedostatak planske dokumentacije, mada smo od gospođe Mihajlović, na neki način, bili kritikovani da nismo pročitali zakone, da nismo u toku sa primenom zakona, da nismo u toku sa izradom planske dokumentacije. U mom obraćanju sam, gospođo Mihajlović, tvrdio da je Ministarstvo odustalo, na neki način, od izrade planske dokumentacije i nisam pominjao prostorni plan, nego sam pominjao plansku dokumentaciju, kao kategoriju. Naime, po našim informacijama, ogroman broj lokalnih uprava u ove dve godine, od kada je uveden koncept prekomponovanja vlasti u Srbiji, je potpuno zakočio procedure oko izdavanja građevinskih dozvola i u uporednoj analizi kakvo je stanje bilo pre 2012. godine, po primeni Zakona o prostornom planiranju iz 2009. godine, i kakvo je nastupilo posle 2012. godine, vi ćete videti da nije samo Ministarstvo odgovorno za to što se ne izdaju dozvole u ovom periodu, nego lokalne uprave koje ne znaju svoja ovlašćenja, svoje nadležnosti i nisu završili poslove oko planske dokumentacije. Kada smo predložili da se rad komisija po članu 37. stav 7. tretira kao rad bez nadoknade, imali smo u vidu sledeće. Ako lokalne samouprave ispoštuju zakon, u ovom slučaju mnoge lokalne samouprave nisu ispoštovale zakona iz 2009. godine i tražili smo u našim predlozima da im se dostavi rok od 18 meseci da završe plansku dokumentaciju po ovom zakonu. Ako bi lokalne uprave ispoštovale svoje obaveze i usvojile planske dokumente, onda se postavlja pitanje rada komisije. Onda je opravdana ideja da komisije za planove budu savetodavno karaktera, ali se postavlja pitanje zbog čega će lokalne uprave da plaćaju devet članova komisija koje dolaze sa strane, koje imaju troškove, puta, prevoza, dnevnica itd. Veliki broj lokalnih uprava izdvaja mesečne nadoknade za rad tih komisija. Naša konstatacija je, ako je planska dokumentacija urađena u skladu sa zakonom, onda se dovodi u pitanje mesečno ili ne znam kako sastavljanje tih komisija i tu smatramo da treba da se kroz ulogu glavnog urbaniste definiše uloga gradske službe za urbanizam i da se ukine ovakav način rada komisija. Takođe postavljamo pitanje koje smo otvorili i u načelnoj raspravi, podržavamo ideju da gradski urbanista ima dodatna ovlašćenja, da bude biran od skupštine, da ima ingerencije i odgovornost i da uredi ove oblasti, ali se postavlja pitanje da li je njegova uloga kao predsednika komisije za planove po zakonu, odnosno da li se kosi sa Zakonom o sukobu interesa? Pre nego što opštine donesu izmene statuta i izvrše sistematizaciju i prijem novih ljudi, mislim da treba dati odgovor od Agencije za borbu protiv korupcije da li je ovo sukob interesa. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Branka Bošnjak.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarka, gospodo iz ministarstva i kolege, želela bih samo da nešto kažem vezano za ovaj amandman. Odmah u startu da kažem da ne bi trebalo da se prihvati. Želela bih kolegama koje su podnele amandman, da objasnim šta znači rad u tim komisijama. Rad u tim komisijama ne podrazumeva da lica koja su imenovana za članove komisija dođu, sede i čitajući na komisiji odlučuju o donošenju nekog planskog akta ili neke druge vrste dokumentacije, radi se o jednom vrlo složenom postupku gde se za svaku sednicu dobija materijal koji se može meriti kilometrima i santimetrima, nikako brojem listova. To je posao gde se pred svaku sednicu priprema za tu sednicu obavlja minimum dva cela radna dana, za one koji to rade savesno. Takođe rad po tim komisijama koji je po pravilu celodnevan, zapravo postoji stručno vreme i stručna odgovornost, osim što mislim da ovakav posao ne bi trebao da bude savetodavan i besplatan, smatram da bi i ozbiljnost prema radu u tim komisijama se mogla dovesti u pitanje, jer, recimo bila sam član Planske komisije za Sokobanju i ako mislite da niko trebao da plaća troškove puta da dođem do Sokobanje, ako niko ne treba da mi plati dva radna dana koja sam provela pripremajući se za tu komisiju, onda se dovodi u pitanje prilježnost, marljivost i predanost da se pročita sva list dokumentacije koja se stavlja na raspolaganje i da se pripremim za sednicu. Takođe ovaj zakon ima visoke elemente sprečavanja elemenata koruptivnosti. Rad u komisiji gde član komisije može da odluči ovako ili onako, da potpomogne nekom investitoru, a da za taj rad uopšte nije plaćen na žalost bi dodao mogućnost nekakve podložnosti tog člana da svoj interes ostvari na drugi način. Zato smatram da ova komisija treba da bude plaćena i da se ovaj amandman ne prihvati. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Jovan Marković, po amandmanu.
Uvažavam argumentaciju koleginice, ali mislim da kontekst u kome sam govorio jeste usmeren i ka ovom delu o čemu koleginica govori i sa nekim amandmanima koje sam predložio u prethodnim članovima. Mislim da je nedopustivo da gospođa Mihajalović ne odgovori na pitanje šta je sa 150 opština koje nisu tretirane ovim zakonom i šta je sa izradom generalnog urbanističkog plana za te opštine? U slučaju da ove komisije imaju ulogu izrade planskih dokumenata koji su oročene i koje će poštovati zakonske rokove koji su predviđeni po ovom zakonu, smatram da je postojanje te komisije opravdano. Kolega Neđo Jovanović je u načelnom pretresu izneo neke podatke koji su vezani za Užice o tome da praktično u prethodne dve godine nisu izdavane građevinske dozvole. U nekoliko prethodnih godina grad Užice je završio prostorni plan, generalni urbanistički plan i on stoji na sajtu ministarstva kao primer pozitivne prakse kako se radi planska dokumentacija. Uradili smo nekoliko planova generalne regulacije i samo nije urađen jedan plan centra za dve i po godine. O tome sam želeo da pričam, ako u gradu Užice ili Kosjeriću za dve godine nemate praktično izdatih dozvola za građevinske radove, postavlja se pitanje postavljanja ove komisije? Drugo pitanje, ako ministarstvo nije predvidelo izradu generalnog urbanističkog plana za opštine, onda je u skladu sa tim potpuno logično razmišljanje da će komisija koja radi u Kosjeriću ili u nekim drugim manjim mestima, radi ili se bavi izradom generalnih planova regulacije, taj posao raditi tri ili četiri godine zbog toga što primaju nadoknadu, imaju plaćene putne troškove, dnevnice i sve ostalo. Ako ovim zakonom nije definisan rok izrade planske dokumentacije nižeg reda, onda se postavlja pitanje i uloga ove komisije. O tome treba da pričamo.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Samo da pojasnim, jer mi se čini da me niste razumeli. Takođe i da vam dam jedan primer. Primer se tiče ministra Dulića. Ministar Dulić je unutar ministarstva imao devet do deset raznih komisija. U tim komisijama su bili članovi zaposleni tog ministarstva i oni ljudi koji su dolazili sa strane, profesori i svi drugi koji su bili angažovani. Reći ću vam da primanja koja su imali članovi tih komisija, posebno mislim na zaposlene su bila prosto neverovatna. Neću da govorim da su pojedini ljudi za jedan slučaj u revizionoj komisiji dobijali po 700.000 do 800.000 dinara. Pošto pominjete neko novo prekomponovanje vlasti i to ću vam objasniti. Nije došlo do prekompovanja vlasti, nego ste izgubili izbore zato što niste dobro radili. Između ostalog i ovaj zakon je jedan od razloga. Ono drugo što je važno, ova Vlada ne isplaćuje ni jednog zaposlenog koji je zaposlen u ministarstvu, bilo kom ministarstvu, a član je komisije, ni jedan jedini dinar. To nije uradila vaša Vlada. Vaša Vlada je nemilice trošila pare i pored redovnog primanja koje zaposleni imaju davala im je kroz razne komisije, kojih je bilo najmanje sedam do deset, dve revizione, Komisija za licence, svašta je tu bilo. Tako da ta primanja koja su imali zaposleni u ministarstvu za vreme vašeg ministrovavanja govori o neverovatnom ponašanju upravo, a vezano za novac poreskih obveznika. Prema tome, toga više nema, ali nema zato što je ova Vlada to uradila. Što se tiče angažovanja profesora ili nekih drugih institucija koje nisu zaposleni unutar ministarstva, takođe je napravljen poseban pravilnik te tako više ne dobijaju taj novac koji su dobijali, ali dobijaju određenu naknadu. Još jedna stvar, kada ste pominjali lokalne samouprave i opštine niste u pravu. Ministarstvo građevinarstva i finansira i sufinansira izradu njihovih planova i nastavlja to da radi. Prema tome, nije problem taj koji vi pokušavate da iznesete. Problem je koji mi sada rešavamo zbog nagomilanih, pa da kažem blažu reč, problema koje ste ostavili iza sebe.
Zahvaljujem. Reč ima, po amandmanu, narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite. (Jovan Marković, s mesta: Javio sam se.)
Uvaženi predsedavajući…
Znam, ali kolega Jovanović se javio pre vas, Neđo Jovanović takođe. Znači, sačekajte, dobićete i vi reč. (Jovan Marković, s mesta: Replika.) Nemate pravo na replik. Samo po amandmanu. Izvolite kolega Jovanoviću.
Uvaženi predsedavajući, gospođo Mihajlović, ja moram da kažem da razumem potrebu gospodina Markovića, izuzetno ga cenim i kao kolegu i kao bivšeg gradonačelnika, ali ono što bih da napomenem, slažem se sa koleginicom Bošnjak da je nelogično da članovi komisije za planove budu bez naknade. To - nit je bilo, niti će biti i to jeste nelogična stvar. Ono što me je podstaklo da govorim povodom ovog amandmana jeste jedna stvar koju bih zamolio uvaženu gospođu Mihajlović, a to je da članovi komisije za planove koje delegira ministarstvo, a tiče se komisija koje su naravno za planove u lokalnim samoupravama, tu ima dosta učmalosti, tu bi trebalo da se malo stvari ubrzaju, a to je da se ti ljudi menjaju. Imamo primera, na žalost, u lokalnim samoupravama da su pojedini članovi Komisije za planove tu i više od 10 godina i da već je vreme, a došlo je do promene i vlasti i svega ostaloga, da se na određen vremenski period ti ljudi menjaju. I ono što sam govorio u raspravi u načelu, to mislim da bi trebalo da se razjasni sada ovde u raspravi u pojedinostima, jeste upravo ovo što je kolega Marković malopre pomenuo u jednoj rečenici, a to je – da li je u sukobu interesa glavni gradski arhitekta sa funkcijom predsednika Komisije za planove? Ja imam papir negde iz lokalne samouprave iz Čačka iz 2007. ili 2008. godine, gde imamo stav Komisije za borbu protiv korupcije, odnosno Agencije za borbu protiv korupcije, da je to u sukobu interesa. Znači, funkcija glavnog gradskog arhitekte i funkcija predsednika Komisije za planove u, tada, u tom trenutku u gradu Čačku, a imam ih i za Topolu i za još neke lokalne samouprave. Tako da vas molim da se tu izjasnimo. Smatram da ovaj amandman kako je napisan ne treba naravno prihvatiti uz obrazloženje da su ovi ljudi zaslužili naknadu. Ko će doći iz Beograda ili Novog Sada u neku opštinu koja je sto kilometara bez ikakve naknade ili plaćanja putnih troškova, ali i da ti ljudi budu svesni da ih je država, odnosno ministarstvo, delegiralo, jedan deo njih, da pomognu tim lokalnim samoupravama, a ne tamo, da kažem, prave određene kombinacije i zbog toga ih treba češće malo i provetravati, odnosno menjati. Hvala puno.
Gospodine Jovanoviću samo da pitam da li ste koristili vreme ovlašćenog predstavnika ili… (Dragan Jovanović, s mesta: Da.) Ovlašćenog predstavnika. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Hvala predsedavajući, ja ću se saglasiti u potpunosti sa razlozima koji su moji prethodnici izneli da se amandman ne prihvati, imajući u vidu nespornu činjenicu da članovi komisija koja već u kontinuitetu dugo rade, a kako uvažena koleginica Branka reče, rade jedan jako složen i delikatan posao, moraju imati i odgovarajuću naknadu. Ta naknada ni u kom slučaju ne može biti van onih okvira koji podrazumevaju mere štednje koje ova Vlada ustrojila kroz razne zakonske i podzakonske akte. Tako da u tom pravcu ni u kom slučaju ne dolazi u sumnju potreba da se bilo kom članu komisije nadoknadi ono što je u smislu participacije u radu te komisije učinio i doprineo. Pomenuto je Užice i to je tačno. Ja i kolega Marković dolazimo iz istog grada. Nesporna je činjenica da dugi vremenski period nije doneta nijedna jedina građevinska dozvola. Nesporna je činjenica da su jednu takvu situaciju generisala loša zakonska rešenja, ali je isto tako nesporno da sada imamo jedan sasvim drugi zakonski okvir u kome će se takve situacije prevazići i krenuti jednim sasvim drugim pravcem delovanja. Moram samo da pozdravim, jer je u eventualnom smislu reči, zašto eventualno, zbog toga što ćemo naknadno doći i do tih odredaba zakona, u svakom slučaju, krajnje je pohvalno da je predlagač, konkretno ovde prisutna ministarka, prihvatila jedan naš amandman, a to je amandman koleginice i našeg ovlašćenog predstavnika Suzane Spasojević, da se tamo gde u lokalnim samoupravama nema glavnog gradskog urbaniste, ti poslovi mogu poveravati stručnim licima koja te poslove takođe mogu obavljati na osnovu stručnih referenci koje može i mora imati gradski urbanista. Da li je gradski urbanista u sukobu interesa ako je član komisije? Podsećanja radi, Zakon o borbi protiv korupcije neke stvari jasno definiše i otvara neka pitanja koja su iza nas poslanike ponekad sporna, ali u ovoj situaciji se radi o članovima komisije koji su ad hod članovi komisije i gde se naknada daje za odgovarajuće zadatke koji su upravo u tim ad hod situacijama dešavaju. Zbog toga je ta naknada i neophodno potrebna. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Jovan Marković.
Poštovana ministarka, nemojte mi zameriti, ali zaista iskustvo koje imam u prethodne dve godine oko prekomponovanja vlasti, ali nisam ja taj termin izmislio, to je termin SNS koji je promovisan u čitavoj Srbiji, od tog perioda kada su nezasluženo, protiv izbornih rezultata na lokalnom nivou postavljeni neki ljudi koji nisu zaslužili da nose neke funkcije i vi ste svesni i sami znate kakva su dešavanja bila u Užicu. Znači, od tog trenutka su obustavljeni poslovi na izradi planske dokumentacije. Tvrdim vam, ako nemate završenu plansku dokumentaciju i nemate rokove za završetak planske dokumentacije, nećete imati sistem i ovaj zakon o objedinjenoj proceduri neće uspeti. Ako nemate izradu, završenu plansku dokumentaciju, onda imate primenu pravila opšte gradnje iz 2011. godine, onda imate komisije koje će donositi odluke na određene zahteve, ali imamo veliki problem. Umesto da pomognemo lokalnim samoupravama da završe plansku dokumentaciju i da pomognemo i da službe rade na osnovu zakona i planske dokumentacije i dalje zadržavamo komisije koje će primati nadoknadu. Daleko je veća ušteda da pomognemo da se izradi dokumentacija nego da te komisije i dalje opstaju. Hoću da govorim o tome da komisije treba da rade u stvari u interesu ljudi, a ne da se naplaćuju dnevnice. Smatrao sam da je moj predlog u skladu sa intencijama Vlade o štednji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Žarko Mićin.
Poštovani predsedavajući, uvažena gospođo ministre, dame i gospodo narodni poslanici, smatram da je ovaj amandman neprihvatljiv. Komisija ne može da radi bez nadoknade. To je jedan izuzetno važan organ kojeg postavlja skupština lokalne samouprave i upravo kao takav on je nezavisan i to je jedna vrsta kontrolnog organa i to stručni ljudi koji ne mogu da rade bez naknade. U Novom Sadu ti ljudi rade, jednom nedeljno se sastaju i donose zaista vrlo važne odluke za razvoj grada i mislim da je nemoguće da takvi ljudi rade bez naknade i da je upravo zato ovaj amandman ne treba da bude prihvaćen. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Branka Bošnjak.
Samo još dve činjenice. Prvo, pošto znam da su građani, a i svi smo u krajnjoj liniji visoko senzibilisani na neke nadoknade komisija. Znači, ovde se zapravo ne radi o komisiji koja nešto procenjuje. Ovde je komisija koja donosi odluke, komisija koja predlaže, koja donosi rešenja u određenim situacijama. To je komisija koja radi, koja nije tu da se po nekoj odluci izjasni samo glasanjem. Toliko želim radi građana da izvršim potpunu, da naglasim razliku između komisija koje ne obavljaju pripremni posao pred donošenje odluke u odnosu na komisije koje samo glasaju, a takođe bih želela kolegi da kažem da nedostatak planske dokumentacije, planova u pojedinim opštinama je ovaj zakon na nekakav način rešio kroz separate. Te jeste, svi smo svesni toga da bez planova nema gradnje, ali separati, a o tome će verovatno biti u delu kada se dođe na članove koji definišu separat. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu?(Ne.) Na član 37. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici prof. dr Dušan Milisavljević i zajedno narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarka, poštovani gosti, dakle, ovaj amandman jeste posledica amandmana na član 36, koji očigledno neće biti prihvaćen zato što nismo imali ni komentar od strane naših gostiju danas ovde u Skupštini, ali mislim da je veoma važno da tamo gde se zakoni sudaraju da te stvari ispravimo, zato što to nikome nije u korist. Prethodno smo rekli da je član 36. kada je u pitanju glavni gradski urbanista u suprotnosti sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Samim tim, ovde se u članu 6. gde stoji da je glavni gradski urbanista predsednik komisije u gradovima i Gradu Beogradu, smatramo da taj stav treba, takođe, da se obriše, zajedno sa celim članom 36. i da se ova stvar nekako uredi i da bude, naravno, po zakonu. Takođe bih se u jednom delu, kada je u pitanju i ovaj stav 6, kada je u pitanju planska komisija kojom predsedava glavni gradski urbanista, osvrnuo na ono što su bile reči mog prethodnika, gospodina Markovića, a to jeste jedna stvar koja potpuno zbunjuje građane Srbije, ako Vlada Republike Srbije nekome smanji plate i penzije i svi smo kao narodni poslanici, svi smo kao državni službenici, svi smo u nekoj vrsti, bilo da smo u zakonodavnoj ili izvršnoj vlasti, podložni tim promenama, onda se na ovaj način dodatno troše neka sredstva, gde nije sporno da neko ima dnevnicu, gde nije sporno da neko ima putne troškove, ali je veoma sporno da za to bude plaćen i da se u svim lokalnim samoupravama po Srbiji na takav način baca novac koji smo uštedeli smanjenjem plata i penzija građana Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pozivam predlagača amandmana da pogleda obrazloženje koje smo dobili u tekstu sa mišljenjem Vlade. Dakle, ovaj amandman svakako u onom delu o kom smo upravo imali prilike da čujemo malo šire obrazloženje, a koje se tiče glavnog gradskog arhitekte, zapravo jeste usvoje kroz usvajanje amandmana drugih kolega narodnih poslanika, upravo u delu koji je predlagač ovog amandmana predstavio kao deo od interesa. Dakle, nema nikakvih problema. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovana Jovanović, Gordana Čomić i mr Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr. Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milisav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Hvala. Pre svega želim da se zahvalim ministarki na prihvatanju ovog amandmana. Naime, amandmanom na član 39, koji se odnosi na dodavanje novog člana 53a, ovim amandmanom smo predvideli brisanje stava 6. koji se odnosi na izdavanje lokacijskih uslova za objekte po kojima, prema nama, objektivno to nije bilo potrebno. Takođe, ovaj član je pripisivao i obavezu pribavljanja lokacijskih uslova za rekonstrukciju, dogradnju i sanaciju, što takođe smatramo nepotrebnim. Tako da, hvala vam na prihvatanju ovog amandmana.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 39. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Novica Tončev.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovana ministarko, podneo sam nekoliko amandmana na izmene i dopune ovog zakona. S obzirom da moj partijski drug Milutin Mrkonjić predsedava Odborom za prostorno planiranje i da je ovaj amandman odbijen, a i svi amandmani koji su odbijeni, koje sam ja podneo, povlačim ih iz procedure, da ne bi gubili vreme oko glasanja. Jedan amandman mi je prihvaćen i zahvaljujem se na tome, a sve što sam imao o zakonu rekao sam kada smo raspravljali u načelu. Samo da vam kažem, prošli put kada smo raspravljali oko Vlasinskog jezera i kada sam vas pitao, a pitali su me građani Surdulice, na Vlasinskom jezeru u prvoj zoni sanitarne zaštite nemamo ni jedan objekat, tako da to možete da pozdravite, i nismo dozvolili da se tamo gradi. Tako da, tu nemamo šta da legalizujemo. Zamolio sam vas prošli put, u ime građevinske industrije, da pogledate tender koji je raspisala jedinica za implementaciju, odnosno modernizaciju škola. Druga stvar, postavio sam poslaničko pitanje u pismenoj formi oko rešenja koje ste nam ukinuli i rešenja koja smo mi izdali. Povlačim sve svoje amandmane i hvala vam što ste prihvatili jedan moj amandman. Želim da ovaj zakon uspe u praksi i da stvarno naša građevinska industrija dobije mesto koje joj pripada u privredi Republike Srbije. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Jovan Marković. Izvolite.
Ovaj član zakona, odnosno stav 1. koji definiše ulogu nadležnih organa ima dosta nejasnoća i smatrao sam da je ta formulacija koja je ovde sadržana, prvo, problematična formulacija u kojoj se kaže – ako planski dokument, odnosno separat ne sadrži mogućnosti, ograničenja i uslove itd, ne može da stoji u isto vreme „ne sadrži mogućnosti“ i „ne sadrži ograničenja“. Ako ima ograničenja, onda treba da se ograničenja ustanove i rešavaju, ali ova formulacija nije ispravna i mislim da treba da se obrati pažnja o negaciji ograničenja o kome se govori. Druga stvar koja je ovde jako važna jeste uopšte formulacija koja dalje nalaže nadležnom organu da u slučaju da nisu ispunjeni svi uslovi iz predmeta, odnosno ako nisu pribavljene sve dozvole i saglasnosti od javnih preduzeća i institucija, nadležni organ pribavlja podnosiocu zahteva tu dokumentaciju uz nadoknadu, odnosno naknadu, kako se kaže, stvarnih troškova. Dovodi se u pitanje čitav sistem objedinjene procedure i dovodi se u pitanje koji su ti troškovi, u kojim fazama, zašto se oni sada pominju, a u članu 8b ovog zakona se kaže da je procedura objedinjena na takav način da zainteresovana lica dobijaju besplatno dokumentaciju na jednom mestu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima magistar Jovan Marković. Izvolite.
Smatram o ovom o čemu smo govorili nekoliko puta. U izmenjenom članu 56. stav 2. posle reči „nadležnog ministarstva“ dodaju se reči „rok za odgovor administracije je 15 dana“. Imajući u vidu da je preko 200 amandmana danas podneto na ovaj zakon, imajući u vidu da postoji zaista niz propusta i nedorečenosti ovom zakonu, smatrali smo da bar kroz ovu formulaciju možemo dati svoj doprinos kako bi ovaj zakon imao svoju formu i svoju svrhu. Smatramo da rokovi koji nisu dati po mnogim članovima ovog zakona mogu da predstavljaju veliki problem u sprovođenju procedure i između ostalog zbog toga smo predložili da u ovom članu stoji ovaj rok od 15 dana za postupanje nadležnih organa. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Vlada i resorni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Slobodan Homen.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo ministarka, pre svega na ovom prvom izlaganju želim da se zahvalim ministarstvu i Vladi, jer je imalo razumevanje za amandmane opozicije i da je zaista veliki deo amandmana naših usvojen, a neću se javljati svaki put kada god je naš amandman usvojen. Ovo je jedna pozitivna praksa, ali, nažalost i retka, do sada nismo baš imali ovakvo iskustvo da Vlada ima razumevanja i da zaista izađe u susret i amandmanima opozicije. Nadam se daćemo ubuduće imati zaista takvu praksu, jer smatram da je u interesu svih nas da zakon bude što kvalitetniji. Konkretno u ovom amandmanu koji je usvojen, a radi se o jednoj naizgled tehničkom amandmanu, odnosno preciziranje od kog dana počinju da teku rokovi za prigovor. Vrlo dobro znamo kada dođe do organizaciju u praksi da prigovor, žalba, datum, rok uručenja je suštinska stvar, jer prigovor se naravno izjavljuje kada se investitor u konkretnom slučaju ne slaže sa nečim što je nadležni sekretarijat, utvrdio, ustanovio ili izdao dokument. Vrlo je važna ova sama izmena koja je predložena da rok teče u roku od tri dana od dana dostavljanja samog dokumenta, odnosno konkretno ovde lokacijskih uslova, a ne u roku od tri dana izdavanja, jer vrlo dobro znamo da sa našom administracijom i jednim i drugim administracijama, vi ne možete da znate kada je koji organ izdao akt, nego tek kada ga primite, pa mogu da počnu da teku rokovi. Toliko o amandmanu, ali kontaktiraću kasnije i ostale. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Homen. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, podržavajući amandman koje su podnele uvažene kolege, a tiču se rokova i vremena od kada oni teku. Bilo bi jako zgodno ako bi čuli od ministarke, pošto danima čekam, otvaram poštu i gledam da li je stiglo pismo od ministarke, ali nema pisma, nema razglednice. Ministarka je meni obećala ovde pred vama da će pre jedno mesec i po dana me pozvati na otvaranje, odnosno novi početak radova na mostu u Novom Sadu, Žeželj. Nažalost, nema pisma, ali nažalost nema ni radnika na tom mostu. Pa ministarka, kada već pričamo o rokovima, voleo bih zbog građana Srbije i zbog narodnih poslanika da kažete šta je sa tim vašim obećanjem. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, doktor Zorana Mihajlović. Izvolite.
Ova Vlada i ministarka su sve uradili da otpočne ponovo izgradnja mosta. Verujem i da hoće. Ono što sada jeste problem, to je problem koji se tiče pokrajinske Vlade. Nadam se da će sada prekomponovana, pošto vole mnogo taj naziv, prekomponovana Vlada pokrajinska da pomogne da taj most počne da se radi. Nadam se da ćemo mi svakako zajedno most obići. Kada kažem vremenski, ovog trenutka to ne zavisi od ministarke nego zavisi od Bojana Pajtića i od pokrajinske Vlade. Ne znam njihove razloge iako sam ih nekoliko puta molila, tražila, poslala pisma, slala ljude i svi smo se sve dogovorili i svaki put dobijemo neki novi uslov. Tako da se nadam da bar u narednih desetak dana ćemo imati konačan odgovor pokrajinske Vlade, zbog čega ne prihvataju sopstvene obaveze koje su potpisane, a tiču se Žeželjevog mosta. On je izuzetno važan i vi i ja znamo, a ja neću naravno odustati od toga da on počne da se radi što pre.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, reklamiram povredu Poslovnika član 106. Zaista zamolio bih vas da kada je nešto ovako važno na dnevnom redu da govorimo o onome našta se dnevni red odnosi. Mi smo malo pre imali jednu neverovatnu zloupotrebu samog Poslovnika da se postavlja pitanje ministarki, što veze nema sa ovim zakonom, zato što valjda više ne znate šta da uradite jer nema nikakve kritike, čak je pohvaljena Vlada zato što je uvažila određene amandmane od člana poslaničke grupe prethodnika koji je inače zloupotrebio Poslovnik. Valjda kada nemate šta više da kažete, onda uhvatite i iz čista mira iznesete nekakvu kritizersku, bukvalno kritizersku stvar da bismo se mi time ovde bavili. Na svu sreću ministarka mi je odgovorila, ali bih vas zaista zamolio da vodite računa o tome šta se govori na ovoj sednici zato što to pitanje možete da postavite utorkom ili četvrtkom kada se postavljaju pitanja Vladi, a ne kada je ovakva rasprava i zaista bih vas zamolio da o ovome vodite računa. Hvala vam.
Zahvaljujem kolega. Mogu da kažem da je kolega Janko Veselinović kratko govorio van teme, to je trajalo nekih 20-ak sekundi. Jako je teško nama koji vodimo sednicu da znamo šta će koji poslanik u kom trenutku da uradi. Ali, zato molim sve kolege narodne poslanike da se pridržavaju teme dnevnog reda. Imate po Poslovniku svi mogućnost da u onim danima postavite pitanje koje želite. Da li još neko želi reč? Želite reč po amandmanu? Želite repliku? Ali, na osnovu čega? (Jovan Marković, s mesta: Na izlaganje ministarke.) Nemate pravo na repliku. Pa da li ste vi član pokrajinske Vlade? (Jovan Marković, s mesta: Želim repliku na izlaganje ministarke Zorane Mihajlović upravo na osnovu onoga što je ona izgovori. Ne, želim upravo repliku.) Možete da govorite samo po amandmanu. Problem jeste u tome što vi želite da se jako široko tumači Poslovnik. A kada počnemo jako široko da ga tumačimo onda uđemo u probleme da predsedavajući navodno krše poslovnik. Znači, u ovom slučaju imate pravo da govorite po amandmanu i to vam niko ne brani. (Jovan Marković, s mesta: Želim repliku na izlaganje ministarke Mihajlović koja je govorila o Demokratskoj stanci i predstavnicima DS…)
Poštovani poslaniče, predsedavajući vam je dao reč da govorite o amandmanu. Njegovo pravo je da oceni da li imate pravo na repliku ili ne. Time smo završili ovu temu do kraja mandata. Dakle, tako kako piše u Poslovniku, tako će i biti. Predsedavajući određuje da li imate pravo ili nemate. Hoćete da govorite o amandmanu ili omogućujete da se dalje govori? (Jovan Marković, s mesta: Ne.) Ne želite da govorite o amandmanu. (Jovan Marković s mesta: Ne, na izlaganje ministra.) Ne. Zahvaljujem, niste dobili reč povodom toga, dobili ste samo po amandmanu. Reč ima mr Jovan Marković. Ne, brišem listu. (Jovan Marković, s mesta: Brišete.) Isto dobacivanje, može samo da se sankcioniše po Poslovniku danas. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Da li neko želi reč povodom ovog amandmana? (Ne) Zahvaljujem. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li želite reč? (Da) Reč ima dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, ja ću pokušati ipak da iskoristim sada vreme koje imam i po amandmanu, poštovana predsednice, da pokušam da ubedim gospođu Mihajlović da prihvati i ovaj naš amandman za razliku od kolega SPS koji su odustali od pokušaja da ubede ministarku na amandmane koje su podneli. Evo, dakle, radi se o članu 43. stav 2, poštovana gospođo Mihajlović, glasi ovako, prema predlogu koji ste vo poslali – lokacijski uslovi se izdaju na osnovu plana generalne regulacije, za delove teritorije za koje nije predviđena izrada urbanističkog plana. Mi predlažemo izmenu u ovom stavu i ona se tiče unošenja nekoliko termina. Vrlo jasnih. Mi smatramo da stav 2. treba da glasi ovako – lokacijski uslovi se izdaju na osnovu generalnog urbanističkog plana ili plana generalne regulacije, za delove teritorije za koje nije predviđena dalja urbanistička razrada. Sada ja u pokušaju da vidim gde se nalazi sučeljavanje ovih argumenata, gospođo Mihajlović, čitam vaše obrazloženje zašto nije inicijalno bilo moguće da prihvatite ovaj amandman. U obrazloženju piše – amandman se ne prihvata jer izdavanje lokacijskih uslova na osnovu generalnog urbanističkog plana, što je bio naš dodatak ovim amandmanom, kao strateškog dokumenta, nije moguće u skladu sa predloženim konceptom prostornog i urbanističkog planiranja, a onda se ja vraćam na pokušaj daljeg ubeđivanja vas da treba da se prihvati amandman i sada imam tri dodatne stvari. Prva stvar tiče se realnosti, dakle i na osnovu generalnog urbanističkog plana se za brojne situacije u našim gradovima, i to je sada realnost, mogu izdati odgovarajući lokacijski uslovi. Poštovana predsednice, ja koristim i vreme po amandmanu, ne znam samo još koliko imam vremena.
Tri minuta i trideset sekundi.
Tri minuta i trideset. Dobro. Dakle, to je jedna stvar, gospođo Mihajlović, moramo da uvažimo i neku realnost koja odudara od onoga što je zapisano u obrazloženju za odbijanje amandmana. Druga stvar, mi smatramo da treba dati mogućnost da se izdaju odgovarajući lokacijski uslovi, te se ovim amandmanom jasno definiše da se lokacijska dozvola može izdati na osnovu svakog važećeg urbanističkog plana za delove područja za koja nije predviđena obavezna dalja urbanistička razrada. Ja onda smatram da to što je deo našeg obrazloženja, ne može da bude u neskladu, kao što ste vi napisali, sa predloženim konceptom prostornog i urbanističkog planiranja. I, treća stvar, nama se čini, poštovana gospođo Mihajlović, da je ovaj naš predlog amandmana na član 43. sasvim u duhu pokušaja pojednostavljenja i ubrzanja procedure kojoj ovaj zakon teži. Dakle, suprotno onome što piše u obrazloženju, nama se čini da ovim amandmanom zapravo mi doprinosimo tome da se predloženi koncept prostornog i urbanističkog planiranja sprovodi na najbolji mogući način u duhu sa ovim zakonom. To je bio moj pokušaj da vas ipak ubedim da usvojite i ovaj amandman na član 43. kao deveti danas koji bi bio usvojen. Hvala vam.
Hvala. Branka Bošnjak, po amandmanu.
Poštovana predsednice, uvažena ministarko, koleginice i kolege, želela bih nešto da kažem vezano za predloženi amandman. Probaću da što jednostavnije, a što profesionalnije obrazložim zašto mislim da ne bi trebalo prihvatiti amandman. Znači, postoje različiti nivoi planske dokumentacije. Generalni plan je strateški plan i on po pravilu ne sadrži elemente na osnovu kojih se mogu dati bilo kakvi lokacijski uslovi za lokacijsku dozvolu. Obzirom da nemate elemente, onda on ne može biti osnov za izdavanje, te u tom smislu mislim da je prosto nemoguće prihvatiti amandman. Hvala vam.
Hvala. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Slobodan Homen.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo predsednice Skupštine, gospođo ministarka, zašto sam se javio iako je amandman usvojen i na tome se zahvaljujem, a često smo svedoci da u zakonima postoje određeni članovi koji lepo zvuče, imaju neku svrhu, a ta svrha je obično poznata onome ko predlaže zakon, ali da u praksi nikada ne zažive, zato sam i upravo intervenisao na ovaj član zakona jer on potiče iz prethodnih zakona, nije novi član, a stvarao je dosta nejasnoća u praksi i nikada nije primenjena. Smatram i nadam se da će posle ove intervencije biti jasnije nadležnim institucijama koje su dužne da izdaju dozvole, konkretno ovde se radi o mogućnosti prenamene objekta na osnovu onoga što je planom predviđeno kada su u pitanju namene koje mogu da se menjaju, odnosno kompatibilne namene. Oni koji su imali problem u sekretarijatima ili u primeni ovog člana u praksi, nadam se da će dobro razumeti o čemu se radi, a ja ću sebi uzeti za slobodu da s obzirom da i dalje postoji određena sumnja da će ovaj član zakona biti i primenjen kako treba, pa u slučaju da u narednih mesec ili dva po usvajanju zakona utvrdimo da i dalje se ne primenjuje kako treba, da preko nadležnog odbora zadržimo i zvanično tumačenje od ministarstva i da se ono ne upućuje od strane pojedinaca već od strane ministra direktno nadležnim organima koji su zaduženi za izradu urbanističkog projekta i primenu ovog člana zakona, jer zaista ne bi valjalo da opet ovaj član ostane mrtvo slovo na papiru, kako je to već godinama u praksi. Hvala.
Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Reč ima mr Jovan Marković. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, cilj podnošenja ovog amandmana jeste da upravo ukažem i na suprotnosti i neslaganja koja postoje u stavu 1. člana 47. sa članom 8đ o kome sam malo pre govorio, gde nadležni organ ima obavezu da samo formalno konstatuje da li je dokumentacija koju prima u skladu sa zakonom ili ne i u ovo članu se definiše kako se kaže da organ jedinice lokalne samouprave nadležan za poslove urbanizma potvrđuje da urbanistički projekat nije u suprotnosti sa važećim planskim dokumentom i ovim zakonom i podzakonskim aktima donetim na osnovu ovog zakona. Naš predlog je da umesto ove formulacije, koja je na neki način negacija i dovodi investitora u ozbiljan problem, da dokumentaciju donosi tako i da je nadležni organ tretira kao da nije u suprotnosti, formulacija bude: „Organ jedinice lokalne samouprave nadležan za poslove urbanizma potvrđuje da je urbanistički projekat izrađen u skladu sa urbanističkim planom, prostornim planom jedince lokalne samouprave, odnosno prostornim planom posebne namene i ovim zakonom“. Što se tiče stava 5. on je posebno interesantan. Gospođo Mihajlović, mislim da na njega posebno treba da obratite pažnju. Ovde se ponovo pominje Komisija za planove i kaže se: „Komisija za planove dužna je da u roku od osam dana od dana prijema dokumentacije razmotri sve primedbe i sugestije sa javne prezentacije itd“. Naš predlog je da je Komisija za planove dužna da u roku od 15 dana izvrši proveru usklađenosti urbanističkog projekta sa planskim dokumentom i ovim zakonom, razmotri sve primedbe i sugestije sa javne prezentacije i izveštaj sa mišljenjem dostavi nadležnom organu. Zašto ovo predlažemo? Imajući u vidu da je u gotovo svim lokalnim upravama, i u gradovima i u opštinama, komisija sastavljena od devet članova, da su gosti ili članovi te komisije ljudi koji putuju iz raznih gradova, prosto je nemoguće da se oni sastaju svakih nekoliko dana. Ako imate rok od osam dana da se odgovori na predmet, da se izvrše promene, onda je to praktično obavezujući član zakona koji traži od tih komisija da sve vreme budu prisutne u tim gradovima i zbog toga smo predlagali da se koncept funkcionisanja ove komisijei članovi koji su u njegovom sastavu, na neki način redefiniše. Hvala vam.
Hvala. Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Slobodan Homen. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo, ovde seradi o jednom amandmanu koji, nažalost, nije prihvaćen, a mislim da je izuzetno važan i da bi zaista mogao da da određen kvalitet, a čak i da bude određena vrsta alatke u borbi protiv korupcije. O čemu se radi? Vi znate da kada dolazi do usvajanja urbanističkog projekta, taj projekat treba da ide na komisiju za planove, a komisiju za planove sačinjavaju stručni ljudi iz oblasti koji takođe imaju dugogodišnje iskustvo sa pitanjima i planiranja i izgradnje objekata. Znači, govorim, pre svega, o arhitektama. Ta komisija ima određen broj članova, koji nije mali, i koja je zaista i više nego kompetentna da po pitanju određenog urbanističkog projekta zauzme svoj stav, svoje mišljenje i to je jedan nužan deo prakse. Ono što smo mi predložili jeste da kada ta komisija zauzme svoj stav, odnosno mišljenje o urbanističkom projektu, da njeno mišljenje bude obavezujuće, obavezujuće i za organ uprave. Smatram da je to pravno potpuno moguće, da je to i te kako moguće pogotovo ako se takva obaveza utvrdi zakonom. Ovde dolazimo do jedne prilično apsurdne situacije, da nešto što prihvati komisija za planove, da ponovim, sačinjena od eksperata, od stručnjaka iz te oblasti, može da se desi da organ uprave jednostavno odbije iz sebi jasnih nekih razloga, a nije dovoljno stručan niti kompetentan da bude iznad komisije za planove. Smatram da je ovaj redosled koraka sasvim moguć i sasvim dobar. Znači, da mišljenje komisije za planove bude obavezujuće, s jedne strane, naravno, takav akt donosi nadležni organ uprave jer moramo da omogućimo da postoji mogućnost podnošenja ili žalbe u drugom stepenu i vođenju upravnog spora protiv akta organa. To znači da ne može biti isključivo mišljenje komisija, ali smatram da može da bude obavezujuće i da bi zaista dalo jednak kvalitet, a, ponoviću još jednom, i da bi bilo značajno i kada je u pitanju i borba protiv korupcije, jer odgovornost ne leži na jednom čoveku koji je eventualno sekretar, pomoćnik ili zamenik, koji ima ovlašćenje da potpiše određenu vrstu projekta, nego upravo na celoj komisiji stručnih ljudi koji, pored prave krivične odgovornosti, naravno imaju i moralnu odgovornost koja nije mala kada su u pitanju kolege da li na fakultetu, da li u struci. Hvala.
Hvala. Na član 48. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 50. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zolton Pek, Vojislav Vujić, Ivan Ivanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 50. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 50. amandman su zajedno podneli narodni Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljuje, gospođo predsedavajuća. Gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, poštovani građani, član 50. se odnosi na član 68. Zakona i on govori o elaboratu, geodetskom elaboratu, ispravke granica susednih parcela i spajanje dve susedne parcele istog vlasnika. Ja sam dao amandman sa mojim kolegama na stav 7. Pročitaću vam da bi vam bilo jasnije na šta sam mislio. Znači, prilikom ispravke granice susednih parcela mora se poštovati pravilo da katastarska parcela u javnoj svojini koja se pripaja susednoj parceline ispunjava uslove za posebnu građevinsku parcelu, kao i da je manje površine od parcele kojoj se pripaja. Moj predlog je da se ovaj zadnji deo rečenice: „kao i da je manje površine od parcele kojoj se pripaja“ briše, iz prostog razloga što se, kako kažu ljudi iz Uprave za planiranje i izgradnju iz mog grada, često dešava da je parcela, koja je u društvenoj svojini, okružena parcelama privatnih vlasnika, a nema dodira sa javnom površinom, nema dodira sa saobraćajnicom, tako da, ako insistiramo na tome da ta parcela bude veća od parcele kojoj treba da se pripoji uz odluku, normalno, Uprave za planiranje, Komisije za planove, skupštine datog mesta, jer to je skupštinska odluka za otuđenje državne imovine, možemo da dođemo u situaciju da je to nemoguće izvesti. Mislim da je smisleno da se ovaj zadnji deo rečenice briše kako ne bi ostalo neiskorišćeno parče zemljišta, tako da budem jasan, koje se nalazi okruženo privatnim parcelama. Ne može da bude posebna parcela, a ovo ograničenje da je manja od susednih parcela može da bude samo jedan od uslova koji sprečava dodelu skupštinske odluke ili dodelu nekom od vlasnika koji je zainteresovan da je otkupi od države. Zahvaljujem se.
Hvala. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Samo da se zahvalim ministarki i Vladi što su usvojili ovaj amandman. Mislim da je dobro da je to urađeno, zato što smo na ovaj način u suštini promenili član 51. i stavili da način i postupak za raspisivanje i sprovođenje urbanističko-arhitektonskog konkursa bliže propisuje ministar nadležan za poslove urbanizma. Na taj način smo, čini mi se, potvrdili da pravilnik, koji već postoji i koji je prethodni ministar doneo i koji je omogućio, na primer, izgradnju po adekvatnim uslovima buduće stanice na Novom Beogradu, je i dalje na svom mestu, a takođe da lokalne samouprave, kao što znate, nemaju stručni kapacitet da propišu ovakav pravilnik, pošto se radi o pravno-finansijskoj i kompleksnoj materiji. Drago nam je da smona ovaj način usaglasili svoje stavove i da je ministru dato pravo da kao šef segmenta države uprave propisuje za državu Srbiju jako važan segment, kao što je radio i prethodni ministar Dulić. Hvala.
Na član 52. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Žarko Mićin. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Žarko Mićin.
Poštovana predsedavajuća, samo da se zahvalim gospođi ministarki i njenim saradnicima što su prihvatili ovaj amandman. Amandman je bio vrlo jednostavan. Imao sam nameru da merno-regulacione stanice za gas, koje predstavljaju jedan komad opreme, da se na njih ne primenjuju odredbe o formiranju građevinskih parcela, obzirom da bi to mogao zaista biti problem za investitora onoga momenta kada se takva oprema ukloni. Tada bi mu ostala jedna takva formirana građevinska parcela i on bi opet morao da sprovodi jedan takav postupak. Obzirom da je jedna oprema koja se lako pomera, smatram da se ne trebaju primenjivati ove odredbe. Upravo zato je Vlada i prihvatila amandman. Hvala.
Hvala. Na član 52. amandman suzajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 52. amandman je podnela narodni poslanik SuzanaSpasojević. Da li neko želi reč? (Ne) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 52. Odbor za ustavnapitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik mr Jovan Marković.
Poštovana predsedavajuća, poštovane dame i gospodo, smatramo da član 53. možda više od svih drugih članova u ovom zakonu o kojem smo govorili govori upravo o suprotnostima koje ovaj zakon ima sa nekim zakonima i govori upravo u prilog onome što smo tvrdili i u načelnoj raspravi, da je bilo potrebno, nužno i neophodno da se ili danas priča i glasa o posebnom zakonu ili da se na neki način izdvoje određeni delovi ovog zakona i da se o njima posebno odlučuje. Imajući u vidu da je ovaj član 53. u suprotnosti i sa Zakonom o javnoj svojini i sa Zakonom o legalizaciji, o državnom premeru i katastru, posebno je u suprotnosti sa Zakonom o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole, znači, tom zakonu rok ističe krajem ove godine, 31. decembra, smatramo da je potrebno usvojiti poseban Zakon o legalizaciji i načinu formiranja parcele posebno za javnu svojinu. Imajući u vidu negativne efekte koje je upravo ovaj zakon o kojem sam pričao poslednji doneo ili uneo u praksu u Srbiji, pre svega po pitanju legalizacije, imajući u vidu koliko je problema otvoreno po pitanju rušenja nelegalnih objekata pre svega na tuđim parcelama ili posebno na parcelama koje su u javnoj svojini, smatrali smo da je potrebno da se ovaj član briše, da se posebno definiše i da se u okviru amandmana koje smo predložili i u prethodnom delu rasprave i u onima o kojima ćemo dalje govoriti, predloženi članovi i amandmani DS ispoštuju i da se na taj način poboljša ovaj predlog zakona. Hvala.
Hvala. Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 54. amandman u istovetnom tekstu, su podneli zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević, zajedno narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo i zajedno narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, mi predlažemo da se član 54. briše i to je jedan od retkih amandmana koji je ovako formulisan u odnosu na ovaj predlog zakona. Imali smo mi ovde predloge zakona za koje smo mi smatrali da svaki član treba da se briše, toliko su bili loši. Ovde nemamo takvu situaciju, ali član 54, kojim se zapravo ukida Republička agencija za prostorno planiranje, mi smatramo da treba da se izbriše. Smatramo da to nije dobro rešenje. Evo, ako je moguće da razmislimo svi zajedno dodatno o tome. Mogu da ponudim nekoliko dodatnih razloga zašto smatram da je dobro da Agencija postoji. Pročitao sam i obrazloženje Vlade za odbijanje ovog amandmana. U obrazloženju piše – amandman se ne prihvata jer ove izmene omogućavaju sprovođenje reforme i racionalizaciju državne uprave. Tu dobrim delom nisam saglasan, gospođo Mihajlović. Ja smatram da nije korisno gašenje Agencije za prostorno planiranje iz dva razloga. Jedan je, u Republičkoj agenciji za prostorno planiranje, po pravilu, trebalo bi da sede neki stručnjaci izdvojeni u jednom posebnom telu, da rade, da daju sugestije, da predlažu, da komentarišu. Ovako, ako mi imamo brisanje te agencije, a da se sve prenosi na Ministarstvo, mislim da se sada gubi i jedna vrsta nezavisnosti rada tih stručnjaka, profesionalaca, koji bi trebalo da daju svoje sudove o onome o čemu i mi ovde raspravljamo. Druga stvar, ako je problem bio naziv, pošto kod nas postoji, čini mi se, jedan otpor tom terminu „agencija“ da bi se nazvalo neko telo, mogli smo da promenimo taj naziv, pa da nazovemo npr. zavod za prostorno planiranje, ali samo da obezbedimo jedan prostor stručnjacima, da mogu nezavisno, dakle autonomno, normalno da rade. Ako mogu još jedan argument za ovaj naš stav ovde da kažem, razmišljao sam ovako – moguće je da je ova ideja da se ukine Agencija došla zbog mišljenja da je postojalo loše kadriranje, da postoji možda nezadovoljstvo radom nekih ljudi, ali ni to, ja mislim, ne treba da bude razlog za ukidanje jednog tela, jedne agencije. Po toj logici, npr. mogli bismo zbog izvesnih razloga nekada lošeg ponašanja da ukinemo i Skupštinu. Ne možemo da ukidamo institucije zbog lošeg kadriranja, zbog lošeg upravljanja i zbog toga što je neko kao pojedinac radio loše. Smatram da je ova ideja kojom se brišu svi ovi članovi od 71. do 81, a zapravo ukida Republička agencija za prostorno planiranje loša i ako je moguće da još jednom, sučeljavajući argumente, razmislimo da li možemo da zadržimo Agenciju. Hvala.
Hvala. Reč ima gospođa ministar.
Mislim da ovde nije pitanje ni kako se zovu imenom i prezimenom direktori, ovde je pitanje potpuno drugačije. Dobili ste skraćeno obrazloženje, a ja ću da vam pojasnim obrazloženje. Ova agencija nije regulatorno telo i potpuno mi je svejedno da li se zove agencija, zavod ili uprava, nemamo problem sa nazivom. Ali, Ministarstvo već ima sektor koji se bavi istim ovim poslom. Agencija kao telo koje nije regulatorno telo, nema potrebe da dupliramo poslove i nema potrebe da trošimo 400.000 više nego što bismo potrošili. Prema tome, nema potrebe da imamo na dva mesta istu stvar. Dalje, to se odnosi i na ostale agencije, kancelarije i uprave koje nisu regulatorna tela. Ona svakako treba da budu predmet preispitivanja. Mi smo napravili analizu. Analiza je pokazala da je mnogo bolje da ti svi stručnjaci pređu u Ministarstvo i da rade, dakle, takođe, svi međunarodni dokumenti koji su napravljeni između agencije ili bilo koje institucije preuzeće Vlada Srbije, a tehnički će raditi Ministarstvo. Neće biti nikakvih diskontinuiteta u radu ili svim onim poslovima ili projektima koje Agencija radi. Ali, potpuno sam sigurna da će biti mnogo kvalitetnije i da neće biti problema i grešaka koje smo mi ustanovili u prethodnih nekoliko meseci na vrlo ozbiljnim projektima koje je ova agencija radila. Hvala.
Reč ima narodni poslanik mr Jovan Marković, po amandmanu.
Poštovana predsedavajuća, poštovane dame i gospodo, u načelnoj raspravi takođe sam smatrao da ovu temu treba vrlo ozbiljno i detaljno razmotriti. Imajući u vidu i argumente koje je ministarka Mihajlović ovde iznela, smatram da je bilo potrebno, ako je bilo nekih propusta u radu te agencije, ako je bilo propusta u radu činovnika ili ako su postojali neki troškovi koji su bili nedopustivi, bilo je nužno, da se ti delovi rada ove agencije koriguju, ali da se koncept zadrži. Ako gospođa Mihajlović kaže da je ušteda od 400.000 evra ukidanjem ove agencije jedini argument, onda bi bilo dobro da čujemo u čemu se ta ušteda sastoji. Ako se sastoji i u platama zaposlenih, upravo je rekla kako se zaposleni prebacuju u Ministarstvo, u poseban sektor, znači taj deo uštede praktično ostaje na daljim troškovima i ne postoji ušteda. Ako je, takođe, koncept da se planska dokumentacija formira u Centralnom registru katastra, onda se postavlja pitanje – koliko će ljudi biti zaposleno u radu tog centralnog registra, a onda se otvara drugo pitanje, a to je – koliko će ljudi biti zaposleno u Agenciji za privredne registre i koliko ćemo imati troškova u tim poslovima? Ovde se posebno nameće pitanje – ko će u narednom periodu raditi poslove koji su bili nadležnost ove agencije? Bio sam prisutan, u prethodnih nekoliko godina, kada je Agencija za prostorno planiranje vršila prezentaciju i javne rasprave u primeni prethodnih zakona i mislim da su ljudi, koji su vodili agenciju u tom periodu, od 2008. do 2012. godine, bili vrlo stručni, da su ispoštovali sve zahteve i regiona i lokalnih uprava za njihovim razvojem. Postavlja se pitanje, ako ulazimo u 2015. godinu, ako je potrebno da se 2020. godine pravi novi prostorni plan Republike Srbije, ko će raditi te poslove ako ukinemo ovu agenciju? Ono što se otvara kao posebna tema jeste formiranje ovih centralnih registara i ja znam da će ministarka Mihajlović da da odgovore kako će tu biti nekoliko ljudi. Moj utisak je, imajući u vidu koliko se izdaje građevinskih dozvola u lokalnim upravama, da nama ne treba više od jedno dva čoveka, imajući u vidu, opet kažem, da se ne samo u opštinama, nego i gradovima, koji imaju oko 100.000 stanovnika, godišnje izda po sedam, osam, do deset dozvola. Prema tome, mislim da će posao tih ljudi biti olakšan, ali nije to tema. Tema je valjda da se razvijamo, da pokušamo lokalne uprave da unapređujemo i zbog toga mislim da ova agencija ima smisla i da treba da ostane da radi. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Zahvaljujem. Predlažem da se amandmani u istovetnom tekstu o kojima trenutno raspravljamo odbiju iz razloga koje smo videli u obrazloženju samog člana zakona, u tekstu koji je stigao u Narodnu skupština, iz razloga koje smo bili u prilici da čujemo i sada od ministarke. Dakle, reč je, pre svega, o procesu koji se tiče racionalizacije. Pošto nismo čuli ništa što ide kao kontra argument pristupu racionalizacije, već isključivo stavove da je posao, koji je obavljala ova agencija bio dobar, da je reč o stručnim ljudima, itd, ali ništa ne temu da li ima potrebe da isti posao radimo na dva mesta. Mislim da je obrazloženje koje se tiče racionalizacije neposredno, više nego jasno. Ne postoji ni jedan jedini dobar razlog da uvodimo besplatnu redundansu u sistemu. Naprotiv, ono što jeste jedna od glavnih intencija, ne samo ovog zakona, već ove Vlade generalno, jeste da se dovede do određenog stepena efikasnost koja je ovoj državi neophodna. Na sve to, bili smo u prilici da čujemo, imamo i uštede, korist više nego jasna. Hvala vam najlepše.
Hvala. Saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog potrebe da što pre donesemo zakon i druge akte iz dnevnog reda ove sednice. Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Reč ima narodni poslanik mr Jovan Marković.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo, u članu 55, u izmenjenom članu 83. stava 2, posle reči: „zakona“, predlažemo da stoje reč: „bez obzira na činjenicu što organ nadležan za upis na nepokretnostima i pravima na njima nije sproveo promenu u javnoj knjizi o evidenciji nepokretnosti i prava“. Znači, da se taj deo briše. Što se tiče člana 55, u izmenjenom članu 90. stav 3, posle reči: „na kome su izgrađeni objekti“, dodaju se reči: „sa građevinskom dozvolom“. Poštovana ministarka, zaista mi nije jasno zbog čega i ovaj amandman nije prihvaćen. Namera je bila, imajući u vidu da ste je ovde bar pokušali da ovaj član usaglasite sa nekim prethodnim zakonima, da se definiše i status objekata, koji imaju građevinsku dozvolu, a koji nisu završeni. Polazim od toga da je veliki deo zgrada u Srbiji, koje su rađene pre 20, 30 godina, urađen sa građevinskom dozvolom, nisu završene do kraja iz nekih razloga, ali to ne znači da su ljudi odstupili od građevinske dozvole ili da nemaju dokumentaciju. Znači, tu se radi i o objektima koji su u vlasništvu fizičkih lica, ima objekata koji su u vlasništvu države. Ima primera gde se radi velika brana, koja je urađena pre 20 i nešto godina ili 30 godina. Nije ispunjen do kraja svaki uslov iz građevinske dozvole. Znači, nije završen objekat do kraja. Imali smo prvo veliku dilemu da li da te objekte svrstamo u izgrađeno ili neizgrađeno zemljište. Predlog je, upravo zbog toga što objekti nisu završeni do kraja, da to bude u ovom delu stav 2. neizgrađeno zemljište i znači, predlog je da to bude stav koji će glasiti – „Neizgrađeno građevinsko zemljište je zemljište na kome nisu izgrađeni objekti, na kome su izgrađeni objekti bez građevinske dozvole i privremeni objekti“. Znači, iza reči: „objekti bez“ da stoji sa „građevinskom dozvolom“, odnosno iza reči „objekti“ da stoji „sa građevinskom dozvolom“. Hvala.
Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem vam se, gospođo predsedavajuća. Gospođo ministarka, uvažene koleginice i kolege, poštovani građani, član 55. Predloga izmene zakona o planiranju i izgradnji se odnosi na članove originalnog zakona, između člana 82. i 106. Naš predlog izmene se odnosi na član 88. i član 97. Znači, radi građana član 88. govori o planskom dokumentu, tj. promeni namene poljoprivrednog u građevinsko zemljište. Organ nadležan po ovom članu za donošenje planskog dokumenta je dužan da u roku od 15 dana, od dana stupanja na snagu tog dokumenta, organu nadležnom za poslove državnog premera i katastra dostavi akt koji sadrži popis katastarskih parcela kojima je promenjena namena. Stav 2. kaže – da organ nadležan za poslove državnog premera i katastra rešenjem sprovodi nastalu promenu i stavlja zabeležbu o obavezi plaćanja naknade za promenu namene poljoprivrednog zemljišta u bazi podataka katastra nepokretnosti iz koje se izdaje list nepokretnosti. Gledajući ova dva stava, mi smo predložili izmenu zbog toga što izmenom planske namene zemljišta vlasnici poljoprivrednog zemljišta na obodu naseljenih mesta se obavezuju poreskim rešenjem na plaćanje poreza na građevinsko zemljište, a čiji su iznosi višestruko veći od poreskih davanja na prihode od poljoprivrede. Prevedeno, znači sve ono što planskim dokumentima bude u zahvatu budućih građevinskih parcela, tj. placeva za izgradnju, a poljoprivredno je zemljište, momentom prelaska iz jedne namene u drugu, papirološki, biće opterećeno povećanim porezom zbog pretpostavljene veće vrednosti zemljišta, iako se te parcele i dalje obrađuju. Ono što smo mi predložili je da ova izmena što se tiče poreskih davanja, nastupi tek onda kada dođe do suštinske promene namene parcele i mi smo predložili sledeće: „da organ nadležan za poslove državnog premera i katastra za zemljište u javnoj svojini rešenjem provodi nastalu promenu i stavlja zabeležbu u obavezi plaćanja naknade za promenu namene poljoprivrednog zemljišta u bazi podatka katastra, nepokretnosti iz koje se izdaje liste nepokretnosti“. Sledeći stav glasi: „Organ nadležan za poslove državnog premera i katastra za zemljište koje nije u javnoj svojini.“ Znači, u javnoj svojini ide automatski prelazi i drugačiji vrednovanjem valorizovanjem tog zemljišta, ali kada je privatno zemljište u pitanju, organ nadležan za poslove državnog premera i katastra za zemljište koje nije u javnoj svojini bez odlaganja upisuje zabeležbu u obavezi promene namene zemljišta iz poljoprivrednog u građevinsku u bazi podataka katastra, nepokretnosti iz koje se izdaje list nepokretnosti,s tim da rešenje kojim provodi nastalu promenu donosi tek po zahtevu stranke, a pre izdavanja građevinske dozvole i nakon plaćanja naknade za promenu namene poljoprivrednog zemljišta. Organ iz stava 3. ovog člana je dužan da u roku od 30 dana od upisa u zabeležbu obavesti vlasnika zemljišta o završenom upisu, što mislim da je jedan od osnovnih razloga da čovek kom je izvršena promena namena bude obavešten. Toga kod vas u zakonu nema. Evo, poštovane kolege i dragi građani šta su meni odgovorili iz Vlade i iz ministarstva - amandman se ne prihvata, jer bez obzira na oblik svojine na građevinskom zemljištu nije moguće izdavanje građevinske dozvole dok se ne dostavi dokaz da je plaćena naknada za promenu namene u građevinsko zemljište što je propisano stavom 5. ovog člana čija se izmena ne predlaže. Gospodo, ja to nisam ni predložio. Ja ne znam da li ste vi pročitali ovo što smo mi vama dali, mi smo samo tražili da kod promene namene zemljišta iz poljoprivrednog u ostale namene ne bude direktno tog trenutka oporezovano kao građevinsko zemljište ako poljoprivrednik i dalje seje kukuruz, nego da to bude onog trenutka kad se izvrši suštinska promena namena kad potražuje građevinsku dozvolu. Tada, pre nego što dobije građevinsku dozvolu on plati prenamenu, a dotle čovek plaćao porez na poljoprivredno zemljište. Ja ne vidim šta tu nije logično i šta tu nije prihvatljivo. Zašto ljude oporezovati za nešto što može da bude, ali to u njegovom slučaju nije on i dalje seje kukuruz, ne zida zgrade. Zašto da plati prenamenu, kada još nije faktički priveo nameni zemljište? To je bilo. Sledeći član 97. govori o doprinosu za uređenje građevinskog zemljišta i u stavu 7. kaže – investitor koji dostavi odgovarajuća sredstva obezbeđenja plaćanja ima pravo da iznos doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta isplati u najmanje 36 mesečnih rata, a onaj koji plaća naknadu jednokratno pre podnošenja prijave rodova ima pravo na umanjenje u iznosu od najmanje 30% u skladu sa odlukom jedinica lokalne samouprave. Mi smo tražili izmenom da to bude kog gotovinskog plaćanja u celosti odjedanput da to bude 45% iz prostog razloga što recimo, u gradu Nišu je to do sada, do ovog zakona bilo 45% za plaćanje u gotovom, u gradu Beogradu je bilo 50% i pored tih benefita mi nismo imali pojačanu građevinsku aktivnost, a tek sada ovim ćemo još na neki način dezavuisati one koji žele da zidaju da to plate u celosti, nego će svi ići na otplatu na rate, ako uopšte i budu se rešili. Mislim da je naš predlog bio, da tako kažem, nasledno pravo nekog koje je bilo do sada, i sasvim je logično bilo da oni gradovi, lokalne samouprave koje su doneli takve odluke da im se da mogućnost da i dalje imaju takvu odluku i takav benefit za one koji dođu da zidaju na njihovoj teritoriji. Sledeći stav je vrlo interesantan kada gledate u vezi sa ovim stavom, kaže – doprinos za uređivanje građevinskog zemljišta ne obračunava se za objekte javne namene u javnoj svojini infrastrukture proizvodne i skladišne prostore, podzemne garaže, objekte visokogradnje, prostor namenjen za garažiranje vozila, podstanice, transformatorske stanice, ostave, vešernice i slično, osim za delove podzemne etaže koji se koriste za komercijalnu delatnost itd. I samo još nešto da vam pitam iz ministarstva, a što ste zaboravili ekonomske objekte? Šta je problem? S jedne strane, ovde smanjujete mogućnost da onaj ko zida kuću dobije benefit ako plati odjedanput komunalije. S druge strane, onaj koji zida proizvodnu halu u magacinski prostor, naročito kada je u pitanju proizvodna hala gde je komunalno opremanje višestruko skuplje kada se rade privatni objekti. Njih oslobađamo, a kada trebamo da naplatimo poljoprivredniku što zida štalu, obor ili neku farmu i on će da plati komunalije. Hajde da budemo načisto, ako već kršite Ustav, dovodite građane u neravnopravni položaj, jer sa jedne strane običan građanin koji pravi kuću ima da plati komunalije u punom iznosu, onaj koji zida proizvodnu halu da bude profitabilan neće platiti, dakle mi koji zidamo kuće i plaćamo stanove ćemo da platimo i za onog koji pravi fabriku da pravi profit, u redu, to je vaša politička odluka, ali što onda uključiste onda i poljoprivrednike koji hoće da uzgajaju svinje, tove bikove, šta god da rade, prave farme pilića. Njih ćemo da oporezujemo da im naplatimo komunalije, a oni koji prave magacine i fabrike će imati komunalno opremanje na račun nas koji plaćamo to opremanje. Zašto donosite takvu odluku? Šta je razlog? Koga ste nacrtali u ovom zakonu da to morate da donesete? Šta imate protiv razvoja sela? Svima su nam puna usta da hoćemo da nam se razvija privreda, dobro, ajde i poljoprivredu da razvijamo, dajmo šansu ljudima da ako reše da prave farmu, da bar manje plate i da imaju veću mogućnost da ulože u to što im treba da započnu neku proizvodnju. Ovim imamo ustavni problem u ovom članu zakona. Dovodimo u neravnopravan položaj građane Srbije, ali to će drugi da sude, neću ja. Nisam pravnik da bih sudio da li je nešto 100% ustavno, ali mislim da je ovo protivustavno. Mislim da bi trebali da razmislite i da prihvatite ova dva naša amandmana na član 88. 97. mislim da su smisleni, naročito član 88. isto tako i 97. Jedan daje podsticaj i ono što pričate politički uobličavate u vašim izjavama, da realno pokažete u praksi kako to izgleda. Da ponovim, ako je neka lokalna samouprava imala 45% umanjene kod gotovinskog plaćanja za komunalno opremanje kod dobijanja građevinske dozvole, Beograd je imao 50%, zbog čega to ukidate? U istom trenutku, u istom Beogradu i Nišu neko ko pravi proizvodnu halu, gde mora da bude jači trafo, jači presek vode, presek kanalizacionih cevi, infrastrukturno opremanje je mnogo skuplje, on će biti bez plaćanja dažbina. Na čiji teret? I da to prihvatimo, trebaju nam radna mesta i hoćemo, ali što to ne date i poljoprivredi? Šta je razlog? Kod odbijanja, ovaj prvi deo neko ko je pisao verovatno nije bio dovoljno maštovit pa nije znao šta da napiše, ali drugi deo uopšte niste odgovorili zbog čega odbijate amandman? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Bez želje da se demonstrira maštovitost, vrlo konkretno, razlozi za odbijanje odbijanje ovog amandmana. Lično smatram da je dovoljno dobar razlog u predloženom procentu za umanjenje u slučaju jednokratne upotrebe. Predloženi procenat od strane predlagača amandmana ovde iznosi 45%, originalni predlog glasi 30%. Smatram da je potrebno ostaviti šire granice za procenu mogućeg umanjenja koje svakako upućujem na tekst zakona kako je predložen, donosi se u skladu sa odlukom jedinice lokalne samouprave. Pogledajmo poslednju rečenicu ovog paragrafa, u iznosu od najmanje 30%, a u skladu sa odlukom lokalne samouprave. Da li se ovakvim predlogom dovodi u opasnost neka mera stimulacije koje su, kako smo bili u prilici da čujemo, već usvojile određene jedinice lokalne samouprave? Ne. Ovim amandmanom se predlaže 45%, moguće, a najmanje 30%, znači da može i 45, ako se donese takva odluka, 50% kako su bila neka od postojećih rešenja o kojima smo bili u prilici da čujemo malo pre, opet nije bilo dovedeno u pitanje. Znači, 30% najmanje, a može i 50%, zavisi od konkretne odluke. Smatram da je potrebno ostaviti dovoljno širok prostor jedinicama lokalne samouprave za odlučivanje o ovom pitanju. Da, nekada 50% zvuči primamljivo, a onda se u praksi pokaže da možda ipak i nije dovoljno interesantno. Nekada će 30% tamo gde, bože zdravlja, kako se to kaže kolokvijalno, bude bilo dovoljno interesovanja opet biti dovoljno da to interesovanje pobudi, da ga dodatno razgrana, a da se opet i zaradi kroz ove mere naknade. Odgovor na sva pitanja zašto određena rešenja iz ovog amandmana koji je vrlo kompleksan i vrlo sveobuhvatan nisu usvojena treba potražiti u poslednjoj rečenici koju smo dobili u mišljenju Vlade. Upućujem predlagača da dobro pogleda poslednju rečenicu. Ona eksplicitno kaže: „Amandman se ne može delimično prihvatiti a predlaže više stvari jednovremeno“. Dakle, i one stvari koje su zaslužile pažnju, nisu mogle da budu prihvaćene samim tim što je izabrana ovakva metodologija, odnosno da se sve da u jednom paketu, kroz jedan amandman. Inače, još jedna napomena. Pronađena su rešenja da neke dobre stvari ipak budu usvojene. Pre svega mislim na poslednji predlog iz ovog amandmana, koji jeste usvojen kroz predlog u okviru odborskog amandmana. Hvala vam najlepše.
Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam malo iznenađen, s obzirom da je predsednik stranke gospodina Bradića bio izuzetan pravnik i ministar pravde, pa sam iznenađen zato što amandman ne može da bude prihvaćen zbog tehničkih nedostataka, odnosno zato što predlaže izmenu više članova. Ja sam očekivao precizniji amandman i mislim da nije kriv gospodin Bradić, ali ću glasati za amandman iz moralnih razloga. Predlagač amandmana je u pravu što se tiče poljoprivrednog zemljišta. Meni je žao što je amandman neprecizan i što zadire u više članova i kao takav ne može da bude prihvaćen, jer ne može da bude delimično prihvaćen jedan amandman. Može u celosti ili se ne prihvata. Zato kažem, s obzirom da je delimično usvajanje amandmana neprihvatljivo, iz moralnih razloga ću glasati za amandman. Kao predsednik Narodne seljačke stranke, slažem se sa obrazloženjem predlagača, posebno iz razloga što postoje opštine lokalne samouprave koje su na stotine pa i hiljade hektara poljoprivrednog zemljišta samo fiktivno preveli u građevinsko, sa ciljem da, pre svega, ubiraju porez na imovinu koji se na građevinsko zemljište plaća u daleko većem iznosu nego na poljoprivredno. Dakle, postoje sela i naseljena mesta gde su gotovo čitavi atari predviđeni kao radne i industrijske zone, a da se već desetinama godinama ništa na tom građevinskom zemljištu ne gradi. Bilo bi u redu da se tek posle promene namene uvede porez na imovinu na građevinsko zemljište, a da se dotle to zemljište, koje se i koristi za poljoprivrednu proizvodnju, tretira barem po pitanju poreza na imovinu. Gospodinu Dinkiću sam ja takav amandman i predlagao pre godinu i nešto dana, kada smo ovde utvrđivali poreze na imovinu. Bilo bi dobro da, kad se već ne gradi, kad čovek više ne može da plaća porez na imovinu koji može po hektaru da dođe i do nekoliko stotina evra, jer je to 0,4%, koliko se sećam, od vrednosti, pa neko zemljište koje je poljoprivredno vredi 5.000 evra, a kad ga prebace u građevinsko vredi 100 ili 200 hiljada, pa onda neko ko se nađe u građevinskoj zoni sa 10 hektara, može vrlo lako, a poljoprivreda je teška oblast, da dođe u situaciju da po hektaru mora da plati 200, 300, 400 evra, što na pet ili 10 hektara može da bude i više hiljada evra. On nije u mogućnosti to da plati, a lokalne samouprave nemaju obavezu. Bilo bi dobro da imaju. U svakom slučaju, ne bih imao ništa protiv da se naplaćuje porez na imovinu, da onaj koji ne može više da plaća porez na imovinu, da to poljoprivredno zemljište koje je proglašeno građevinskim od strane lokalnih samouprava ima pravo da ustupi za procenjeni iznos građevinskog zemljišta lokalnoj samoupravi, a da ova opet ima obavezu da to zemljište koje je proglasila građevinskim otkupi po ceni koju je proglasila prilikom naplate poreza na imovinu, odnosno po zonama ide utvrđivanje tog poreza. Dakle, u takvoj situaciji bih ja imao potpuno razumevanja za lokalne samouprave koje žele nekoliko stotina pa i hiljade hektara da proglase građevinskim zonama, industrijskim zonama, bez obzira što su i same uverene da nikada ne mogu da naprave tolike građevinske i industrijske zone. U takvim situacijama mi ne bi imali jedan Beograd, već bi po tolikim količinama građevinskog zemljišta imali najmanje 20 gradova sa više od milion stanovnika, koliko je poljoprivrednog zemljišta proglašeno za građevinsko. To su razlozi zbog čega ću iz moralnih razloga glasati za ovaj amandman. Drugi razlog je – posle reči: „proizvodne i skladišne objekte“ dodaju se reči: „i ekonomske objekte“, zato što je predlagač amandmana predložio olakšice po pitanju ekonomskih objekata, posebno na selu. S obzirom da imamo problema da za jedan svinjac, kokošinjac, obor, staju, treba nam građevinskih dozvola mali milion, kao da zidamo hotel a ne neki ekonomski objekat na selu koji treba da posluži poljoprivrednoj proizvodnji a kasnije kao sirovina prerađivačkoj industriji, na takav način što jeftinije napravimo jedan poljoprivredno-prehrambeni proizvod sa kojim možemo izaći na tržište i na takav način napraviti neku dodatnu vrednost. Pošto je roba novac, proizvodnjom te robe na određeni način bi svi došli do raspodele nekog viška i ne bi više živeli od raspodele manja. S tim u vezi, ja sam i prošli put u načelu govorio da bi bilo dobro da Ministarstvo za građevinu, zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede, napravi varijantu da se poljoprivredni objekti, pre svega farme, mogu dizati na poljoprivrednom zemljištu, jer imamo nonsens da u nekim lokalnim samoupravama imamo poljoprivredno zemljište koje se proglašava građevinskim na stotine hektara, a u nekim drugim lokalnim samoupravama, tamo gde bi trebale da budu farme, to je poljoprivredno zemljište i onda nam treba izmena regulacionog plana, brdo papira komisije za planove, nekoliko sednica lokalne skupštine, da bi dobili pravo da se bavite stočarstvom i da zidate farme. S obzirom da smo u poslednje vreme žrtve sukoba i sankcija između Rusije i Evrope, na zemlje CEFTA tržišta i na naše tržište koje je izloženo poljoprivrednim proizvodima spolja, dakle, padom carina, mi smo postali meta damping uvoza odnosno uvoza poljoprivrednih proizvoda po damping cenama. S tim u vezi, mi moramo da učinimo sve da pojeftinimo našu poljoprivrednu proizvodnju. Mislim da je predlagač imao dobru nameru kad je predložio da se za ekonomske objekte naprave olakšice. Ja predlažem da se tim tipskim farmama omogući da kao nekad što su građeni salaši, da se na poljoprivrednom zemljištu mogu praviti farme, naravno, po standardima koje propiše ministarstvo građevine i poljoprivrede, da se u potpunosti poštuje zaštita životne sredine i drugi standardi koji su predviđeni, zbog eventualnog ulaska u EU. Dakle, da takva vrsta tipskih farmi, gde se ne bi proizvodilo samo meso, mleko, vuna itd, već i električna energija, da na takav način pokušamo da pojeftinimo našu poljoprivrednu proizvodnju, jer je pamet koja se plaća sopstvenim iskustvom veoma skupa. Ako ovako nastavimo, trenutno smo u situaciji da zbog već pomenutih okolnosti koje se događaju zbog damping uvoza po damping cenama, u situaciji smo da nemamo kome da prodamo svinju, da nemamo kome da prodamo pile, da se zbog toga što Evropa visoko subvencionisane poljoprivredne proizvode ubacuje na naše tržište, trenutno je uveženo preko 350 hiljada komada svinja u prvih 11 meseci ove godine, a ako se ovako nastavi, mi smo u obavezi da na svaki način pokušavamo da pojeftinimo našu poljoprivrednu proizvodnju, pa i ovim predlogom zakona, jer, ako ovako nastavimo, budućnost poljoprivrede i sela će biti propast. Sve su to moralni razlozi, bez obzira što amandman nije tehnički sprovodiv, zbog kojih ću ja glasati za predlog ovog amandmana. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem se gospođo predsedavajuća. Zahvaljujem na podršci kolege Rističevića. Čitam materijale koje dobijam i ono što sam dao sa mojom poslaničkom grupom kao predlog izmene Predloga zakona ministarstva je po nama smisleno. Duboko sam ubeđen da 45% treba da bude donja granica kod oslobađanja onih koji plaćaju u gotovom, to je jedno. Drugo, mislim da je ministarstvo trebalo da prepozna sve ono što je dobro u ovim predlozima i izmenama njihovih predloga, jer mislim da je potrebno da ljude oslobodimo plaćanja poreza na imovinu tamo gde je ta vrednost imovine fiktivna, a ne realna, jer ako neko sadi kukuruz i pšenicu, on nema benefite od te zemlje kao da je parcela, plac ili kako god da nazovete, on ne može da napravi taj dohodak da bi mogao da plati taj porez. S druge strane, mislim da je potrebno omogućiti našim sugrađanima na seoskom području da imaju iste benefite kod izgradnje proizvodnih objekata iz svoje delatnosti kao oni koji to rade u gradovima i obodu gradova. U krajnjoj liniji, poštovane kolege, to mi plaćamo iz gradskih budžeta, opremanje tih industrijskih zona, kako ih sada popularno zovemo, a neko će to opremanje da dobije besplatno. Sada ja pitam – zbog čega to neko ne bi dobio na selu? Ovaj koji je došao tu da zida pored grada, on će imati enormni profit, zato i pravi fabriku da bi imao profit, a ne za lepe oči, a, s druge strane, onaj ko to radi na selu je da njegova porodica ostane na seoskom gazdinstvu i da imaju od čega da žive. Vrlo rado bih prihvatio da deo mog novca koji odvajam u gradski budžet ode za tu namenu, te mislim da bi ministarstvo, da je imalo dobru volju, moglo da iznađe način da izvrši korekciju ovih članova zakona. Uopšte ne mislim da je zakon savršen, ako neki zakon ima 230 i kusur članova i ima 200 amandmana, od toga sigurno tridesetak vaših, skupštinske većine, onda možete da mislite kakav je taj zakon. Ne znam šta se desilo u zadnja tri dana, da sama Vlada da 15 ili 13 amandmana, ne znam šta se desilo. Zahvaljujem.
Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ivan Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman govori o korišćenju sredstava doprinosa za uređenje građevinskog zemljišta. Mislim da zakon nije na dovoljno precizan način utvrdio kako se ova sredstva koriste i kako ih troše lokalne samouprave. Mislim da amandman doprinosi predlogom da se donese poseban program u skladu sa kojim će se trošiti ova sredstva, a taj program usvajati na skupštini jedinice lokalne samouprave, da taj novi stav doprinosi transparentnom trošenju ovih sredstava. Obrazloženjem koje sam dobio da se amandman ne prihvata, jer se njime neopravdano zadire u izvorne nadležnosti jedinica lokalne samouprave nema nekog velikog smisla. Mislim da ga vi niste ni pisali, gospođo Mihajlović, zato što je potpuno jasno da zakonodavac treba da utvrdi proceduru kojom će se trošiti ova sredstva. Kao što se recimo Zakon o poljoprivrednom zemljištu bavi i govori o tome da se usvaja program za uređenje poljoprivrednog zemljišta, treba na isti način da se reši i ovo pitanje u Zakonu o planiranju i izgradnji. Takođe iz vaše nadležnosti, Zakon o bezbednosti u saobraćaju kaže na koji način se usvaja program za korišćenje sredstava koja su namenski opredeljena za svrhu bezbednosti saobraćaja. Isto tako treba urediti proceduru koja se tiče korišćenja sredstava za uređenje gradsko-građevinskog zemljišta, jer na taj način ćemo potpuno ispoštovati i Zakon o budžetskom sistemu, potpuno ispoštovati i strategiju za borbu protiv korupcije, jer ćemo potpuno transparentno imati u vidu način na koji se troše ova sredstva i biće potpuno dostupan i lokalnim odbornicima i stanovnicima i građanima koji odvajaju sredstva za ove namene. Hvala.
Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, mi smo podneli amandman na član 55. kojim se menjaju članovi od 82. do 106. i naš predlog se tiče jednog stava izmenjenog člana 97. Za ovaj amandman zapazio sam jednu stvar, možda sam laički posmatrao, pa vas molim da mi kažete ako sam pogrešio, ali u jednom stavu u članu 97. izmenjenom, to je stav 5. piše – jedinica lokalne samouprave najkasnije do 30. novembra tekuće godine utvrđuje koeficijente iz stava 2. ovog člana. Ovako sam razmišljao, pošto je već prošao 30. novembar, moguće da grešim negde, vi ćete mi reći, onda sam mislio da ne može da ostane to 30. novembra, pa smo mi predložili da treba da piše do 30. decembra. Naravno, onda sam prelistao Predlog zakona do kraja, pa sam na kraju pronašao odredbu u članu 133. gde piše – jedinice lokalne samouprave dužne su da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona utvrde koeficijente iz člana 97. stav 2. ovog zakona i donesu opšti akt iz člana 97. stav 7. ovog zakona. Onda sam pretpostavio da se to tiče ove godine, dakle, da svi ti koeficijenti iz stava 2. člana 97. koji nisu mogli da budu doneseni do 30. novembra, jer smo u decembru, da je onda ostavljeno 30 dana. Onda sam razmišljao dalje ovako, nije u redu možda na dva mesta da imamo tu odrednicu u zakonu kada nešto treba da se uredi, nego hajde da se dogovorimo da stoji samo jedna. Pošto smo sada već u decembru, zašto onda da ne stoji do 30. decembra, pa i ove godine, tekuće, do 30. decembra da jedinice lokalne samouprave mogu da utvrde ove koeficijente koje je trebalo da utvrde? Pročitao sam i vaše obrazloženje, nisam se uverio da sam negde pogrešio, ali ako jesam, evo prilike da me uverite sada. Hvala vam.
Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović.
Gospođo predsednice, uvažena ministarko, podneo sam amandman na član 55. i to u delu gde investitor plaća doprinos umesto naknade za gradsko-građevinsko zemljište. Već u načelnoj raspravi govorio sam da lokalne samouprave, tu smo se složili, imaju umanjena sredstva kada se ukida naknada, a uvodi doprinos za plaćanje gradskog građevinskog zemljišta, daje se dodatna pogodnost investitoru da ako plati u gotovom najmanje 30%, to su i druge kolege govorile, dobije umanjenje te sume, ali onda, za mene nešto teško prihvatljivo kao nekoga ko dugo godina rukovodi lokalnom samoupravom, da se da i dodatna mogućnost na 36 mesečnih rata. Uz sva olakšanja koja ste dali i olakšice koje smatram da su opravdane za buduće investitore i uz olakšice u gotovinskom plaćanju, smatra necelishodnim da se daje mogućnost na 36 rata. Zbog toga tražim u svom amandmanu da to bude na 12 mesečnih rata, koliko traje jedna budžetska godina i koliko na kraju sve lokalne samouprave planiraju budžete. Jutros kada smo imali Odbor za prostorno planiranje, gde sam i sam izneo ovaj problem, dobio sam bar verbalnu podršku od vaših saradnika, uvaženih državnih sekretara gospodina Trifunovića i gospođe Damnjanović, koji su tada kazali da od vašeg stava zavisi. Pošto, još jednom, uvažena ministarko, mislim da su lokalne samouprave već dobrim delom podnele i podnosiće teret ovog zakona, one će sprovoditi 90% stavki u ovom zakonu, već imaju umanjenje u svojim lokalnim budžetima. Još jedan argument, 36 mesečnih rata, verujte mi, znate li koliko u Srbiji za 36 meseci može investitor finansijski da propadne. Oni daju garanciju, menicu, i sada počne neko da gradi i propadne za 20 meseci ili za godinu dana. Kada će njega neki grad ili lokalna samouprava moći da nađu i da naplate, na primer, ostatak rata koje budu 18 ili 20 rata. Verujte mi, ovo je predugačak vremenski period. Dovodimo ovakvom politikom, mi dovodimo u opasnost da lokalne samouprave mogu normalno da funkcionišu i da budu, da kažemo, finansijski samostalne. Bojim se da je ovo dobrim delom, ovakvo rešenje, sa ovim brojem rata finansijsko urušavanje o lokalnih samouprava. Hvala puno.
Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 55. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 55. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i magistar Dejan Radenković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Suzana Spasojević.
Poštovana predsedavajuća, uvažena ministarko Mihajlović, članovi, predstavnici ministarstva, iskreno, očekivala sam da ćete usvojiti ovaj amandman, jer njime je moguće otkloniti eventualne posledice koje bi nastale izostavljanjem zadružne svojine kao oblika svojine u slučaju razmene građevinskog zemljišta između vlasnika. Zadružna svojina je ravnopravan oblik svojine sa privatnom i javnom svojinom, a i član 86. Ustava, garantuje ravnopravnost svih oblika svojine. Što ste vi, između ostalog, ovim zakonom predvideli ali niste dosledno sproveli, a plašim se kako bi izostavljanje zadružne svojine uticalo egzistencijalno na, na primer, imovinu stambene zadruge itd. Tako da vas molim da još jednom razmislite oko usvajanja ovog amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Zorana Mihajlović. Izvolite.
Dakle, potpuno ste upravu, a prihvatam amandman sa ispravkom, dakle koja je data. Hvala.
Hvala. Na član 55. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 62. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i magistar Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i magistar Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković, Ivan Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i magistar Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Branka Bošnjak. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovana gospođo ministarko, znači, ja sam samo u nekoj razmeni informacija sa službama htela da napomenem da se ovde član odnosi na glavni projekat, a u članu 64. zakona, više nemamo glavni projekat. Imamo, znači, generalni projekat, idejno rešenje, idejni projekat, projekat za građenje, projekat za izvođenje, te ne postoji pojam glavni projekat. Znači, planirate da se uvede glavni projekat ili? Hvala.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Dakle, tehnička je greška. Naravno, da se ne uvodi glavni projekat, dakle, biće regulisano u pravno-tehničkoj redakciji.
Na član 69. amandman su zajedno podneo narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Jovanović, Gordana Čomić i magistar Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 71. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 73. amandman je podneo narodni poslanici Novica Tončev. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 74. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i magistar Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 75. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 76. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 79. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Da li neko želi reč povodom ovog amandmana? (Da) Reč ima Balša Božović.
Zahvaljujem predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarka, poštovani gosti, dakle, član 79.se menja i glasi da pre svega građevinska dozvola se izdaje po zahtevu investitora koji dostavi idejni ili glavni projekat ima odgovarajuće pravo na zemljištu i objektu i koji je platio odgovarajuće administrativne takse. Isto tako, da ne čitam celokupnu izmenu pošto će biti potrebno više vremena, kao odgovarajuće pravo na zemljištu smatra se pravo svojine, pravo zakupa na građevinskom zemljištu u javnoj svojini kao i druga prava propisana ovim zakonom. Dakle, ovo je suština donošenja Zakona o planiranju i izgradnji, odnosno izmena i dopuna i na to smo ukazivali i u načelnoj raspravi iz prostog razloga što je ovo ne samo skandalozan član zakona i ne samo da je ovo suština donošenja izmena i dopuna Zakona o planiranju i izgradnji. Ovo je svojevrsno i kršenje Ustava, i DS će preispitati ocenu ustavnosti pred Ustavnim sudom, kada je u pitanju ovaj zakon, isključivo zbog člana koji se na ovaj način izbacivanjem i čupanjem konverzije stvara i otvara mogućnost za neviđenu korupciju koja do sada nije bila viđena u istoriji ove zemlje. Pojasniću zbog čega. Ovim se otvaraju vrata tako reći tajkunima da besplatno dođu do zemljišta. Dakle, ne radi se o konverziji uz naknadu, ne radi se ni o konverziji bez naknade, radi se o pravu korišćenja na zemljištu koje je stečeno u raznim pljačkaškim privatizacijama gde sada neko na tom zemljištu može da dobije građevinsku dozvolu, da gradi određene objekte, da iste te objekte prodaje i da na taj način stiče sebi zaradu, što nije po Ustavu Republike Srbije. Ovo obesmišljava svojinu na zemljištu, pošto prerogativ prava svojine dodeljuje i pravu korišćenja, što je pravno potpuno besmisleno. Ovim se potpuno obesmišljava i odluka Ustavnog suda Republike Srbije. Dakle, ako korisnik može da gradi stanove i poslovne prostore na mestu objekta privatizovanog preduzeća, on će stanove i lokale izgraditi i prodati. Po izvršenoj prodaji investitor ni treća lica koja su kupci više neće biti zainteresovani za sticanje prava svojine na zemljištu. Znam, da evo, gospodin Mrkonjić koji pomno sluša ovo to shvata, tako će država pre ili kasnije i najveći gradovi i najveće opštine u Srbiji dugoročno biti uskraćeni za više stotina, stotina ako ne i milijardi evra. Ovo je nešto što je potpuno šokantno i skandalozno. Na ovaj način ne samo da šaljemo poruku onima koji su u pljačkaškim privatizacijama u vremenu Vlade Vojislava Koštunice, privatizovali određene firme čija je osnovna delatnost ugašena, sada oni imaju pravo korišćenja, kao što su imali do sada na tom zemljištu, ali do sada postojećim zakonom do sada nisu mogli da steknu građevinsku dozvolu, a sada to mogu lokacijsku, odnosno lokacijske uslove, kako se danas zove u Predlogu izmena i dopuna ovog zakona. Mislimoda se na taj način devedeset vraćaju na velika vrata. Mislimo da dodatno obespravljujemo one koji su otpuštani sa svojih radnih mesta, koji su žrtve loše privatizacije, u tom periodu vlade Vojislava Koštunice, gde se na jedan način dodatno njima šalje poruka da nema pravde u ovoj zemlji, da oni koji su namakli ogromno bogatstvo u tim privatizacijama da danas im se otvara mogućnost da sto puta veće bogatstvo stvore zbog ovog načina na koji ste uredili ovim zakonom. Mislimo da je ovo skandalozno rešenje. Mi smo čuli da će se u prvom kvartalu 2015. godine, doneti zakon o konverziji, ali na pitanje u raspravi u načelu šta je do tada, da li do tada je moguće izdati lokacijsku dozvolu, odnosno lokacijske uslove, samim tim, naravno, građevinsku dozvolu, i oni koji su predložili ovaj zakon rekli su da je to moguće. Šta se dešava sa onima koji su platili preduzeća, nekoliko desetina miliona već od usvajanja, odnosno narednih osam dana, njihova imovina će vredeti u potencijalu milijarde i milijarde evra. To je stvar gde se na jedan način zaobilazi ustavni poredak Republike Srbije, gde se na jedan način oni koji su žrtve loše privatizacije stavljaju kao građani potpuno drugog reda i mislim da je ovo prilika da se još jednom ispita ustavnost ovog zakona, jer ovo je amandman koji je DS ponosno podnela, zato što uvodi red u ustavni poredak, zakonodavstvo, ovakve stvari ne smeju da se dešavaju, ovakve stvari će proizrokovati, ne samo da se devedesete godine vrate na velika vrata, nego da sruše i ta vrata i da bude mnogo gore nego što je bilo 90-ih godina. Zahvaljujem.
Ministar, Zorana Mihajlović.
Dakle, toliko ste stvari rekli neverovatnih, a prosto je još neverovatnije što to vi pričate iz DS. Super je što pričate, ne znam zašto mi dobacujete, ja bih sada volela da odgovorim gospodinu Božoviću koji je ovako rekao, da žrtve loše privatizacije sada postaju građani drugog reda, zbog toga što smo mi, pa tačno taksativno, određenim, pod jedan, dva, tri, četiri, u članu 102. odredili ko dobija pravo da gradi, ali bez prava svojine. Da vam kažem, te žrtve loše privatizacije nije napravila SNS, na žalost, napravili ste vi i to što ste vi uradili u prethodnom periodu vezano generalno za ovo društvo, zato ste izgubili izbore. Zato što su građani videli koliko maliciozno i uopšte na kakav način se ponašate prema građanima Srbije. Vi ste od građana Srbije ovim zakonom, prvim koji je Dulić pravio, da ga tako nazovemo, napravili od građana građane drugog reda. Dakle, to ste uradili sa Zakonom o planiranju i izgradnji, koji je postojao u osnovi. Što se tiče lica koja imaju pravo gradnje, a nemaju pravo svojine, nemojte da obmanjujete javnost, oni nemaju pravo svojine, ali imaju pravo gradnje, ukoliko je to urbanističkim planom odlučeno. To su, dakle, tačno vam piše – lica nosioci prava korišćenja, dakle iz privatizacije stečaja izvršnog postupka, lica nosioci prava korišćenja građevinskim zemljištom čiji je položaj određen zakonom, kojim se uređuje sport, kao i druga udruženja, aneks G sporazum o pitanjima sukcesije i td. Dakle, imaju pravo gradnje. To je prva stvar. Druga stvar, rekli ste takođe da se vraćaju 90-te godine. Pretpostavljam da ste u tom smislu kada ste govorili da se vraćaju 90-te godine imali neku određenu poruku na stranu ove vlade. Ako jeste, onda ćete nam to objasniti, zato što ja mislim da je ova Vlada za šest meseci uradila onoliko koliko vi niste uradili za prethodnih 10 godina.
Vreme.
Izvinjavam se.
Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, jeste da je SNS uradila mnogo za poslednje dve i po godine, smanjila plate i penzije, i mnogi ljudi su ostali bez posla…
Gospodine, vi niste tražili repliku, ja sam vam dala reč po amandmanu. Onda ćete pričati o amandmanu.
Po amandmanu? U redu. Zahvaljujem. Pričamo i raspravljamo o amandmanu koji je suštinski vezan za ovaj zakon i za vremena u kojem danas živimo.
Da, ali ćete pričati po amandmanu…
Mislimo da je ovaj amandman suštinski važan…
Dok sam ja predsedavajući, svi će pričati po amandmanu.
Dakle, da je suštinski važan ovaj amandman, predsednice Skupštine, iz prostog razloga što na jedan određen način onemogućuje pljačkaše u privatizaciji da dodatno stiču svoje bogatstvo i uvećavaju svoje bogatstvo. Taj amandman je podnela DS. Ne bih voleo da ne bude do kraja jasno građanima Srbije, iako smo imali prilike da čujemo i o lošem tzv. zakonu iz 2009. godine koji je onemogućavao pljačkaše u privatizacijama da dobiju ovo što ste im dozvolili vi.I kada je, ako smo istini za volju, potpuno otvoreni do kraja, da kažemo stvari, ako već pričamo o privatizacijama, koliko se sećam, 2004. godine, ste bili članica URS. Ta vlada Vojislava Koštunice … [[Isključen mikrofon.]]
Poslaniče, ja vam se zahvaljujem. Kada budete tražili repliku, ljubazno ćete dobiti repliku, ali zloupotreba replike snosi, odnosno zloupotreba dobijanja reči po drugom osnovu snosi određene posledice. Zahvaljujem se. Ako ste završili po amandmanu, ako želite još da nastavite u vremenu u kome imate po amandmanu, naravno da ćete govoriti. (Balša Božović, sa mesta: Koliko imam vremena još? Uključite mi mikrofon.) Imate dosta vremena po amandmanu, a po nekim drugim osnovama nemate uopšte vremena. Vi ste se sami isključili.
Nisam se baš sam isključio, ali dobro. Ovaj amandman je važan iz prostog razloga što mi zaista mislimo da ukoliko se on ne usvoji, zaista će se vratiti neka loša vremena na velika vrata u Srbiju. Mislim da od 24 privatizacije, 23 koje su bile u periodu vlade Vojislava Koštunice, su ovde potpuno potvrđene da uz ovaj predlog izmene i dopune Zakona o planiranju i izgradnji oni danas mogu da desetostruko uvećavaju svoje bogatstvo, da sve one stvari koje su bile nepravedne i ukidanje osnovne delatnosti u privatizacijama, samo da bi se nešto gradilo na tom zemljištu, danas se ovim omogućava. Mislim da je takozvani Dulićev zakon bio zakon koji je na određeni način rešavao ovo pitanje, i ne ulazim u ostale odredbe, i ne ulazim u one odredbe koje sam i sam rekao u raspravi u načelu koje DS podržala kao Predlog ovog zakona koji dodatno pospešuje da neko brže dobije građevinsku dozvolu. To ćemo da vidimo u periodu koji je ispred nas, pa ćemo naravno da diskutujemo i u budućnosti o tome, ali sasvim sigurno u onom delu koji se tiče onemogućavanja tajkuna. Zakon Olivera Dulića iz 2009. godine je potpuno jasno definisao ovu stvar na način na koji to nije bilo moguće da se dogodi bez konverzije uz naknadu i danas imamo tu dilemu da li je potrebna konverzija sa ili bez naknade, u to ne ulazim niti se izjašnjavam, ali mislim da je konverzija neophodna, jer bez konverzije zemljišta uz naknadu ili bez nje, tajkuni neće plaćati čak ni porez na imovinu, kada je u pitanju zemljište na koju su dobili pravo korišćenja prilikom privatizacije. I ovde se pre svega obraćam ne onima koji su privatizovali preduzeća, nego onim spornim privatizacijama, ne od ljudi koji su uspešno privatizovali preduzeća, ne onim privatizacijama koja su dodatno podstakla srpsku privredu da raste i na to je DS ponosna, nego na privatizacije koje su opljačkale Srbiju u kojoj su 1.000 i 1.000 radnika ostavljale bez posla samo da bi današnjim danom dobili mogućnost da na zemlju na koju imaju pravo korišćenja, grade milione i milione kvadrata. To nije po Ustavu Srbije, gospodo narodni poslanici i zato će DS preispitati ustavnost ovog zakona. zahvaljujem.
Hvala. Reč ima magistar Jovan Marković. Izvolite.
Replika.
Na koga replika?
Na gospođu ministarku.
Odgovorio je, nemate pravo na repliku, hoćete o amandmanu da govorite?
Pa, upravo ste rekli da on priča o amandmanu, a ja koristim zahtev da se po replici javim za reč.
Pa, dobili ste pravo na reč da pričate o amandmanu.
Dobro. Hvala. Poštovana predsedavajuća, kada poslanik iz DS postavi možda i suštinsko i krucijalno pitanje primene ovog zakona u smislu otvaranja teme da li postoji mogućnost da se u periodu prve polovine sledeće godine do primene ovog zakona otvore i ovakvi procesi koji dovode do toga da ljudi koji su kupili određena preduzeća dobijaju dozvole za izgradnju samim tim ulaze u proceduru da postaju vlasnici nekog objekta. U načelnoj raspravi smo pričali o članu 135a koji govori o tome da investitori mogu dobiti građevinsku dozvolu, pre toga lokacijske uslove, dozvolu za gradnju, upotrebnu dozvolu itd, i da tek onda dokazuju vlasništvo da parcelama, odnosno da rade preparcelaciju gde spajaju parcele. Znači, ovih nekoliko tačaka zakona otvaraju pitanje korupcije, otvaraju pitanje da li je moguće da se u tom periodu dese ovakve zloupotrebe i umesto da dobijemo odgovor ili službe ili na ministarke na ova pitanja, mi ponovo dobijamo optužbe o tome da se u prethodnom periodu radilo tako i tako, a ja vas gospođo Mihajlović, pozivam da se setite svog izlaganja u načelnom delu rasprave gde ste upravo svojim izlaganjem potvrdili da je ova vlast u periodu 2012. godine smanjila 7 do 8% godišnje građevinske aktivnosti i privredne aktivnosti u Srbiji. Upravo ste vi rekli da je 2009. godine bilo negde oko 19.000 stanova koji su prodati u Srbiji, a da je 2013. godine to 672 stana. Demokratska stranka, gospođo predsedavajuća, je pokušala da u ovoj raspravi upravo ukaže na kontekst i okolnosti o kojima se donose odluke, zakoni u kojima službe postupaju u Srbiji, pokušali smo da dokažemo da upravo zbog toga što ste stotine ljudi koji su došli na neka rukovodeća mesta doveli, a da ne znaju o čemu se radi, da ste doveli 1.000 svojih partijskih poslušnika da odlučuju o građanima Srbije, a da nisu kompetentni za određene poslove, da je to upravo kontekst i okolnosti koje su doveli do toga da živimo u velikoj krizi, pored mera koje su obeležile dve godine vaše vlasti, upravo ti ljudi i ti kadrovi koji odlučuju u vaše ime i u ime građana Srbije…
Hoćemo li se vratiti malo na amandman?
… čine da ovi zakoni nemaju realnu primenu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nećemo članove nijedne stranke zvati poslušnicima. Po Ustavu imaju pravo da se politički opredeljuju, pa da budu i članovi DS. Zahvaljujem. Reč ima Aleksandar Marković, po amandmanu.
Hvala gospođo predsedavajuća. Predlažem naravno da se odbije predloženi amandman, amandman na član 79. iz istih onih razloga iz kojih je Vlada predložila odbijanje ovog amandmana, ali ono preko čega ne mogu da pređem je pominjanje jednog termina „pljačkaška privatizacija“ i to ne bi bio takav problem da to pominjanje termina ne dolazi od poslanika koji direktno pripada političkoj stranci, stranci bivšeg režima…
Poslaniče, dobili ste po amandmanu, samo amandman, repliku niste tražili, neću ni vama dozvoliti da replicirate a da to niste tražili. Po amandmanu.
Hvala vam što ste me opomenuli.
Na član 79. amandman su zajedno podneli narodni poslanici profesor dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 79. amandman je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 79. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Izvolite, Dragan Jovanović, gledam u pogrešnu stranu.
Predsednice, već jutros, jednom me je sistem već omeo…
Zato što ste telefonirali, koristili ste mobilni, niste obratili pažnju, a ja jesam. Izvolite.
Niste u pravu, ali o tome drugi put. Ja sam podneo amandman u članu 79. kojim se menjaju naziv člana i član 135. u stavu 4. posle reči „za izgradnju linijskih infrastrukturnih objekata kao dokaz odgovarajućem pravu smatra se...“ i reči „pravosnažno ili konačno rešenje o eksproprijaciji menjaju se rečima „akt nadležnog organa kojim je utvrđen javni interes u skladu sa posebnim zakonom“. Zašto sam predložio ovaj amandman? Osnovni razlog za predloženi amandman je što se predlogom zakona ni na koji način ne obezbeđuje poseban status linijskih infrastrukturnih objekata za koji investitor utvrdi javni interes, a što je neophodno i za izgradnju iz dva razloga. To su objekti koji su od posebnog interesa kako za Republiku Srbiju, tako i za lokalne samouprave i za te objekte postupak rešavanja imovinsko-pravnih poslova do dobijanja konačnog rešenja o eksproprijaciji, odnosno akta ministarstva nadležnog za poslove finansija, uvođenje u posed nepokretnosti, izuzetno mukotrpan i dugotrajan. Iz već dobro poznatih razloga, neažurnost u vođenju katastra, nepokretanje ostavinskog postupka, nepodudaranje faktičkog stanja sa upisanim pravom o katastru nepokretnosti, a za koje investitor nije odgovoran. Ja bih vas podsetio, uvažena gospođo ministarka, da zbog ovakvih nejasnoća imamo dosta projekata koji nam stoje. Možemo da govorimo i građani to znaju oko određenih puteva koji su građeni, na primer, put Kragujevac-Batočina, zatim ogromne investicije koje trpe, na primer Srbijagas, jer vi imate linijske projekte koji obuhvataju nekada i više opština i više regiona i ako se zadrži ovakvo rešenje, bojim se da ćemo doći u situaciju da ćemo opet dobiti lokacijske uslove, pa dok se čeka konačno rešenje imovinsko-pravnih odnosa, nama stoje krediti stoje krediti za puteve, stoji nam gomila drugih stvari koje mi ne možemo da rešimo. Podvlačim da je prepoznavajući ovaj problem, zakonodavac je u poslednje vreme usvojio dva posebna zakona radi omogućavanja efikasne izgradnje linijskih infrastrukturnih objekata od posebnog značaja, to je gasovod „Južni tok“ i sistem za prenos električne energije, tzv. „Transbalkanski koridor“. Zašto je ovo važno? Zato što moje kolege iz Nove Srbije i ja želimo da investitor prosto u razumnom roku dobije građevinsku dozvolu za objekat, dokazujući odgovarajuće pravo na osnovu utvrđenog javnog interesa, jer to podrazumeva da postoji odgovarajući planski dokument donet od nadležnog organa u skladu sa zakonom, a kojim je utvrđen prostorni položaj objekta u odnosu na katastarske parcele, gde je Vlada Republike Srbije, u skladu sa istim zakonom, za iste katastarske parcele utvrdila javni interes. Dakle, ograničavanje prava vlasnika katastarskih parcela na kojima se utvrđuje pravo trajne službenosti ili sprovodi eksproprijacija već je izvršno, te im se donošenjem rešenja o građevinskoj dozvoli ne proizvodi dodatna šteta. Ovo je vrlo važno jer, bojim se, još jednom da ponovim, s jedne strane dobio sam objašnjenje jutros na sednici Odbora od vaših saradnika da bi se, ako bi se ovaj amandman prihvatio, mogla proizvesti šteta za vlasnike parcela, ali s druge strane mi imamo toliko jedno odugovlačenje koje nam stvara probleme, da evo sada se radi gasifikacija u Požarevcu, gde imate npr. 1.500 parcela. Kada je bila gasifikacija u mojoj opštini, Topola, bilo je 800 parcela. Ovaj amandman je, moram da kažem, koautorsko delo ljudi iz „Srbijagasa“ i „Puteva Srbije“, gde sam ja neko ko prenosi njihove stavove u ovom parlamentu. Smatramo da bi prihvatanje ovakvog amandmana prosto pojednostavilo postupke kod ovakvih kapitalnih objekata koji su od izuzetnog značaja i za lokalne samouprave i za Republiku Srbiju i gde bi podstaklo gradnju takvih projekata kako u gasifikaciji, tako i u putnoj privredi. Hvala puno.
Hvala. Reč ima ministar. Izvolite.
Samo da pojasnim, a znam da su to moji saradnici pojasnili na Odboru, ali da ponovim. Dakle, sve što radimo, radimo upravo zato da bi podstakli investitore, da bi podstakli gradnju. Kada govorite o tome da će projekti stajati, neće, zato što upravo po ovom zakonu imate pravo na faznu građevinsku dozvolu i kako se rešava pitanje imovine, tako se ide i u gradnju. Prema tome, neće stajati stvari. Hvala.
Hvala. Na član 80. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Jovan Marković. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana ministarka, poštovane dame i gospodo, u toku diskusije pokušao sam u više navrata da ukažem na nelogičnosti u primeni ovog zakona, a odnosi se na neslaganje ovog zakona i koliziju ovog zakona sa mnogim drugim zakonima. Pokušao sam da pričam i o tome koliko članova zakona nije usaglašen jedan sa drugim i očigledan primer jeste upravo ovaj član stav 13. koji govori o finansiranju. U ovom stavu se kaže da građevinska dozvola se izdaje na ime investitora i finansijera ako je uz zahtev za izdavanje priložen ugovor između investitora i finansijera, overen u skladu sa zakonom koji uređuje overu potpisa, u kome se investitor saglasio da nosilac prava i obaveze iz građevinske dozvole bude i finansijer. Po ovom članu zakona, finansijer ima pravo da bude na građevinskoj dozvoli. Samim tim, on stiče pravo i svojine nad tom nepokretnosti. U članu 2. ovog zakona stoji da finansijer isključivo ne može biti i vlasnik nepokrenosti. Voleo bih ilida mi neko obrazloži o čemu se radi u ovim članovima ili da prihvatite ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Matić.
Ja sam se javio po prethodnom amandmanu, ali niste videli. Imaću prilike u sledećem da se javim.
Želite da govorite o ovom amandmanu?
Mislim da neću pogrešiti temu ako mi dozvolite da kažem nešto.
Da, o ovom amandmanu, o prethodnom, ne. Molim poslanike da se blagovremeno javljaju.
S obzirom da je Republički geodetski zavod, ja sam i u načelnoj raspravi govorio da se jednostavno prožima kroz ceo zakon, vrlo bitan organ, mislim da tu postoji nepoznavanje obaveze Republičkog geodetskog zavoda. Republički geodetski zavod u svom poslu ne pokreće ostavinski postupak, ne vrši sudski deo posla. Investitori, vlasnici nepokretnosti su dužni da Republičkom geodetskom zavodu od dana promene na nepokretnostima u roku 30 dana prijave promenu, dostave potrebnu dokumentaciju.Na kraju krajeva, i ovaj zakon to govori i molim da se to tako shvati, da ceo teret nekog posla ne pretovarimo na Republički geodetski zavod koji objektivno ima određenih problema u svom funkcionisanju, ali sigurno da dobar deo onoga što nije ažurno u Republičkom geodetskom zavodu se odnosi i na vlasnike i druge državne organe. Hvala.
Hvala. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 81. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 81. amandman su zajedno podnele narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 81. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić imr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 82. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospođo predsedavajuća, gospođo ministarka, poštovane koleginice i kolege, uvaženi građani, član 84. Predloga izmene zakona se odnosina član 40. Zakona i govori o roku važenja građevinske dozvole i citiraću prvi stav koji kaže: „Građevinska dozvola prestaje da važi ako se ne otpočne sa gradnjom objekta, odnosno izvođenjem radova u roku od dve godine od dana pravosnažnosti rešenja kojim je izdata građevinska dozvola“. Mi smo podneli amandmanom koji glasi: „Građevinska dozvola prestaje da važi ako se ne prijave radovi u skladu sa članom 148“. Član 148. govori da investitor podnosi prijavu radova organu koji je izdao građevinsku dozvolu najkasnije osam dana pre početka izvođenja radova. Uz prijavu radova podnose se dokazi o regulisanju obaveze u pogledu doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta u skladu sa ovim zakonom, kao i dokaz o plaćenoj administrativnoj taksi, te smo mi predložili sledeću izmenu prvog stava koji kaže: „Građevinska dozvola prestaje da važi ako se ne prijave radovi u skladu sa članom 148. ovog zakona i ne otpočne sa gradnjom objekta u roku od dve godine od dana pravosnažnosti rešenja kojim je izdata građevinska dozvola“iz prostog razloga što želimo da sprečimo situacije u kojima investitor može da počne i završi izgradnju objekta bez prijave radova, a time i bez plaćanja doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta, a da se ne može utvrditi da je građevinska dozvola prestala da važi. Zbog toga smo i mislili da je ovaj amandman smislen, jer time daje veću mogućnost kontrole i obavezu investitora da obavezno pre početka radova izvrši prijavu radova uz sve ono što zahteva član 148. a to je da je platio sve takse i sve dažbine koje treba radi dobijanja građevinske dozvole. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Na član 85. amandman je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Branka Bošnjak. Izvolite.
Ja bih vas da pažljivo razmotrite ovaj amandman pošto je odbije. Ja ću probati da ga što kraće obrazložim. Amandman se odnosi na član zakona koji kaže: „Ako se nakon izdavanja građevinske dozvole promeni investitor, novi investitor je dužan da u roku od 15 dana od dana nastanka promene podnese organu koji je izdao građevinsku dozvolu zahtev za izmenu građevinske dozvole“. Ništa sporno. Moj amandman samo kaže da se reči: „nakon izdavanja građevinske dozvole“ zamene rečima: „nakon pravosnažnosti građevinske dozvole“, jer u upravnom postupku pojam „izdata građevinska dozvola“ ne može da proizvodi sledeću radnju, jer, u suprotnom, ako se ne dobije, ne pribavi pravosnažnost na građevinsku dozvolu, svi ovi dalji postupci zapravo i ne postoje i ne važe. Nisam sigurna da me pratite. Da li ste propratili moju argumentaciju? (Zorana Mihajlović, s mesta: Jesam.) Nemojte zameriti, pošto sam imala utisak da ste se ili dogovarali možda baš po ovom mom amandmanu, očekujući to. Znači, ako se ne uvede institut pravosnažna građevinska dozvola, možemo baš zaista proizvesti veliku komplikaciju. Znači, neko će izdati građevinsku dozvolu, ne pominje se pravosnažnost, neko kada bi hteo teoretski baš da nešto podvali, ospori regularnost procedure, podneo bi zahtev za izmenu pre pravosnažnosti i onda druge stranke koje su u postupku mogu biti zainteresovana lica, bi se zapravo referisala na nešto što nije dobilo pravosnažnost. Hoću da vam kažem da je ovaj amandman napravljen u dogovoru i u razgovoru sa lokalnom upravom Grada Beograda. Oni kažu da bi ovako definisan član zapravo njima dao problem u postupanju. Hvala vam.
Reč ima gospođa ministar. Izvolite.
Samo kratko. Vaš amandman je odbijen zato što je pravno tehnički neprecizan, ali kroz druge dodatne amandmane mi smo taj problem koji ste vi sada rekli rešili. Postoje drugi amandmani, amandman tačnije, koji je prihvaćen, ali tog trenutka nije bio još uvek napisan da bi smo vam napisali ovde uz dodatno obrazloženje. Ne mogu nekad baš da sedim ovako, izvinjavam se, pa ako se okrenem i malo pričam, to je samo zato što prosto ne mogu da sedim kao mumija.
Da li po amandmanu želite reč? Izvolite.
Meni je drago da će ova nepreciznost biti ispravljena i to je zapravo suštinski najvažnije u amandmanu. Međutim, mora ipak neko da mi kaže, konsultovala sam se i sa skupštinskim službama, to da je tehnički neprecizan, a treba samo da ubacimo, ja sam dobila objašnjenje - amandman se ne prihvata jer je pravno-tehnički neprecizan. Ja sam jedino tražila da se pre građevinske dozvole stavi, da se doda samo da je nakon pravosnažnosti građevinske dozvole. Molim vas stvarno da mi objasnite šta je nepreciznost? Nije to toliko važno, ali nekako prosto malo mi ugrožava profesionalnu sujetu.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 86. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Miroslav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 86. amandman je podnela narodni poslanik Milena Ćorilić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
I ovaj amandman na član 87, kao i sledeći na član 88, imaju za cilj da pojednostave proces gradnje i da rasterete zakon od prevelike regulacije. Očekujem da dobijemo pozitivan odgovor od Ministarstva, odnosno prisutne ministarke na ovaj naš predlog amandmana.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Zahvaljujem. Konkretno, popitanju člana 87, predloženi amandman unosi, predlaže korekciju za brisanje reči koje se odnose na priključenje na elektrodistributivnu mrežu, koja predstavlja jednu od glavnih izmena koje su predložene u samom članu i on o što stavlja stvar u odgovarajući kontekst, odnosno što diskvalifikuje amandman za eventualno prihvatanje, jer kao što možemo videti u obrazloženju koje smo dobili od Vlade, upravo priključenje na elektrodistributivnu mrežu, odnosno eksploatacija postojeće infrastrukture, koja je tretirana u jednoj od prethodnih članova, jeste preduslov da se postupi na način na kojije predložio predlagač zakona. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 88. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Isti su motivi, isti razlog i ista očekivanja da će biti prihvaćen ovaj amandman.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 89. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Miroslav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 80. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 92. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 93. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Miroslav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 97. amandman je podnela narodni poslanik Biljana Ilić Stošić.Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 97. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 100. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 100. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 105. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 105. amandman, sa ispravkom, je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 105. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 105. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 107. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 108. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 109. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Zahvaljujem. Poštovana potpredsednice Vlade, naša intervencija u članu 109. je prilično obimna i jedan deo je usvojen amandmanom Odbora na član 109. Mene samo zanima, u ovom obrazloženju vi ste samo naveli da jedan veliki deo naše intervencije, stavovi 3. i 4, rekli ste da nije moguće uvažiti, da se amandman ne može delimično prihvatiti. Žao nam je ako samo iz tih pravnih razloga nije moglo da se nađe i ovo rešenje možda kroz amandman Odbora u zakonu. Nadam se da kada bude donošen novi zakon, posle ovih izmena i dopuna, da će se ovakvo rešenje naći u tom zakonu. Hvala.
Na član 109. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 109. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 109. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 109. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 109. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Jovan Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 110. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 110. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 110. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Jovan Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 111. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 111. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 111. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Da li neko želi reč? (Ne) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 112. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 113. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 117. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 119. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministar, dame i gospodo narodni poslanici, samo da u ime Ekonomskog kokusa u Narodnoj skupštini Republike Srbije zahvalim potpredsednici Vlade, gospođi Zorani Mihajlović, na posvećenosti i, prosto, jednom senzibilitetu da čuje i da prihvati ono što je dobro, što dolazi od predstavnika privrede u našoj zemlji. Siguran sam da će i na ovaj način i ako, naravno, izglasamo ovaj zakon, doprineti da se privredni ambijenti, klima u našoj zemlji drastično poboljša, pogotovo u domenu izdavanja građevinskih dozvola. Kolege su govorile o tome na kom smo trenutno mestu i siguran sam da ćemo u narednoj godini preskočiti mnogo mesta i da ćemo biti jedna od najpovoljnijih destinacija u Evropi, kada su u pitanju strane direktne investicije. Još jednom mogu da kažem da možemo samo da budemo u parlamentu srećni i zadovoljni što imamo takvog predstavnika u Vladi Republike Srbije, koji ima izražen osećaj za ono što su zahtevi privrede i ono što rade ljudi koji pune budžet i koji plaćaju poreze i od koga, naravno, zavisi ekonomski razvoj naše zemlje. Zahvaljujem kolegama iz pozicionih partija koji su potpisali ovih 15 amandmana koje su Ministarstvo i Vlada prihvatili i posebno kolegi Ivanu Jovanoviću iz DS, koji je pokazao jedan veoma, veoma veliki doprinos, razumevanje i želju za saradnjom u interesu parlamenta i građana Republike Srbije. Hvala.
Na član 122. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 125. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 126. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 126. Da li neko želi reč? (Ne) Da li predstavnik predlagač, prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prihvata amandmane koje je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije na čl. 2, 9, 34, 39, 52, 55, 81, 90, 97, 105, 108, 109, 112. i 126. Predloga zakona? Izvolite.
Da, kao predstavnik predlagača, prihvatam amandmane.
Konstatujem da je ministarka prihvatila predloge ovih amandmana. Na član 129. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević i zajedno narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 130. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Reč ima narodni poslanik mr Jovan Marković.
Poštovane dame i gospodo, član 130. govori o planskim dokumentima donetim do dana stupanja na snagu ovog zakona i koji ostaju na snazi. Imajući u vidu raspravu koja je vođena u današnjem danu, kao i načelnu raspravu, sve vreme sam insistirao na tome da izrada planske dokumentacije bude jedan od prioriteta u narednom periodu svih nadležnih organa, pre svega Ministarstva i lokalnih uprava, i smatrao sam da je zbog toga potrebno da se donese novi stav 2. posle stava 1. koji glasi – jedinice lokalne uprave koje nisu donela planska dokumenta u skladu sa prethodnim zakonom dužni su da u roku od 18 meseci, od dana stupanja na snagu ovog zakona, usvoje plansku dokumentaciju, u skladu sa istim. Dosadašnji stav 2. postaje stav 3. Osnovno obrazloženje jeste naša želja da sa ovakvim predlozima ograničimo, na neki način, postupanje lokalnih uprava, nadležnih organa i da planska dokumentacija, koja je osnov za primenu ovog zakona i objedinjenje procedure, ima što efikasniju i bolju primenu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Hvala, predsedavajući. Poštovana ministarko, u vezi ovog amandmana ja se neću izjašnjavati, ali imam jednu drugu sugestiju, kada se već govori o ovom članu i o povezanosti ovog člana sa evidencijom u službi za katastar nepokretnosti. Naime, prošli smo sve ove odredbe koje se odnose na sankcije, dakle prekršajne kazne i, u tom smislu, postoji puna podrška jednom takvom konceptu pooštrenog kažnjavanja i inspekcijskog nadzora. Imamo jednu situaciju, drage kolege narodni poslanici, u kojoj se možemo svi manje ili više naći, ali nije normirana, nažalost. Zamolio bih da imate u vidu, kada budete radili podzakonske akte, a radi se o situaciji kada se zaključuju ugovori o zajedničkom investiranju, odnosno zajedničkoj izgradnji ili pak ugovori o kupovini stanova u izgradnji. Imajući u vidu da stanovi u izgradnji nisu uknjiženi u službi za katastar nepokretnosti, jer je logično da tokom gradnje objekta nije izvršen tehnički prijem, a samim tim nije izdata ni upotrebna dozvola, postavlja se pitanje – kako će taj ugovor da bude overen? Notar, odnosno javni beležnik, ne overava ugovor o kupovini stana u izgradnji, imajući u vidu da za taj stan nije izdata upotrebna dozvola. Takođe se ne overa ni ugovor o zajedničkoj izgradnji i onda dolazimo u jedan vrlo ozbiljan problem. Prvi problem je da banka ne daje kreditnu liniju, ne odobrava kreditnu liniju. Drugi problem je što banka u ime investitora neće da primi novac zbog toga što ugovor nije overen. Dakle, zbog toga što dolazimo u situaciju koja je čisto formalno-pravne prirode na šteti, ili štetne posledice trpe, investitor, kupac i eventualno finansijer imajući u vidu da je sistematizovan u ovom zakonu. Kada se sve ove činjenice sagledaju, kada ih imamo u vidu dolazimo u jedan problem koji faktički predstavlja koliziju, s jedne strane Zakona o javnom beležništvu, s druge strane Zakona o planiranju i izgradnji. Možda bi mogao ovaj problem da se reši podzakonskim aktom, tako što će se kao podobni za overavanje smatrati i ugovori u kojima se kao predmet kupoprodaje pojavljuju stanovi u izgradnji, ili pak ugovori o zajedničkoj izgradnji. Hvala vam.
Hvala. Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Da li neko želi reč? Ima reč mr Jovan Marković.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo, smisao ovog amandmana jeste da se član 132. Predloga zakona precizira, odnosno da se možda odrede realni rokovi. Imajući u vidu, opet ponavljam, nivo aktivnosti lokalnih uprava, n ivo urađene planske dokumentacije na lokalnom nivou, imajući u vidu da je potrebno da lokalne uprave donesu niz akata i odluka do 1. marta 2016. godine, da se otvara posebno pitanje kako će lokalne uprave poštovati rokove koji su dati ovim zakonom, ako ne postoji utvrđena elektronska procedura dobijanja dokumentacije, pregleda dokumentacije, itd, u periodu od 1. marta 2015. godine do 1. januara 2016. godine, smatrali smo da je rok za početak primene ovog zakona 1. januar 2016. godine, kao realno održiv rok, kao rok koji može do tog perioda da uspostavi procedure na svim nivoima, pogotovo vezano za lokalne uprave. Ono što je posebno pitanje za ministarku i njene saradnike, jeste taj koncept singapurskog metoda koji je ovde pominjala, možda je trebalo to objasniti poslanicima i javnosti Srbije pa da dobijemo kvalitetnije informacije na šta se taj koncept odnosi u ovom kontekstu kako je zakon predložen, potpuno sam siguran da do 1. marta 2015. godine većina nadležnih organa neće biti spremna za primenu ovog zakona i smatrao sam da je dobro da se taj rok pomeri za 1. januar 2016. godine. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Nalazimo se u slobodno rečeno zoni amandmana koji se tiču člana 132, a kojim se podsećam preciziraju rokovi za stupanje na snagu određenih odredbi, odnosno primene. Ove odredbe se listom odnose na članove od 8, pa onda dalje taksativno 8a, 8b, 8v, itd, koji se odnose na takozvanu objedinjenu proceduru. Inače, vrlo interesantno rešenje, rešenje koje po mom ličnom mišljenju zaslužuje posebnu pažnju u okviru ovog zakona i o kojem smo bili u prilici da razgovaramo u više navrata i na nadležnom skupštinskom odboru. Smatram ga vrlo važnim, ne bih ovo pretvorio u načelnu raspravu i govorio previše o važnosti ovog rešenja. Mislim da je više nego jasno u čemu se ona ogleda. Kada je reč o predviđenoj dinamici za uspostavljanje određenih mehanizama u praksi, konkretno po pitanju datuma koji je ovde, konkretno u ovom amandmanu koji je trenutno na dnevnom redu, reč „1. mart“, čuli smo u obrazloženju kao potencijalni problem postavlja pitanje uspostavljanja razmene dokumenata elektronskim putem. Prvi mart koji se ovde pominje samo isključivo u 1. stavu, odnosi se na sve one poslove vezane za objedinjenu proceduru koji nisu neposredno vezani za uspostavljanje elektronske komunikacije, odnosno razmene dokumenata elektronskim putem. U narednom stavu su propisani neki drugi rokovi, konkretno za ta pitanja koja se tiču razmene dokumenata elektronskim putem, ali iskoristio bih priliku da dam jedan zajednički odgovor za sve amandmane koji se tiču dinamike po pitanju objedinjene procedure. Svakako reč je o rokovima koji se tiču procedure kao takve, uspostavljanje odgovarajućih organa kod nadležnih organa, odnosno za uspostavljanje elektronske procedure za uspostavljanje odgovarajućih registratora, itd. Svaki od ovih pojedinačnih poslova ima po predloženom zakonskom rešenju neku predloženu dinamiku za sebe, zavisno od složenog i odnosno zahtevnosti procesa koje treba privesti kraju kako bi se ova objedinjena procedura u svakom svom parcijalnom delu uvela u praksu na pravi način. Interesantno, mislim da su listom svi predloženi amandmani takvi da predviđaju nešto više vremena, nego što ga je predvideo predlagač zakona, osim jednog. Jedan predviđa nešto kraće rokove. Daću vam zajednički komentar za sve predloge. Prvo, lično imam dosta simpatija za taj jedan predlog o kom još nismo raspravljali, a koji predviđa nešto kraće rokove, lično sam uvek sklon realizaciji u što bržem i kraćem roku kada god je to moguće. Ipak neću podržati taj amandman iz samo jednog razloga, jer smatram da neće biti praktično moguće da se taj skraćeni rok koji je predložen zaista iskoristi na pravi način, odnosno da se ispoštuje. Smatram da je mera prikazana u predloženom rešenju prava, a kazaću vam i zašto. Pozvaću se na jedan primer iz prakse i na par detalja vezanih za kontekst koji su možda promakli, jer se ne nalaze neposredno u samom tekstu zakona, već su diskutovani u obrazloženju. Prvo primer iz prakse. Dolazim sa teritorije gradske opštine Čukarica, teritorije za čije je funkcionisanje, rad, život građana svakako u meri u kojoj to zavisi od lokalne samouprave, odgovorna Srpska napredna stranka u proleće ove godine i jedno od postignuća na koje sam posebno ponosan kao neko ko pripada toj stranci i ko dolazi sa teritorije opštine Čukarica jeste upravo činjenica da je nova opštinska vlast u rekordnom, vanredno kratkom roku za naše prilike, u roku od samo dva-tri meseca uspostavila uz sistem efikasne obrade svih podnesaka građana i svih predmeta koji se otvaraju elektronsku razmenu uključujući i servis koji omogućava daljinsko praćenje statusa pojedinačnih predmeta u svakom trenutku. Jedan od najinteresantnijih aspekata a to govorim iz svog ličnog ugla, iz svega onoga što treba da predstavlja dobru elektronsku upravu, efikasnost kroz objedinjenu proceduru koja treba da predstavlja bazu jednog sistema koji će predstavljati „One stop“ sistem u pravom smislu i u svom punom kapacitetu. Reč je o mehanizmu koji omogućava i tehničke resurse i odgovarajuće servise i odgovarajući rad zaposlenih, a opštini Čukarica bilo je potrebno dva do tri meseca. To sada smatram dobrim reperom za složenost posla koji može da se obavi u određenim rokovima. Činjenica je da to nemaju sve gradske opštine, možda se ovo postignuće za dva do tri meseca može smatrati vanredno dobrim, ajde da ga ustalimo kao dobar standard. Dakle u tom vremenskom intervalu moguće je u tom nivou postići i efikasno završiti jedno rešenje ovakve vrste. Treba voditi računa i o nivou, ovaj dobar primer koristim kao razlog za nedavanje dužih i širih rokova, ali ujedno i kao orijentir za količinu posla koji može da se postigne na nivou jedne gradske opštine. Zašto neću podržati kraće rokove, iako bi se oni preslikali jedan na jedan sa činjenicom o potrebi za dva do tri meseca da se ovako nešto realizuje? Zato što ovaj zakon ne tretira samo ovaj nivo. Ovaj zakontreba da se primeni na nivou čitave Republike. Ukazujem na potrebu da bi se taj posao priveo koncu na uspešan način mora se uvesti i odgovarajuća tehnička podrška širom zemlje, ali i umrežavanje, razmena podataka između različitih hijerarhijskih nivoa. Dakle i oni koji prevazilaze teritoriju gradskih opština. Kao treće, i to je ono na šta sam mislio kada sam govorio o obrazloženju koje ide uz tekst zakona, da se uspostavi unificirano, jednoobrazno softversko rešenje za sve ove poslove po čitavoj Republici. To je onaj deo posla koji će tražiti vreme, da može lokalna zajednica ukoliko je sposobna, brza, kadra da nađe rešenje da sve ovo obavi u roku od par meseci, duboko sam uveren, ali da se uspostavi jasna vertikala i što je najvažnije jedno sistemsko rešenje koje treba da funkcioniše na odgovarajući način u svim svojim partikularnim delovima. Zato smatram da je potrebno i dodatno vreme preko određenih par meseci, odnosno baš ono vreme koje je i predloženo u originalnom tekstu na način na koji je formirao predlagač zakona. Hvala.
Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 132. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarka, ja sam podneo amandman na član 132. stav 2. gde tražim samo da se procedura, elektronska procedura, produži taj rok sa 1. januara 2016. na 1. jul 2016. godine. Moj uvaženi kolega gospodin Orlić je sada govorio i sve bih mogao da ga podržim u onome što je rekao, ali suština je u nečemu što Srbija nije samo Beograd i nisu samo gradske opštine. Moram da kažem samo jednu stvar koja je iz prakse da lokalne samouprave koje će, još jednom da ponovim, 90% sprovoditi ovaj zakon od sledeće godine, od 1. januara imaju tzv. programsko budžetiranje. Malo ko ovde zna, možda i zna, da ćemo na lokalnim nivoima, na lokalnim samoupravama do kraja ove godine morati da donesemo strategije upravljanja rizicima koje su vrlo komplikovane, zahtevaju određenu proceduru, samo programsko budžetiranje potpuno drugačije od onoga što smo do sada navikli u lokalnim samoupravama i to zahteva dodatnu obuku radnika lokalne samouprave, odgovarajućih službi. Ono što smatram da je realan rok to je da zakon zaživi 1. marta 2015. godine, da se krene sa tzv. objedinjenom procedurom, da se službe, kako lokalnog katastra, lokalne samouprave, obuče i da mogu taj zakon da premenjuju od 1. marta sledeće godine, ali da se od 1. januara 2016. godine krene na kompletnu elektronsku proceduru, ja vam kažem, evo, živi bili pa videli, to će biti dosta teško. Bolje da idemo sa razumljivim rokovima, pa nas vi prijatno iznenadite i mi vas i vi nas i onda ćemo svi da budemo zadovoljni, nego da nam se dešava da ovde ponovo izglasavamo produžetak određenih rokova. Kažem vam, poznavajući lokalne samouprave širom Srbije i sve ono što lokalne samouprave nekim drugim izmenama zakona čeka, i do kraja ove godine, i od 1. januara 2015. godine, teško ćemo ove rokove moći da ispoštujemo. Zbog toga smatram da je šest meseci sasvim dovoljno da bi se rokovo ispoštovali i da bismo mogli da sredinom 2016. godine krenemo potpuno sa elektronskom procedurom i, ako Bog da, da u toj godini imamo i elektronsku građevinsku dozvolu. To je nešto što smatram razumnim rokovima i zbog toga sam i podneo ovaj amandman, iako se slažem da bi mi svi trebali da radimo još i više da bi te procedure bile kraće, ali Srbija je zemlja takva kakva jeste, trebaće nam svima puno rada da bi se ovi rokovi postigli i mislim da je ovaj rok za elektronsku proceduru 1. jul 2016. godine sasvim razuman. Hvala.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 132. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 133. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Jovan Marković.
Poštovani predsedavajući, član 133. stav 2. definiše ugovorne odnose između lokalnih uprava i nadležnih organa prema investitorima, odnosno obrnuto. Ovde se navodi da za ugovore kojima je utvrđeno plaćanje naknade za uređivanje građevinskog zemljišta zaključene pre stupanja na snagu ovog zakona, po kojima naknada nije plaćena u celosti, jedinica lokalne samouprave može opštim aktom propisati kriterijume za preugovaranje visine i načina plaćanja naknade za uređivanje građevinskog zemljišta u skladu sa odredbama ovog zakona kojima je uređeno plaćanje doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta. Imajući u vidu da je kraj godine, da je decembar mesec, imajući u vidu da su ugovori koji su postignuti između lokalnih uprava i investitora, odnosno ljudi koji su vršili određene izmene ili radove na svojim objektima, već na snazi, imajući u vidu da se ovde računa i na one ljude koji su platili deo svojih obaveza, mislim da je potpuno neozbiljno i neodgovorno da lokalne uprave posebnim aktima menjaju postojeće ugovore. Smatram takođe da ako bi se ovaj član potpuno primenio, ulazimo u jedan veliki problem, da se investitorima šalje loša poruka, da ljudima koji su nešto gradili šaljemo lošu poruku da bilo koja vlast može da menja svoje odluke ili još gore, da neka druga vlast koja dolazi iz ove vlasti menja ugovore koji su potpisani. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 135. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Sabina Dazdarević, Enis Imamović, Riza Halimi i Šaip Kamberi. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, s obzirom da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem danas 8. decembar 2014. godine, sa početkom u 17,00 časova kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Dozvolite mi da zloupotrebim reč i da se zahvalim na današnjom konstruktivnoj raspravi i želim da i ubuduće tako radimo. Hvala vam još jedanput.
Da vam objasnim u 17,00 časova. Službe nisu u stanju da podsetnik za glasanje posle svih ovih prihvatanja amandmana od strane ministra i odborskih amandmana i drugih naprave sinopsis za par minuta, a da omogućimo i drugim poslanicima koji imaju druge obaveze da dođu na glasanje. Nije strašno, mi radimo do 18,00 časova minimum, a produžili smo radno vreme, tako da će glasanje biti u 17,00 časova. Ko ne želi da pristupi glasanju, ne mora da dođe. Zahvaljujem. [[Posle pauze]] Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 152 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 12, od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani: na član 2, sa ispravkom, i na član 48, koje je podnela narodni poslanik Olgica Batić; na član 7, na čl. 9, 42, 81, 94. i 100, kao i na čl. 39, 50, 52, 65, 66, 67, 74, 79, 86, 89, 93, 119. i 122. koje su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Vladimir Marinković, Zoran Babić, dr Aleksandra Tomić, Katarina Rakić, Milosav Milojević, Zoltan Pek, Vojislav Vujić, Ivan Jovanović i mr Dejan Radenković; na čl. 13, 14, 22, 36. i 37. koje su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević; na čl. 16, 31. i 51. koje su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović; na član 23, sa ispravkom, član 42. i član 46. koje su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović; na član 23, član 52, sa ispravkom, i na član 78. koji je podneo narodni poslanik Žarko Mićin; na čl. 24. i 70. koje su zajedno podneli narodni poslanici Jovana Jovanović, Gordana Čomić i mr Aleksandra Jerkov, na član 30. koji su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo; na član 43. koji je podneo narodni poslanik Novica Tončev; na član 55. koji je podneo narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković; na član 79. koji je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak; na član 105, sa ispravkom, i na član 107. koji je podnela narodni poslanik Katarina Rakić; na član 110, sa ispravkom koji su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović; na član 132, sa ispravkom, koji je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović i na čl. 9, 34, 39, 52, 55, 81, 90, 97, 105, 108, 109, 112. i 126. koje je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Takođe vas podsećam da je Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, saglasno članu 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio kao nepotpune amandmane: kojim se posle člana 4. dodaje naziv člana i član 4a, koji je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević; kojim se posla člana 24. dodaje novi član 24a, koji su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo; i kojim se posla člana 83. dodaje novi član 83, koji su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Čikiriz. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 2. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 148, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 13 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Čikiriz. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 152 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 164 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 151, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo - 13 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – petoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanov i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Milena Ćorilić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević i zajedno narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovana Jovanović, Gordana Čomić i mr Aleksandra Jerkov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za –devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 154 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim poslanicu Katarinu Rakić da priđe stolu, molim vas. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržana – dva, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan, protiv – niko, uzdržanih – jedan, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stevanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za -šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za -šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za -niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman, u istovetnom tekstu su podneli zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević, zajedno narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo i zajedno narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za -11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – jedan, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i mr Dejan Radenković. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman, sa ispravkom, u toku pretresa predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 144, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 21 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – dva, uzdržan – jedan, nije glasalo 12 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Napominjem da će se, kako je ovaj amandman usvojen, izvršiti pravno-tehnička redakcija ovog amandmana. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, dr Blagoja Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Jovan Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 164 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 164 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 75. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 79. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 79. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 164 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 80. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 81. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 81. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 82. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 85. amandman je podnela narodni poslanik Branka Bošnjak. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 11 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 86. amandman je podnela narodni poslanik Milena Ćorilić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 163 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 88. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 92. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 97. amandman je podnela narodni poslanik Biljana Ilić Stošić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 100. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 100. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 105. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 105. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 109. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 109. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 109. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 109. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Jovan Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 110. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – dva, uzdržan – jedan, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 110. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Jovan Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 111. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 111. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov i Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 111. amandman je podneo narodni poslanik Novica Tončev. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 113. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 117. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Balša Božović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 125. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 126. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 129. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević i zajedno narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 130. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Slobodan Homen, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Snežana Malović, dr Blagoje Bradić i akademik Ninoslav Stojadinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 132. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržano – dvoje, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 132. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 133. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Marković, Dragan Šutanovac i Goran Ćirić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 135. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Sabina Dazdarević, Enis Imamović, Riza Halimi i Šaip Kamberi. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Poštovani narodni poslanici, dobila sam obaveštenje od Službe Narodne skupštine da je usvajanjem više amandmana na tekst Predloga zakona nastupila situacija iz člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, odnosno da je usled usvajanja tih amandmana nastala potreba da nadležni odbor podnese novi amandman kojim se vrši usaglašavanje usvojenih amandman međusobno, kao i sa tekstom Predloga zakona. Radi toga, određujem pauzu u trajanju od 10 minuta. Molim da se odmah sastanu Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikaciju i Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo i podnesu potrebne amandmane, odnosno izveštaj. Sednica odbora će se održati u sali dva u parteru Doma Narodne skupštine. Molim vas da budete tu za 10 minuta da nastavimo sa radom. Hvala. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Pre nego što nastavimo sa odlučivanjem, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 146 narodnih poslanika, odnosno prisutna je većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Uručeni su vam amandmani Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Na osnovu člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije je podneo amandman na član 9. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 55. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala četiri od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. S obzirom da smo završili sa odlučivanjem o amandmanima, sada pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nisu glasala tri od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji. Pošto sada treba da odlučujemo o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma, podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, (Projekat hitne sanacije od poplava) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nisu glasala tri od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji, (Projekat – Prelazak sa analognog na digitalni signal) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – pet, uzdržanih – nema, nisu glasala pet od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Evropske konvencije o zaštiti audio vizuelnog nasleđa, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao jedan od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji, između Republike Srbije i Svete stolice u oblasti visokog obrazovanja, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog Odluke o pravilima o sprovođenju javnog konkursa za izbor kandidata za članove Programskog saveta Javne medijske ustanove „Radio-televizije Srbije“, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izborima i razrešenjima (tačke 7, 8, 9. i 10. dnevnog reda), podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 2. tačke 14. i 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština svoje izborne nadležnosti vrši većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom na to da na navedene predloge odluka nisu podneti amandmani, shodno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima odluka glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama i dopunama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Srpska napredna stranka u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala dva od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Republike Srbije, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 152, protiv – tri, uzdržanih – nema, nisu glasala pet od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala pet od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o razrešenju člana Nacionalnog prosvetnog saveta, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 152, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 103. stav 6. Poslovnika, prema kojoj ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra da je povreda učinjena, može zahtevati bez prava na obrazlaganje da se Narodna skupština bez pretresa o tome izjasni u danu za glasanje. Saglasno navedenim odredbama Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Jovan Marković na sednici 8. decembra 2014. godine, u 11 časova i 14 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 7, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Devetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Zahvaljujem vam.