Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 30. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve pristune poslanike i goste. Odsustvo su opravdale poslanice Dušanka Majkić i Danijela Martinović. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 30 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Dozvolite mi, prije prelaska na dnevni red, da vas upoznam, to je jučer bila i tema razgovora Proširenog kolegija, da je sa izmijenjenog i dopunjenog dnevnog reda, koji imate pred sobom, skinuta tačka 8. Izvještaj o radu Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika. Ustanovljeno je da Parlamentarna skupština nije nadležna za njeno razmatranje, nego Predsjedništvo BiH je zadnje dvije godine razmatralo ovaj izvještaj. S obzirom na to, Kolegij Doma je Izvještaj primio k znanju i dostavio poslanicima. Na dnevni red je dodata tačka 9. Imenovanje članova Centralne izborne komisije iz reda srspkog i bošnjačkog naroda. S obzirom da je Privremena zajednička komisija oba doma za provođenje procedura za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta dostavila prijedlog jedinstvene rang-liste kandidata, mi smo o tome obavili razgovor, upozoravali i na odredbe u zakonu koji se tiče početka izbornog procesa, tako da će ovo biti samo tema a vidjećemo da li ćemo ići u glasanje ili ćemo određenim zaključcima to odložiti. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja ću vrlo kratko. Ne sporeći naravno ovo što ste rekli, argumentaciju kada je riječ o Izvještaju o radu za 2011. godinu Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika, ali mislim da nije ni zabranjeno, niti bi bilo štetno, naprotiv, bilo bi vrlo korisno da smo tu informaciju danas imali, iz 2 nekoliko razloga. Prije svega, nekoliko poslanika u nekoliko ranijih godina je postavljalo poslanička pitanja i tražili informacije o radu ove komisije. To je jedno. A drugo, mislim da se radi o instituciji, izvorno dejtonskoj instituciji, i da Skupština BiH u najmanju ruku treba da zna šta ova komisija radi. I ko je pročitao Izvještaj imao je priliku da vidi da zaista su tu vrlo važni i ogromni poslovi. I ja stvarno izražavam, zaista izražavam žaljenje što je ona skinuta sa dnevnog reda. A što se tiče imenovanja članova Centralne izborne komisije, ja sam bio vrlo fokusiran i tvrdio da ova cijela stvar nije u skladu sa zakonom i da nam nije ova žurba toliko bila potrebna, zaista, da ugrožavamo jednu tekovinu, da tako kažem, jedno dostignuće koje smo, kada je riječ o izborima, postigli i ocijenjeni u svijetu kao demokratski organizirana zemlja, kada je riječ o ovom pitanju. Bez obzira šta god mi danas uradili, mi danas bi mogli samo uraditi da produžimo mandat postojećim do isteka ovoga izbornog procesa, a onda imenovati ove ljude. Jer u protivnom će nam se desiti, njima mandat ističe u julu, dakle mandat ističe u julu, ako vi danas, odnosno mi danas nekim zaključkom kažemo da Odluka o imenovanju važi nakon izbornog procesa, mi ćemo imati vakum i dovest ćemo u pitanje plus Mostar i još neke druge stvari, dovest ćemo u pitanje ono što smo do sada postigli kada je riječ o izborima. Evo, toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Dozvolite mi da pokušam da Vam odgovorim na, da kažem, ove dvije neodumice. Kao prvo, ustanovljeno je da je Predsjedništvo ovaj izvještaj, koji je tema, raspravljalo zadnje dvije godine i mi dostavili svakom poslaniku da to pogleda, računajući da će neko od poslanika da napravi inicijativu, što možete uraditi i na poslaničkim pitanjima, kako bi to bio dio rasprave ovde na Parlamentu ili tačka dnevnog reda gdje bi čak i Predsjedništvo nama dostavilo svoj izvještaj. Zašto dva puta? Izvještaj je negativan .., znači to po Poslovniku nije moglo da bude ovako sročena tačka dnevnog reda, i jedini razlog je zašto je skinuto. Drugo, kada smo raspravljali o formiranju naše Komisije za izbor članova CIK-a, nigdje, ja sam uzeo stenogram, nismo usvojili zaključak u kome, jer u raspravi je to bilo da će Komisija raditi a da ćemo se naknadno onda odrediti da li ćemo glasati o ovim kandidatima, tako da je morala ta tačka dnevnog reda da bude u ovome obliku, a mi u okviru te tačke i rasprave možemo te zaključke, koje ste Vi spominjali, ako budu u pisanoj formi, staviti na glasanje, da vidimo kako će to ići. Evo, nadam se da sam uspio da objasnim ove dvije tačke. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mislim da je kolega Belkić zapravo već označio obje teme o kojima ja želim da kažem samo nekoliko rečenica. Želim da vas obavijestim da je Ustavnopavna komisija na svojoj posljednjoj sjednici razmatrala Izvještaj o radu Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH u 2011. godini, a mi ne radimo ništa a da prije toga ne dobijemo zadatak od Kolegija. Dakle, to je posao Komisije. I malo me čudi da ste vi sada donijeli odluku da ovo ne bude tačka dnevnog reda, a Ustavnoparavna komisija, kao radionica i nadležna komisija, bila je zadužena od strane vas kao rukovodstva, koji primate ove materijale po našem poslovniku i dajete ih nadležnim komisijama na dalje postupanje, obavila je taj dio posla. Malo mi je 3 to čudno, ali evo vi imate pravo da postupite i tako. Ja dijelim mišljenje kolege Belkića da nema nikakve štete da ovu bude na dnevnom redu, da raspravimo. Radi se o vrlo važnoj stvari, radi se o aneksu, jednom od aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ovo je jako, jako važna problematika u BiH, ali da ne trošimo sada riječi, vi ste donijeli odluku takvu kakvu ste donijeli. I druga stvar, ja nemam ništa protiv da ova tačka oko Izborne komisije bude na dnevnom redu, ali, kada dođemo do glasanja, onda ću ja tražiti da se poštuje Izborni zakon u potpunosti, koji govori o tome kada se mogu vršiti imenovanja, kada se ne mogu vršiti imenovanja, dakle u skladu sa onim o čemu sam govorio na prošloj sjednici kada smo raspravljali informaciju oko imenovanja. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Da ne tjeramo mak na konac, Kolegij je uputio Izvještaj Ustavnopravnoj komisiji baš iz tog razloga što nismo bili sigurni da li smo nadležni da raspravljamo o njemu ili ne i da tražimo mišljenje naše Ustavnopravne komisije o tome. A vi ste po svom dobrom običaju napisali svoj izvještaj o tome da usvajate Izvještaj i da treba da ide na Skupštinu, a niste nam dali tačan odgovor da li je to naša nadležnost i kako možemo da formulišemo tačku dnevnog reda. Prema tome, očigledno da je tu bio mali nesporazum, a ne da je Kolegij želio da odlučuje ovako ili onako, znate. Replika, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Vidite, gospodine predsjedavajući, ne želeći da zaista ulazimo u neku dublju polemiku vezano za ovo pitanje, mislim da je Izvještaj Ustavnopravne komisije potpuno jasan. Dakle, on je dao odgovor na pitanja, on jeste kratak ali je jasan. Ustavnopravna komisija je ovo primila na znanje i dostavila Predstavničkom domu na daljnju raspravu. Iz ovoga vi možete iščitati sve što vam je potrebno, ali vi naravno imate pravo da donesete odluke kakve ste donijeli, a ja sam samo želio da podsjetim na ukupan tok stvari. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ako nema više rasprava zaključujem raspravu i konstatujem da 30. sjednica Doma ima sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika sa 29. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Ismete Dervoz, Mirsada Đuguma, Adnana Bašića i Emira Kabila za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u 4 institucijama vlasti BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01-02-1-2512, od 11. 6. 2012. godine; 4. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-112, od 11. 1. 2012. godine (drugo čitanje); 5. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Beriza Belkića povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, a koji glasi 'Zadužuje se Savjet ministara BiH da po hitnoj proceduri dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH Prijedlog izmjena Zakona o državljanstvu BiH, kojim će se samo tretirati članovi 17. i 39. stav (1) a u skladu sa Odlukom Ustavnog suda BiH'; 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Mladena Bosića povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH, sa Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio- televizijskom servisu BiH, sa Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, a koji glasi 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Komisiju za saobraćaj i komunikacije da organizuje raspravu o funkcionisanju i finansiranju Javnog RTV sistema, odnosno javnih servisa – BHRT, RTRS, FTV – te da u skladu sa zaključcima proizašlim iz rasprave inicira izmjene Zakona o Javnom RTV sistemu BiH i Zakona o Javnom RTV servisu BiH; 7. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za pripremu izmjena i dopuna Izbornog zakona, Zakona o finansiranju političkih partija i Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, materijal broj 01,02-50-14-30-1712, od 6. 6. 2012. godine; 8. Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta (Rang-lista kandidata Privremene zajedničke komisije oba doma, broj 01,02- 50-14-31-512, od 8. 6. 2012. godine); 9. Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda, materijal broj 01-50-19-71212, od 12. 6. 2012. godine (Lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH); 10. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Šemsudina Mehmedovića sa 26. sjednice Predstavničkog doma, održane 19. 4. 2012. godine, koja glasi 'U skladu s članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 3306, 4106, 8106, 9106, 9107 i 8709), upućujem inicijativu da se u dnevni red sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH uvrsti tačka pod nazivom Razmatranje smanjenja plata i ukidanja drugih naknada poslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH'. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Pod jedan Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 29. sjednice Predstavničkog doma 5
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Evo, ovim odgovorom ustvari samo ću komentaristi da sam imala razloga, znači debelog, da postavim ovo pitanje, iz razloga tog što su pojedinci u ovome domu rekli da ovaj saziva Parlamenta je bio najlošiji, a fakta govore sljedeće: u prvih osam mjeseci, kada je predsjedavajući bio gospodin Denis Bećirović, u odnosu na prošli mandat, prvih osam mjeseci, može se vidjeti da je više održano sjednica, da je dva puta više razmatrano tačaka. Dalje, da je dva puta više ratificirano međunarodnih sporazuma, da je deset puta više usvojeno izvještaja i da je dva puta više usvojeno zaključaka, što evo čestitam našem prošlom predsjedavajućem i očekujem da ćete i vi biti ovako učinkoviti kao on u prvih osam mjeseci. Hvala lijepa.
Teško da se to može nadmašiti. Uvaženi kolega Mirsad Mešić. Izvolite.
nije uključen mikrofon 6
Nema više prijavljenih. Prelazimo na: b) Nova poslanička pitanja Možete se prijaviti, izvolite. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović, kao najbrža ruka. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo, šlagvort je već dat i komentarom na maloprije postavljeno pitanje. I ako je išta tako vješta igra brojeva, to je upravo ovo o čemu je i govorila kolegica Ćemalović a i jednako tako i njeno pitanje i odgovor koji je dobila na svoje pitanje. Između ostalog, recimo elementarna stvar kada se traže uporedni pokazatelji jeste da se traže za isti period, pa ću u tom smislu ja postaviti pitanje. Dakle: 'Molim da mi se dostave uporedni pokazatelji o radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine za prvih osam mjeseci, od dana objavljivanja službenih rezultata izbora, iz oktobra 2010. godine, dakle tekućeg mandata i za isti period prethodnog mandata Predstavničkog doma u izbornom periodu 2006.-2010. godina. Dakle, ako tražimo uporedne pokazatelje za određeni mandatni period, onda hajmo za isti period, i to: broj održanih sjednica, broj razmatranih tačaka dnevnog reda, broj usvojenih zakona u prvom i drugom čitanju, broj ratificiranih međunarodnih sporazuma, broj usvojenih izvještaja i broj usvojenih zaključaka.' Zahvaljujem, poslaničko pitanje je u pisanoj formi.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, imam jedno kratko pitanje Ministarstvu prometa i komunikacija BiH i Federacije BiH. Pitanje glasi: 'Kada će nadležno ministarstvo izdati odobrenje za rad tehničkog pregleda u Bihaću firmi Autokomerc d.o.o. Bihać?' Obrazloženje: 7 Firma Autokomerc d.o.o. Bihać je podnijela zahtjev 9. 4. 2012. godine da joj se izda odobrenje nakon što je istu funkciju obavljala firma Alios d.o.o. na istom mjestu sa istom opremom. Postavlja se opravdano pitanje da li se radi o političkoj diskriminaciji ili je neka druga pozadina. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Pitanje je za Ministarstvo prometa i komunikacija: 'Jeste li razmatrali i šta ćete učiniti povodom inicijative jednog broja delegata Doma naroda Parlamenta Federacije za izmjene i dopune Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, u dijelu kojim se propisuje obavezno korištenje svjetala tokom dnevne vožnje? U prilogu je ova kopija inicijative i tu je i obrazloženje i argumenti zašto je inicijativa pokrenuta.' A žao mi je, maločas kada je gospođa Ćemalović komentarisala nije spomenula broj usvojenih zakona pa ne bi bilo loše da je i to spomenuto.
Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, prije nego što postavim poslaničko pitanje, samo mali osvrt na ovo uporedni pokazatelj. Ja vam savjetujem da vjerujete ipak svojim očima i onome što ste doživjeli ovdje u Parlamentu, pogotovo vi koji ste bili u oba saziva možete to pratiti. A moje pitanje glasi, ono je rezultat medijskih natpisa, stvar je vrlo ozbiljna i ja tražim da se ta stvar provjeri i istraži. Dakle, poslaničko pitanje upućeno Ministarstvu sigurnosti BiH i Ministarstvu unutrašnjih poslova entiteta RS. Poslaničko pitanje: 'Da li je tačno da su u utorak naveče 19. 6. 2012. godine pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije vršili kontrolu saobraćaja na području Banja Luke, tako što su zaustavljali motociliste, sprovodili ih do pripadnika MUP-a RS-a koji su im potom pisali kazne za različite prekršaje? Pitanje postavljam na osnovu medijskih natpisa i tražim da se ovaj slučaj istraži. Ukoliko se utvrdi tačnost navoda iz medija, tražim da se odgovori na pitanje: Kako se moglo desiti da pripadnici policije druge države vrše kontrolu na području BiH i šta će poduzeti institucije BiH i RS-a kako se to više ne bi dešavalo? Zaista, ja ću priložiti kopiju sa jednog od medija, sa jednog od portala u kojem je ovo navedeno. Ja sam ovo pročitao i molim da se ovo istraži.' Toliko, hvala vam. 8
Specijalni odnosi. Uvaženi kolega, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ja postavljam zastupničko pitanje: 'Hoće li i što će Središnje izborno povjerenstvo, hoće li i što će poduzeti Središnje izborno povjerenstvo da otkloni diskriminaciju prema nekim političkim strankama i građanima koje te stranke predstavljaju, učinjenu netočnim tumačenjem i primjenom Izbornog zakona u procesu prijavljivanja stranaka za lokalne izbore? Pitanje postavljam Središnjem izbornom povjernstvu i ovom parlamentu koji je donio taj zakon i koji je njegov jedini relevantan tumač. Obrazloženje: Središnje izborno povjerenstvo, skraćenica SIP, koje organizira i provodi izbore, tražilo je od političkih stranaka da prikupe potpise građana za prijavu političkih stranaka za lokalne izbore po općinama ako te stranke nisu imali svoje vijećnike u općinskim vijećima, iako su imali svoje zastupnike na višim razinama vlasti, u županijskim skupštinama, entitetskim parlamentima i državnom parlamentu. To je bilo protivno članku 4. točka 5. Izbornog zakona. Citiram: Politička stranka oslobođena je obveze prikupljanja potpisa iz člana 4. točka 4. ovog zakona i u slučaju kada se podnosi prijava za ovjeru kandidature za organ koji je na istom ili nižem nivou od ograna u kojem član političke stranke ima mandat. Iako su neke stranke upozoravale Središnje izborno povjerenstvo na odredbe ovog člana Izbornog sakona, SIP je opetovano tražio u svom odgovoru prikupljanje potpisa od političkih stranaka. Napominjem da je na prošlim lokalnim izborima SIP u skladu sa citiranim člankom 4. točka 5. ispravno postupio i nije tražio potpise od političkih stranaka. Da je SIP pogrešno tumačio Izborni zakon dokaz je i Odluka Apelacijskog vijeća Suda BiH po tužbi SDA, kojom je Odluka SIP-a proglašena nezakonitom, te je naloženo SIP-u da ovjeri prijavu SDA za određene općine u RS-u iako nisu dostavili tražene potpise, a nemaju ni izabrane vijećnike u skupštinama općina. Prijavu su podnijeli temeljem izjave nositelja mandata sa više razine, u ovom slučaju zastupnika u Skupštini RS-a. Netočnim tumačenjem Izbornog zakona i odgovorima političkim strankama SIP je političke stranke, koje su poštovale te dopise, primorao da prikupljaju potise ili da odustanu od prijavljivanja stranke za pojedine općine. Time je, tim političkim strankama, ponegdje onemogućeno sudjelovanje na izborima iako su stranke imale namjeru sudjelovati, a birače ostavio bez mogućnosti da glasuju za svoju političku stranku. SIP je na taj način ove lokalne izbore učinio neregularnim i nedemokratskim. Držim da SIP treba primijeniti Izborni zakon kako je odlučio Sud BiH, omogućiti registraciju i drugih stranaka, te dati novi rok za prijavu koalicija. Uz ovo pitanje prilažem presliku pravodobnog dopisa političke stranke HDZ '90 upućenu SIP-u za tumačenje Izbornog zakona i obavijest SIP-a koja je u suprotnosti sa najnovijom odlukom Apelacijskog suda BiH.' Hvala.
Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite. 9
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, sve skupa vas pozdravljam. Ja za danas imam pitanja za dvije institucije, i to poslaničko pitanje za Ministarstvo prometa i komunikacija BiH: '1. Šta je sa dokumentom Politika i strategija transporta BiH? 2. Šta je i dokle se došlo sa Zakonom o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu? Treće pitanje: 3. Kada možemo očekivati početak rada Vijeća za sigurnost saobraćaja na putevima BiH, s obzirom da se isto nije sastalo više od dvije godine?' Pitanje za Upravu za indirektno oporezivanje BiH: 'Dokle se došlo sa implementacijom Nacionalnog provoznog sistema u BiH?' Ovo pitanje postavljam iz razloga što je jedan od najvažnijih uslova u pogledu interoperabilnosti i interkomunikacije, odnosno spremnosti BiH u provozu roba iz EU i u EU, odnosno uslova priključenja BiH EU. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja imam inicijativu koja se tiče opće nelikvidnosti u privredi BiH koja se karakterizira nedostatkom novca u opticaju i smanjenom sposobnošću izmirenja obaveza privrednih društava i vladinog sektora. O tome svjedoče podaci Centralne banke BiH da je u prvoj polovini 2012. godine 32.539 poduzeća imalo blokirane račune, što je u poređenju sa siječnjom 2011. godine 4.000 više blokiranih poduzeća. Neki drugi podaci ukazuju na nivo potraživanja u poslovnom i javnom sektoru od oko 20 milijardi KM ili nešto manje od 80% bruto domaćeg proizvoda. Negativan tok razvoja likvidnosti prijeti da privredu BiH vrati na naturalni način poslovanja u kome međusobne kompenzacije postaju osnovno sredstvo plaćanja i održavanja poduzeća u životu. Manifestacije nelikvidnosti jednako su ozbiljne u oba entiteta, što nam ipak potvrđuje postojanje jedinstvenog ekonomskog sistema BiH, ali na jednom negativnom primjeru. Nelikvidnost ozbiljno ugrožava i postojeći nivo ekonomskih aktivnosti, a bez njenog rješavanja teško se može govoriti o ubrzanju ekonomskog rasta. Ne ulazeći ovom prigodom u razloge opisanog stanja, upućujem inicijativu prema Ministarstvu trezora i financija BiH da, u suradnji sa Centralnom bankom BiH i ministarstvima financija entiteta, pripremi do rujna 2012. godine informaciju o stanju likvidnosti u poslovnom i javnom sektoru BiH i razmotri, u sklopu drugih mjera na otklanjanju uzroka i ublažavanju 10 nelikvidnosti, mogućnost sprovođenja multilateralne kompenzacije u BiH u kojoj bi učestvovala privredna društva i sve institucije javnog sektora u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dobar dan želim svima. Ja imam jedno pitanje za Vijeće ministara BiH i Direkciju za evropske integracije BiH: 'Da li su do sada poduzimane kakve aktivnosti ili pokrenute inicijative za donošenje strateškog dokumenta u vezi sa evropskim integracijama BiH? Kada će BiH dobiti strategiju integrisanja i zašto taj važan dokument do sada nije pripremljen i usvojen?' Mislim da posebno obrazloženje nije potrebno, a stojim na raspolaganju ukoliko bude potrebno obrazložiti ovo pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući i predsjedništvo, pitanje Vijeću ministara: 'Da li je usvojen Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH? Po mojim informacijama nije. Ako nije, zašto i koji su razlozi što to nije urađeno?' Hvala.
Nema više prijavljenih. Prelazimo na treću tačku: Ad. 3. Zahtjev poslanika Ismete Dervoz, Mirsada Đuguma, Adnana Bašića i Emira Kabila za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma 11 11. 6. 2012. godine navedeni poslanici dostavili su Predlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku. Otvaram raspravu o zahtjevu. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, gosti i predstavnici medija, ja želim ukratko samo da obrazložim zbog čega smo išli u ovu proceduru, a svima nam je jasno da su u zadnjem dužem periodu već vođene rasprave i o izmjeni i dopuni i aktivnosti o izmjeni i dopuni ovoga zakona. S obzirom da u ovome zakonu stvarno postoji i imovinska diskriminacija, a posebno prema ljudima koji do sada ili su imali ili imaju svoje vlasništvo, imovinsko vlasništvo u privatnom sektoru, mislim da je a priori stavljanje u poziciju da se mogu raditi bilo koje negativne radnje, da i isključivanje tih ljudi iz mogućnosti da funkcionišu i u izvršnim i zakonodavnim vlastima je negativan proces. Mislim da se moraju i imaju mehanizmi koji mogu po drugoj zakonskoj proceduri kontrolirati bilo koje zakonske provedbene procedure i da apsolutno je negativno bilo koga eliminirati iz mogućnosti učešća u vlasti. Toliko i hvala.
Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja ću pokušati u 2-3 minuta, mada je ovo rasprava o proceduri i ja razumijem da je rasprava o proceduri, ali budući da mi glasamo o svemu na kraju zajedno, pa kada u toku glasanja se izglasa procedura obično nema diskusije oko same suštine, pa da kažem samo nekoliko rečenica. Dakle, za mene i evo za Klub SDA je neprihvatljivo da se ovakav zakon raspravlja po hitnom postupku i mi ćemo glasati protiv procedure po hitnom postupku. A ukoliko ovakav zakon dođe u bilo kojoj proceduri pred poslanike, mi ćemo glasati protiv takvih rješenja. Razlozi su vrlo jednostavni i oni se mogu iskazati u nekoliko rečenica. Dakle, ne treba biti posebno informiran pa vidjeti da je do ove inicijative došlo nakon posljednjih razgovora oko uspostave nove parlamentarne većine i oko najave da će određene ličnosti, određeni ljudi obavljati određene funkcije. I ja se ne mogu nikako oteti utisku da ovo što imamo kao prijedlog zakona nije kreiranje rješenja za tu buduću situaciju. Mislim da je nedopustivo da jedan parlament države postupa na ovakav način. Zakoni se donose za neodređen broj budućih slučajeva, a donositi zakon, donositi dakle zakon da bi se udovoljilo jednom političkom dogovoru je nešto što je neprihvatljivo. Politički dogovori i kadrovska rješenja se prave na bazi postojećih ustavnih i zakonskih rješenja, a ne napraviti dogovor pa onda tražiti, ili najaviti dogovor pa onda tražiti promjenu zakonskih rješenja. To je nešto što nas uvodi u neku vrstu pravne nesigurnosti. I ja se nadam da ovaj parlament, kao najviše zakonodavno tijelo u državi, će prepoznati ovu stvar. I ovo samo po sebi bi bio dovoljan razlog da se ne ulazi u promjene ovog zakona. 12 Druga stvar se tiče samih rješenja. Pazite, ovdje se predlaže da izabrani zvaničnici, nosioci izvršnih funkcija i savjetnici, koji su vlasnici osnivačkog kapitala u privatnim preduzećima, da su dužni u roku od osam dana nakon preuzimanja javne funkcije upravljačka prava u privatnom preduzeću prenijeti na osobu koja nije njihov bliski srodnik. Dakle, postojeći zakon u svom članu 3., kada su definicije u pitanju, a sljedstveno tome i u ostalim odredbama, kaže da se ovlaštenom osobom – a ovlaštena osoba je dakle u sukobu interesa, dakle ta pozicija je u sukobu interesa sa pozicijom izabranog zvaničnika – smatra se osoba koja je osnivačkim aktom ili statutom preduzeća ovlaštena da predstavlja i zastupa preduzeće. Pod ovlaštenom osobom takođe se podrazumijeva i poduzetnik, odnosno fizičko lice koje samostalno na tržištu obavlja djelatnost radi sticanja dobiti. Ovdje se, dakle, sada postavlja suštinsko pitanje odnosa vlasništva i upravljačkih prava. Nama se predlaže rješenje da vlasništvo ostaje isto, da bude nedirnuto, a da upravljačka prava pređu na drugu osobu. Postavlja se pitanje šta je sadržaj vlasništva, i šta je sadržaj upravljačkih prava. Sadržaj vlasništva je reguliran Zakonom o svojinsko-pravnim odnosima, a sadržaj upravljačkih prava je reguliran Zakonom o privrednim društvima. Kada se ovo dvoje pogleda, ja mislim da će biti teško razdvojiti poziciju sadržaja vlasništva i sadržaja upravljačkih prava i da ovaj zakon zapravo ne rješava suštinski ovo pitanje koje se postavlja, te da na jedan zaobilazan način praktično situacija ostaje ista. Ovo posebno kada se ima u vidu da se ovim zakonom predlaže da se upravljačka prava prenesu na osobe koja nisu bliski srodnici. Podsjetit ću vas da u definicijama izvornog teksta Zakona pod 'bliski' imamo kategoriju 'bliskih srodnika' i 'srodnika'. Bliskim srodnicima se smatraju bračni i vanbračni drug, dijete, majka, otac, usvojitelj, usvojenik izabranog zvaničnika, nosioca izvršne funkcije i savjetnika. I to su samo bliski srodnici, i to je samo ono što se isključuje prijedlogom ovog zakona. Ne isključuju se srodnici. A srodnici se smatraju bliski srodnici, dakle to su ovi bliski, plus srodnici u pravoj liniji, srodnici u pobočnoj liniji do trećeg stepena, srodnici po tazbini do drugog stepena i dijete bračnog druga. Dakle, ja bih mogao sad da govorim na što se sve skupa to može odnositi. Ovo su razlozi zbog čega mi u SDA nećemo podržati ni hitnu proceduru, niti ćemo podržati suštinu, ako ovakav tekst zakona dođe na dnevni red. Pozivam Parlament da odbije i hitnu proceduru i suštinu samog zakona. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi, predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje) 13 Na 26. sjednici, održanoj 19. 4., Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju. Kako je Komisija za spoljnu trgovinu i carine dva puta tražila produženje roka za dostavljanje izvještaja o Prijedlogu zakona, na 29. sjednici Doma, održanoj 7. 6., Dom je utvrdio novi rok za dostavljanje izvještaja, a to je 19. 6. 2012. godine. Komisija je Izvještaj dostavila 20. 6. 2012. godine sa usvojenih pet amandmana koji, ukoliko se zakon usvoji, postaju njegov sastavni dio. U skladu sa članom 118. stav (2) Poslovnika, u plenarnoj fazi amandmane ponovo brani Saša Bursać (tri amandmana), Šemsudin Mehmedović (takođe tri amandmana). Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti, dobili ste Izvještaj Komisije i mislim da je prekršen Poslovnik u članu 108. jer su imali drugi put ponovljenu situaciju da predlagač izmjena i dopuna predloženog zakona nije bio prisutan, niti je mogao da se izjasni o predloženim amandmanima, mada je Komisija mogla i bez njih naravno da donese takvu odluku, ali kažem prekršen je Poslovnik. Dakle, ja predlažem da se danas ne vodi nikakva rasprava, nego da se obustavi postupak u donošenju ovog zakona po Poslovniku koji sam već citirao. Ja zaista ne znam razloge, niti me interesuju zašto se sve ovako dešava u radu parlamentarnih komisija. Ne krivim ovdje predstavnike ovog ministarstva, ali po izvještaju sekretara naše komisije bili su redovno obaviješteni. Međutim, Poslovnik jasno kaže u tački 2. šta se dešava ako predlagači ili njihov ovlašteni predstavnik po pozivu ne prisustvuje ni narednoj sjednici, dakle drugi put, smatra se da je odustao od prijedloga o čemu Komisija obavještava predsjedavajućeg Doma. Dakle, mi smo samo mogli u tom segmentu da donesemo takav jedan zaključak koji bi bio u skladu sa Poslovnikom i da obavijestimo Vas kao predsjedavajućeg i Kolegij da se obustavlja dalji zakonodavni postupak oko donošenja ovog zakona. Dakle, ja predlažem i plediram da ne ulazimo dalje, u dalje kršenje Poslovnika, da se ovo jednostavno prihvati kao činjenica o kojoj sam već govorio i to je ono što jedino mislim da bi bilo racionalno. A sad u tom lancu ko je sve zakazao, kako, ja ne želim da ovdje se bavim tom raspravom, jer to imamo već jednom, dvaput, triput i ne znam već, da ne idem dalje, dvije godine ili četiri ovaj zakon u proceduri oko izmjena i dopuna i to samo u segmentima određenih tarifnih brojeva. I onda zaista ne želim da mi bilo ko imputira kako mi, ili evo ja u svoje ime pošto govorim, ne želimo da pomognemo našim privrednicima. Želimo da pomognemo, činimo sve, ali ovo na ovakav način nećemo nikome pomoći jer nije cjelovito rađeno na izmjenama i dopunama Zakona o tarifnim brojevima, a mi smo bili dali racionalan prijedlog da se to uradi uz, naravno, saglasnost i konsultaciju svih nadležnih u lancu i da, recimo, do 31. decembra, ne čekajući baš taj 31. decembar, ali da donesemo taj zakon u tom polugodištu da bi te mjere ili njegova primjena stupili od 1. januara 2013. godine. Hvala lijepo. 14
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja sam, kao što je predsjedavajući već napomenuo, obnovio svoja tri amandmana koji nisu dobili podršku, odnosno saglasnost na Komisiji za vanjsku trgovinu i carine. Naravno, nisam insistirao na Komisiji u cilju ujednačenog pristupa svih članova Komisije, ali evo diskusija uvaženog kolege Jovičića me ponukala da zapravo dam nekoliko obrazloženja u pogledu obnavljanja mojih amandmana. Naime, mi smo prije nekoliko godina imali jedan ozbiljniji zahvat na izmjenama Zakona o carinskoj tarifi, kao Komisija za vanjsku trgovinu i carine, u prethodnom sazivu. I tada je uvaženi kolega Jovičić poljoprivrednim proizvođačima koje smo mi obilazili čvrsto obećao da ukoliko ne ispoštuje ono što oni traže, da će podnijeti ostavku. Ja nisam to do sada evo primijetio. Naravno, bila je to teška izjava gospodina Jovičića, ali je trebalo bilo što od onih zahtjeva koje poljoprivredni proizvođači traže i očekuju od nas da se ispoštuje. Evo, ovo je danas prilika ... da se podržavajući Amandman broj II., koji sam ja obnovio, zapravo pomogne toj bosanskohercegovačkoj sirotinji, smijem slobodno reći, poljoprivrednim proizvođačima koji su u vrlo teškoj poziciji. U vrlo teškoj poziciji ako znamo da prilikom sazrijevanja poljoprivrednih proizvoda u BiH opća je navala uvoznih poljoprivrednih proizvoda iz Mađarske, iz susjednih zemalja, iz Makedonije itd., sa cijenama koje naš poljoprivredni proizvođač ne može podnijeti. Pa imate situaciju da imate krompir, mladi krompir 50 feninga po kilogramu, što naš poljoprivredni proizvođač nema šanse da sa takvom cijenom izađe na tržište. Zašto? Zato što i susjedne, i pogotovo zemlje EU, imaju strahovito velike poticaje u odnosu na poticaje koji su na snazi u BiH. Zbog toga, ja sam u komunikaciji sa predstavnicima Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose dobio informacije da, eto, mi imamo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju potpisan sa EU sa tačno različitim klauzulama koje vrijede za BiH, odnosno zemlje EU. Pa zemlje EU mogu zabraniti uvoz, evo recimo svježe šljive iz BiH u vrijeme sazrijevanja, a BiH ne može zabraniti uvoz, evo svježe paprike iz EU. Zašto? Pa kaže, eto tako smo potpisali. To dovoljno govori da je neko u ime BiH, a za račun, evo, ja neću reći koga, potpisivao sporazume koji su na štetu, evo, poljoprivrednih proizvođača u BiH, neću reći svih poljoprivrednika. Ali je očigledno da ima određene nepravde. I zbog toga, evo ovaj moj, pogotovo Amandman broj II., bar djelomično popravlja te stvari. I ja vas molim, kolege, da ga ozbiljno pročitate i da date podršku danas prilikom glasanja o amandmanima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite. 15
Poštovani predsjedavajući, pa, dobro je rekao gospodin Mehmedović ali nije do kraja rekao. Tačno je to da sam rekao pred poljoprivrednicima, i sad ću ponoviti, 'podnosim ostavku u ovoj komisiji ako sam nemoćan da bilo šta promijenim'. I tada smo ipak nešto uradili, pa smo napravili dosta nekih, reći ću zahvata, ne u Komisiji nego i Predstavnički dom je prihvatio, pa smo pomogli poljoprivrednicima. A jesam li ja mogao biti odgovoran, kao predsjedavajući, u pola mandata prethodnog saziva, gdje u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju piše, pa sam ovdje govorio ... da pomognem poljoprivrednicima ili stočarima u RS-u, gdje piše 'uvoz tovljenika do 50 kg', umjesto, zapravo tako piše, piše 'uvoz divljih svinja'. Jesam li ja bio odgovoran za takav jedan propust, za takvu jednu smijuriju, pa sam imao probleme i sa Komisijom evropskom i sa bilo kime. Ratifikovan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, nećemo sad ići samo sa tim segmentom i tražiti ponovo neke izmjene i dopune. Dakle, ovdje je druga stvar, ja sam pledirao i sad govorim da se uradi kompletna ili sveobuhvatna izmjena i dopuna ovog Zakona o tarifama, a ne samo po određenim tarifnim brojevima kako kome naumpadne, da bi možda trebalo, pa onda izađe u javnost kao mi nekom pomažemo. Sa četiri-pet tarifna broja i izmjenama u tim tarifnim brojevima nećemo pomoći puno poljoprivrednicima, nećemo nikome, i ja neću da se bavim, nikad to nisam radio, špekulacijama. Zašto se prvi ovaj zakon pojavio iz nadležnog ministarstva u proceduri parlamentarnoj, pa reći ću i od Savjeta ministara? Pa pogledajte danas dnevni red samo. Pogledajte dnevni red, imamo li išta? A sutra će – nemojte mi vi zamjeriti iz Centra civilnih inicijativa, niste krivi, ali i vi to pogrešno pišete – napisati Parlamentarna skupština, neradnici, nisu ništa usvojili, 2% zakona usvojili. Mogu li usvojiti ijedan kad nemam normalan prijedlog? Mogu li izaći da diskutujem o njemu? Mogu li raspravu voditi? Ne mogu. Dakle, i ovo što je gospodin Mehmedović rekao nije se odnosilo na to. Ako sam ja odgovoran, pa čak i kao poslanik, ne treba meni nikakva ostavka, ja sam idem. Ne treba mene niko tjerati. Ali ovo je bilo ishitreno i od jada rečeno da sam nemoćan da bilo šta uradim. To je suština bila.
Zahvaljujem. Predsjedavajući Doma, uvaženi zastupnik doktor Milorad Živković, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Kontinuitet politike SDA od Dejtona pa naovamo je da jedan dan glasaju, a drugi dan se predomisle, i to nije ništa novo. Kao što se glasalo i za CEFTA-u, kao što se glasalo i o Zakonu o platama, evo kao što se glasalo i za sve ostalo. Ali je isto tako i kontinuitet da se oduzmu nadležnosti RS-a u što većem broju, što se radi trenutno u ovome zakonu, i to je čitava priča. I zato poslanici SNSD-a neće biti za ovaj zakon. Ne zato da se ne pomogne poljoprivrednim proizvođačima, ne zato da se ne pomogne ljudima koji ovdje rade u BiH i zarađuju novce, što se može uraditi da Savjet ministara dostavi ovoj Parlamentarnoj skupštini adekvatan prijedlog i da ovdje Parlamentarna 16 skupština o tome raspravi i usvoji ili ne usvoji, a ne da se iza zatvorenih vrata u Savjetu ministara, čak preglasavanjem, dođe do određenih situacija i da nakon toga mi ovdje otvaramo u Parlamentu, godinu dana nakon toga, određena pitanja ko je kada davao kakve odluke, da se za neke proizvode dozvoli uvoz, za druge proizvode zabrani uvoz itd., daleko od očiju javnosti, daleko od poslaničkih ovdje diskusija i daleko od toga da ćemo dopustiti da se ta nadležnost sa ove Parlamentarne skupštine, gdje postoji entitetski način da se zaštite interesi i RS-a, prebaci ... u Savjet ministara. Iza nas stoje i institucije RS-a, kao što je Ministarstvo finansija koje u svom dopisu od 26. 1. 2012. godine ne samo upozorio da se krši Zakon o upravi za indirektno oporezivanje nego naveo da je i prenos nadležnosti sa ove Parlamentarne skupštine na Savjet ministara. To isto je Ministarstvo finansija 26. 4. dostavilo svim poslanicima Mišljenje. Isto tako i predsjedavajući Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, gospodin Nikola Špirić, dostavio je da se ovaj zakon povuče. Nego, ulazim u to, to sam već diskutovao, ko je ovaj zakon napravio, ko ga je predložio. Mi poslanici smo zadnja brana da ovdje kažemo ako nešto nije u skladu sa interesima, bilo interesa građana bilo interesa RS-a ili entiteta Federacije, da zaustavimo taj zakon tu. Isto tako i Privredna komora o kojoj su ovdje neki poslanici govorili da je dala podršku ovom zakonu, u svom dopisu od 5. 7. 2011. godine, pod 2. Nadležnosti u postupanju i usvajanju ICT-a, striktno navodi da je prenos nadležnosti sa Parlamentarne skupštine na Savjet ministara i da se to treba da vrati. U sljedećem svom dopisu su rekli da je ovaj zakon dobar, ali ja računam da se oni nisu predomislili i da su isto mislili i u prvom dopisu koji su napisali. Istovremeno naša komisija koja je sad mogla da radi, iako predlagač nije bio, i dostavila nam je i svoje mišljenje na jednoj maloj, na malom dijelu koji se čini, znači je promijenjeno samo jedno slovo. Amandman II. u stavu 5. briše se zapeta i riječi 'kao u visini te stope' zamjenjuju se riječima 'od 10%'. Pitam, da li je ovdje, čitajući zakon, pročitajte član 5., prijedlog koji je došao od Savjeta ministara, pod 5., član 5. pod 5. - Savjet ministara BiH će u carinskoj tarifi propisati slučajeve i vrijednosti robe na koje se može primijeniti jedinstvena carinska stopa koja je tolika, kao i u visini te stope - i dodali 10%. Nas su ovdje uveli u ono što su oni htjeli da rade u Savjetu ministara, da određuju te carinske stope, ovdje nas uveli da mi glasamo sad preko naše komisije da je to već 10%. Kolege, ovo je suviše ozbiljno pitanje, pitanje koje hipotetski mene ubjeđuje da bi moglo da bude velikog prostora za kriminal, korupciju, tajnost rada, mene ubjeđuje da ovaj parlament je izbačen iz načina odlučivanja u tački zakona, ono 2. pod d), i ne znam zašto bih ja vjerovao Savjetu ministara da to svakodnevno radi ako oni ne vjeruju meni da u zakonu koji ovo predviđa, prvo, dostavi ovoj Parlamentarnoj skupštini taj prijedlog, a ona to izglasa. Samo priča o efikasnosti meni nije dovoljno ubjedljiva da mogu da dignem ruku za ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Pa gledajte, jedna činjenica govori u prilog tome da kolega Živković nije u pravu kada kaže da se radi o prenosu nadležnosti. Isključiva nadležnost države BiH je kad su u pitanju carine i carinska politika. To je jedna stvar. Druga stvar, 60% je poljoprivrednih proizvođača iz RS-a, 17 znači, a 40% je iz Federacije. Treća stvar, ako pogledate, moj Amandman III. upravo eliminiše to o čemu ste Vi sada govorili. Znači, ostavlja se da Parlamentarna skupština ipak da zadnju riječ kad je u pitanju bilo kakva intervencija od strane Vijeća ministara. Prema tome, isključit ćemo mogućnost bilo kakvih dogovora, jel' iza kulisa, odnosno daleko od očiju i javnosti. I treća stvar, ako govorimo o konzistentnosti politike SDA, evo kao što je već u javnosti poznato, iskristalisat će se neka nova parlamentarna većina i neće biti, eto, vjerovatno SDA i ja se nadam da će tada krenuti u BiH teći med i mlijeko i da će to sve puno lakše ići. Prema tome, evo mi u tom smislu dajemo jaku podršku. Prema tome, nije ni iz Federacije, a pogotovo nije iz SDA ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. I ja uvažavam sve ono što je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa stiglo, kako u Komisiju tako i u Parlamentarnu skupštinu i snažno podržavam. Ali vas molim da imate sluha koliko-toliko prema onima koji se ne mogu obogatiti na poljoprivrednoj proizvodnji. Ja bar nisam upoznao takvog čovjeka u BiH. Stoga ja vas molim da napravimo situaciju u kojoj će naš poljoprivredni proizvođač bar djelimično biti izjednačen sa poljoprivrednim proizvođačima, kako iz susjedstva, tako i iz EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predsjedavajući Doma, uvaženi zastupnik doktor Milorad Živković, replika. Izvolite.
Nemorate nas podsjećati na staru izreku da tri načina ima da čovjek propadne, najslađi je da se malo švaleriše ili najbrži da igra na sreću, odnosno da se kocka, i treći da se bavi poljoprivrednom proizvodnjom. To svi znamo ovdje, znate. Ali isto tako nemojte da govorite da nije prenos nadležnosti ako sa ove Parlamentarne skupštine, koja ima mehanizam da spriječi donošenje odluke, prebacujete na Savjet ministara gdje je dozvoljeno preglasavanje. Nemojte, znači, da nas ubjeđujete nešto što nije tako. Treće, Vaš amandman odnosi se samo na prijedlog tačke 5. i govori upravo o tome da u zadnjem dijelu - osim sezonskih carinskih stopa. Šta to znači? Da mi ovdje u Parlamentu ne možemo urgentno reagovati ako Savjet ministara ustanovi da se sezonska carinska stopa treba promijeniti, a mi ovdje u Parlamentu dignemo ruke za to. Ali trebate nas zato ubijediti, trebate dati dovoljno argumenata, a ne nekom odlukom u Savjetu ministara, gdje je dopušteno preglasavanje, to završite, a ja nakon godinu dana pravim istražnu komisiju ko je pustio šećer, ko je zabranio šljive itd., itd. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Još ću sad pa neću više. Što se tiče prenosa nadležnosti sa Parlamentarne skupštine na Vijeće ministara, Vi ste djelimično upravu. Međutim, u Vijeću ministara zna se kako se donose odluke. Prema tome, mora postojati bar po jedan iz sva tri konstitutivna naroda, ako se radi o ključnim 18 odlukama. S te strane ne postoji mogućnost, kako Vi to zovete, preglasavanja. Ali zamislite situaciju u kojoj imate navalu paprike iz Makedonije. I mi čekamo zasjedanje Parlamentarne skupštine pa podnesemo inicijativu da Parlamentarna skupština uvrsti u dnevni red, pa damo nadležnoj komisiji da ona to razmotri, pa to traje šest mjeseci, a za šest mjeseci onaj ko bude uvozio papriku iz Makedonije on će to rasprodati, a naš poljoprivredni proizvođač će propasti. Prema tome, možete formirati koliko hoćete komisija, istražnih itd., a vezano za šećer to najbolje kolega Jovičić zna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, doktor Milorad Živković, predsjedavajući Doma, replika. Izvolite.
Evo, naravno istrošio sam sve svoje replike, ali da istjeramo mak na konac. Vi govorite o odlukama, u Zakonu piše o prijedlogu politike. Prijedlog politike nije odluka, ona se usvaja i može se usvojiti preglasavanjem, odluke koje se donose moraju sadržavati predsjedavajućeg i dva zamjenika. Razlika je, znači ovdje se radi o prijedlogu koji može da se izvrši preglasavanjem. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika.
Pa, ne znam, uvaženi kolega Mehmedoviću, da li baš najbolje znam, ali znam da mi je to zagorčalo život. Ni kriv ni dužan, kao i danas što raspravljam, i što danas diskutujem, i što se borim zaista iskreno da pomognemo poljoprivrednicima, i Vi ste dobro rekli i tim procentima, nisu oni ni važni, jel' 60% u RS-u, ma nije važno gdje god je da pomognemo tim ljudima, al' na ovaj način kako se radi ne možemo im pomoći. Ne možemo im pomoći zato što se pojavljuju, baš, ne zbog sezonskog voća i povrća, nego sezonski prijedlozi određenih izmjena i dopuna. Ja hoću cjelovit prijedlog izmjena i dopuna i da onda kažemo – evo stavili smo tačku na to. Ali, stalno govorim, možemo li u lancu usaglašavanja i donošenja ili prijedloga, upućivanja u parlamentarnu proceduru, da postignemo sve ono što je neophodno da bi došao zakon, regularno predložen, da ispoštujemo mišljenja entitetskih vlada, ministarstava, privrednih komora, pogotovo Uprave za indirektno oporezivanje i da ispoštujemo sami sebe kad na komisijama raspravljamo o ovakvim prijedlozima, da onda u Predstavničkom domu dobijemo jasnu formu. Pa da jednom zaista kažem ili da ponovim, ne jednom nego po hiljadu puta, nikoga drugog ne poredim sa sobom, nemam ni pravo, govorim u svoje ime, ponosio bih se kad bi bilo ko u ovoj zemlji mogao da kaže, pod navodnim znacima ponosio, bilo bi čast, a sad se još više ponosim što niko ne može da kaže zbog mog političkog djelovanja i pozicije poslanika da mi je bilo kada dao jednu marku za bilo šta, pa da mi je dao kašiku šećera, a to se radi o hiljadama tona, pa da mi je dao etiketu, pa da ja to pročitam da vidim o čemu se radi, pa da ja znam gdje je ta fabrika bila, nego sticaj okolnosti je samo bio što sam u tom vremenu 19 bio predsjedavajući komisije, stavio taj potpis i nikad više čuo nisam šta se više dešavalo oko tog šećera. Ali ja znam da je ovdje gorko svima i bez šećera, pa ovakav zakon koji dođe u parlamentarnu proceduru, a ja maloprije rekao da nije ispoštovan Poslovnik, nikad me niko neće prisiliti da kršim Poslovnik i Ustav BiH gdje sam se potpisao. Kad to budemo poštovali imaćemo jasniju sliku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Mislio sam da ćemo na tome završiti. Evo s obzirom na par konstatacija koje su izrečene, imam potrebu da reagujem. Ovo što je rekao uvaženi kolega Jovičić u jednoj rečenici, mislim da je to suština cijele rasprave i on je to dobro rekao. Riječ je o sezonskim prijedlozima koji se javljaju s vremena na vrijeme i gospodin Mehmedović je jedan od tih sezonaca koji igrom slučaja uleti i kad je šećer i kad je so i kad je gorko i kad je ljuto i kad je sezonska priča i paprika i bez paprike, ali tu je. Povika je na gospodina Jovičića jer je on bio predsjedavajući te komisije, ali nije bio sam, nije bio diktator u toj komisiji, ova komisija je imala članove. Ali znam da su neki članovi ove komisije snažno lobirali da se to sve završava tako i gospodin Jovičić je to maloprije zaista lijepo objasnio, ali je rekao da je problem u tim sezoncima i tim koji dođu. Evo, i danas tvrdnja gospodina Mehmedovića kako će proizvođač i dalje propasti ako ne budu dobro stajali ovi uvoznički lobi. Pa ja sam čuo obrnutu valjda priču da oni imaju upravo problema sa tim. Nije to njihov problem, ali pogodovanje. Druga stvar, kao rečeno je teška je situacija u poljoprivredi, to mi svi znamo, I ispada kao nema zloupotreba u poljoprivredi, ima, ima mnogo, ogromnih zloupotreba. S obzirom na nadležnosti 99% zloupotreba odnosi se na nivo BiH i na tom nivou su ogromne zloupotrebe. Sezonci neće da zloupotrebe uvrste u cjelovit prijedlog i da pričamo kako idu orasi preko BiH, kako domaći proizvođači ne mogu da to daju, da otkupe, jer oni, što kaže kolega Jovičić, preko vazduha idu, gdje, za Tursku, iz ne znam ni ja iz Ukrajine i sljedeće. To rade ovi predlagači, to rade ovim prijedlozima, oni ubiše pravu poljoprivredu, jer prava poljoprivreda nije za uvoz, ona je za izvoz, za proizvodnju. Ali ja, valjda svi znamo da se na sudovima vodi 50 afera iz poljoprivrede o uvozu glava, kostiju, mišića, čuda, svega, kakvome, onakvome. To su sve sezonci zakuhali ovakvim prijedlozima, jer nemaju cjelovitog prijedloga da kažu – od danas će biti ovako. Ne, nego sezonski ulete, odrade to i onda? Mi sada, mi nećemo naravno u sezonskom poslu učestvovati, u onom pravom strateškom hoćemo, al' da se onda kaže, da stavimo analize, da dobijemo, vidjeli ste da na svim dokumentima u BiH slova su od centimetra pa nadalje, ali su samo u tarifi ispod milimetra i nas koji nosimo naočare imam osjećaj da su još manja. I to je tako usitnjeno, ne može živ čovjek da to pročita, ali oni koji čitaju dobro znaju čitati i oni već unaprijed znaju šta tamo piše. To je vraški nezgodan posao o kom ćute i Centri civilnih inicijativa i razni drugi centri koji se bave perifernim stvarima, ne mislim nevažnim, ali vrlo je zanimljivo da o ovome ćute.
Vrijeme! 20
Završavam. Ovo ruši temelje ove države, ako ih ima, ali imam osjećaj iz diskusije sezonaca da tu nema ni t od temelja.
Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović, diskusija, najzad. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja dugo čekam da diskutujem o onome što je na dnevnom redu, to je carinska tarifa. Nisam imala namjeru pričati o mladom krompiru, paprikama, šećerima itd., nego o jedinstvenoj carinskoj tarifi koju čini, evo uvaženi pomoćnik gospodin Podbičanin koji je prisutan ovdje, kaže – zbirka propisa koji se odnose na ovu materiju. Ja hoću možda samo kratko iako sam većinu argumenata koje sam htjela pomenuti već iscrpila kroz diskusije koje su prethodile, a ranije sam ih pominjala u prvom čitanju, hoću da pomenem da usvojeni amandmani koji su došli od predlagača su upravo i bili na liniji korekcija, a posebno one koja se odnosila na pravnu, da kažemo, i nepismenost onog prvog drafta koji smo mi ovdje dobili. Dobrim dijelom su uvažene i sugestije i primjedbe, međutim ona suštinska nije, a to je mi donosimo Zakon o carinskoj tarifi koji predstavlja dokument koji naravno da nije priložen zbog obimnosti materijala i svega toga, ali ovim zakonom mi praktično otvaramo mogućnost da kad usvojimo taj dokument dio tog dokumenta može neko mijenjati. Uredu, ako postoji obaveza da se stalno usklađuje u skladu sa potrebama, u skladu sa zahtjevima vremena, izmjenama u međunarodnom okruženju na koje smo obavezni, da kažem, u vanjskotrgovinskom režimu da se prilagođavamo, ali nelogično je da ova Parlamentarna skupština koja usvaja tu carinsku tarifu na kraju ne usvaja i te izmjene. Jer hoću da pomenem: dizanjem ruku za Zakon o carinskoj tarifi mi dižemo i ruku za brojeve. Samim tim svaka izmjena tog broja treba da dođe u ovu Parlamentarnu skupštinu po proceduri koja se odnosi na izmjenu zakona. U tom smislu hoću da pomenem da, s obzirom i na promjene koje su nastupile posljednjih nekoliko godina i na prakse koje se primjenjuju u zemljama kad su u pitanju prilagođavanja dokumenata ovakve vrste, ova Parlamentarna skupština bi trebala u nekom članovima ovog zakona, ili novim članovima zakona itd., predvidjeti ulogu Parlamentarne skupštine post festum nakon prilagođavanja neophodnih koja možda iziskuju vrijeme, zahtjev vremena itd. To je ujedno i prilika da se eventualno otklone bilo kakve sumnje u zloupotrebe koje su i te kako moguće u primjeni propisa koji se odnose na carinsku tarifu. Ja hoću da pomenem da bez toga ovaj zakon, odnosno ovako formulisani zakon bi otvorio mogućnosti i sumnjama i zloupotrebama itd. i, naravno, otvorio i niz pitanja i ja mislim da ova Parlamentarna skupština u tom smislu treba biti vrlo oprezna. Uvaženi predsjedavajući, ja imam, iako zaista ne znam da li postoji mogućnost proceduralno da još jednom možda eventualno damo mogućnost predlagaču da ugradi odredbe ovakve vrste, čime bi se onemogućila zloupotreba ovako formulisanih odredbi ovog zakona. Ukoliko ne, ja cijenim da bi bilo dobro da u narednom ... i prijedlogu koji dobijemo zakona ovakve vrste to bude obavezno ugrađeno. Zahvaljujem. 21
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja sam prošli put uzeo učešće u raspravi po ovoj tačci dnevnog reda i istakao da sam u konsultacijama sa privrednicima, posebno proizvođačima kože, obuće, tekstila itd., gledajući, analizirajući prijedlog ovog pomenutog zakona, oni iz tog zakona ne primjećuju ništa da dolazi do bilo kakvog poboljšanja u privredi, odnosno do bilo kakvog olakšavanja njima u procesu proizvodnje, odnosno u stvaranju uslova, nego štaviše pošto nisu date carinske tarife, ostavljene su da o tome neko drugi odlučuje, smatraju da je to jedna određena vrsta nepovjerenja i ne vjeruju šta sve iza toga se krije. Iz tog razloga mislim da nije opravdanje što nisu prikazani carinski brojevi koji se mijenjaju, što nisu dovedeni u poziciju da ipak o tome ovaj parlament odlučuje, a ne da odlučuju pojedinci. Mislim da su i pored intervencija koje su bile iz privrednih komora da ovaj zakon ne doprinosi, a što nam je svima cilj, ne doprinosi povećanju domaće proizvodnje, to se ne može iz ovoga zakona vidjeti. U koži i tekstilu je u RS-u zaposleno preko 10 hiljada, a u Federaciji sigurno još nešto više. 25 hiljada ljudi neće osjetiti ništa, čak postoji jedna određena vrsta opasnosti zbog toga što su i onako podignute visoke cijene kožnih đonova, da neće moći da proizvode vlastite proizvode, nego će jednostavno morati da se uvozi. A znamo dobro da proizvođači i tekstila i obuće proizvode za sve svjetske modne kuće, a nisu u stanju da proizvode za domaće tržište. Zašto? Zato što su nekonkurentni sa cijenama, zato što su cijene, a to sam prošli put rekao, đonova itd. u Evropi 3%, ovdje 15%. E toga nema ovdje i ne vidi se i proizvođači izražavaju sumnju u prijedlog ovoga, smatraju da se radi isključivo o trgovačkom lobiju koji je izvršio pritisak na određene ljude da se ovo pripremi i iz tog razloga ne vidim ni jedan opravdan razlog zbog čega bi trebali da glasamo i prihvatimo ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege zastupnici, evo, jučer na našem Odboru za carine i vanjsku trgovinu ja sam mislio da smo ipak na neki način postigli određeni dogovor i da ovaj zakon može ići. Međutim, danas sam malo i zbunjen određenom šutnjom određenih kolega koji uopće ne diskutiraju, ne mislim na kolege iz naše komisije. Ohrabren sam bio činjenicom da je Vijeće ministara prihvatilo određeni paket amandmana i ja sam shvatio da je to jedna doza prolaznosti, znači postignuta. I ja sam očekivao da ćemo danas raspraviti, jedan ... od onih koji se jučer zalagao da danas ovaj zakon bude na dnevnom redu i da dobije zeleno svijetlo, naprosto jer naš realni sektor ovo treba, otprilike slikovito kazano, kao evo današnje vrijeme, žedna, suva zemlja kao što treba kišu. 22 Ja moram napomenuti ovdje da smo se mi upustili na našem putu ka EU u slobodno demokratsko tržište i da je to utakmica vrlo teška i sa puno odricanja i sa puno neizvjesnosti. Ali moram isto tako biti korektan pa reći da smo dobili dosta i koncesija na tome putu, ne znam koliko smo ga iskoristili, ali isto tako je činjenica da mi na toj tržišnoj utakmici ne možemo igrati, da se poslužim sportskim žargonom, naša privreda na svjetskom tržištu, to je, evo opet sportskim žargonom, kao moja Gabela u Ligi šampiona, apsolutno ispali su prije nego što su pošli tamo da igraju. U tom kontekstu ja mislim da mi moramo, ako danas nema prolaznost, a vidim da nema prolaznosti za ovaj zakon, pod hitno otvoriti mogućnost da ga što prije imamo ponovo na stolu, da se uključimo preko Vijeća ministara i donesemo ovu tarifu, ovaj zakon i cjelovit, što je uvažena zastupnica Hadžiahmetović rekla, da ne dopuštamo nikome manipulacije. I kad je u pitanju Vijeće ministara ja mislim da ovaj zakon mora imati jednu široku fleksibilnost i vremensku učinkovitost. Znači, za određene procese mi ne možemo čekati, pogotovo kad je u pitanju sezonska poljoprivredna proizvodnja, i mi moramo biti svjesni, ovo što je kolega Mehmedović govorio, da naš ni jedan poljoprivredni proizvod ne može se prodati, ne na stranom tržištu već na domaćem tržištu, jer je ugrožen sa onima koji 50% svojih proračunskih kapaciteta daju u poticaj poljoprivredi. Znači, mi smo unaprijed osuđeni na propast. Ovo je jako bitno i moram se suočiti s time. A u svim našim nedonesenim strategijama razvoja, koje sam ja imao prilike pročitati, stoji: kao poljoprivreda strateška grana gdje mi moramo imati prostora da to radimo. E, ako to sve složimo i sublimiramo, onda evo nismo kozistentni i na ovakav način ne možemo postići ništa. Želim vjerovati Vijeću ministara, mi smo ga izabrali, ono je za mene parlament u malom, jer uvijek postoji parlamentarna većina. I evo, moj je prijedlog da ovaj zakon pokušamo ostaviti živim i da napravimo preko tijela koja su kompetentna, i Vijeća ministara, predlagača, stvarno da ovaj zakon dođe, jer nam on treba sigurno, ne nama, treba onima koji su nas birali, a oni će nam uzimati mjeru vrlo brzo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, dakle, ja ću nekoliko rečenica. S obzirom da sam prošli put govorio na temu ovog zakona, nemam namjeru da ponavljam ono isto što sam rekao. I pored oštrih riječi koje su se čule od prethodnih poslanika, ja sam pristalica da ovaj zakon bude donesen u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine. Ako me neko ubijedi dodatnom argumentacijom da se radi o takvoj vrsti prenosa nadležnosti koja može biti štetna za RS, mi to možemo definisati i u Domu naroda i do tada ima vremena da se to pitanje razmatra. Ali ja mislim i vjerujem uvaženom ministru Šaroviću da je vrlo temeljito, dakle, preuzeti zakon od prethodnog ministra koji nije, ja bih rekao, nenormalan prijedlog, kako to neko reče, ja mislim da je to normalan prijedlog i da on sadržava u svom opisu sve one elemente koji su neophodni privredi. Ja sam o tome prošli put govorio, da li je neko dao prvo ocjenu da ovaj zakon treba pa ne treba, ali privredne komore – i ja sam kontaktirao sa predstavnicima privrednih komora i privrednika – su podržale i nisam čuo ni od jedne da ne podržava sadržaj zakona koji je predmet naše rasprave. Ako je to tako, onda je moje opredjeljenje da budem na strani privrednika, ne sporeći pravo i drugima da ulože određenu vrstu primjedbi, s tim što sam naravno očekivao, ako neko misli, a posebno jedan broj 23 poslanika koji ima kapaciteta da na drugi način obezbijedi, kako on kaže, cjelovit prijedlog; niko nama nije osporio prava da mi i amandmanski i putem cjelovitog prijedloga uputimo zakon u proceduru, za to postoji poslovnička mogućnost. Toga nije bilo, imamo ovo što je predmet naše rasprave. Ja sam pristalica da ovaj zakon treba da ide. Naravno, ja ne želim da odbacim i određenu vrstu argumentacije koja se čula od mojih kolega iz RS-a. Ja znam takođe da bi bilo dobro da ovo pitanje koje je ovdje pominjano, vezano za zaštitu domaće proizvodnje, bude takođe predmet rasprave u ovoj Parlamentarnoj skupštini, iako lično mislim da bi bilo bolje da ovo pitanje bude riješeno kroz Zakon o vanjskotrgovinskoj politici, dakle i onom dijelu koji se odnosi na provođenje ovih propisa kada je u pitanju zaštita domaće proizvodnje. Naravno, neće ništa biti škodljivo ako se nađe i u ovom zakonu, a i u ovom Zakonu o vanjskotrgovinskoj politici, tako da moje mišljenje je da je korisnije donijeti ovaj propis nego ga ne donijeti uz sve njegove eventualne manjkavosti, s obzirom da smo o manjkavostima pričali jako puno i s obzirom da ... za svaki amandman ovdje imate obrazloženje, ja vjerujem da ste svi dobili obrazloženje Ministarstva za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose koje je dalo kompletna obrazloženja na prijedlog mišljenja o amandmanima. Istini za volju, Savjet ministara nije održan, ja ne znam zašto, nemam tu informaciju. Bilo bi dobro da je i Savjet ministara održan poslije izjašnjenja resornog ministarstva. Iz tih razloga smo mi i tražili produženje roka, ali bi bilo neprimjereno od strane Komisije da sa prošle sjednice smo tražili produženje roka, pa sad poslije produženog roka tražimo još jedno produženje roka. Ja znam kako bi, na što bi se naišlo ovdje, kakvi bi komentari bili: pa dobili ste prošli put produženje roka. Da, jesmo, mi iz Komisije smo to revnostno radili, ovdje je u pitanju neizjašnjavanje Savjeta ministara. Ja se lično protivim i evo na neki način želim da uputim kritiku zašto Savjet ministara poslije izjašnjenja resornog ministarstva nije razmatrao ova pitanja. To je po meni manjkavost, što ne znači da neće biti mogućnosti da svi oni koji žele u daljoj proceduri donošenja ovoga zakona da daju svoj doprinos kako bi se za određene izmjene, na kraju krajeva, kod usaglašavanja konačnog prijedloga sa Domom naroda došlo do rješenja, jer čini mi se da je bolje donijeti zakon, nego ga ne donijeti. Ja sam bliže onima koji misle da ovaj zakon treba donijeti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija ili replika, hoće li Vam trebati više vremena? Izvolite, imate riječ, replika.
Pa, nema potrebe, mislim da je sve ovdje jasno. Opet osvrt na par stvar. Nas upravo i plaši ovo što svi sa strane hoće da bude usvojen ovaj zakon, ali neće niko glasati. Mislim, imam takav osjećaj i iz Vijeća ministara neki bi da se ovo usvoji, ali da oni u ovom ne učestvuju. Mislim, to je nekakav moj osjećaj, a nama je važno da se Vijeće ministara opredijeli i da ima potpuno jasne stavove bez obzira šta mi o tome mislili. S druge strane, ovdje je bila poruka da je Vijeće ministara za zaštitu poljoprivrednih proizvođača i svih privrednih subjekata i oni to rade brzo, ali pošto je ova Parlamentarna skupština protiv toga njoj treba uzeti to iz nadležnosti jer mi to nećemo, mi nismo za tu zaštitu i mi ne želimo da njih zaštitimo i da im pomažemo. Kad je to ovaj Predstavnički dom odbio reagovati na bilo kakav zahtjev i kad mi to nismo zasjedali i ko je to od nas tražio da smo mi bilo šta odbili? I ovdje da sad 24 raspravljamo o našoj volji, ako je konkretan prijedlog kad su u pitanju ta životna pitanja, ja ne vjerujem da ovdje nema osobe koja nije spremna 24 sata raspravljati. Ali nema kvalitetnog prijedloga, o tome se radi, pa onda se ide na ovu priču, eto ne znam ni ja, naravno, zašto bi samo Savjet ministara reagovao hitno, da ne reagujemo ni mi hitno. U čemu je problem? S druge strane, zahtjevi privrede, čuli ste i od kolege Boška Tomića zahtjeve privrede. Zahtjevi privrednika ne moraju da budu potkovani svim saznanjima o procedurama, oni traže određene benefite ili odluke ne ulazeći u to jer smatraju da ima neko ko vodi računa kako i u kojoj proceduri. Ovdje je vrlo osjetljivo pitanje procedura i mi smo to u nekoliko navrata konstatovali i ne treba niko da se zalijeće u promjeni procedura dok ne iscrpi sve ove druge mogućnosti da vidimo je li to ostalo jedino. Ja mislim da nije ostalo jedino i da ovdje sigurno postoji spremnost, a mi smo, neću da otvaram to pitanje, do sada u nekoliko navrata imali tu vrstu zaobilaženja Parlamentarne skupštine i mislim da nam se obilo o glavu. Treba da iscrpimo ovdje temeljitu raspravu, ovo je vrlo važno pitanje i da sve ove argumente stavimo na sto, ali imamo osjećaj da dio toga se ne iznosi na ovaj sto, imam osjećaj, dajte zavezanih očiju glasajte, dajte na bjanko povjerenje, jer je u svim drugim slučajevima to ovdje zaustavljano i odmah rečeno šta su argumenti zašto se ne ide u to, ovdje se traži, što reče Haso u onom vicu - kad nas je krenulo onda sam ja skontao. Hvala.
Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, dame i gospodo, dakle Prijedlog zakona o carinskoj tarifi treba što prije usvojiti, a sastavni dio Zakona o carinskoj tarifi jest carinska tarifa s kojom dakako ja se ovdje slažem i trebamo dati u ruke Vijeću ministara, izvršnoj vlasti da što promtnije može djelovati, ustvari ima obavezu svake godine da usuglasi. I prošle godine – do 21.12. Vijeće ministara treba da usvoji uvijek carinsku tarifu – prošle godine je bilo nešto tisuću i sedamsto i nešto samo izmjena u carinskoj tarifi. Dakle, ja predlažem da se usvoji ovaj zakon što prije, a o carinskoj tarifi Vijeće ministara da o tome vodi računa i da se da u ruke, to je alat s kojima se štiti ili ne štiti domaća proizvodnja i kojima se regulira vanjskotrgovinska razmjena, a znamo kako je ona pogubna za BiH i tu se treba svakako pozabaviti izvršna vlast, imaju razne vrsta politika, samo je pitanje političke volje kako to primijeniti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu tačku: 25 Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Beriza Belkića povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstu BiH, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Kolegijum kao komisija nije postiglao saglasnost, danas ćemo glasati u drugom krugu o prijedlogu zaključka poslanika Beriza Belkića. Prelazimo na tačku šest: Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o predlogu zaključka poslanika Mladena Bosića povodom rasprave o Predlogu zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH, sa Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, i Predlogu zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom servisu BiH, sa Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije
Ja bih vrlo kratko. Dakle, prva stvar, Izvještaj je zaista korektno urađen i formom i sadržajem i ja pozdravljam podnosioca ovog izvještaja, jer zaista se vidi šta se sve dešavalo, ali to nam otvara jednu dilemu, za budućnost govorim, ovaj poduhvat je koštao sigurno. Dakle, ne samo naknada ljudima, nego i vrijeme itd. da se dobro procijeni, bez obzira evo što je u Interresornoj grupi bila parlamentarna većina itd., da se procijeni koliko izgleda na uspjeh imaju ovakvi poduhvati. Dakle, interresorne grupe, do sad koje smo formirali, praktično su uglavnom okončavali posao sa vrlo mršavim rezultatima, ja neću reći da nije bilo rezultata, ali ne očekivanih. Mi smo formirali ovu Interresronu grupu sa ambicijama da se ozbiljna reforma praktično u setu zakona uradi. Međutim, očigledno to neće ići. Dakle, ja podržavam ovo što ste Vi govorili itd., ali sam imao potrebu da upozorim da moramo vrlo oprezno procijeniti izglede uspjeha Interresorne grupe bez obzira na njezin personalni sastav i bez obzira kad imamo evo i situaciju da se čini da je tu parlamentarna većina, da je sad stvar samo tehnike da ono što oni usaglase da će prenijeti ovdje. Ali očigledno, onda i oni postaju instrumenti centrala itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Nije dakle replika nikome već samo prije nego što koleginica Nermina nešto kaže. Pratio sam vaše zaključke i slušao sam šta su govorili ovi ljudi iz Interresorne grupe. Oni kažu da su oni završili svoj posao i da je nama teško sad dati nalog nekome ko je završio svoj posao. Pratio sam prijedlog vaših zaključaka i vidio sam, dakle u prvom zaključku od njih se traži da završe taj dio posla, a, ako ne, onda će to zastupnici napraviti. Možda da razmislite vi kao Kolegij, pošto je to vaš zaključak, da kažete da su oni, što se dakle nas tiče, još uvijek ta grupa, dakle da imaju produžen taj mandat da nisu van mandata, na toj sjednici da to urade i to im je mandat. Dakle, samo da Interresorna radna grupa ne može kazati nismo u mandatu, mi smo završili svoj posao, džaba nam dajete naloge, niste nas ponovo formirali i tako, eto. Toliko, hvala vam. 27
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, predsjedavajući Doma, gospodin Milorad Živković.
Pa vidite, kolega Džaferoviću, ovo ja shvatam kao dobronamjeran i konstruktivan prijedlog, međutim očekivao sam od predsjedavajućeg Interresorne radne grupe da je obavijestio ovdje Predstavnički dom, pa da kaže – molim vas u Interresornoj radnoj grupi rade i ostali, između ostalog Dom naroda, Savjet ministara, pa evo, vi ste dali možda ili niste dali nama mandat da napravimo jednu sjednicu, čovjek se nije ni javio. Nije nas udostojio bilo kakvog dopisa, ignorisao zaključke Predstavničkog doma. Šta se treba raditi nakon toga? Moliti i davati mandat ljudima koji ne žele ni da vas dopisom udostoje, da kažu zašto to ne mogu da sprovedu ovaj zaključak koji je tu urađen. Ja mislim da nismo čak trebali ni ovaj prvi pisati da ih ponovo molimo da se sastanu, nego da zamolimo poslanike, kolege, koji su već predložili ove zakone, da promijene naziv, da ne budu izmjene i dopune, nego da bude prijedlog zakona. I evo, sa kolegom Belkićem se takođe ne slažem. Interresorna radna grupa od tri zakona, tri zakona su, veoma važna zakona, došla do dva zakona u kojima je promijenjeno više od 60%, pa to nije mala stvar. Koliko smo dobili od Savjeta ministara glasova?
nije uključen mikrofon
Naravno, ali ćete dobiti na razmatranje, i to je veliki posao. I Izborni zakon je isto tako mogao da nismo zakomplikovali stvari oko Mostara. Mogao je jer je Interresorna radna grupa sve ostalo završila. Prema tome, mislim da je dosta posla urađeno, da je imalo efekta i da ako se ovi zakoni ovdje razmatraju, poprave i usvoje, da smo završili i onaj posao koji smo dobili od Parlamentarne skupštine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolegice i kolege, pa, neću ja imati mnogo šta novog da kažem što već nismo čuli, ili se bar meni čini da je sve svima poznato, toliko je ova radna grupa radila i toliko smo svi informisani o tome. Međutim, ja bih htjela da kažem nešto vezano za rad Interresorne radne grupe uopšte. 28 Institucija interresorne radne grupe valjda se pravi da se neke stvari, neki zakoni donesu jednostavnije i da se usklade svi različiti zahtjevi i različite želje, prije nego što dođe u parlamentarnu proceduru. Zbog toga je bilo uobičajeno, bar tako sam informisana, u prethodnim sazivima interresornih radnih grupa i rezultat je bio zadovoljavajući, da takvi zakonski projekti ulaze po hitnom postupku. U ovom slučaju to se nije desilo. Dakle, Interresorna radna grupa bila je supstitucija Vijeća ministara koje je trebalo da pripremi ove zakonske prijedloge i dostavi ih po uobičajenom postupku u parlamentarnu proceduru. To se nije desilo. I kad Interresorna radna grupa je to uradila desilo se, upravo zbog nesuglasnosti stavova pojedinih članova Interresorne radne grupe, da smo dobili zakone u redovnoj proceduri. Kada je došlo do te redovne procedure onda se ispostavilo da je formalni uslov neodgovarajući, odnosno da je broj promjena, izmjena zakona, unesenih u zakone, veći od onog koji je dozvoljen prema propisima o izradi zakona i onda smo dobili to što smo dobili. Na poziv da se još jednom, zaključkom ovog parlamenta, da se Interresorna radna grupa sastane podrazumijevalo se valjda da joj samim činom poziva Predstavnički dom koji je donio takav zaključak, usvojio takav zaključak, dao i mandat. Mi smo sutradan u novinama pročitali da je to nemoguće i na dvije stranice kritiku svega ovog što je Interresorna radna grupa radila. Ja moram da kažem da sam ja prije ovog koji je bio mnogo jednostavniji zaključak da Interresorna grupa još jednom 10 minuta kaže ne, mi ove izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa i izmjene i dopune Zakona o finansiranju političkih partija ne možemo usvojiti, ali evo pretočite ih u zakone, pa ćemo ih razmatrati. Ja se bojim da je ovo ciljano otezanje stvari koje su već dogovorene. Ja zbog toga predlažem da danas procijenimo da u najkraćoj mogućoj proceduri završimo ovaj dio posla, odnosno da projekte koje smo uskladili, koje smo napravili, stavimo u proceduru da oni dođu, da se počne o njima raspravljati u Parlamentu. Ukoliko Interresorna radna grupa neće, a očigledno da nema još dogovorenog termina za sastanak te Interresorne radne grupe, ja sam spremna sa kolegama koji su sa mnom radili da podnesemo ove projekte u parlamentarnu proceduru, kao ovlašteni poslanici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, evo, ja ću nešto reći o radu Interresorne radne skupine i o prijedlogu zaključka ili zaključaka Kolegija. Slažem se sa gospodinom Belkićem koji je sugerirao da bismo u budućnosti trebali dobro razmisliti prije nego što uđemo u proces formiranja ovih interresornih radnih skupina. Slažem se iz prostog razloga jer sam u proteklom vremenu, evo bio sam član i ... bio sam i u ranijem sazivu član interresornih skupina i, evo, smijem se usuditi reći da imam jedno solidno iskustvo u funkcioniranju tih skupina. To su prvo vrlo brojne skupine, brojne skupine jer ova je brojala 12 članova, šest iz Parlamenta, tri iz Vijeća ministara, tri iz Središnjeg izbornog povjerenstva i zbog tematike o kojoj se raspravlja, zbog poslovničkih procedura koje su uglavnom uobičajene u ovim interresornim radnim skupinama, vrlo često smo bili ili na ivici ili bez potrebnog kvoruma za odlučivanje, iz prostog razloga što je i predsjedatelju, odnosno članovima Kolegija Interresorne radne skupine bilo vrlo 29 teško naći odgovarajući termin koji bi odgovarao i nama iz Parlamenta i članovima iz Središnjeg izbornog povjerenstva i članovima Vijeća ministra. S druge strane, složit ću se s onima koji kažu da mi, ako bismo gledali današnji dnevni red, onda bismo trebali vjerovatno uzeti program rada Vijeća ministara pa za svaki od onih zakona koji je predložen formirati po jednu interresornu skupinu ili za srodne po za nekoliko zakona jer mi preuzimamo praktično poslove koje bi trebao neko drugi raditi. Znači, treća stvar, postavlja se pitanje svrsishodnosti ukoliko se takve interesorne skupine formiraju od članova parlamentarne većine i ukoliko se dođe do nekog suglasja, postavlja se pitanje svrsishodnosti, ako to nema prolaz u Parlamentu. I mi onda dovodimo do besmisla to što smo radili, bez obzira kakav učinak bio. Znači, mi imamo ovde dva zakona, tu je gospodin Živković apsolutno u pravu i zbog te činjenice što je Interresorna skupina uradila više nego što je trebala oni imaju problem, jer je Interresorna skupina dobila ovlast od Parlamenta da radi samo na izmjenama i dopunama zakona, a ne na predlaganju novih zakonskih rješenja. I to nam je bio problem. Mi smo u Interresornoj skupini bili spremni da ovo uradimo kao prijedloge zakona, ali smo onda upozoreni da nemamo za to mandat od Parlamentarne skupštine i da zbog toga smo, svjesni činjenice da to nije u skladu sa ljudskim pravilima i propisima, ušli u predlaganje izmjena i dopuna zakona, koje smo inače znali da smo trebali predložiti kao zakone. Evo, mislim da sam dovoljno rekao pa da dalje ne idem. Znači, članovi Interresorne, svako kao i svugdje drugo, ko je ... Parlamentu itd., davao je svoj osoban doprinos onakav kakav je mogao i znao itd. i evo, u ovim uvjetima, mislim da se više nije ni moglo uraditi. Pa zbog toga, opet ponavljam, treba ubuduće dobro razmisliti da li ovaj koncept primjenjivati u izradi zakonskih propisa. Što se tiče prijedloga Kolegija, znači ja ne vidim šta je sporno. Ako je Zastupnički dom, znači svojim zaključkom korigirao mandat Interresorne radne skupine, ... pa je rekao da, jesmo dali smo vam mandat da radite izmjene i dopune zakona, evo sad vam dajemo mandat da to što ste uradili pretočite u novi zakon. Što znači, evo te izmjene i dopune uskladite, napravite prečišćeni tekst, da tako kažem, i predložite kao novi zakon. I, ja imam informaciju, bar mene su konsultirali oko termina mogućih, da se radi na pokušaju sazivanja Interresorne skupine, jer su me pitali za moguće termine. Hoće li se uspjeti to uraditi ne znam, ali evo, znači to je jedna stvar. Uvažavajući i Kolegij, uvažavajući pogotovo zaključke Parlamenta, ali mislim da mi ne možemo zaduživati nikavim zaključcima zastupnike da predlažu zakon. To je više stvar principa. Znači, mi možemo tražiti od interresornog tijela kojeg smo formirali da nešto uradi, u onom jednom dijelu, ili od zastupnika. Evo, ja sam slučajno jedan od predlagatelja ova dva uratka Interresorne radne skupine i to je ipak slobodna volja zastupnika hoće li on staviti potpis na prijedlog zakona, znači. Tako da to uvažavamo, više proceduralno, ali apsolutno mislim da je dovoljan zaključak i ovaj poziv podržavam Interresornoj skupini da se sastane i da kaže: jeste uradili smo to, pretočićemo to u ovo ili ono, ali mislim da nema potrebe da više odugovlače. Hvala lijepo.
Zaključujem. Nema više prijavljenih. Ovaj drugi dio je bio poziv znači poslanicima, isto kao i poziv Interresornoj radnoj grupi. Ako Interresorna radna grupa se ne sastane, pozivaju se poslanici koji su učestvovali u radu da oni budu, ja lično ću biti predlagač zakona koji sam i predložio. Koliko sam vidio i ostale kolege su za, a u julu, po našem orijentacionom planu, imamo dvije sjednice Skupštine. Petog jula bi bilo u prvom 30 čitanju, nakon toga dovoljno vremena da 26. jula u drugom čitanju završimo ove zakone. Prema tome, imamo dovoljno vremena da završimo posao. Prelazimo na osmu tačku: Ad. 8. Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta (rang-lista kandidata Privremene zajedničke komisije oba doma) Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta je 8.6.2012. godine dostavila Prijedlog jedinstvene rang-liste kandidata. Kandidati su: Miraščija Amar iz reda bošnjačkog naroda, Rozić Ivo iz reda hrvatskog naroda, Stanić Milenko iz reda srpskog naroda i Tanović Lamija iz reda ostalih. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku: Ad. 9. Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda (Lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova CIK-a BiH)
Ja neću ponavljati ovo što sam u više navrata govorio. Imam samo dvije stvari. Dakle, predlažem sljedeće zaključke: 31 '1. Odgađa se imenovanja članova CIK-a iz reda srpskog i bošnjačkog naroda po raspisanom konkurstu od 10. 4. 2012. do okončanja tekućeg izbornog procesa. 2. Aktuelnim članovima CIK-a Tihomiru Vuičiću i Vedranu Hadžoviću produžava se mandat do okončanja aktuelnog izbornog procesa.' Ja sam razloge za ovako postupanje ranije naveo i ima još jedan i dodatni, ja ne znam, dobili su i poslanici kopiju prigovora jednog od učesnika ovoga konkursa, gospođe Alme Čolo, koja je bodovana, odnosno s kojom je napravljen intervju, iako je rečeno da oni koji ne ispunjavaju uslove neće biti ni pozivani ni na razgovore. Žena je bila pozvana na razgovore, pa je onda naknadno, volio bih da se ovo provjeri, ovaj njezin prigovor da se pažljivo provjeri, i da se o njemu u međuvremenu i odredi, dakle, ali ostajem kod ova dva zaključka koja predlažem. Evo službu molim da umnoži. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić.
Hvala, predsjedavajući. Kolegice i kolege, evo, ja imam obavezu, pošto sam ja predsjednik ove Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije, i mi smo postupili znači sukladno zakonu, Izbornom zakonu, da smo raspisali na vrijeme natječaj. Na ovaj natječaj za članove Centralne izborne komisije iz reda bošnjačkog i srpskog naroda javio se, je li, broj kandidata koji je naveden ovdje i obavili smo razgovore sa svim tim kandidatima nakon njihovih prijava, bodovali ih i dostavili bodovnu listu. Ja znam da postoje određene nedoumice i samih članova CIK-a, gdje smo imali određene prigovore na samo raspisivanje natječaja, jer tada još nije bio izborni proces, da u vrijeme izbornog procesa se ne mijenjaju članovi CIK-a, da je bilo dvojbi da li su ovi prethodni članovi imenovani 2006. ili 2005., da mandat članova CIK-a traje sedam godina. Sve su to dvojbe. Ova komisija, znači sukladno zakonu i propisima, uradila je svoj posao, listu uspješnih kandidata je, bodovanih, dostavila ovom domu i na ovom domu je da se odredi izborni proces, znači radnje oko izbornog procesa su počele. Evo, u raspravi prije mene javio se kolega Belkić i predložo određene zaključke. Ovo danas Parlament i ne mora potvrđivati ili može odgoditi potvrđivanje, potvrđivanje znači ovih članova do iza izbora. I to ja mogu predložiti kao zaključak, a ne da im se produžava mandat. Mislim da je tu suština ista. Znači, da bi kolege nastavile raditi posao do dana objave službenih rezultata izbora 7. 11., je li, a ne da im se produžava, nego da se odgodi izjašnjavanje o kandidatima do iza izbora. Mislim, to je moje razmišljanje. Ako postoje znači dvojbe, mi možemo i glasovati i ovde, proces je i danas o kandidatima i iz reda bošnjačkog i iz reda srpskoga naroda. A ovo ovdje, evo iskoristit ću diskusiju, kada je u pitanju gospođa Alma Čolo. Tamo u kriterijama je vrlo jasno naznačeno, vrlo jasno naznačeno, s obzirom da smo pozvali na intervju gospođu Čolo koja posjeduje iznimno znanje kada je u pitanju izborni proces i Izborni zakon, ali je činjenica da je ona u aktivnom mandatu. A tamo jasno piše da ne može biti izabran neko ko je član visokih tijela stranke, središnjih tijela stranke, a ona je sada na listi druga. U slučaju čini mi se 32 gospodina Asima Sarajlića, kada bi dao ostavku ili ne dao Bog da mu se nešto desi, ona bi bila kolegica u Parlamentu. Prema tome, je li, prema tome mi smo zato iz ljudskih razloga pozvali i jasno dali do znanja gospođi Almi Čolo da do današnjeg dana, kao što sam već rekao, je li, ona je mogla biti kolegica u Parlamentu, pa onda bismo imali na neki način, iz tih razloga je nismo bodovali. To je naš zaključak. Mislim, to je tako, nema se tu šta. Gospođa zna dosta od toga, ali kažem, ona je trenutno na listi koja je na čekanju i može, sljedeća je za ulazak, ne znam, ili u ovaj dom ili u Dom naroda. Prema tome, ako to smatramo, a ta lista je u svakom slučaju živa, jer može neko postati ministar, evo recimo Sarajlić postane ministar pa onda ostane slobodno mjesto, a onda bi ušla kolegica, Alma Čolo bi ušla tu. Evo toliko. Na Parlamentu je danas da se izjasni Kolegiju da li ćemo danas o tome glasovati, da li ćemo prolongirati donošenje odluke za nakon, znači u vremenu nakon izbora, ili ćemo evo što je gospodin Belkić predložio zaključak
Samo malo, molim vas.
produženje mandata aktuelnim članovima Komisije do završetka izbornog procesa, neka to bude evo stvar Parlamenta. Ja osobno o tome, mi smo obavili stvarno korektno, pošteno, tehnički dio posla i na Parlamentu je sada da odluči o sudbini, je li birati danas ili ne birati. Hvala, predsjedavajući.
Zahvaljujem. Mi ćemo glasati o svim zaključcima koji budu došli ovde kod mene. Ja za sada imam zaključak gospodina Beriza Belkića. Vaš je čini mi se bio malo modifikovan i molim Vas da se pripremi u pisanoj formi. Replika, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ma više je pojašnjenje, gospodine Jurišiću. ... Prvo, ja se nisam trebao u ovo petljati, to je vaš posao bio, upustili ste se u jednu vrlo rizičnu proceduru, ali evo. Dakle, ako danas ne imenujete nikoga, recimo, jer očigledno to ne smijete valjda uraditi da usred izbornog procesa to uradite, a u julu će isteći mandat ovim postojećim, dakle nećemo imati dva člana Izborne komisije. Zbog toga ne mogu oni biti tamo, istekao im je mandat. Jednostavno neće, prestat će biti članovi Izborne komisije. Dakle, to je suština zašto ja predlažem da im se mora produžiti mandat. O tome se radi. A što se tiče Alme Čolo, vrlo ste lijepo ovo sve objasnili, sve su to hipotetičke pretpostavke. Evo, gospodin Sarajlić kaže ni za živu glavu, kakva ostavka itd., vidjet ćemo šta će sud reći. Ja nisam siguran da ste Vi u pravu. Ima i Mišljenje vrhovnog suda BiH, odnosno Suda BiH o ovoj cijeloj stvari, pa ćemo vidjeti na šta će izaći, ali neko će morati snositi onda odgovornost. 33
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo. S obzirom da 1. avgusta postojećim članovima Centralne izborne komisije za čija mjesta su raspisani konkursi ističe mandat, to znači da ukoliko bismo mi danas ovo izodgađali, to bi značilo da mi nemamo izabrane članove Centralne izborne komisije. Mi nismo za to u SDP-u da se odgađa izbor, znači članova, odnosno članove Centralne izborne komisije treba danas u ovoj predloženoj proceduri, na način kako nam je ovde Komisija predočila, treba izabrati. Međutim, može se razgovarati o tome kada će ti članovi i da li mogu, da li će oni stupiti na dužnost i kako onda i na koji način regulisati, ukoliko je to potrebno, na koji način regulisati da do kraja izbora, odnosno izbornog procesa, da možda ovi ostanu. Da li je moguće uopšte pravno da oni kada izaberemo nove da oni stupe na dužnost nakon izbora? Evo, to, ja nemam, nemam taj odgovor ali nisam za to i mi u SDP-u nismo za to da se odgađa izbor članova Centralne izborne komisije. Mi to trebamo da završimo danas.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, izvolite.
Vrlo kratko, gospodine predsjedavajući. Dakle, ja spadam u red onih, o tome sam govorio već na prošloj sjednici kada smo raspravljali zapravo na jednoj od prošlih sjednica na ovu temu. Dakle, izborni proces je u toku i nema zahvata kada su imenovanja u pitanju. To piše jasno u zakonu. Dilema je bila na šta se odnosi, da li na Centralnu, da li na lokalne izborne komisije i kako god se pogleda Izborni zakon i protumači vidi se da je to zapravo na sve izborne komisije, i na Centralnu izbornu komisiju i na lokalne izborne komisije. I mislim da više to nije ni dilema među nama. Dakle, mi danas ne treba da se izjašnjavamo. Što se mene tiče i koliko ja razumijem Izborni zakon, mandat ljudima kojima formalno ističe mandat u izbornom periodu, zbog ove zakonske odredbe, praktično traje dok se ne okonča izborni proces. Nemam protiv toga ništa da glasamo i o produženju mandata, da mi to kažemo još jednom da učinimo nedvojbenim, ali mislim dovoljno je i ovo prvo. A ja mislim da to je jedna stvar koju sam htio da kažem. I druga stvar, zamolio bih ovu komisiju da prigovoru koleginice Čolo posveti dužnu pažnju. Ona je u svom prigovoru navela razloge, poziva se i na odgovarajuće sudske odluke i to tako jeste kao što stoji – šta je izborni period, kada počinje, kada se završava, kada je ona u toj situaciji, kada nije, dakle to su stvari koje su već razjašnjene u potpunosti. Na kraju krajeva, ona jeste bila kandidat na prošlim izborima, jeste bila druga na listi, ali ona je Komisiji kada je govorila, kada je pristupila na intervju, kazala i podnijela, i to nikakav problem nije, da ukoliko se desi situacija da dođe do 34 promjene na listi, da ona više nije taj kandidat. Sasvim je dovoljna njena ta izjava da ona više nije kandidat. Šta god da se dogodilo kada je u pitanju ta lista, ako bi to došlo do nje, sasvim je dovoljno da se zaključi da se njen prigovor mora ozbiljno uzeti. Imam dojam da je Komisija olako prešla preko ove stvari. Imam dojam da je trebalo ozbiljnije ovome se posvetiti, trebalo se više udubiti u ovaj problem. I na kraju imam dojam, ovo je dakle moj dojam da je to urađeno, evo pominju se i neki drugi slučajevi, samo zato da se ne bi došlo u situaciju da se ova koleginica upoređuje s nekim drugim i boduje, jer su valjda svi svjesni, kada su njene reference u pitanju, i teško bi bilo izdržati takav kvalitet referenci i nju smjestiti negdje drugo osim na prvo mjesto. I to je neki moj dojam zbog čega je ovo urađeno. Imam pravo na tu vrstu dojma. Nemojte to raditi, vratite se na sjednicu Komisije ponovo, izvagajte to pošteno i dajte nam onda da odlučujemo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Postavljam sebi jedno malo pitanje: ako bi prihvatili zaključak recimo kolege Belkića, prvi, ne mora se drugi ni prihvatiti, i odgodimo izjašnjavanje do oktobra mjeseca, da li će Komisija onda izbodovati uvaženu kolegicu Čolo jer se uopšte nije izjašnjavala u tom periodu kada je ona bila u izbornom periodu? Da li je Komisija o tome razmišljala? Šta ćemo onda? Onda ćemo morati u oktobru mjesecu dobiti drugi spisak koji bi morali ovdje da stavimo na glasanje. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Vidite, gospodine predsjedavajući, stvar nije završena. Ovo je proces. Mi u proceduri imamo prigovor. Elementarna je stvar da Komisija razmotri taj prigovor, da zauzme stav i da onda, s obzirom na zauzeti stav, o tome obavijesti Parlament. O prigovoru će odlučiti Komisija, o izboru će odlučiti Parlament, a o eventualnim tužbama i prigovorima odlučivat će nadležni organi koji su propisani Izbornim zakonom BiH. Dakle, mi jednostavno, ja plediram da se ne ostane bez odgovora na ovo pitanje. Toliko.
Zahvaljujem. Ja sam to htio prvo da pitam ali sam imao utisak da je Komisija razmotrila prigovor i da kolegica ima pravo sad na žalbu sudu. Ali, kako je gospodin Jurišić rekao da je Komisija to razmatrala, ja sam stekao utisak da se razmatralo o tom prigovoru. Ako nije razmatrano o prigovoru, to je razlog više da se Komisija ipak mora oko toga odrediti. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Tajnik Komisije, gospodin ..., gdje sam ja ovih dana potpisivao i ove zapisnike, nije me izvijestio da imamo prigovor. Prema tome, Komisija za izbor članova Centralne izborne komisije nije uopće razmatrala prigovor eventualno gospođe Alme Čolo. Znači nije, je li. Ukoliko prigovor 35 dođe, mi ćemo to razmatrati. Mi smo, kažem, odradili ovaj posao tehnički, ali evo na Parlamentu je i mislim da ovo što ste rekli maloprije, predsjedavajući, apsolutno ovaj prvi zaključak kolege Belkića, u njemu je sve sadržano. Ako se odgađa izjašnjavanje, onda ovi rade svoj posao, dok ne dođu drugi. To je stvar.
Zahvaljujem. Nema više.
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Magazinović Saša, 15 minuta pauze, ispred SDP-a. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, nastavljamo. Kolegice i kolege, molim vas malo strpljenja, imamo još jednu tačku da završimo. Nema potrebe pauzu obrazlagati?
nije uključen mikrofon
Nema potrebe. Zahvaljujem. Prelazimo na 10. tačku: Ad. 10. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Šemsudina Mehmedovića sa 26. sjednice Predstavničkog doma Poslanik je uputio inicijativu na 26. sjednici Doma, održanoj 19. 4. Nadležna Zajednička komisija za administrativne poslove Mišljenje je dostavila 20. 6. i nije podržala inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Znači, raspravljamo da li će ovo biti tačka dnevnog reda ili neće, nekada. To je inicijativa bila. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Konstatujem da smo iscrpili dnevni red. Je li uredu u 12 i 45 da glasamo? 36 [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Na zahtjev SDS-a prijedlog da se ponovi glasanje. Molim vas pripremite se za ponovno glasanje. Možete glasati, sad! 37 'Za' 16 glasova, 'protiv' 12, 'suzdržanih' osam. Nedovoljna podrška iz RS-a. S obzirom da nemamo trećeg člana da bi kao komisija prešli na glasanje, moraćemo da, prinuđeni smo da u roku od tri dana se sastanemo kao komisija i Parlament će biti obaviješten o tome. Prelazimo na tačku 4. Predlog zakona o carinskoj tarifi (drugo čitanje) Glasamo prvo o prijedlogu amandmana poslanika Šemsudina Mehmedovića, Amandman I. Ima li potrebe da čitam amandmane? Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' devet glasova, 'protiv' 23, 'suzdržanih' četiri. Ovaj amandman nije prihvaćen. Prelazimo na glasanje o Amandmanu II. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 11 glasova, 'protiv' 18, 'suzdržanih' sedam. Ni ovaj amandman nije dobio podršku. I prelazimo na glasanje o Amandmanu III. Pripremite se za glasaje. Možete glasati, sad! 'Za' osam glasova, 'protiv' 22, 'suzdržanih' četiri. Ni ovaj amandman nije dobio podršku. Glasamo o prijedlogu amandmana poslanika Saše Bursaća. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Amandmanu I. Ima li potrebe da čitamo? Nema. Možete glasati, sad! 'Za' osam glasova, 'protiv' 21, 'suzdržanih' šest. Ovaj amandman nije dobio podršku. Glasamo o Amandmanu II. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' sedam glasova, 'protiv' 20, 'suzdržano' devet. Ni ovaj amandman nije dobio podršku. I sad glasamo o Amandmanu III. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' sedam glasova, 'protiv' 20, 'suzdržanih' devet. 38 Ovaj amandman takođe nije dobio podršku. Sad prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 28 glasova, 'protiv' sedam, 'suzdržanih' dva, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon. Prelazimo na tačku 5. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Beriza Belkića povodom rasprave o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka poslanika Beriza Belkića. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 24 glasa 'za', 'protiv' 10, 'suzdržanih' nije bilo; dvije tgrećine iz RS-a je 'protiv'. Konstatujem da ovaj zaključak nismo usvojili. Prelazimo na tačku 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Mladena Bosića povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH, sa Mišljenjem Komisije za soabraćaj i komunikacije i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Javnom RTV servisu BiH, sa Mišljenjem Komisije za soabraćaj i komunikacije Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka poslanika Mladena Bosića. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' osam glasova, 'protiv' 19, 'suzdržanih' osam. Konstatujem da nema dvije trećine glasova 'protiv' ni iz jednog entiteta, tako da je ovaj zaključak usvojen. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koliko, jel' ima 19? 39
19 iz Federacije.
Izvinjavam se, ponovićemo ... 'Za' osam glasova, 'protiv' 19, 'suzdržanih' osam. 19 glasova iz Federacije 'protiv', ima dvije trećine glasova 'protiv'. Konstatujem da ovaj zaključak nije usvojen.
nije uključen mikrofon
Svakako. Da, osam i 29. Dobro. Ma suviše ovo ide lako pa sam. Prelazimo na tačku 7. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za pripremu izmjena i dopuna Izbornog zakona, Zakona o finansiranju političkih partija i Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH Glasamo o Izvještaju o radu Interresorne radne grupe. Prvo ćemo glasati o zaključcima koje ste dobili. Jeste li dobili dva zaključka? Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 33, 'protiv' dva, 'suzdržan' jedan. Konstatujem da smo usvojili ove zaključke. Sada glasamo o usvajanju Izvještaja Interresorne radne grupe. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 33 glasa, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj Interresorne radne grupe. Prelazimo na tačku 8. Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta 40 Glasamo o imenovanju Miraščije Amara, Rozić Ive, Stanić Milenka i Tanović Lamije za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 35 glasova, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da smo izvršili imenovanje navedenih članova Upravnog odbora Agencije. Prelazimo na tačku 9. Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda Glasamo o prijedlogu zaključaka poslanika Beriza Belkića koji me je usmeno obavijestio da je odustao od Zaključka broj 2., tako da glasamo samo o Zaključku broj 1. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad!
nije uključen mikrofon
Molim vas, na zahtjev predsjednika Kluba SDP-a, uvaženog kolege Saše Magazinovića, ponavljamo glasanje. Pripremite se za ponovljeno glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 30 glasova, 'protiv' sedam, 'suzdržan' jedan. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na tačku 10. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Šemsudina Mehmedovića sa 26. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju inicijative. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 22 glasa, 'protiv' 13, 'suzdržan' jedan. Nedovoljna podrška ovoj inicijativi iz RS-a. Hoćemo li odmah? ____________(?) 41 Može. Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 23 glasa, 'protiv' 13, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da ovaj zahtjev nije prošao i da ćete morati probati na drugi način. Poštovane kolegice i kolege, hvala na strpljenju i saradnji. 31. sjednica je planirana 5. jula 2012. godine. Sjednica je završena u 13,00 časova.