Hvala lijepo. Pošto se objedinjuju točke bilo ja predlažem u ime kluba Mosta u ime kluba rasprave traju duže, znači mi imamo 10 minuta [[Upadica predsjednik: 15, 15.]] hoćemo 20? [[Upadica predsjednik: 15, puno je 20.]] Može, ok.
15 minuta može, hvala vam. Kolegice Krišto, izvolite.
Gospodine Jandrokoviću, apeliram na vas da donašanju zadnju točku dnevnog reda prebacite na neki drugi dan. Raspravljati cijeli dan o državnom proračunu, a onda nakon toga u kasne večernje ili kasne noćne sate raspravljati o povjerenju ministru Mariću je u najmanju ruku silovanje demokracije, ali i ponižavanje HS-a. Vi ste HS pretvorili u [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] pisarnicu hrvatske Vlade [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolegice Krišto.]] a nemate dopuštenje za to. Dopustite mi da završim rečenicu.
Ne, ne, ne vi ste trebali sada, ja sam očekivao da ćete govoriti nešto oko objedinjavanja ove tri točke. Pustio sam vas da kažete svoju misao, znadete i sami da je sukladno poslovniku odgovornost predsjednika sabora da određuje dinamiku rasprava, dakle danas kao druga točka nakon ove tri objedinjenje bit će tema o kojoj govorite. Hvala vam lijepa. Sada prelazimo, da dakle ovo smo onda dogovorili idemo sa objedinjenom raspravom po tri točke prve koje su najavljene. Sada idemo na slobodnu raspravu, prvi je na redu kolega Marin Miletić u ime Kluba zastupnika Mosta. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a g. Jandrokoviću, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice i kolege i hrvatski narode. Dežulović je u svojoj kolumni pisao o Vukovaru, vukovarskoj žrtvi i obilježavanju Vukovara, ustvari je teško pronaći riječi kada čovjek pročita jedno takvo pisanje, a da ne zaboli želudac, da ga ne zaboli srce i da ustvari ne pita se čemu uopće takvo neko pisanje. Teško je povrijedio većinu nas Hrvata, teško je povrijedio naše Vukovarce i hrvatske branitelje. Da predstavim javnosti što se dogodilo, izrugujući se patnji Vukovara i onima koji su izigrali svetinje Vukovara, Dežulović razloge iseljavanja vidi u obilježavanju žrtve Vukovara, ustvari je pokazao koliko je uskogrudna isključujuća ta skupina ljudi kojima danas u neovisnoj slobodnoj Hrvatskoj smeta sve valjda što ima veze s Bogom, Crkvom i Domovinom, u Hrvatskoj koja nam je omogućila i žrtva Vukovara neki Dežulović može urinirati po svetinji Vukovara dok u Dežulovićevoj glasnoj patnji Jugoslaviji za takvo uriniranje po drugu Titu i partiji robijao bi po Golom otoku ako bi imao sreće pa prije toga ne bi završio u nekoj jami. Osobno, nisam za nikakve zabrane, hrvatski branitelji borili su se za slobodu pa da u toj slobodi netko može i pljuvati po našim najvećim svetinjama jer i to je demokracija. Ali isto tako trebamo hrvatskoj javnosti ponoviti i objasniti, u Jugoslaviji koja je kršila sva ljudska prava da je netko poput Dežulovića tako javno pljuvao po drugu Titu, partiji, narodnim herojima bio bi sretan, sretan da je završio samo na robiji. Zamislite u nekom paralelnom univerzumu što bi se dogodilo da u nekom takvom tekstu neki takav autor umjesto Vukovara napiše Jasenovac ili ne dao Bog Auschwitz? Bio bi osuđen od svih donekle ozbiljnijih institucija i osoba i vjerojatno bi nakon toga mogao pisati jedino pod pseudonimom i to u „Modroj lasti“. Kako je napisao na Twitteru pastor Grlj, zamišljam '75.-tu i obilježavanje tužne obljetnice „Lipa pamti“ i nekog bisera koji napiše kolumnu je… vas Lipa, raseljena, prazna, bez perspektive jer nitko ne podiže plantažu jabuka u Lipi. Ne, neki ljudi su tamo patili, umrli, selo je izgorjelo i zato se ne piše svašta, kaže pastor Grlj. Nisam za zabrane koji zagovaraju neki, nisam ni sa kensel kulturu koja bi bojkotirala medije koji takve tekstove objavljuje, ali jesam za kritiku takvog pisanja od onih kojima je Hrvatska na srcu i u srcu. Ako su neki izdali Vukovar i Hrvatsku, ako ga neki koriste za svoje sitne i stranačke interese to ne znači da Vukovar nije svet i poseban za cijeli naš hrvatski narod, nego to znači da su ništarije, ništarije ti koji su isprostituizirali najveće svetinje kao što je Vukovar. Pa ne iseljavaju ljudi iz gradova u kojima se obilježava Vukovar i naše svetinje Domovinskog rata, na tisuće naših mladih obitelji otišlo je iz Hrvatske jer ih guši korupcija i nepotizam jer atmosfera nije dobra danas u kojoj mi živimo, ljudi napuštaju gradove ne znaju kako se boriti sa sustavom koji gura samo svoje podobne, a ne sposobne. Naši političari, ja moram to reći, vidimo među njima evo ministar Banožić koji nigdje nije radio čovjek, cijeli život nigdje nije radio, nego u gradu, u županiju, u ministarstvu i sad je ministar obrane. Pa ljudi nam iseljavaju jer te ljestve po kojima bi nekako prirodno trebalo biti da se penjemo za svojim uspjehom, za ostvarivanjem svojih ideala, svojih talenata lakše se prelaze ako imaš onu iskaznicu stranačku. To nije dobro za nikoga. Ne iseljavaju ljudi iz Rijeke jer je prethodni gradonačelnik povješao crvenu zvezdu na riječki neboder. Iseljavaju zato jer je novi gradonačelnik Filipović ne da nema novi ritam nego više od 6 mjeseci nije posvetio niti jednu jedinu sjednicu gradskog vijeća reformama, niti jednoj jedinoj politici lokalnog SDP-a, pa zato iseljavaju ljudi iz moje Rijeke i najviše je iselilo upravo ljudi iz Rijeke od svih gradova. To je isto poruka za one koji nisu oholi pa ne žele je čuti. Dakle ljudi se predstavljaju klao Rimčev Bugatti, a u stvari su sami Yugo 45. Mnogi narodi svijeta paze na svoje svetinje, pogledajmo ponosne Poljake, pogledajmo ponosne Amerikance kako se odnose prema svojim veteranima. Da nije bilo Vukovara ni Dežulović ovo i ovako ne bi mogao pisati, a ne samo da Dežulović može ovako u slobodnoj Hrvatskoj pisati, nego zamislite ovo hrvatska javnosti njegovo pisanje financiraju hrvatski građani.
Hvala vam lijepo. Idemo dalje, povreda Poslovnika. Izvolite kolega Mlinarić.
238., povreda Poslovnika, kolegi iz MOST-a samo da kažem da gospodin Dežulović i takav ološ ne može uvrijediti vukovarske branitelje, mi smo od njih navikli, takve smo bacali u slavonsko blato '91. godine takve Jugoslavene pa i ove druge koji sjede tu iza mene. Tako da ne mogu oni nas uvrijedit. Više me može uvrijedit naši, poput kolega tu sa lijeve strane koji dozvoljavaju takve stvari. Evo, hvala vam lijepo.
Kolega Mlinarić, znadete i sami da ste zloupotrijebili Poslovnik pa dobivate opomenu. Hvala vam lijepa. I idemo na zadnju raspravu danas, poštovana kolegica Kekin u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ovih dana u Glasgowu se odvija jedan od najvažnijih globalnih sastanaka na kojem bi se trebala odrediti viša ambicija i predanost svih zemalja u smanjenju emisija i sprječavanju najgorih scenarija klimatskog kolapsa. I unatoč tome danas u ovih 12 govora i stajališta nismo čuli niti riječi o tom sastanku, a trebali smo. Naime, do kraja stoljeća se i kod nas očekuje porast razine mora od čak 30 do 60 cm. Prva na udaru porasta razine mora zbog svog geografskog položaja je baš dolina Neretve, a osim doline Neretve nakon toga na red dolaze i niski otoci i mnogi naši priobalni gradovi. Porast razine mora dovesti će do intruzije slane vode, do promijene eko sustava, do fragmentacije vrsta, do posljedično ogromnih šteta po poljoprivredu, do posljedično ogromnih šteta po ekonomiju i dakako nakon toga svi znamo što slijedi, a to je migracija stanovništva koje povijesno živi na tom području. Klimatske promjene osim što će dovesti do porasta razine mora, dovesti će odnosno to već osjećamo i dovode do ekstremnih vremenskih prilika, prije svega poplava, no i ekstremnih temperatura. Ekstremne vrućine dovesti će do toplijeg mora, do promjena morskog eko sustava, do širenja štetnih algi na obalnome moru. Osim toga, povećane temperature povećavaju rizik od porasta broja komaraca, to također već osjećamo, od intruzije tropskih, dakle opasnijih vrsta komaraca sa svim daljnjim zdravstvenim implikacijama. Mi upravo živimo u vremenu u kojem osjećamo zdravstvene implikacije čovjekove intruzije u prirodu. Sve navedeno osim ovoga dovodi u pitanje i turizam kojeg poznajemo, a onda i proračun. Dodatno, htjela bih istaknuti da posljedice klimatskih promjena također neproporcionalno i nepravedno pogađaju starije, bolesne i siromašne koji su pod povećanim rizikom em zdravstvenim zato što su već narušenog zdravlja, no također u siromaštvu bez adekvatne mogućnosti da se od toplinskih udara zaštite. Dakle, iz svega što sam rekla jasno je kako je pitanje klimatskih potreba i pitanje, promjena, i pitanje prilagodbe na klimatske promjene odnosno pitanje ublažavanja njihovih štetnih posljedica prioritetno političko pitanje, a ipak ponavljam prema raspravama u ovom saboru ne bi se nikada reklo da je tako. Stoga mi ispred Kluba zeleno-lijevog bloka ističemo da je prioritetno da vlada krene u energetsku tranziciju, da pomogne gradovima u energetskoj tranziciji, da se počne prilagođavati na sve veće temperature, da se inzistira na širenju zelenih površina, da se inzistira na širenju zelenih krovova, da se počne kontrolirati izgradnja, da se smanjuje automobilska infrastruktura, da se jača javni prijevoz, da se jača biciklistička infrastruktura, da se jača željeznička infrastruktura, da se priključimo europskoj željeznici, da se povežu hrvatski veći gradovi, da prestanemo ovisiti o privatnom i o avionskom prometu. Potrebno je da vlada počne kontrolirati rast turističkih kapaciteta, potrebno je da se prestane s uništavanjem prirode u svrhu turizma, potrebno je planirati sve češće i sve obilnije oborine, potrebno je prevenirati štetu od poplava koje nam neminovno slijede, potrebno je ažurirati nacionalnu strategiju niskougljičnog razvoja prema novim ciljevima EU, dakle 55% do 2030. i klimatske neutralnosti do 2050., potrebno je unutar našeg društva pravično rasporediti troškove tako da proizvođači emisija plaćaju, a da se trošak smanjuje za siromašnije segmente društva, potrebno je dati jasne i skore ciljeve izlaska iz ugljena, kao i dogledne ciljeve izlaska iz ostalih fosilnih goriva. Na koncu konca, ponovit ću još jednom, iz rasprava u ovom saboru sasvim je jasno da je nužno potrebno promijeniti odnos prema klimi. Iz odnosa u kojem smo sada u kojem nas se klima ne tiče u to da aktivno mijenjamo odnos spram stabilizacije klime i očuvanja bioraznolikosti. To je pravo i prvorazredno političko pitanje i pitanje opstanka. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Ima koji su sudjelovali u raspravi. Napravit ćemo sada stanku do 10 sati i 55 sati i onda krećemo obraćanjem ministra. STANKA U 10,45 SATI E, ali sada je slobodni govor i sada možete govoriti potpuno slobodno i odabrati temu koju želite. Onda je bio izvještaj predsjednika vlade. Idemo sada dalje, Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Kapulica. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče sabora. Dame i gospodo zastupnici. narikače, šmrkavci, jazavci, zečevi, krokodili, bijednici, ništarije, termalno nesposobni, polućorovi, kabalisti, šake jada, ljudi s pretparačkim karijerama narasli na humusu i gnoju, pudlice s protezama, paraziti plačibabe, glupani i cmizdravci, prljavi, ružni i polupismeni kruhozborci, ljudi fermentirani do kiselosti i truljenja, nezrele osobe koje sole pamet, samodopadni zlostavljači od kojih treba držati distancu. Sve je to došlo nakon izjave glasujući za mene ljudi su glasovali za normalnu Hrvatsku, a to normalna Hrvatska znači ne psovati i vrijeđati ljude i ne govoriti besmislice.Poštovane dame i gospodo, uistinu ne bih volio da bilo što od ovdje navedenog netko misli i govori za predsjednika RH bez obzira koliko ograničene ustavne ovlasti imao i na koji način nadomještao taj svoj deficit u javnom prostoru. Predsjednik nema znatne ustavne ovlasti, ostaje mu javni istup kao najmoćnije političko oružje i to je u redu. I nije važno koristi li predsjednik rječnik koji je posve neprimjeren državnom poglavaru. U tu smo fazu uronili davno i sasvim je sigurno da iz nje nećemo izaći do kraja njegova mandata kad god i kolko, kada god i na koji god način on završio. To sigurno nije dobro, ali s time možemo živjeti. No živjeti ne možemo i ne smijemo nasilno pomičući granicu ustava i zakona. I da hoćemo kao što nam to neki u javnom prostoru sugeriraju radi mira u kući, mi nemamo mandat to činiti, ne smijemo to raditi. Naprotiv, moramo uvijek bez obzira otkuda takvi pokušaji dolazili otklanjati takve pokušaje i takva nastojanja, bez toga nema države i mi to činimo neovisno radi li se o izboru predsjednika vrhovnog suda, poštivanju Zakona o državnim blagdanima ili ovlastima vrhovnog zaposlenika u odnosu na ministarstvo i ministra obrane. Zakoni, pravila i procedure su potpuno jasne i nikakva ih galama ne može promijeniti, kao što nikakva galama ne može promijeniti ni ovlasti predsjednika, al one se za razliku od ovlasti ministra nisu kršile ni u jednom trenutku, niti je to politika HDZ-a. Predsjednik je prošao veliku promjenu u svom mandatu, od čovjeka koji ročnicima nije imao što reći pa je napustio prisegu nakon 15 sekundi do čovjeka koji ne dopušta ministru obrane da se obrati ročnicima i koji da bi to ostvario koristi poziciju vrhovnog zapovjednika oružanih snaga i izdaje zapovijed, vojna zapovijed vrhovnog zapovjednika oružanih snaga RH za oduzimanje riječi ministru u hrvatskoj vladi i to nije dobro. Obećao nam je predsjednik Milanović da će uložiti sve što ima i sve što zna da iz zrna povjerenja koje je tražio i dobio od hrvatskih građana i razumijevanja koje će pokazivati prema drugima i razumijevanja koja će pokazivati prema drugima izraste mandat od koristi modernoj Hrvatskoj i svim njezinim građanima. Ja uistinu ne znam kakve koristi moderna Hrvatska i svi njeni građani imaju od ovih što gledamo posljednjih dana. I rekao je upravo zbog toga jer zna što znači biti predsjednik vlade, posebno što to znači biti predsjednik vlade u teškim vremenima, da će se strogo držati svojih ustavnih ograničenja, da se neće miješati u rad hrvatske vlade tamo gdje to može izazvati samo nered, a ne može biti od nikakve pomoći. U međuvremenu je zaboravio što to znači biti predsjednik vlade, zaboravio je što to znači biti ministar obrane, posvetio se izazivanju nereda i zaboravio je kako to izgleda sa druge strane ograde bilo koje strane osim one s koje je on. Predsjednik ima svoje mišljenje, motive, svoja očekivanja, ljudi oko njega imaju isto svoja očekivanja. Ono što predsjednik nema je taktičnost i poštivanje za druge. Državni udar, skrbnik, mali bane, nedokukani, nebitni dudlek, štetočina, opušak [[Upadica: Hvala vam]] , lažov. Slažem se s predsjednikom od prije 2.g. zbog takve [[Upadica: Hvala kolega Kapulica]] retorike nazadujemo kao društvo.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Bauk izvolite.
Zahvaljujem, 238. Gospodine Kapulica, propustili ste još neke izraze, smušenjaci i smutljivci, mutikaše i bezglavnici, jalnuški diletanti i jednostavno prodane duše genetski programirane protiv slobodne i nezavisne hrvatske države. To su isto govorili državni poglavari i imate jednu grešku, riječ šmrkavac je upotrijebio premijer, a ne predsjednik, pa da vas, da ne bi zbog autorskim prava možda imali problema. Zahvaljujem.
Dobro, znadete da dobivate opomenu, a mi idemo dalje. Sada je na redu kolega Prkačin, izvolite.
Hvala vam lijepa jel ovo uključeno, g. predsjedniče. Evo dragi kolege i kolegice. Evo meni slobode, slobodnog govora, a tu nema iskakanja iz teme e tako, … pa ću ja nastavit ono izlaganje koje sam započeo prošli put. Započeo sam čini mi se nešto što je povezano sa najvažnijom točkom i temom ovosezonskog zasjedanja sabora jer nam je premijer podnosio izvješće o radu vlade. A ja sam želio govoriti o vanjskoj politici jer su o unutarnjoj politici govorili ostali kolege. I spomenuo sam jedan značajan detalj koji ja često puta ovdje spomenem, g. Pupovca nema, dakle jedan neprecizan odnos hrvatske politike prema srpskohrvatskoj politici. Dakle hrvatski Srbi su privilegirani previše im se pažnje posvećuje, a bosanskim Srbima koji su nam politički neuporedivo značajniji ne posvećuje se dovoljno pažnje. Meni je potpuno normalno da se prema srbijanskim Srbima zauzme jedan čvršći tvrđi stav posebno da se prozove njihovo destruktivno djelovanje u Crnoj Gori predvođeno Srpskom pravoslavnom crkvom što sam spomenu prošli put, ali sam isto tako prošli put rekao da je odnos Srba i Hrvata u BiH na čistijoj platformi nego je ikada igdje bio odnos Srba i Hrvata. A znate zbog čega je to tako? To je tako prvenstveno zbog nepoznavanja prilika u BiH od strane međunarodne zajednice i zbog jednog potpuno pogrešnog ponašanja bošnjačkih pa ne znam, moram izabrati jedan lijep izraz da ih ne povrijedim, neka ostane bošnjačkih nacionalista koji ne razumiju stanje u svom okruženju. Teško je meni o njima loše govoriti iz razloga iz mog ratnog puta i mog političkog ustroja itd., ali dovesti svoj narod u stanje da protiv sebe imaju dva kršćanska naroda, to kao da im je neko navukao luđačku košulju. Pričati zapravo u čemu je glavni, u čemu je bit problema u BiH? Hrvatsko srpska strana ili pogrešno sam rekao hrvatska i srpska strana poštivaju konstitutivnost naroda, a bošnjačka strana priča o građanskoj državi. Pričati o građanskoj državi nakon onako okrutnog građanskog rata koji je bio u BiH i nije u pravu bošnjačka strana koja kaže da nije bilo građanskog rata nego samo agresija kao što nije ni srpska strana u pravu kada kaže da je bila samo agresija. Rat u BiH je počeo agresijom JNA pod kontrolom Srba, a nakon toga se pretvorio u užasan građanski rat gdje su ubijani civili, gdje je puno više ubijeno zarobljenika nego vojnika na ratištu, civila itd., znači sva ta zvjerstva koja su se događala u BiH nisu nikakva pretpostavka za građansku državu. Onaj tko inzistira na građanskoj državi taj nema čiste namjere. Međutim, hajmo ohladiti stvar, analitički, '91.g. pred izbore u BiH sve ankete daju svu šansu reformistima Ante Markovića. Ante Marković je imao veliki ugled, imao je najuglednije Sarajlije uza se, imao Kusturicu, imao Bregovića, imao Davorina Popovića, imao je Milorada Dodika, očekuju svi veliku pobjedu reformista, očekuju svi veliku pobjedu reformiranih komunista. Međutim, oni na izborima doživljavaju katastrofu, nacionalističke stranke ih potuku do nogu. Prije sedam, osam godina popis stanovništva u BiH, ovo su detalji koji najbolje govore o stanju u BiH, na izborima 96 zarez nešto posto građana BiH se deklariralo kao Bošnjaci, Srbi i Hrvati. A gdje su građani? A ove 3,5% čak 3% građana se deklariralo kao pripadnici nacionalnih manjina, a nekih 0,4,5 il 6% kao građani. Jedan Bošnjak čije ime neću spomenuti nakon tih izbora me zove i kaže, znaš koliko se u Bosni stanovnika Bosne deklariralo kao građani? 28.000, prof. Lučić je negdje spomenuo jednom 30.000. Dakle u jednoj takvoj državi inzistirati na ovoj građanskoj logici i građanskoj državi to može samo jedna potpuno neupućena, krivo navedena međunarodna zajednica i jedni romantizirani Bošnjaci koji zapravo čine neuoporedivo veću štetu svom narodu nego su to činili na početku rata navlačeći si luđačku košulju sukoba sa dva kršćanska naroda pričajući priče o nekakvom ratu. Rat ne zaziva Dodik nego rat, ističe opet moje vrijeme [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kad biste mi sad vratili onih 4, 5 minuta koje sam prošli put. Hvala vam lijepo.
Idemo na petu raspravu, poštovani kolega Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, jučer je još jedan most to prestao biti, onaj koranski. Moralno se urušio i prestao premošćivati Koranu i povezivati karlovačku sa kordunskom stranom. Najprije jedan mural, a potom jedan naziv uzrokovali su to urušavanje. Mural zato što je oslikan u slavu onoga koji je počinio težak ratni zločin ubivši na osobito svirep način 13-toricu zarobljenika. Naziv zato što je onaj koji je izvršio po svoj prilici nije bio jedini izvršilac. Taj ratni zločin pripadao je jedinici čijim je imenom imenovan do jučerašnjeg dana koranski most. Zločin počinjen 21.9.'91. godine kada je zaustavljeno 25 vojnika u 2 kamiona, u jednom redovni sastav, u drugom rezervni sastav pokupljen na brzinu sa područja Krnjaka, nakon pregovora predaju oružje. Jedna grupa se šalje u Karlovac u policiju, druga grupa se zadržava na mostu, njih 17. Nakon kratkog vremena 13-toricu se likvidira, 4-ricu se skaču u vodu od čega se jedan uspjeva, da je on teško ranjen i izliječen u karlovačkoj bolnici. Čujemo da je onaj koji je počinio ratni zločin nad zarobljenicima kakvih je u svim ratovima i kakvih je bilo i u ovom i koji je zaslužio moral i slavu to uradio muški i pošteno. A jedinica u čijem je sastavu bio i čiji su pripadnici sudjelovalo u toj egzekuciji u tom ratno zločinu da ne može imati kolektivnu krivicu. Reći ću vam ovo. Znam da je sve više po prostoru bivše Jugoslavije slavljenja, zaboravljanja odgovornosti za ratne zločine i slavljenje onih koji su odgovorni za ratne zločine presuđene bilo od domaćih ili međunarodnih sudova. Međutim, ne znamo, ja barem ne znam, znamo da ima murala različitim ratnim zločincima na prostoru bivše Jugoslavije, ali ne znamo da se na mjestu na kojem je počinjen zločin podižu murali i vrši imenovanje po onima koji su izvršili taj ratni zločin. I nije tu kraj. Kada je rodbina onih koji se sjećaju stradanja, ubijenih zarobljenika htjela ili hoće zapaliti svijeću na mjestu gdje su stradali, to im se ne dopušta. Kada na miran način žele komemorirati one koji su u jednom bezumnom činu na početku rata se ponijeli na način na koji se u ratu ne može ponosit, ponijeti i ne smije ponositi želi odati sjećanje nažalost to se ne dopušta. Na kraju ću reći slijedeće, neobičan je taj način poštivanja zakona. Veoma neobičan. Zakona koji u svojoj osnovi nema moralnost.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Popovac je u uvrijedio Članak 238., kolega Pupovac spominjete murale gradu heroju Vukovaru po cijeloj Hrvatskoj dok ne spominjete četničke spomenike u Vukovaru Šoškočaninu krvoloku kojega niti jednu riječ niste spomenuli. I napokon hrvatski narod bi morao znati kolega Pupovac gdje su kosti doktora Ivana Šretera [[Upadica: Hvala vam kolega Bulj.]] mirotvorca hrvatskog [[Upadica: Kolega Bulj.]] koji je htio mir između Srba i Hrvata.
Kolega Bulj, molim vas, jako dobro znadete da ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Vidim da ima još kolega. Dakle, ponovo ulazimo sada u onaj ciklus kao i svaki dan, dakle da se povrede Poslovnika koriste za replike. Svi ste izabrani ovdje voljom naroda i ovo je slobodni govor. Meni je jasno da se ne slažete s čitavim nizom govora koje ovdje čujete, ali to nisu povrede Poslovnika pa vas molim da o tome svi skupa vodite računa. Kolega Pavliček, izvolite.
Povreda Poslovnika 238., kolega Pupovac je u svom izlaganju grubo izvrijeđao hrvatske branitelje pa ga želim samo podsjetiti da je preimenovanje mosta osigurano zahvaljujući vašem koalicijskom partneru HDZ-u grada Karlovca, pa vam predlažem da raskinite koaliciju s HDZ-om na državnoj razini i kraj priče. Ili su vam ipak osobne sinekure i mjesta u vladi bitnija od vaše manjine.
Kolega Pavliček dobivate opomenu, nije ovo nikakva povreda Poslovnika ovo je replika. A sada je na redu kolega Zekanović, izvolite, a pardon kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo. Reče čovjek, gospodin zastupnik Pupovac da koranski most nije zaslužio to ime. Itekako je zaslužio to ime. Gospodine Pupovac ja znam da vama smeta i HOS ali evo prokazujete se da vam smeta i specijalna policija koja je branila Karlovac. Gospodin Hrastov je heroj i zaslužila je taj most da nosi to ime i nosit će ga sigurno i dalje to budite 100% sigurni. Hvala.
Kolega Mlinarić, ista stvar kao i prijašnji govornici, dobivate opomenu. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora Članak 238., kolega Milorad Pupovac je očito zaboravio jednu ključnu činjenicu koju nikad nije izustio, a vjerojatno nikad neće izustiti. A to je da su pripadnici njegove nacionalne manjine, srpske nacionalne manjine u jednom trenutku uzeli oružje i išli rušiti svoju državu Hrvatsku. I možda jednog dana čujemo od gospodina Milodara i ispriku za to, ali on umjesto da se ispriča, on i dalje kritizira.
Kolega Zekanović, isto kao i prethodnici, opomena. Kolega Sačić, izvolite.
Očekivano, kolega Pupovac povrijedio je ne samo Poslovnik, povrijedio je Ustav RH, Deklaraciju o Domovinskom ratu, povrijedio je općenarodne osjećaje svih hrvatskih branitelja, hrvatskog naroda, povrijedio je Sveto pismo. Hrvatski heroji koji su obranili Karlovac i domovinu Hrvatsku, posebno heroji specijalne policije zaslužuju vaše trajno poštovanje jel vas ovdje danas ne bi bilo da oni nisu ostvarili hrvatsku državu i vama omogućili da koalirate sa HDZ-om.
Kolega Sačić i ovo je bila replika, dakle ovdje nema povrede Poslovnika, dobivate opomenu. Sada je na redu kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, malo je ovih 30 sekundi što bi ja htio reći saborskom zastupniku koji je na tako ružan način govorio o hrvatskoj povijesti, on je čisti primjer falsificiranja hrvatske povijesti kao kad je pisao pismo za Stjepana Javora da mu se ulica makne u hrvatskom gradu zato što je bio ustaša, a ubijen je od režimskih, kraljevskih pandura '36. godine, a ja bi volio …
Kolega Vrkljan, isteklo je vrijeme, hvala lijepa.
… da mi zastupnik najprije sazove jednu tematsku sjednicu na kojoj će …
Kolega Vrkljan, kolega Vrkljan, dobivate opomenu, dobivate opomenu, sad dobivate i drugu opomenu. Ovo nije povreda Poslovnika. Dakle, vi zloupotrebljavate Poslovnik. Još jednom ponavljam, svi ste izabrani, imate svoje stavove ovdje i ovo je slobodni govor. I puno toga što je ovdje izrečeno velika većina zastupnika se ne slaže, ali to nisu povrede Poslovnika. Zato smo i osmislili ovo da može svatko od zastupnika govoriti o temu koju sam odabere. I mnogo toga što čujemo iz različitih puteva je drugoj strani neprihvatljivo, ali to nisu povrede Poslovnika. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je Članak 238., kolega vrijeđa postrojbu koja je aktivno sudjelovala u obrani RH i stvaranju demokratskih uvjeta i nikako ne može na ovaj način govoriti o postrojbi koja je dala ogroman doprinos. A oni koji su napravili zločin, oni će odgovarati. Hvala lijepo.
Kolega Šimičević, dobivate i vi isto tako opomenu kao i prethodnici. Još jednom se javlja kolega Bulj za povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šimičević je povrijedio Članak 238., jer baš kolega Šimičević vi omogućujete vi ste krivci, a ne Milorad Pupovac zbog ovakvih stavova jer vi ste oni koji je u koaliciji sa Miloradom Pupovcem. I nemojte Pilatovski prati ruke nad svetim postrojbama hrvatskim u Domovinskome ratu jer ovaj stav koji je izrekao Milorad Pupovac, izađite iz koalicije, evo dali ste povredu poslovnika [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Bulj.]] jeste li u koaliciji ili niste.
Kolega Bulj dobivate drugu opomenu. Ja vas sad pozivam kolegice i kolege da stanemo jer ovo sad ponovo zloupotrebljavamo poslovnik, ponovo radimo isto što smo radili prije nekoliko dana kada je onda došlo kasnije do incidenta, dakle moja je dužnost upozoravati vas, nema mehanizma da vam oduzmem riječ, ali ću davati opomene. Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Nije mi cilj zlouporaba poslovnika, ali kao što ste i sami rekli očito nemamo način replike za iznošenje stajališta kluba, to se promijenilo u prošlom sazivu. Moj prijedlog je da se to vrati, ljudi koji su to iskorištavali na drugi način odnosno na krivi način više nisu u Saboru i mislim da bi trebali to vratiti jer očito postoji potreba za većom diskusijom oko iznošenja stajališta.
Dobivate opomenu. Kolega Šimičević ponovo izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Povrijeđen je čl. 238. g. Miro Bulj vrijeđa saborskog zastupnika, ja sam ovdje govorio o oružanoj pobuni i o stvaranju neovisne države Hrvatske, a nisam govorio o koaliciji. Hvala.
Kolega Šimičević dobivate drugu opomenu. Sada se javio i kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Šimičeviću, povrijedili ste čl. 238., vi ste kritizirali g. Pupovca zbog njegovih stavova, a kolega Bulj vam je rekao da ste u koaliciji, dakle vašom voljom odnosno voljom stranke kojoj pripadate g. Pupovac je u koaliciji i on ovo ne govori samo kao saborski zastupnik, on ovo govori kao saborski zastupnik vladajuće većine koji skupa s vama zajedno petkom glasuje. Dakle, vi ste to izabrali.
Kolega Grmoja vrijeme je isteklo, a vi ste dobili opomenu. Kolegica Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i kolege. Govorit ću o tome kako i zašto je došlo do jučerašnjeg verbalnog sukoba između predsjednika države i ministra obrane Marija Banožića. Taj verbalni sukob proizlazi iz jednog te istog shvaćanja, jednog te istog mentalnog stava, rekla bi jedne te iste političke dogme i bolesti od koje boluje većina političara i političkih stranaka starog kova, a to je mišljenje da su najviše državne funkcije same sebi svrha i da su njihovi nositelji iznad samih institucija, iznad slova ustava, iznad zakona i iznad prava. Ova jučerašnja svađa koja je retorički po svom rječniku bila uistinu nedostojna i vulgarna tek je jedan u nizu primjera koji pokazuje koliko je Hrvatska još uvijek neizgrađena država. 30.g. nakon stjecanja samostalnosti, suverenosti i neovisnosti još uvijek se ne zna sasvim jasno što su čije obaveze, što su čije ovlasti, odgovornosti, pa i prava. I u tako nejasno definiranim ustavnim ulogama ispoljavanje osobnih sukoba stavlja se iznad potreba države, iznad potreba njezinih građana i dolazi do blokade vanjskopolitičkog i diplomatskog djelovanja. Gotovo kao da se to isprazno bavljenje ni sa čim stvara čisto kako bi se prikrilo da nema drugog sadržaja, kao da su se dva brda ujedinila u zajedničkom cilju, a to je blokiranje rada i devastacija državnih institucija. No jedna od institucija koju nije potrebno dodatno devastirati jer je već devastirana do samog kraja, to je institucija HS. U toj instituciji već 30.g. vlada teror i diktatura parlamentarne većine putem poslušnosti liku i djelu stranačkog šefa neovisno o tome tko je politička stranka koja ima najveću snagu u parlamentu i tko u tom trenutku njezin šef bio. Kad kažem teror i diktatura parlamentarne većine, kako to u praksi izgleda moći ćemo vidjeti još do kraja današnjeg saborskog dana kada će se raspravljati o povjerenju u rad od jednog od ministara. I sad na stranu koliko je kriv taj ministar i koliko su opravdani razlozi za njegovu smjenu postojali još od davnih dana, činjenica je da inicijativa oporbenih zastupnika neće uroditi plodom jer parlamentarna većina nema tu snagu, nema to svojstvo i samosvijest putem koje bi ispunjavala svoju osnovnu ustavnu zadaću, a to je kontrola rada izvršne vlasti. Znajući to postavljam si pitanje, a koliko je tek glup bio javni poziv ministra obrane da se u takvom istom saboru preispita odgovornost predsjednika države znajući da mu je za to potrebna dvotrećinska većina, a pri tom bez ikakvog opravdanog i valjanog razloga ili utemeljenja. No neovisno o svemu tome činjenica je da u RH postoji paraliza sustava koji ovisi o političkim kartelima. Činjenica je da u RH ne postoji mogućnost institucionalne kontrole, činjenica je da ne postoji sustav kočnica i ravnoteža, a činjenica je to i da je takvo stanje, takva blokada, takva paraliza sustava zapisana i skrojena u odredbama ustava. I ja sada postavljam retoričko pitanje, ima li RH da li u ovom ili u nekom budućem sazivu ikakvu snagu, volju i viziju da takvo stanje mijenja? A ako već želimo odnekud krenuti, evo dat ću jedan mali prijedlog. Dakle, jedna od glavnih obaveza i odgovornosti predsjednika države je briga o stabilnosti državne vlasti. Ovlasti iz čl. 94. st. 2. Ustava mogu se razraditi posebnim zakonom. U područja i u načine na koji se položajni autoritet predsjednika države može konstruktivno koristiti u cilju brige o redovitom i usklađenom djelovanju predlažem riješiti ovako, a to je da mu se omogući da prati provedbu ispunjavanje ciljeva iz nacionalnih strateških dokumenata, zatim da prati uvjete u kojima institucije obavljaju svoje zadaće, te da reagira na manjkavosti u institucionalnom i zakonodavnom okviru, te da ukaže na manjak materijalnih i kadrovskih i tehničkih, te ostalih lingvističkih resursa. A zatim pozivam ga da se bavi promicanjem neovisnosti i nepristranosti rada državnih tijela i da stane u njihovu zaštitu, osobito u situacijama u kojim ga može smatrati da postoji politički ili drugi neprimjeren pritisak, to bi bio puno konstruktivniji način rada od onog kojeg smo imali prilike vidjeti do sada. Hvala.
Sada će govoriti poštovani kolega Pavliček u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo danas smo ušli u 11. dan prikupljanja potpisa za referendumsku inicijativu „Zaštitimo hrvatsku kunu“ i dobro nam ide, po svim pokazateljima ćemo prikupiti broj koji je potreban od 368.000 potpisa hrvatskih birača. Zašto? Zato što to želi hrvatski narod i hrvatski birači. Oni žele da o ulasku u eurozonu odlučuje upravo hrvatski narod na referendumu. Zašto? Zato što s druge strane svi argumenti Andreja Plenkovića, guvernera Vujčića i ministra Marića padaju u vodu. Niti će nama turistička sezona biti bolja ulaskom u eurozonu jer onaj turist koji je odlučio ići u Hrvatsku on će doći i većinom se obavlja kartično plaćanje, niti će doći do većih stranih investicija jer strane investicije prvenstveno ovise o povoljnoj poduzetničkoj klimi koja nažalost u Hrvatskoj je itekako nepovoljna zbog brojnih parafiskalnih nameta. Jedino u čemu je premijer u pravu je da će Hrvatska imati bolji kreditni rejting. A što će nam bolji kreditni rejting da se možemo dalje zaduživati? Ako je to glavna nit vodilja onda blago nama. No vratimo se mi samoj referendumskoj inicijativi. 2.500 volontera od Župe Dubrovačke do Iloka svakodnevno i po kiši i po vjetru i po lijepom vremenu skupljaju potpise hrvatskih birača. Ja osobno sam obišao stotinjak sela u dvije slavonske izborne jedinice na stotine ugostiteljskih objekata, frizerskih salona, kozmetičkih salona i svi vlasnici su nam voljni pripomoći jer su svi uvjereni da će doći do povišice cijena. U razgovoru sa brojim ugostiteljima svi su mi rekli da će zaokruživati cijene, ono što je bilo 13 kuna će biti dva eura, ono što je 10 kuna bit će euro i pol i svi će zaokruživati na više i tako će vam biti u svim djelatnostima i to je neminovno, kroz to su prošle sve države, kroz to će proći i Hrvatska i stvorit će se ponovo još jedan sloj osiromašenih građana u lijepoj našoj. No vratimo se mi i na probleme koje imaju naši volonteri na terenu. Vi da bi mogli negdje sakupljati potpise morate prije toga službeno se obratiti jedinici lokalne samouprave, a ima ih kod nas mašala 555, pa morate zatražiti zahtjev za najam javnog prostora, morate čekati negdje 5, negdje 10, negdje ni dan danas niste dobili odgovor, morate platiti sukladno broju korištenih dana, pa onda što je još veći apsurd dođete u situaciju da pojedini službeni i to u gradovima od volontera traže biljege. Nešto što je u ovoj državi ukinuto s 1. rujna ove godine. Ali on to ne zna, njemu u odluci piše da za najam javnog prostora morate platiti biljeg od 20, 50 ili 70 kuna. I onda taj volonter se mora tamo svađati s tim činovnikom, pa onda odlazi obići 5, 10 lokacija u gradu i nema gdje kupiti biljeg, pa nakon 2 dana nađe u pošti negdje na skladištu ostalo nešto biljega koje još nije prodano, pa s tim biljegom koji više nema nikakve funkcije u ovoj državi što se tiče najma javnih prostora može podnijeti zahtjev. Evo, ovako vam funkcioniraju odluke vlade, ovako funkcioniraju zakoni u RH. A vi nemate vremena jer ste ograničeni sa 2 tjedna koliko možete prikupljati potpise. Isto tako dolazi u situaciju da u određenim gradovima najam prostora plaćate 50 kuna po satu, pa izračunajte koliko to košta po danu, pa koliko to košta u 15 dana, 50 kuna. Znači ovo samo pokazuje da je institut referenduma uistinu mrtvo slovo na papiru. Mrtvo slovo na papiru. No, unatoč svemu tome mi ćemo sakupit dovoljan broj potpisa jer to žele hrvatski građani, jer su se ujedinili svi. I bez obzira na predznak bili lijevo, bili desno, svi se boje i svi su svjesni da Hrvatska u ovom trenutku nije spremna za ulazak u Eurozonu. I nijedan argument vladajućih jednostavno ne stoji. Dozvolite da hrvatski narod o tome odlučuje, a mi ćemo to osigurati sa potpisima koji su potrebiti da Hrvatski sabor raspiše referendum. Hvala lijepa.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika HSS-a i RF-a kolegica Peović. Izvolite.
Zahvaljujem. Znači rekla bih nešto pa i o političkim temama koje se ovdje u HS-u opetovano pojavljuju, ali i šire. U tjednu u kojem imamo po 40 umrlih dnevno od korone, kada je umrlo sad već preko 9.000 ljudi u Hrvatskoj od korone, kada je zdravstveni sustav pred kolapsom, a već je tako dugo, kad ljudi od 40 godina umiru bez komorbiditeta, na dan kada se govori o rebalansu proračuna u zemlji koja je druga najsiromašnija zemlja u EU koja 17% radno, preko 17% radno sposobnog stanovništva iselilo, gdje je minimalna plaća jedna od najnižih u Europi, a i prosječna plaća jedna od najnižih u Europi, gdje imamo općenito jednu od najvećih zapravo stopa siromaštva što je prva tema u svim medijima? Kolegice i kolege, smjena brigadira počasno zaštitne bojne, smjena brigadira počasno zaštitne bojne, to vam je ona bojna s onim perjem na glavi, znači one ceremonijalne jedinice njih čak 300 zaposleno u tim jedinicama koji su danas prva tema svih medija u Hrvatskoj jer je tamo neki bojnik smijenjen, brigadir, brigadir. Znači ono što vam želim reći umirovljen brigadir, dobro, ono što vam želim reći znači naš predsjednik Zoran Milanović sudjeluje u jako dobrom rejtingu HDZ-a jer ako su to problemi, ako su to prvi problemi u Hrvatskoj onda premijer Plenković radi jako dobar posao i onda se čudimo kad HDZ ima visoki rejting. U tome nažalost ne samo da sudjeluje i Zoran Milanović sa svojom rafalnom paljbom dakle ko po ministru obrane umjesto da recimo govori o rafalima o vojnim bojim avionima koje ćemo platiti jednu milijardu eura kolegice i kolege. Znači taj ministar koji sad izmjenjuje rafalnu paljbu sa predsjednikom on ima u svojim rukama žetončić da nas možda izvuče iz neke krize i da možda zdravstveni sustav na neki način bude bolji ako makar odgodimo te obročne otplate za te masno skupe avione. Jedna milijarda eura stoji u rukama tog ministra koji očito ne razumije zapovjednu odgovornost, nije se dobro snašao, Milanoviću je to jako zabavno, sve to zabavlja cijelu hrvatsku javnost, ali danas ćemo govoriti o rebalansu proračuna pa ajmo probat reć nešto o tome kako bi zdravstveni sustav mogao biti bolji jer ovaj rebalans da se razumijemo neće pomoći previše zdravstvenom sustavu nego će samo platiti one dugove koje su nastale od previsokih lijekova farmaceutske industrije, tu nećemo puno pomoći zdravstvenim radnicima koji su na izmaku snaga. Progresivna stranka, progresivne stranke oporbe što rade u saboru ovom trenutku? Neke od njih traže da radnici rade još više poslova nego što rade sad jer nemaju dovoljno za život. Pa evo suverenisti traže da se omogući radnicima da rade još više nego rade do sada, ne da se ono, podignu ti te minimalne plaće, prosječne plaće nego da se još više može radit. Dio oporbe traži da se minimalna plaća diže na 60% prosječne, evo vijesti iz realnosti premijer je već digo minimalnu plaću na 60% prosječne kolege i kolegice iz Možemo, to su zahtjevi koje ne morate tražiti jer to se ispunilo. Plenković je po svemu sudeći super i ko ne bi glasao za njega, ako su to prvi problemi i ako mi sudjelujemo u takvim spektaklima. Premijer se s druge strane hvali fabriciranom statistikom o padu broja nezaposlenih, ne govoreći i tome koliko je naša stopa nezaposlenosti padala u odnosu na druge stope nezaposlenosti, ne govori da imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi itd. i niko mu ne odgovara, njemu ide super, ali tu smo kolegice i kolege i mi sami odgovorni.
Imamo povredu poslovnika zastupnik Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovana kolegice Peović. Za razliku od vaše stranke.
Što je povrijeđeno kolega Milanović Litre?
Čl. 238.
A što u članku?
Neistina.
Što?
Mogu reć pa ćete onda procijeniti.
Ne, ne, ne ajde recite što je povrijeđeno. Pa ne možemo se tako igrat.
Pokušavam vam to reć.
Što?
Pokušavam sad to upravo reć.
Recite što je povrijeđeno?
Jel smijem?
Da izvolite.
Znači poštovana kolegice Peović, za razliku od vaše stranke i vaše ideologije koju vi zastupate koju očito i koalicijski partner.
Kolega niste rekli što je povrijeđeno, vi pokušavate replicirati.
Pokušavam reć.
Dobivate drugu opomenu sada. Izvolite sjesti.
Jel mogu završit svoju …
Ne, ne možete zato što niste rekli što je povrijeđeno nego ste krenuli u repliku.
Ovo je primjer demokracije u RH zato i … [[Govornik se ne razumije.]]
Sada ćete dobiti i treću opomenu i gubite pravo govora. Idemo na drugu raspravu kolega Kajtazi u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, od danas do subote po 13-ti put u RH, ali i diljem svijeta obilježavamo Svjetski dan romskog jezika. Kao i svake godine koristim ovu priliku da naglasim kako se radi upravo o našoj inicijativi, inicijativi Roma iz RH koja je nakon podrške Hrvatskog sabora 2012. godine, a zatim i 2015. godine kada je datum priznao UNESCO dobila i svoj europsku i svjetsku dimenziju. Složit ćete se sa mnom da je to rijetkost da se jedna naša inicijativa međunarodno prizna i zaživi evo već 13-tu godinu za redom, postane jedan od 3 najvažnija datuma kad govorimo o romskoj zajednici kao najvećoj europskoj manjini bez matične države koja ovu podršku širi diljem svijeta. Zbog toga je i romska zajednica u RH postala prepoznatljiva u europskom kontekstu, a sve što činimo posljednjih godina uz podršku svih važnih nacionalnih institucija, sabora, Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Sveučilišta u Zagrebu, Grada Zagreba, vlade, postaje podlog i za mnoge buduće uspjehe. Od aktualnih bi istaknuo i najavljenu Međunarodnu konferenciju Roma koja će se održati u travnju slijedeće godine u Zagrebu uz podršku Vlade Republike Indije i Vlade RH. Svjetski dan romskog jezika koristimo ko dan kojima na razne načine dižemo svijest o romskoj kulturi sa posebnim fokusom na romski jezik ko glavnu odrednicu romske kulture koja je zbog utjecaja ostalih jezika, asimilacije i manjka obrazovanja stalnoj ugrozi. Na tom tragu je Savez Roma u RH Kali Sara izdao niz izdanja i ostavio značajni pisani trag, a tu se naravno izdvaja prvi romski hrvatski, hrvatski romski rječnik 2008. godine, ali i druga proširena verzija istog od 30.000 riječi. Ovogodišnje središnje obilježavanje održavamo u petak s početkom u 11 sati u Savezu Roma u RH Kali Sara. Prije toga se okupljamo u Parku 5. studenog u Zagrebu gdje otkrivamo i prvi kamen spoticaja tzv. Stolperstein za romske žrtve u Drugom svjetskom ratu. Pored toga jučer i danas održavamo promocije novih knjiga i književne večeri u koordinaciji Središnje knjižnice Roma u RH, a u subotu pripremamo bogati program u Slavonskom Brodu, izložbu, promociju knjige, projekcije filma itd. Niz događanja koje smo nazvali dani romske kulture je slobodno mogu reći je najbogatiji program u Europi te vas i ovim putem pozivam da nam se pridružite. Kao što uvijek ističem, ponosan sam na sve nas, romsku zajednicu u RH, ali i sve vas kolegice i kolege u raznim institucijama bez kojih ovoga sigurno ne bi bilo. Smatram da je upravo odluka Hrvatskog sabora od 25. svibnja 2012. godine dala zamah da isto učini i UNESCO i da ovaj datum zaživi. Time smo promijenili kontekst u kojem se o Romima uopće razmišlja te ipak pored brojnih problema mnogi se na spomen Roma sjete i bogatog jezika, velike kulture koja je utjecala na mnoga europska društva. Sjetite se romske književnosti nekih istaknutih Roma itd. O tome trebamo još više govoriti. Govorimo i o našim parkovima u središtu Zagrebu, u Belišću, Kutini, Belom Manastiru, Ludbregu. Diplomatskih studija romistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, Središnjoj knjižnici u RH najljepšoj i najbogatiji u Europi. Romskom memorijalnom centru ali i romskom edukativnom centru koji gradimo. Tijekom ovih 13 godina skupove smo održali u mnogim nacionalnim institucijama sa temama kao što su standardizacija i kodifikacija romskog jezika, upotreba romskog jezika u informacijskim tehnologijama te položaj romskog jezika unutar obitelji. Događajima Svjetskog dana romskog jezika redovito sudjeluju i Romi iz inozemstva među kojima mnogi lingvisti, književnici, sociolozi, nastavnici, povjesničari i upravo su oni ostali ambasadori naše države jer o nama govore samo najbolje stvari. Time završavam i koristim ovu priliku da svim Romima u Hrvatskoj i svijetu čestitam Svjetski dan romskog jezika te da još jednom zahvalim svima na dosadašnjoj pomoći i suradnji. …/Govornik govori romskim jezikom.
Pridružujemo se čestitkama. Idemo na 10. raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Meni je interesantno da su predsjednika republike kritizirali samo oni kojih je pobijedio, bilo kao protukandidate, bilo kao njihove stranke. Pa kako ja rijetko imam priliku govorit u saboru u ime nekog tko je pobijedio, eto mogu sada. Klub zastupnika SDP-a izražava punu podršku predsjedniku RH u čuvanju vojske od stranačkog kadroviranja, od samovolje ministra obrane i njegovog diskrecijskog provođenja zakona na način da se iživljava nad časnicima HV-a. U obrani vojske od stranačkog kadroviranja predsjednik republike opkoljen je HDZ-ovim ministrima, a drugi krug oko njih čini predsjednik vlade RH g. Andrej Plenković. Na sreću njemu ne treba pomoć, on na svojoj strani ima ustav i većinu podrške građana, pa čak većinu onih koji iz meni potpuno nepoznatih razloga još uvijek glasaju za HDZ. Koji su ključni problemi ministra obrane u ovom trenutku i to na dan kada donosimo proračun? Hoće li ministar govoriti na nekoj svečanosti i hoće li mu dopis za slanje nekoliko pripadnica oružanih snaga u BiH stići s ove ili s one adrese? Je li mu časnik koji je na čelu počasne zaštitne bojne smetao toliko da ga je trebao umirovit bez ikakvog razloga, što je samo iniciralo vatru koja je nakon toga uslijedila? Ali što se desilo? U ovom trenutku kad već koristimo izraz počasna i zaštitna bojna, predsjednik republike je i počasna i zaštitna ne bojna nego brigada i to udarna u zaštiti vojske od HDZ-vog stranačkog kadroviranja nakon što su iskadrovirali sve druge institucije države koje bi trebale biti neovisne. Načelnik glavnog stožera admiral Robert Hranj izložen je rafalnoj paljbi HDZ-ovih ministara koji su kao četa đaka u jednom danu na televiziji u nedjelju ponavljali da će inspektorat obrane izvršiti nadzor je li on prekršio ili nije prekršio zakon. To je prvi put u povijesti da je jedan načelnik glavnog stožera provodeći zapovjedi vrhovnog zapovjednika izložen stranačkoj rafalnoj paljbi i to od ministara koji u zapovjednom lancu nemaju nikakvo mjesto, pa čak niti potpredsjednik vlade. To bi valjda trebao biti pritisak na vojsku da otkaže poslušnost vrhovnom zapovjedniku, ali to se nije dogodilo ni kad je Mesić bio predsjednik, pa se neće dogoditi ni kad je Milanović bio predsjednik. Da zaključim, zahtjev za pokretanje opoziva predsjednika republike je kod mene i kolege iz HDZ-a koga želi potpisat neka se slobodno javi, ali znate zahtjeve na papiru, a papir se može zapaliti ako se dobro ne ugasi opušak. Zahvaljujem.
Kolega Kapulica izvolite povreda poslovnika.
Povrijeđen je poslovnik već prethodno puno puta, ali vi ste kolega Bauk rekli da će vaš predsjednički kandidat svoju funkciju obnašati ozbiljno i da neće od nje raditi shou, pa ste se maloprije možda osjetili izravno prozvanim i to do te mjere da ste kao iskusni zastupnik zloupotrijebili institut povrede poslovnika samo zato da bi rekli da onaj kome sada dajete bezrezervnu potporu nije jedini iako je najdosljedniji u vrijeđanju.
Hvala kolega Kapulica.
Ali ne morate se osjećat neugodno [[Upadica predsjednik: Kolega Kapulica.]] niko vas i onako nije držao za riječ.
Dobivate opomenu nije bila nikakva povreda poslovnika nego ste replicirali. Izvolite kolega Bauk, dao sam opomenu da li ćete i vi isto tako ići reći da je povrijeđen poslovnik.
Gospodine predsjedniče sabora, ja ću dobiti opomenu samo da kažem g. Kapulici da predsjednik Milanović svoju dužnost obavlja kako treba i da će obavljati puno duže nego što bi vi to željeli. Zahvaljujem.
A vi ćete dobiti opomenu kao što ste i sami najavili. Sada je na redu kolega Klasić u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Dobro jutro svima najprije. Iako Hrvatska na karti globalnog zagađenja ne predstavlja spomena vrijedan energetski otisak naša je dužnost i obaveza što više smanjiti emisiju štetnih plinova u atmosferu kako bi se izbjeglo nametanje nepotrebnih tereta budućim generacijama. Zbog potrebe za smanjenjem stakleničkih plinova vlade velikog broja europskih zemalja ponudile su poticaje kako bi se vozila što manje utjecala na okoliš i bila što dostupnija građanima, među njima je i Hrvatska koja je uvela subvencije, porezne olakšice i druge poticaje kako bi se smanjila nabavna cijena električnih automobila i drugih dodataka. U cilju poticanja čišćeg transporta u Hrvatskoj od 2014.-2020.g. za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost je Fond za zaštitu okoliša je financirao sa 153 milijuna kuna nabavu takvih vozila u Hrvatskoj. Jedna od Hrvatima najmilijih javnih natječaja je onaj za nabavu energetski učinkovitih vozila bilo, električnih bilo hibridnih. Nažalost on je nedostupan većini stanovnika ponajprije zbog same cijene takvih vozila. Ako kojim slučajem i dođe do znatnog porasta kupovine električnih vozila, tada problemi vlasnika električnih auta tek počinju gdje će ih puniti i po kojoj cijeni. Već sada se javljaju problemi sa punjenjem električnih automobila, a uskoro će taj problem eskalirati. Za brzo punjenje za sat vremena potrebno je 50KW instalirane snage, a kad bi se u nekom kvartu samo 10 vozila priključilo na takve polubrze punjače nastao bi raspad strojnog sustava u cijelom tom kvartu. Potrebno je već sada početi zato mijenjati elektroenergetski sustav jer šta će vam električni automobili ako ih ne možemo puniti. Samo za ove potrebe će trebati izgraditi jednu nuklearnu centralu ili uvoziti struju iz BiH gdje se struja uvelike proizvodi u TE na prljavi ugljen. Mislim da je došlo vrijeme da preispitamo i uspostavljanje novog modela koji bi bio dostupniji većem dijelu stanovnika Hrvatske, a time i učinkovitiji s obzirom na smanjenje emisije štetnih plinova po prihvatljivoj cijeni. Autoplin je kao što vidim jedino komercijalno prihvatljivo trenutno alternativno gorivo koje zadovoljava sve strožije standarde u pogledu emisije tvari u ispušnim plinovima motornih vozila i kao takvo omogućuje konkretna rješenja za poboljšanje kakvoće zraka što posebice dolazi do izražaja u urbanim područjima. Dodatno vozila koja koriste autoplin ispuštaju manje ispušnih plinova kad su njihovi motori hladni što se posebno odnosi na urbana područja gdje se vozila kraće u pogonu i prelaze manje udaljenosti što smanjuje smanjenje zagađenja okoliša. Prirodni plin kao alternativno gorivo mogao biti ubrzati tranziciju prema obnovljivim izvorima energije, a predviđa se da će u njegov udio u prometu sve više rasti. Osim što je to danas alternativno gorivo dizelu i benzinu prirodni plin je cjenovito najpovoljniji, a ima 20% manju emisiju CO2 i sitnih čestica koje znatno utječu na zdravlje ljudi i globalno zatopljenje. Omjer je skoro 3:1 u korist vozila na prirodni plin. Plin je odlična alternativa za one kojima je stalo do okoliša i u razvijenim europskim zemljama postoje poticaji za kupovinu vozila na prirodni plin u iznosu od do 20% no u nas takvih poticaja nema te mislimo da Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost treba hitno razmotriti uvrštavanje tih vozila u mjere poticaja čišćeg transporta u Hrvatskoj što će i značajnije doprinijeti smanjenju emisije štetnih plinova s obzirom na platežnu moć hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Idemo dalje, kolega Bernardić u ime Kluba socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Neću govoriti o sukobu predsjednika i premijera jer dok se javnost zabavlja sukobom predsjednika i premijera u slučaju BAnožić, nažalost Hrvatsku muče mnogi ozbiljniji problemi. Podsjetit ću na 26. svibanj 2020.g. kada je u Splitu predsjednik vlade slavodobitno izjavio, pobijedili smo koronu. Iz današnje perspektive jasno je da je ta izjava poslužila isključivo u političke svrhe i takva je nažalost i borba vlade s koronom, isključivo politička od prvog do zadnjeg dana. Zato je Hrvatska među najgorima u Europi i po broju novo zaraženih i po broju mrtvih na 100.000 stanovnika, a to najbolje svjedoči i današnji podatak skoro 5.000 zaraženih i totalno crveno po karti ECDC-a. Dakle, ja sam od početka pandemije upozoravao da ne postoji apsolutno nikakva strategija borbe sa pandemijom i ne samo to, mi smo predložili čitav set mjera i zakona za borbu protiv pandemije od mjera za sprečavanje širenja zaraze, za pomoć poduzetnicima, za pomoć umirovljenicima, radnicima te zdravstvenim djelatnicima na prvoj crti obrane. Da ne govorim da zdravstveni djelatnici svo ovo vrijeme nisu bili adekvatno plaćeni za borbu protiv ovog opakog virusa. No ono što je poanta onog što želim reći danas je zašto je cijepljenje u Hrvatskoj doživio fijasko i zašto je Hrvatska među najgorim zemljama u EU. Odgovor je zato jer su građani izgubili povjerenje i u stožer i u vladu. Podsjetit ću na neke činjenice, u siječnju 2020.g. cjepivo je trebalo stići u Hrvatsku, nažalost cjepivo nije stiglo u adekvatnim dozama u Hrvatsku, unatoč svim navodnim vezama predsjednika vlade Plenkovića u Bruxellesu, oni koji su se htjeli cijepiti tada se jednostavno nisu mogli cijepiti. Nakon toga su ljudi se išli prijavljivat na sustav cijepise na aplikaciju koja je masno plaćena gdje je netko spremio ogromne pare u džep, to je također jedna od velikih afera ministra Beroša, ta aplikacija je neslavno propala prije nego što se digla i kada su se ljudi htjeli opet cijepiti nisu se mogli cijepiti. Onda su gledali nažalost građani naše zemlje kako vlada i stožer donose odokativne mjere koje su u najmanju ruku bile u sukobu sa zdravim razumom, poput onih da su šoping centri bili otvoreni, a kafići i restorani zatvoreni. Gospođa Grba je na početku govorila da maske nisu potrebne, da ih kasnije ne bi skidala. A ono što je nažalost što najviše žalosti što je od početka tzv. stožer, a u načelu hodajuća pokretna govornica koristio svoje pressice za samopropagandu o čemu svjedoči i druga velika afera ministra Beroša gdje je jednoj agenciji plaćao velik novac za samopromociju. Dakle, od početka pandemije prisutna je potpuna nedosljednost u borbi s ovim virusom, a ministar Beroš se iz ministra zdravstva pretvorio u dežurnog statističara broja mrtvih i novo zareženih u Hrvatskoj, čak je Božinovićev pristup u ovom slučaju bio mudriju jer je očito čovjek se povukao iz tog stožera i ne želi više biti dežurni statističar, a u isto vrijeme građani u Hrvatskoj obolijevaju od mnogih opakijih i težih bolesti i to je jedan od razloga zašto su mrtvačnice pune. No zašto je u čitavom nizu zemalja u EU procijepljenost veća? Zato jer su građani u tim zemljama imali povjerenje u svoje vlade koje su se ponašale odgovorno, za razliku od naše. Navest ću vam samo primjer Portugala, dakle oni su na čelo stožera za borbu protiv pandemije stavili šefa vojske, a ne političara iz vladajuće stranke. Dakle zašto? Zato jer je to institucija u koju građani imaju najviše povjerenja. No iz Hrvatske perspektive u ovom konkretnom slučaju i to bi izgledalo nemoguće jer dok se javnost zabavlja sukobom između predsjednika države i predsjednika vlade u slučaju BAnožić, fokus se skreće s pravih problema koji muče našu zemlju. Što se tiče cijepljenja moramo zaključiti da naravno da bi bilo dobro da imamo što veću procijepljenost, no ovdje su izvrnute teze od samog početka sustav cijepise, spasi tuđi život nije dobro postavljen jer trebalo je pisati cijepi se, spasi svoj život i to je istina kad je cjepivo u pitanju. Ali nitko nikoga ne može prisiliti da se cijepi jer to je pitanje slobode izbora svakog pojedinca. No ono što treba omogućiti, treba omogućiti da život ide dalje i da brzi antigenski testovi baš kao u Austriji budu dostupni svugdje, na svakom koraku kako se jednostavno bez njih ne bi moglo ući ni u kafiće ni u restorane [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] I stoga ćemo mi u klubu upravo to predložiti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,56 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što smo jutros odlučili sada prelazimo na objedinjenu raspravu o slijedeće 3 točke: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu i projekcija za 2022. i 2023. godinu. Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu i projekcija 2022. i 2023., podnose se i: - Prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2021. i projekcija planova za 2022. i 2023. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatska agencija za osiguranje depozita, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura. Drugo: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu, drugo čitanje P.Z. broj 202 i - Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2021. godine. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH, Članka 39. Zakona o proračunu i Članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora te na temelju Članka 109. Zakona o proračunu. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe Članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Konačni prijedlog zakona raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za poljoprivredu, Odbor za gospodarstvo, Odbor za obranu. Podsjećam na Članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju priječi utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu državnog proračuna i projekcija podneseni se amandmani, podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskog rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija, mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ predstavniku predlagatelja, poštovanom potpredsjedniku vlade i ministru financija Zdravku Mariću, imamo nekoliko zahtjeva za stankom. Prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali i rebalansu proračuna. Ovdje moram istaknuti nekoliko ključnih činjenica kojih je siguran sam svjestan i ministar Marić. Naime, Hrvatska je u deficitu više od 4,5% BDP-a, neki kažu čak i 4,7. Hrvatska dakle ove godine ima manje, manjak od, pardon, 20 milijardi kuna. Znači Hrvatskoj ove godine fali, nedostaje 20 milijardi kuna. I sada jedna stvar meni nije jasna. Zašto Češka kaže da će ona uvesti EUR-o kad joj bude povoljno i kada se uvede red u njezine javne financije, a ima deficit od samo 3%, a mi koji imamo deficit od 4,7% želimo preko noge slomiti uvođenje nove novčane jedinice odnosno EUR-a? Zašto ne bi i Hrvatska pričekala neko bolje vrijeme? Zašto ne bi Hrvatska također uvela onda kad je to za Hrvatsku najpovoljnije? A i sami poštovani ministre znate da je uvjet za uvođenje EUR-a deficit, manjak od 3% i kojeg će se pridržavati Češka. I Češka je na primjeru jučer glasno i jasno, nova Češka vlada je rekla ne želimo uvesti EUR-o jer nam to trenutno ne odgovara. Mene zanima što je to drugačije u Hrvatskoj nego što je to u Češkoj i zašto Hrvatska koja je gospodarski slabija koja je zaduženija, gdje je niži standard srlja u EUR-o dok Češka koja ima bolji standard, manji deficit ne srlja u EUR-o? Je li je to možda isključivo direktiva Andreja Plenkovića? Uvodimo li mi EUR-o zbog toga što Andrej Plenković želi ispuniti svoje europske zadatke ili zato što je to nama povoljnije? Ponovit ću Hrvatska je trenutno u deficitu, u manjku 20 milijardi kuna. Ako jesam točno pročitao 19 milijardi i 700 miliona kuna [[Upadica: Hvala vam kolega Zekanović.]] odnosno više od 4,7%.
Stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi potpredsjedniče vlade, uvažene kolegice i kolege, ove godine već drugi put raspravljamo rebalans proračuna i to je očekivano u godini koja je i dalje pandemijska gdje se Hrvatska suočava sa velikim zdravstvenim ali i ekonomskim izazovom normalno je da ono što je planirano prije godinu dana u određenom obliku treba izmijeniti jer sve ono što se kroz 2020. i 2021. događalo teško je bilo unaprijed predvidjeti. I u tom dijelu zamjerke ne možemo uputiti. Ali postoje brojne stvari u ovom rebalansu proračuna na koje se moramo osvrnuti i na koje treba reći da nisu dobre, preciznije da su vrlo loše. Poštovani gospodine potpredsjedniče vlade, rashodi nisu pod kontrolom. Vi ne držite rashode pod kontrolom. Da li je to odgovornost vas, da li je to odgovornost predsjednika vlade ili ministara članova vlade to je drugo pitanje, ali vi rashode ne držite pod kontrolom. I gdje se to najbolje vidi? U zdravstvenom sustavu. Od početka ove godine u zdravstveni sustav Hrvatska je upumpala milijarde, milijarde kuna, a koji je rezultat, dugovi rastu i dalje, a kvaliteta zdravstvene usluge ne da nije povećana, ona je smanjena i nije samo korona odgovorna za to, odgovorna je činjenica da se zdravstvenim sustavom u cjelini ne upravlja dobro i da od najavljene reforme zdravstva nemamo ništa. Kad je nakon 6 mjeseci izašla iz ladice predsjednika vlade vidjeli smo koliko je loša, međutim to nije jedini problem. Uvaženi g. Mariću, iz rebalansa je vidljivo da nismo potrošili 200 milijuna kuna za obnovu koja su nam na raspolaganju, niti 200 milijuna kuna za sufinanciranje europskih projekata. To pokazuje da ova vlada [[Upadica: Hvala vam]] naprosto Hrvatskom ne upravlja jer to ne zna [[Upadica: Hvala kolega Grbin]] Hvala.
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo upozorili na ključnu informaciju koju možemo otkriti iz rebalansa ovog proračuna, a koja nam mnogo govori o tome kakav će biti naš proračun i financijsko stanje u idućoj godini. Sam proračun je lista lijepih želja, dok rebalans govori nešto više o stvarnom stanju stvari. I ključna informacija koju trebamo izvući iz ovog rebalansa proračuna odnosi se na mogućnost trošenja sredstava iz eu fondova, konkretnije na Fond solidarnosti koji nam je dao čak 700 milijuna eura na raspolaganje i hvalili smo se time kako smo dobili najveći predujam ikada. U kolovozu priča se donekle promijenila, pa je naš premijer upozorio na to da će morati tražiti odgodu rokova koja nije predviđena, a da će to učiniti tako što će nazvati predsjednicu Europske komisije. Ako Hrvatska počiva na principu halo Andrej, zar da povjerujemo da najozbiljnija europska institucija počiva na principu halo Ursula. Što saznajemo iz ovog rebalansa? Zdravstvo vraća oko 400 milijuna kuna, sveučilišta oko 700 milijuna kuna, Fond za obnovu oko 700 milijuna kuna, muzeji, arhivi i dalje da ne nabrajam nisu potrošili sredstva koja su mogla i koja su trebala za obnovu Hrvatske, a koja dolaze iz Fonda solidarnosti. Ono što mi nismo potrošili platit će hrvatski građani iz vlastitih džepova. Kada uzmemo u obzir da je u idućoj godini rast BDP-a od oko 4% planiran s time da trećina tog rasta dolazi iz sredstava EU, na temelju ovog rebalansa postavlja se opravdano i ključno pitanje, s obzirom da sada nismo bili u stanju potrošiti solidarna sredstva iz EU, koga mi zavaravamo da je ikakva projekcija proračuna temeljena na sredstvima iz EU [[Upadica: Hvala vam]] za iduću godinu održiva.
Stanka je odobrena. Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. U ime Kluba stranke Centar i stranke GLAS tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Naime, rasprava o proračunu očekivano će potrajati do kasnih noćnih sati, a nakon toga je slijedeća točka dnevnog reda, a to je rasprava o povjerenju ministru financija na inicijativu jednog dijela oporbenih zastupnika. Takvo stavljanje ove točke dnevnog reda u ove porno termine predstavlja ponižavanje kontrolne uloge HS, ponižavanje digniteta ne samo sabora kao institucije nego i hrvatskih građana i njihovo omalovažavanje. Naime, sadržaj onoga o čemu bi se trebalo raspravljati ulazi u djelokrug rada i nadležnosti povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, institucija koja je potezom političkog pera izbrisana sa neba onih antikorupcijskih tijela koji imaju svoju svrhu i svoj razlog postojanja. Od izbijanja afere Borg bilo je jasno da ona ima koruptivni predznak i da ona otvara pitanje kaznenopravne, a kamoli sukob interesa, odgovornosti ne samo pojedinih ministara nego i Andreja Plenkovića kao predsjednika vlade. I činjenica je da se o godišnjim izvješćima povjerenstva nije raspravljalo otkako je povjerenstvo u novom sazivu. Rasprava o ovoj inicijativi oporbenih zastupnika bila je zadnja šansa da javnost sazna i da čuje tijek događanja, način na koji je Andrej Plenković ugušio institucije i kako je pred njim kapitulirala pravna država, sve kako bi se sakrila prava priroda njegovog političkog djelovanja. Korištenje javnih institucija radi pogodovanja privatnim interesima nije samo odlika i obilježje ministra financija Marića, to je postalo prepoznatljivo svojstvo čitavog Plenkovićevog mandata koje polako pada u zaborav i nije primjerno da se o tome raspravlja u porno terminima.
Stanka je odobrena. Kolegice Peović, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a kako bismo se konzultirali o ovom rebalansu proračuna, a prije svega kako bismo naglasili da u godini najveće epidemije od Prvog svjetskog rata kada je broj umrlih prešao 9.000 ljudi, kada nam se zdravstveni sustav raspada, kada imamo dnevno 40 ljudi umrlih od korone, kada su respiratorni centri puni, kada stvarno naši zdravstveni radnici upozoravaju da više ne mogu, vlada posvećuje znači svoj proračun čemu, pa eto cilj je ovog proračuna doseći 2% BDP-a za obranu. To je cilj koji nam je nametnuo NATO i to bez ikakve demokratske rasprave. Umjesto rafala koje čujemo da se razmjenjuju između Milanovića i ministra obrane možda bismo trebali govoriti o nabavci rafala 12 borbenih aviona koji će uspješno doseći taj ideal, ta cifra kada se plati uspješno će doseći taj ideal kako kaže premijer Plenković od 2%. Banožić je dakle dobio 7,4 milijardi kuna do 2025., jedan žetončin da tako kažem s kojim bi se moglo itekako napraviti nešto u zdravstvenom sustavu u rebalansu proračuna, ali za toga nitko neće pitati, dakle godišnje će se isplatiti koliko smo mi sad procijenili negdje 2,4 milijardi koliko mi govore kolege godišnje da će ići na te bojne avione. Postavlja se pitanje ne bismo li mogli velike rashode zdravstvenog sustava poboljšati i s ovim sredstvima, a isto tako treba reći da će, da vlada nije osigurala pretpostavke da se veći broj ljudi cijepi što je isto razlog zbog kojeg će ta sredstva rasti. Italija, Portugal, Španjolska su uspjeli smanjiti [[Upadica: Hvala vam.]] brojeve zaraženih, Hrvatska kao i Bugarska, [[Upadica: Hvala lijepa.]] Rumunjska, Ukrajina nije.
Kolegice Mrak Taritaš, moram voditi sjednicu. Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a kako bi još jedanput pokazali da je u vrijeme najveće pandemije i u vrijeme potresa koji je u našoj državi nezabilježen zapravo ova vlada postigla da imamo rast BDP-a od 9%. To znači da smo sustigli zapravo predkrizno razdoblje i pokazali da se jako dobro i kvalitetno nosimo upravo sa najtežim činjenicama i najtežim opasnostima. U ovom periodu zaista se pokazalo da je sada kad je najpotrebnije i zdravstveni sustav i podržati poduzetnike, sačuvati radna mjesta zaista imamo velike rashode, ali pravodobnom intervencijom su se ti rashodi zaista namirivali iz našeg proračuna i zaduživanja, ali u konačnici ćemo dio tih rashoda, veliki dio upravo nadoknaditi europskim sredstvima. Ono što treba reći da je korištenje europskih sredstava itekako kvalitetno pa je od 2017. kada je to bilo svega 7,3 milijarde sada doseglo na 23,6 milijardi kuna što znači da je višestruko su upravo napravljeni napori kojim će se upravo ta sredstva što kvalitetnije utrošiti i uložiti u našu privredu i gospodarstvo. U 2022. čak je to preko 31 milijardu kuna, a to znači da upravo kvalitetnom i odgovornom politikom se i javni dug evo i u ovoj godini po rebalansu smanjuje za 4,2 postotna boda i svodi se svega na 83%.
Stanka je odobrena. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta. Hrvatska ima veliki problem sa javnom potrošnjom. Dakle, kad se usporedi današnje stanje sa primjerice 2012. godine, rashodi proračuna su preko 50 milijardi kuna više, a znamo da manji broj ljudi danas živi u Hrvatskoj nažalost, nego tada. Vidjet ćemo uskoro koliko manje, ali imamo zapravo i dalje problem iseljavanje, a povećanje državnog utjecaja u realnu ekonomiju. Dakle, smatram da ovaj rejting HDZ-a koji nekako izgleda da je duže vrijeme stabilan je odraz toga da veliki broj, nažalost veliki broj naših ljudi izravno ili neizravno ovise, ovise o javnoj potrošnji za svoju egzistenciju. I to se samo pogoršava. Stanje nakon potresa pokazuje da naša javna uprava nažalost je disfunkcionalna. Ona nije u stanju riješiti krupne probleme i ne odgovara potrebama građana. I to vrijedi nažalost i za korištenje EU sredstava. Dobro da ih imamo na raspolaganju, ali nisu jamstvo da će naši ljudi živjeti u blagostanju. Dakle, kad se maše sa iznosima od milijardi, milijardi iz Bruxellesa postavlja se pitanje da li je to jamstvo da će doći do novih radnih mjesta i sačuvanje standard naših ljudi. Nažalost nije. Dakle, ovaj proračun treba to ponoviti da javnost zna ima skoro 11.000 stavki. 11.000 stavki u proračunu, a struktura proračuna se nije promijenila u zadnjih 20 godina. Dakle, ponovo, ponovit ću bez strukturnih reforma ni uvođenje EUR-a neće nam pomoći i ne smije biti zamjena za ono što je vlada davno trebala učiniti.
Hvala, stanka je odobrena. Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, ovaj rebalans se pokazuje da imamo povećanje od 1,8 milijardi kuna u odnosu na rebalans iz lipnja ove godine, a i on će iznositi na kraju gotovo 19 milijardi kuna. Više od 50% odnosno 9 oko 9 milijardi kuna otpada na upumpavanje novca u zdravstvo koje je simbolično rak rana hrvatskih financija. I unatoč izuzetnoj turističkoj sezoni vidimo da ona nije uspjela na niti jedan način smanjiti deficit koji ćemo imati na kraju ove godine. I nažalost ovo je još jedan pokazatelj da smo izgubili još jednu godinu. Još jednu godinu za pokretanje ozbiljnih reformi, za samim time i racionalizaciju rashodovne strane državnog proračuna, a na kraju krajeva i stvaranje jednog financijski održivog sustava. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Zurovec, izvolite.
Hvala predsjedniče. S obzirom da je proračun, a i ujedno i rebalans praktički najbitniji dokument koji ćemo mi donositi na godišnjoj razini smatram da je definitivno potrebna stanka kako bi se ne samo Klub Fokusa i nezavisnih zastupnika konzultirao, nego da se i svi zajedno malo razmislimo o nekim zaista ozbiljnim podacima i ozbiljnim problemima. 2008. godine mi smo kao država još bili usporedivi sa jednom Slovačkom, sa jednom Češkom i mogli smo naravno ići al pari što se tiče rasta BDP-a. Danas čak evo i prije nekoliko godina u odnosu na desetogodišnje razdoblje sve države EU su nas prestigle osim Bugarske. Reforme nisu nešto što traje od vlade do vlade nego nešto što se treba protezati kroz više desetljeća, a mi nikako ne možemo jednostavno sjesti na zelenu granu oko toga. Naveo bih također da strane države šalju doslovce dostavu hrane na satelite, a mi se tu prepucavamo oko nekakvih sitnih proračunskih stavki i ne možemo svoje vlastite financije i javni sektor dovesti u red. Također bih naveo kao preko 250.000 ljudi radi u javnom sektoru, imamo preko 1.400 javnih firmi, znači javnih potrošača, dobar dio njih je gubitaš. I sada gledam ovaj rebalans i mi tu vidimo da nam se rashodi povećavaju skoro za duplo u odnosu na povećanje prihoda, pa me zanima kako je to odgovorno za Hrvatsku i kako je to odgovorno za sve one koje pune naravno državni proračun. Definitivno ovo tu nije dobar pokazatelj niti idemo u pravom smjeru. Hvala.
Stanka je odobrena. I još jedan zahtjev kolegica RAukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo se još jednom konzultirali o problemima kojima se suočavamo i na raspravi o rebalansu proračuna. Dakle, ovaj rebalans se zapravo svodi na tri stvari, a to je jedna iracionalna potrošnja na obranu kada se govori o klimatskoj krizi, dakle potrošnja na avione, a s druge strane imamo Fond za energetsku učinkovitost koji kasni sa natječajima koji skuplja novac umjesto da bude protočan bojler kojem propadaju natječaji i oko toga vlada ne radi ništa. Zatim imamo kolaps u obnovi zemlje nakon potresa, evidentno je da u svim područjima pogođenim potresima ta obnova gotovo uopće nije krenula i stalni problem, a to je pokušaj saniranja zdravstva i nošenja s krizom epidemije covida-19 gdje svjedočimo strahovitim podacima o 40 umrlih jučer, o potpuno ne snalaženju u vođenju te krize, o stalnim dugovima svim nabavljačima u zdravstvu i apsolutno ništa se vidimo ni kroz ovaj rebalans neće u tom smislu promijeniti. Zbog toga možemo jedino zaključiti da je to i ovaj rebalans govori o slabosti ove vlade sa nošenjem sa ovakvim krizama kao što su bili potresi i kao što je covid i zbog toga tražimo stanku. Zahvaljujem.
Dobro, primijenit ćemo čl. 293.b i nastavit ćemo sa raspravom. Pa evo sada će nam u ime predlagatelja govoriti potpredsjednik vlade i ministar financija poštovani Zdravko Marić. Izvolite. Molim vas da držite samo pločice dok vas se ne popiše. Izvolite potpredsjedniče.
Hvala lijepo. Dobar dan dame i gospodo. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo drago mi vas je vidjeti sa žutim pločicama, sve vedre i nasmijane. Pozdrav prije svega dozvolite uvodno samo nekoliko riječi i prema ovim obrazloženjima stanki, praktički devet od deset klubova ja bih rekao već u tim obrazloženjima vrlo argumentirano odnio prema proračunu odnosno rebalansu pa mogu iz toga zaključiti kao i onoga što su mi kolege prenijeli sa matičnih odbora i ostalih odbora da možemo danas očekivati jednu kvalitetnu raspravu što mislim da hrvatski građani porezni obveznici između ostaloga i zaslužuju. Ipak kao što je i rečeno uvodno govorimo o najvažnijem aktu kojeg se donosi u tijeku jedne godine, ovo je akt proračun za 2021. koje obzirom na sve okolnosti kakve jesu evo primorani smo drugi puta u tijeku iste ove godine amandirati odnosno izmijeniti, dopuniti dakle učiniti njegov rebalans. Ja ću iskoristiti ovu priliku pa ću i ovaj puta reći da do covida sjećate se da je bilo otprilike dinamika vrlo jasna utanačena, jedan puta godišnje u pravilu u ovo doba godine kada bismo konstatirali da je gospodarska aktivnost i prihodi proračuna nešto bolji od onoga što smo očekivali. Rashodi u okviru onih limita koje smo si zadali, a onda rezultat kao takav bolji od onoga što smo očekivali. Tri godine zadnje, tri godine prije rebalansa imali smo one lijepe okolnosti kada bi stao za ovom govornicom i govorio o suficitu proračuna opće države i o daljnjem smanjenju udjela javnog duga u BDP-u. Okolnosti su se malo promijenile, ali naravno da je naša obveza i dužnost u konačnici funkcionirati i u tim novim i novonastalim okolnostima. Što se tiče ovih točaka ja ću probati naravno najviše ću se fokusirati na rebalans proračuna, bit će prilike i odgovarajući na vaše replike, a i kroz raspravu nadam se da ćemo dotaknuti svaki mogući segment i dio samog rebalansa proračuna, ali u ovom uvodnom dijelu ću pokriti i vezane točke Zakon o izvršenju državnog proračuna i izvršenje proračuna za prvih šest mjeseci koja je također na dnevnom redu. Što se tiče samog rebalansa dakle krenut ću od procjene makroekonomskih pokazatelja. Dakle, kao što je dobro znano i objavljeno mi smo revidirali naše procjene za rast ove godine, doduše ove godine imamo još manje od dva mjeseca, ali svejedno, mislim da je važno istaknuti da uzevši u obzir sve one podatke s kojima raspolažemo, to su prva dva tromjesečja ove godine visokofrekventni makroekonomski indikatori na mjesečnoj razini, ali u covidu su se posebno pokazali važnima oni podaci koje mi u Poreznoj upravi i Ministarstvu financija pratimo na dnevnoj bazi, a to su fiskalizirani računi i porezni prihodi doveli do toga da procjenu rasta za ovu godinu dignemo na 9%. 9% i tu moram reći da kada gledamo sve sastavnice BDP-a izuzev investicija na svim kategorijama imamo značajno povećanje u odnosu na originalne procjene. Što se tiče investicija kategorije koja nas je najčešće … i najviše nas zanima i mislim da tu dobro između ostalog apostrofirate pa i ovo što su pojedine zastupnice spominjale vezano za eu fondove, mislim da nam tu treba apsolutno biti fokus i naglasak. Ove godine razlog se samo jednim dijelom krije na segmentu privatnih investicija, međutim već u godinama koje slijede vidimo da će investicije biti glavni pokretači motori ukupnog gospodarskog rasta i mislim da se možemo tu složiti ili velika većina nas složiti da je dobro da investicije, robni izvoz i općenito izvoz roba i usluga budu glavni pokretači uz već ja bih rekao tradicionalan dobri doprinos osobne potrošnje u ukupnom rastu i ukupnom gospodarskim okolnostima. Naravno za ovu godinu ono što nas posebno zanima još dodatno uz makroekonomske indikatore je i procjena kretanja cijena dakle inflacije za ovu godinu, bez obzira na zadnjih par mjeseci i povećanu i ubrzanu inflaciju koja je vidljiva, koja se na svakom koraku može na neki način i prepoznati, poglavito kada govorimo o energentima i hrani, kategorijama koje se uz naravno komunalije ili kolokvijalno rečeno komunalije najviše i ovoga vidi na svakodnevnoj odnosno mjesečnoj potrošnji svih građana, nažalost poglavito onih koji imaju nešto niža primanja. Naša procjena za ovu godinu je 2,4% za prosječnu godišnju inflaciju. Sukladno tim makro ekonomskim pokazateljima napravljena je naravno revizija prihodne strane proračuna, prihod je ukupno 3,3 milijarde kuna viši u odnosu na zadnji rebalans pri čemu posebno apostrofiram porezne prihode i doprinose, oni su negdje oko 2,2 milijarde viši s tim da tu imamo naravno određenih razlikovnosti u odnosu na prethodni plan, nešto niže u odnosu na plan poreza na dobit. Činjenica je da porez na dobit za ovu godinu se radi i utvrđuje temeljem poslovnih rezultata 2020.. Pretpostavljamo da je jedan dio poreznih obveznika uzeo u mogućnost i ono što stoji uvijek na, na raspolaganju poreznim obveznicima, a to je korekcija pojedinih akontacija mjesečnih. Sve će to doći naravno na godišnju reviziju iduće godine, sredinom iduće godine, međutim treba apostrofirati naravno ovu kategoriju slično kao i doprinose koji su otprilike negdje na razini plana. Od ostalih poreznih prihoda izuzev trošarina na automobile koji bilježe smanjivanje prije svega zbog činjenice da jednostavno kroz te ovoga prekide i obustave i poremećaje u lancima opskrbe došlo do ovoga duljeg čekanja kod narudžbi automobila odnosno kupovine automobila, sve ostale kategorije, a poglavito ona što nas najviše neću reć zanima, ali najviše na nju stavljamo naglasak, a to je PDV, bilježi više procjene u odnosu na one rebalansom predviđene, pa sve skupa kada to zbrojimo dođemo do tih 3,3 milijarde ukupnih prihoda, a 2,2 milijarde kuna više poreznih prihoda i doprinosa. Što se tiče rashodne strane proračuna krenut ću od onoga što se tiče onih tzv. općih izvora, izvora koji utječu na rezultat. Dakle, u odnosu na plan i sve preraspodjele koje smo u međuvremenu učinili povećanje je za 7,1 milijardu kuna pri čemu apostrofirajući na neki način, referirajući se na pojedine i obrazlaganja stanki maloprije najviše povećanje na rashodnoj strani proračuna ne utječe ove godine na rezultat. To je ovaj predujam vezano za nabavku višenamjenskih borbenih aviona, zrakoplova. On je planiran u proračunu i iz nacionalne metodologije stavka rashoda mi moramo osigurati ta sredstva, tih 2,4 zaokružit ću milijarde kuna, ona utječe na javni dug, na deficit odnosno na rezultat proračuna će utjecati u onoj godini kada dođe do isporuke samih aviona, dakle to je metodologija europska usporediva sa svim zemljama članicama, to nije naš, znači jasno i transparentno prikazujemo rashodnu stavku samo vam govorim da ona u ovom proračunu ne utječe na rezultat, na rezultat će utjecati po svemu sudeći 2023.g. kad dođe do prve isporuke onoliko zrakoplova koliko dođe aviona višenamjenskih borbenih toliko će ona imati svoju refleksiju. Sve ostale stavke i utječu na rashode i utječu na deficit. Najviša stavka nakon toga je naravno povećanje za zdravstvo. Evo iz obrazlaganja stanke, a vjerujem i kroz replike mislim da ćemo se najviše i na tu stavku odnosno na taj segment fokusirati. Ja sam i to govorio i javno, nije nikakva tajna, u konačnici pred HS naravno moramo doći maksimalno transparentni, usput budi rečeno i sami ste prepoznali da smo uz redovna izvješća sukladno Zakonu o proračunu pripremili jednu prezentaciju koja će vam dati bolji uvid u samo kretanje rebalansa koji nam je danas tema, a isto tako ono što će slijediti za nekakvih ja mislim negdje 4 tjedna kada budemo raspravljali o proračunu za 2022.g. da imate jasniju i transparentniju usporedbu pojedinih stavki kako se one kreću u odnosu naravno na ono što dobijete u svojim papirima odnosno što je standardni izvještaj. Uz zdravstvo tu su i mirovine. Za mirovine moram reći da smo imali nešto višu indeksaciju nego što smo očekivali. To je s jedne strane dobro, sigurno da svima nam je ja mislim u interesu i stalo da se mirovine povećavaju, međutim razlog se dobrim dijelom krije u nešto višoj inflaciji od onog, u odnosu na onoga što smo predviđali. Također što se tiče plaća kolege su me izvijestile na matičnom Odboru za financije i državni proračun, a i na nekim drugim apostrofirana je ova tematika i mislim sa razlogom. Mi smo to i jasno rekli još kad smo ulazili u proračun da sredstva osigurana za povećanje plaća nismo bili u mogućnosti osigurati na tim stavkama iz jednostavnog razloga što želimo iz internih ušteda na razini svih resora pronaći na drugim rashodima uštede kako bismo naravno i ispunili tu našu obvezu i ona do dana današnjeg i naravno do kraja godine niti je niti će biti pod znakom pitanja. Tu je i MUP, također kao i znanost i najvećim dijelom za plaće, te Ministarstvo poljoprivrede. Imat ćemo do kraja godine i neke dodatne mjere intervencijske kako bismo pomogli i stimulirali pojedine sektore naše poljoprivredne proizvodnje, u ovom konkretnom slučaju mislim prije svega na stočarstvo. Od ostalih kategorija vi ste dobro apostrofirali, najveće smanjenje je na razdjelu Ministarstva graditeljstva, prostornog uređenja i državne imovine. Obzirom da do kraja godine prema dinamici trošenja sredstava taj iznos neće biti moguće potrošiti, ta sredstva će naravno biti i jesu predviđena za … [[Govornik se ne razumije]] u proračunu 2022., pa kad onim rječnikom kolokvijalnim gubitnika dobitnika upravo se to ministarstvo iz kolokvijalno rečeno gubitnika promiče u dobitnika u iduću godinu. Al to je prije svega isključivo vezano uz dinamiku obnove i utroška sredstava, nije to bilo nešto da je sad tamo kako to volimo reći zločesti Marić nekome uzeo nešto. Što se tiče ukupnog rezultata, dakle već ste i u obrazloženju stanki dobro citirali, na razini državnog proračuna procjena manjka je 4,7% BDP-a, al to je samo razina državnog proračuna, tu govorimo samo o državnom proračunu, sastavni dio ovog našeg izvještaja su i proračuni izvanproračunskih korisnika u odnosu na plan originalni, a isto tako i rebalans iz proljeća ove godine, dakle gdje je predviđen suficit od 427 milijuna kuna svih izvanproračunskih korisnika, sada je taj suficit nešto povećan na 700 milijuna kuna ili 0,2%. Revidirali smo i procjenu lokalne samouprave, to je onaj dio koji ne ulazi u našu raspravu ali naravno da je integralni dio proračuna opće države. Za lokalnu samoupravu planiramo nešto viši deficit u odnosu na rebalansom predviđena sredstva i kada tome svemu skupa još pridodamo sve ono što smo u obvezi u smislu tzv. prilagodbi i europskoj metodologiji ESA 2010 dođemo do onoga što je zapravo najprepoznatljivije i jedna brojka koja je zapravo svima bi trebala biti ključna jer je usporediva sa svim drugim zemljama članicama EU, a to je deficit, planirani deficit proračuna opće države, konsolidirane opće države za ovu godinu od 4,5% bruto domaćeg proizvoda ili 18,9 milijardi kuna. To je ono kada sve skupa ja bih rekao zbrojimo i oduzmemo. E sada tu bih još samo apostrofirao jedan važan element, a to je da unatoč činjenici da je ovaj deficit i dalje iznad tih 3% jako važna je kategorija promatranja gdje smo i što smo po pitanju udjela javnog duga u BDP-u. U prezentaciji ne bih volio sada izvoditi nekakvu vrstu kina, ali mislim da ste dobili prezentaciju odnosno mogli ste ju skinuti tih nekoliko slajdova i jednostavno taj zadnji slajd je suma sumarum kompletne fiskalne politike proteklih nekoliko godina, a koja isto tako jasno je pokazala i dokazala da je u funkciji gospodarskog rasta, je u funkciji očuvanja radnih mjesta i je kadra reagirati i na najpredvidivije moguće šokove kojima smo bili izloženi. Prije svega tu mislim na pandemiju i na potres. I činjenica je dakle 4 godine za redom, kumulativno gotovo 12 postotnih bodova bruto domaćeg proizvoda je javni dug smanjivan. I onda je došla pandemija i dijelom potres u 2020. koji su jednokratno podigli taj udio javnog duga u BDP-u sukladno zadnje raspoloživim podacima o BDP-u nominalnom koji je Državni zavod za statistiku objavio na 87,3%. Sjećate se originalno je bilo i čak 88,6%, dakle jednokratno možemo reći i izbrisalo sav efekt pa i više od toga, te 4 godine, međutim činjenica je da nismo činili to što smo činili protekle 4 godine naš javni dug bi prešao 100% BDP-a. Dakle, odmah znamo i sami kakve bi to imalo eventualne reperkusije na našu reputaciju u međunarodnim i domaćim financijskim krugovima, ali još važnije smanjilo bi maksimalno taj manevarski prostor za našu reakciju na samoj početku pandemije jer kako smo se odredili i odlučili što je logično, očuvanje ljudskih života i zdravlja kao prioritetno i sve one mjere koje smo učinili u 2020. godini, prije svega tu mislim na zaključavanje gospodarstva i društva našeg u cjelini je imalo neminovno negativne reperkusije na BDP. Da spriječimo, preveniramo potencijalni val nezaposlenih koji nam je prijetio, a imamo svježa nažalost iskustva iz protekle krize, mi smo mjere stavili u funkciju odmah. Dakle i pravovremeno reagirali i adekvatno, vrlo izdašno. Mi smo prije nekoliko dana revidirali naš izračun ukupnog ono što volimo reći trošak Covida samo za državni proračun. Dakle, tu malo gledamo da ne kažem sebično, ne gledamo sve moguće izravne i neizravne posljedice na gospodarstvo, ali kad gledate samo državni proračun ukupni trošak Covida u ove dvije godine ili nešto manje od dvije godine je prešao znamenku ili cifru od 40 milijardi kuna. Najveći dio toga troška ne samo se odnosi na pad prihoda državnog proračuna, nego najveći dio se odnosi na mjere za očuvanje radnih mjesta. Izravne, ali isto tako i onaj neizravni dio ili posredni koji je također važno za spomenuti, a to je porezi i doprinosi sve ono što je država na svoj teret odnosno na svoja leđa preuzimala. Što je u redu jer mi u konačnici i upravljamo novcem ovoga poreznih obveznika. Da se sad vratim na priču o javnom dugu. Dakle, unatoč činjenici da revidiramo deficit sa 3,8 na 4,5% mi očekujemo ove godine obzirom na prije svega puno višu stopu rasta u odnosu na očekivanja ponovno smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u na razinu od 83,1. Tih 4,2 postotna boda prema procjenama koje smo gledali i drugih zemalja će nas svrstati među top 3. Znači ja bi rekao ovako da budem siguran u sam vrh kada uspoređujemo zemlje članice EU koliko će smanjiti udio javnog duga u BDP-u ove godine. Usput budi rečeno ima dosta zemalja članica EU koje neće smanjivati, dapače ove godine će nastaviti povećavati udio javnog duga u BDP-u. I mislim da taj rezultat između ostaloga treba apostrofirati ne samo u ovom brojčanom dijelu nego možda još važnije u činjenici da smo činili i činimo sve, a mislim da se prema ovome, prema stopi rast i prema smanjivanju udjela javnog duga u BDP-u može već u ovom trenutku zaključiti, može već u ovom trenutku zaključiti naravno svi se nadamo i vjerujemo i želimo vjerovati da neće doći do nekakvog dodatnog pooštravanja odnosno posložnjavanja same situacije, ali ako idemo ovim trendom kojim ovdje sada govorimo i gospodarski rast u smislu dosezanja predrecesijske razine da smo ostvarali u godinu dana, a i veći udio smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u da možemo konstatirati da je efekt Covida bio prije svega, koliko god jak bio i snažan bio jednokratan. I to je ono što možda treba najviše i istaknuti u ovome rebalansu proračuna. Što se tiče Zakona o izvršavanju državnog proračuna on je naravno tehničke prirode, to su neki od vas apostrofirali na matičnom odboru i na saborskim odborima pa ću samo pojasniti one dvije najvažnije ajmo reći tako promjene. Dakle, sve što se tiče računa financiranja manje-više je jasno sukladno novim brojkama smo uklopili račun financiranja. Mi do kraja godine nemamo nekih značajnijih potreba za financiranjem, dakle izuzev dvije redovne dosta jake aukcije i trezorski zapisi, ono što radimo na tjednoj razini. Potrebe za financiranjem smo praktički realizirali i riješili naravno moramo biti uvijek spremi ako dođe do nekih novih okolnosti da reagiramo. Međutim, apostrofirao bih se da ima dosta ovdje i lokalnih čelnika i onih zastupnika koji vole promatrati proračun i kroz prizmu lokalne samouprave dakle i ovim zakonom sada povećamo ukupni kvontum mase zaduživanja. Sjećate se da smo to napravili i prošle godine. Ovdje čisto zbog jedne komocije do kraja godine ako bude bilo potrebe za dodatnim nekakvim zaduživanjem pojedinih lokalnih jedinica sa onih 3% ukupno za sve na 3,5% ukupno za sve svih ukupnih prihoda prošle godine. To je standardna stavka koja stoji u Zakonu o proračunu, a svake godine se potvrđuje Zakonom o izvršavanju državnog proračuna sada smo kao i prošle godine odlučili čisto da smo u sigurnoj zoni. Također ova zadnja runda beskamatnih zajmova ovih 400 milijuna kuna koja je odluka neki dan potpisana i koja će sredstva biti i ja još jedanput koristim priliku sada je procedura sljedeća, sada lokalni čelnici gradova, općina, županija, Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske, Zagrebačke i naravno Sisačko-moslavačke samo šalju prijedlog na Ministarstvo financija za tim sredstvima i mi ih odobravamo. Znači taj ukupni iznos on neće ulaziti u ukupnu godišnju obvezu svih tih jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave za 2021.g. I zadnja minuta ili manje od minute je vezeno za izvršenje polugodišnje, ove godine naravno da taj izvještaj integralni dio rebalansa, ali obzirom da je i Zakon o proračunu i procedura propisuje da o njemu nešto trebamo reći. Dakle, u prvih šest mjeseci ove godine ukupni manjak državnog proračuna iznosio je 9,8 milijardi kuna ili 2,5 postotna boda, kada tome svemu skupa dodamo izvanproračunske korisnike lokalnu samoupravu i svu uskladbu o kojoj sam maloprije govorio okruglih 9 milijardi kuna ili 2,3 postotna boda BDP-a. Ovdje pa dijelom i koincidencija to nije inače u pravilu tako, ali ispada samo zaista u tih šest mjeseci ostvarili točnu polovicu ukupnog godišnjeg deficita, mislim da to je jedan od rariteta vjerojatno se varam, ali teško ćemo naći još neku godinu u kojoj je tako bilo, ali u svakom slučaju evo važno za spomenuti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministru i potpredsjedniku vlade. Krećemo s replikama ima ih za sada koliko mi je rečeno 44 jel? 44 da. Prvi je na redu kolega Bačić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre. Neke zemlje spomenuli ste u svome izlaganju, ali neke zemlje već najavljuju nova zatvaranja i strože mjere. Zanima me u slučaju da se i RH nađe u takvoj situaciji, ne daj Bože, koliko smo spremni financijski na nova izdvajanja za potrebe očuvanja radnih mjesta, normalno zlu ne tribalo jel u ovome rebalansu na rashodovnoj strani imamo povećanje izdvajanja za potpore od 607 milijuna kuna, pa me zanima i do kraja ove godine, ali posebice u novom proračunu 2022. jesmo li financijski spremni u slučaju zlu ne tribalo? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Pa mislim već i sama činjenica da nas je pandemija ne samo nas u Hrvatskoj nego u cijelom svijetu iznenadila, nitko ju nije mogao kao takvu predvidjeti, a da smo reagirali i prilagoditi se praktički preko noći novonastalim okolnostima jasan je pokazatelj i potvrda da je moj odgovor na vaše pitanje potvrdan. Ne daj bože ja ću prije svega tako reći, da dođe do ponovnog posložnavanja cijele situacije ukoliko dođe do toga mi moramo biti i hoćemo biti spremni u svakom slučaju kako u proračunu ove tako i bilo koje sljedeće godine. I mislim da je to jedno od važnih odrednica i kategorija fiskalne politike i proračuna kao takvoga. I ja ću iskoristiti ovu priliku jer prošli smo zajedno dobar dio nas ovdje kada gledam i u prošlom sazivu i u ovom sazivu, ali posebno ću apostrofirati i prošli saziv kada nas je sve ovo skupa zadesilo koliko smo visoku razinu odgovornosti svi skupa dali jer i bez te odgovornosti i takve vrste pristupa političkog mislim da bi bilo puno teže reagirati.
Kolega Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Moje pitanje je sljedeće, Hrvatska izumire i to je činjenica iz Hrvatske odlazi previše naših građana, procjene su gotovo 250.000 hrvatskih građana da je otišlo izvan države. I sada imamo situaciju koja je vrlo bitna i zahtjeva reakciju od države u pogledu demografske politike. Moje pitanje je, što ste napravili koje politike donosite koje će potaknuti demografske mjere? Katalin Novak ministre pogledajte me, Katalin Novak je mađarska ministrica obitelji 6,2% Mađarska ulaže u demografiju, to vam je više od 8,5 milijardi eura. To je demografska konkretna politika. Što Hrvatska nudi našim obiteljima da ostanu ovdje, da tu rastu na svojoj zemlji, na zemlji naših pradjedova?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Samo sam pogledao u papire, slušao sam ja pozorno što ste vi govorili. Demografija i demografska kretanja su označena ja bih rekao već davnih dana i prije same pandemije kao prioritetna, apsolutno prioritetna i mislim da o tome nije bilo nikakve, nazovimo tako dvojbe. I dobar dio mjera, nema tu jedinstvene mjere ili seta mjera ili čarobnog štapića, uz dužno poštovanje, pratimo i gledamo što druge zemlje rade, dobar ste primjer između ostaloga uzeli i naših sjevernih susjeda koji također to stavljaju. I mi smo jako puno toga stavili unutra, međutim nije to i sa isključivo garancija uspjeha. Demografija dobrim dijelom ovisi i o gospodarstvu, dakle u konačnici i o brojevima o kojima ste rekli ne bi se sad složio s onom činjenicom kako ste ju vi okarakterizirali na početku, ali činjenica je u tome da su kao i mnoge druge zemlje i Hrvati bili suočeni sa odlascima u potrazi za nekim boljim radnim uvjetima, višim plaćama i sl. Mislim da kompost dakle svih tih mjera od poreznih, proračunskih, ali i širih je ono [[Upadica predsjednik: Hvala ministre.]] što trebamo dati kao jedan doprinos demografskoj obnovi.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče sabora, poštovani potpredsjedniče vlade. Pa evo ja bih samo htio naglasiti i ulogu eu fondova, posebice i u rebalansu, ali i u izlasku iz krize. Znamo da smo krizu 2008. praktički deset godina nam je trebalo, sad ćemo u dvije godine. Bilo je nekih kritika sa strane oporbe da se europski fondovi nedovoljno koriste, podsjetio bih da je prošle godine bilo u planu 17,7 milijardi kuna, ove godine s rebalansom 23,6, sljedeće 31,5 milijarda. 50 milijardi kuna smo više dobili sredstava iz Bruxellesa nego uplatili, 122% imamo ugovorenosti dakle imamo garanciju da ćemo sve potrošiti i po prvi puta mislim da je prošli tjedan otišla izjava da smo u 10. mjesecu barem za najveći operativni program ispunili N+3. Kako vi vidite europske fondove sljedeće godine i u godinama i na koji način oni će nam pomoći na putu za ulazak u eurozonu?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa vidimo ih naravno kao jedan važan, sve važniji segment i dio proračuna, ja ću uvijek reći naravno da to još uvijek svega petina ukupnog proračuna, čisto da ukažemo i na važnost i značaj novca poreznih obveznika svega onoga što svi hrvatski građani vrijedno uplaćuju u državni proračun, međutim neosporno je upravo ovo što ste rekli sa 17 već ove godine na 23, a u godinama koje slijede taj rast se nastavlja u smislu apsorpcije i korištenja europskih fondova. Mislim da stope ugovaranja, ali još važnije stope realizacije, ovjeravanja, u konačnici i povlačenja sredstava su one zapravo ključni indikatori koji pokazuju da sve ove godine činimo puno i da se vidi napredak u smislu tih prvo izgradnje administrativnih kapaciteta, a potom i apsorpcijske snage našeg gospodarstva i društva da primi i prihvati takve razine europskih fondova. Godine koje slijede, kada tome dodamo uz već dobro znani višegodišnji financijski okvir pogotovo mehanizam za oporavak i otpornost, Fond solidarnost i ostalo [[Upadica: Hvala vam]] znamo i sami preko 25 milijardi eura. Hvala.
Hvala ministre, molim da se držite minute jer imamo jako puno replika. Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Uvaženi ministre Mariću, europski fondovi naša su štaka jer zbog kontinuiteta kukavičkih nereformskih ekonomskih politika i zavidne razine korupcije Hrvatska nikad nije uspjela u ekonomskom smislu samostalno prohodati. Imajući u vidu ono što sam već istaknula u stanci, a bila sam vrlo konkretna s brojkama unutar ovog rebalansa i sve novce koje unutar sustava zdravstva, sveučilišta, Fonda za obnovu, muzeja, arhiva i dalje da ne nabrajam moramo vratiti jer nismo uspjeli iskoristiti iz Fonda solidarnosti za obnovu Hrvatske. Moje je pitanje vrlo konkretno, odakle vam hrabrost temeljiti rast našeg BDP-a i proračun za iduću godinu na temelju povlačenja sredstava iz EU i tko će odgovarati za ova već ne povučena sredstva iz Fonda solidarnosti i ukoliko ne uspijemo ostvariti taj rast u idućoj godini, tko će konkretno odgovarati?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa mislim što se tiče odgovornosti ja bih uvijek i naravno rekao da je to važno i da treba na sve skupa kao ministar promatrati, počev od mene prvoga, ne prvog među ministrima nego evo sad koji ovdje stoji ispred vas u smislu realizacije i rezultata. Međutim, što se tiče europskih fondova vrlo je jasno, dakle neće doći do tog neutroška sredstava jer ono što nismo ove godine potrošili odnosno utrošili prenosit će se u iduću godinu, znate i sami za pravila koja vrijede, a to je da imate i nakon isteka proračunske godine odnosno ukupne perspektive još ono razdoblje od 3.g. kada to trošite. Što se tiče ovoga hrabrosti, ne hrabrosti, mislim to su empirijski nalazi, dakle mi smo radili procjenu i baš ću povezati taj segment mehanizma za oporavak i otpornost sa vašom prvom tezom o reformama. To je jednostavno i krajnje transparentno da ne može biti više od toga. Koliko ste uspješni u mjerama koje ste stavili, 76 reformskih, 146 investicijskih, toliko ćete povući sredstava. Mi smo procjenu napravili, 1,5%-tni bod godišnje u prve dvije godine je efekt na BDP.
Povreda Poslovnika, izvolite kolegice Selak Raspudić.
Čl. 1238., omalovažavanje saborskih zastupnika u vidu izvođenja nepotpunih podataka i obmanjivanja hrvatske javnosti. Dakle, dala sam konkretne informacije koje se odnose na utrošak sredstava iz Fonda solidarnosti, a činjenica je da nam rok vrlo brzo istječe i ne znamo hoće li se produžiti odnosno hoće li ovo halo Ursula doista i profunkcionirati. Stoga je pravo pitanje ako vidimo te podatke kako možemo onda odgovorno tvrditi da će se nešto promijeniti u budućnosti jer smo već sada dokazali da nam ne ide baš najbolje kada govorimo o … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam lijepa, dobili ste opomenu. Idemo dalje, kolega Begonja izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, ovim drugim izmjenama i dopunama državnog proračuna planira se povećanje manjka za nekih 2,6 milijardi kuna više nego što je to bilo planirano u prvim izmjenama i dopunama državnog proračuna. Mene zanima da nam kažete otkud će se financirati to novo povećanje proračunskog manjka? Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa kao i, hvala lijepo uvaženi zastupniče, kao i svatko neću ovdje naravno ni u kojem slučaju docirati, vi ste itekako svi dobro verzirani i dobro vam je poznata proračunska politika, ali najjednostavnije rečeno, dakle svaki deficit možete na dva načina ili iz duga ili iz prodaje imovine. Što se tiče same prodaje imovine za ovu godinu nije predviđena nekakva značajnija u smislu nekakve veće monetizacije, onoga što volimo reći je li državne imovine financijske ili, ili ne financijske vrste, tako da dobar dio kao što je bio slučaj i prošle godine je iz duga i sve su te brojke jasno i nedvosmisleno i transparentno vidljive i pokazuju se u podacima o ukupnom javnom dugu. O javnom dugu sam maloprije govorio, o njegovim ukupnim nominalnim razinama, ali isto tako ovoga o udjelu u BDP-u, dakle krajem ove godine naš javni dug bi trebao biti negdje na razini od oko 351 milijardu kuna. Hvala.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, proračun je precentraliziran, a to vam govori da jedino porast stanovništva po statistici državnog zavoda je u Gradu Zagrebu rapidan. U Slavoniji, zagori, Gorskom kotaru, u svim ruralnim područjima ljudi iseljavaju. Sva ministarstva su u Zagrebu, koncentrirana je moć i gospodarska, a ove 2/3 Hrvatske koda nisu, ta ruralna područja, to je više od 2/3 Hrvatske, koda nisu u Hrvatskoj po proračunu, imamo strašno loš efekat. Efekat je 275.000 stanovnika manje ili 5%, jedino Zagreb raste. Koje su vaše mjere da se to ne događa? Imamo ravnomjeran razvoj, to je vrlo bitno, koji su učinci toga jel rezultati su bitni, a imati samo zemlju i državu bez stanovnika znate da to nije država.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa slično ja bih rekao pitanje, a onda i moj odgovor, kao i kod vašeg kolege iz kluba, a to je da i pitanje demografije, a usko vezano uz demografiju i ravnomjerni regionalni razvitak mora biti i je na vrhu prioriteta i prioriteta, prioritetnih mjera ja bih rekao ne samo ove vlade nego svake vlade i svih onih koji djeluju u političkom spektru. Dakle, što se tiče samih mjera opet isto ću ponoviti, nema jedinstvene mjere. Vi znate koliko smo mi pokušavali i kroz porezne izmjene i izmjene Zakona o financiraju jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave pojačati te fiskalne kapacitete uvijek sam zagovarao, pa ću to i ovaj puta reći, dakle govorimo tu o prihodnoj strani, al trebamo u nekom trenutku jel prošlo je sad dovoljno vremena, dva desetljeća je prošlo, pa je možda i trenutak da malo i revidiramo ili u najmanju ruku otvorimo prostor za nekakvu raspravu jesu li sve te decentralizirane funkcije ispunili svoja očekivanja i što ćemo dalje raditi.
Hvala. Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre unatoč pandemiji Covida i unatoč svim ovim razornim potresima koje smo imali prema makroekonomskim pokazateljima u ovoj godini je predviđen realni rast BDP-a od 9%, međutim jednako tako imamo i činjenicu da ove godine imamo povećane proračunske rashode. Ja ću samo navesti neke koje smatram da su jako važni za život naših građana, prije svega dodatna sredstva za zaposlene u osnovnim i srednjim školama, dodatna sredstva u zdravstvu, dodatna sredstava za mirovine i povećana izdvajanja za potpore za očuvanje radnih mjesta. I to je po meni pokazatelj odgovornosti ove vlade za održivo upravljanje javnim financijama i to je pokazatelj činjenice da je u fokusu ove vlade prije svega očuvanje ljudskih života i očuvanje zdravlja. A svakako u konačnici ovo što ste i vi naglasili javni dug nam se smanjuje za 4,2 postotna boda u odnosu na prošlu godinu i iznosit će ove godine 83,1% [[Upadica: Hvala vam.]] BDP-a.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na replici odnosno na komentaru. Da, vi ste na neki način i sumirali ja bih rekao onaj ključni izazov vođenja fiskalne politike u ovim okolnostima kada imate praktički suprotstavljene ciljeve. Dakle, ukoliko želite osigurati i na neki način boriti se protiv širenja virusa to je onda odluka koja je bila svojedobno i donešena na samom početku pandemije, a to je da se zaključa kolokvijalno rečeno naše gospodarstvo, ali onda imate naravno negativne reperkusije na pad gospodarske aktivnosti i posljedični pad stope zaposlenosti, broj zaposlenosti otvarajući čitav niz dodatnih tema uz dobro već spomenute i demografske i regionalne, socijalne i da ne nabrajam sad dalje. I to i je na neki način i glavni izazov i sve ono što radimo mi kao vlada i s čim nastojimo i želimo u konačnici balansirati da ove suprotstavljene ciljeve ipak držimo pod kontrolom. Hvala.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani ministre koliko dobro i kvalitetno radite svoj posao govori činjenica da ste na početku ove godine planirali 148 milijardi prihoda da vam se dogodilo moram priznati na svu sreću da vam se taj prihod uslijed dobre gospodarske situacije i u okruženju i kod nas koja se popravila nakon Covida poveća 6 milijardi, ali s druge strane rashodi koje ste planirali u iznosu od 158 milijardi su u isto vrijeme porasli 16 milijardi 17. Moje jednostavno pitanje ti novci nisu otišli građanima, ti novci nisu otišli gospodarstvu, kad pogledate ovaj rebalans vrlo je jasno da ste poticaje gospodarstvu smanjili za više od 2 milijarde u odnosu na prvotno planirane odnosno rebalansom onim prvom planirane, da poticaje građanima ste smanjili, da poticaje odnosno doprinose koje ste trebali dati vezano uz sanaciju potresa ste smanjili 90%, gdje su otišli novci? [[Upadica: Hvala vam.]] Što su građani dobili iz ovih 20 milijardi?
Izvolite, izvolite odgovor. A kolega Brumnić 10 sekundi. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče pa naravno ne mogu se složiti sa ovom vašom konstatacijom jer i građani i gospodarstvo, dakle kad gledamo na što su otišli odnosno zbog čega su povećani rashodi ja ću to još jedanput sumirati u najkraćim crtama. Broj jedan, dakle nešto viša indeksacija mirovina nego što smo ju predvidjeli, dakle to su umirovljenici oko 500 miliona kuna 500 do 600 miliona kuna. Potom je tu između ostaloga mjere za očuvanje radnih mjesta. Dakle, mi smo za ovu godinu imali predviđeno samo prva 2 mjeseca pokrivena. Vi znate da za pojedine segmente poput putničkih agencija, poput povremenog prijevoza dan danas te mjere su na snazi. Zašto su gospodarske aktivnosti, ukupni trošak Covida je 40 milijardi od čega su mjere za očuvanje radnih mjesta preko 12 samo neto, samo neto. Dakle, kad me prekidate s ovim koliko, nisam valjda i vas sada uvrijedio. Govorim, odgovaram vam na sva pitanja. Dakle, s treće strane kada uzmete zdravstvo, zdravstvo isto nije otišlo nego za liječenje hrvatskih građana. Na koji način i kako ukupni rashodi u zdravstvu to je druga tema.
Hvala vam. Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani gospodine ministre rekli ste na početku svoga izlaganja da na dnevnoj bazi bavite se i pratite kompletno financije u RH pa ste spomenuli fiskalizaciju što je jako dobro i podržavam, međutim mene zanima u 2020. godini znači prošle godine u Hrvatskoj tvrtke koje nemaju ni jednog zaposlenog, znači čuli ste me tvrtke koje nemaju ni jednog zaposlenog imali su prihod 20 milijardi kuna i to je službeni izvještaj FINE za prošlu godinu. Mene zanima da li vi kao ministar ste to prepoznali, da li vi pratite kao što pratite ovu fiskalizaciju i te tvrtke i da li znadete da veliki dio tih tvrtki nakon par godina se zatvori? Pa me zanima što ste vi kao ministar po tom pitanju napravili i da li ste uključili, konkretno mi odgovorite i ovaj državni inspektorat oko toga da se to rješava?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče pa sigurno s kojom se također bavimo. Dakle, kad pitate da li pratimo, pratimo. To su podaci službeno dostupni, ali naravno gledamo kako i ove tvrtke o kojima govorite bez ili sa jednim zaposlenim pa tako i do onih najvećih. Jednaki je tretman svih poreznih tijela. Ja neću ulazit u djelokrug državnog inspektorata, govorit ću iz perspektive Ministarstva financija i svih poreznih tijela. I Porezna uprava kao prva, ali isto tako carinska služba po potrebi financijski inspektorat, Ured za sprječavanje pranja novca, jednaki tretman obzirom da je je zakonom dozvoljeno i osnivanje firmi i bez zaposlenih. Dakle, ni jedan zakonski akt to kao takav ne prijeći pa onda sukladno tim zakonskim propisima i porezna tijela između ostaloga postupaju. Ako imate vi ili bilo tko drugi ili porezna tijela utvrde određene nepravilnosti pa sigurno da trebaju i da je njihova zadaća reagirati. Vi prijavite oni će reagirati ili će prema svojim ovoga procedurama to detektirati ranije i isto reagirati kao što tretiraju velike, srednje, male firme jednako.
Hvala vam. Kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre u ovim izazovnim vremenima zasigurno nitko od 151 zastupnika ovdje danas ne bi želio biti na vašem mjestu treba li očuvati gospodarstvo, zdravstveni sustav, porezni ali racionalno upravljati financijama. Sami ste rekli u vašoj raspravi da je trošak Covida za manje od dvije godine iznosio gotovo 40 milijardi kuna. Sve to ne bi bilo jednostavno da nije prije toga bilo nekoliko prethodnih krugova porezne reforme, pa možemo vidjeti da je kroz prethodnih pet krugova porezne reforme rasterećeno 10 milijardi kuna što gospodarstvo, što naše sugrađane. Ovog ljeta je unatoč svemu tome oko 150.000 mladih dobilo povrat uplaćenog poreza na dohodak kao rezultat oslobođenja naravno od poreza na dohodak zaposlenih mladih. Porasle su stipendije za deficitarna zanimanja u obrtničkim školama, povećana je naravno i minimalna plaća od sljedeće godine [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] a na osnovu nje će se povećati i [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa kolegice Maksimčuk.]] i minimalna naknada za studentski …
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Također ste lijepo sumirali i prepoznali opet te suprotstavljene interese, ali u isto vrijeme i na neki način prepoznali sve ove naše napore i aktivnosti da koliko je moguće i u datim okolnostima i sa svim ograničenjima s kojima raspolažemo ipak upravljamo sa situacijom. Međutim, dobro ste rekli i ono što je prethodilo samom covidu, vi znate prolazili smo svake godine uobičajena procedura negdje na ljeto je bila javna rasprava, a onda u dva saborska čitanja na jesen o poreznim izmjenama i bilo je raznoraznih komentara, kritika, nešto i pohvala, ali općenito otvorili smo tu temu i ja mislim da smo u konačnici svi skupa napravili jednu korisnu stvar i to je otprilike dodatni odgovor i na ovo pitanje gdje su određeni novci otišli. Pa i namjera je bila nakon silnih godina povećanja i uvođenja novih poreza da mi zapravo budemo vlada koja će porezno rasterećivati i građane i gospodarstvenike. Hvala.
kolega Zekonović, izvolite. Kolega Zekanović nije ovdje, gubi pravo na repliku. Kolega Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani g. ministre. Evo ovim rebalansom za oko milijardu kuna ako se ne varam povećavamo izdvajanja za plaće, što službenika, što posredno jel da osnovnim i srednjim školama, e sad to je iznos od preko 30 milijardi kuna na godišnjoj razini i sve skupa, dal za nagodinu ili otprilike ostajemo na toj razini, dal je to to ili još očekujemo dodatan trend i kojom dinamikom prema gore? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Za ovu godinu to je taj iznos u konačnici mi sve ovo vrijeme poštujemo i određene dogovore i sporazume unatoč i opetovanim i čestim i sudskim tužbama i slično. Ne možete sve preko noći riješiti i sve anomalije i neke probleme iz prošlosti, ali vodimo cijelo vrijeme otvoreni dijalog i transparentan dijalog sa socijalnim partnerima. To će biti i u razdoblju koje je ispred nas, mi smo karakterizirali da i na tematici demografije prije svega, ali i nekim drugim je važno da i državni i javni sektor bude jedan od onih koji će davati određeni poticaj ukupnom rastu mase odnosno visine plaća i standarda građana. Naravno kamo sreće da imamo prostora za više, međutim okolnosti takve kakve jesu vidite i sami proteklih godina pa tako i u ovoj godini nije baš bilo jednostavno osigurati sredstva za ta povećanja plaća, ali evo uspjeli smo. I naravno da što se tiče našeg daljnjeg razgovora i dijaloga sa socijalnim partnerima on će bit i dalje transparentan.
Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre. Godinu dana slušamo kako je Andrej Plenković spasio Hrvatsku jer je osigurao milijarde eu sredstava, a evo sada se zapravo ogolila činjenica da mi nismo sposobni povući eu sredstva. To potkrepljujem upravo podatkom da ste smanjili proračun za sufinanciranje eu projekata za 206 milijuna kuna. Smanjili ste i proračun za SAFU za 6 milijuna kuna kao da nam ne treba povećanje sposobnosti povlačenja tih sredstava i taj dio mi stvarno nije jasan. A ono što me zanima koliki je iznos projekata koji se neće ostvariti s obzirom da se nije bilo sposobno povući ova sredstva od 206 milijuna kuna, ako je udio financiranja negdje između 10 i 15% ispravite me, ja procjenjujem da je to negdje oko milijardu i pol projekata što se neće ostvariti upravo ovime kako ste i pokazali smanjenjem budžeta za sufinanciranje eu sredstvima. Tko će za to odgovarati i jesu li ta [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] sredstva preusmjerena u zdravstvo odnosno krpanje rupa u zdravstvu?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, ono što se neće utrošiti u ovoj godini kako ukupnog višegodišnjeg financijskog okvira pa tako i Fonda solidarnosti, iskoristit ću ovu repliku da i te podatke nanovo iznesem odnosno da ispravim sebe od prije. Dakle, dobro ste vi računali naravno ta domaća komponenta u prosjeku tih 15% pa sad plus, minus od pojedinog ugovora do ugovora, 25,5 otprilike milijardi negdje smo sada na nešto ispod 24 milijarde za ove godine, ali to ne znači da taj novac kao takav neće biti utrošen. On se prenaša u iduću godinu, slično kao i kod Fonda solidarnosti. Mi smo kod Fonda solidarnosti za ovu godinu imali 2 milijarde 226 milijuna planirano, sada je 886, ali to ne znači da taj novac ostaje nepotrošen, on će biti kao takav planiran i već je u proračunu za 2022.g. Ja mogu prihvatiti ovu argumentaciju vas i uvažene zastupnice prije koja je komentirala i nekih drugih da sigurno treba imati mehanizme kontrole jer u konačnici postoje europske institucije kao i naše koje to kontroliraju i svi skupa [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] trebamo stremiti da se izvuče što je moguće više sredstava odnosno povući.
Hvala lijepa. Kolega Zurovec, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre. Naime, tu mi iskače jedna stavka vezana za povećanje u zdravstvu od 1,6 milijardi kuna, a kada … tu već dotakli toga jednom prilikom ste čak evo što je izašlo u medijima rekli da se zapravo jedan dio operacija smanjivao po bolnicama, a sada vidimo da se tu povećava jedan dio rashoda, pa me zanima da li je to vezano možda za dug prema veledrogerijama? Također bih tu napomenuo da li ste razmišljali možda i o drugom modelu ajmo reć drugačijih rashoda i da se smanje rashodi unutar državnog proračuna s obzirom da imamo preko 1.400 državnih tvrtki i dobar dio njih su gubitaši, dal ste vi razmišljali o reformiranju tako nečega i općenito kakav je evo vaš pogled s obzirom da ste ministar financija i da zapravo sva ova financijska pitanja najviše udaraju vas? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, parafrazirat ću riječi jednog od nažalost pokojnih, ali sjajnih državnih dužnosnika iz devedesetih i mog profesora koji je rekao, nema tog proračuna koji zdravstvo ne može potrošiti. Dakle, za ovu godinu kada sve skupa zbrojimo, a to su sve stavke od doprinosa za zdravstveno osiguranje, transfera iz države, dodatnog dopunskog zdravstvenog, i svega onoga što je do prihoda od prodaje itd., itd. mi dođemo do iznosa od 38 milijardi kuna koji kada stavite u omjer sa procijenjenim BDP-om je gotovo 10,9 odnosno pardon kada tome dodate i onaj privatni dio jer ipak u Hrvatskoj negdje oko 17 prema procjenama relevantnih stručnjaka koji se bave zdravstvenom problematikom odnosno analitikom, dakle kad dodate i onaj privatni dio dolazite do brojke od 10,9% BDP-a. To nije baš tako malo dapače to je vrlo usporedivo sa gospodarski najjačim zemljama onima koji najviše izdvajaju upravo za to zdravstvo. Hvala.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovani ministre Mariću, dakle u najtežim vremenima od vremena Domovinskog rata, upravljanja krizom bilo je strateški pogođeno. I ono što moram reći jest da je vlada stala iza svih poduzetnika i radnika hrabro i snažno kako bi pomogla onima koji su u potrebi. Dakle pomognuto je 700.000 radnika, 120.000 poslodavaca za što je ukupno isplaćeno oko 18,5 milijardi kuna. Rezultat sve te brige i strateškog upravljanja jest i ono što ste vi danas rekli, a to je smanjenje javnog duga, to je povećanje BDP-a, a kad govorimo o lošim primjerima upravljanja krizom ja mislim da valja podsjetiti upravo da je jednim drugim rebalansom i to u '14.-toj godini izbijeno 4 milijarde kuna iz drugog mirovinskog stupa kako bi se, kako bi se krpao proračun i imali smo 400.000 nezaposlenih jer je mjera za očuvanje radnih mjesta [[Upadica: Hvala vam.]] aktivirana svega 4000 puta u cijelom mandatu.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, kolega Aladrović i mi u vladi periodično izvještavamo i o podacima tržišta rada jer ono što volim ja reći dakle od svih makropokazatelja da bi rekao da taj uz plaće je ipak najvažniji. To je ono što zapravo građane najviše i zanima. I dajajući tu neku vrstu paralele i usporedbe sa prijašnjom krizom ne umanjuju naravno trud i zalaganje svih koji su i tada bili suočeni sa tada ja bi rekao par ekselans krizom globalnom, najvećom od tada 30-tih godina 20. stoljeća, međutim činjenica je i brojke to zapravo najbolje potvrđuju i da u onoj prošloj krizi nam je trebalo gotovo 11, 10,5 točno godina da dosegnemo predrecesijsku razinu ovdje smo praktički u godini dana, ali još važnije od toga je upravo ovaj podatak o očuvanju radnih mjesta odnosno o tim podacima. Jer nažalost moramo i tako reći da nismo plaćali između ostalog ove mjere za očuvanje radnih mjesta morali bi ih platiti na jedan drugi vid, a to je kao naknadu za nezaposlene. Toga smo bili svjesni. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, najznačajnija povećanja rashoda u odnosu na tekući plan 2021. između ostaloga idu i u područje zdravstva. Vi ste i u medijima najavljivali da se radi o iznosu od milijardu i 600 milijuna kuna, e sad sam ja tu malo zbrajala, sanacija dugova bolnica 736 milijuna kuna, transfer proračunskih sredstava HZZO-u 700 miliona kuna. Pa onda KBC Rijeka izravna kapitalna ulaganja 67 milijuna kuna i uvećanja plaća za prekovremeni rad u zdravstvu 64 milijuna kuna. I uz sav trud to ispadne milion 564 miliona kuna. Da li tu još postoje neke stavke ili ste vi to onako jel široke ruke frajerski zaokružili na milijardu i 600? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Ne …/nerazumljivo/… uvažena zastupnica hvala lijepa na replici, nije baš moj posao neki pretjerano frajerski pa da još se ovoga dodatno nešto potvrđujem u tom dijelu. Zaista je sve pobrojano unutra, vi ste to uredno analitički pobrojali. Spomenuli ste i dug veledrogerija ja sam puno puta rekao kao i na onom čuvenom saborskom Odboru za zdravstvo na kojem ste i vi bili prisutni da kamo sreće kada bi samo dugovi i obveze prema veledrogerijama i to pogotovo one stare bile problem zdravstva. Nego su naravno i one obveze koje nastaju nove, ali i čitav niz drugih stvari koje se tiču samog funkcioniranja zdravstvenog sustava. Ja sam sada malo prije na prethodnoj replici ili jednoj od prethodnih replika sumirao sve ono što je praktički ove godine proračun zdravstva koji uzima i zdravstveno osiguranje i dopunsko i transfere iz države sa različitih vidova. Znate i sami da obzirom da tko je osnivač pa jednom imamo transfer putem pomoći unutar opće države, kad imamo za lokalne bolnice kada je materijalni rashod sad ove naše nazovimo tako kolokvijalno rečeno državne bolnice onda ih tamo prikazujemo. Sve su jasne brojke, transparentne [[Upadica: Hvala.]] nema skrivanja.
Kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan, danas se dnevno na 5, na 185 ljudi na respiratorima u našim bolnicama od kojih je više od 80% necijepljeno troši oko 5 milijuna kuna. Dakle, otprilike negdje 4 milijuna ajmo reći da ide na one koji nisu cijepljeni. Ne smatrate li da je odgovornost ove vlade za troškove jer nije uspjela procijepiti dovoljan broj ljudi? Italija, Portugal, Španjolska su smanjile brojeve zaduženih, mi smo uz Bugarsku, Rumunjsku, Ukrajinu Hrvatska je 15-ta u svijetu po broju umrlih na 100.000 stanovnika. Ova vlada nije uspješna u tom pogledu. Smatrate li da je trebalo znači napraviti više da se izbjegne ovakav trošak, iz vaše perspektive to je stvarno trošak, iz nekih drugih perspektiva je to stvarno drugačije, humano pitanje ali kada smo postavili ideju da se beneficiranim radnim stažem nagrade zdravstvene radnike onda ste odgovorili da nemamo novaca, ovdje vam curi novac [[Upadica: Hvala vam.]] Ako to gledamo iz te perspektive.
Izvolite odgovor. Povreda Poslovnika, izvolite kolega Sačiću.
Pa kolegica je povrijedila Poslovnik u dijelu gdje vrijeđa građane RH koji imaju pravo na svoj izbor i uredno uplaćuju fondove za svoje zdravstveno osiguranje…
Kolega Sačić što je povrijeđeno?
Pa povrijedila je, uvrijedila je cijeli hrvatski narod koji trenutno nije u funkciji vladajućeg stožera.
Pa nemojte kolega Sačiću, znadete i sami da ste zaslužili opomenu. Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice, dakle evo iskoristit ću priliku na ovaj odgovor na vašu repliku. Ukupno je 3,2 milijarde kuna procjena troška Covida na zdravstveni sustav kad zbrajamo sve ono od početka od testova, dezinficijensa do cjepiva. Kada spominjete odgovornost vlade ja bih se mogao s tim složiti ukoliko bi bila, a nije, činjenica da vlada nije osigurati cjepiva. Tada bi po meni to bila odgovornost vlade. Tada bi mi trebali odgovarati hrvatskom, hrvatskim građanima zašto nismo bili u mogućnosti, u stanju financijski i reputacijski na ne znam koji način osigurati cjepiva. Mi smo osigurali cjepiva više nego je dovoljno, međutim naravno kako nije niti u jednoj barem od onih zemalja s kojima se uspoređujemo obvezno cijepljenje, tako je naravno to na volji građanima i njihovoj odluci. Mi nastojimo sve na različite načine promovirati i mnogi drugi društveni slojevi tome doprinose, međutim činjenice jesu takve kakve jesu, a to je po razini procijepljenosti nismo pri vrhu, dapače u donjoj smo polovici.
Hvala. Kolega Pavić izvolite.
Poštovani ministre. Vjerujem da ste upoznati sa činjenicom da je u prvoj polovici ove godine od radničkih doznaka ljudi koji rade u inozemstvu hrvatskim obiteljima u Hrvatskoj doznačeno otprilike oko milijardu i 745 milijuna eura. Istovremeno na ime naknada iz inozemstva hrvatski su građani dobili otprilike oko milijardu i 67 milijuna eura, što zapravo čini otprilike oko 21 milijardu i 97 milijuna kuna i tu je zapravo odgovor odakle raste osobna potrošnja i odakle nam raste zapravo prihod od PDV-a konstatacija. A sada jedno pitanje, kad gledamo proračun i kad gledamo proračunske stavke i projektni pristup vidimo da nam u svim ministarstvima padaju troškovi na projektima, znači da projekti ne idu dalje pa čak ni kurikularna reforma se nije nastavila odnosno nije se potrošilo [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] ono što se trebalo potrošit. O čemu je riječ?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici. Pa neki od vaših kolega iz drugih klubova znaju vrlo često ovu temu stavljati kao relevantnu i ja se apsolutno slažem. To je platna bilanca dakle doznake iz inozemstva u smislu transfera naših građana koji rade privremeno ili trajno i slično u inozemstvu je stavka koja u platnoj bilanci RH od našeg osamostaljenja, dakle imate uvijek jednu te istu situaciju već 30 godina. Imamo deficit robne razmjene, imamo suficit razmjene usluga, prije svega zbog turizma i transporta, imamo deficit na računu dohodaka jel više stranih firmi radi u Hrvatskoj nego hrvatskih u inozemstvu i imamo suficit po pitanju tih transfera jel više je hrvatskih građana u inozemstvu nego što je stranih u Hrvatskoj. To su fakti to je svake godine više nego jasno, međutim ovo kad kažete da je isključivo to razlog povećanje osobne potrošnje, prihodi od PDV-a za ovu godinu su 56 milijardi kuna predviđeni, to je malo više od ove brojke o kojoj ste vi govorili.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Dakle, imamo drugi rebalans, a postoji ona uzrečica odnosno kletva, da bogda živio u izazovna vremena, mi ne možemo reći da ne živimo i točno vidimo što je. I ovaj rebalans je rezultat dvije činjenice, jedna činjenica je borba protiv korone pa bez obzira kako se ono odvija, a druga činjenica je obnova i ako neko misli da obnove ima ili nema dovoljno je da vidi stavke u rebalansu i da se vidi da zapravo obnove nema. Ali moje pitanje neće biti vezano uz obnovu to ću pričekati kad bude proračun nego će moje pitanje biti vezano uz koronu odnosno covid. Mi imamo činjenicu da smo naručili dovoljan broj cjepiva, čak što i više, Hrvatska treba imati empatiju prema drugim zemljama i doniramo ta cjepiva nekim drugim zemljama i bolje je da se bilo tko u ovom svijetu procijepi nego da propadne, ali imamo slučaj već otprilike mjesec dana da se Moskva cijepi u Zagrebu, dakle turističke agencije iz Moskve imaju turističke aranžmane [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] u Zagrebu, ja sam na to upozorila ministra Beroša da li nešto o tome znate i što činite?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice pa mislim da smo i ovu ja bi rekao ovako možda pregrubo zvuči politiku isto cijepljenja jednim djelom usmjerili između ostaloga i za naše gospodarstvo. Znate i sami uz ovu našu solidarnost koju smo pokazali, a to je da i zemljama u okruženju, prije svega BiH, ali i brojnim drugim zemljama, nekima koje rijetko kada u nekom svom životnom vijeku i izgovorimo ili nađemo na karti, donirali cjepiva što je ja mislim dobro i pokazatelj visoke solidarnosti Hrvata, međutim u konačnici naravno bilo bi još bolje uz sve to skupa da imamo i višu procijepljenost jel mislim da su stručnjaci više nego jasno i nedvosmisleno rekli da je upravo cijepljenje najbolji alat, najbolje oružje u borbi ili ratu protiv pandemije. Ovi pojedinačni slučajevi o kojima govorite kroz medijski prostor sam osobno o tome nešto također pročitao koja je priroda toga i dal su ti aranžmani i nekakav doprinos našem gospodarstvu pa ih možda treba gledati u kontekstu ukupne gospodarske aktivnosti kao i tijekom ljeta. Hvala.
Kolega Grčić.
Hvala g. predsjedniče. Gospodine ministre jedna enigma je ovdje u ovim vašim brojkama. Dakle, kumulativno deficit je u ove dvije godine pedesetak milijardi kuna, s druge strane rashodna strana je rasla sa 140 na 173 milijarde kuna, dakle ogroman porast. S druge strane vi u projekciji za iduće tri godine kažete da će ti rashodi zapravo biti potpuno zamrznuti i ne samo to nego da će u 2024. biti 7 milijardi kuna manji nego što su po ovom rebalansu. To je za mene zaista velika enigma. To bi bilo nešto što je neviđeno u Hrvatskoj državi u ovih 30-ak godina postojanja Hrvatske države. Dakle, volio bih kada bi meni, kolegama i javnosti objasnili o čemu se radi? Jel je to vlada konačno donijela odluku da će krenuti u ozbiljne reforme koje će rashode držati pod kontrolom?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa slična je bila aluzija ili na neki način komentar i na onaj proračun 2016.g. tada je prvi puta predložen proračun koji je zamrznuo rashodnu stranu proračuna i jasna je bila poruka naša da odmah u prvoj godini mandata želimo okrenuti taj trend i staviti fokus što i dalje smatramo da je ključ uspjeha javnih financija i fiskalne politike to rashodna strana proračuna. Prihodi su tu i moraju biti tu i trebaju dati svoj doprinos, to je odgovornost prije svega poreznih tijela od toga ne bježimo ni najmanje. Prije svega mi u Ministarstvu financija prikupiti sukladno zakonskim propisima efikasno i jednakim tretmanom itd. Međutim, rashodi su u pravo taj ključ, ova razlika o kojoj govorite u godinama koje slijede je li gledamo bazu u odnosu na ovu godinu koju imamo zaista izvan svih okvira predviđene rashode za zdravstvo i naravno u razdoblju koje slijedi što se tiče rashoda mislim da trebamo prije svega gledati kako i na koji način racionalnije mislim da trebamo prije svega gledati kao i na koji način racionalnije upravljati sredstvima koja imamo poglavito u sekundarnom zdravstvu.
Hvala vam. Kolegice Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre evo vratit ću se opet na temu zdravstva, rekli ste ovdje u odgovoru nekom kolegi da su ukupni troškovi zdravstva neka druga tema, ali evo može li to postati obzirom da svake godine kod svakog rebalansa, kod svakog proračuna troškovi se povećavaju čak ih i ove godine ne možemo pravdati samo pandemijom i Covidom. Dakle kada ćete evo konačno jednog dana reći dosta povećavanju te crne rupe u koju se pretvorilo naše zdravstvo odnosno dosta i nesposobnosti ljudi koji upravljaju zdravstvom da zapravo upravljaju tim sustavom. I kako komentirate ovu reformu, navodnu reformu je li ili centralizaciju da tako, da je bolje tako najavim, hoće li ona imati ikakvog utjecaja na smanje rashoda u zdravstvu? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa, ne stignem sve u 60 sekundi ali evo vi izvučete sada sam rekao da je to druga tema, pa nije zdravstvo je dosta visoko pozicionirana tema, nebitan je njen prioritet odnosno redni broj, ali evo, ali dirajući na neki način, odgovarajući na ovo prethodno pitanje, prethodnu repliku od zastupnika Grčića dakle između ostalog do 2024. primjerice Fond solidarnosti više neće biti u proračunu, nadamo se da više nikada ne budemo ga ni vidjeli odnosno da više neće biti potresa i sličnih elementarnih nepogoda. Što se tiče zdravstva, mislim jasno, transparentno da ne može biti transparentnije. Dakle, pobrojali smo sve izdatke, sve rashode po pojedinim kategorijama, rekao sam još kad smo radili na pripremi proračuna da ove godine ćemo doći po svemu sudeći, a jesmo na 9,1 milijardu kuna onoga samo dijela što se tiče transfera iz državnog proračuna za saniranje obveza i dugova u zdravstvu kako bismo rokove plaćanja držali na 180 dana bolnicama odnosno 120 dana ljekarni. A i sami dobro znate kao i ja da su to i dalje zakon, izvan zakonom propisanih rokova. Hvala.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre molio bih vas samo objašnjenje stavke umanjenja zajmova za likvidnost HABOR-u milijarda i po kuna. Šta se tu radi jel? Znači milijarda i pol kuna sad manje zapravo HABOR-u za osiguranje likvidnosti, da li to znači, a budući da ste vi predsjednik nadzornog odbora HABOR-a, a da su se ta sredstva odobravala i davali potpunu podršku da se daju zapravo malim i srednjim poduzetnicima kako bi ovu Covid krizu uspjeli prebroditi, znamo da banke su zapravo zatvorile sve moguće kanale financiranja prema malim i srednjim poduzetnicima, da jedino zapravo država i HABOR su ostali financirati i jedino kroz HAMAG pa me zanima ovo umanjenje pozicije milijarda i pol kuna na poziciji. I šta je ovih 364 miliona kuna dokapitalizacije isto jel? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, zaista hvala na ovoj ovoga replici da pojasnimo i taj dio. Dakle, prvo i osnovno jasna konstatacija HABOR nema problema s likvidnošću. Dakle, što se tiče njihovih kreditnih aktivnosti prema gospodarstvu o tome ćemo vjerujem i danas u nastavku dana isto razgovarati. HABOR je tu, HABOR stoji. Dakle, mi smo prošle godine dali tu injekciju likvidnosti po izbijanju Covida jer smo kao i za lokalnu samoupravu i HZZO procijenili da bi HABOR u tom prvom koraku, prvom naletu Covida malo teže došao do likvidnosti nego što to recimo centralna država napravi. I to se pokazalo točnim. Međutim, u međuvremenu HABOR je otvorio kreditne linije s međunarodnim financijskim institucijama, evo nakon drugo vremena i Razvojna banka Vijeća Europe uz Svjetsku banku, EIB je nedavno ovdje svoju konferenciju, također iskazao vrlo jasno i uz sve to skupa HABOR je jedan od naših ključnih poluga u realizaciji mehanizma za oporavak i otpornost. Dakle, HABOR ima više nego dovoljno likvidnosti, hvala vam na pitanju da i kroz Hrvatski sabor [[Upadica: Hvala vam.]] promoviramo ulogu HABOR-a prije svega prema segmentu [[Upadica: Hvala.]] malog i srednjeg ali općenito našeg poduzetništva. Hvala.
Hvala ministre. Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, dakle ako gledamo nominalni BDP će biti oko 422 milijarde kuna, 356 milijardi kuna je javni dug cca to je 70.000 kuna po građaninu. Govorim o javnom dugu, ak sam to na brzinu dobro izračunao, a mislim da jesam. E sad, dakle u zadnje 2 godine vašeg mandata vidimo da je 50 milijarda kuna cca govorim povećan deficit. Što je točno, možda malo manje, ali vrlo blizu 50 milijardi. I sad imamo laganu inflaciju, sad imamo inflaciju potražnje, tu se možemo složiti jel tako, kako se može sprječavati pod navodnicima inflatorna kretanja, dakle ili monetarnom politikom ali djelomično i fiskalnom politikom. Tu se složiti sa mnom. A glavni stabilizator ste trebali biti vi, a niste jer ste povećali rashode državnog proračuna. Vi ste odgovorni, mislim niste vi osobno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] da li je to Andrej Plenković ili netko za puzajući rast [[Upadica: Hvala lijepo.]] izvrdavajući rast inflacije.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, mislim da stvarno zaista u minuti o tematici monetarne i fiskalne na inflaciju ne mogu stići, ali bit će vjerojatno i prilike i poslije da to raspravimo. Vi znate i sami monetarna politika u svom jednom od početnih članaka, mislim 3. odgovara Hrvatskom saboru naravno je istaknuta stabilnost cijena. Nama je stabilnost cijena uz sve skupa što vodimo kao takve i to je poanta da i monetarna i fiskalna politika svako u svom djelokrugu sinergijski djelujući između ostaloga tim stvarima doprinose. Kratko ću se referirati, točno ste izračunali 422 milijarde kuna 422,8 milijardi kuna bi trebao biti nominalni BDP za ovu godinu. Dakle, ono kada se vrši ove izračune omjere itd., ali što se tiče ovog javnog duga evo tu ću iskoristiti ovih 10 sekundi samo da vam kažem. 286,7 milijardi kuna je bio javni dug krajem 2015., mi smo praktički 3 godine '16., '17. i '18. nominalno, nominalno držali javni dug na toj razini, nominalno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Covid je nažalost sve to izbrisao.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani ministre, tema zdravstvo, vidjeli smo neke najave vezane uz reforme zdravstvenog sustava koje će sustav centralizirati pa samim time smatram da će se i smanjiti kvaliteta usluga prema pacijentima. Međutim, kad se već govori o nekim reformama u zdravstvu vjerojatno se, nadam se da se barem razmišljalo i o racionalizaciji troškova. Pa me zanima da li je netko iz Ministarstva financija bio prisutan kada se osmišljala reforma zdravstva i sugerirao na koji način se može racionalizirati poslovanje. I ako je bio prisutan da li možemo znati nešto više koji bi to bili slijedeći koraci, a ako nije bio prisutan onda me zanima zašto nije bio prisutan odnosno da li je uopće moguće da se u tako bitnoj reformi kada govorimo nitko iz Ministarstva financija nije tamo da kaže svoje mišljenje. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, mislim da ste dobro isto apostrofirali i ovoga na tragu ste i stava iako tu nema sad razmimoilaženja, sada ću ja govoriti i zagovarati stav Ministarstva financija u odnosu na, kao stav vlade je vrlo jasan. Dakle, pokazali smo sami sa nekoliko intervencija na prihodnoj strani proračuna da dajemo svoj doprinos stabilizaciji, konsolidaciji zdravstvenog sustava međutim svjesni da to ne može biti trajno rješenje i to se i pokazalo i potvrdilo. I zato je stav vlade naravno da će prije svega reforma zdravstva biti usmjerena na troškovnu stranu kako efikasnije, racionalnije, pravednije hoćemo reći tako raspolagati novcem poreznih obveznika, a sve kako bi taj zdravstveni sustav bio na financijski održivim nogama. Ministarstvo financija će biti uključeno onog časa kada Ministarstvo zdravstva sve skupa objedini, u raspravi našoj internoj i kada bude naravno ovoga prilika kad se sve usuglasi i kada se javno prezentira proći svaki najsitniji detalj. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Opačak Bilić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani ministre, ja moram reći da me ne veseli podatak da je ovim rebalansom proračuna da su sredstva vezana za Ministarstvo obrazovanja umanjenja za gotovo pola milijarde kuna s obzirom da znamo da je apsolutno svako, svaki oblik ulaganja u obrazovanje najbolji zalog za budućnost. Vi ste Brođanin kao i ja i vjerujem da vam je poznat Projekt izgradnja Osnovne škole Milan Amruš i za njega su isto tako sredstva ovim rebalansom uskraćena. I evo ja vas pitam zašto se iz godine u godinu ta sredstva uskraćuju, radi se o izgradnji osnovne škole za djecu s poteškoćama u razvoju i evo kad će konačno taj projekt doći na red s obzirom da se 4 godine iznos u proračunu osigura, a onda se rebalansom ponovno ovaj uskrati. Evo, hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, mislim proračun i ukupna izdvajanja za znanost i obrazovanje ove godine što se tiče rebalansa se povećavaju za nekih 654 miliona kuna. Inače Ministarstvo znanosti i obrazovanja ja moram reći i u ime kolege Fuchsa nekoliko stvari mislim da su oni jedno od onih ministarstava uz MUP koji imaju iznad prosječni udio mase plaća u ukupnom proračunu obzirom na broj učitelja, profesora i tu su na neki način specifični i onda je taj njihov proračun dosta ja bi rekao limitiran za određene aktivnosti kapitalne. Međutim, s druge strane ja ću reći da upravo Ministarstvo obrazovanja mislim da je jako, možda čak i najbolji dio mehanizma oporavka i otpornosti koji gleda zaista kompletan sustav obrazovanja od vrtiće i predškolske dobi, u osnovna škola do visokog obrazovanja. Što se tiče Broda i što se tiče naše škole za djecu s posebnim potrebama Milan Amruš, stvari su se pokrenule upravo proteklih nekoliko dana jer postoje određenih složenosti, međutim ja se nadam da ćemo uskoro imati [[Upadica: Hvala vam.]] i konkretnije rezultate, vrlo uskoro. Hvala.
Kolegice Kekin, izvolite.
Hvala puno. Poštovani ministre imam nejasnoću jednu, u obrazloženju na stranici 13 piše da su rashodi u zdravstvu povećani za 2,3 milijarde kuna i da većina od toga ide dakle 736 miliona za sanaciju zdravstvenih ustanova, 64 za prekovremene sate zdravstvenog osoblja i 700 miliona je išlo prijenos HZZO-u. I to sve skupa iznosi milijardu i pol pa čisto na šta se odnosi onda ovih 800 do 2,3 koliko nam je ostalo. Hvala puno.
Izvolite odgovor.
Odnosi se na, hvala lijepo uvažena zastupnice, najveći dio, najveći dio se odnosi upravo na reguliranje ovih obveza prema veledrogerijama. I tu imamo onda zapravo dva načina kako se spuštaju ta sredstva. Maloprije sam o tome nešto rekao. Dakle, kada transferiramo tzv. državnim bolnicama to možemo kroz stavu državnog proračuna sa stavke materijalnih rashoda, kada transferiramo tzv. lokalnim bolnicama onima koji su osnivači i vlasnici županije onda to ide sa stavke pomoći unutar opće države. U konačnici sve se to skupa zbroji i dođe do istoga na kraju. Dakle, sve ste dobro kao i vaša kolegica maloprije sve ste dobro pozbrojili, sve su to stavke koje su jasno ovdje pobrojane, ukupno zapravo od ukupnog povećanja za zdravstva najveći dio se odnosi upravo na reguliranje ovih obveza prema veledrogerijama. Hvala.
Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade, ova Covid kriza traje već skoro 2 godine i prvenstveno je zdravstvena, ali to je u stvari i financijska kriza i slažem se s vama kad ste rekli da odgovorno vođenje financija i porezne reforme koje ste provodili od 2016. do 2019. su bili preduvjeti da možete uopće reagirati početkom 2020. godine i pomoći našim poduzetnicima u spašavanju radnih mjesta. Isto tako moram konstatirati da tad kad su se te mjere uvodile da je oporba i to kritizirala i imala dilemu treba li vlada odnosno država pomagati privatnom sektoru i direktno davati pomoći u tom trenutku. Da to tad nije napravljeno i da se to ne radi cijelo vrijeme do danas ne bi u ovom trenutku mogli govorit o povećanju BDP-a od 9% i na kraju o smanjenju, postotnom smanjenju ukupnog javnog duga u BDP-u.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, točno dakle, ja bih rekao evo i teći puta komentar odnosno replika na temu upravo koliko je izazovno, ali s druge strane odgovorno i važno u konačnici balansirati između ovih kako ih volim nazvati suprotstavljenih ciljeva. Ništa od toga naravno se nije dogodilo po nekoj slučajnosti i ovi gospodarski pokazatelji koje vidimo, naravno svaki gospodarski rast u Hrvatskoj kao i u drugim zemljama najveće zasluge idu na naše gospodarstvo i naravno i ovim putem im se ja i zahvaljujem i čestitam, ali i na svima skupa koji radimo na ovaj ili onaj način kako izravno tako i neizravno. Odgovornost vlade i uloga vlade je da radi na stvaranju uvjeta, poboljšanju i unapređuje investicijsku klimu. To smo radili i prije Covida, to nastojimo radi i sad za vrijeme Covida. Mislim da smo potvrdili da ona konstatacija koju smo rekli na samom početku Covida, nema države bez gospodarstva, ali jednostavno isto tako nema ni gospodarstva bez [[Upadica: Hvala vam.]] jake države. Hvala.
Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Ministre Hrvatska neće biti spašena povlačenjem sredstava iz europskih fondova, već provođenjem reformi, te uspostavljanjem bolje kvalitete upravljanja s jedne strane i provođenjem bolje kontrole s druge. Niti jedno od ova dva svojstva hrvatski sustav javnih financija nema. Kada govorimo o upravljanju mislim da je Hrvatska šampion po kolektivnim tužbama koje podnose javni službenici iz različitih dijelova sustava, bilo da se radi o vojnim djelatnicima, policijskim djelatnicima ili drugima. Pa ću vas pitati za pojašnjenje povećanja stavke u unutar Ministarstva pravosuđa i uprave, na poziciji 676. dakle izvršavanje pravomoćnih sudskih odluka, nagodbi i ovrha sa 6,5 na 42 i 800 tisuća kuna. Je li riječ o tome da se ponovno nije dobro predvidio gubitak sporova javnih djelatnika?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažana zastupnice. Pa evo, kad ste započeli sa svojom replikom došao sam čak u jedno iskušenje da se slažem s vama, onaj dio koji se odnosi da su strukturne reforme za razdoblje koje je ispred nas od nepresušne važnosti, u tom dijelu se možemo i složiti jer uz kombinaciju malo prije spomenute miksa fiskalne i monetarne politike, strukturne politike dobivaju sve veći i veći naglasak. Što se tiče ovih arbitražnih i inih pravosudnih procesa, dakle, imamo situacije da ne rijetko se državu tuži, država može taj spor izgubiti, može ga dobiti, može se nagoditi. Dakle, u dva od ta tri slučaja dolazi do troška određenog za državni proračun, nemali je broj situacija gdje je obzirom na trajanje, duljinu trajanja pravosudnih procesa iznos kamata koje je država tada Vlada u poziciji u ime poreznih obveznika platila bila i veća od same stavke glavnice. Tako vam je isto i u ovom proračunu, odnosno u ovom rebalansu. Predvidjeli smo sve što je znano. Hvala
Hvala. Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Poštovani ministre. Nekoliko ste i vi i ja s ove govornice raspravljali o Centru za odgoj i obrazovanje Čakovec, kad sam davala amandmane odgovarali ste mi da su sredstava osigurana. Nažalost, vidjela sam da su sredstva maknuta, da ste osigurali 1 500 kuna za Centar za odgoj i obrazovanje, tek toliko da ste ostavili tu stavku. 27. rujna 2021. državni tajnik u Ministarstvu znanosti i obrazovanja na Svečanoj sjednici, odnosno 50. obljetnici Centra za odgoj i obrazovanje pohvalio se kako su sredstva osigurana. E sad ja nudim, odnosno mislim da postoje dvije varijante. Ili vi ne znate, ne vi osobno, ne znate što se događa u vašim resorima ili bezočno lažete na štetu onih kojim a je to najpotrebnije, a to su djeca sa posebnim potrebama. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Da, tema mi je dijelom poznata, odnosno razgovarali smo o tome i prije i naravno da kako takvo ću proslijediti isto i upit, odnosno vašu repliku na resorno ministarstvo, dakle, osigurati sredstva je samo jedna od stvari, prepoznati stavku u proračunu, naravno problematika realizacije tog, kao i brojnih drugih projekata i ova vaša, uvažena zastupnica je također pitala sličnu temu u Slavonskom Brodu, također vam isto mogu reći, dakle sredstva kao takva u datim okolnostima, čak obzirom na važnost takvog jednog projekta, ukupni financijski izdatak, odnosno rashod zapravo bi trebali biti i manji problem, i jesu manji problem, više je problem naravno, da se sve što je potrebno za određeni projekt prikupi i da krene konačno u realizaciju. Kako ovaj o kojem govorite u Čakovcu, tako i ovaj o kojem smo govorili malo prije kolegica vaša i ja u Slavonskom Brodu. Hvala.
Kolegica Zmaić, izvolite.
Poštovani ministre. Ovim izmjenama i dopunama proračuna za 2021. godinu planirano je povećanje financijskih sredstava za Ministarstvo poljoprivrede u iznosu od 221,5 milijun kuna. Poljoprivreda je djelatnost koja se veže uz selo i ruralni prostor i zato smatram da će se sredstvima, tim planiranim, da će oni biti usmjerena prema našim mladim i malim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, koji žive i žele živjeti od poljoprivrede, koji žele očuvati i unaprijediti naša seoska područja i koji nisu posustali unatoč ovim izazovnim vremenima i svim problemima s kojima se susreću. Možete li nam reći za koje su to mjere i aktivnosti predviđena povećanja financijskih sredstava za poljoprivredu? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, uvažena zastupnice. Najveći dio sredstava ide za potporu svinjogojstvu, odnosno stočarstvu i taj dio kada gledamo ukupno povećanje predominantan, ali ima i povećanja vezano i za mjere ruralnog razvitka i neke druge koje bi trebale u konačnici pomoći hrvatskom selu i poljoprivredi. Ja bih rekao, kad kažemo pomoć selu, dakle jednostavno da bude ono što je i njegova uloga. A to je da konačno malo jasnije, nedvosmislenije svi skupa progovorimo, kao što smo činili na početku pandemije Covida kada se aktualizirala tema samodostatnosti hrane. Koliko je to hrvatsko selo i poljoprivreda, uključujući sve njezine sastavnice važna. I mislim i da ministrica poljoprivrede zajedno sa svojim timom itekako to promišlja. Nedavno su bili i dani poljoprivrede, smo na neki način, evo dodijelili neke nagrade, čisto da prepoznamo napore i trud i uspjehe ljudi koji marljivo rade u poljoprivredi, međutim imamo mi još jako, jako puno posla.
Hvala, kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Što se tiče rebalansa doista bi htjela istaknuti program Zaželi, o kojem sam nekidan govorila i koji je hvale vrijedan projekt u kojem se slabo zapošljiva skupina žena, je dobila priliku zaposliti i koja brine o onima kojima je pomoć potrebna. Dakle, povećana su sredstva i doista je to vrlo pohvalno. Htjela bi napomenuti da se radi o brizi koja ne može prestati prestankom projekta i da su nekoliko mjeseci kada su žene bez posla i ljudi bez skrbi predugi da bi se moglo na to čekati.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na replici odnosno na komentaru. I vi ste prepoznali i znate, siguran sam i iz nebrojeno primjera, pojedinačnih, koliko je važan taj projekt, evo mislim da tu ima i pozvanijih od mene odgovoriti na ovu repliku i bivši ministar i kolega moj Pavić, koji između ostaloga upravo na tom projektu ja bi rekao gdjegod i putovao po Hrvatskoj i dobivao upravo simpatije žena, ali i drugih koji su bili između ostaloga korisnici tog i sličnih programa koji zaista puno, puno znače. I mislim da i problematika tržišta rada koje sam veće nekoliko puta apostrofirao, a tu posebno ću gledati problematiku žena odnosno njihove participacije na tržištu rada i poglavito naših sugrađanki u srednjoj i starijoj dobi gdje između ostaloga upravo je jako, jako važno osigurati da one imaju naravno adekvatne radne uvjete odnosno posao. Hvala.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani ministre. Naravno da je težište uvijek više na rashodima, molim vas podsjetite nas koliko je ušteda napravljeno upravo na kamatama po kreditima i obveznicama s obzirom na kreditni rejting i s obzirom na napore koje ste učinili da bi upravo to postigli?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice i predsjednice našeg matičnog odbora, da vi znate da upravo na tom odboru vrlo često na ovu temu između ostaloga progovaramo i govorimo i to je bila jedna od stvari koje smo apostrofirali još na samom početku našeg mandata. Podsjetit ću vas 11,7 milijardi kuna to je podatak ESE dakle ono što objavljujemo i prijavljujemo Eurostatu je bio trošak ukupni trošak kamata u jednoj proračunskoj godini, 11,7 milijardi kuna. Tada je to iznosilo gotovo 3,5 postotna boda tadašnjeg BDP-a, tada je to bilo gotovo kompletni proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja, čak i šport bio ili sport pod tim okriljem. Od tih 11,7 svake godine u prosjeku negdje 800 do 900 milijuna manje zadnja godina pa čak i ova pandemijska 2020. 7,4 milijarde kuna, dakle 4 gotovo 4,5 milijarde kuna smo smanjili troškove kamata. Ja uvijek odgovaram i reći ću da prostora [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] još uvijek jel mislim da i dalje možemo smanjivati našu premiju rizika. Hvala.
Hvala. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre. Vi vrlo vješto baratate sa relativnim i apsolutnim brojkama pa tako javni dug do 2024. pada u postocima kao udio u BDP-u, ali rate kao gljiva poslije kiše ako ga gledamo u apsolutnom iznosu, pa bi trebao iznositi prema podacima koje ste nam dostavili 381 milijardu kuna. To je 30% povećanje u odnosu na 293 milijarde koliko je bio 2019., što znači da ako gledamo projekcije stanovništva koje nam je dao DZS i ako nas ima 4 milijuna onda svako tek rođeno dijete će biti dužno 95.000 kuna. S druge strane rashode ste navodno zamrznuli, pa ja moram postaviti pitanje u stilu Vojka V, kako to, kako to rashodi su zamrznuti, a javni dug ode u neviđene visine?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa javni dug je rezultanta proračunskog ukupnog rezultata i najveći dio na ovo nominalno povećanje javnog duga vam se krije u deficitima i tu nema nikakvih pretjerano tajni. Maloprije sam odgovarao isto na jednu prethodnu repliku deficit možete financirati ili povećavajući dug ili prodajući imovinu. Što se tiče prodaje imovine mislim da u proračunskim brojkama i za ovu godinu i za ove sljedeće tri godine vrlo ja bi rekao sramežljiva iznos i ukupna brojka, ali mislim da ćemo u nekom trenutku doći do te teme i malo ja bi rekao aktivnije progovoriti svi skupa, svi skupa i dati između ostaloga i one pozitivne primjere što znači kada na jedan adekvatan način aktivirate državnu imovinu, ne samo zemljišta i nekretnine nego tu prije svega mislim i na financijsku imovinu. Što se tiče ovoga razdoblja i te tablice koju gledate odnosno slajda zadnjega koji je sukus cijele priče, upravo se to lijepo vidi, ova prva polovica ili prvi dio te tablice gdje smo praktički držali čak i nominalni javni dug zamrznut. To je velika stvar.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre Mariću, pet godina se najavljuju strukturne reforme i jedino u čemu smo mi neprikosnoveni vladari Europskog kontinenta to je ova percepcija korupcije, dakle niti jedna strukturna reforma nije provedena od mirovinskog sustava, zdravstvenog sustava pa i sami ste na jednom saborskom odboru o tome govorili, ispalo je kao da je video da je to bilo neplanirano niste znali jel se snima ili se ne snima. Ne znam što je bilo posrijedi, ali je činjenica da te reforme nisu provedene i zapravo da se vodi jedna politika gašenja požara bez ikakve vizije, osim što se sada srlja uvesti euro, a ozbiljni ekonomisti poput Maruške Vizek govore o tome da sada u ovom trenutku nije dobar trenutak za to, vjerojatno kako bi to bio nekakav Plenkovićev legasi nekakva ostavština. Koju strukturnu reformu je provela vlada u kojoj ste vi, ja bih rekao najbitniji ministar, ministar financija?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa najvažnija strukturna reforma koju smo proveli je reforma javnih financija. Sve skupa kad zbrojim i ovo o čemu sam maloprije govorio što je uvažena zastupnica dobro apostrofirala da nismo to napravili naš odgovor na pandemiju bi kud i kamo manji bio i slabiji, imali bi puno veće probleme od ovoga što ide. Sad naravno postoje tu još područja, spomenuto zdravstvo sigurno, javna uprava, javna administracija sjećate se i sami vodili smo te dijaloge, doduše nešto malo manje kada smo bili u koaliciji, a malo više kad smo se razdvojili, ali koliko je važno da imamo adekvatan sustav i plaća i nagrađivanja, ali i cijele funkcionirajuće javne i državne uprave jel svi smo ja bih rekao ipak se složili, važno je, manje važno koliko nešto košta, važnije je što mi svi skupa dobivamo za to. Naravno uz već spomenuto i pravosuđe i obrazovanje koje bi trebalo biti kontinuirani, a onda ću se opet referirati na prethodnu repliku, ja mislim da je između ostaloga i problematika javnih poduzeća kolokvijalno rečeno dakle trgovačkih društava u državnom vlasništvu također [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] treba biti jedno od integralnih područja.
Hvala vam. Kolega Hrebak, izvolite.
Poštovani i uvaženi ministre Marić. Sami ste rekli da ste jako puno i ja se slažem s vama napravili po pitanju transparentnosti državnog proračuna i način na koji obrazlaže ovaj rebalans proračuna, na tome vam čestitam. Ali znadete ono što mene najviše zanima je upravo transparentnost ono na čemu je HSLS inzistirao, iskoristit ću ovu priliku i postaviti vam pitanje, dakle kad možemo konačno očekivati Zakon o proračunu kojim će se konačno riješiti ta priča i kojom će stvarno načelnici i gradonačelnici i župani imati obvezu transparentno izvještavati o proračunu direktno na stranicama svojih gradova kako bismo stvarno napravili nešto što je slično što je napravio i grad Bjelovar. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, postoje neke i zastupnice ovdje u HS koje me ne žele previše vidjeti u jednom danu, pa negoduju, a evo sad između ostalog odgovor na vašu repliku, pa ja moram to dozirati zato i nije … [[Govornik se ne razumije]] Zakon o proračunu uz sve ove točke koje danas imamo, njega ćemo zasebno donijeti. Dakle, trenutno je u javnom savjetovanju i u javnoj raspravi, pa ću iskoristit priliku i ukazati i svim ostalim saborskim zastupnicima da se, mislim da se aktiviraju u smislu toga da ako ih zanima, a ja vjerujem da ih zanima da pogledaju. Nakon toga ide u vladinu proceduru i onda ga planiramo donijeti u dve dosta kratke ovoga, u saborska dva čitanja, ali do kraja godine u svakom slučaju ga raspraviti, popraviti po potrebi i izglasati jer on nam je jedno između ostaloga i mjerilo u NPOO, ali još je važnije ovo o čemu ste vi rekli, uz problematiku i transparentnost i za lokalne proračune ima čitav niz odredbi koje bi trebale unaprijediti naš proračunski proces. Pa evo, još jedanput pozivam sve da daju svoj doprinos u raspravi o tom… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam. Kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, sigurna sam da ćete se složiti da uz epidemiju je poslije potresna obnova jedna rekla bih od primarnih stvari kojima se državni proračun treba baviti, pa svakako zabrinjava, zabrinjavaju podaci smanjenje stavaka na sanaciji štete od potresa, govorim sada konkretno recimo o kulturi, za muzeje i galerije, za, za, za arhive u nadležnosti Ministarstva kulture i medija. To su smanjenja koja su gotovo pola i više, više predviđenih sredstava da sad ne navodim brojke koje vi vrlo dobro znate, svjesni smo svi zajedno svih problema, poskupljenja građevinskog materijala, problema javne nabave, skupljanja dokumentacije, no međutim od potresa je prošlo prvog u Zagrebu već godinu i po dana, zapravo se ništa ne događa, da li će se ta sredstva Fonda solidarnosti uspjet sva iskoristiti, to su naravno brige svih građana u RH [[Upadica: Hvala vam]] Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ha mislim da moj odgovor, ne samo odgovor sad na vaše trenutno pitanje uvažena zastupnice i repliku jednostavno ovoga u svakom slučaju treba i mora biti potvrda da će se sredstva iskoristiti jer evo prije par dana smo čuli da smo dobili i dodatno odobrenje za dodatnih 300 milijuna eura vezano za sanaciju od posljedica potresa, ajde ja ću reći kolokvijalno odnosno objediniti Banovine, dakle Sisačko-moslavačke županije predominantno, ali i nekih okolnih. Što se tiče pojedinih sredstava da točno je, znači za ovu godinu sa tih dve milijarde 200 sredstava su sad planirana 886, samo se prenose u 2022. gdje je ukupni iznos 4 milijarde 608, od čega značajan dio se odnosi naravno i na Ministarstvo kulture i medija za iduću godinu. To je 742 milijuna nakon 434 ove godine jel kako su planirana sredstva. Ostali dio samo jedan simbolični manji dio za 2023., dakle računamo da ćemo potrošiti sve.
Hvala vam. Kolega Karlić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, mislim da svatko tko je u svom radnom vijeku bar jednom radio proračun bilo općinski onaj najmanji ili gradski, županijski, a posebno državni trebao bi znat koliko je to ozbiljan i kompleksan proces koji zahtijeva, to je kao jedan krvotok zapravo sustava države ili grada ili županije i zahtjeva zapravo ozbiljnu ovu raspravu i balansiranje svake stavke i svakog segmenta tog krvotoka da bi svi bili zadovoljni. Kad gledamo ovaj proračun, ovo je rebalans proračunu zapravo i kad vidimo da je 607 milijuna kuna predviđeno za očuvanje radnih mjesta zbog covida, 672 milijuna kuna za mirovine, 700 kuna HZZO za troškove covida, 735 milijuna kuna za sanaciju zdravstvenog sustava, 928 milijuna kuna za zaposlene u osnovno školstvu … [[Govornik se ne razumije]] milijarde kuna za nabavu aviona, govori zapravo koliko je hrvatska vlada i ministarstvo vodilo brigu upravo o socijalnoj osjetljivosti, o brizi za zaposlene, brizi za one najugroženije [[Upadica: Hvala vam]] a naravno i o sigurnosti države kroz avione.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da, točno, u pravu ste, evo već nekoliko replika ja bi rekao sa sličnim porukama, ma naravno mislim nije da ćemo se mi sad tu nešto ovoga niti žaliti, ni tražiti, ali ovoga suosjećanja dobro ste rekli, dakle proračunski procesi i u normalnim okolnostima i u onim nazovimo tako mirnodobskim nije baš jednostavan, a kamoli kad imamo ovakvu situaciji ovoga kakvu imamo, međutim to je odgovornost nas tu koji jesmo kao vlada prije svega, proračunski korisnici, da u okviru mogućnosti planiramo proračun. I ja ću evo iskoristiti ovu vašu repliku uz prisutne moje kolege, državnog tajnika i glavnog državnog rizničara i sve moje kolegice, prije svega i kolege u državnoj riznici i u Zavodu za makroekonomske analize, ali i svim kolegama ministrima naravno na čelu sa predsjednikom vlade da se zahvalim jer su svi pokazali s jedne strane i veliki trud i odricanje, a u isto vrijeme potpuno razumijevanje trenutka u kojem se nalazimo i svih izazova s kojima smo suočeni.
Sada je na redu kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, ugodno je čuti da u jednoj krizi bez presedana gospodarstvo u državi raste 9% i činjenica je da je i za iduću godinu predviđen značajan rast od 4,4% i kao što ste to i napisali, govorite da su osnovni pokretači tog rasta izvoz roba i usluga s jedne strane i s druge osobna potrošnja. Mene interesira s obzirom da ste vi vrlo vjerojatno ono sigurno ste poslali smjernice jedinicama lokalne i područne samouprave za izradu proračuna za iduću godinu, kako će se te sastavnice rasta BDP-a u ovoj i u idućoj godini odraziti na izradu proračuna JLS, prije svega to govorim s pozicije moje županije Dubrovačko-neretvanske gdje ipak taj turizam ove godine nije dosegnuo brojke kao što je to dosegnuo u ostalom dijelu Hrvatske, prije svega u Istarskoj i Primorsko-goranskoj županiji, pa me interesira kako vi gledate na izradu tih proračuna JLS.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da, točno tih 9% i njegovi pokretači zapravo je ono što treba posebno apostrofirati uz već spomenute robni izvoz i izvoz roba i usluga odnosno osobnu potrošnju posebno valja spomenuti i, i investicije poglavito u iduće 2 godine. Međutim, naravno i taj rast takav kakav je još uvijek pred ukupni državni proračun, a i još poglavito po pojedine lokalne proračune i dalje predstavlja odnosno stavlja i dalje različite vrste izazova. Uz spomenutu Dubrovačko-neretvansku županiju i pojedine poglavito općine pa i gradove tamo i u nekim drugima smo vidjeli da još uvijek nisu dosegnuli onu razinu koja bi bila usporediva sa onom predkriznom. I zato smo još i prošle godine po samom izbijanju Covida, pa onda pred kraj godine uveli mehanizme koji se zovu tzv. beskamatni zajmovi lokalnoj samoupravi. Do kraja godine razmišljamo o još jednom manjem krugu toga upravo da bi se pomoglo pojedinim gradovima i općinama koji još uvijek unatoč svom oporavku nisu dosegnuli one predrecesijske razine.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre 6,3 milijardi EUR-a osigurali smo za Nacionalni plan za oporavak i otpornost i u rujnu je stigao prvi predujam. Znamo da cijela stvar funkcionira po modelu mrkve i batine odnosno ako ćemo provoditi reforme onda ćemo dobivati financijska sredstva. Ako se ne varam 818 milijuna kuna je stiglo, milijuna EUR-a je stiglo u rujnu na konto Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Možete li nam reći kako su ta sredstva raspoređena u rebalansu i na što se najviše stavlja naglasak.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, da točno je 818 milijuna kao predujam, po ispunjenu 34 mjere do kraja godine. Očekujemo i u proračunu je zapisano dodatnih 700 milijuna krajem prvog polugodišta i još toliko 700 miliona EUR-a krajem godine. Mi bi trebali doći u situaciju da u čak ja bi rekao u prvoj treći ukupnog razdoblja pa i kraće od toga ćemo povući polovinu ukupnih sredstava. I ta sredstva baš kako ste rekli, vi ste to iskoristili jedan ovoga kolokvijalni termin, ali činjenica je dakle nema nacionalnog sufinanciranja jasno da ne može biti jasnije transparentnije. Ono što ste se obvezali 76 reformskih, 146 investicijskih projekata dakle definirani ti tzv. mjerljivi kriteriji indikatori, po ispunjenju istih dolazite i podnosite zahtjev za povlačenje sredstava i oni će sukladno dinamici realiziranja pojedinih projekata reformi biti trošeni. Hvala.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Uvaženi ministre, evo čuli smo danas od strane oporbe da su nam se prihodi dogodili to znači da vlada ništa nije činila da bi se oni bili veći, a da se rashodi očito nisu dogodili i vlada je …/nerazumljivo/… da budu toliki, tako sam ja to razumio tu određenu raspravu koja se danas vodila. Tako i ovaj povratak godinu dana 9% također se očito nije dogodio nikakvom zaslugom ove vlade. Ja to tako doživljavam nažalost. Međutim, imamo ono što ste rekli znači trošak ove pandemije 40 milijardi kuna. Kad usporedimo dva deficita 2020. 2021. on prelazi na nekih 41 milijardu i 700 samo država, znači minus milijardu i 700. Da li je taj Covid, da li je ta pandemija uzrok tom deficitu i da li bi mi danas pričali o suficitima da nismo imali to. Na stranu i povećanje plaća i mirovina i indeksacija i socijalna prava i sve ostalo što se povećavalo. Da nemamo pandemiju po njihovom vlada očito onda ništa ne bi radila, mi bi imali suficit i vjerojatno [[Upadica: Hvala vam.]] bi …/nerazumljivo/… na drugačiji način. Čemu smo mi to krivi i zašto smo toliko nesposobni?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, ja evo nekako pokušavam ne koristiti ove što ako i kondicionalne rečenice ali ovaj put ću evo malo prekršiti i vlastito pravilo baš ponukan ovime što ste vi rekli. Nema, malo je toga slučajnoga u životu ovoga pa tako i ove i dobre ali i loše stvari ovoga s kojima smo suočeni. Međutim, stvarno zaista kada gledate onaj trend koji imamo, koji smo imali prije korone dakle 12 postotnih bodova BDP-a kumulativno u 4 godine. Znači prosječno godišnje 3 postotna boda mi smo 2019. završili negdje na 71%. Dakle, u onoj pandemijskoj to bi već bilo na razini 68 što znači u proračunu za iduću godinu najkasnije 2023. da nije bilo pandemije Covida naš javni dug bi bio unutar 60% bruto domaćeg proizvoda. Evo to je zapravo ekstrapolacija trenda koja je dosta jednostavna ali u isto vrijeme je vrlo transparentna jer to je upravo trend koji smo imali [[Upadica: Hvala vam.]] i sad se vraćamo upravo toj silaznoj putanji. Hvala.
Hvala. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre onaj tko je dobronamjeran teško da vam može naći zamjerku i prigovor za proračune u 2020. i '21. godini s obzirom na pandemiju, potrese i globalne krize koje su prisutne u svijetu. Vi radite, vi i vaši suradnici radite najbolji posao za hrvatskog, hrvatskog čovjeka. Kod proračuna je uvijek pitanje kad se daje, onaj tko daje puno daje, onaj tko prima malo prima. Eto i moje pitanje vezano je za ovaj Fond otpornosti i oporavka koliko je predviđeno sredstva da bi se izgradile nove škole, da bi se ostvario hrvatski pedagoški standard i da bi učenici u Hrvatskoj mogli svi ići u jednu školu odnosno svi ići u jutarnju smjenu. I pitanje broj dva kad ćemo uplatiti prvu ratu za zrakoplove i kad će stići prvi zrakoplovi ovdje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, krenut ću od ovog zadnjeg dijela. Do kraja godine bi trebali platiti tu prvu ratu 2 milijarde 400 miliona, predviđeno je trenutno 2023., međutim naravno to je jedan vrlo složen proces od same odluke dalje sada idu naravno usuglašavanje i ugovornih odnos, ima jako, jako puno tu detalja ali u svakom slučaju ovoga sigurni smo da će sve biti u skladu sa nekakvim terminskim planom. Drago mi je da ste spomenuli ovu prvu vama temu, a to je obrazovanje i mislim da je, da ste i prepoznali upravo ovo što sam malo prije rekao, a to je da je u Fondu za oporavak i otpornost upravo problematika i područje obrazovanja i adekvatnog obrazovanja, ali zaista od onoga predškolskoga jer tu mi se posebno sviđa nastojanja i namjera da kroz gradnju i modernizaciju predškolskog obrazovanja dakle ukupnih sredstava je negdje oko 7,5 milijardi kuna predviđeno, ali zaista da gledamo od samog početka kako i što prije staviti taj [[Upadica: Hvala vam.]] predškolski odgoj i fond sati u osnovnom školstvu na razini EU. Hvala, pardon.
Hvala. Kolegice Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Kao što znamo gospodarska kretanja su i dalje pod jakim utjecajem pandmeije covida, međutim ipak ovim rebalansom planiramo uprihodovat iznad 2 milijarde kuna po osnovi poreza i doprinosa točnije preko 2,5 milijarde kuna po osnovi poreza na dodanu vrijednost. Ne stoga što se planira dodatno opteretiti naše građane jer znamo od kad ste vi ministar da smo rasteretili građane za preko 10 milijardi kuna. Da li se to temelji na iznimno dobroj turističkoj sezoni koja je bila iznad očekivanja pa smo samo u kolovozu imali iznos fiskaliziranih računa od turističke djelatnosti 21% više nego rekordne 2019. ili pak tome možemo zahvaliti što smo potporama za očuvanje radnih mjesta spasili preko 700.000 radnih mjesta i pomogli 120.000 poslodavaca.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa prije par dana četvrtak i petak bili su Dani hrvatskog turizma u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u Župi Dubrovačkoj oni su bili domaćini i u nekoliko i operativnih sastanaka s predstavnicima turizma, a ja bi rekao i na javnoj sceni upravo su turistički djelatnici pohvalili sve ove napore koliko je bilo važno, ma ne samo ovaj financijski dio u smislu očuvanja radnih mjesta nego sve ove aktivnosti koje smo imali resorna kolegica ministrica Brnjac sa cijelim stožerom, potpredsjednikom Božinovićem i ostalima da se jednostavno napravi sve ono što je potrebno da bi turistička sezona bila i profunkcionirala što je moguće bolje. Međutim, ja ću reći u ovih 9% nije samo turizam uz dužno poštovanje prema turizmu, svaka čast uz kolovoške podatke, rujanski su jednako tako dobri gdje uspoređujemo fiskalizaciju čak 20 i nešto posto u odnosu na 2019. bolje, dakle sve to skupa je vodilo ovome da imamo danas relativno komotnu situaciju što se tiče gospodarske aktivnosti. Ali nemojmo spavati izazovi su i dalje tu. Hvala.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade, ministra financija. Pa evo već je bilo nekoliko puta rečeno, a i vi ste i sami u izlaganju, a vidjeli smo kroz ove dvije godine da nas je na neki način trošak covida bio veći od 40 milijardi kuna od čega je najviše otišlo upravo za mjere i očuvanje radnih mjesta, pa onda nam je drago što imamo i ovakve rezultate, iako kao što ste rekli ne trebamo spavati ni zaspati oko toga. Želio bih čestitati što smo na neki način i sami ste rekli među prve tri odnosno ajmo reći treća članica u EU što se tiče smanjenja udjela javnog duga u BPD-u, naravno čitajući rebalans i sve ostalo bile su tu i neke stvari prebacivanje sredstava pa je tu i smanjenje, ajmo reći i sufinanciranje onih projekata što se tiče sufinanciranja samih projekata financiranih iz EU, pa me zanima koji je tu odnos između projekata koje vodi, ajmo reći država državne institucije i onih projekata koji su znači na teret jedinice lokalne samouprave odnosno koji planiraju i proizvode oni sami? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, baš dobro da ste spomenuli jer naravno izvršenje i realizacija, apsorpcija eu fondova je koliko važna na ovoj centralnoj državnoj razini, ja vi rekao jednako važno u nekim stvarima čak i važnije još i na ovoj lokalnoj razini jer tu daje između ostaloga i izravni doprinos i o problematici o kojoj smo maloprije govorili, o demografiji i o ravnomjernijem regionalnom razvitku. Dakle, procjena u samom rebalansu je sukladno zadnje raspoloživim podacima koji su resori i svi ostali podastrli koliko će toga biti moguće realizirati do kraja godine pa smo sukladno tome i planirali sredstva ova za sufinanciranje. Vi znate da smo i nekim prijašnjim interacijama baš i u ovoj godini i u teškim okolnostima, tu je ministrica Tramišak bila uvijek ja bih rekao lider u smislu nas kao ministara na razini vlade da se još dodatna sredstva osiguraju upravo za taj fond sufinanciranja poglavito za lokalnu razinu. U skladu i naravno sa našim mogućnostima, terminskim planovima i dinamikom ćemo dalje planirati osiguravat sredstva. Hvala.
I zadnja replika kolega Bartulica, izvolite.
Evo zadnji sam dočekali ste. Poštovani ministre. Ono što sam ranije rekao da imamo problem sa javnom potrošnjom mislim da je nesporno, dakle danas može u javnosti nastati dojam da svak manipulira kako hoće sa velikim brojkama, ali ono što je nesporno je da godinama naša javna potrošnja dakle udjel države u ukupnom BDP-u raste, a potrošnja raste brže nego što gospodarstvo raste, brže. I tu imamo problem i mislim da je to jedan od uzroka što naši ljudi teže nalaze nova radna mjesta i napuštaju Hrvatsku. Kad se vidi kako se prebacuje novac u rupu bez dna zdravstva, vidimo da godišnje otprilike 38 milijardi kuna se potroši na zdravstvo, to znači za svakog stanovnika otprilike 10.000 kuna, a usluge nisu ništa bolje. Prema tome, kad ćete krenuti sa strukturnim reformama [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] to je očito pitanje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa onaj dio naravno što se tiče proračunske potrošnje to je na tragu i mojih prethodnih riječi, a to je da rashodna strana proračuna je i bit će i dalje ključ našeg uspjeha održivosti javnih financija. Sve što su kolegice maloprije i kolege rekli dakle vi ste vidjeli koliko smo i kroz taj dio poreznog rasterećenja dodatno sami sebe pozitivno pritisnuli da se racionalizira ta državna potrošnja i ona je, to su podaci jasno vidljivi i limiti potrošnje i rezultati proračuna i javni dug potvrdili da je bilo čak bi rekao u dobrom dijelu i uspješno prije samog izbijanja. Pandemija je dovela do toga da s jedne strane su vam prihodi izbijeni zbog pada BDP-a, a u isto vrijeme imate velike, velike potrebe za dodatni rashodima. I tu vi možete naći određeno opravdanje, ali evo kad ste već spomenuli zdravstvo, već spominjem dakle u proračunu od 38 milijardi kuna trošak ukupni zdravstva cijele pandemije je negdje na 3,2 milijarde dakle govorimo ipak o puno, puno većim i višim problemima od [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa ministre.]] onoga samog covida. Hvala.
I potpredsjedniče vlade, možete se vratiti na mjesto došli smo do kraja sa replikama. A sada ću pozvati izvjestitelje odbora, želi li neko govoriti od izvjestitelja odbora? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika nacionalnih manjina govorit će dva zastupnika poštovani kolega Radin i kolega Bilek. Prvi ide kolega Radin. Izvolite.
Cijenjeni g. predsjedniče, g. ministre, kolegice i kolege. Poštovane kolegice i kolege. Od svih funkcija o kojima državni proračun pokušava voditi računa sigurno je ona ekonomska najvažnija. Normalno, potrebe one tradicionalne, kao što je zapošljavanje, smanjenje javnog duga, poboljšanje javnih usluga, ranjive skupine i izvanredne situacije su sigurno najvažnije od svih potreba koje jedan proračun, a rebalans je zapravo proračun, od svih su najvažnije i one o kojima se mora proračun ili rebalans vodi najviše računa. Ali od svega toga se može vidjeti i politički smjer Vlade, a obično u posljednje vrijeme, u posljednjih desetljeća parlamenti zapravo privilegiraju taj politički moment. Dakle, Vlada posebno ističe da je unatoč korona krizi došlo do snažnog oporavka gospodarske aktivnosti, budući da se domaće gospodarstvo uspješno prilagodilo novim uvjetima. Naglašava da se u drugom tromjesečju, da je u drugom tromjesečju zabilježena povijesno najveća stopa realnog rasta BDP-a od 16,5%. Takav snažan gospodarski rast utjecao je na znatno bolje ostvarenje poreza na dodanu vrijednost, negoli je to planirano rebalansom državnog proračuna iz lipnja. Međutim, sve pozitivne efekte takvoga rasta poništila je i dalje prisutna pandemija Korona virusa koja je dovela do daljnjega rasta rashoda državnog proračuna. Budući da je nemoguće predvidjeti daljnji razvoj pandemije, uključujući i jake društvene napetosti koje ono može proizvesti i koje mogu imati snažan utjecaj na gospodarski kontekst u najširem smislu te riječi, potreban je oprez u planiranju rashoda. Ali s psihološkoj stanovišta i stanovito otvaranje javnim potrebama, ili da budemo razumljiviji potrebama insinuacija i ljudi koji te institucije sačinjavaju ili su predmet njihovog djelovanja. Ako tome dodamo posljedice dvaju potresa, ne toliko razorna u tehničkom smislu te riječi ali sa velikim materijalnim posljedicama, uslijed, kako bih nazvao, endemske nebrige za zgrade, odnosno za njihovo redovito održavanje i posebno zaštitu od elementarnih nepogoda, vidimo da je situacija u proračunskom smislu, a rebalans nije ništa drugo nego novi proračun, više nego fluidna. Zato uz prepoznavanje brige za drugih nacionalnih manjina, čije se financiranje u ovom rebalansu povećava za jako dobro, za 25% unatoč nastavku nekih kapitalnih objekata, u slučaju moje manjine, naročito srednje škole Leonardo da Vinci, želim izraziti ipak svoju zabrinutost za smanjenje nekih stavki vezanih za ostvarenje i zaštitu temeljnih ljudskih prava. Sredstva Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina u pogledu ljudskih prava se smanjuju i to za jednu četvrtinu, sredstva Ureda za udruge, za ravnopravnost spolova, za bespravno pravnu pomoć itd., itd., svi doživljavaju nekakva smanjenja, naravno tumačimo smanjenja nemogućnošću potrošnje zbog pandemijske situacije. Mnogi projekti se nisu mogli ostvariti, gotovo sva putovanja se nisu ostvarila i budući da nismo uspjeli još analizirati detaljno proračun za 2022. godinu, nadajmo se da će se takve situacije proračunom za iduću godinu ispraviti. Za neke, npr. za azilante, migrante, ljudska pravo opće jel da, svih građana, ustanovili već smo površnim pogledom na proračun za iduću godinu da će doći do povećanja. Naravno ta povećanja su u postocima. Dok u ukupnim iznosima, trebala bi jedna posebna sjednica Sabora da raspravljamo koliko su oni stvarno dostatni. Uvijek smo ostavili nevladinim udrugama da koliko mogu, i sa snagama koje imaju krpaju rupe u zaštiti ljudskih prava, ali kao dugogodišnji predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina koja se bavila puno ljudskim pravima ovog Parlamenta, odgovorno tvrdim da niti jedna Vlada, niti iz daleka nije pristupila problemu ljudskih prava s pažnjom koja je poštivanje osnovnih vrijednosti pojedinaca zaslužuje. Hvala lijepa, sad će nastaviti gospodin Bilek.
Molim samo prije kolege Bileka da se zbriše govornica.
Hvala lijepa. Uvaženi predsjedniče i potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi potpredsjedniče Vlade Republike Hrvatske, poštovani gospodine ministre financija, drage kolegice i kolege. Pa evo, drugi rebalans proračuna za ovu godinu tema je koju smo očekivali početkom jesenskog zasjedanja. Kad se pitamo zašto, mislim da je odgovor dosta kratak i razumljiv i ako samo proračunska situacija govori o stvarno izuzetno složenoj situaciji i samih državnih financija. Prije svega, to je pandemija koja traje već godinu i pol dana, a u tom periodu na ranu državnih financija je dodao znači samu sol i potres, kako onaj u Zagrebu, tako i na Banovini i još tri županije. Zbog tih izvanrednih okolnosti porastao je proračunski deficit iako je BDP porastao u odnosu na planirani, a sve planove nadmašili su i proračunski prihodi. Tako se ovim rebalansom prihodi i dalje povećavaju i to za 3,3 milijarde kuna i ukupno iznose 153,6 milijardi, ali zato se i rashodi povećavaju i to za 6 milijardi kuna te se očekuje manjak u državnoj blagajni od 19,7 milijardi ili 4,7% BDP-a. Ali olakšavajuću okolnost u tom dijelu matematike je činjenica da se ipak očekuje povećan rast BDP-a, umjesto planiranih 5,2% na 9%. Što nam je donijela ili bolje reći odnijela pandemija? Odnijela nam je kao što smo i malo prije čuli, i više puta danas, oko 40 milijardi neplaniranih sredstava i to ne samo na stavke Ministarstva zdravstva, nego još i nekolicine ministarstava. Testovi, testiranje, cjepivo, cijepljenje, osobna zaštitna oprema i dodatna medicinska oprema, povećano izdavanje za prekovremeni rad zdravstvenih radnika i s njima povezanih djelatnosti i uz mali zastoj na početku zbog globalnog kašnjenja, hrvatskim građanima osigurano je sve što je potrebno za učinkovitu borbu protiv ove pošasti i to je sve koštalo, dragi kolegice i kolege, ali to je sve i plaćeno. Paralelno, slobodan sam reći da zbog objektivne spriječenosti bavljenja reformom zdravstvenog sustava eskalirao je i problem duga prema veledrogerijama i taj požar je u prvom poluvremenu ugašen, znači imali smo prvi rebalans koji je prije svega bio radi tog dijela, a sad pred nama je drugo poluvrijeme, jer svakim danom dug raste, ali evo krenule su određene pripreme za reforme, izmjene zakonodavstva i vjerujemo da će i taj dio ipak krenuti polako na bolje. Vlada je ovim rebalansom pronašla i dodatna sredstva od 1,6 milijardi kuna na poziciji Ministarstva zdravstva, što je kratkoročno rješenje, ali je i neizbježno u ovom trenutku. Iz situacija sa financijama u zdravstvu treba izvući pouku, nema rješenja bez cjelovite reforme zdravstva i ne smije se odlagati ni zbog pandemije ni zbog cehovskog ili nekog drugog, drugih prilika ili drugih razloga. Mora se provesti bez odlaganja jer u ovom trenutku izdvajanje za zdravstvo uz dio HZZO-a iznosi rekordnih 38 milijardi. Nadam se, a i očekujemo da ćemo već prve korake vidjeti i u proračunu za iduću godinu. Mislim da treba kroz rebalans istaknuti i dodatne troškove Ministarstva rada na očuvanju radnih mjesta koje je bilo moguće naplanirati na vrlo kratkim stazama i tome treba dodati novih 600,7 tj. 607,8 milijuna kuna ovim rebalansom, što je kao što smo rekli, najviše sredstava je išlo upravo za očuvanje gospodarstva, očuvanje radnih mjesta i mislim da je ovo Ministarstvo na čelu sa gospodinom Marićem, ali i Vlada Republike Hrvatske na čelu sa gospodinom Plenkovićem dobro odradila taj posao, pogotovo ako se uspoređujemo sa ostatkom ovog dijela središnje Europe, gdje su imali puno veće probleme, puno veće gubitke i sve ostalo. Trebamo sve učiniti da prije svega suzbijemo ovaj 4. val kako ta stavka ne bi dodatno opteretila proračun mimo ovih dodatnih sredstava. tu su naravno i sredstva za indeksaciju mirovina, značajni su rashodi na stavkama Ministarstva unutarnjih poslova i obrazovanja, odnosno se jednim dijelom i na povećanje plaća državnih službenika i namještenika. Kad se uzme u obzir angažman policije na čuvanju granice i rada prosvjetnih radnika u okolnostima pandemije, malo u učionici, malo on line, tome trošku mislim da nikako ne bi smjelo biti prigovora, jer vidimo i kako učitelji i nastavnici, tako i policija, prije svega na granicama, ali i svi ostali djelatnici u zdravstvu i svemu ostalom, u kakvim uvjetima trenutno rade, u kakvim uvjetima žive i treba ih na neki način honorirati za taj dio maksimalno koliko je moguće. Dosta komentara izazvalo je umanjenje proračunskih sredstava za stavke Ministarstva graditeljstva i državne imovine u iznosu od 237 milijuna kuna. Ta sredstva se u ovoj godine ne bi učinkovito potrošila, znači, do samog kraja nove godine i u redu je da su ona prebačena na stavke sa kojih će biti korisno utrošena. Drugo je pitanje zašto nisu utrošena. Slobodan sam reći da vjerujem kako će se ta sredstva naći u proračunu za narednu godinu kako smo ga sagledavali, te će se nadoknaditi propušteno, a pogotovo nakon izmjene Zakona o obnovi, koju smo imali u ovom visokom domu i na taj način će se kvalitetnije i brže pomoći našim sugrađanima koji su stradali u potresu. Moglo bi se ponešto stvarno reći i o svakoj stavci izmjena i dopuna proračuna, ali u svom izlaganju još se posebice želim osvrnuti na stavku Ministarstva obrane koje je ovih dana aktualna tema u javnosti, ali možda ne baš i na primjeren način. U rebalansu su povećani rashodi Ministarstva obrane za 7.05 milijardi kuna, prije svega zbog činjenice da do kraja godine treba platiti prvu ratu za nabavku višenamjenskog borbenog zrakoplova. Taj dio ne bismo nikako smjeli dovoditi u pitanje jer je riječ o modernizaciji koja je nužno potrebna. Treba isto tako istaknuti da je već godinama proračun Ministarstva obrane u stalnom rastu, a o čemu govore uspješne međunarodne aktivnosti naših vojnika. Još za kraj, dozvolite mi da se na neki način osvrnem i na stvari koje su vezane prije svega i uz nacionalne manjine i ostale operativne programe Vlade Republike Hrvatske. Drago mi je što su i tu nađena dio sredstava koji će omogućiti provedbu tih operativnih programa, iako ne u stopostotnom obliku, još uvijek će faliti određena sredstava, ali razumljivo je da u skladu sa mogućnostima Republike Hrvatske u ovoj godini, da i ta sredstva budu povećana. S obzirom na sve ovo izrečeno, Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati ove izmjene državnog proračuna. Hvala lijepo.
Gospođa Grozdana Perić, zastupat će stavove Kluba zastupnika HDZ-a o ovome rebalansu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče i državni rizničaru. Pred nama su dakle tri teme, a to su izmjene i dopune proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2021., izmjene i dopune Zakona o izvršavanju proračuna za 2021. i sa planovima za 22. i 23. isto tako polugodišnje izvješće o izvršenju proračuna za ovu godinu, prvo polugodište. Ovo je dakle drugi rebalans i prema makroekonomskim pokazateljima koje nam je dostavljeno predviđen je rast domaćeg gospodarstva i rast BDP-a za 9%. To je znatno više od prvotno projiciranog koji je po zadnjim projekcijama bio oko 5,2%. Glavni pokretač rasta u 2021. rast je izvoza roba i usluga zbog iznimno dobre turističke sezone, ali isto tako i osobne potrošnje te državne potrošnje i bruto investicije u fiksni kapital. Ukupni prihodi povećavaju se u ovom rebalansu za 3,3 milijarde kuna i iznose 153,6 milijardi kuna, a rezultat je to prvenstveno prihoda, povećanih prihoda od PDV-a. Isti tako i trošarine su povećane. PDV-e za 2,4 milijarde kuna, a porezi i trošarine 267 milijuna kuna. Ukupni rashodi povećavaju se za 6 milijardi i to je sada plan od 173,3 milijarde kuna. Zbog čega su rashodi povećani i što oni sadržavaju? Naime iz ukupno ovih 6 milijardi osiguravaju se 2,4 milijarde kuna za nabavu borbenih aviona. Dodatno su osigurana sredstva za zaposlene uključujući i sredstva za zaposlene u osnovnom i srednjem školstvu u iznosu od 928,8 milijuna kuna. Zatim dodatna sredstva za sanaciju ustanova u zdravstvu od 735,9 milijuna kuna te prekovremeni rad u zdravstvu od 64,1 milijun kuna. Isto tako povećani su transferi za HZZO za oko 700 milijuna kuna te za mirovine radi nove indeksacije 672,2 milijuna kuna. Kako je pandemija i Covid napravili su dodatne poteškoće onda su i potpore za očuvanje radnih mjesta zadržane i do sada za neke sektore i ona u 2021. iznose 607,8 milijuna kuna. Doprinos Republike Hrvatske u proračun Europske unije je još dodatnih 494,9 milijuna kuna. Rashodi koji se financiraju iz europskih izvora smanjuju se za 1,1 milijardu kuna i to su u projektu sanacije. Međutim, ono što treba reći da ta sredstva nisu izgubljena. Dakle, samo je bilo potrebno određenim evo zakonskim promjenama aktivirati određene mehanizme kako bi se onda cijeli proces ubrzao. Državni proračun tako će zabilježiti manjak u iznosu od 19,7 milijardi kuna ili 4,7% BDP-a i u odnosu na opću na ESAM metodologiju opća država imat će manjak od 18,9 milijardi kuna ili 4,5% BDP-a. Unatoč svim nedaćama kao što sam rekla i u samoj replici javni dug koji je visok i koji se povećao u odnosu na onaj koji smo imali u 2019. on se u odnosu na 2020. smanjuje za 4,2%-tna boda i iznosit će 83,1% BDP-a. Značajno je spomenuti jer je više puta kroz replike to i spomenuto koliki su troškovi za zdravstvo. Naime u ovom rebalansu i prethodnom za zdravstvo je dodatno uloženo 6,4 milijarde kuna. To je izravno ono što ide iz državnog proračuna i ono čini sada preko 9,1 milijardu kuna. Kada pogledamo ukupne prihode ostvarene kroz doprinose koji se prikupljaju kroz HZZO onda ukupno zdravstvo sa ovim iz proračuna direktno košta u ovoj godini preko 37,7 milijardi kuna. To je kada usporedimo per capita prema sadašnjim trenutnim podacima, a ne onima koje ćemo imati naknadno. To je tisuću 255 eura po glavi stanovnika. Važno je napomenuti i troškove Covid-a a to je spomenuo i ministar Marić, gdje je do kraja rujna troškovi Covid-a su izravno bili preko 3,2 milijarde kuna. Ja bih htjela još spomenuti sve ovo što se događalo kroz same izmjene i dopune proračuna, a odrazili su se i na Zakon o izvršavanju Državnog proračuna gdje je navedeno upravo, to je normativni dio koji regulira sve ono što se događa u samim izmjenama i dopunama proračuna, pa je između ostalog važno napomenuti da su se tu ispravile određene brojke u odnosu na račun financiranja, dakle i zaduživanja i razduživanja. A isto tako je omogućeno da se povećaju iznosi za jedinice lokalne i područne regionalne samouprave gdje se povećava visina zaduženja istih sa 3 na 3,5%. To znači da taj iznos zaduženja je više omogućen da bi se otvorilo i da bi se stvorili uvjeti da jedinice lokalne regionalne samouprave mogu što kvalitetnije pripremati projekte, a isto tako i povlačiti sredstva Europske unije. Isto tako ovim Zakonom je propisano da iznos beskamatnog zajma isplaćen jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave temeljem odluke ne ulazi u opseg zaduženja jedinice lokalne i regionalne samouprave. To su one najbitnije stavke koje čine zapravo sam zakon. Kada to sagledavamo u kontekstu izvršenja polugodišnjeg izvršenja onda moramo reći da je Povjerenstvo za fiskalnu politiku donijelo isto tako svoje stajalište 13. odnosno 14. stajalište Povjerenstva za fiskalnu politiku koje govori i referira se upravo na povećane rashode i referira se na i upozorava na povećanje inflacije usred rasta cijena sirovine i proizvođačkih cijena na međunarodnom tržištu. I upravo upozorava na one elemente koji su ključni za funkcioniranje sustava. Isto tako se referira na probleme i troškove rashoda u zdravstvu koji su pogotovo u ovom periodu Covid krize ekspandirali, ali koji nisu jedini krivac, nego je zaista bitno i važno provesti i određene reforme. Ono što treba još kazati da je u ovom periodu 2021. da su suspendirana fiskalna pravila koja to od nas traži Pakt o stabilnosti, ali koja će se uvoditi postupno. Dakle sve ono što to Povjerenstvo treba pratiti će biti uvedeno u 2023. godini, ali to ne umanjuje upravo važnost kojim se upravo prate sve promjene i sve refleksije koje imamo kroz državni proračun. Ono što treba još reći, a potrebno je istaknuti da smo u ovoj perspektivi od sljedećih 7 godina odnosno sredstva koja su omogućena iz sredstava nove generacije Hrvatska ima ogromnu šansu da upravo tih 24 milijarde eura upogoni i napravi značajne promjene i omogući i stvori itekako kvalitetne uvjete za industriju, za proizvodnju, za privlačenje investicija radnih mjesta. Još jedanput bih istaknula da sve one normativne uvjete i normativne akte koje smo donijeli, a Ministarstvo za regionalni razvoj je u fondove provodi i usmjerava moram reći da je itekako vidljivo kroz ostvarenje upravo tih međunarodnih pomoći, jer je od 2017. kada je to bilo svega 7,3 milijarde kuna, 2018. 9,96 znači skoro 10 milijardi kuna, u 2019. je to preko 14 milijardi kuna, 2020. već je to 17,6, a novi plan u 2021. je 23,6 milijardi kuna što znači da sva ova sredstva koja Hrvatska ima i na koja može polagati pravo zaista i kvalitetno usmjerava i koristi na način da upravo koristeći te prednosti M+3 metodologije dakle da može kroz još naredne ove do 2023. iskoristiti sva ta nedostajuća odnosno neiskorištena sredstva i otvoriti onda isto tako novu omotnicu, govori o tome da su se itekako pokrenuli i kako privatno poduzetništvo, a isto tako i svi sudionici u ovom procesu. Stoga moram reći da će Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati sve ove dokumente.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu gospodin Domagoj Hajduković koji će zastupati stavove Kluba zastupnika Socijaldemokrata o ovome rebalansu i zakonu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče i glavni rizničaru, kolegice i kolege. Počeo bih sa onom čuvenom tezom da je svaki proračun svojevrsna politička osobna iskaznica svake vlade i svake većine. Ako je tome tako, ako je to zaista politička iskaznica, ako je to program rada ili ako govorimo o rebalansu dijelom je i onoga što je učinjeno odnosno izvršeno u ovoj godini što to znači i što to govori o ovoj Vladi i ovoj većini? Prvo što nam govori barem po meni je to da rashodi nisu pod kontrolom. Rashodi divljaju. Neki su tu i objektivni razlozi što je razumljivo u smislu pandemije, ali neki su bili i predvidivi, neki su bili i razlozi kojima se može doskočiti. Malo mi je surealno da svake godine u isto vrijeme pričamo o dugovima veledrogerijama i dugovima u zdravstvu. Ako me sjećanje dobro služi, a još me dobro služi, otprilike u isto vrijeme prošle godine smo raspravljali o istim temama, imali okrugle stolove na temu, imali pressice, imali sjednice odbora itd., itd. O ovoj istoj temi kolegice i kolege a to je dug u zdravstvu i to je dug prema veledrogerijama i prijetnji opskrbom lijekova bolnica ali i šireg pučanstva. I sada imamo svojevrstan deja vu, jer se o istoj temi ponovo raspravlja i baš zbog toga vas pitam jel' je to pokazatelj da je politika ove Vlade bila dobra, da su dobro predviđali troškove i da su dobro planirali financijska sredstva? Po meni nije. Deficit je u zadnje dvije godine kao što smo imali prilike ovdje čuti narastao za 50 milijardi. To nije malen iznos kolegice i kolege ako uzmemo u obzir da je državni proračun nekih 550 milijardi cca manje-više. Na to isto baš i nemamo neki odgovor osim pandemije Covid virusa. Ok, možemo i to razumjeti dijelom. Možemo to razumjeti u 2020., no u 2021. baš i ne. Barem ja nemam više razumijevanja prema tome. Dakle, rashodi nisu pod kontrolom. Rashodi su nešto što je loše planirano, što divlja i dalje i što ne servisiramo na vrijeme posebice opet u vrijeme pandemije kada je opskrba lijekova i funkcioniranje zdravstvenog sustava bi trebala biti nešto što je prioritet. I o tome ću kasnije nešto još reći. Što još govori o ovoj Vladi, o ovoj većini? Nesposobni smo povući sredstva iz Europske unije. Na žalost često me zapada uloga zloglukog proroka za ovom govornicom. I kada smo raspravljale kolegice i kolege, a sjetite se ne tako davno o trijumfalnim najavama premijera koliko smo novaca dobili iz Europske unije, koliko ćemo tek dobiti, pada nam lova s neba što bi se reklo, tada sam govorio upravo o tome da je to sjajna stvar ali da nisam siguran koliko ćemo toga novca zaista na kraju moći iskoristiti. Ovaj rebalans proračuna je samo dokaz da je tome upravo tako. Znači povučeno je 206 milijuna kuna za sufinanciranje europskih projekata, dakle projekata koji se neće realizirati i to naglašavam sufinanciranje dakle to nisu projekti u kompletnom iznosu. Koliko je to sve skupa projekata koje na kraju nećemo isfinancirati ostavljam vama na razmišljanje. Ali činjenica je da u ovom važnom segmentu, u segmentu u kojem Vlada zapravo i na koje Vlada naslanja sve ove grandiozne najave o sljedećem 7-godišnjem razdoblju i slično već sada ne uspijevamo provesti. I ovdje je jasan pokazatelj, brojke su neminovne i brojke ne lažu. Što još govori ovaj proračun o Vladi? Nesposobni smo započeti obnovu. Godinu i 7 mjeseci nakon potresa u Zagrebu, odnosno 11 mjeseci nakon potresa na području Banije i Siska obnova praktički još nije počela. Novci koji stoje na rezervi, koji su došli iz Europske unije su još nepovučeni i tu se nadovezujem i onda i na raspravu o tome da nismo u stanju koristiti europske fondove. Zašto je tome tako? Pa možda bi potpredsjedniče Vlade to trebali objasniti ljudima koji još uvijek žive u kontejnerima, neuvjetnim kontejnerima koje je u takvim uvjetima dočekala još jedna zima, ili onima u Zagrebu koji su također u smještaju od 10-tak do 15-tak kvadrata i čekaju i dalje obnovu ili što će s njima biti. No, činjenica ostaje da u ovoj godini obnova nije započela, da novci koji su za to planirani nisu utrošeni jer obnove nije ni bilo a da naši građani su i dalje u neuvjetnim smještajima. Što još govori ovaj rebalans proračuna o ovoj Vladi i o ovoj većini? Nesposobni smo vladati epidemijom. Dobro, sada ćete reći pa većina nije vidimo sve što se dešava u Europi itd. Ali ja bih onda se ispravio pa možda rekao nismo sposobni vladati epidemijom ni onoliko koliko drugi uspijevaju. A što pod time mislim? Pa mislim da nam je zdravstveni sustav u kolapsu i to ne samo zbog epidemije. Dakle, spominjao sam i prije dugove prema veledrogerijama. Vrijedno je spomenuti i dodatak na plaće zaposlenicima u zdravstvu. Sjetite se tih mizernih dodataka boraca koji su na prvim linijama obrane od Covid-a. Zaista onda bolje da im nismo dali ništa, nego tako smiješne iznose. Govorimo o tome da liste čekanja su sve duže, da je u pitanju skrb o našim kroničnim bolesnicima, dijabetičarima, onkološkim bolesnicima itd. Dakle, troškovi zdravstvenog sustava rastu što je u jednu ruku i razumljivo zbog epidemije. Ali u drugu ruku nije razumljivo zato što smo ovo trebali predvidjeti tim više što cijepljenje ne ide po planu. I ponovo moram reći da je kampanja za cijepljenje bila totalni fijasko. Ohrabruje to što se sve više naših sugrađana odlučuje u ovom trenutku za cijepljenje, ali to nije rezultat rada Vlade. To je zapravo rezultat nerada Vlade i to je rezultat činjenice da nam virus opet divlja. Nesposobni smo krpati i to malo zdravstvenog sustava što je dakle ostalo u situaciji pandemije, u situaciji velike zdravstvene ugroze svih naših građana i potencijalne ugroze to je nešto zaista što nas treba jako duboko i jako ozbiljno zabrinuti tim više što su izdaci barem dio njih bili i oni koji su bili za pretpostaviti odnosno mogli su se predvidjeti, a i činjenica da toliko cjepiva dajemo kao pomoć inozemstvu koliko god ona pohvalna bila nije rezultat naše široke duše ili naše darežljivosti, već činjenica je da nismo cijepili vlastito stanovništvo. I da je bolje, slažem se pokloniti cjepivo, nego da ono propadne. Ali činjenica stoji da novac koji je Vlada utrošila za nabavku cjepiva za skrb o svojim građanima je i na taj način propao. Ne propao u smislu da se netko nije cijepio. Hvala Bogu cijepit će se možda u nekim drugim državama, ali činjenica je da se nisu cijepili oni kojima je bila namijenjena a to su naši građani i to naravno mi plaćamo. Još o čemu možemo i čemu želim raspravljati je društveni razvoj i ranjive skupine, a onda i gospodarska stagnacija odnosno kako će, kako ga Vlada naziva gospodarski uzlet i rast. Dakle, prije svega ono o čemu se trebamo ogledati u ovim kriznim vremenima je skrb o ranjivim skupinama i nastavak društvenog razvoja. Bojim se da je on bio potpuno zanemaren i u proračunu, a da i sada kroz drugi rebalans ponovo stavljen na margine onoga što bi trebao biti. Govorio sam u nekoliko navrata i za ovom govornicom, a onda i kroz amandmane i na proračun o tome koji bi trebali biti ciljevi barem u nekim segmentima djelatnosti države i poticanja recimo volonterstva, izvan nastavnih aktivnosti, nastave za darovite. Evo recimo to je samo iz jednog segmenta. Ali gdje ćemo onda doći do svih ostalih? Država je pokazala neosjetljivost time što baš ni simbolična sredstva nije željela izdvojiti za te aktivnosti. Sada nakon krize, nakon i otuđenja ljudi, nakon psiholoških posljedica koje je pandemija, izolacija, lockdown i slično ostavila na naše građane, na naše učenike, studente to samo govori koliko su te stavke bile potrebne u proračunu i koliko smo o takvim stvarima trebali razmišljati. Jer kada govorimo o vladanju epidemijom ili držanjem epidemije pod kontrolom, tada ne smijemo zanemariti i upravo ovu činjenicu, a to je da imamo epidemiju i psiholoških problema kao rezultat lockdownova i epidemije, da imamo i epidemiju pretilosti kao posljedicu pandemije, odnosno činjenice da su ljudi bili toliko dugo zatvoreni, da imamo porast konzumacije alkoholnih pića, da imamo povećanje nasilja u obitelji to i s time ništa nismo učinili u proračunu, pa ni u dva rebalansa i to je ta društvena osjetljivost, zaštita ranjivih skupina, društveni razvoj o kojem želim govoriti, a i u rebalansu vidimo da od toga neće biti ništa. Sljedeća stvar je gospodarski razvoj, ali ja bih to nazvao gospodarskom stagnacijom. Iznad vode nas drži jedino turizam koji je valjda i nas u stanju iznenaditi, jer nismo u stanju ni isplanirati prihode. Hvala bogu reći ću da netko zločest ne kaže da sam ja tu zlurad, da je sezona bila iznad očekivanja, da smo uprihodovali više, ali to opet nije dovoljno za rashode koje smo planirali, a i one koje nismo planirali. Gospodarska stagnacija se očituje u činjenici da rast o kojem sada premijer tako zdušno govori je zapravo samo dostizanje pred pandemijske razine gospodarske aktivnosti. I to nije kraj, već vidimo najave velikih nestašica krize, inflacija nam je počela divljati. I kolegice i kolege nemojmo se zavaravati. Osnovna potrošačka košarica nije narasla za tri posto, narasla je za puno, puno više. Tim više ako uzmemo u obzir koliko naših građana i koji postotak troši na zadovoljavanje osnovnih životnih potreba, a to je hrana, topla soba i režije. Vidjet ćete da je to veliki postotak. U udio BDP-a prema izračunima EUROSTAT-a odnosno EU trošimo 18% BDP-a na hranu, samo na hranu. Pardon ne 18%, mi smo na 14%, na 18% je Rumunjska. Ali svejedno veliki postotak. Znači jedino je Rumunjska ispred nas po tom postotku u EU što nam govori da je većina naših građana zapravo sa skromnim primanjima i da većinu svojih primanja troše na podmirenje osnovnih životnih potreba. Dakle, inflacija raste. Ona će rasti i dalje. Nije to sve u rukama Vlade, ali dio je. Dakle, kroz fiskalnu, a onda i monetarnu politiku. No, nestašice hrane, nestašice robe opće potrošnje će se tek vidjeti za blagdane kako kažu analitičari. To su sve bila zvona na uzbunu, to sve su bili pokazatelji Vlade koja je trebala i po čemu je trebala raditi i kroz proračun onda kao osobnu iskaznicu svog političkog djelovanja. Ali ja ih tu posebno i ne vidim. Uvjeravaju nas da energenti neće poskupiti, uvjeravaju nas da imamo dovoljno na zalihi. Ja nisam siguran je li to u potpunosti istina i kako će se to kretati kroz cijelu zimu, jer kažem vidimo kakva su kretanja na globalnim tržištima i nećemo ih moći izbjeći. Mogli smo da smo planirali pametnije, možda no ovako ih izbjeći nećemo. Da polako privodim kraju i zaključujem. Proračun je politički manifest svake Vlade, svake većine. Pokazuje ono što žele ili ne žele činiti, kako čine, a rebalans je svojevrsni ja bih rekao engleskim rječnikom follow up, svojevrsna analiza učinjenog i ono što još vlada i čime se želi baviti u prostoru koji ostaje nakon rebalansa. Prema ovome svemu što sam rekao, odnosno što mi u klubu Socijaldemokrata i kako vidimo. Bili smo u pravu kada nismo podržali proračun, a zbog toga i sličnih razloga nećemo podržati ni njegov rebalans. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a najprije gospodin Hajdaš-Dončić i onda gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ministre, kolegice i kolege. Malo proučavajući proračun gledam mlađe dijete kako se igra neku ovu igricu, nije ni Minecraft, nije ni Fifa nego je igrao Ketch and shoot i onda se sjetim, ministra Marića se baš sjetim. I postavim jedno pitanje koje je onako zanimljivo. Da li kad dođeš na jednu razinu ili bi djeca rekla level da li te onda igrica vraća na početak? Ne, ne ja sam na 57 levelu, mogu igrati sutra, preksutra, dalje ću nastaviti sa istog levela. E tako vam je i kod ministra Marića. Dakle, on misli ili se mora malo osvrnuti na proračun za 2022. On misli da će uspjeti 6 milijardi kuna smanjiti troškova za javno zdravstvo. Dakle sa 22 milijarde kuna na 16 milijardi kuna. To je apsolutno nemoguće, a to ste i sami spomenuli danas citirajući jednog liječnika ako sam bio dovoljno pažljiv, da zdravstveni sustav može potrošiti koliko mu daš. Dakle, vi ste to danas rekli, a inače … … [[Upadica se ne razumije.]] Jeste, jeste. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ispričavam se. A inače još uvijek po izračunima ja mislim da i bez Covid-a da mjesečno zdravstveni sustav generira oko 220 milijuna kuna novog duga. To vam je hrvatska realnost, ali o tome nekom drugom prilikom tzv. reforme koja ne postoji zdravstva. To je nešto ono all pour point na papiru, znači bez cilja, bez ičega, ali nebitno. Vratimo se sada malo na rebalans. O inflaciji smo pričali ministar Marić i ja gdje je zapravo kažem ovdje još jednom, ha gledajte dakle ovo nije stvar Marića kao imenom i prezimenom, nego ministra financija. Dakle, ministar financija je trenutno odgovoran za inflaciju u Hrvatskoj upravo zbog povećanih rashoda. Osim monetarne politike i fiskalna politika je odgovorna za to. Sada što imamo u rebalansu? U rebalansu imamo prvo su planirali prihod od 150 milijardi kuna, rashod je 167 milijardi kuna što je bio prvo manjak od 17 milijardi kuna ili 4% BDP-a. Onda smo digli rebalansom tj. Ministarstvo je diglo rebalansom prihode na 153 milijarde kuna, ali rashode na 173 milijarde kuna što je zapravo manjak od 19,715 milijuna kuna ili 4,7% BDP-a. Dakle imali smo 4% BDP-a, pa ima 4,7% BDP-a, a kada se uključi konsolidirana to se zove konsolidirana lokalna država znači eto nas već na 21 milijardu kuna i onda 5% BDP-a. E sada, to sad možda ljudima izgleda nešto onako 3%, 5%, 6% BDP-a no međutim, dugovi se moraju vraćati i ti dugovi će se vraćati što ćemo imati reperkusije vjerojatno za godinu, 2, 3, možda 4 ili 5 ovisi kakve će biti kamatne stope. E sada, kao što vjerojatno svi znamo jer to piše u novinama pa ne trebamo sada dalje pretjeranog intelektualnog napora prema tome zapravo niti imati. Vjerojatno dobra turistička sezona, povećani da tako kažemo prihodi. Ali hajmo malo proanalizirati tko su gubitnici proračuna. To je više-manje sve javno dostupno. Najveći gubitnik proračuna je Ministarstvo graditeljstva 236 milijuna kuna. Što to znači? To znači da nema obnove, ili da je šlampava, ili da je puna sukoba između fonda i ministarstva i da je to zapravo jedan veliki kaos. Inače igrom slučaja bio sam i u petak u Glini i gledam ja, malo vozim se tamo po onim selima i što mogu primijetiti? To je mogao čak i gospodin Pupovac vidjeti bolje nego ja. Što možemo primijetiti tamo? Možemo primijetiti da osim HEP-a koji je postavio ove betonske stupove da je zamijenio ove drvene da apsolutno nema ničega. Malo su pokrpali udarne rupe. Dakle govorim o dijelu Gline gdje živi većinsko vjerojatno srpsko stanovništvo. … uopće nema obnove, nema ničega. Ljudi mole tamo da im neki dimnjak se donira, evo to vam je tih 306 milijuna kuna manje. E onda imamo nešto što je kolegica Ahmetović spominjala a to vam je oko 200 milijuna kuna manje za EU komponentu sufinanciranje što opet govori iz godine u godinu o neuspješnosti ne ugovaranja, nego provedbe EU sredstava. I sada hajmo opet malo računati gospodine ministre, hajmo računati malo. 200 milijuna ovdje, 200 milijuna ovdje to vam je 400 milijuna. Imate onda 58 milijuna kuna manje za … projekte i željezničke infrastrukture. Stavimo minimalni multiplikator i mi smo blizu promašenog ili ono što smo mogli dostići da nam BDP-e raste 1%-tni bod više to vam je 4,2 milijarde u hrvatskim okvirima. E sada, što još ovdje imamo? Odakle 7 milijardi novih, 7,2 milijarde kuna novih rashoda? Kako to? Kako to, kako se to dogodilo? Znači prvo knjižimo avione 2,4 milijarde. Sada zašto se to ranije nije knjižilo? Zašto se sada to knjiži? Nešto se objašnjavalo, nešto se nije. Možda je ovaj ministar Banožić opterećen Milanovićem, pa … se ne fokusira na svakodnevni dio posla, nego se fokusira na odnos sebe i Pantovčaka. Pa onda imamo novaca za javno zdravstvo 1,6 milijardi. Znači obilna sanacija, prva obilna sanacija, druga. I sada koji je moj zaključak za to? Zaključak je da je Andrej Plenković zapravo izvrsno koristio ovu Covid krizu da sakrije vlastiti nered, nerad, neodgovornost i kukavičluk. E sada imam nekoliko pitanja za ministra Marića koji će mu biti ovako lagana. Što znači, sada opet gledam 2021. i 2022. dakle Ministarstvo financija stavka izdaci za … imovinu i otplate zajmova dakle smanjujete 2021. za 400 milijuna, a od 22. ju podižete na 5 milijardi kuna? Onda imamo izdaci za otplatu glavnice za izdane vrijednosne papire povećava se 2022. 5 milijardi rashodi, dakle povećavamo ju za 5 milijardi kuna. Onda još imamo izdaci za otplatu glavnice za izdane vrijednosne papire. Pa postavljam pitanje kada i koja vam je zapravo dinamika plaćanja i vraćanja kredita? E sada na razini cijelog proračuna planirate u 2022. što je povezano za 2021. povećati otplatu glavnice za izdane obveznice sa 13 na 24 milijarde kuna. Znači, ukupno 11 milijardi kuna je što, ušteda ili to je zapravo razina ušteda na Ministarstvu zdravstva? Pa ja se ponovno ponavljam na onaj prvi dio kada dođete na … neki teško ćete vi uspjeti Ministarstvu zdravstva sa ovom kvazi reformom koja uopće nije reforma zapravo vratiti ih u nekakvu normalu, jer su rashodi davno već oteti kontroli nekoj. Onda još imamo primitke od izdanih obveznica koje rastu u 2022. za 8 milijardi kuna, a otplata starih obveza vraćamo raste za 11 milijardi kuna. Znači opet neke uštede opet u zdravstvu po meni. I na kraju pretpostavka je vaša vjerojatno da se čekaju rast prinosa kamata nakon što su 2021. pale ispod planiranog. I sada pazite, na razini cijelog proračuna rashodi za kamate dižu se 900 milijuna kuna, skoro milijardu, znači ukupno 6,8, a bile su 5,9 i sada javni dug neće toliko rasti koliko se planira rast rashoda za kamate. A sada zašto će uopće rasti ako Europska središnja banka planira da prinosi ne bi trebali rasti? To je meni totalno potpuno nejasno. Znači, čisto ovako malo računovodstvo-financijski. Sada će kolega Lalovac nastaviti, pa mi zaustavite vrijeme.
Hvala. Izvolite gospodine Lalovac. Evo, očišćeno je. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre, evo danas smo, govorimo o rebalansu proračuna, u jednim vrlo izazovnim vremenima. Jer ono što je zapravo monetarna i fiskalna vlast ne samo u Hrvatskoj, nego su to zapravo bile i preporuke Europske komisije i FED-a, američkih politika, gdje su izlazak iz krize, izlazak iz covida fokusirale na što brži izlazak iz covida, da bude ta v krivulja pumpajući novac, tiskajući novac, povećavajući rashodovnu stranu proračuna. Uhvatilo se s druge strane da je sad nalazimo se u jednom razdoblju, mi smo u zadnja dva, tri mjeseca bombardirani informacijama iz javnosti o rastu cijena, enormnom rastu cijena i sad se postavlja pitanje kojim mehanizmima to uhvatiti. Teško je to sad više voditi nekakvu makro ekonomsku politiku, u nekim stabilnim uvjetima je bila jedna politika, sada je potpuno drugo. I vidimo da ovdje i rashodi u proračunu u dva rebalansa, znači iz lipnja i danas, znači rastu 14 milijardi kuna i to su svi oni rashodi koji su zapravo financira i koji utječu na deficit. I kada vidite da su ukupna masa plaća, govorim sa osnovnim i srednjim školama, svima znači u javnom sektoru, znači 33 milijarde kuna. Danas je ministar rekao, zbrojio je i zdravstvo 38 milijardi kuna. Zdravstvo 38, plaće 33, mirovine 44. To su nam nekakve polazne osnovice kod proračuna, negdje 115 milijardi kuna. Znači to je naš proračun s tim da ove tendencije kod svih ovih komponenti imaju normalno i dalje tendencije rasta. Teško ih je zaustaviti. To nije jednostavno ni lako zato što su brojni, zato s druge strane jer i inflacija s druge strane nagriza standard građana. I ove sve transfere koji će ići i za umirovljenike ova indeksacija i za povećanje plaća u osnovnim i srednjim školama će se jednim dijelom malo kompenzirati enormni rast plaća. I šta se ponovno onda događa? Ponovno onda da bi kada dolazimo do inflacije, da bi ponovo standard građana branili mora ponovo rasti rashodovna strana proračuna. I to onda se nalazimo u jednoj spirali vrtenja, gdje onda kada teško, kada rastu proizvodi, a vidimo da svi proizvodi, vidjet ćemo sljedeće godine kod obnove koliko će se moći obnove napraviti sa ne znam sto milijardi kuna, a koliko će se moći iduće godine napraviti sa sto milijardi kuna kada cijene svih građevinskih radova idu gore. Onda će i taj novac u proračunu ponovo probijati rashodovnu stranu proračuna, jer nećemo moći napraviti obnovu sa tom količinom novca. I cijelo vrijeme je ono što je zapravo dugi niz godina bilo da se vraća potrošnja i ovaj proračun i ovih 9% se isključivo temeljilo na potrošnji, znači i potrošnji i turizmu i rastu određenih dohodaka i određenih transfera što je zapravo i ministarstvo napravilo i prema usklađenju mirovina i za povećanje plaća. Neće biti jednostavno tu nekakvu spiralu zaustavljati, jer jednostavno kada se odluči ili monetarna vlast ili fiskalna vlast kada se odluči, a još se nisu odlučili jer se nadaju da će taj dio inflacije usporiti. Jer najveći dio inflacije nam dolazi uvozno, dolazi nam i kroz cijenu energenata. Nema da ne čujemo više šta dolazi do određenog povećanja. Jedino kasnije što će se još možda dogoditi i to je ono što je veliki psihološki efekt ako ne bude robe. Znači prvi put nakon 30 godina nalazimo se ili 50 godina, nalazimo se ne više na krivulji potražnje da nam fali stimulansa kroz transfere i to se cijelo vrijeme i ovdje nekim zaduživanjem se stimulirala ekonomija, prvi put nema robe. I to je onda veliki problem, to će biti veliki problem i upravljanje proračunom 2022. i 2023. I to ne bi, to je ono što je izazov i za ministra što neće biti lako. Hajmo bit sigurni, hajmo bit potpuno otvoreni. Ma tko danas u ovakvim današnjim uvjetima može reći da će napraviti nekakve uštede u zdravstvu? Hajmo bit iskreni, nakon toga što danas svi ravnatelji govore da jednostavno se zdravstveni sustav raspada, nema ravnatelja bolnice koji danas to nije govorio. Koja će to sad Vlada mi to nekakvi dokumenti kao izlaze u javnost, pa se ministar povlači itd. Ma nemoguće! Nemoguće da itko može ozbiljno reći da će netko u ovakvoj sad krizi raditi nekakvu reformu zdravstva. Znamo da već i u ovom rebalansu proračuna nismo još prikazali minimalno tri do tri i pol milijarde kuna dugova zdravstva i da će ih do nove godine biti. Ne znamo kakva će biti sljedeća godina, ne znamo kakav će biti četvrti val itd. Hoćemo li inflacijom koja će sa ovim dijelovima osiromašiti hrvatske umirovljenike? Hoćemo li opet morati mijenjati možda indeksaciju? Je li normalno da hrvatski umirovljenici koji žive sa 2 i pol tisuće do 2700 kuna mirovine, da ovakav rast cijena kada ide ulje, brašno, sve, kada idu cijene da jednostavno oni u tome, oni su najveći gubitnici. I ta spirala kad jednom krene, a već je krenulo, o tome zapravo ozbiljno govorimo, a vidimo da su te plaće, mirovine, zdravstvo nema šanse da će ikoja Vlada u budućnosti ozbiljno da će moći se obuhvatiti i raditi rashodovnu stranu. I zbog toga sljedeća godina će biti toliko izazovna 2023. I mi tu imamo određene mehanizme i to ovdje svi koji govore protiv Europske komisije, Europske unije vjerujte da nismo danas, mi bi danas imali MMF i mi danas morali rezati ozbiljno bi morali rezati i to je doprinos Hrvatske da se nalazi pod kišobranom Europske centralne banke. I kamo sreće, vidimo danas brojnih ovih koji govore protiv eura da čim prije uđemo u euro. Nama se nije spustio rejting ne zbog toga što je vlada uspješna ili nije uspješna, zato što je politička odluka Vlade da prihvati euro i tu je ja osobno podržavam. To osobno podržavam, jer to je ono što štiti. U ovome dijelu inflacije napada na kunu kada je bila nedavno. HNB ima ograničeni arsenal za branit kunu. Nema on toliko veliki arsenal da može obraniti kunu. Nama nema direktnih stranih investicija kada su krize. Nama je najveći dio stabilizacije kune dolaze iz EU sredstava, 3 milijarde eura što je došlo u Hrvatsku je došlo iz EU fondova, je došlo i ono je stabiliziralo cijenu tečaja. I zamislite nakon ovoga svega što idu cijena hrane itd. svega što ide zamislite još da nam divlja tečaj. Znači to jednostavno mi se sad nalazimo u jednome prostoru malih manevarskih mogućnosti. Ono što možemo sad dalje očekivati da će 2022. godina kako god ministar crtao proračun, a na žalost mora ga crtati da bi prikazao Europskoj središnjoj banci u Europi da mi ćemo prihvatiti čim uđemo u euro mora prihvatiti, naravno da ćemo probiti rashode i sljedeće godine. Probit ćemo rashode i sljedeće godine i to je evidentno i pitanje je kako će se moći pod tolikom inflacijom, tolikim rastom cijena sljedeća godina upravljati sa rashodovnom stranom proračuna. Jer ovo su već sad ozbiljni iznosi i zdravstvo od 38 milijardi vrlo, vrlo ozbiljni, vrlo ozbiljni iznosi novca 38 milijardi, mirovina od 44 milijarde, plaće od 33 milijarde itd. I ovo kažem moram priznati da je mene začudilo ovih milijardu i pol kuna da se vratilo kasnije u proračun, da nije ni jedna stavka se išla za likvidnost malom i srednjem poduzetništvu, nego da se storniralo i vratilo u proračun, a da se nije pustilo likvidnost i malim i srednjim poduzećima bez obzira što je rekao ministar da su dobili nekakve druge izvore taj dio novaca se trebao pustiti malim i srednjim poduzećima. Tako da klub SDP-a neće prihvatiti ovaj prijedlog izmjena i dopuna rebalansa, međutim smatramo da za nekakve ozbiljnije rasprave o ovome dokumentu moraju doći sa strane Vlade neki ozbiljniji dokumenti da se ta rashodovna strana ipak koliko toliko drži pod kontrolom još dok se može. Hvala lijepa.
I vama. Sada je na redu gospodin Milorad Pupovac koji će zastupati stavove Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Kada bi nas barem deset posto raspravljalo na način na koji je raspravljao moj prethodnik o proračunu i kada bi deset posto pažnje javnosti bilo usmjereno na pitanje proračuna kao što je usmjereno na pitanje jednog zapovjednika jedne počasne bojne mi bismo sasvim sigurno bili u bitno drugačijoj situaciji nego što jesmo. Ali o toj stvari od mene toliko. Ja ću se pokušati bez ikakvih pretenzija jer ih nemam i ne mogu ih imati pridružiti onima koji će ovaj rebalans proračuna gledati na način na koji on to zaslužuje. U prvom redu porast prihoda nije samo činjenica kada je posrijedi državni proračun, porast prihoda je vidljiv i kod jedinica lokalne samouprave koje su ozbiljno vođene. Taj porast prihoda nije samo činjenica kad je posrijedi državni proračun, porast prihoda je vidljiv i kod jedinica lokalne samouprave koje su ozbiljno vođene. Taj porast prihoda koji je ovdje naveden u iznosu od 3,3 milijarde kuna povećanja u odnosu na prvotne projekcije zahvaljujući s jedne strane porastu PDV-a, s druge strane zahvaljujući ukupnoj gospodarskoj aktivnosti i naravno zahvaljujući ne samo ukupnoj gospodarskoj aktivnosti zahvaljujući činjenici priljeva sredstava koji dolaze iz EU. I te stvari omogućavaju da se uz određene rizike s jedne strane drže pod kontrolom udio javnoga duga u BDP-u i njegovo smanjivanje, a s druge strane da se drži pod kontrolom neizbježan porast prihoda, odnosno porast rashodovne strne. Porast rashodovne strane krenuvši od nabavke borbenih aviona što nije od posebnog interesa ovoga kluba, ali jeste zato osiguranje dodatnih sredstava za rashode za zaposlene u gotovom iznosu od milijarde kuna od čega značajan dio za osnovnu i srednju školu. Isto tako za sanaciju ustanova u zdravstvu 735, gotovo 736 milijuna kuna od čega značajan dio odnosi na uvećanje plaća za prekovremeni rad koji je bio posebno tema i od posebnog interesa javnosti zbog izloženosti zdravstvenih radnika u okolnostima pandemije i činjenice da čitav niz njih u određenom razdoblju nije bio adekvatno za to plaćen. Dodatna sredstva za mirovine kao što je ovdje već govoreno i naravno dodatna sredstva za očuvanje radnih mjesta u iznosu većem od 6 stotina milijuna kuna u okolnostima pandemije corona virusom i dakako sredstva našega udjela ili doprinosa za proračun EU u nepunih 500 milijuna kuna. Dakle, teško je naći argumente za većinu ovih stavki koje čine rashodovnu stranu i rashodovno povećanje protiv. Teško. Ono što je krupnije pitanje, a o tom pitanju danas vjerojatno teško možemo raspravljati jeste naravno pitanje racionalnosti i funkcionalnosti trošenja proračunom osiguranih sredstava. I ne samo to kada se govori o zdravstvu, o školstvu što su česti slučajevi u javnosti, posebno zdravstvu i posebno školstvu, nego istovremeno i poljoprivreda. Mi samo za direktne poticaje u poljoprivredi trošimo prošle godine, odnosno ove godine trošimo gotovo tri milijarde kuna. Za investicije u sferi poljoprivrede trošimo nešto više, ali također negdje oko tri milijarde kuna. Koji su rezultati tih troškova, koji je povrat tih troškova? Koji je u konačnici rezultat smanjivanja uvoza i povećanja izvoza kad su posrijedi naši poljoprivredni proizvodi? To bi tražilo jednu ozbiljnu raspravu. Ne rasprava o zapovjedniku počasne bojne, nego rasprava o tome kako i na koji način državna sredstva koja imamo zapravo postižu ono i koja raspoređujemo koje postižu ono što nas čini u pravom smislu te riječi državom i društvom i ekonomijom. Tu raspravu na žalost nemamo ni po odborima, nemamo ni u saborskim plenarnim raspravama, a nemamo je ni u javnosti. Imamo je samo u uskim stručnim krugovima koje ionako nitko ne cijeni, do kojih ionako nitko ne drži. Tek toliko da kažem da oni koji proizvode ovu vrstu političkog jezika kakav dominira u posljednjih pola godine u Hrvatskoj trebali bi znati što zapravo rade i koje posljedice čine. No, s obzirom na činjenicu da klub Samostalne demokratske srpske stranke dio Kluba zastupnika Nacionalnih manjina usmjerit ću se na ono što je od posebnog interesa za pripadnike nacionalnih manjina, a to je pitanje u prvom redu pitanje razvoja područja gdje žive pripadnici nacionalnih manjina. Iz godine u godinu se povećavaju sredstva za razvoj komunalne infrastrukture u općinama i gradovima, razvijenosti prve do četvrte kategorije, a to su na primjer Županija virovitičko-podravska, Osječko-baranjska, Vukovarsko-srijemska, Požeško-slavonska, Sisačko-moslavačka, Ličko-senjska, Šibensko-kninska u jednom dijelu. Dakle, činimo sve da jedinice lokalne samouprave koje su obuhvaćene tolikim stupnjem nerazvijenosti dobiju dodatna sredstva kako bi nadoknadile zaostalost, zapuštenost infrastrukture u kojima ljudi žive bez obzira o kojoj nacionalnoj manjini riječi i bez obzira o tome, na to koja stranka obnašala vlast u tim sredinama. I to povećanje se bilježi u ovom proračunu ne veliko, ali za one kojih se to tiče značajno i u pogledu komunalne infrastrukture i u pogledu OPG-ova, ali i u pogledu obrta. Iz na žalost banalnih razloga izgubili smo dvije godine što se tiče obrta i realizacije sredstava preko Ministarstva gospodarstva. Ove godine to obnavljamo naprosto zato što na tim područjima ne postoje obrti. Ne samo da zamiru u velikim gradovima, ali u velikim gradovima je lako pronaći majstora za nešto. Međutim, dođite u Građac, dođite u Lapac teško ćete ga naći. U velikim gradovima ga nema zato što su otišli u Njemačku ili neku drugu zemlju, ali u ovim sredinama dalmatinskoga zaleđa, Like, Banije, Korduna, Zapadne Slavonije na žalost to je veoma teško. I zbog toga je neophodno da u tim sredinama koje su etnički mješovite, gdje žive pripadnici nacionalnih manjina se stvara dodatan napor da se tim ljudima omogući da imaju minimalne pretpostavke za ono što drugi imaju u značajnijim, a negdje i u optimalnim pretpostavkama za svoj bilo privatni život, bilo društveni život, bilo ekonomsku aktivnost. Dakle, to je značajno i nadamo se da će i u sljedećem razdoblju, dakle i u proračunu ta sredstva biti veća nego što su bila i nego što su sada sa ovim rebalansom. Htio bih još samo reći što se tiče Ministarstva regionalnog razvoja i što se tiče područja brdsko-planinskih i područja kojima je potrebno, koja se tretiraju kao potpomognuta područja, razvoja potpomognutih područja tu se također bilježi ne spektakularan, ali bilježi se s obzirom na trend da se smanjuju rashodovna strana proračuna ili da se stavke u proračunu po ministarstvima smanjuju kod značajnoga dijela ministarstava. Ovdje se to nije dogodilo nego se osiguralo određeno povećanje. Ono što bih htio reći budući da se danas bez obzira na svu emocionalnost koju ja veoma dobro razumijem kada su posrijedi žrtve, ali smo dovoljno daleko od rata da možemo trezveno gledati na stvari posebno kada su posrijedi ekonomski interesi ljudi, društveni interesi ljudi. Svakoga od nas raduje povećanje sredstava i održavanje visine sredstava bolje reći za fond za grad Vukovar. Ali nikoga od nas ne raduje činjenica da unatoč tome što se svake godine posebna sredstva osiguravaju za ovaj fond i posredstvom ovoga fonda i sredstva preko različitih drugih izvora nema napretka, nema ekonomskih aktivnosti, nema nikakve imaginacije oko toga. Sva se imaginacija iscrpljuje da li ima ovoliko Srba ili ovoliko Hrvata. Sva se imaginacija troši na to da li je rat završen ili nije rat završen? Na takav način sasvim sigurno ova sredstva neće ni u buduće biti utrošena tako da se zaustavi odljev stanovništva. I umjesto da se usmjerimo na to kako da se zaustavi odljev stanovništva mi najstrastvenije vodimo rasprave, napadamo jedni druge najčešće bez ikakvih realnih uporišta u činjenicama o tome kako i na koji način pokazati tko je veći u poštivanju rata. Umjesto da ohladimo glave i da počnemo gledati kako i na koji način. Ono što nam stoji na raspolaganju koristimo što je moguće bolje. Vratit ću se ovih minutu što mi je ostalo još samo na temu poljoprivrede. 2 godine sva izravna plaćanja u poljoprivredi će biti pokrivena sredstvima EU. Dakle, to je nešto više od tri milijarde kuna kakva je projekcija u proračunu za sljedeću godinu za tu stavku što znači da će naša domaća sredstva biti u najvećoj mogućoj mjeri biti oslobođena za druge aktivnosti. Jesmo li mi osposobljeni i pripremljeni da to radimo? Nismo. Primjeri sa Fondom grada Zagreba i 700 milijuna eura koje smo dobili iz Fonda solidarnosti pokazuju da nismo, nismo ni operativno, a nismo ni u smislu imaginacije i načina menagerstva ili vođenja cijele stvari. Ali može biti da ja ipak podcjenjujem zapovjednika počasne bojne, možda ipak odgovor leži tamo samo ga ja nisam shvatio.
Hvala lijepa. I sada će Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a i to će govoriti gospođa Mrak-Taritaš, a onda gospođa Puljak. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege. Teško se je uvijek nekako riješiti onog zova sirena, pa kad govorimo o rebalansu proračuna da se malo ne dotakne i proračun koji ćemo u raspravi imati u uvaženom Domu za jedno četiri tjedna prema onim najava koje jesu. Dakle i ono što kroz taj proračun očekujemo, očekujemo nekakve drugačije teme i nekakav drugačiji pristup. Mi živimo danas apsolutno drugačije nego što smo živjeli pred dvije ili pred pet godina. Živimo u jednom virtualnom svijetu gdje funkcioniramo putem novaca kojih ne vidimo, putem kartica kojih ne vidimo. Ali u tom virtualnom svijetu moraju postojati i neki scenariji kako se koja država izlazi iz krize ili kako razvija svoja gospodarstva i onda moramo vidjeti kroz i proračun koji će biti kako ti scenariji zaista u naravi predviđamo da funkcioniraju i u kontekstu kad mi ovdje raspravljamo jedan od najvećih summita je u Glosgowu a vezano za klimatske promjene i kad odjedanput najmoćnije zemlje svijeta progovaraju o tome da se klimatske promjene nisu desile jučer, nisu se desile niti danas. Desile su se davno prije utjecajem ljudi. I ja očekujem da u proračunu vidimo i određene elemente koje mogu im dati te odgovore. Ali moram se vratiti ono što je tema, a tema je rebalans. Ovaj rebalans koji je drugi pokazuje jednu vrlo jednostavnu, ali zabrinjavajuću stvar. Iz krize koja je krenula, riječ je o corona krizi tamo u veljači 2020. godine, dakle koja traje još malo pa će biti i dvije godine za tu krizu nismo mogli biti spremni. I apsolutno smo uvijek i mi sa ove govornice bez obzira jesmo li oporbeni političari govorili da ta je nespremnost bila apsolutno logična ali danas krajem 2021. godine mi apsolutno kroz ovaj rebalans pokazujemo ne da smo je dočekali nespremni, nego i dalje nismo ništa naučili. Znam da će vladajuća strana reći da je sve određeno sjajno, da imamo rast, da još malo pa ćemo se vratiti na pred krizno stanje. Ali proračun, pa tako i njegov rebalans jako dobro pokazuje kuda idemo i koje su političke i operativne namjere Vlade. A namjere koje iz ovog se vide nisu dobre za državu. Jedna od njih je ulupavanje ogromne količine novca u zdravstvo bez da se išta radilo ili namjerava raditi na tome da to prestane biti vreća bez dna. Sad možete na portalima vidjeti da je bolnica u Splitu odlučila svoj hladni pogon smanjiti na najmanju moguću mjeru i to je rezultat svega toga. Jedno je skupo plaćati uslugu koja vrijedi i za koju čovjek može naći opravdanje, ali sasvim drugo je kad plaćamo sve više i više. Stalno se uzima iz drugih resora, a usluga je sve lošija i sve manje dobivamo za svoj novac. I nije tu samo corona kriva da se ne bi zavaravali ili da ne bi lagali. Naravno da je corona podigla troškove, ali ona je došla na zdravstvo koje već odavno vapi za ozbiljnim promjenama. Na kraju krajeva i kad je corona u pitanju mi smo jedna od zemalja sa najvećom smrtnosti na svijetu. To kao da stalno zaboravljamo ili ne želimo to spominjati. Ali na žalost je tako. Znači, ako nismo sudili i po tome naše zdravstvo treba hitno i ozbiljno liječenje. Kad govorimo o smrtnosti u koroni crna točka je nad prostorima Hrvatske, Slovenije, BiH, Crne Gore bila bi i Srbije da oni nemaju nekakve druge podatke, Rumunjske, Bugarske i stoga i nije čudno da smo i u svim drugim elementima od zemalja EU uvijek na dnu odnosno tamo gdje su i Rumunjska i Bugarska. A sad dolazimo malo do ovog našeg rebalansa. Znam da ministar Marić ima trajno nezahvalni zadatak pokrivanja i krpanja rupa i nesposobnosti svih drugih resora, ali kolegice i kolege ne može to ići tako u nedogled. Upravljanje krizom u zdravstvu dalo se čovjeku koji o tome očito nema poima. Nema pristojnijeg načina da to kažem, nema poima. I sad ministar Marić opet mora smišljavati kako i od kuda da pokrije te rupe, a istovremeno iz zdravstva, resora koji jede taj proračun i rebalanse kao da nema granica u nedostatku dobrih ideja i inicijativa na koji način unaprijediti zdravstvene usluge, a istovremeno napraviti neke uštede ide se s jednim prijedlogom tobožnje reforme iz koje uopće nije jasno što je ideja i zašto se upravo u javnom prostoru pojavila ta ideja reforme koja zapravo i nije reforma. I cijelo vrijeme se ministar koji upravlja tim resorom ponaša kao da novac pada s neba. Može vlada govoriti što hoće, ali opet rastu javni dug i deficit. Razlika između prihoda i rashoda je sve veća. Mi ovim rebalansom opet dižemo prihode za 5 milijardi kuna zbog borbenih aviona i tog nesretnog zdravstva kojeg nikako da stavimo pod kontrolu i onda će se dogoditi što, platit će se dio dugova veledrogerijama i kad za jedno otprilike 3 mjeseca opet ista priča. Jedino što je u ovom rebalansu sramotnije od zdravstva koje samo guta, a njim se nikom ne bavi je ono od kud ste uzeli novce. To je naravno obnova nakon potresa. Ako i za zdravstvo nađemo ispriku pa kažemo da je korona usporila reforme koje bi se sa tako trebale dogoditi iako znamo da ih nije bilo, za obnovu nema baš apsolutno nikakve isprike. To je najveća sramota ove Vlade i premijera Plenkovića. I najveća sramota bilo koje vlade već dugo vremena. Uskoro će u Zagrebu biti 2 godine od potresa, a oni nisu uspjeli ni 3 kuće srušiti, a nisam ni 100% sigurna ni za te 3 kuće. Što je ministar Marić napravio u rebalansu? Uzeo je tamo gdje se ništa ne radi, na obnovi. I ako je bilo tko imao bilo kakvu dilemu o obnovi koja se radi, ne radi, o ministru Horvatu koji dosta često zna ići pa reći da mi ne razumijemo tu obnovu koja se događa, ta obnova je ali je mi ne razumijemo. Dakle, ne razumijemo niti zakon, niti bilo šta drugo onda je ovaj rebalans pokazao obnove nema. Ima nas koji smo u ovoj sabornici upozoravali na tu činjenicu odmah nakon potresa u Zagrebu kad je cijena građevinskog materijala bila malo drugačija, kad je radne snage još malo bilo, a sad zapravo imamo slijedeće. Mi koji smo ukazivali da fonda ne treba biti naravno da ga ne treba biti jer je otprilike 80% predviđenog proračuna tog fonda kroz ovaj rebalans ministar Marić uzeo iz jednostavnog razloga što tamo nitko ništa ne radi. I ono što moram reći, ovaj rebalans pokazuje da ni te neambiciozne planove koji su bili u fondu se nisu uspjeli ostvariti. I evo prije nego što će kolegica Puljak, inače na prihodovnoj strani očekujete rast od prihoda od PDV-a za 2,5 milijarde kuna zbog turizma i osobne potrošnje. E pa dragi državni tajnici nadam se da je to sjajna prigoda da smanjite porez na ženskost odnosno PDV na higijenske uloške i tampone. To vjerojatno nije očekivati u sklopu ovog rebalansa, ali vidimo se za 3-4 tjedna na proračunu. I sve dok ću iz ove govornice govoriti ću vas na to podsjećati, a tamo za 6 mjeseci ću vas pitati što ste i napravili vezano uz obavezu koju je sabor propisao vladi o analizama koje trebate napraviti, a vezano je uz higijenske uloške i tampone. Hvala lijepa.
Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, kad bi išli ukratko kazati par rečenica o ovom drugom rebalansu u državnom proračunu u ovoj godini mogli bi to kazati ovako. Dakle, obnove nema ni u tragovima, EU fondove nitko od resora ne koristi onako kako je planirano, zdravstvo je crna rupa koja se sve više svakim rebalansom, svakim novim proračunom povećava, a vlada ni ne pomišlja na ikakve reforme, ikakve strukturne reforme koje bi povećale gospodarski rast. Posebno je čudno kad vlada govori o tome da je spasila gospodarstvo, da je spasila radna mjesta, evo konkretna stavka je li koju smo već i u replikama čuli, dakle smanjenje sredstva za zajmove za osiguranje likvidnosti od 1,5 milijarde kuna, dakle sredstva za male i srednje poduzetnike na stavci HABOR-a su bila predviđena milijardu i po u ovom rebalansu su dovedena na nulu. Isto tako kreditni jamstveni programi za gospodarstvo, uzeto je dakle više od 600 miliona kuna. Ono dakle što zabrinjava su kvalitativni pokazatelji vidljivi iz ovog prijedloga rebalansa. Porast rashoda koji se financiraju na teret poreznih obveznika od 7,1 milijarda kuna uz istovremeno smanjenje rashoda koji su trebali biti financirani iz EU i ostalih izvora za 1,1 milijardu kuna. Dakle, sve ovo zajedno zapravo ukazuje na nedostatak administrativnog kapaciteta državne uprave. Rebalansom se smanjuju izdaci za veliku većinu planiranih EU projekata, gotovo da nema proračunskog korisnika koji ne bilježi podbačaj u realizaciji planiranih projekata. Na sličan zaključak upućuje i predloženo povećanje izdataka za obranu u iznosu od 2,4 milijarde kuna. Dakle, kao što je nelogično neku rabljenu opremu plaćati 3 godine unaprijed jednako je neshvatljivo da u proračunu nisu planirana sredstava za financiranje najskuplje nabave u povijesti Ministarstva obrane. Nekompetentnost i neodgovornost ispoljena u tim segmentima zapravo prava sitnica u usporedbi s pravim šampionima u nesposobnosti i nezainteresiranosti za svoj posao, a to je već više puta smo čuli ovdje Ministarstvo zdravstva koje nam svake godine svojim zahtjevima za povećanjem proračunskih sredstava daje na znanje da ne upravljaju zdravstvenim sustavom. Nisu to propustili ni u prvom rebalansu ove godine, a evo ih ponovo i sad. Zahtjev za novim povećanjem u iznosu od 2,3 milijarde kuna više je nego dovoljan razlog da se potraži novi ministar zdravstva. U godini u kojoj je smanjena količina usluga pruženim pacijentima potrošnja obavlja nove rekorde. Krah sustava kojeg najavljuju i Udruga bolničkih liječnika, evo čuli smo i sada u bolnici Split prelaze na hladni pogon, ne mogu više izdržati, nema dovoljno, nema dovoljno osoblja. Dakle to nije uzrok korona i ono često ćemo se pravdati je li u slijedećem razdoblju kao što smo se do sada 25 godina pravdali Domovinskim ratom je li za stanje teško u državi, sad ćemo od danas, od jučer zapravo od prošle godine ćemo se slijedećih 10 godina pravdati korona krizom jel. Dakle, krah sustava, zdravstvenog sustava nije zbog korona krize nego upravo zbog toga što se strukturne reforme ne pokreću već godinama. Kako je zdravstveni sustav uređen najbolje se vidlo i na početku epidemije. Zdravstveno osoblje je radilo u iznimno teškim uvjetima, primilo je niže plaće nego njihovi kolege koji su poslani kući. Iako su razlozi za tu anomaliju ostali nedovoljno razjašnjeni neosporno je da je sustav posložen tako da se nerad plaća puno više nego rad. Zahvaljujući tom neredu žrtve odnosno žrtve tog nerada će na kraju biti naši sugrađani čiji su domovi stradali u potresu. Jer kao što sam rekla obnove nema niti u tragovima u ovom rebalansu. Stavke vezane uz obnovu su raspršene po raznim stavkama koje se sve svaka od njih pojedinačno smanjuje pa zapravo ne možemo uopće ni ustanoviti koliko je planirano sredstava za obnovu, a koliko je realizirano. Ukratko, ovaj rebalans ako je i opravdan u dijelu koji se odnosi na povećanje potpora za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima koje su pogođene korona virusom ostala povećanja rashoda su rezultat nerada i neodgovornosti. Povećanja koja nisu povezana s pandemijom rashodi npr. rashodi za zaposlene i mirovine od 1,7 milijardi kuna prelit će se i u buduće razdoblje, a i govore o potrebi za hitnim reformama od zdravstva, mirovinskog sustava, lokalne samouprave, a ova vlada je više puta do sada pokazala da joj do tih reformi nije stalo, niti da ih uopće ima na umu. Čak evo i Povjerenstvo za fiskalnu politiku kao i mnogo puta do sada ističe potrebu boljeg planiranja i kontrole rashoda, upravo rashoda za zaposlene i mirovine i posebice u sustavu zdravstava koje je često inicijalno nerealno planira da bi se naknadnim izmjenama njihovi iznosi povećavali. Dakle, evo čitam iz njihovog izvještaja, povjerenstvo smatra da dio pojačane državne potrošnje nije bio usmjeren na rashode izravno vezane uz borbu protiv pandemije i s njom povezanih nastalih ekonomskih šteta niti je bio preporučen od privremenog karaktera već se odnosio na trajno povećanje opće proračunske potrošnje u vidu evo spomenutih rashoda za zaposlene i mirovine. Dakle, evo gospodarsko stagniranje Hrvatske će se nastaviti i nakon ove pandemije ako se ne počnu rješavati strukturni problemi, javni sektor se treba smanjiti reformirati, reforma pravosuđa, zdravstvo vapi za reformama, a tu je i reforma [[Upadica: Hvala lijepa.]] lokalne i područne samouprave. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a, prvo će govorit gospodin Bulj i onda gospodin Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kad govorimo o rebalansu onda nam pokazatelji moraju biti ne samo broj koji se nalazi na papiru nego i trenutna situacija po pitanju stanja u društvu, stanja, stanja cijena. Evo mi u ovome trenutku svjedočimo da je 40%, 30% ulje poskupilo, brašno, mast, povrće, voće, mlijeko, energenti divljaju. Evo mogu ispričati jedan primjer da iz ministarstva to znaju vjerojatno, ali nek znaju i građani, zastupnici, prošle godine Vodovod Cetinske krajine je raspisao natječaj, javni poziv za energiju električnu potrebnu koliko je potrebno za pumpe i sve, bila je cijena 2 i po miliona kuna 2 i dvista. Ove godine za isto to je priko 5,5 milijuna kuna. Znači za jedan vodovod, tako je i u svim vodovodima, tako je i u splitskom vodovodima, tako je i u svim vodovodima na području RH što znači da će cijene utjecati na sve ovo što se događa. Energenti divljaju, to je vidljivo. Mi u ovome trenutku moramo govoriti o samodostatnosti. Ključni problem je spomenio i kolega Pupovac. Znači mi imamo problem samodostatnosti. Mi izdvajamo previše novca, ne previše, nego izdvajamo dosta novca, tribalo bi više, ali da bude učinkovito za poticaje. Mi u ovome trenutku imamo povećanje poljoprivrednog, korištenja poljoprivrednog zemljišta to su uglavnom krški pašnjaci, povećanje poticaja ali nemamo rezultate u mesu, u mlijeku. Što znači da te poticaje trebamo provjeriti i oni su vrlo bitni, oni su od nacionalne sigurnosti da na područjima rubnim kao što je Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar, Slavonija i ostala naša mjesta koja su prazna da tu imamo poticaj i da je to osnova onoga da se bavimo poljoprivredom. Što se tiče samodostatnosti, možemo mi 3 milijarde planirati dovoljne, međutim mi imamo 700.000 hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta, od toga je 250.000 hektara državnoga zemljišta neobrađenog. Mi u ovom trenutku u divljanju cijena hranom idemo kada je inflacija, kada smo ušli u nekakvu spiralu poskupljenja i nekontroliranog rasta cijena mi ovdje nismo ništa poduzeli da ojačamo hrvatskog poljoprivrednika, da ga osnažimo, a tako i poduzetnika, tako i gospodarstvenika u ovoj konkurenciji imat ćemo probleme. A rezultate sam spomenuo, ključni rezultat je 275.000 iseljenih Hrvata u zadnjih 10 godina, 5% stanovništva, jedini porast je u gradu Zagrebu značajan, jedini porast. Slavonija, Dalmatinska zagora je izbrisana, mi gubimo suverenitet to je nacionalna sigurnost. I sad je pitanje što poduzeti? Znači država je centralizirana, ako je kompletna moć i fiskalna i kapaciteti sva ministarstva su u Zagrebu, sve je u Zagrebu i gospodarstvo, što se događa? Događa se da dvije trećine ruralne Hrvatske u biti su u ovome trenutku prazne ili se prazne i osnovni je cilj da ostanu naseljena ta područja. Koje politike provodimo, vidljivo je iz tih istraživanja, 275.000 ljudi manje u Hrvatskoj u zadnjih 10 godina 5%, to je Zadarska županija i neretvanska zajedno toliko je iselilo ljudi manje imamo u RH. Mi moramo ovdje govoriti ili o ciljanom bojkotu, ja mobu navest primjere zašto je bitnije tunel tamo do Sanaderovog mista nekog Vučevice, on je bitan tj. cesta koja košta 40 milijuna kuna nego recimo Cetinska krajina koja ima 50 ima ogroman potencijal sa brzom cestom od nekakvih 200 milijuna kuna, područje veće od Međimurske županije, po broju stanovnika od Ličko-senjske županije, to je potencijal razvojni. Tako i imotski kraj, tako i Kninska krajina i drniški kraj i šibensko područje i zaleđe govorimo i zadarsko, međutim bitnija je Sanaderova i Bobanova vrtača 40 milijuna kuna dat za neku prometnicu, a bolje bojkotirati ove bitne vertikalne prometnice. I to su obećanja koja su dana na splitskoj sjednici. Ista stvar je i za Slavoniju, spominje se projekt Slavonija, pogledajte rezultate iseljavanja ljudi iz toga područja. Zašto? Jel su te poticaje dobijali uglavnom ljudi koji su bliski HDZ-u, europskim sredstvima govorim i projektima. Znači mi ovdje moramo biti realni, ne tribamo biti crni, mi imamo najlipšu zemlju, mi imamo u ovome trenutku 20% BDP-a od turističke sezone. I tu ste bili nepravedni, neću sad spominjati da u Sinju mora trkat alkar odvojeno od konja, gađati alku, a dok u drugim mjestima normalno je bilo hylife, znači to je bila jedna neprincipijelnost, ali politički udar o tome ne bi pričao. Nama je turizam bitna grana, ali ako mi nemamo poljoprivredu kao dodatnu vrijednost, ako mi imamo neobrađeno sinjsko, drniško, ne znam, imotsko polje onda smo mi u problemu ili našu Slavoniju. Mi uvozimo robu kao kroz uvozne lobije koje plasiramo na tržište, mi pomidore nismo samodostatni, hej pomidora. Mi nemamo navodnjavanja, županije koje su odgovorne nisu ništa poduzele imamo navodnjene naša polja i poljoprivredno zemljište. I kad bi neko došao iz Izraela ili odnekle pa oni bi se smijali mislim. Više Cetina jedan pritok izbaci u jednome danu vode nego svi izvori u Izraelu, a oni osvajaju pustinju. Prema tome, ja bih još jednom rekao, ja mislim da centralna država svjesno ili nesvjesno bojkotira, a potres neću ni spominjat i rezultate obnove, da država svjesno ili nesvjesno bojkotira dvije trećine Hrvatske koje su potencijal razvoja jel imamo ključ imamo za samodostatnost, to je poljoprivredno zemljište. Imamo novac iz europskih sredstava, a mi smo došli do statističke pogreške EU unutar sustava poljoprivrede. Znači mi ovdje jednostavno govorimo o rebalansu, ako govorimo o infrastrukturi, ako govorimo o bilo kojim projektima onda moramo biti tu realni. Ja promatram i dječje vrtiće, pa neke općine ne mogu osigurati za jedan dječji vrtić, za jedno dijete ne mogu vrtić osigurati. Pa imamo 500 općina i gradova, Kina i Amerika nemaju zajedno toliko, pa to je ruganje sa zdravom pameću. Pa ako triba sad … bez obzira što sam ja gradonačelnik ajmo odma sad na ove izbore i to nekako urediti da budemo funkcionalni jel ovakvim tezgarenjem isključivo da bi se pridobio koji poen, uskoro ćemo imati puno, puno manje birača ćete imati. Hvala lijepa. Nažalost oni koji su protiv vas bit će u Irskoj.
Gospodin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Furio Radin, poštovani državni tajniče, poštovane kolege, kolegice. Rebalans državnog proračuna za tekuću godinu i prijedlog državnog proračuna za iduću godinu možda bismo mogli sažeti jednom latinskom maksimom „nihil novi sub sole croatica“, ništa novo pod suncem hrvatskim. Iako Vlada RH na čelu s premijerom Plenkovićem i ministrom Marićem, ministre pozdrav, te kormilarom s briselskom adresom najavljuje reforme već petu godinu za redom, brojke odnosno projekcije prihoda i rashoda ukazuju na to da ovoj vlasti ipak nedostaje više hrabrosti i više volje uhvatiti se u koštac s problemima koje nas iz godine u godinu sve čvršće vežu za dno gotovo svih relevantnih pokazatelja kvalitete života i blagostanja. Kad bih htio biti ironičan ne ulazeći u neke sarkazme, mogao bih reći da je tu jedino iznimka korupcije jer smo tu neprikosnoveni vladari Europskog kontinenta. Nakon što su u rastu u 2021. jako pogurale i osobna potrošnja i robni izvoz od 2022. to se mijenja i vlada očekuje da će pogonsko gorivo doći od investicija i od izvoza usluga očekujući daljnji snažni oporavak turizma sljedeće godine. Znamo da je našoj državi turizam baš slamka spasa i Bogu hvala da ga imamo je li. Uz takva kretanja vlada očekuje postupno svesti deficit, konsolidiranje središnje državne financije ispod 2% BDP-a, a omjer javnog duga i BDP-a na nekih 75%. Čuli smo prije ministre govorio je što bi bilo kad bi bilo, a onda smo spominjali onih 60%, no unatoč tome što i premijer i ministar Marić i ovim proračunom iskazuju, evo ja bih rekao svoju jednu neambicioznost kad su u pitanju hrvatski nacionalni interesi, blagostanje nacije, postavlja se pitanje koliko je ovaj plan uopće realan, objektivan? U rebalansu je deficit konsolidiranje općih državnih financija 4,5% BDP-a već nego u prvom rebalansu prije ljeta, sjetite se 3,6% iako su prihodi veći za preko 3 milijarde kuna nekih 3,3 milijarde kuna. U međuvremenu se pojavilo i 7 milijardi novih rashoda, u tome najveći dio čine prvi izdaci za avione, ja bih skoro rekao neka ih, i još malo dolijevanje novca u javno zdravstvo 1,6 milijardi, a nakon obilne sanacije iz prve polovice godine koje je već bilo uključeno u prvi rebalans prije ljeta. I o tome mi čujemo od premijerovih suradnika, govori se o tome puno u javnom prostoru smatrajući valjda da će time povećanje rashoda smatrati opravdanim i neizbježnim, al to baš nije tako. Iako bi se o problemima zdravstva moglo govoriti satima i bilo di dobro imati posebnu tu temu, činjenica je da su problemi više-manje svima poznati i da oni nisu samo tu evo dolaskom covida pa je nama sada zdravstvo u problemima. Nije to baš tako, covid je jedan način pa mogao bih reći samo ogolio stvarno stanje koje mi imamo u hrvatskom zdravstvu. Važno je napomenuti da svi javni rashodi podliježu zakonu inercije odnosno jednom kada skoče na višu razinu s tih razina se teško ili gotovo nemoguće spustiti na zemlju u neke realne hrvatske okvire. Što se prihodne strane tiče, projekcija prihoda za 2022. pokazuje da očekujemo daljnji rast prihoda, ali uglavnom zbog povlačenja eu sredstava. Isto čuli smo prije kolege s ljevice koji su argumentirali zašto je to dobro. Ostaje nam za vidjeti koliko ćemo od planiranog uspjet povući, a domaći dio prihoda raste u skladu s nominalnim BDP-om, što znači da vlada ne očekuje provesti neka značajna rasterećenja ni uvesti značajno nova opterećenja. Šteta što je u ovom dobrom vremenu za hrabre političke poteze jer ja mislim da uvijek su izazovna vremena dobra jer u izazovnim vremenima vi točno vidite, kako bi rekao, ko se sakrije u bunkeru, a ko izađe na prvu liniju ko što su naši momci je li izašli na prvu liniju, a neko se sakrio u bunkeru šta ćete, legitimno je možda i jedno i drugo, ali važno je da znamo ko tu drži i ko provodi hrabre političke poteze. Kada nekog izbora nema na vidiku ponovno žrtvovana ambicija da se uvode rasterećenja. Dakle, klub Mosta drži da je ova politika, politika svojevrsnog gašenja požara, bez prave vizije, bez prave hrabrosti, bez jasnog smjera i reformi s nestrpljenjem iščekujući budući angažman u tijelima, hm europskog birokratskog aparata kao neka svojevrsna nagrada za konačno uvođenje eura i provođenje kontinuiteta politike koju su na jedan način provodili njegovi prethodnici, izuzev prvog hrvatskog predsjednika na čelu vladajuće stranke „nihil novi sub sole croatica“.
Hvala. Gospodin Damir Bakić govorit će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani državni tajnici, uvažene kolegice i kolege, dobar dan. Projicirano povećanje prihoda od PDV-a za 2,5 milijarde kuna ili gotovo 5% je zaista dobra vijest i važna i dobra. Sve drugo što je bitno novo, što je stvarno novo u ovom rebalansu u odnosu na onaj iz lipnja nije dovoljno dobro. Rashodi koji se financiraju iz tzv. izvora koji utječu na rezultat proračuna, to su dakle opći prihodi i primici, povećavaju se za čak 7 milijardi i 100 milijuna kuna. Paradoksalno još lošija vijest je da se rashodi financirani iz fondova EU smanjuju i to za čak za milijardu i 100 milijuna kuna jer kako se to u obrazloženju i kaže smanjenje ovih rashoda zapravo odražava dinamiku naše poslije potresne obnove. A s tom dinamikom unatoč svim objektivnim teškoćama nitko ja mislim da zaista mogu reći nitko ne može biti zadovoljan. Evo samo dijela onoga što nismo načinili, a što ovaj rebalans evidentira. U Ministarstvu prostornog uređenja u aktivnosti koja se zove Sanacija šteta uzrokovanih potresom na području Grada Zagreba imali smo originalno predviđeno 820 milijuna kuna, lipanjskim rebalansom to smo smanjili na 624,5 da bi se sada to svelo na manje od 82 milijuna, dakle na manje od 10% originalnog iznosa. U Ministarstvu kulture predviđa se smanjenje rashoda u sanaciji šteta uzrokovanih potresom u arhivima te u muzejima i galerijama za više od 60%. U obrazovanju svi projekti obnove infrastrukture, a ima ih šest, svih šest bez obzira radi li se o školama ili o visokim učilištima ili o institutima, bez obzira radi li se o projektima financiranima iz Fonda solidarnosti ili možda iz NPOO-a, drastično se smanjio, pet od njih šest i preko 90%. U zdravstvu rashodi za obnovu zdravstvenih ustanova oštećenih u potresu smanjeni su sa 445 na svega 40 milijuna, dakle opet na manje od 10% i tako u zbroju stavka za stavkom podzbrojat ćemo ili podzbrajat ćemo više od milijarde kuna naše neučinkovitosti, našeg nečinjenja odnosno kašnjenja najblaže rečeno. I da uz put da kažem, bilo bi korisno, ja mislim i korisno i vrlo važno da negdje u tekstualnom dijelu ili da smo mogli negdje u tekstualnom dijelu u obrazloženju vidjeti tabelarni sumarni prikaz svih originalnih predviđenih rashoda i izmjena koje se sada predlažu na svim pozicijama u svim aktivnostima i svim projektima koji se odnose na obnovu. S druge strane rashodi koje financiramo vlastitim novcem, dakle porezima i doprinosima planiraju se povećati za čak 7 milijardi i 100 milijuna kuna, od toga kako smo čuli i tako piše čak 2 milijarde i 300 milijuna kuna predstavlja nove dodatne obaveze odnosno rashode za zdravstvo. Po ne znam koji put ponavlja se isto i ponovno vidimo da je ovakav zdravstveni sustav bezdan i to svake godine sve dublji. Jasno je da nam je energična reforma zdravstva nužna, jedino što još treba vidjeti koliko ćemo na nju čekati i tko će imati hrabrosti i snage da je provede. Uz put u obrazloženju na strani 10 u pregledu tih 7 milijardi i 100 milijuna kuna novih rashoda navodi se samo 6,6, milijardi i tek 1,5 milijarda za zdravstvo. Nije jasno gdje je ostatak, nešto smo čuli iz izlaganja ministra u uvodnom izlaganju da se dakle radi o dugu veledrogerijama, ali još uvijek nije jasno gdje je svih tih 7,1 milijarda, čini se da je zbroj koji imamo 6,6, ali dobro. Nadalje, uz spomenutih 7,1 milijardi krije se i 2 milijarde i 400 milijuna kuna za kupovinu borbenih aviona. Možda je riječ i je riječ o prethodnim aranžmanima, ali moram primijetiti usred svih briga i nedaća ispred svih drugih potreba da nam je baš ovo potrebno usred svega i ispred svega baš sada, ja mislim da nije. Sad razumijevam, ministar je rekao da se ovdje radi o pitanju knjiženja i da će stvarni trošak zapravo nastati tek u 2022. Kako god međutim knjižili sadržaj ostaje isti. I još malo i još nešto što mi se čini važnim spomenuti kad govorimo o tih 7 milijardi i 100 milijuna kuna dodatnih rashoda. U tom iznosu sadržano je tako jednako tako piše u obrazloženju sljedeće, 929 milijuna kuna rashoda za zaposlene uključujući plaće u osnovnom i srednjem školstvu, 672 milijuna dodatnih sredstava za mirovine i 495 milijuna dodatnog doprinosa RH proračunu EU. Da, ministar je i o tome govorio u uvodnom izlaganju i bilo je i tada rečeno kao što znamo ništa od toga nije stvarno novo, sve te stavke odnosno svi ti iznosi bili su poznati već ranije, zapravo predvidivi još pri konstrukciji originalnog proračuna, a pogotovo pri rebalansiranju u lipnju. Vjerojatno postoje dobri razlozi, nešto je i o tome ministar govorio zbog kojih tek sada predviđamo povećanje tih stavki. Međutim, ne bi bilo dobro da se stekne dojam da nekako ostane dojam od ove rasprave, a pogotovo od ovih dokumenata kao da se ovdje radi o nečem zaista novom, kao da u stvarnosti imamo novo povećanje nepredviđeno, neplanirano povećanje bilo nastavničkih plaća npr. bilo mirovina. I na kraju još jedna opaska zadnja napomena od tih 7 milijardi i 100 milijuna kuna dodatnih rashoda koji se financiraju iz općih prihoda. Ja mislim da se može reći da je zapravo neto povećanje rashoda i veće jer ako nismo na čini mi se planirano u obnovi, a nismo, što dokazuje i onih neutrošenih milijardu i 100 milijuna kuna iz eu fondova namijenjenih … obnove, dakle ako nismo načili sve planirano u obnovi onda sasvim sigurno nismo načinili u tim planiranim, a ne izvedenim projektima ni ono ni one dijelove poslova što su bili namjeravani što su trebali biti financirani našim novcem iz općih prihoda. Pa tako dakle ispada da sad kad vidimo 7,1 milijardu novih rashoda ili bolje rečeno uvećanje rashoda u odnosu na plan, zapravo se radi ne samo o tih 7 milijardi i 100 milijuna novih rashoda u odnosu na plan nego se još radi o onom dijelu rashoda koji su nadomjestili one onaj novac što nije bio potrošen na poslove obnove. I na kraju još samo dvije ili, ili tri kratke opaske. Borbeno oklopno vozilo ne da se samo čvrsto drži u našem proračunu nego nikako da pogodimo koliko će koštati. Sad ponovno imamo smanjenje od 40%. Podsjećam, originalno, dakle originalno je to borbeno oklopno vozilo imalo koštati 5 milijuna kuna, pa smo onda u rebalansu u lipnju to digli za nekih 70%, sad pak spuštamo za 40%. Bilo bi zanimljivo da konačno saznamo sve o borbenom oklopnom vozilu. Drugo, vidljivo je povećanje za 6,5% na poziciji decentraliziranih funkcija i u obrazovanju i u zdravstvu. Nadamo se da je to sada usklađeno i da je to završno podešavanje učinjenih poreznih izmjena. I na kraju zaista posljednje na što bih se želio osvrnuti, u razdjelu obrazovanja u aktivnosti pod, pod oznakom A867004 krije se financiranje Odbora za etiku, znanost i visokom obrazovanju. Problem je u tome što se to financiranje pri svakom rebalansu točno prepolovi. U originalnom proračunu za ovu godinu za tu svrhu predvidjeli smo približno 160.000 kuna, onda smo u lipnju u prvom rebalansu ove godine to prepolovili, smanjili na 76.000 da bismo sada na toj stavci predvidjeli još manji iznos 41.500. Tako nekako izlazi da je vrijeme poluraspada sredstava namijenjenih radu Odbora za etiku, znanost i visokom obrazovanju otprilike jednako vremenu donošenja izmjena proračuna. Ne znam koja bi mogla biti lošija poruka koju time šaljemo ne samo etici u znanosti i visokom obrazovanju nego i odboru koji se o njoj brine. Zahvaljujem.
Sada će g. Stephen Nikola Bartulica predstavit stavove Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Danas smo čuli dosta toga o ovom rebalansu, neki vješto koriste brojke kako bi prikazali stanje možda u pozitivnom svjetlu da bi opravdali određene stvari, s druge strane se iznose ja mislim i opravdano kritiku na konačni izgled ovog rebalansa. Pokušat ću nešto evo usudio bi reć, objektivno reć iz perspektive prosječnog poreznog obveznika u Hrvatskoj da li može bit zadovoljan sa načinom korištenja sredstava. Podsjetit ću da država, dakle javna uprava kao takva ne stvara dodatne vrijednosti nego samo realni sektor. Proračun je zapravo na neki način jedan popis prioriteta aktualne vlasti. Imamo skoro 11.000 stavki u proračunu, pa se postavlja pitanje kad čujemo o transparentnosti, da li je moguće uopće na transparentan način prikazati proračun običnim ljudima, tko će se snaći u tome. Ja sam pokušao se pripremiti za današnju točku samo da nas gledatelji i opća javnost razumije, dakle preko 700 stranica sadrži sve ove stavke. Dakle, radi se o golemom dokumentu i ono što ne mogu oteti dojmu da zapravo i dalje glavna ideja iza politike aktualne vlade je da treba zapravo javnu potrošnju, povećanje javne potrošnje opravdati. Čuli smo koliko košta covid, znamo da su nezahvalne okolnosti, međutim i prije covida imali smo rast proračuna već niz godina, podsjetit ću samo da bi ljudi dobili kontekst. Danas sa rebalansom rashodi se iznose preko 170 milijardi kuna, prije 10-tak godina otprilike je taj iznos bio 118 i ponovit ću tada je Hrvatska imala veći broj stanovnika nego danas, dakle manje se utrošilo, a imali smo više ljudi. Prema tome, bez obzira što će se izgovoriti danas u saboru činjenica jest da sve veći broj ljudi ovisi izravno ili neizravno iz ovakve potrošnje. Kad se dodaje javna poduzeća možemo govoriti o udjelu ukupne države koji je preko 60% BDP-a. Sama javna potrošnja od novih članica EU, mi smo u samom vrhu, dakle drugi se snalaze sa manje, a zemlje poput Irske koje su na, zapravo na dnu što se tiče udjela javne potrošnje u BDP su te zemlje koje privlače, privlače ljude iz inozemstva, pa i naše ljude da dođu tražiti nova radna mjesta, nisu ta radna mjesta nažalost u Hrvatskoj ili ona koja se stvaraju se stvaraju presporo, presporo, dakle gubimo utakmicu. Nažalost ponovit ću, javna uprava se više puta pokazala kao disfunkcionalna, nije u stanju riješiti krupne probleme građana na efikasan način, najbolje se to pokazuje stanje nakon potresa. Dakle, postavlja se pitanje i ova sredstva koja imamo na raspolaganju iz eu fondova na koji način će se potrošiti? Jer iskustvo pokazuje u zadnjih 8.g. bez obzira na poboljšanje, poboljšanje infrastrukture i drugih stvari koji su nesporni imamo sve manji broj ljudi, dakle eu sredstva nisu jamstvo za blagostanje naših ljudi, jednostavno to je zaključak. A šta govoriti o nekim sektorima koji bi, koji su zapravo izvan kontrole kao zdravstvo? To je stanje izvan kontrole gdje sami ministre Mariću ste priznali da svaku slobodnu kunu zapravo ulijevate u tu rupu bez dna. Dakle, ove godine ukupan iznos troška za naše zdravstvo će biti otprilike 38 milijardi kuna. Za sve ljude koji još razmišljaju o besplatnom zdravstvu ili žive u takvim iluzijama stvarni iznos je 38 milijardi. A danas slušamo da primjerice u KBC Split moraju smanjiti broj zahvata i zapravo padaju na hladni pogon pored takvih iznosa. Dakle, usluga ima sve manje, a novac se, ponovit ću, bez kontrole troši. Zato ovo što se često ističe kao uspjeh, recimo porezno rasterećenje građana, što svakako Domovinski pokret pozdravlja, neće imati pravog učinka bez strukturnih reformi, jednostavno jedna stvar il je vezana za drugu i ne možemo očekivati prave pomake bez ovih reformi koje se nažalost i dalje odgađaju. Često govorimo o jednom naslijeđenom mentalitetu u Hrvatskoj koji je prisutan, imamo jako puno simptoma tog mentaliteta, ali podsjetit ću na ovu nedavnu raspravu o cijenama, pa i o ovoj odluci da se zamrzne cijena goriva. Država nije htjela, nije bila spremna smanjiti visoke trošarine na te proizvode, dakle pristup je bio opet prebaciti teret na druge, a ne ono što je puno teže da sama smanji svoje apetite i dovede u red i taj dio javnih financija. Dakle, ponavlja se, kao da se vrtimo u začaranom krugu i ne možemo se riješiti tog mentaliteta kao što su druge zemlje u srednjoj i istočnoj Europi napravile puno snažnije nego mi. Poznati ekonomist Milton Friedman je jednom izjavio, nobelovac Milton Friedman da zapravo jedino pojedinci izvlače pouke iz svojih pogrešaka, vlade to nikad ne čine. Vlade ponavljaju iste greške jer jednostavno ispadne na kraju krajeva da, da, da mogu, da neće biti nikakvih posljedica takvog ponašanja. Pojedinac ako ne izvuče pouke i ne prilagodi svoje ponašanje će i dalje padati sve dublje u probleme, a što se tiče političke sfere čini mi se da vrijede drugačija pravila. Netko bi mogao reći, često čujem to kao komentar na ovo stanje, ciničan komentar da zapravo odlazak naših ljudi ne predstavlja neki osobiti problem za vladajuće strukture, za HDZ i partnere jer njihovi birači ostaju, oni uspijevaju kad se javljaju na natječajima, oni nisu građani drugog reda nego mogu prosperirati i možda taj sloj, taj mali sloj ljudi bolje živi od ove povećane javne potrošnje, ali za ostale ne možemo to govoriti, jednostavno ne možemo. To pokazatelji jasno potvrđuju i ne možemo pobjeći od toga. Dakle, proračun ili služi razvoju zemlje ili ne. Druge zemlje čini mi se pametnije troše novac. Isto je možda udjel javne potrošnje prilično visok, ali je učinak puno bolji nego u Hrvatskoj. Ovdje često puta kad gledamo ove stavke ispada da kupujemo socijalni mir, da jednostavno se troši kako bi se zadržalo, zadržalo određeni broj radnih mjesta da i ti ljudi ne odu. I to vrijedi nažalost i u vrijeme kad imamo dobar gospodarski rast. Sad je puno teže možda provesti strukturne reforme, barem u zadnje vrijeme, međutim i kad su dobre godine, kad su konjunkture puno, puno bolje izgledaju i tada nisu se reforme provodile. Prema tome, to sve upućuje na zaključak da zapravo imamo vladu status quoa koja nema spremnosti ulaziti u krupnije pothvate i cijena tog nečinjenja je jako visoka, jako visoka. Ne samo kad gledamo broj ljudi u Hrvatskoj sigurno će bit značajno manji nego prije i to je prvi pokazatelj koji upada u oči da zapravo što god mislili o drugim zemljama, one koje privlače ljude i koje su zapravo magnet za radnike imaju dobar model. Očito su pronašli dobar model upravljanja, mi nismo. Kad uspoređujem sa drugim zemljama koje su donekle u sličnoj situaciji odmah i brzo se vidi koliko zapravo smo vremena izgubili. Slovačka evo zemlja koju ja često ističem i koja je ipak provela u značajnoj mjeri strukturne reforme, danas ima po glavi stanovnika 5.000 eura veći BDP nego mi. To je na godišnjoj razini znači otprilike 20 milijardi eura se više stvara u jednoj Slovačkoj nego kod nas. Dakle poštovane kolegice i kolege, Domovinski pokret ne može podržati ovaj rebalans. On je zapravo odraz određene nemoći vladajućih da hrabrije se uhvati u koštac s problema i apeliramo još jednom da se odustane od ovog pristupa da država mora bit velika, mora bit vrlo uključena u gospodarstvu kako bi osigurali blagostanje, mislim da je suprotno zapravo istina. Dakle, jako gospodarstvo je rješenje, a za to trebamo ograničenu ulogu vlasti. Hvala.
Hvala. Gđa. Vesna Vučemilović predstavit će stavove Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Još jedan rebalans, očekivano nitko se uistinu nije iznenadio i mislim da smo to već kod donošenja, kad smo donosili znači proračun za ovu godinu puno nas je govorilo da je taj makroekonomski okvir poprilično nerealan i da postoji velika doza neizvjesnosti kako kod nas tako i u okruženju. Osobno sam istaknula kod prvog rebalansa kako se nadam da će ovaj drugi biti samo tehničke naravi, ali nažalost nekoliko ministarstava se pobrinulo da to ne bude tako i to postaje sve veći problem jer mi imamo veće prihode i to ne samo zbog turističke sezone, to treba jasno i glasno reći. Činjenica je da povećani prihodi od PDV-a su isto tako posljedica rasta cijena. Znači, pogledajte samo cijene naftnih derivata, nije isto je li 8 kuna litra benzina ili 11, znači nije tu samo znači motorna goriva, nisu tu samo energenti, tu su i određene prehrambene namirnice i sve to u biti plaćaju naši građani koji pune proračun. I neovisno o tom rastu prihoda koji je zamjetan, očigledno ti prihodi ne rastu dovoljno jer rashodi rastu još brže i u konačnici rezultat toga je deficit koji je 4,7, znači 4,5 kada se dodaju još ovi izvanproračunski korisnici, što je opet značajno više od onog što je planirano. Ako se sjećate mi smo ušli u ovu godinu sa projekcijom deficita koji je trebao biti ispod 3% i ta projekcija više odražava želju da se što prije uvede euro nego što je to bilo u tom trenutku realno, pa je to više išlo po onoj narodnoj „što se babi tilo to se babi snilo“, a na kraju se ispostavlja da su želje jedno, a mogućnosti nešto sasvim drugo. Kako ne bi sve bilo crno u ovoj, a i u prošloj godini pobrinuli su se naši izvoznici i to oni iz kategorije robnog izvoza. Zašto njih ističem? Zato što su oni uistinu u ovoj krizi pokazali koliko je taj segment našeg gospodarstva otporan i snažan. I još jednom ću istaknuti mada sam to već puno puta govorila za ovom govornicom, ali očigledno treba to ponavljati. Reindustrijalizacija i pokretanje proizvodnje je upravo ono što nam treba jer upravo je to onaj segment našeg gospodarstva koji je najotporniji na krize i na ove udare koje gospodarstvo trpi. Stoga evo ja moram i za ovom govornicom reć, bilo bi interesantno čuti od ministra gospodarstva i održivog razvoja što on čini i radi li išta na tome da se dio ove proizvodnje koja se vraća u Europu locira i ovdje kod nas u Hrvatskoj. Znači, zbog skraćivanja dobavnih lanaca, zbog pooštrenih zahtjeva vezanih za zaštitu okoliša dio proizvodnih kapaciteta se iz Kine i da li sa Dalekog Istoka vraća ovdje u Europu i moje pitanje glasi što radi Hrvatska na tome, radi li se nešto na privlačenju investitora ili ćemo se kad ovaj val prođe opet sjetiti da smo mi nešto trebali napraviti, ali onda će to biti samo još jedna propuštena prilika i bit će kasno za to. Ono što je zanimljivo, što je meni privuklo pozornost je da se prihodi od doprinosa smanjuju mada kreatori dokumenta koji je pred nama kažu da su kretanja na tržištu rada povoljna, imamo dobru zaposlenost, nedostaje radnika u određenim djelatnostima, a prihodi od doprinosa su manji, pa onda meni to nekako nameće jedan zaključak koji kaže da u realnom sektoru plaće su nešto manje nego što bi trebale biti i da su ipak u ovoj krizi one smanjene jer u javnom sektoru kako smo čuli i u ovom rebalansu su predviđena određena sredstva za korekcije plaća naviše. I stoga nemojmo razbijati glavu zašto naši ljudi odlaze živjeti u bogatije države, odgovor je poprilično jasan. I nemojmo naricati nad tim što nemamo dovoljno radne snage jer očigledno će biti još gore. A navesti ću vam samo jedan podatak koji je vezan za broj učenika u Osječko-baranjskoj županiji. Naime, to je županija koja bilježi u zadnjih 10.g. najveći pad broja stanovnika i u tom razdoblju, u tih zadnjih 10.g. broj učenika u osnovnim i srednjim školama smanjen je za trećinu, za 33%. Prosječan broj učenika u razrednom odjelu u osnovnim školama je 14 učenika. Mislim da su ove brojke brutalno jasne, govore sve i budućnost nam nije blistava, dapače. Ono što mene zabrinjava iz ovog materijala, to je činjenica da se na poziciji prihodi od pomoći imamo smanjenje od dvije milijarde kuna, a to su uglavnom razno razni projekti koji se financiraju iz europskih fondova iz eu proračuna i zašto me to zabrinjava? Zato što ako gledate projekcije do 2024. znači i u principu korištenje sredstava ne samo iz višegodišnjeg financijskog okvira nego isto tako i iz EU Nove generacije, tu su daleko kraći rokovi povlačenja i vezani su uz vrlo mjerljive pokazatelje koji moraju biti ispunjeni, te će se oni mjeriti ne samo na kraju nego i tijekom povlačenja sredstava. Mi smo naš gospodarski rast dosta vezali za ta sredstva i ukoliko nastavimo ovako loše povlačiti sredstva to bi se moglo u narednom razdoblju negativno odraziti i na gospodarski rast i na sve ovo, na ove projekcije u koje ulazimo u naredno razdoblje. Ono što je isto interesantno, a to je povećanje financijskih rashoda za 380 milijuna kuna i evo tu se vraćam na ono što sam i u replici rekli, a to je taj rast javnog duga koji će od 2019. do 2024., znači u 5.g. narasti za nekih 90 milijardi kuna, u apsolutnom iznosu taj javni dug je eksplodirao i to treba jasno reći. Je da smo mi refinancirali dobar dio duga nekih 80% sada dok su povoljne kamatne stope, ali smo se i dodatno zadužili, što će predstavljati financijsko opterećenje. Struktura rashoda u principu samo dodatno potvrđuje ono što svi znamo zbog čega već evo dosta dugo negodujemo i to je činjenica da se obnova nije pomakla sa mrtve točke i moramo se zapitati što radi g. Vanđelić osim što se prepucava i prebacuje odgovornost na druge i naravno zašto je vladi trebalo godinu dana da shvati kako je Zakon o obnovi bio loš, a ni ove nove izmjene vjerojatno neće donijeti ništa dobro, dapače otvara se prostor za nepravilnosti i možebitnu korupciju zbog kojeg smo mi suverenisti i bili suzdržani prošli tjedan kod glasovanja. Dosta je bilo u raspravama govora o nabavci aviona i ovom povećanim rashodima na poziciji obrane zbog nabave borbenih aviona i tu bi sad mi mogli raspravljati jesu li rafali najbolji izbor ili nisu, ali ta je priča gotova. I evo, kao što sam i pretpostavila jedan dio sabornice onako nevoljko gleda na taj dio, ali evo ja moram u ime Hrvatskih suverenista reći da mi pozdravljamo sve što jača obrambeni sustav RH, pa tako i nabavu borbenih aviona. Nama taj dio ne smeta, dapače. Ono što svi znamo, što slušamo evo već godinu dana, to je vezano za zdravstvo i mirovinski sustav koji dalje ostaju rak rana, rupa bez dna u koju sve što stigne nestaje brzinom svjetlosti i tu su nekako te godine nečinjenja, kadroviranja po političkoj liniji dovele do toga da evo u upravnom vijeću KBC u Osijeku nema nijednog ekonomista, ali zato su između ostalih diplomirani socijalni radnik i magistar inženjer prometa. I čemu onda čuđenje što u zdravstvu novac curi na sve strane. U principu kad pogledamo ovakve primjere onda bih se usudila reći da nam je još i dobro. Znači, čuli smo i prošli tjedan da je bilo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti 20% manje pregleda, manje operativnih zahvata, specijalističkih pregleda manje, preventivnih pregleda manje, a troškovi sve veći. To je enigma na koju vjerojatno nitko od nas nema odgovor, možda ga i dobijemo s vremenom. Ističe se znači da su zdravstvo i obrana kolokvijalno rečeno dobitnici jel ovog rebalansa, ali ako se malo pomnije pogleda i poljoprivreda, Ministarstvo poljoprivrede također dobiva 223 milijuna kuna više, a za vodovod i kanalizaciju nikad dovoljno sredstava, pa će opskrba vodom također biti bogatija za 857 milijuna kuna više od planiranog. Pa mirovinski sustav još 684 milijuna kuna, možda zbog toga što je kolega Hrelja prešao iz redova opozicije u poziciju. Pa zatim program i za nacionalne manjine koji će dobit dodatno 24 milijuna kuna, a već smanjena sredstva za Hrvate izvan RH se dodatno umanjuju za pola milijuna kuna, toliko o tome koliko držimo do naše dijaspore. Još jedan gubitnik su lučke uprave koje također sve dobivaju manje sredstava. Istaknut ću evo Lučku upravu Osijek kod koje se smanjuju sredstva za 100 milijuna kuna, a najveći dio se odnosi na Terminal za rasute terete, projekt koji se financira iz europskih fondova koji je vrlo upitne izvedbe, ali i isplativosti uopće jer tu koncesionar uplaćuje godišnje 100-tinjak tisuća kuna na ime koncesije, što znači da će povrat sredstava uloženih u taj terminal biti otprilike, 1400.g. će trebat da se uloženo vrati. Na kraju evo samo ću još dodati da jučer je završio taj samit u Glasgowu, al mi ovim rebalansom smanjujemo sredstva i za zaštitu prirode i za gospodarenje otpadom i kolko sam vidjela u projekcijama i 2024. ćemo prepoloviti iznos koji je za zaštitu okoliša. Toliko o održivom razvoju. Državni zavod za statistiku isto je interesantan, popis stanovništva će nas koštati 125 milijuna kuna. Inače većina država u Europi ima registar stanovništva, navodno ćemo ga i mi imati, ali pitanje je kada jer popis još uvijek nije gotovo i ne zna se kada će biti gotov. I na kraju moj nekako favorit biser bez premca HŽ-Infrastruktura koja se pobrinula da Ministarstvo zdravstva ipak ne bude vjerojatno ono najgore u ovom rebalansu jer o stanju naših željeznica bi se moglo govorit satima o tome da vlak od Osijeka do Koške vozi 60 km/sat, infrastruktura vapi za investicijama, a ipak kad pogledamo ovaj rebalans vidimo da oni stotine milijuna kuna nisu povukli iz fondova jer kako kažu zbog epidemije su radovi usporeni. Pa sad vi meni recite, znači nema obnove modernizacije, nema početka na već ugovorenim projektima jer eto tu je epidemija i podsjetimo se gdje se to izvode radovi na prugama, u laboratoriju ili možda vani na svježem zraku? Cijelo vrijeme epidemije građevinarstvo bilježi rast, samo naš dragi HŽ ne može radit mada ima novca, ima i zaposlenih, ali eto ta nesretna epidemija im usporava silnu želju i elan da obnove naše pruge. I dok vlakovi u Europi jure 300 km/sat, mi se od Zagreba do Vinkovaca vozimo danas 4 sata, a 1990. smo se vozili 2 sata, znači sad se vozimo duplo duže. I ja ću još samo napomenuti da te iste željeznice financiramo sa 465 milijuna kuna koje se naplate kroz trošarine u cijeni motornih goriva. Znači te spore i loše željeznice financiramo kroz visoku cijenu goriva, ako je i od jednog državnog javnog poduzeća previše je. Ne možemo podržati ovaj rebalans i nećemo glasati za njega. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, poštovani zastupnik Dario Hrebak.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani i uvaženi ministre sa suradnicima. HSLS smatra da je ovo bilo izuzetno izazovno vrijeme za našu zemlju. Sve ovo što smo prošli u posljednje dvije godine, pandemija i visoki izdaci upravo za održavanja troškova i pandemije i čuvanja radnih mjesta doista su bili vrlo izazovni i zadnja ovako velika kriza bila je prije 10.g. i upravo toliko nam je gotovo trebalo da se od nje i oporavimo. Nas liberale tada je upravo najviše zabrinulo što je tih 10.g. obilježilo dosta visoko dizanje poreznih nameta. Sjetimo se samo poreznog tzv. nameta harača, sjetimo se samo dizanja PDV-a kroz Plan 21. na 25%, dakle 25% i dan danas je jedna od najvećih poreznih stopa u EU. U 10.g. umjesto da smo radili na tome kako i na koji način da se izvučemo iz krize mi smo krpali proračun dizanjem poreznih presija, prvenstveno na grbači onih koji najviše stvaraju i doprinose u tom istom proračunu, a to su poduzetnici. Velika je stvar da smo se ovog puta za razliku od prije tih 10.g. uspjeli malo drugačije posložiti i da nije bilo dizanja nameta. Ja već tu ministru Mariću čestitam da nije bilo podizanja upravo poreza, obično svaki ministar najviše zna mislim to je uvijek najlakše da kada dođe kriza da se jednostavno dignu porezi i onda nemaš nikakvih problema, platit će netko drugi. Mi smo tu puno pametnije ovoga puta napravili, mislim da smo se dobro posložili i da su dobre neke stvari napravljene onda kada je bio rekao bih nekakav blagi rast i da smo uspjeli napraviti određene mini porezne reforme koje je ministar proveo sa svojim poreznim timom, sa svojim timom u ministarstvu. Mislimo da isto tako treba reći da je dobro da smo uspjeli reprogramirati i određene kredite. Na taj način smo vjerujem i podigli svoje rekao bih rejtinge koje imamo kod svjetskih financijskih agencija, svjetskih financijskih kuća. A meni osobno je drago ako je točna informacija da smo se u svega 2.g. uspjeli vratiti na razinu 2019.g., dakle ukupni javni dug da nije bilo ove panedmije po toj nekoj logici, mislim da je ministar Marić to govorio u medijima, pao bi dakle na 60% BDP-a i sada naravno da mi imamo i dosta zastupnika, danas je u raspravi govorilo o tome kako je javni dug eksplodirao, je eksplodirao je javni dug Hrvatske, eksplodirao je i nekih drugih velikih europskih zemalja jer ne znam dal ste primjetili il ne, ali zadnje 2.g. imamo pandemiju. Rebalans proračuna je obzirom dakle na sve ono što je viđeno oko pandemije, oko covida, prilično realan, prihodi su dobri, rastu, to možemo sigurno zahvaliti odličnoj turističkoj sezoni i rastu BDP-a od 9%. E sad, nakon malo određenih pohvala, sad moram izraziti ono što me malo dodatno i brine. Ono što me brine naravno je stalni rast rashoda, u ovom slučaju preko 6 milijardi kuna kao i manjak u proračunu 19,7 milijardi kuna. I sam ministar je govorio da nije zadovoljan kako se razvija situacija u zdravstvu i da tu jednostavno treba stati tome na kraj jer jednostavno to se više neće moći kontrolirati. Zbog ulaska u eurozonu koju mi kao liberali apsolutno i svesrdno podržavamo iznimno je bitno da se držimo upravo određenih mastriških kriterija, a znamo svi što oni znače, pogotovo vezano za deficit od 3%, nadam se da ćemo iduće godine se uspjeti približiti upravo tom deficitu od 3% kako doista ništa ne bi ugrozilo ono što smatram iz perspektive jedne umjerene liberalno demokratske politike, a to je ulazak u eurozonu koja će opet jako puno pomoći razvoju našega gospodarstva, pogotovo izvoznika. HSLS će podržati ovaj rebalans proračuna, ali bih htio još skrenuti pozornost na još dvije stvari. Naime, već nekoliko godina za redom upravo ono što sam i spominjao, dugovi u zdravstvu, sad je kolegica spomenula i dugove u HŽ-u, dalje rastu, ne vidimo tome kraja i to je nešto na što trebamo posvetiti pozornost upravo sada kada se već nazire polako izlazak iz krize, kada vidimo da se proračun diže, kada prihodi polako rastu, gospodarska aktivnost se budi, mislim da je upravo sad, a dalo mi se naslutit da sam čuo i kolegu ministra Marića da je rekao da upravo sad u slijedećim godinama koje nam dolaze da se moramo posvetiti ozbiljno određenim strukturnim reformama, ne samo reformi u zdravstvu, nego reformi i u željeznicama i u nekim drugim segmentima javne uprave. Svi ovi problemi neprovođenje strukturnih reformi poništavaju neke druge dobre poteze upravo ovog Ministarstva financijama i bojimo se da nam upravo nemogućnost kontroliranja svih tih rashoda neće pružiti priliku da prilikom slijedećeg proračuna još snažnije otvorimo prostor za još jači ciklus poreznih reformi. To je ono što po meni još nedostaje kao nekakav šlag na tortu ove rekao bih financijske stabilizacije da pokušamo još dodatno putem tih provođenja strukturnih reformi pronaći određeni prostor kako bismo napravili još nekoliko ciklusa poreznih reformi. Svjestan sam da takve stvari ne idu preko noći, ali smo ih uspjeli u 2018., '19., 2020. napravit i vjerujem da u slijedećim godinama koje dolaze do kraja ovog našeg mandata možemo napraviti još neke takve iskorake. Puno očekujemo od NPOO-a, al taj novac nećemo doista moći povući ako se ne dogodi ovo sve što sam govorio, a to je provođenje upravo tih strukturnih reformi. NPOO daje silne milijarde kune, daje ih za digitalizaciju, daje ih za reforme u pravosuđu, u nekim drugim sustavima državne uprave i daje nam upravo zbog toga da bismo konačno te reforme proveli da imamo dostatna financijska sredstva za to kako bismo doista mogli u pravom smislu riječi izaći iz krize, kako bismo financije upravo stabilizirali i da upravo sa tim reformama stavimo sve ove sulude rashode koje jednostavno novci cure kroz naše ruke da se doista reforme provedu i da osim zdravstva započnemo doista kompletnu reformu cijele državne uprave, cijelog državnog aparata. Jedino po našem mišljenju u HSLS-u rasterećenjem poduzetništva, njegovim jačanjem, deregulacijom, smanjenjem birokracije i tromog birokratskog aparata upravo tom digitalizacijom možemo povećati plaće i potaknuti samozapošljavanje. Sam proračun je uvijek akt koji većina donosi, oporba uvijek ima mogućnosti konstruktivnim prijedlozima nešto reći po pitanju svega. Ja sam danas htio dati jednu generalnu presliku da je ovo jedan u nizu proračuna rebalansa proračuna. Uskoro ćemo raditi i glavni proračun, ovaj proračun koji ćemo raditi sigurno će biti još uvijek pod određenim utjecajima svega ovoga što se događalo oko pandemije i oko koronavirusa, međutim dugoročno gledano na slijedeće 3.-4.g., a kažem tu mi je posebno drago što je ministar dao određene naznake toga da jednostavno bez određenih strukturnih reformi nećemo moći napraviti svima nama željne iskorake po pitanju kontroliranja proračunskih rashoda, deregulacije poduzetništva i jačanja poduzetništva i kažem jedino ono što meni je bitno što ste svi danas govorili u svojim govorima, a to je zaustavljanje demografije, dakle pokušaja povećanja plaća i povećanja broja zapošljavanja odnosno konkretno stvaranja novih radnih mjesta. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Marin Lerotić.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Da evo nažalost još jedan rebalans sa još jednim povećanjem deficita. Ovaj puta planirani deficit iznosi 18,9 milijardi kuna odnosno 1,8 milijardi kuna više nego što je to bilo planirano u lipnju ove, ove, ove godine i to je otprilike 4,5% BDP-a. Osvrnut ću se na ovu raspravu maloprije i mi smo zaista pokušali uvijek biti konkretni i pohvalili smo u više navrata kada se na neki način porezno rasterećivalo građane i poduzetnike, međutim isto tako uvijek smo isticali iako to nismo činili dovoljno hrabro i dovoljno snažno kako bismo još više potaknuli gospodarsku aktivnost i ojačali hrvatsku ekonomiju. Koliko je ekonomija zapravo ranjiva pokazuje i pad BDP-a koji je bio oko 15% lani za vrijeme covid krize, koji je bio ako se ne varam treći najveći pad među zemljama članicama EU i danas kad se spominje rast od 9% BDP-a taj dio kao da se jednostavno nije dogodio i kao da jednostavno zanemarujemo činjenicu da je trenutni udio javnog duga, kolko, oko 87% BDP-a, što je, što je zapravo puno previše i vrlo je upitno kako bi izgledao taj javni dug da nije bilo izvrsne turističke sezone koju smo imali ove godine, koja je zapravo bila iznad svih očekivanja i tu još jednom treba zaista zahvaliti svim djelatnicima u turizmu koji su dali svoj veliki doprinos da bi imali takvu jednu sezonu. Često se i puno se je danas spominjala i tema zdravstva koja je kao što sam i rekao rak rana državnih financija. Sad imamo povećanje u ovom rebalansu od 1,6 milijardi kuna, ove godine ukupno 9 milijardi kuna ako se ne varam, što znači da smo ove godine upumpali oko 38 milijardi kuna u zdravstvo. I ono što još više brine je ove najave koje imamo oko reforme zdravstva koje zapravo pokušavaju odnosno gdje, gdje se vidi da ćemo imat dodatnu centralizaciju sustava koja prvenstveno dovodi u pitanje na koji način ćemo isporučiti usluge zdravstva našim sugrađanima odnosno pacijentima jer smatramo da je to ipak kada govorimo o reformi prva stavka o kojoj treba razmišljat, a to je da našim građanima usluge zdravstva budu što kvalitetnije i što dostupnije. Međutim, kada govorimo o centralizaciji sustava ministar Beroš je spominjao da ćemo na taj način zapravo kvalitetnije raspolagati sredstvima i da ćemo racionalizirati troškove unutar zdravstva, al međutim nije spomenuo da prema nekim izračunima čak 75% svih dugova u zdravstvu stvaraju zapravo bolnice koje su pod državom, te zaista apsolutno nije nikako jasno na koji način to ministar Beroš planira racionalizirati sustav zdravstva, a još manje mi je nejasno da kada govorimo o tako kompleksnom sustavu i kada govorimo o tolikim dugovima koje stvara zdravstvo da niti jedan predstavnik iz Ministarstva financija nije bio prisutan kada se taj velebni plan reforme zdravstva radio da bi se barem na neki način probalo projicirati kakve će ta reforma imati reperkusije i na državne financije. Stoga se nadam da će se to čim prije dodatno revidirati i kako ćemo čim prije imati neke informacije na koji način se planira smanjiti dug u zdravstvu. Također lokalna i regionalna samouprava, spominju se neke reforme, to realno nema veze sa nikakvom reformom di mi pitamo nekoga hoće li se ili neće spojiti sa, sa nekom općinom i hoće li ili neće povezati neke, neke dijelove poslovanja između dvije, dvije općine ili više. Naime, ako se spoje dvije općine koje su siromašne one zasigurno nakon spajanja neće postati bogate, a bogata općina se zasigurno neće htjeti spojiti sa onom siromašnom. To samo zapravo pokazuje da nema dovoljno hrabrosti da se sprovedu one prave i ozbiljne reforme, te smatram da smo izgubili još jednu godinu već petu u nizu kako bismo napravili jedan novi i dodatan iskorak. Tu imamo i propadanje državne imovine, često spominjemo i često dužnosnici odnosno čelnici lokalnih i regionalnih samouprava izlaze sa određenim zahtjevima da se neke državne imovine stave pod ingerenciju lokalne i regionalne samouprave kako bi se u njih investiralo što javni novac, što potencionalno privatni novac i na kraju ta reperkusija traje 10.g. i pitanje je kako uopće završi i šta se tu investira. Također imamo i neke najave i mjere štednje, međutim to se događa kad je javni dug toliko velik da dolazi do upitnosti hoće li država moći financirati svoje obveze odnosno servisiranje dužnosničkih obveza, međutim vjerojatno do toga neće doći jer će nas tu spasiti europski novac. Tako da smatramo da je i ova godina izgubljena, nismo i nema najave nikakvih ozbiljnih reforma. Smatramo da bi ipak trebalo više rasteretiti poduzetnike, da bi trebalo smanjiti birokraciju, da bi trebali napraviti učinkovitiji sustav unutar pravosuđa i digitalizirati sustave državnih uprava kako bismo pomogli poduzetnicima, ali i kako bismo više suportirali odnosno dali veći suport industriji proizvodnje i izvoznim industrijama kako bi hrvatsku ekonomiju učinili jačom i kvalitetnijom. To su neke ukratko naše primjedbe, te smatramo da, da ćemo već na ovom proračunu vidjet da se neke stvari pomiču unaprijed i kako ćemo ipak u nekom narednom periodu stvarati jedno kvalitetnije društvo, jednu kvalitetniju ekonomiju jer smatramo da je kriza prilika, a u situaciji kad smo imali rast BDP-a ništa nismo proizvodili, nikakve reforme, nikakvi pomaci nisu bili vidljivi, pa se nadamo da će nas sada na to primorati ova kriza. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Hvala. Evo prvo ću se osvrnuti na prethodna dva govornika koji su ustvrdili da je potrebno rasteretiti poduzetnike i da je potrebno smanjiti porez na dobit. Znači ministar Marić je ovdje govorio neke stvari koje vas demantiraju, pa biste trebali malo poslušat što je ministar Marić rekao, znači velikim dijelom se proračun puni preko PDV-a. PDV je porez na potrošnju koji plaćaju svi i smanjivanjem represija kako ćete to vi reć na one najbogatije nismo ništa učinili odnosno te reforme smo vidjeli. Znači zadnja reforma porezna peta, znači peti val porezne reforme, a i prethodne porezne reforme su išli u tom smjeru su upravo rasterećivale one najbogatije sa najvišim dohocima, pa je tako peta reforma porezna najviša rasteretila one koji imaju preko 30.000 kuna bruto plaću, znači to je bila zadnja porezna reforma koju smo, koju smo imali. A Hrvatska je rekorder po znači ubiranju poreza na, znači PDV-a na potrošnju, a porez na dohodak i porez na, na kapital su među najnižima u Europi. Tako da taj smjer zapravo mi gledamo sad i vidimo rezultate tog smjera. Upravo obrnuto od toga bi trebalo sprovesti znači reformu koja bi išla za progresivnim oporezivanjem. Znači progresivno oporezivanje znači da se one s najvišim dohocima najviše oporezuje, da se oporezuje kapital s većim stopama itd., znači ono što sad gledamo je upravo ono što vi prizivate. Nadalje, osvrnula bi se na to što je nama u ovom rebalansu, drugom rebalansu jel, očito prioritet. U trenutku dakle kada imamo 40 mrtvih dnevno od covida znači već danima, u trenutku kada smo prešli tu brojku od 9.000 mrtvih od pandemije Covid-19 i u trenutku kad nam se zdravstveni sustav raspada nije prioritet zdravstvo, znači ovaj rebalans proračuna pokazuje iako mi je ministar Marić pokušao nešto drugo odgovoriti, da je prioritet zapravo obrana. Znači mi smo kupovinom vojnih aviona francuskih došli do tog magičnog znači iznosa od 2% BDP-a koji ćemo doseći dakle za obranu i to je izjava premijera Plenkovića i taj iznos od 2% BDP-a za obranu nam je postavio NATO i mi smo to prihvatili bez ikakve rasprave. Iako je meni ovdje premijer rekao da će rafali znači biti tek za godinu dana znači prisutni u Hrvatskoj mi ćemo tu taj iznos od 2 milijarde 400 milijuna platiti odnosno on je rezerviran u proračunu. Znači mi imao u proračunu rezervirano svake godine 2 milijarde 400 milijuna kuna i to je stavka koju imamo u proračunu. Mislim ako imamo tu stavku u proračunu onda valjda s njom računamo, ja ne vidim kakve veze ima kad će bit isporuka tih vojnih aviona, mi ćemo te novce, znači ti novci su locirani za tu svrhu. Pa s obzirom dakle da je ta obročna otplata tu po svemu sudeći, znači to je predujam koji će se platiti, postavlja se pitanje ne bi li zapravo u ovom trenutku trebalo odgoditi tu obročnu odgodu i ne bi li smo tako veliki iznos dakle od jedne milijarde eura koliko ćemo platiti te avione na neki način mogli odgoditi, da li nam je to prioritet u ovom trenutku? Ministar Banožić jel zabavljen je verbalnim rafalima između njega i predsjednika, ali ne odgovara na ovo pitanje, pa smo mu mi postavili pismeno pitanje i nije nam dao odgovor na koji način bismo mogli očekivati obročnu otplatu ovih aviona i na koji način bismo mogli odgoditi obročnu otplatu ovih aviona. Ministar Banožić ima 7,4 milijardi kuna džeparca s kojim bi on naš proračun mogao obnoviti. Treća stvar koju želim reći je ono što sam postavila i ministru Mariću pitanje, koliko košta teško oboljela osoba na respiratoru. Znači teško oboljela osoba na respiratoru košta sad Hrvatsku znači svi pacijenti koji se nalaze na respiratoru dnevno koštaju 5 milijuna kuna. 5 milijuna kuna Hrvatska dnevno plaća znači pacijente koji su u teškom stanju znači njihovo liječenje. Odgovornost za taj trošak isključivo snosi vlada jer nije uspjela ono što su druge vlade uspjele, a to je da procijepljenost bude viša. Znači imamo Italiju, imamo Portugal, imamo Španjolsku koje su to uspjele, a mi se nalazimo u skupini Bugarska, Rumunjska i Ukrajina, znači na samom dnu Europe i među najgorima smo prema smrtnosti, znači mi smo 15. po smrtnosti na 100.000 stanovnika u svijetu, znači vlada je podbacila i to košta. To košta i to se treba reći. Znači trenutno je na respiratoru 185 ljudi, to je preko 5 milijuna kuna dnevno, 80% tih ljudi nije cijepljeno, znači negdje 4 milijuna kuna odlazi na one koji nisu cijepljeni. Nadalje, htjela bi reći da se ovaj novi znači rebalans opet može čitati i na neki način kao mislim nerazvojan, u svakom slučaju onaj koji ne ide za tim da se poveća zaštita u ovom trenutku od Covid-19, pa tako imamo znači u razdjelu Ministarstva zdravstva zaštita zdravlja pučanstva od zaraznih bolesti planirani iznos od samo 2 milijuna 580 tisuća kuna, znači za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti samo 2 milijuna 580 tisuća kuna. To je stvarno iznos koji nije, koji nije dostatan. Dakle nadalje, imamo u Ministarstvu zdravstva znači isto takvu razdjelu isplate razlike uvećanja plaća za prekovremeni rad samo 264 milijuna 101 tisuću kuna i to je veliki problem. I treća stvar koju lociram kao problem je Imunološki zavod za koji je planiran iznos od samo 45 milijuna 272 tisuće kuna, što je zapravo nerazumno i neshvatljivo uzmemo li u obzir da se odlučilo obnoviti Imunološki zavod i da je taj iznos u prvom rebalansu najprije ostao bez promjena da bi se sad dodatno smanjio zapravo bez obzira što je vlada najavila pokretanje imunobioloških lijekova i gradnju nove tvornice. Moramo priznati da se trošak za zdravstvo jest povećao, no to je iznos koji će se stvarno pretočiti za dug veledrogerijama koje su u trenutku krize Covid-19 ucijenile zapravo svojom isporukom i dostavom lijekova i upravo zato i iz tog razloga je važno uložiti značajna sredstva u proizvodnju domaćih lijekova i medicinske opreme. Imunološki zavod je ustanova koja je imala tradiciju od preko 150.g. u ovom stanju dakle kontra, u ovom stanju koronavirusa bi bio itekako potreban i to upravo zato da se ovaj jaram veledrogerija na neki način riješi. Sredstva nisu kažem povećana usprkos tim najavama i nejasno je znači kako se misli pokretati Imunološki, imunološki zavod. Znači to su stvari koje nalazimo u ovim stavkama. U svakom slučaju znači iznos koji bi trebao biti uložen za ako ništa drugo znači dodatke, covid, tzv. covid dodatke koji bi se trebali isplaćivati u većem iznosu nije ovdje rezerviran. Da ne kažemo da nije rezerviran dostatan iznos za prekovremene, znači koje su sad itekako potrebni. U drugim zemljama je inače povišena plaća ili je dat neki vid financijske nagrade. U Francuskoj je prosječno 183 eura po radniku, u Estoniji dvostruke plaće su isplaćene svim zdravstvenim radnicima, u Sloveniji imamo 200% dodatka na plaću, u Škotskoj 500 eura na plaću, naši se zdravstveni radnici praktički bore protiv pandemije u redovnim, redovnim uvjetima. Radnicima koji su uključeni u bolnicama i drugim ustanovama koji intenzivno rade s bolesnicima ako već nije moguće te naknade učiniti znatnijima onda je bilo potrebno osigurati beneficirati radni staž. Znači beneficirani radni staž ima apsolutno potvrdu i stvarno nema nikakvog razloga da se to ne uvede. Odgovor vlade na našu inicijativu je bio da nema dovoljno sredstava, ali ako već nema dovoljno sredstava za ove naknade, beneficirani radni staž je dodatni trošak, ali on se neće desiti odjednom, on će naknadno dolaziti kao jedan trošak koji u svakom slučaju ima punog opravdanja jer je uistinu pandemija Covid-19 situacija koju možemo usporediti sa stanjem u ratu. U ratu se vojnicima osiguravao beneficirani radni staž i nitko nije tražio nikakve posebne elaborate kako je nama vlada odgovorila da je potrebno u ovom slučaju da se ne može beneficirani radni staž osigurati ako nemamo elaborat koji bi objasnio znači na kojim to pozicijama, u kojim to strukturama možemo opravdati beneficirani radni staž. To je potpuno nepotrebno, mislim svima je jasno tko su ti radnici u zdravstvu koji se bore protiv Covid-19. To su ljudi koji su u respiratornim centrima, to su ljudi koji svaki dan se suočavaju stvarno sa sve težim i težim situacijama i situacijom na radu. Zato bi trebalo isplatiti i povećati tu stavku u proračunu za prekovremeni rad, također zato što mnogi rade i prekovremeno. Osim toga, znači ovdje imamo u ovom rebalansu proračuna opet mislim iste probleme il iste slične probleme kakve smo i imali u prethodnom rebalansu dakle i svakako bi na to trebalo upozoriti, a prije svega na ono šta, mnogi su zapravo upozoravali da imamo pomoćnike u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju i je se u toj stavci nešto sitno povećao iznos, ali to je apsolutno nedostatno. Znači prvo proračunom je tim pomoćnicima u nastavi smanjen iznos da bi nešto, za 13%, da bi prvim rebalansom proračuna ta sredstva bila još dodatno smanjena za 10 milijuna kuna i sad su se povećala za 7 milijuna kuna, znači da bi se činilo kao da se nešto radi za njih jer se malo i u medijima digla ta priča i postala je interesantna, ali to su u svakom slučaju sredstva koja su nedostatna. To su ljudi koji rade prekarne poslove, koji nisu stalno zaposleni, neki, mnogi zapravo od njih rade za plaću manju od minimalne, tako da je njihov prekarni status uistinu težak i tipičan jel za te prekarne radnike kojih je u Hrvatskoj najviše u Europi, znači nema niti jedna zemlja koja ima više radnika koji su na tim ugovorima, nesigurnim ugovorima o radu i to smo daleko najveći šampioni u Europi po toj statistici, ispod nas je, daleko ispod nas je Francuska. Inače 90% ugovora je 2018., al sigurno nije bolje ni kasnije, je potpisano na određeno vrijeme. Među tim ljudima je najviše mladih radnika jel. Nadalje, imamo socijalne pomoći i naknade koje isto tako smatram da nisu nedostatne, da nisu dostatne. Znači planirani iznos od 147 milijuna 600 tisuća kuna nije dostatan. Zašto? Zato što su se još prije korone znači je Hrvatska napredovala jel na toj ljestvici pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti, znači mi smo se sa 7. mjesta popeli na 8. mjesto, tako da u principu stalno napredujemo po tim pokazateljima siromaštva i socijalne isključenosti. A šta oni znače? Oni znači to da je skoro milijun ljudi u Hrvatskoj živi u riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, da 6,6% ne može sebi priuštiti adekvatno grijanje u najhladnijim mjesecima, da 48,6% ne može priuštiti sebi tjedan dana godišnjeg odmora izvan kuće, da 7,9% ne može svaki drugi dan priuštiti sebi obrok koji sadržava meso, piletinu ili vegetarijanski ekvivalent, da 51,7% ne može podmiriti neočekivani financijski izdatak, da 15,7% kasni s plaćanjem obveza, znači stambenog kredita, najamnine, računa za režije ili potrošačkog kredita itd., znači na takvoj ljestvici se penjemo, a socijalne naknade ostaju više-manje iste. Covid-19 kriza je sigurno samo pogoršala to stanje. Minimalna plaća kako smo već nekoliko puta to spominjali i govorili i u prošloj raspravi prošli tjedan, ona nije dostatna niti za 25% mjesečnih troškova 4-člane obitelji s dvoje male djece. Hrvatska je među 3 eu zemlje s najnižom stopom zaposlenosti, na samom je vrhu znači tih ugovora na određeno vrijeme, radnici na minimalcu su zapravo praktički socijalni slučajevi jer je minimalna plaća ispod te granice potrebne za normalna život. Tako da je potrebno uistinu povisiti imovinski cenzus za stjecanje socijalne pomoći kako bi socijalna pomoć solidarno i pravedno ostvarivala tu svrhu zadovoljenja temeljnih životnih potreba. Nadalje, naravno osim takvih stvari koje nalazimo ovdje nije se baš proračun odlučio na te radikalne rezove protiv povijesnog revizionizma. U tom smislu ću nešto više reći i u pojedinačnoj raspravi.
Evo, ovim smo završili raspravu po klubovima. Sad imamo na zahtjev naših informatičara zamjena servera, 10 minuta pauzu, pa nastavljamo u 16 i 12. STANKA U 16,03 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,12 SATI]] Evo poštovani kolega nastavljamo dalje. Slijede pojedinačne rasprave, prvi prijavljeni je poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, još jednom poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo danas smo u raspravi o proračunu zapravo dotakli više tema. Ja ću zapravo probat se fokusirat na, na, na dvije, a jedno je zapravo sustav zdravstva i probat malo retrospektivu napraviti da tu zapravo nema previše razlika kontrola troškova u sustavu zdravstva između HDZ-a i SDP-a nego postoji između ministara financija i ministara zdravstva. Ja moram otvorit tu jednu temu danas jel, a to je izlazak HZZO iz riznice koji se dogodio u mandatu SDP-ove vlade gdje sam ja kao ministar bio protiv toga, čak javno, nije mi baš bilo ni ugodno bit u vladi gdje sam protiv nečega jel i to javno tada kažem da sam rekao da neće to dovesti do ušteda, da to neće dovest do ušteda, gdje su s druge strane svi ministri govorili kad se to napravi evo da će biti uštede jel. Ja bi sad volio da sve ovi koji o tome govore da danas kada je HZZO izlazio iz riznice da kažu gdje su te uštede jel, da kažu gdje su te uštede bile jel ono da ne ispadne danas da branim ministra Marića, ali jesam na njegovoj strani u tom pogledu. Znate zašto? Zato što je ministar prije 3 mjeseca čini mi se kada je bio u prvom rebalansu, kada je plaćao dugove, rekao nećemo se više vidjeti ove godine, čini mi se da je tako bilo, jel. Ministar je vjerovao da je taj dio pod kontrolom, jel. Događa nam se 3-4 mjeseca poslije da ovdje ponovo ministar mora braniti povećanje rashodovne strane rebalansa, isključivo na zdravstvu jel, da nema nikoga iz druge strane da je on ovdje danas rafalno da ga se napada oko rashoda jel, a nema onih koji su govorili da će te rashode držati pod kontrolom kad izađe sustav… [[Govornik se ne razumije]] da će to sve biti itd., itd. i zapravo se danas postavlja … [[Govornik se ne razumije]] da je danas ono što je zapravo ministar rekao prije 3-4 mjeseca jednostavno danas vidimo da Ministarstvo financija nema kontrolu nad troškovima u sustavu zdravstva. I mislim da je kroz ovu samu raspravu i trebalo s obzirom da je situacija, sam je danas ministar rekao 38 milijardi kuna, da se pokazao da taj eksperiment izlaska HZZO-a iz riznice po meni se pokazao danas da nije pokazao neke učinke, trebamo ozbiljno razgovarati i u ime klubova i u ime pojedinačne rasprave jesmo li to da se te kontrole troškova vrate u sustav riznice jel il da se da određeni, određeni rok od godine dana i ukoliko se to ne pokaže da se to vrati jel. Jel ovo što se danas događa na ovoj ovdje raspravi jel dovodimo ministra u neugodnu situaciju da mora nešto branit, a ne zna još uvijek jel ono što mu oni daju iz zdravstva tolko, on to vjeruje tim brojevima. Tako da i o tome možda moramo otvoriti ta određena pitanja, znam da sad neću bit, bit omiljen na strani onih koji brane sustav zdravstva, al ovdje moram bit u obranu ministra financija jel, jel znam da on ovdje brani rebalans, on ovdje brani proračun i on ovdje zapravo odgovara za određene troškove i nema nikog drugog jel. I radi, ne samo radi kolegijalnosti nego i zdravog razuma mislim da bi bilo dobro da mi možda u slijedećim nekakvim raspravama otvorimo i to pitanje da ukoliko se taj sustav zdravstva koji je sad već 38 milijardi kuna ipak vrati u sustav riznice i na takav način se dobije barem određena kontrola određene rashodovne strane proračuna i da se zapravo u tom nekakvom dijelu u narednom periodu taj eksperiment koji je pokazao se zapravo da, da, da, da nažalost nije uspio jel su bile razno razne prezentacije kako će to uspjeti, kako će to bit super, kako će to bit krasno, kako će sve to biti, jednostavno sad se pokazuje da mi uopće nemamo kontrolu jel, jel sad ovdje govorimo o dodatnih 6 milijardi u roku nekoliko mjeseci. To su ozbiljni mjeseci jel, 6 milijardi kuna. Prvo je bilo ono HZZO-u, pa transfer ovome, transfer ovome, danas ministru… [[Govornik se ne razumije]] , pa to su milijarde jel, to su silne milijarde u nekoliko mjeseci jel i ne znamo i to je ono što je rekao ministar, to još nije sve jel, to još nije sve, vjerojatno još tu nekoliko 3-4 milijarde kuna koje su zapravo dospjelih dugova itd. jel. Mislim da s obzirom da ulazimo u euro jel i da je Europski tečajni mehanizam, ja sam vam rekao osobno to podržavam jel mislim da je to dobro za hrvatsku ekonomiju i za hrvatsko gospodarstvo ovaj iz više razloga. Mislim da je dobro da u tom nekom dijelu kontrole rashodovne strane proračuna vjerojatno vidjet ćete da slijedeća godina će isto bit izazovna ovaj da, da, da se i … [[Govornik se ne razumije]] ti rashodi drže pod kontrolom da bi mogao biti i vraćanje HZZO-a u riznicu ukoliko se pokaže da se, da se ovaj, da to ipak ovako dramatično to skače iz mjeseca u mjesec jel. Mislim da je to upozorenje svih nas i mislim da je to rasprava u saboru i da o tome svakako moramo, moramo progovoriti jel. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike, tri. Prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Lalovac, meni je vrlo simpatično bilo kad ste vi pokazali razumijevanje za ministra financija jer jedno je pripadanje određenim politikama i svemu ostalom, ali drugo je, vi jako dobro znate šta znači obuč cipele ministra financija i krivi ste za sve, a zapravo branite neke stvari koje su vrlo teško obranjive i zato na proračunu je uobičajeno da budu i predstavnici svih drugih resora iz jednostavnog razloga da čuju neke stvari. Mi ovdje glavninu naših rasprava vodimo o zdravstvu i glavna rasprava je o problemu u zdravstvu. Ova korona je samo pokazala razmjere te štete koje nisu ni od vlade stare 10.g., koja je bila prije 10.g., ni prije 5, ni prije 15, nego je kontinuirano. I ono što ste naglasili, a valja to još jedanput naglasit ministar Marić, on ne zna zaista kolika je dubioza vezana uz zdravstvo, da li slijedećih 5 milijardi ili 10 milijardi [[Upadica: Vrijeme]] ali ono što zna, zna da slijede.
Odgovor.
Hvala lijepa. Da, zato sam i rekao ono kao što je ministar rekao nećemo se vidjeti do kraja godine, eto nas ponovno tu za 3 mjeseca i zapravo govorimo o ogromnim iznosima u sustavu zdravstva i svi smo mi svjesni da je covid i da je zdravlje ljudi svakako potrebno i da su to prioriteti, međutim kažem vam ova spirala koja se sada dogodila u sustavu zdravstvu da mi ovdje i u raspravi znamo kolko je i ako ministar financija ne zna kolko je zapravo, kolke su to dubioze u zdravstvu nego mora dobiti nekakav izlist ovaj od kolega itd. da onda to zapravo ne ulijeva nekakvo povjerenje ni prema nekim vanjskim institucijama, a kažem ulazimo u euro, da držimo cjelokupne rashode pod kontrole i mislim da je sada vrijeme da o tome i ovdje u ovoj raspravi u saboru otvoreno znači nikoga ne kriveći jel, znači ne krivim ministra zdravstva za to što je, ne krivim jednostavno, ne, nego jednostavno da se zbog ozbiljnosti situacije i ozbiljnosti kontrole da se to vrati pod nadzor ministra financija.
Slijedi replika poštovane zastupnice Katarine Peović.
Pa evo kolega Lalovac, drago mi je da ste kritični na neki način prema periodu i koji ste kad ste i vi bili jel na vlasti i uopće prema tom konceptu da se zdravstvo i zdravstveni sustav gleda kao trošak i da se pacijent gleda kao trošak i da se zdravstveni sustav gleda kao problematičan jer generira gubitke, a tako je formatiran da generira gubitke jer on nije niti predviđen kao sustav koji bi trebao biti profitabilan i on to ne smije postat nikad. U tom trenutku kad postane profitabilan mi više nećemo imati za sve zdravstvenu zaštitu. I zato vam postavljam pitanje, kako biste riješili znači situaciju u kojoj se veledrogerije postavljaju u poziciju ucjenjivača u trenutku kada je najteže i kada imamo najveću pandemiju od Prvog svjetskog rata i prijete ne isporukom lijekova trebamo li mi zapravo obratiti pažnju [[Upadica: Vrijeme]] na dug i visinu duga ili na restrukturiranje i drugi način nabavke lijekom?
Odgovor.
Hvala lijepa. Slažem se s vama, pogotovo zdravstveni sustav i neće i nikad neće i ne smije bit profitabilan, on nije profitni centar jel. Međutim, ono što je bitno da je ministar ovdje što je rekao da danas zdravstveni sustav troši 38 milijardi. Znate koliko prikupi? Ministre, koliko prikupi kroz zdravstvene doprinose? 23 milijarde. 23 milijarde prikupi, troši 38 jel. Sad vas pitam, znači ne govorimo o profitabilnom, znači govorimo da zatvori rupu u zdravstvenom sustavu. Znate odakle ga puni? Iz PDV-a. PDV je 56 milijardi kuna jel, nikad, nikad veći. I tako da oni pritisci koji idu na smanjenje PDV-a, da se smanji PDV za određene artikle jednostavno ministru ne daju tolko mogućnosti jel mora da bi branio zdravstveni sustav mora ga ostaviti jel pogledajte 56 milijardi, on tu razliku jel dio PDV-a mora ić za mirovine jel je tamo rupa 20 milijardi, ali sad se već u zdravstvenom sustavu ta rupa proširila jel. I zbog toga ne govorimo o profitabilnom dijelu zdravstva nego onome dijelu održivosti, minimalne održivosti da zdravstveni sustav ne pukne.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani kolega Lalovac, svi se sjećamo kazališne predstave na Odboru za zdravstvo kada je ministar Marić ministru Berošu onako vrlo kategorički rekao da neće više krpat njegove rupe u zdravstvu i da je vrijeme za reforme, a ministar Beroš je tvrdio da je reforma već na stolu premijera Andreja Plenković, a danas tvrdite vi da u ovom prijedlogu proračuna novog nije dakle planirano rashoda onoliko koliko bi trebalo i možemo očekivat vrlo brzo prvi rebalans već zbog samog zdravstva. E sad vi kažete da nije za to odgovoran ministar Marić, nego ako branite ministra Marića, da li to znači da je odgovoran ministar Beroš jer ministar Marić vrlo svjesno planira nedovoljnu razinu rashoda koja neće pokriti sve potrebe u zdravstvu, a s druge strane znamo svi da se reforma zdravstva ne može u godinu dana provesti u toj brzini da nije potrebno te rashode planirat na razini današnjih rashoda za zdravstvo. Objasnite mi čija je onda odgovornost, ministra Beroša ili ministra Marića, jedan mora bit odgovoran. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ja sam danas to i rekao zapravo odgovornost ministra Beroša jel dok HZZO nije pod ingerencijom odnosno dok nije u sustavu riznice, a on nije u sustavu riznice jel znate da je vanproračunski fond i da ministar zapravo dobije onaj dio novaca kolko mu zapravo traže, on zapravo, želje su neograničene jel. On može sastaviti proračun kolko može napraviti po projekciji prihoda jel. Međutim, ovdje je problem da taj sustav riznice koji je, sustav HZZO koji je izašao iz riznice koji je govorio da će generirati, da će generirati uštede, događa se sada da on nakon, nakon dva mjeseca ministar ponovno izlazi sa pričom da on ne zna odnosno ponovo govori da treba dodatnih dvije milijarde odnosno danas milijardu i 600 itd. jel. O tome govorim jel da jednostavno budući da je došlo sad vrijeme već sazrjelo da vidimo da sustav zdravstva ipak ne može upravljati cjelokupnim sustavom da se taj dio vrati pod kontrolu ministra financija. To je moj nekakav osobni, osobno mišljenje jel. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja sam i kroz dva odbora slušala kolege o tome što se događa sa porezom na dobit, što se događa sa PDV-om, pa ja bi se samo malo vratila u razdoblje kada smo donosili određene zakonske promjene, a tiču se izvršenja u ovoj godini. Naime, izmjene sustava porezan na dobit znamo da smo od 1. siječnja 2021. Izmijenili stopu, poreznu stopu sa 12 na 10% za poduzetnike koji imaju promete do 7,5 milijuna kuna, dakle odatle treba povući paralelu da su onda akontacije za porez na dohodak manje u ovom razdoblju 2021. i da je onda i polugodišnje izvršenje, a i ovo sada reflektiranje na ovaj rebalans da je, posljedično su manji prihodi. Porez na dodanu vrijednost, porez na dohodak je kao što znate isto tako promijenjene su stope sa 36 na 30 i 24 na 20 i to se odrazilo na prihode JLS koje opet pokriva se iz državnog proračuna tu razliku. Od 1. srpnja 2021. izmijenjen je PDV, pa je došlo do toga da se PDV plaća za svu robu male vrijednosti a znamo da je u ovo doba, doba pandemije da je došlo do značajnog rasta prometa i nabave raznih roba putem interneta i na ovaj način je zapravo PDV i u tom segmentu povećao svoj učinak odnosno vidimo u izvršenju da je on veći, značajno veći u odnosu na ono što je planirano. Prema tome, želim ukazati na to da je itekako važno i da vrlo često zaboravljamo kada govorimo o ovom rebalansu na ono što smo napravili i koje smo odluke donijeli sa krajem prošle godine, a reflektiraju se na proračun i to je nešto što onda ima posljedice i u polugodišnjem izvršenju, a i u ovom rebalansu o kojemu sad govorimo. Kada govorimo o samom zdravstvu onda ja sam u, u ime kluba rekla koliko je, da je to povećanje od početka godine preko 6,4 milijarde kuna. Sjetimo se da je u prvom polugodištu to bilo 1,6 milijardi za HZZO odnosno 2,7 za HZZO, a 1,6 je bilo za podmirenje, izdvajanje za lijekove i pomoćni sanitetski materijal. Dakle, tu je već bila tendencija ogromna i tada se razmišljalo da je, da je zapravo cijeli obuhvat bio, bio sagledan do kraja. Ono što sada vidimo da je dodatno kako je to lijepo i prikazano u analitici da je uz transfer HZZO-u od 700 milijuna kuna povećano i preko 736 milijuna kuna za sanacije dugova bolnica. Dakle, još uvijek ne znamo, to je dodatnih milijardu 9i 300-400 plus za prekovremeni rad u zdravstvu. Ono što još moramo reći da je u ovom periodu itekako značajno, a to su ove potpore za očuvanje radnih mjesta. Kada govorimo o izvršenju isto tako doprinosa za, iz plaća onda moramo reći da tu imamo činjenicu da su plaće, neke plaće znatno manje i da sigurno onda ti doprinosi koji su očekivani u ovoj realizaciji su itekako manji s obzirom da su potpore kao što znate 4.000 kuna po zaposleniku, dakle bilo je sigurno manjih plaća u odnosu na one kakve su one bile u prethodnom razdoblju.
Imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Ma evo, hvala vam na vašem izlaganju jer ste mi dali nekakav uvod da postavim i pitanje i da ustvrdim ono što se ovdje često u ovom saboru ponavlja i to treba demaskirati da mi imamo previsoke poreze. Znači naši porezi su stvarno u prosjeku Europe, mi nemamo previsoke poreze. Mi stvarno imamo prenizak porez na kapital, a PDV je previsok zato šta pogađa sve. To je regresivni porez, znači udara na običnog čovjeka, ali dakle i ove porezne reforme koje ste spominjali uglavnom idu i u pravilu idu na rasterećivanje onih najbogatijih. Znači spomenuli ste i smanjivanje stope poreza na dobit koja je jedna od najnižih u Europi i smanjivanje stope poreza na dohodak i to one za naj, znači najbogatije, one koji imaju preko 30.000 kuna bruto se najviše smanjio porez na dohodak, a za one s najmanjim plaćama se gotovo ništa nije osjetilo na tim plaćama, par sto kuna su ljudi dobili. Znači da su naši [[Upadica: Vrijeme]] porezi previsoki nije istina, ali je stvarno prenizak porezni kapital.
Odgovor.
Tako je, ima u analitici Eurostata se može pogledati koliko je, koliko je porezno opterećenje u drugim državama. Dakle, kad pogledamo Njemačku i oni su negdje ukupno 37 do 40% je opterećenje, prema tome nismo ni mi pretjerano u odnosu na, na njih. S tim da kada govorite o tome da se najbogatiji rasterećuju, pa ovi do 7,5 milijuna kuna, ako su to najbogatiji to su zaista mali poduzetnici i mislim da je njima značajno bilo spuštanje poreza na dobit sa 12 na 10%. Ono što, što se tiče samog PDV-a, da on je drugi po veličini, po, uz Mađarsku mi smo zapravo najveće, imamo najveću stopu, ali tu onda opet treba gledati i sagledavati što se financira iz njega i na koji način ga uravnotežit odnosno eventualno smanjit [[Upadica: Vrijeme]]
Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa evo, ove izmjene i dopune proračuna, državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika predviđaju u ovoj godini realni rast BDP-a od 9%. Glavni pokretač rasta u ovoj godini je izvoz roba i usluga, a snažni doprinos rastu doći će i od osobne potrošnje. Hrvatska ima veliki izvoz usluga kojim dominira upravo turizam i to sa 70%. Hrvatska spada time među države EU koja najviše ovisi o turizmu i time je turizam jedno od najvažnijih gospodarskih grana. Pandemija je također pokazala ranjivost turističkog sektora i potrebu jačanja njegove otpornosti i razvijanja održivijih oblika turizma, a u ovoj godini pokazali smo isto tako da nam je uspjeh bio iznad očekivanih. Od početka godine ostvarili smo 13,1 milijun dolazaka i 82,3 milijuna noćenja, što je 74% više dolazaka i 54% i 54% više noćenja nego u istom razdoblju prošle godine. Ako uspoređujemo sa rekordnom 2019.g. postoje čak neki parametri po kojima smo bili i bolji nego te rekordne 2019., pa tako vrijednosti fiskaliziranih računa u turističkim djelatnostima imamo čak u kolovozu 21% viši, također i u rujnu je viši i tako redom, što znači da smo pogodili sa balansiranim mjerama. Međutim, ono što me žalosti s obzirom što je turizam učinio i za ovaj BDP i proračun da vidim da je Ministarstvo turizma i športa tu ima smanjen iznos odnosno 500.000 kuna manje nego što je to bilo prvotnim predviđeno. Pa evo moj apel da kad je ovu godinu ovako da drugu godinu se baš ne zaboravi turizam, ako se neće davati više sredstava onda da se potiče razvoj raznovrsnog održivog turizma. Kao što sam rekla snažni doprinos porastu BDP-a daje i povećana osobna potrošnja. Tu je sa čak 17 milijardi kuna vlada stala iza radnika i poduzetnika što direktnim što vanrednim mjerama i time je spasila 700.000 radnih mjesta, što je u biti gotovo svako drugo radno mjesto i stabilizirala poslovanje 120.000 poslodavaca. Tako da sada možemo reći da za 51.000 imamo više zaposlenih nego lani i ta brojka je dosegla milijun i 600 zaposlenih, naravno najviše, najveći broj bio je u kolovozu. I to je iza rekordne 2008. drugi najveći, najveća brojka od neovisnosti. Stopa nezaposlenosti tako je prije 5.g. bila na razini 13,3% da bi u kolovozu ove godine bila svega 7,3%. Naravno i aktivna politika zapošljavanja koja je u 5.g. u koju je uloženo 5,5 milijardi kuna također je obuhvatila 165.000 osoba. Onda imamo one manje programe o kojima je već bilo riječ poput programa „Zaželi“ koji je zaposlio 14.000 žena i time pružila pomoć u kući za 79.000 starijih osoba. I na tim stavkama vidimo povećanje, tako da očekujemo i ove potpore za očuvanje radnih mjesta da će donijeti ponovno povećanje osobne potrošnje, kao i mirovine i mirovinski sustav u koji se dodatno ulaže 806 milijuna, za ove potpore 608 milijuna i rashodi za zaposlene također rastu za 929 milijuna s obzirom na zakonske obveze. Kad su u pitanju ukupni planirani prihodi vidimo da je od poreza i doprinosa ćemo u ovoj godini uprihodovati 2,2 milijarde kuna, čak od PDV-a preko 2,5 milijarde kuna. Kao što je kolegica Perić već navela ne stoga što se povećava bilo koji porez, dapače što ova što prethodna vlada u 5 krugova je smanjila porez građanima i gospodarstvu, te ih rasteretila za 10 milijardi kuna. Od ovog ljeta pomoć imaju i 150.000 mladih koji je također dobilo povrat uplaćenog poreza na dohodak u vrijednosti od oko 700 milijuna kuna i to je rezultat mjere oslobođenja od poreza na dohodak zaposlenih mladih. Da rezimiram za kraj, unatoč svim izazovima sa kojima se suočavamo i burnim vremenima kroz koje prolazimo vlada je pokazala da čvrsto stoji i da naši građani ne moraju biti zabrinuti unatoč i gospodarske krize i pandemije Covid-19 koja je zahvatila čitav svijet [[Upadica: Vrijeme]]
Replika, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, govorili ste čak je lijepo zapravo čuti malo i prijekorno što se ne vodi dovoljno računa o turizmu, a ja bi se sad tu ovaj nadovezala na vas vezano uz zdravstveni turizam. Tu su također poprilično srezana sredstva, smanjenje sa 885.000 kuna na svega 259.000 kuna, znači 29%, polugodišnje izvršenje je bilo 21,45%, pa evo ovom prilikom apel vladi da uz svo ovo govorenje kako mi imamo potencijala o zdravstvenom turizmu, o tome stvarno pričamo godinama i tu smo govorili, nikako da se pokrenemo sa ove niske razine. Hvala.
Hvala lijepo kolegice Marić. Pa evo, ja bi još jednom ponovila i voljela bi da turizam bude onaj koji će s obzirom na svoj doprinos rastu BDP-a dobiti nešto više, pa tako i razvoj zdravstvenog turizma, al šta se tiče samog zdravstva tu znamo da je dodatna sredstva za sanaciju ustanova iznosi 735,9 milijuna kuna, dodatna sredstva za isplatu razlike uvećanja plaća za prekovremeni rad osigurano je 64,1 milijun kuna, povećan je transfer HZZO u iznosu od 700 milijuna kuna i tako redom. Tako da zdravstvo je dobilo i trebalo je dobiti najviše, ali evo apel još jedanput s ove govornice za pomoć turizmu.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče vlade, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo, nešto manje od godinu dana da smo donijeli proračun za 2021.g., mi danas raspravljamo drugi puta o rebalansu tog istog dokumenta. Sjećamo se tog vremena i atmosfere u kojem se donio proračun, sjetimo se što je bilo tada. Znači imali smo nekih 300-tinjak amandmana, oporbu koja je na Markovom trgu skupila sve krajnje lijevo, krajnje desno, sve što god se moglo okupiti jer da nisu usvojeni njihovi amandmani i da iako ih je nekoliko usvojeno i da oni ne žele sudjelovati u donošenju tog dokumenta. I onda su na kraju prije glasovanja poslali gospođu da kaže da ovaj proračun ne nosi budućnost RH i proračun je izglasan tada sa 76 glasova. Danas s godinom odmaka vidimo da budućnost Hrvatske tu je i da možemo i dalje razmišljati o njoj i da su se neki momenti mijenjali kroz godinu, popravljali smo se u 6 mjesecu u odnosu na ono što smo imali u 11. mjesecu prošle godine i to činimo i danas. Zašto? Pa mislim zbog toga što živimo u zaista vremenu u kojem je teško predvidjeti sva moguća događanja. Pandemija nas čini na neki način slabijima u smislu da možemo reći točno što nas može čekati od početka do kraja proračunske godine. Cijelo čujemo danas i mnogim lokalnim proračunima i regionalnima koji se i po 2 ili 3 put mijenjaju jer nije to lako i na puno manjim iznosima. Čuli smo ovdje 11.000 stavki. I sad zašto opet danas slušamo kako ovo nije dobro? Zato jer su sve brojke pozitivne, kad slušamo od strane naših kolega iz oporbe. Gotovo da nema brojke koja je negativna. I kako odgovoriti na to? Nije dobro jer eto troši se. Ono što je zadatak vlade prihod, to se dogodilo ako ste dobro slušali, tu vlada nema nikakvih ovaj utjecaja, a rashodi se nisu dogodili na njih vlada jednostavno pustila nek se događaju. A nije tako, kao što ni turistička sezona nije bila takva zato što neki govore da se desila sama od sebe jer su svi drugi bili loši, nije tako. Tako da danas ipak možemo ocijeniti u odnosu na proteklih godinu dana gdje je tko s kojih pozicija gledao. Evo zahvaljujem se i kolegi Lalovcu koji je to dosta realno pogledao, sa svoje strane bivšeg ministra i to je opet jedan drugačiji kut od mnogih drugih koji možda nisu imali priliku složiti možda ni lokalni proračun. I danas gledamo što će se desiti za nekoliko dana, opće ćemo imati istu, sličnu ili situaciju. I slušat ćemo one koji dnevno ovdje temu, slobodni govor i kažu ne trebaju nama avioni, ne trebaju nam, ovi su koji imaju dobri. Mi kažemo hoćemo nove, hoćemo bolje to nešto košta i za to planiraš sredstva. Učiteljima i profesorima treba dati veće plaće, kada dodate milijardu gotovo milijardu znači 928 miliona kuna za te plaće, oni kažu mi ćemo biti protiv tog dokumenta koji to osigurava jer smo mi za njih, mi smo za njihovo dobro. Isto tako i za umirovljenike 673 miliona. To vam toči kažem, idu vam na rashodima jer jednostavno ne znate planirati, znamo planirati. Međutim, ovo se danas događa u sustavu zdravstvenom gdje imamo dnevno priče o tome koliko je zaraženih, koliko je nažalost ljudi na respiratoru, koliko je umrlih i bježimo od toga i bilo koje odgovornosti osim vlade koja mora stati iza toga, iza građana, iza zdravlja. To košta, čuli smo 40 milijardi. Pa sam pitao danas ministra, što bi bilo da nemamo tih 40 milijardi sa svim ovim drugim stvarima koje imamo i povećanjem plaća i svih drugih davanja, indeksacija mirovina, socijalna prava itd. Vjerojatno bi raspravljali u drugom smjeru, o nekom suficitu, o nekoj sposobnosti vlade. Pogledajmo taj pin koji se danas vrti. Je li ministar uspješan ili neuspješan? Ako si projecirao rast 5,2 a dobiješ 9, ništa nije do vlade kažu, sve je do oporbe. Bio je jedan zastupnik koji je rekao kad vidi ovu situaciju potresi, epidemija da je najbolje stavit prst u uho, sjest ispod stabla i promatrat što radi vlada i premijer. Ima ga tu, sjedi s nama. To je to, staneš i odgovoran si, želiš doprinositi, brineš se o građanima i osiguravaš da svaka faktura bude plaćena, svi rade s državom i žele raditi s državom. Zašto? Jer država plati sve.
Replika poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Borić, pa upravo to je vlada napravila. To je ono što je problem. Sjela ispod bukve, sjedila i čekala i gledala što će se dogoditi. Vezano za potres nije napravljeno ništa u godinu i pol dana. 90 miliona kuna je potrošeno, a što se tiče europskih sredstava koje ste mogli povući vezano za potres, nije povučeno što sam ja našao nutra u proračunu preko 300 miliona. Što se tiče zdravstva, moram priznati teško da možete reći da ste nešto radili osim sjedili i čekali što će se dogoditi. Tako da ja se slažem s vama o sjedenju ispod bukve, ali vlada je sjedila ispod bukve.
Odgovor.
Žao mi se, žao mi je kolega Brumnić da ste se baš vi prepoznali u ovoj raspravi vjerojatno u onom dijelu kad sam govorio o dogodilo se ne, tako da to je inače tako. Sjećam se vlada i stručnjaka koji su nam govorili kada smo 12 kvartala padali u BDP-u pa se počeli malo dizati pa je pad bio nešto manji od onog prethodnog onda su rekli da je i pad tj. može biti rast. I mi smo se tome morali diviti, uz smanjene plaće, uz sve što je bilo. Kad bi tada nekome rekao da je sjedio ispod bukve i ništa nije radio oni bi se naljutili. Gledamo i danas kako su neki koji su tada vodili državu, razgovarali se na drugačiji način nego što se danas razgovara na nekim drugim funkcijama. Sustiglo ih to sa tog vremena. Tako i ova vaša priča. Pa ja mislim ako netko sjedi, onda bi mogao reći za vas to. Ali vi ste ti koji ste jednog kolegu izbacili iz stranke jer vam je rekao napišite mi 3 rečenice iz strategije borbe SDP-a recimo protiv Covid pandemije. Oni, vi ste ga izbacili [[Upadica: Vrijeme.]] iz stranke. Razumijete, to je što ste vi radili. A ova vlada ipak po meni [[Upadica: Vrijeme.]] radi svoj posao i čini ono što može.
Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče vlade, kolegice i kolege zastupnici, ovo je drugi rebalans proračuna u ovoj 2021. godini i ono što možemo konstatirati da se on provodi u godini u kojoj Hrvatska prolazi do sada nezabilježenu krizu, prije svega zdravstvenu, a koja onda za sobom posljedice vuče i gospodarsku krizu, a to sve zajedno kao posljedicu jasno ima izostanak sredstava prije svega u državnom proračunu. Čuli smo već u nekoliko navrata i danas je ministar rekao da je kriza, Covid kriza svoju refleksiju u proračunu imala na način da je kroz vrijeme od 21 mjesec otprilike negdje u 40 milijardi kuna izostanak proračunskih sredstava ili temeljem smanjenih prihoda ili s druge strane povećanih rashoda za brojne potpore koje su upućene gospodarstvu za očuvanje radnih mjesta likvidnosti poduzetnika i uopće poslovnih aktivnosti hrvatskih gospodarstvenika sa negdje oko 18 milijardi kuna koja su bila proslijeđena za očuvanje radnih mjesta 700.000 radnika. To je bila dobra mjera jer smo zahvaljujući toj mjeri praktično u prvoj godini nakon strmoglavog pada BDP-a od 8,4 prema ovom rebalansu proračuna očekujemo rast BDP-a negdje na razini oko 9% kako je to ovim, ovim proračunom, ovim rebalansom predviđeno. A još ono što je za pohvaliti to je činjenica da je za iduću godinu planiran rast BDP-a od 4,5%. Ako nam je za onu krizu koja je bila 12, 13 godina trebalo 8 godina da bi se vratili na predkrizno razdoblje ovakvim mjerama vlade, ovakvim postupanjem u jednoj drugačijoj krizi, ali u svakom slučaju ne manje zahtjevnoj i izazovnijoj mi ćemo se praktično vratiti u godinu dana. Međutim, ono što treba reći dakle ovim planiranim rastom BDP-a dolazi do značajnog povećanja prihoda u proračunu RH, ali ono što nije dobro to je činjenica da, da nam rastu i rashodi. Maloprije je kolega Lalovac govorio o rastu rashoda troškova na pozicijama zdravstva gdje će se kako je to planirano u proračunu za zdravstvo izdvojiti negdje oko 11 milijardi kuna i onda se postavlja pitanje gdje smo to i maloprije čuli, tko je za to odgovoran, tko je kriv zbog toga što moramo u rebalansu proračuna dosegnuti rekordna izdvajanja pored onih izdvajanja iz zavoda koja su na godišnjoj razini oko 24 milijarde i još dodatnih 11 milijardi iz državnog proračuna i ostale 3 milijarde otprilike koje idu po posebnim propisima. I onda se postavlja pitanje tko je za to odgovoran. Ja znam da već godinama neovisno koja je vlada, čija je vlada, te vlade prolaze kroz četverogodišnji mandat sa najmanje 2 sanacije, 2 sanacije. Prva negdje tamo u drugoj godini, a druga u 4 godini mandata pred izbora. I toga smo, toga smo svjedoci uvijek. I kad god ministar zdravstva dolazi ovdje u Hrvatski sabor, neovisno opet, neovisno iz koje političke opcije dolaze govore nam kako prema podacima Eurostata se na razini EU za zdravstvo izdvaja puno, puno više nego što se izdvaja za Hrvatsku. Do prije, prije same krize u Hrvatskoj se za zdravstvo izdvajalo negdje oko 960 EUR-a do 1.000 EUR-a po glavi stanovnika. Prema ovim podacima koje sada mi imamo to će biti negdje oko milijun i 300, 1.300 EUR-a po glavi stanovnika se izdvaja za zdravstvo u Hrvatskoj. U tom predkriznom razdoblju se izdvajalo primjerice u Sloveniji 1.200 EUR-a po glavi stanovnika. Prema tome, trebamo kada govorimo o tome kolika je odgovornost ministra zdravstva znati da očekujemo, očekujemo od strane zdravstvenog sustava vrhunsku uslugu, vrhunsku uslugu pa ta vrhunska usluga nešto i košta više nego što košta neka neprimjerena usluga koju države kao što je Hrvatska ne bi sebi smjele, smjele dozvoliti. Prema tome, u godini kada zdravstvo traži više zbog toga što su ogromni troškovi u borbi protiv Covida nalazim opravdanje za ovakvu, ovakve pozicije što ne znači da zdravstvo ne treba ići u reformu. Treba ići u reformu i učiniti još bolju uslugu za kune [[Upadica: Vrijeme.]] od sredstva koja dobiva od hrvatskih građana.
Jedna replika, Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću vidimo da su energenti poskupili, a kako energenti poskupljuju tako vidimo da recesijsko vrijeme nekako ko da se približaje. Ja bi samo postavi jedno pitanje, temeljem Ivi Sanaderu taj korupcijsko kriminalni ugovor sa INOM i MOL-om je dokazano da je INA predana u ruke MOL-u. Energetika je sad preskupa, vlada je najavila prije 3 godine da će kupiti INU, ja u proračunu ne vidim, ni rebalansu ni ovdje. Mene zanima izjava državne odvjetnice koja je rekla da što se tiče presude Ivi Sanaderu oko kriminalnog ugovora imamo presudu sa Vrhovnog suda, da li će vlada nešto poduzeti po pitanju raskidanja ugovora između Vlade RH i MOL-a. To je ključno pitanje jer nam je energetika značajna i sama je vlada prije 3 godine najavila otkup INE. Hvala lijepo.
Odgovor.
Kolega Bulj, oko statusa INE i postotka u vlasništvu RH i MOL-a vodi se arbitraža i ja mislim da RH prije svega glavna državna odvjetnica odnosno državno odvjetništvo ukoliko u presudi, pravomoćnoj presudi Vrhovnog suda ima imalo mogućnost da se poboljša status Hrvatske u tom arbitraži i inače u odnosu na MOL, MOL-u ja mislim da državno, da državno odvjetništvo kao neovisno pravosudno tijelu u Hrvatskoj treba donijeti odluku, stati iza te odluke i pokrenuti postupak ne bi li iz te pravomoćne presude Vrhovnog suda RH kao jedan od najvećih odnosno drugi suvlasnik po veličini u MOL-u imala i statusne i svake druge koristi.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, Miro Bulj.
Povreda Poslovnika, Članak 238., a upravo državna odvjetnica kaže se čeka vlada i odluka vlade temeljem presude jer je bila arbitraža ali tada nismo imali pravomoćnu presudu. Sad imamo pravomoćnu presudu i Sanader je dobio znači između, koji je potpisao sa Hernadiem. Znači mi imamo sad temelj da je kriminalnim ugovorom INA dana u ruke Mađarima. I očekujem i od ministra kao predstavnika vlade da se očituje na ovu vrlo bitnu, nama je INA bitna [[Upadica: Vrijeme.]] energetika poskupljuje, energija je skupa. Hvala lijepa.
Ovo je vaša treća opomena izgubili ste pravo riječi do kraja rasprave po ovoj točci. Slijedeća replika Maja Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče, potpredsjedniče Vlade, kolega Bačić, kad pogledamo ovaj rebalans proračuna, a u prošlom rebalansu je za prekovremene sate u zdravstvo, zdravstvu određeno 200 miliona kuna, sada je povećano još za 65 milijuna kuna, ja bi željela podsjetiti vas i sve nas ovdje koji sjedimo da je to dug koji vraća hrvatska vlada i našla je za to sredstava, a da taj potječe iz doba vladavine jedne druge vlade. Taj dug nije stvorila ova vlada, nego vlada prije i to treba isto tako prepoznati u proračunu da se 200 miliona osiguralo, a da će se još 65 miliona osigurati za sve one [[Upadica: Molim vas dopustite zastupnici, dopustite zastupnici da dovrši pitanja, izvolite.]] eto to sam samo željela podsjetiti. Da je ova vlada unatoč svemu pronašla još 65 miliona unatoč krizi u zdravstvu.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Grba Bujević, ja sam to i rekao u svom uvodu da želimo mi u Hrvatskoj najvišu moguću usluga u zdravstvu i da zdravstvo košta. Prema onome što, vi to bolje znate nego ja i u drugim državama se godišnje na pozicijama zdravstva s obzirom na nove tehnologije, nove lijekove, novi način liječenja rastu troškovi 10-tak posto godišnje. No, ono što s druge strane treba napraviti, treba učiniti sve za to što Hrvat izdvaja, vidite po ovom proračunu oko 1.300 EUR-a godišnje za sve, za zdravstvo mora dobiti najbolju uslugu. I u tom smislu treba ići u reformu zdravstva koja će za ono što građani …/nerazumljivo/… dati najbolju moguću uslugu. A ovo što ste vi rekli, slažem se, neovisno o tome koja je vlada napravila, ljudima koji su imali prekovremene sate to treba isplatiti i za to treba naći sredstva u proračunu.
Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, znate li da sveukupno 17 ministara plus premijer imaju svega 16 godina radnog staža izvan državnog aparata. Dakle, podaci o radnom stažu premijera i njegovih ministara vide se iz životopisa koji su objavljeni na službenim web stranicama vlade. Dakle, znamo da je ovdje prisutan ministar Zdravko Marić radio u Agrokoru, osim njega je Darko Horvat 4 godine proveo kao član uprave jednog trgovačkog društva i Aladrović je radio u jednoj osiguravajućoj kući. Mimo toga manje-više, nitko ništa. U životopis Josipa Borića i Branka Bačića koji su govorili i prije mene strah me i zaviriti. I ne bi uopće ulazila u ovakav ton i način rasprave da se Josip Borić nije na jedan stvarno bezvezan način osvrnuo na podnesene amandmane iz oporbe koje su vladajući redom odbili pa smo onda iz protesta napustili sabornicu. A još gore s čime ste me doista iznervirali je ona vaše posprdno obraćanje hrvatskoj javnosti u kojem kažete, pa eto troši se. Pa da troši se, proračun se troši ali s druge strane taj proračun netko i puni. A taj netko tko proračun puni sasvim sigurno niste vi s vašim radom u realnom sektoru, niti taj proračun punite sa vašim odricanjima i stezanjem remena u ovim teškim i bremenitim vremenima. Dakle, i mi oporbeni zastupnici, a i hrvatski građani imaju pravo postavljati pitanja kako i na što se njihov novac troši. Sredstava je očito puno, no učinaka je malo, a kontrola zapravo uopće ne postoji. I tu se pokazuje da mi kao država nismo dorasli zadacima i izazovima koji su pred nama. To je pogotovo pokazao onaj dio rasprave koji je bio posvećen stanju u zdravstvu kao jednom od najvećih gubitaša. Ako želimo postati racionalna, dobro uređena država koja s novcem poreznih obveznika odgovorno upravlja i koristi ih na jedan produktivan način onda moramo uspostaviti jedan sustav kontrole o kojem sam često govorila u okviru antikorupcijskih mjera i programa. I doista bi voljela vidjeti da barem u onom broju slučajeva koliko se često riječ digitalizacija koristi u strateškim nacionalnim dokumentima, počevši od Nacionalne razvojne strategije, pa Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i niza drugih, dakle u tom broju primjera koliko ste vi u HDZ-ovim osmišljenim, a praznim strategijama koristili riječ digitalizacija, pa napravite tu digitalizaciju na način da javne proračune učinite dostupnima u jedno, jednom javno pretraživom formatu na način da su u njemu prikazani podaci o svim uplatama i isplatama. Rashodovna strana našeg proračuna toliko je netransparentna da zapravo nikakve transparentnosti u njoj nema. A zašto je ona važna? Pa ne samo zbog ove rashodovne strane da se vidi na što novac odlazi, gdje zapravo curi i imali li svrha od tih utrošaka, nego da se vidi i kako država uprihoduje. Pa vas kolega Bulj ne bi trebao pitati za to što se dogodilo sa presudom, pravomoćnom presudom protiv Ive Sanadera mogli bismo vidjeti jesu li odnosno kada su i hoće li ikada biti naplaćeni oni silni milijuni eura koji su bili plod koruptivnog djelovanja i brojni drugi. Možda bismo tada kada biste uveli kunu u fiskalnu transparentnost mogli vidjeti kako i zašto je došlo do toga da primjerice HBOR ima otprilike 3 milijarde ne naplaćenih kreditnih potraživanja odnosno dugovanja iz dodijeljenih kredita i čitav niz drugih. Dakle, to su sredstva poreznih obveznika, to je nešto što je netko uplatio u državni novac, a zapravo se priča svodi na to da su brojni javni proračuni poslužili za to da ih HDZ troši za svoje potrebe po svojoj mjeri i sukladno onim interesima nekakvih političkih struktura koje iza njih stoje. O tome ćemo više govoriti na našoj današnjoj posljednjoj točci dnevnog reda. Kada govorimo o toj transparentnosti za koju vladajući tvrde da je ima, a ja tvrdim da je nema, sva korupcija skriva se u tim podacima. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Orešković, dobro ste govorili o transparentnosti proračuna i transparentnosti raspolaganja javnim novcem i zapravo niz primjera već imamo u Hrvatskoj, dakle imamo transparentne lokalne proračune mnoge, ali nemamo transparentni državni proračun. Ne vidite li vi ovdje zapravo ironiju ne bi li to trebalo kretati od gore prema dolje, a ne od dolje prema gore. Druga stvar je kada govorite o strategiji koju smo nedavno ovdje raspravljali o sprječavanju korupcije, potrebno je govoriti o jačanju institucija. Naime, iz izvješća u izvješće Europske komisije govori nam se o tome da je DORH kadrovski potkapacitiran, da jednostavno nema infrastrukture za raditi svoj posao, to su financijski izdaci. Govorimo o jačanjima odnosno o marginaliziranju recimo Povjerenstva za sprječavanja sukoba interesa kojem ste vi bili na čelu jednom od saziva, govorimo o marginaliziranju povjerenika za informiranje, dakle to su isto neka mala novčana sredstva koja bi trebala biti uvrštena u proračun, a koja bi [[Upadica: Vrijeme]] vrlo pomogla borbu protiv korupcije.
Odgovor.
Dvije stvari, prijedlog pune fiskalne transparentnosti na državnoj razini i na razini svih državnih tijela uvrstila sam u prijedlog vlastitog nacrta strategije suzbijanja korupcije kojeg sam predala HS još davne 2019., naravno da takav plan ova vlada nikad namjeru provesti nema. A što se tiče potkapacitiranosti državnih institucija, pa evo ja bi ovaj proračun nazvala disbalans zato što ćemo primjerice vidjeti da jedan državni ured za Hrvate izvan RH ima 55 djelatnika, koji eto žele dobrodošlicu svima koji se požele vratiti, a kompletan USKOK koji ima područje nadležnosti čitave RH ima svega 33 pravosudna djelatnika. Toliko o borbi protiv korupcije, u takvom sustavu borbe protiv korupcije naprosto nema jer je nema tko provoditi, a da ne kažem da su nam traljavi i šuplji i svi zakoni.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolegice Orešković, nema nama pomoći. Vi i ja smo sudjelovale kao još nekoliko zastupnika nedavno do kasnih večernjih sati jer smo dobili onaj porni termin o jednoj prijedlogu i dopuni jednog zakona koji je bio prijedlog oporbe i nema šanse ako je prijedlog oporbe da prijedlog oporbe prođe u ovom saboru bez obzira što će možda nakon 6 mjeseci ili godinu dana isti takav prijedlog dati vladajući i proći će. Ima nas koji nešto duže pamtimo i karakteristika saborskih zastupnika je inače selektivno pamćenje, svatko pamti dio koji mu odgovara. Pa se ja sjećam kad su bili dakle prijedlog amandmana na proračun koji su bili odbijeni. Promijenila se vlast, došla je jedna druga vlast i sad je išlo isti ti prijedlozi od saborskog zastupnika koji je tad bio oporbeni, koji je prepisao sve ove prijedloge koji je bio jedan saborski zastupnik prije i što se desilo? Isto su bili odbijeni, kako prije tako i sad. Prema tome [[Upadica: Vrijeme]] mislim ako se takve stvari ne promjene nema nazad.
Da, ima neka. Naime, hvala vam kolegice Mrak-Taritaš što ste opisali dva simptoma hrvatske političke stvarnosti, a prvi je taj da iz redova najveće nam i trenutno vladajuće političke stranke nitko od njihovih saborskih zastupnika vlastitom glavom uopće ne misli, to je bitno, jedino što od njih u tom trenutku želi njihov stranački šef, pa će nama biti gušt promatrati kako će svi oni koji su se protivili prijedlozima oporbe za pola godine ili kad već to dođe na dnevni red sa istom žustrinom s kojom su se nama protivili prijedlog vlastitog šefa identičan takav zdušno i braniti. Ali to pokazuje još jedan veći problem, a to je da takva jedna kartelska koruptivna politička stranka državu doživljava po sistemu država to sam ja u liku i djelu njihovog stranačkog šefa i to je problem države što u 30.g. nemamo izgrađene institucije koje služe svojim građanima nego služe najvećim političkim strankama i stranačkim elitama.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice i kolege. Govoreći o ovom rebalansu proračuna teško je ne govoriti, a u kontekstu da ne spominjemo obnovu Grada Zagreba, dvije županije Zagrebačke i Krapinsko-zagorske nakon potresa, a onda cijelog prostora Banije i Banovine. Mi iz oporbe ukazujemo na činjenicu da obnove nema. Ne zato što smo zlobni, ne zato što smo zločasti, ne zato što evo sad mi hoćemo to ukazati da svega toga nema nego zato ja bih, ja bih voljela i 100 put sam rekla prva ću izać za govornicu i reći ljudi moji krenula je obnova, radi se posao, pomoći ćemo građanima RH, ali vi mi ne pomažete u tome da mogu imat priliku to reći. Ministar Horvat je u par puta s ove govornice nam je rekao dami nemamo poima, da ne znamo čitati zakon, da ne razumijemo da obnova je ali mi to nismo vidjeli i mi to ne znamo i dolazi onda ministar Marić sa svojim brojkama koji pokazuju sve. Brojke koje su u ovom rebalansu proračuna gdje na izmišljen, ja vas pitam čemu služi Fond za obnovu, da bi se netko zaposlio, da bi netko bio kroničar tijeka događaja koje u obnovi nema, dakle u ovom rebalansu se tom fondu uzimaju sredstva i pretače se u sredstva za zdravstvo. Prema tome brojke govore sve. Brojke pokazuju stvarno stanje. Ja bih voljela, zaista bih voljela da neke slijedeće godine kad će biti ponovo neki rebalans ili nešto jer to se na ovom proračunu za 2020. neće vidjeti da zaista vidimo da se nešto promijenilo. Inače, proračun odnosno rebalans proračuna nisu brojke o kojim mi raspravljamo, iza toga stoje ljudi. Ljudi koji pune proračun da bi dio stanovnika ove zemlje, građana imali svoje plaće. Ako nema ljudi neće biti ni punjenja proračuna, a neće biti onda niti bilo kakvog, kakve djelatnosti i svega ostalo. Dakle, moramo imati ljude i moramo imati ljude koji rade. I to su rak rane ove Hrvatske u ovom trenutku. Ljudi koji odlaze iz Hrvatske negdje drugdje raditi jer im je tamo bolje. Dakle, što manje, što više ljudi odlazi to manje ostaje tu, manje radi imamo starije stanovništvo i neki slijedeći ministar će tu za neko vrijeme sjediti i reći da zapravo cijela zemlja je otišla tamo gdje otići ne bi trebala. Negdje pred godinu dana sam za ovom govornicom odnosno još prije donošenja Zakona o obnovi, vapila i molila i rekla krenite u obnovu jer će nastati problem radne snage, nastat će problem cijene građevinskog materijala, nastat će problem kad sve posložite što treba posložiti radovi će biti, građevinski materijal će biti preskup i neće imati tko raditi. Da je sve posloženo administrativno, a nije, obnovu neće imati tko raditi. Tko će raditi obnovu? Cijene su otišle u nebo. Zamislite da mi imamo godinu dana radova, dakle neću reći nikakvu veliku novost i nešto veliku senzaciju, graditeljstvo je prvo koje kad dolazi kriza osjeti krizu i krene ovaj dolje, graditeljstvo je prvo koje osjeti da smo iz krize izašli van. Sad imamo nakon godinu dana situaciju duplo skupljeg građevinskog materijala. Nakon godinu dana imamo situaciju da sa svijećom ne možete naći ni zidare, a do onih nekakvih finih tesara i svega ostalog ne želim nikog povrijediti, ne možemo ni doći. Zamislite kako bi izgledala prihodovna strana ovog proračuna da obnova traje godinu dana. Dakle, ne da ste sve ono radili pa pripremali, pa sve zajedno, pa da je obnova krenula tamo u ljeto prošle godine, govorim o Zagrebu i ovaj dio županije. Kako bi izgledala prihodovna strana u smislu još dodatnog punjenja PDV-om i svega ostalog? Tko će biti kriv, a netko mora biti kriv za to što ljudi ne mogu koristiti svoje nekretnine, ali tko će biti kriv zato što je onemogućio, onemogućio punjenje proračuna? Ministar Marić tu uredno pristojno sjedi i sluša sve naše rasprave gdje mi zapravo ukazujemo na niz drugih resora. Obnove koje nema, rasprava koja je otišlo i koja govori o tome i ministar koji to pokazuje je jedna od najvećih [[Upadica: Vrijeme.]] sramota ove vlade i ove zemlje.
Replika, poštovani Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora RH. Poštovana gospođo Taritaš, da uistinu je sramotno da je 237 miliona kuna zapravo nestalo jer ta stavka više ne postoji na razredu Ministarstva graditeljstva koje je bilo namijenjeno zapravo obnovi. Ali dajte vi meni recite gdje vidite problem, kako bi ubrzali vi sami taj postupak obnove, koje su vaše ideje u tome?
Odgovor.
Mogu, aha nisam vas čula, ispričavam se. Hvala lijepo na vašem pitanju. Dakle, kao prvo nešto trebaš znat. Kao drugo trebaš si postaviti neki cilj, a kao treće moraš imati snage i energije nešto napraviti. Od sve te tri stvari koje sam vam rekla ja ovdje ne vidim ništa. Dakle, samo da usporedimo, samo ću vam reći jednu stvar pa da shvatite o čemu govorimo. Mi smo imali u Zakonu o građevinskoj inspekciji da građevinska inspekcija može postupati u slučaju tad je bilo i komunalno redarstvo, u slučaju ruševnih objekata. Nema, i na to me je upozorio gradonačelnik Vukovara, koji je rekao nema obnove Vukovara, mi moramo srušiti zgrade čije vlasnike ne znamo ili su negdje drugdje, to smo imali u zakonu. Kad se odlučilo raditi Zakon o državnom inspektoratu ta odredba je netragom nestala, na to sam upozoravala. Vidi čuda ona se vraća sad kad je skoro 2 godine od potresa u Gradu Zagrebu. Ljudi moji pa sve je bilo. Nema nama pomoći kad netko ne nastavi tamo gdje je prethodnik stao.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš, dobro ste poentirali i ukazali na sve razloge zašto je obnova postala zapravo čista obmana. No, osim ovih aspekata koje ste vi spomenuli ima još jedan problem, a to je obnova javnopravnih zgrada. Dakle, sve ono što su vladajući isticali kao probleme, a tiču se obnove kuća i domova naših građana ne može se primijeniti na nekretnine u kojima je bila primjerice policijska uprava, sudovi, pravosuđe i slične zgrade javne namjene. Za niti jednu od njih niti jedna skela još uvijek nije postavljena jer za obnovu treba imati prije svega plan i viziju kako će se obnova provesti. Sve to skupa dovest će do obaveze vraćanja proračunskih sredstava koje je RH dobila iz EU. Kako komentirate taj slučaj?
Odgovor.
Hvala vam lijepo. Dakle, kad sam odgovarala kolegi Hajdaš Dončiću onda sam govorila samo ovaj jedan, jedna tema. Druga tema, obnovu trebalo je razlikovati obnovu obiteljskih kuća, obnovu višestambenih dakle zgrada višestambene namjene i obnovu zgrada javne namjene. Za obnovu zgrada javne namjene nije trebao biti ovaj, nije trebalo čekati ovaj zakon, bez ovog zakona se obnova zgrade javne namjene mogla provodit. Ovo što mi vidimo da su smanjenje na pojedinim stavkama nema nijednog ministarstva koje nema smanjenje na stavci vezano uz obnovu pokazuje činjenicu da država ne obnavlja svoje. Dakle bez obzira da li je to država, centralna država ili bilo šta drugo zar to nije tema vlasništva, zar to nije tema dal je zgrada legalna ili nelegalna, zar to nije tema da je više suvlasnika pa trebamo imati dogovor suvlasnika, ne moramo imati ni elaborat etažiranja, trebali smo provesti javni natječaj i krenuti trošiti novce.
Slijedeća replika poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Pa kolegice Mrak-Taritaš, da dobro ste sad ovo rekli zadnje, jesmo li trebali imati razliku u obnovi Zagreba, u obnovi suburbanog područja, u obnovi ruralnog područja, to su sad neke druge priče, ali ono što je sad bitno u rebalansu je to da brojevi ne lažu. Brojevi ne lažu u onom smislu da niti kuna nije utrošena u obnovu jer obnove nema i da u isto vrijeme ne povlačimo novac iz EU koji smo dobili i koji nam je na raspolaganju. Evo već godinu dana, 7 mjeseci odnosno 8 što se tiče potresa u Zagrebu odnosno 11 mjeseci što se tiče potresa na Baniji. Ja se pitam koliko nam još proračuna treba da bi počeli obnavljati jer kao što vi kažete trebali smo odavno početi sa radovima, ljudi žive neuvjetno, ljudi čak su izgubili pravo i na prehranu, dakle koji žive u neuvjetnim kontejnerima koji prokišnjavaju i puštaju vlagu i svakako drugačije, država se nije u stanju pobrinuti o njima, nije u stanju početi obnovu, a kamoli je završiti.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Hajduković, ja sam jednom prilikom kad je premijer bio u saboru ga pitala da li stvara od područja Banije, Banovine kontejnerland, on se na to strašno uvrijedio i apsolutno mi je kako on već je sujetan zamjerio. Ja sam tad rekla ako vi ne krenete, ti ljudi će u tim kontejnerima, kontejner je prostor u kojem vi rješavate nekakav problem i taj problem rješavate i možete stavit ljude 3 mjeseca, 6 mjeseci, ali da godinama oni žive, to je apsolutno nije ni tema, niti treba, niti treba živjeti. Ti ljudi na području Banije odnosno Banovine su već drugu zimu tamo. Ali ja vam moram odgovoriti jedno, ja se često pitam zašto je to tako. Ja vam inače mislim da se obnovom Zagreba i ove dvije županije nitko nije mislio ni baviti, ali onda se nažalost desio potres na Baniji i Banovini, pa se ipak pokazalo da se netko obnovom treba baviti.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, ma malo ću se odmaknut od teme, a zapravo ste me ponukali s ovim izjavama gdje ste govorili da zapravo ljudi odlaze ća zbog nerada odnosno nerada kada govorimo o obnovi i gubimo radnike, a smatram da se danas u ovoj raspravi zapravo govorilo o mirovinskom sustavu. Mi imamo prema nekim projekcijama i nekim najavama ćemo imati oko 44 milijarde kuna u slijedećem proračunu koji će se izdvajati za mirovine, što iznosi gotovo 25% proračuna. Mi imamo u ovom trenutku 1,29 radnika na jednog umirovljenika, a imamo i prvu županiju Sisačko-moslavačku gdje imamo manje radnika od umirovljenika, te je također taj sustav neodrživ i pred slomom, pa me evo zanima kako to komentirate.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Lerotić na vašem pitanju. Dakle, ja mislim da je suština kad se raspravlja o proračuna i kad će se raspravljati tko će puniti taj proračun. Dakle, te brojke, mi možemo napisat brojku, papir trpi svašta, tko će punit. Ja moram reći često se sjetim tamo negdje 2014. bio je jedan veliki sastanak na kojem je bila kancelarka Merkel i koja se okrenula tamo gdje su bili delegacija iz Hrvatske i tad je okrenula se i pitala što vi činite da vam mi ne uzmemo sve radnike, jel mi ćemo vam uzet, vi ste članica EU, mi ćemo ponuditi plaće koje vi ne možete ponudit, vi ste ih uredno školovali, uložili u njihovo školovanje i sve ostalo, što vi u Hrvatskoj radite da to zaustavite, što sad radite. Mi smo se tad pogledali, odgovor naravno nitko nije mogao dati, ja se često često tog sjetim jer pitanje je isto i danas, godine su prošle, a isto pitanje [[Upadica: Vrijeme]] je i danas, što je nedopustivo.
Posljednja replika poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala vam lijepa gđo. Mrak-Taritaš. Javio sam se u zadnjoj sekundi jer ste u biti napravili sažetak vaše rasprave. Ministar Marić ne znam je li tu, otišao je jel, fino i pristojno sjedi i odgovara za nečinjenje svojih kolega ministara. Jedina reforma budimo iskreni koja je napravljena je reforma javnih financija, ostale ni za lijek. Dakle, apsolutno mu na tome čestitam šta je napravio, ostalo ni za lijek. Primjerice što radi ministar Horvat? Nakon što je za malo upropastio hrvatsko gospodarstvo za nagradu dobio Ministarstvo graditeljstva, za nagradu je dobio da vodi posao 10-ljeća, pa zamislite vi gdje ide kadrovska politika ove vlade, dakle to je naprosto nevjerojatno, zajedno sa drugim junakom kojeg niste spominjali gđo. Mrak-Taritaš, a to je g. Vanđelić koji se ponosno slika sa lopatom i ništa ne radi. Kolega Marić se javio i samo da mu čestitam na porezu javnih financija, a ostalo su naravno drugi ministri.
Ovo je zemlja u kojoj ja živim, ovo je zemlja u kojoj žive moja djeca i nemaju namjeru otić živjeti negdje drugdje i kad ova zemlja bude na bilo koji način osramoćena bez obzira da li je na čelu politička opcija koja je meni prihvatljiva ili ne, to je sramota i za mene. Nemam problem kad se sramim za nešto što sam napravila ili netko, ali uvijek imam problem kad se moram sramiti za nekog drugog. Ja svakog 22. u mjesecu radim konferenciju za tisak gdje upozoravam na činjenicu što u Zagrebu nije napravljeno jer je 22. bio potres. Često spominjem i ministra Horvata i g. Vanđelića, dakle ako je ideja osnivanja fonda bilo da g. Vanđelić ima radno mjesto ili da se stvara osoba koja je trebala ići za kandidata za gradonačelnika grada Zagreba, pa to je proračun RH mogao jeftinije koštat, mogao je biti savjetnik u nekom ministarstvu ili premijera. Ovako mi imamo zaposlenog [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] g. Vanđelića ko kroničara nečinjenja. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani ministre Marić sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Rebalans proračuna pokazuje rupu od gotovo 20 milijardi kuna. Kada je vlada planirala proračun za 2021.g. krenula je sa 10,7 milijardi kuna minusa, onda je u lipnju ove godine rebalansirala proračun i nadopunila taj minus sa još 6,4 milijarde, ukupan iznos tada je iznosio 17,1 milijardu kuna. Nakon damo četiri mjeseca danas taj minus povećava se za još 2,6 milijardi, e sad se ne obraćam vama kolegice i kolege, niti vama ministre Marić nego se obraćam građankama i građanima RH. Poštovane građanke i građani RH, minus u državnom proračunu iznosi 19 milijardi i 700 milijuna kuna i znam da su vama te milijarde nedokučiv iznos, nedokučiv pojam, ali evo da pojasnim. U 10 mjeseci ove godine Vlada RH na čelu s Andrejem Plenkovićem generira minus u proračunu od 9 milijardi kuna što bi bilo 900 milijuna kuna mjesečno. Dakle, iz džepova građana vlada zbog neprovođena reformi odnosno zbog nerada izvuče 900 milijuna kuna ili 125.000 prosječnih plaća svaki mjesec, a prosječna plaća je 7.200 kuna uzmimo to tako da zaokružimo. Dakle, svaki mjesec 125.000 kuna zadnjih 10 mjeseci, vlada, ministar Marić vam izvuče iz džepa po 7.200 kuna. Mislim da je sada svakom građaninu RH jasno koliki je minus u proračunu i što on to znači. Obećavajuće, ne samo za ove nego i za buduće generacije. Ako analiziramo povećanje prihodovne strane od ukupno 3,3 milijarde kuna čak 2,5 milijarde kuna dolazi od povećanih prihoda od PDV-a. Sam ministar Marić je prije mjesec i pol rekao da se radi o većem iznosu fiskaliziranih računa što je bio i bit će do kraja godine rezultat većih cijena po kojima naravno građani kupuju. Nažalost, na prihodovnoj strani smanjuju se prihodi iz eu fondova i to za gotovo 2 milijarde kuna, iako smo ih prije tek četiri mjeseca optimistično predviđali povećati za te 2 milijarde. Planiramo ih pa povećamo pa ipak shvatimo da smo nesposobni povući ih pa ih onda smanjimo za te iste 2 milijarde. Na rashodovnoj strani pak gotovo cijelo produbljivanje rupe u proračunu od 2,3 milijarde kuna poslužit će za sanaciju dugova u zdravstvu, iako već godinu dana govorimo o potrebi hitnog pokretanja reforme zdravstva iz proračuna u proračun iz rebalansa u rebalans vlada ne čini ništa nego povećava proračunski minus i upucava dodatne milijarde kuna u sanaciju zdravstva. I vi ste ministar Marić bili kritičar takvog postupanja, ali eto opet ste popustili neradu ministra Beroša i upucali ste još 2,3 milijarde u zdravstvo. Ovaj rebalans pokazuje nam da je vlada nesposobna pokrenuti i obnovu, čak 228 milijuna kuna smanjeno je Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja za obnovu nakon potresa. I pitamo se zašto? Pa baš zato što smo svjedoci kako obnova stoji, dakle ponovno se ljudi smrzavaju, ponovno neki donatori ili Udruga poduzetnika obnavlja ljudima kuće, ha mi eto nećemo ništa raditi i ponovno nećemo utrošiti 228 milijuna kuna. Dakle, generacije će pričati o tome kako Vlada RH na čelu sa Andrejem Plenkovićem nije bila sposobna obnoviti ljudima kuće, a eto Andrej Plenković se hvali kako milijarde povlači iz eu sredstva odnosno iz eu fondova. Možemo i o tome, u rebalansu proračuna druga najznačajnija točka smanjenja rashoda je sufinanciranje eu projekta. Hvalite se projektom Slavonija u kojem pojedinci bliski HDZ-u povlače sredstva kako bi gradili apartmane na moru. Hvalite se povlačenjem velikih milijardi iz Europe zaslugom Andreja Plenkovića pa gdje onda nestaje taj novac? Gdje on curi? Gdje je on sad? Zašto smanjujemo udio sufinanciranja, zašto ne određujemo projekte? Zašto smanjujemo prihode iz tog proračuna iz eu sredstava ako ih toliko imamo na raspolaganju? Dakle, imala bih još podosta o silnim dubiozama oko ovog proračuna, možda bude još vremena i u replikama, ali htjela bih poslati jasnu poruku Vladi RH. Dakle, ovaj rebalans je manipulacija građanima po pitanju one sigurne Hrvatske. Pa ministre Mariću, ako Andrej Plenković podcjenjuje vaš razum, ako ministar Beroš podcjenjuje vaš razum, zašto vi podcjenjujete razum građana RH? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ovo nije realan proračun.
Prva replika poštovani Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. Cijenjena kolegice Ahmetović, vi ste dobro primijetili problem zdravstva koji je zapravo ključni problem, a reći ću svih razvijenih društava pa tako i Hrvatske, razvijeni smo ako se uspoređujemo s drugim. Znači trošak zdravstvenog sustava u RH pod navodnicima kažem ekonomskom terminologijom … vam je oko 38 milijardi kuna dakle koja … direktno ovisi o proračunu sa HZZO-om. Sad pazite što je zanimljivo, u covidu što je donekle opravdano dakle rastu troškovi zdravstva, no međutim ne znamo kakva će biti sljedeća godina, to niko ne zna, čak ni Andrej Plenković koji misli da zna, sad pazite vi što sad imate, imate pokušaj ministra u vladi Andreja Plenkovića g. Marića da odjedanput obriše i kaže sljedeće godine troškovi javnozdravstvenog sustava će biti 7 milijardi kuna manje ili 6,5 milijardi kuna manje. Dakle, to je nemoguće. Dakle, to je fokus, to malo još dalje detaljnije prokomentirajte kako je moguće kako je moguće osim naravno uvodimo euro, pa ćemo to malo ispod stola sakriti.
Odgovor.
Hvala lijepa na pitanju poštovani zastupniče. Svi smo bili kao što sam rekla i u svojoj replici svjedoci one važne predstave na Odboru za zdravstvu kad su se kao eto malo posvađali ministar Marić koji sada odlazi sa ministrom Berošem, a vezano uz reformu zdravstva. Kad je ministar Marić rekao nema više ukucavanja milijardi kuna građana RH u sanaciju nesposobnosti ministra Beroša, vrijeme je za reforme. I onda ministar Beroš objavi da reforma je već na stolu premijeru Plenkoviću, ali eto zbog lokalnih izbora ne može se krenuti u reformu. Prošli lokalni izbori mi od reforme nismo ni R čuli. Dakle, evidentno je ovdje da je netko nesposoban ili ministar Beroš ili ministar Marić. Ja bih rekla da je ministar Marić odličan blagajnik, blagajnik, ali ministar Beroš je jednom riječju nesposoban. Znamo kome su izlazna vrata otvorena širom, ja se pitam što vlada Andreja Plenkovića čeka.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Lijep pozdrav potpredsjedniče HS i lijep pozdrav kolegice Ahmetović. Mene vam brine demografija, mene brine da ćemo ostat sami u ovoj zemlji, ne znam, vjerojatno kolege HDZ-ovci, vi iz SDP-a, mi iz Mosta i pokoja tu još stranka od kolega i ostat ćemo sami i gledat ćemo jedni druge. Dakle 250.000 građana je napustilo Hrvatsku. Jutros sam govorio ministru jedna Mađarska, pustimo sad politiku ovi oni, dakle 8,5 milijardi eura, Jesus, 8,5 milijardi eura ulažu u svoje obitelji, to je njihova demografska politika, a meni se čini da mi radimo sve da naši Hrvati i građani odu iz naše zemlje, atmosfera je koruptivna, ljudi ne žele bit i živjet negdje gdje ne mogu napredovat jer napreduju podobni, a ne sposobni i onda još imamo ovakvu situaciju. Što biste vi predložili?
Odgovor.
Hvala lijepa poštovani kolega zastupniče. Vjerojatno ne biste htjeli čuti što bih ja predložila jer bi moje mjere bile previše radikalne za bilo čiji ukus. Međutim, ono što je sramotno dodatno, vi govorite o demografiji i zadržavanju stanovnika, ovdje kolega Bačić maloprije iznosi na govornici kako je važno da se osigura kvalitetna usluga u zdravstvu, međutim zaboravlja da građani nisu ludi, da nisu glupi i da oni vide da nema niti kvalitetne usluge, dapače nema nikakve usluge, nema niti plaćanja liječnika dostatno da bi uopće ostali ovdje pružat tu kvalitetnu uslugu, a nema ni novaca iz džepova građana RH jer se konstantno izvlači taj novac i upucava u zdravstvo koje ne valja. Zdravstvo jedino drže na, na, na nekakvoj razini, oni vrijedni ljudi koji gotovo badave rade svoj posao, do kada, vrlo kratko. Naravno i oni će otić kao i oni koji ne mogu dobit niti kvalitetnu uslugu i oni iz čijih se džepova taj novac izvlači.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Pa da, ono što ste zapravo spominjali oko samog deficita prvo je krenulo s 10 milijardi, pa 17, pa 19,7 i ono što je rekao 2-3 puta ministar Marić, ali to nije sve jel. Jel nedavno je bila informacija od veledrogerija da su dospjeli dugovi jel, ne ukupni dugovi, dospjeli dugovi 5 milijardi prije koji dan jel i od tih dospjelih dugova vidimo da će se platit samo milijarda i po, samo pod navodnike, to znači da je to još 3,5 dospjeloga što imamo jel i o tome se zapravo radi da kada će se jednom uhvatit, znači to nije više sad 38 milijardi jel koji se nabacuju da su u zdravstvu nego je to već 41 i to se sad već približilo tolkim razmjerima da je to već razina mirovinskog sustava i to je ono što se cjelokupni sustav ostaje na entuzijazmu liječnika, postaje sustav gdje vidimo da imamo sad problem s covidom, imamo problem da se daje ti nekakvi novci, jednostavno percepcija nije dobra, nije dobra percepcija u javnosti da se toliko o zdravstvu priča da su toliki minusi, a da su toliki kasniji problemi u zdravstvenom sustavu, da se toliko daje, a nema povrata jel i zbog toga mislim [[Upadica: Vrijeme]] da se to netko ozbiljno treba uhvatit te reforme. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Lalovac. U svom odgovoru na moju repliku ste nekako mi dali do znanja da vi za ovo dramatično loše stanje u zdravstvu i upucavanja milijardi u zdravstvo zapravo ne okrivljujete ministra Marića jer on nema sve podatke nego biste prije se odlučili za to da je kriv ministar Beroš jer ne provodi reforme. Međutim, moje pitanje vama dakle odgovorit ću vam sa protupitanjem na vašu repliku, ako ministar zdravstva nije nesposoban onda ga nije briga jer on itekako dobro zna da rashodi za zdravstvo ove godine će biti barem toliki i iduće godine jer nije moguće u godinu dana provest takvu reformu da se za 6 milijardi kuna smanje rashodi u zdravstvu. A ovo što kažete da se dugovi ljekarnama odnosno veledrogerijama plaćaju samo u tako malom udjelu to pokazuje upravo nebrigu ministra Marića za plaćanje dugova i ministra Beroša, kao i vlade Andreja Plenkovića za činjenicu da ćemo sutra strahovati hoće li pacijenti imati lijekove [[Upadica: Vrijeme]] hoće li veledrogerije obustaviti tu isporuku.
Slijedeća replika poštovana Dalija Orešković.
Uvažena kolegice Ahmetović, doista ne znam kakve bi to bile radikalne mjere u borbi protiv korupcije koje se nikom ne bi svidjele. Ja sam sasvim sigurna da vi takvih mjera nemate, ali znam za neke koje ste predlagali kao članica antikorupcijskog vijeća čiji sam i sama član, a riječ je o toj famoznoj fiskalnoj transparentnosti odnosno punoj transparentnosti proračuna sa svim prikazima pojedinačnih uplata i isplata, nešto na razini onoga što ste i sama proveli kao gradonačelnica svoga grada, pa vas molim za vaš komentar kakav bi to učinak imao na smanjenje proračunskih rashoda jer poznato je zapravo po iskustvima drugih zemalja koje su to uvele da se zajedno 30-tak posto srežu troškovi jer su i ministri tada svjesni da bi javnost zgrozilo saznanje na što se sve njihov novac troši. Hvala.
Hvala lijepo kolegice Orešković. Moj odgovor na pitanje o radikalnim mjerama bilo je vezano za pitanje o rješavanju demografskih problema g. Miletića, ne u vezi korupcije, ali i tu bi bile mjere vjerojatno puno radikalnije nego što bilo tko očekuje, ali znam da bih imala tu neke i pobornike odnosno one koji bi me podržali u takvim radikalnim mjerama, a vi ste vjerojatno prva. Što se tiče transparentnosti proračuna, evo sad čujem odnosno gledam da je i koalicijski partner HSLS Dario Hrebak govorio o tome kako uskoro kreće ta reforma transparentnosti putem Zakona o proračunu gdje se transparentnosti zapravo neće uvesti, uvest će se otvorenost proračuna po uzoru na državnu riznicu koja nije transparentan način prikazivanja podataka nego otvoreni prikaz podataka i vi to svi jako dobro znate, tako da o onoj velikoj transparentnosti koju je zagovarao Dario Hrebak u Bjelovaru i tijekom kampanje i Gordan Jandroković i HDZ-ova svita nećemo vidjeti niti T, toliko o tome.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana potpredsjednica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Naizgled kad pogledamo i u obrazloženje proračuna kada vidimo da se prihodi ovim rebalansom u odnosu na rebalans koji je HS usvojio u lipnju povećavaju za 3,3 milijarde kuna na izgled super vijest, odlično. Međutim, kada vidimo drugu stranu medalje, a to je da se u odnosu na isti taj rebalans iz lipnja rashodi povećavaju za 6 milijardi kuna onda to sigurno daje jednu potpuno drugu dimenziju, pogotovo ako uzmemo u obzir što su već i rekle neke kolege iz moga kluba prije mene da se prvim rebalansom je ukupni manjak proračuna bio 17 milijardi kuna kada uzmemo rashode u odnosu na prihode, a ovim proračunom se to stanje još povećava pa će ovim proračunom manjak prihoda nad rashodima biti 19,7 milijardi kuna. I ovdje zaista jest vrijeme da se razgovara o tome kamo dalje. Nitko ovdje ništa nema protiv toga da se ulaže u zdravstveni sustav i da se pruži najveća moguća skrb oboljelima odnosno bolesnicima u Hrvatskoj. Ovim rebalansom to je planirano 6,4 dodatne milijarde u zdravstvu, međutim bez sustavne reforme, bez uvjeta ministru zdravstva, ali i premijeru Plenkoviću mislim da Ministarstvo financija s ovakvim rebalansom proračuna, ali ni projekcijama što vidimo za sljedeću godinu naprosto ne bi smjelo dolazit, utoliko više što smo već i čuli ovdje da se novom projekcijom odnosno planom proračuna za 2022.g. planira uštedjeti na troškovima zdravstva oko 6 milijuna kuna. Kako? Nismo dobili odgovor na to pitanje, to je iracionalno, to nije nešto što je realno i nije dobro da na ovakav način obmanjujemo prvo saborske zastupnike, a onda hrvatsku javnost. Kada govorimo, ja ću se sad malo osvrnuti na Ministarstvo znanosti i obrazovanja, ali to je isto tako jedan plastični primjer na kojem možemo vidjeti kako izgleda krvna slika i ostatka rebalansa proračuna. Kaže 928,8 milijuna kuna više za plaće zaposlenih u osnovnim i srednjim školama, ok, ali što nismo znali za to 1. Siječnja 2021.g. su se stvorili preduvjeti odnosno stupila je na snagu uredba odnosno dodatak kojim se kaže da će se za 4% povećavati osnovica plus 2% dodatka. Ovdje sam čula kaže kolegica Grba Bujević kao pa da mi moramo sada plaćati prekovremene jer je to nasljeđe nekih prošlih vlada. Da, ali pri tom zaboravlja spomenuti da i ove plaće koje su prosvjetari konačno dočekali znači 2016.g. su se stvorili uvjeti za povećavanje osnovice za 6%. Vladi je trebalo pet godina, pet godina da prvo prizna da je tome tako kad su krenule tužbe da uvrsti u svoj nekakav program da će se to ispoštivati uz neke druge stavke i znajući da 1. siječnja 2021.g. nama dolaze neke stavke na naplatu gdje u gro je to zapravo plaće zaposlenih i u drugim javnim i državnim službama, ali prije svega je ovdje navedeno Ministarstvo znanosti i obrazovanja, mi se pravimo kao da to ne postoji. Imali smo još jedan rebalans u lipnju gdje nismo vidjeli da smo barem kroz ovaj jedan dio pokušali sanirati ovu cijelu priču. Drugo, korištenje eu fondova, katastrofa, već su rekli prethodnici 200 milijuna kuna manje za sufinanciranje iz države, znači to je jedan pokazatelj tako loše investicijske priče, ali ne samo to, ok, ja mogu shvatiti da smo naišli na neke probleme kod korištenja Fonda solidarnosti tek je stavljen na raspolaganje, ali ne smijemo zanemariti činjenicu da je rok povlačenja tih sredstava ograničen, to je svibanj sljedeće godine. Čak i ako dobijemo rok produženja, produženje od šest mjeseci mi smo u teškom problemu. Ministarstvo znanosti i obrazovanja tako kod eu fondova zapravo se smanjuje na Operativnom programom Učinkoviti ljudski potencijali 30% manje ovim rebalansom, Konkurentnost i kohezija još gore za 65% manje, Regionalni centri kompetentnosti nema ih naprosto, a ovdje smo upozoravali zbog nekih administrativnih stvari, zbog jednog papira iz Ministarstva znanosti i obrazovanja je ovaj projekt stavljen na čekanje odnosno odugovlačilo se s njim, ništa se nije napravilo s time. Ima toga još, nemam više vremena, ali mislim da je poanta jasna. Obnovu neću niti spominjat to je već svakom djetetu jasno.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovana Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Evo raspravljao sam u ime kluba među prvima, sada i pojedinačno i usudio bih se reći da smo čuli svakakvih argumenata, poluargumenata da ne kažem istina i poluistina. Da sam zločest rekao bih da smo se naslušali svakakvih gluposti, ali nisam zločest pa to neću reći. Neke stvari su me zaista dirnile i moram se na njih osvrnuti, a onda i postaviti pitanja potpredsjedniku vlade koji vrlo konkretno i direktno i tiču se odgovornog raspolaganja proračunskim novcem odnosno novcem poreznih obveznika RH jer više puta smo čuli aluzije na to što od njega, što od kolegica i kolega u raspravi. Naime, čuli smo da su se prihodi dogodili, vladi su se prihodi dogodili valda vlada nema ništa s tim, vlada samo upravlja rashodima, a prihodi eto se dešavaju po Duhu Svetom ili tako barem tvrde neki od kolegica i kolega s ove strane sabornice. Pa, da su me slušali pažljivo jedan od prvih mojih argumenata je bio da mi ne upravljamo rashodima, to je prva stvar kojima ne upravljamo. Ne, nismo ih u stanju predvidjeti, nismo ih u stanju izprogramirati dobro i nismo ih u stanju planirati. Znači ako ne upravljamo rashodima bojim se kako ćemo upravljati prihodima. Što se tiče prihoda ako nam se nisu dogodili i ako je to zaista zasluga vlade onda je to zasluga oporezivanja, visokog poreznog pritiska, ne smanjivanja trošarina itd. i o tome se jako puno raspravljalo za ovom sabornicom. Ali nisam primijetio da vlada planira troškove, a još manje sam primijetio da planira rashode i to je zapravo loša strana i ovog rebalansa proračuna, ali i proračuna općenito kao osnovnog identifikacijskog dokumenta jedne vlade. Druga stvar je bježanje od odgovornosti što se tiče pandemije. Pa kolegice i kolege sa desne, sa moje desne strane ja vas moram podsjetiti da kad je pandemija krenula oporba u kojoj sam se nalazio i tad vam je nudila ruku i rekla idemo u ovo zajedno. Idemo se zajedno dogovarati o mjerama, idemo se zajedno dogovarati o mjerama kojima ćemo pomoći stanovništvu, poduzetnicima itd. Koji je odgovor tada bio od vlade? Evo ja ću vas podsjetiti jer imam pamćenje duže od 5 minuta. Odgovor vlade je bio taj ne, ne trebate nam. Nema mjera, pa smo mi predlagali mjere u obliku zakonskih prijedloga, pa su te mjere bile odbijene da bi onda za tjedan, dva dobili iste ili slične mjere u prijedlogu vlade. Nudili smo se tada da preuzmemo odgovornost zajedno sa vama, no onda ste ju odbili. Sada da sam zločest, da hoću govoriti zašto je tome tako rekao bih da ste išli na gambit da ćete uspješno savladati pandemiju i da će to sad riješiti vrlo brzo i da ćete onda pobrati sve lovorike. Dvije godine kasnije situacija baš i nije takva, ali dobro, vama na dušu, vama na odgovornost pa ćemo vidjeti što će budućnost donijeti ali u svakom slučaju onako kako se pandemijom upravljalo bilo sa financijskog, bilo sa svakog drugo aspekta nije za pohvalu. Druga stvar je i s tim ću i završiti svoju pojedinačnu raspravu je konkretno pitanje ministru Mariću odnosno potpredsjedniku vlade, a onda retorički i vama svima kolegice i kolege je li to zaista odgovorno raspolaganje javnim novcem? Naime, sindikati javnih služba podigli su tisuće tužbi zbog neisplate 6% dodatka na plaću po sporazumu osnovici iz 2009. godine. Sjećate se 2009. godine tko je bio na vlasti, hm ovaj isti HDZ, ne isti pardon, Sanaderov HDZ ovo je novi HDZ. Dakle, isti su bili na vlasti. Vrhovni sud je krajem prošle godine donio presudu u korist radnika nakon čega su radnici krenuli u masovno utuživanje. Sindikati su odgovorno tražili nagodbu sa resornim ministarstvima kako bi se izbjegli sudski troškovi i troškovi odvjetnika, vještačanje itd., te su bili spremni odreći se i pripadajućih kamata. Na zahtjev za nagodbu, pazite sad ovo jer ovo je odgovorno raspolaganje javnim sredstvima, su se oglušili ravnatelji ustanova, su se oglušili pardon govorim o ministarstvu, a ravnatelji ustanova su dobili naputke da ustraju u sporovima iako su sve dosadašnje presude, a na 100-tine njih su u pitanju, dosuđene u korist radnika. Dakle, novac poreznih obveznika razbacuje se na plaćanje odvjetnika koji zastupaju ustanove, na troškove suđenja i vještačenja u sporovima za koje se unaprijed zna kakav će ishod biti odnosno da će ih vlada izgubiti. Je li to kolegice i kolege odgovorno gospodarenje javnim novcem?
Replika, poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Sanader, poštovani kolega Hajduković, po vama ajmo mi hrvatskoj javnosti probat malo to plastičnije objasniti. Ne razumiju se svi ljudi na koncu i u procese oko proračuna, koji su po vama glavni nedostatci, dakle evo konkretno ove priče cijeli dan ovdje razgovaramo o proračunu i kako vi gledate koje su baš glavni nedostatci koji ne valjaju. Evo možemo baš jednostavno govoriti i u čemu vi vidite potencijalne probleme, teškoće oko ovakvog prijedloga proračuna. Hvala.
Hvala lijepo, pa kolega bilo bi vrlo ambiciozno o tome odgovoriti samo u jednoj minuti. To sam pokušao reći u 15 minuta, ali reći ću vam možda najbolji primjer. Dakle, ono što vam je pokazatelj da iz godine u godinu krivo planiramo rashode, da ne vodimo računa o gorućim, jednom od gorućih problema, a to je recimo zdravstveni sustava posebice u uvjetima pandemije je rastući dug u zdravstvu i rastući dug prema veledrogerijama. Znači, podsjetit ću vas još jedanput jer nije vam tako kratko pamćenje, negdje prošle godine u ovo vrijeme otprilike smo isto tako raspravljali, imali tematske sjednice odbora, raspravljali ovdje za govornicom, u kuloarima upravo o tom istom dugu veledrogerijama. I sjećate se što je tada bilo. Veledrogerije su rekle da će obustaviti isporuku, došlo je u pitanje hoće li naše bolnice, a onda i bolesnici i na kraju šire pučanstvo biti opskrbljeno lijekovima. Godinu dana nakon toga raspravljamo o istom identičnom, dakle nismo se pomjerili ali ni milimetra. Evo vam samo dokaza koliko se tu planira i koliko se tu razmišlja.
Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege htio sam prvo pohvaliti ministra što ima strpljenja i što je još uvijek s nama, međutim u međuvremenu je otišao pa ga ne mogu pohvaliti, ali se ipak nadam da ćemo od naših suradnika dobiti odgovore koje smo ovdje postavili i koje ću još ja postaviti tijekom svoje rasprave. Kao prvo moram skrenuti pozornost da je ove dokumente vezane za rebalans izuzetno teško čitati jer jednostavno ne možemo ih staviti u nikakve odnose sa prijašnjim godinama jer nema nikakvih uporišnih točaka. Ako pokušamo krenuti od poreza na dobit koji je u proračunu prikazan sad u rebalansu za 500 i 3 milijuna kuna manji kažu ne može jer se odnosi na 2020.g. Ako krenemo od doprinosa za mirovinsko kaže ne može bile su subvencije pa su neki bili oslobođeni plaćanja tog doprinosa opet nemamo uporišnu točku. Ako krenemo od nekakvih dodatnih podataka, recimo od podataka iz DZS-a o broju zaposlenih onda dođemo do podatka da je trenutno odnosno u 8. mjesecu bilo zaposleno milijun 586 tisuća 735 radnika i da to nije tako veliko povećanje o kojem pričaju ovdje prisutni predstavnici vlade. Naime, to je povećanje u odnosu na period od 1.do 8. mjeseca 2020.g. svega 0,1% znači službeni podaci na stranicama DZS-a. Ako pokušamo nešto izračunati na temelju plaćenog poreza na dohodak, ne možemo jer nam ti podaci jednostavno nisu dostupni, a znamo da je porez na dohodak zapravo prihod lokalnih samouprava, pa … jako puno toga za zbrajati i teško bismo došli do tih podataka. Kad čitamo same dokumente koji su upućeni u raspravu konkretno račun prihoda i rashoda vidimo da se značajno povećao porez na robe i usluge i to za 2 milijarde 850 milijuna kuna dok su prihodi od poreza na dobit manji za 603 milijuna koja sam već ranije spomenuo. Drugi podatak koji upada u oči je gotovo 220 milijuna kuna manje za doprinose, što je bilo rečeno isto tako da je to razlog taj što su neki bili oslobođeni plaćanja jer su dobivali dotacije. Nadalje, evidentno je da ćemo dobiti 1 milijardu i 972 milijuna kuna iz inozemstva, ono što je zabrinjavajuće je da ćemo iz fondova EU dobiti 764 milijuna manje od plana. Iz ostalih programa EU ćemo dobiti manje 1 milijardu 339 milijuna kuna i iz sredstava mehanizma za oporavak i otpornost 62 milijuna kuna manje. Evo to su podaci koje smo dobili u dokumentaciji koja nam je bila dana za ovu raspravu. Ono što je posebno zabrinjavajuće je činjenica da se sredstva na projektima koji se financiranju iz sredstava EU smanjuju na velikom broju potprojekata u gotovo svim resorima. Možemo pitati evo ministra i njegove suradnike, što se desilo sa obrazovanjem? Zašto se toliko smanjuju sredstva pa čak i na projektu kurikularne reforme, a pokušavamo se predstaviti ostalim članicama EU kao zemlja znanja? Što je sa zdravstvom? Po koji puta pokušavamo sanirati posljedice, a da se već šest godina nije pokušalo uhvatiti u koštac sa uzrocima minusa koji nastaju u zdravstvu? I tu nitko ništa ne poduzima. Nadalje, ako govorimo o potresu i sanaciji šteta od potresa, nismo mi svezali ruke i noge vladi, ovdje su branili zakon s kojim su si vezali i ruke i noge i zbog kojeg se nije moglo obnoviti ama baš ništa i zbog kojeg nije potrošeno gotovo ništa za obnovu. Sada smo dobili novi zakon gdje smo upozorili da postoji mogućnost za aktivnosti koje nisu baš najbolje za naše sugrađane. Vidjet ćemo što će biti u nastavku.
Imamo nekoliko replika, prava je poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, govorili ste o dostupnosti podataka i o pitanju transparentnosti svih tih podataka, moje pitanje se odnosi kako zapravo komentirate da je u ovom rebalansu proračuna srezan iznos sredstava za informatizaciju? Dakle, govorim konkretno o zdravstvu, dakle očito državu ne brine i vladu ne brine hoće li se naš bolnički sustav odnosno cjelokupni zdravstveni sustav adekvatno informatizirati. Činjenica je da mnoge bolnice, pa čak i neki KBC-i još uvijek nemaju bolnički informacijski sustav, dakle tu je pitanje povezivanja, dostupnosti lista čekanja, transparentnosti poslovanja. Evo vaš komentar o smanjenju sredstava za informatizaciju. Hvala.
Odgovor.
Ja bi se htio nadati da je razlog tome to što će sve zdravstvene ustanove pristupiti centru jedinih usluga. Tamo bi trebali biti svi sustavi na jednom mjestu i trebalo bi biti ta informatizacija puno jeftinija. Međutim, nemojmo zaboraviti kada govorimo o informatizaciji zdravstva da ne govorimo samo o sustavima koje prate bolesnike, da govorimo i o sustavima koji nam omogućavaju da prevladavamo bolesnike. I tu je problem, ako se nisu kupovali uređaji koji su naravno kompjuterski podržani zbog toga što nije bilo sredstava ili zbog toga što su sredstva krivo usmjerena onda je to veliki problem jel imamo bolesnu naciju, a pogotovo sada nakon ove covid krize je još bolesnija i ukoliko nećemo imati aparaturu koja nam je potrebna, imat ćemo još veći problem.
Sljedeća replika poštovana Katica Glamuzina.
Hvala predsjedavajući. Kolega kad govorite kritičke se osvrćete na ovaj dio rebalansa koji se odnosi na obrazovni sustav bitno je naglasiti da i sada trenutno nisu u obrazovanom sustavu adekvatno zbrinuta niti djeca s posebnim potrebama s teškoćama u razvoju niti oni koji su daroviti. Sa ovakvim promjenama u proračunu zar se ne stavlja njih u još nepovoljniji položaj usprkos tome što volimo svi govoriti kako je na djeci budućnost i kako su nam bitna i kako budućnosti ove zemlje nema bez te djece.
Odgovor.
Što se tiče obrazovanja tu je veliki problem pogotovo sa darovitom djecom jer se darovitoj djeci gotovo pa uopće ne posvećuje pažnja. Roditelji koji imaju darovitu djecu moraju sami tražiti podršku sa strane, moraju sami obilaziti stručnjake koji pomažu toj djeci. Djeca koja imaju problema sa teškoćama u razvoju su trenutno u razredu sa djecom koja nemaju tih problema i tu su problemi i za nastavnike. I to veliki problemi za nastavnike zbog toga što učitelji i nastavnici moraju posvetiti puno pažnje djeci sa teškoćama u razvoju iako oni imaju pomoćnike, međutim gubi se puno vremena na tu djecu. Ja nisam stručnjak za to područje da bi mogao sad reći što bi bilo bolje, što bi bilo kvalitetnije. Da li bi bilo kvalitetnije da su ta djeca po posebnom programu, se školuju po posebnom programu ili ne, ali mislim da moramo taj problem riješiti na ovaj ili onaj način.
Posljednja replika, poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Kolega govorili ste o sustavu zdravstva, evo tu je kolega Rajko zajedno smo bili u vladi SDP-a koja je počela iako je tad bila recesijska godina, bila je recesija, bila je deflacija za razliku od inflacije koja još uvijek, koja još teže utječe na prihode i znam da se počelo sa reformom zdravstva. Ja se sjećam kolega Rajko je radio i master planove i krenuli su master planovi bolnica, bilo je oko centralizacije usluga i javne nabave, sjećam se sanacijskih vijeća kada smo sjedili i prolazili svakakve troškove. I tada se je počimalo, to je užasno težak posao, koliko smo sastanaka imali itd., sjećaju se i kolege iz Ministarstva financija koji su bili u upravnim vijećima tih bolnica i počelo se nešto događati. I tada se je jednom u 2 godine krenulo u sanaciju sjećam se platili dugovi 6 milijardi kuna. Znate šta se događa sada? Događa se da se ne komunicira između Ministarstva financija i Ministarstva zdravstva i sada se 2 puta u jednoj godini sanira, 2 puta u jednoj godini. Ovo je drugo saniranje jel, prvi put je bilo u lipnju, sad je ovo. Onda se radilo jedno. Znači hoću vam reći, mora se to dovesti [[Upadica: Vrijeme.]] pod nekakvu kontrolu. Hvala lijepo.
Odgovor.
Pa mislim da su onda u to vrijeme u onoj vladi napravljeni dobri koraci, dobri počeci i da se tako nastavilo mislim da bi bili danas puno bolji rezultati. Danas je problem što ste sami rekli, evo u jednoj godini 2 puta saniramo. Ali što sad imamo? Saniramo posljedice, nitko ne pokušava krenuti da sanira uzroke. Kad ćemo sanirati uzroke, kad ćemo ih prepoznati, kad ćemo sa njima upravljati, kad ćemo sa njima drugačije voditi, kad ćemo ih drugačije voditi onda ćemo znati što, kada i kako napraviti i što, kada i kako treba financirati i u kojoj mjeri financirati i zašto financirati. I onda u toj sanaciji pronaći i krivce i privesti ih tamo gdje im je mjesto.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Andreje Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege, ministar koje nema i ovaj suradnici ministra, kad netko govori s pozicije zdravstvenog djelatnika onda možemo reći da nas u sustavu zanima prvenstveno da pružimo pravovremenu, dostupnu i kvalitetnu zdravstvenu uslugu našim pacijentima bez lista čekanja, bez dodatnog plaćanja lijekova i usluga. Osim toga, htjeli bismo zadovoljne djelatnike u sustavu, bolje plaćene nego sad, manje opterećene na više radilišta u jednom danu što nije slučaj u uređenim europskim zemljama i zato ljudi odlaze iz Hrvatske. No, stvarnost nam je bitno drugačija. O reformama govorimo godinama, sada nam je dodatne probleme izazvao Covid, a reformi još nema, a zdravstvo troši gomile novaca. S jedne strane sustav zdravstva može sada biti zadovoljan još jednim krpanjem rupa i povećanjem sredstava u ukupnom iznosu ove godine od preko 9 milijardi kuna kako bi se rokovi plaćanja sveli unutar 180 za bolnice, 120 dana za ljekarne. S 30. rujna dug bolnica prema veledrogerijama iznosio je 2,8 milijardi kuna, a ljekarni oko 400 milijuna kuna. I što nam sad kažu projekcije za 2022. godinu? Za Ministarstvo zdravstva 2022. u odnosu na 2021. plan manji za 5 milijardi i 300 milijuna kuna. Transfer proračunskih sredstava HZZO-a 2022. u odnosu na 2021. razlika 3 milijarde 828 milijuna kuna. Sanacija dugova bolnica 2022. plan u odnosu na ovu godinu manji za milijardu i 577 milijuna kuna. Ukupni rashodi financirani iz svih izvora financiranja za Ministarstvo zdravstva 6,4 milijarde kuna manje 2022. Uvećanja plaće za prekovremeni rad u zdravstvu to je razlika jel 245 milijuna kuna plus 2022. u odnosu na 2021., ali to nas pripada. E sad pitanje je koliko je taj plan uopće održiv? Potrebe zdravstvenog sustava u narednom razdoblju će biti još veće, a ne manje. Trenutno svakog mjeseca zdravstvo bilježi dodatnih 280 milijuna kuna, a ministar Marić je nedavno medijima iznio cifru od 400 milijuna kuna. Moguće promjene u sustavu od vlasničkih do promjena u ustrojavanju financija pa do strukturnih promjena kako bi se zaustavilo stvaranje novih dugova su još nedorečene, nema niti naznaka za reviziju poslovanja u zdravstvu odnosno zdravstvenim ustanova odnosno za clean start. Reforme dakle još nisu niti blizu na vidiku, najavljuje se centralizacija sustava, preuzimanje zdravstvenih ustanova od strane države. Da li je to ukalkulirano u projekcije za 2022. godinu? Nije. Dok god se ne riješe osnovni problemi neće biti ozdravljenja sustava. Prvo, plaćanje po odrađenom učinku. Pitam danas na odboru na što se odnosi povećanje od 100 miliona kuna za primarnu zdravstvenu zaštitu, 193 milijuna za specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu, 464 milijuna kuna za stavku ostala zdravstvena zaštita i kaže ravnatelj HZZO-a eto mi sad plaćamo već neko vrijeme 100% limita iako mnogi ne odrade ugovorene obveze. Možda je sada, ali osnovni problem je godinama neujednačenost limita u zdravstvenim ustanovama. Oni koji nisu odradili do limita dobili su ga u cijelosti, a oni koji su odradili preko limita nije im plaćeno osim određenih niveliranja što je bilo za vrijeme našeg SDP-ovog ministra. Većina ustanova danas svoje limite troši samo za plaće. U Njemačkoj je proces reforme od limitnog plaćanja do plaćanja po učinku trajao 6.g., kod nas još nije niti počela istinska reforma. Drugo, realne cijene usluga. Ako rendgenska snimka zuba košta prema HZZO 7 kuna, pregled specijaliste, supspecijaliste niti 100 kuna, kakve su to cijene usluga? Treća stvar, informatizacija. Polugodišnje izvršenje bilo je od planiranih 44 milijuna 850 tisuća kuna svega 28,24% i sad se naravno smanjuje plan rashoda za 173.000 kuna, a mi kao težimo informatizaciji. Još sve zdravstvene ustanove nemaju uspostavljen bolnički informacijski sustav, pitanje upravljanja lista čekanja, povezivanje nalaza pacijenata i transparentnost poslovanja. Objedinjena javna nabava slijedeći problem, državne obveze po Zakonu u zdravstvenom osiguranju ne plaćaju se u punom opsegu nego maksimum 60-tak posto zbog toga gubici na kraju dodatno rastu, država je tu dužna za ono što je dužna platiti za sve kategorije čak 4,9 milijardi kuna. I tu je još niz spornih stavki na koje sam naišla, od Imunološkog zavoda gdje je smanjeno financiranje, pa zdravstveni turizam koji sam spominjala [[Upadica: Vrijeme]] u replici itd.
Replika poštovani Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, ja sam već nekoliko puta u ovom saboru govorio o problemima specijalnih bolnica, govorio sam o problemima, o problemima cijena usluga, pa je ispalo da recimo jedan pacijent koji dođe u Hubertovu kadu plati naknadu za taj tretman manje nego što košta voda koja se stavi u tu kadu. Znači, nije uračunata niti struja, niti rad bolničara, niti pomoćnika, niti sve ostalo što je tamo prisutno. Isto tako je bio problem i sa limitima. Vi ste sad tu u svom govoru spomenuli limite, znam da je veliki problem sa limitima u specijalnim bolnicama, a molim vas informaciju kakva je situacija kod vas u vašoj bolnici sa tim limitima?
Odgovor.
Pa rekla bih ovako, jad i žalost, ne samo u mojoj bolnici nego u većini zdravstvenih ustanova limiti su svih prethodnih godina kao što sam rekla prvenstveno nedovoljni, svjedočimo nepravednoj raspodjeli financijskih sredstava. Evo recimo iz 2016. podaci, službeni podaci od Hrvatske udruge poslodavaca u zdravstvu gdje imate slične ustanove, primjerice moja ustanova i jedna zdravstvena ustanova po sličnom broju osiguranika na jugu Hrvatske i znate koja vam je razlika? Znači, moja ustanova je recimo dobila 1.000 kuna po osiguraniku, a ova druga ustanova 1.499. Mi recimo odradimo puno više gravitirajućeg stanovništva, susjedna ta odnosno jel na jugu zdravstvena ustanova odradi puno manje i onda vam ispadne limit po slučaju naše ustanove 8.200, po ovoj drugoj 15.000. Mislim ja nisam zavidna toj drugoj ustanovi, ja vam hoću prikazati kakva je zapravo nepravda u [[Upadica: Vrijeme]] dodjeljivanju limita i to definitivno treba ispraviti.
Slijedeća replika poštovani Milan Vrkljan.
Zahvaljujem g. predsjedajući. Pa evo nisam mislio ni raspravljat, al ponukala me ova dobra rasprava od zastupnice, pa bih samo htio izvuć par rečenica još koje mislim da su bitne za zdravstveni sustav i sad se ministar ovdje vratio. Znači u zdravstvenom sustavu je nužna financijska disciplina prije svega ravnatelja velikih bolnica KBC-a u sferi rashoda, zatim bitno je praćenje ishoda liječenja koji u Hrvatskoj ista uopće ne postoji što postoji u svim zemljama EU, kao posljedica toga imamo recimo pacijente sa dijabetesom koji imaju, imaju najveći broj amputacija potkoljenica koje mi uopće ne pratimo. I ono što je posebno u zdravstvu bitno imamo sukob interesa privatnog i državnog gdje su nam šefovi klinika mahom vlasnici i privatnih bolnica i povezivanje, stručno povezivanje KBC-a sa regionalnim županijskim bolnicama i financijska odgovornost ravnatelja za ne probijanje financijskog limita svake bolnice.
Odgovor.
Hvala lijepa. Evo poštovani kolega, zapravo ste nadopunili ono što čovjek ne stigne reći u 5 minuta. To su također problemi koji postoje u našem zdravstvenom sustavu, znači ne samo dodjela limita, ne samo plaćanje po učinku, nego i praćenje ishoda liječenja, o tome smo i vi i ja više puta govorili. Razdvajanje privatno i javno, ali u smislu da se zna red. Dakle, ne možete vi sad potpuno zabraniti nekome koji adekvatno odradi posao u svojoj zdravstvenoj ustanovi dal će on odabrati možda da ide raditi privatno ili neće, dakle tu mora postojati red. I slijedeće što ste spomenuli, financijska odgovornost. To se apsolutno slažem, ali opet preduvjet da netko je financijski odgovoran koji je na čelu ustanove da u prvom redu postoji red u dodjeljivanju financijskih sredstava s kojima on raspolaže. Vi možete biti 100 puta financijski odgovoran ako vam je limit ne znam 10 milijuna kuna, a vi trošite 13 milijuna kuna, pa tko će biti tako lud da bude na čelu te ustanove. Hvala.
Slijedi replika poštovanog Marina Lerotića.
Poštovana kolegice slažem se s vama. To sam ja napomenuo u raspravi da kada govorimo o reformi zdravstva prije svega moramo razmišljati kako da uslugu učinimo kvalitetnijom za naše građane. Spomenuli ste nekoliko puta i najavu centralizacije zdravstva, pa me zanima kao netko tko radi u sustavu da li smatrate da će se na taj način povećati kvaliteta usluga koje će imati naši građani i da li smatrate da će se na taj način racionalizirati financije unutar samog zdravstva kada znamo da 75% svih dugova u zdravstvu nastaje pod onim bolnicama kojima upravlja država. Hvala.
Hvala lijepa. Evo poštovani kolega ja sam upravo o tome govorila prije možda tjedan dana u slobodnom govoru i kritizirala sam ovaj najavljeni nacrt izmjena Zakona o zdravstvenom osiguranju zato što nije dorečen odnosno o zdravstvenoj zaštiti, pardon, zato što nije dorečen, znači nešto se pokušava napraviti potezom pera, nije se napravilo, a analiza koja bi u krajnjoj liniji nama bila ovdje dostupna koju moramo nekakve odluke donijeti imate ustanove možda i specijalne bolnice koje posluju puno bolje nego neke druge ustanove. E sad ćemo sve potezom pera ovaj decentralizirati, a bez da se napravio nekakav klin star i bez da se napravila analiza kako koja bolnica posluje, koliki su joj limiti, koliko troši na zbrinjavanje stanovnika, koliki je postotak stanovništva koji ide prema toj ustanovi tako da nikakav zapravo mi nismo vidjeli konkretni plan i analizu poslovanja i zašto će se nešto napraviti što je najavljeno. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Svi danas koji su ovdje govorili ustvari govorili su o samo jednoj temi, a to je rebalans proračuna. Mi danas ovdje de facto razgovaramo o dvije teme odnosno o dva dokumenta, jedan je dokument o izvršenju proračuna za prvih šest mjeseci što je trebala biti tema kojom se ja bih shvatio došla pohvaliti cijela vlada što je napravila od onoga što je obećala građanima u prvih šest mjeseci. Vidim da je došao samo ministar financija čiji opoziv oporba traži, on mora ostat do navečer. A onda razgovaramo o rebalansu proračuna u kojem se vidi sve ono što se eventualno moglo sakriti u izvršenju koliko je ustvari problematično. E sad ja sam u svom pitanju vrlo jednostavno u replici ministru postavio pitanje, imali smo povećanje prihoda koje nismo očekivali i to povećanje prihoda od šest milijardi, što nije malo, da bi nam se u isto vrijeme desilo povećanje rashoda od 15 milijardi od kojih za 6 načelno znamo gdje su, nalaze se u zdravstvu, ne mogu opravdati činjenicu da se tamo nalazi i da su se pojavile, ali mogu pokušat shvatit da uz događaje koji su se dogodili u ovoj zemlji u proteklog godini na koju smo trebali odgovoriti. Zdravstvo je bilo jedno koje nije uspjelo odgovoriti, a imali smo praktički dva odnosno tri događaja, treći se upravo dešava. Prvi događaj je bio potres, drugi je bio covid i treći je bio izlazak iz cijelog svijeta iz krize, o tome je nešto govorio guverner HNB-a ovdje obrazlažući da se potpuno jasno znalo da će energenti svi praktički ulazni parametri u gospodarstvu rast, što je značilo da je ova vlada trebala to spremna dočekat pošto je imala dokumente koji su je upozoravali na to što će se dešavat. E sad malo ajmo o potresu, građani su u tom potresu pokazali solidarnost koju ti građani svaki puta kada se u ovoj zemlji nešto dogodi pokažu i gdje se ustvari iskažu. Mi u ovom saboru smo sada treći put izmijenili zakon ne bi li fond i ministarstvo, a i fond i ministarstvo su ustvari reprezent ove vlade, pomogli građanima, da bismo u rebalansu proračuna vidjeli smanjenje sredstava u fondu za 500-njak milijuna, izvršenje u ministarstvu koje graniči sa u tragovima i ono što je ustvari najžalosnije da vidimo da ona sredstva koja nam je Europa bila spremna dati da nam pomogne u tome, nismo dobili, nismo povukli, a nismo ih povukli zato jer nismo upravljali procesima. Ja ne mogu vjerovat da vlada koja je vlasnik objekata koji se trebaju rekonstruirat nije u stanju složiti tim koji je u stanju povući sredstva za rekonstrukciju odnosno stavljanje u funkciju tih objekata. Ja moram priznati da što se tiče covida mogu se složiti prošle godine da smo ga dočekali, ha čovjek bi rekao nespremni, niko nije očekivao, ali da smo ove godine ušli u to da nismo znali što i kako ćemo trebat odgovorit, to mi je potpuno nejasno, da ako su saborski zastupnici postavljajući pitanja ministru da li je svjestan da sustav zdravstva u covidu se raspao, govorim o prošloj godini, ove godine ta ista vlada nije se, a ne znam kako bi rekao dovinula tome kako da taj sustav profunkcionira u trenutku covida. I sada malo ajmo po točkama, Ministarstvo financija najveće skidanje ima u praktički pomoći gospodarstvu, a s druge strane najveću uplatu ima prema EU i naknadama za oduzetu imovinu po sudskom rješenju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Replika, poštovani Nikša Vukas.
Evo kolega Brumnić, rekli ste da je povećanje rashoda za 15 milijardi kuna, rekli ste da su građani pokazali solidarnost vezano za potres, da smo mi tri puta mijenjali zakon, a da je vlada smanjila sredstva za obnovu kuća stradalih u potresu i da nisu povukli eu fondove. Ako smo mi mijenjali zakon narod je pokazao solidarnost, šta je onda vlada napravila vezano za obnovu potresa na Baniji i u Gradu Zagrebu i u Krapinsko-zagorskoj županiji? Hvala.
Odgovor.
Mogu jednostavno odgovorit, vlada nije napravila ništa. A kad se donosila ova zadnja izmjena zakona ja sam na to upozorio i stvarno se nadam da se to neće dogodit, makar doslovce u zakonu piše da će se dogodit, da svi oni koji mešetare nekretninama će praktički profitirat od ovog zakona. Tako da ovdje sjedi ministar financija trebao bi znati gdje se troše novci hrvatskih građana. Ja ga upozoravam da će u obnovi se obnavljati i onima koji su u međuvremenu kupili nekretnine, da će se u obnovi obnavljati 2, 3, 5 i 15 nekretnina, a da se recimo neće obnavljati štala čovjeku koji živi od tog gospodarskog objekta na Baniji.
Slijedeća replika, poštovana Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću se ponovo vratit na zdravstvo kad ste rekli da se zdravstvo raspalo prošle godine u Covidu, raspada se još uvijek. Evo imamo, kao što sam rekla i danas u raspravi upozorenja i udruge liječnika, imate danas dramatičnu izvanrednu pressicu ravnatelja splitske bolnice koji govori da prelaze na hladni pogon jer nemaju dovoljno osoblja. Ja bi rekla da je raspad sustava u vrijeme Corona krize je zapravo posljedica toga što se godinama to zdravstvo ne reformira kako bi trebalo. Kad sam danas evo i postavila pitanje ministru kad će zaustaviti tu rupu, tu crnu rupu u koju stalno ubacujemo milijarde zapravo nije odgovorio na to pitanje, ali evo koji je vaš komentar ima li kraja toj crnoj rupi. Hvala.
Poštovana kolegice, ja ću pokušat odgovorit na malo drugačiji način predmnijevajući što će se desiti u budućnosti jer kad se ovako nešto dešava iz koraka u korak onda si postavite pitanje zašto se to dešava. Jer kada se prvi put nešto desi možete priznati da se netko nije snašao, ali kad se nešto dogodi 2, 3 i 4 put onda je pitanje da ima nekakav pozadinski plan. Ja kad slušam neke od ljudi koji dolaze ispred ministarstava objašnjavati što se dešava ili što bi se trebalo dešavati u zdravstvu, reći ću vam, ja mislim da je ovo uvod u poluprivatizaciju zdravstvenog sustava u RH, a neka me ministar demantira ako to nije točno. Evo, hvala lijepo.
Slijedi slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Sanader, poštovani gospodine ministre sa svojim suradnicima, poštovane kolegice, kolege, ministre evo cijeli dan tu smo razgovaramo, razmišljamo, gledamo cijelu priču proračuna i dobra je to, dobro je da o demokraciji se razgovara, da vi možete čuti kako razmišlja oporba, koje poruke vam upućuje. Ja sam jutros u ime Kluba MOST-a ajmo to tako reći, manje ili više koliko sam mogao uspjeti u tome kirurškim rječnikom secirao neka naša razmišljanja o proračunu koja sam iznio, a ponovit ću sada 2 stavke i u 3 ministre dakle baš jedno, jedan ja bi rekao prijateljski savjet koji je direktno i pod vama taj odjel, pod ministrom Berošem, ali i pod vama. Dakle, prvo 250.000 naših ljudi je otišlo iz Hrvatske, mi moramo to zaustaviti. Po meni to nije problem samo ne znam premijera Plenkovića, HDZ-a, to je moj problem, to je problem oporbe cijele, to je problem svake stranke koja razmišlja o našoj državi, to je problem svih onih koji su utkali sebe na bilo koji način od hrvatskih branitelja do građana, radnika, intelektualaca bilo koga, to je naš zajednički problem. Molim vas razmišljajmo i o tome, samo smo u 2020. izgubili jedan grad veličine Križevaca. To je, to je prevažno. Udio starijih od 65 godina premašio je udio mlađih od 18 godina. Na nepuna 4 milijuna stanovnika imamo oko milijun i pol zaposlenih i oko pazite 2,5 milijuna neaktivnog stanovništva među koje spadaju umirovljenici. Vama stvarno treba čarobni štapić pa da sa svime je li slažete i uspijevate. E sada, dakle kad sam progovorio o toj demografiji koja je ključna na koncu i radi financija znamo kako se puni proračun je li, ne sa zubić vilom je li. Ministre znači nikako nemojte podleći zastrašiteljima nikako i otići u lockdown, znači nikako pod nikoju cijenu, nikako. A ja ću vam sad argumentirati. Dakle, prof. dr. Ioannidis epidemiolog sa Stanforda 6.000 citiranja ima mjesečno. To nije neka baba vanga, to nije netko razumijete spustio se sa stabla pa sad on tu nešto pametuje. To je čovjek vrhunski stručnjak koji je između ostaloga, on, on npr. zagovara cijepljenje pod svaku cijenu, starih ljudi 80 godina, svi koji imaju teškoće, rizične skupine, znači čovjek je u centru. I on kaže da je lockdown katastrofalan, ministre sve vam mogu poslati na mail. Dakle, ovako 305 milijuna poslova izgubljeno globalno radi lockdown-a, 500 milijuna ljudi je palo ispod razine siromaštva radi lockdown-a, sa 135 milijuna na 270 milijuna je narasla brojka ljudi koji trpe od gladi. 24 milijuna studenata je prestalo studirati zbog lockdown-a ovo, to mi ćemo tek vidjeti, a ovo neću ni govoriti o posljedicama bolesti psihofizičkog, nemamo sporta, nemao rekreacija, to neću uopće ulaziti u to šta će tek poslije doći kad se budu radile dugotrajne analize. Dakle, hrvatskoj javnosti treba reći, ne može se virus sakriti, ne možeš ga staviti u Aladinovu svjetiljku, začepit gore i da on ne izlazi iz te boce, to bi mi već napravili svatko tko je donekle razborit. I da, on će proći kroz cijelo hrvatsko društvo. Nažalost, proći će, neće ga se moći zaustaviti. Znanstvenici govore da sve mjere mogu spriječiti maksimum do 20% širenje i to je ono što smo čuli zato su u pravilu i odredbe da se da bolničkom sustavu vremena da može funkcionirati, ali to je maksimum do 20%. Znači on će proći i napravit će što će napraviti. I zato vlada cijelo vrijeme govori, država, oporbenjaci, svi govore koje su rizične skupine šta napraviti, ljudima se preporuča nešto ali ljudi moraju biti slobodni. Ljudi moraju biti slobodni, ako uzmete nam slobodu onda ničeg više nema, ničeg više nema. i zato vas molim dakle, svako neka radi ono po svojoj savjesti što misli da je najvažnije, neka to bude pošteno, čestito, odgovorno, ali vas molim za ime Boga dragoga, ako vjerujete u Boga onda u ime Boga, ako ne vjerujete opet u ime one dobrote koju svatko od nas ima u sebi, ja u to čvrsto vjerujem svatko od nas to nosi duboko u sebi, nemojte slučajno odvest državu u lockdown, uništit ćete nam Hrvatsku, a posljedice će biti dugotrajne, dugotrajne i dugoročne i to na koncu vidimo izvana po mnogim primjerima diljem svijeta. Hvala.
Ima jedna replika, poštovani zastupnik Željko Lenart.
Poštovani kolega Miletić. Evo mi imamo tako malo slična stajališta po pitanju pandemije korona virusa doduše jest da nas neki gledaju kao čudnovate kljunaše no međutim uz to što strada psiha, što su narušene slobode kako ja to kažem fašizam u Hrvatskoj 21. Stoljeća, narušeno je i ono od čega ljudi žive, to je onaj najsiromašniji dio građana koji najteže prolazi kroz ovu pandemiju, kroz ove mjere koje često puta ne daju prave rezultate koje bi trebale davati. Nažalost, o tome nitko ne želi govoriti jer svi žele biti kao što to kaže većina, kao što to kažu mediji slušati stručnjake, samo nažalost jedni stručnjaci imaju medijski prostor, drugi stručnjaci nemaju medijski prostor. Hvala.
Poštovani kolega. Ja sam uvijek jako oprezan, ne politički, boli mene briga, dakle ja sam u ovom mandatu, izgorit ću do kraja i stat će narod naprijed samo nek … Ja nikad ne kalkuliram u ničemu, živim po svojoj savjesti iću do kraja tako, do kraja, ali sam vrlo oprezan evo. Dakle, ja stvarno vjerujem da pandemija postoji da je tu, da ima posljedica, ali gledajte zanate šta mene buni, Hrvatska izgubi svake godine 15.000 ljudi radi posljedica pušenja, to kaže znanost, 15.000 građana umre od posljedica pušenja. Ja sad znači, ja da sam tu diži ruke i zabrani pušenje, nemojmo gubimo 15.000 ljudi godišnje, zabrani pušenje čovječe ili ćemo objasnit ljudima koje su posljedice pušenja, koje su opasnosti i reć ljudima, prijatelju vrlo, vrlo je logično da ćeš umrijet ako nastaviš pušit, pa ako ti to u svojoj slobodi želiš, ha to je tvoje pravo. Htio bi da budemo razboriti da se ne bojimo na koncu govoriti istinu.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Ja ću se osvrnuti na proračun Ministarstva poljoprivrede koje se ovim rebalansom povećava sa predviđenih 7,9 milijardi kuna za 221 milijun kuna od čega će 100 milijuna kuna biti usmjereno prema sektorima govedarstva i svinjogojstva koji su zbog porasta cijena imputa i stanja na tržištu u doista teškoj situaciji. Ipak stočari su nam rekli da ta sredstva neće biti dostatna kako bi poslovali sa pozitivnim ishodom, stoga je dobro da su Hrvatska i Mađarska uz potporu još 13 država članicama zatražile dodatna sredstva iz europskog proračuna za pomoć stočarskom sektoru. Uz ovu mjeru dodala bih nužnost osiguravanja kapaciteta za skladištenje žita i izgradnju silosa, a u skladu s najavom koju je Ministarstvo poljoprivrede dalo da će takve projekte sufinancirati posebice onim poljoprivrednicima koji povezuju ratarsku i stočarsku proizvodnju. To je važno zato što se suočavamo sa vrtoglavim rastom cijena stočne hrane, što posljedično ima utjecaj i na cijene hrane na policama u trgovinama za naše građane. Osim toga smatram nužnim razmotriti da se u budućnosti intervenira i kroz robne rezerve kako se više ne bi događalo da se žito i kukuruz izvoz pa ga potom uvozimo po 30% većim cijenama, već da strateški planiramo i osiguravamo hranu sada kada je imamo za ona vremena kad je možda nećemo imati ili kad će cijene biti izuzetno visoke. I dok se sredstva za gotovo 57 milijuna kuna povećavaju za veterinarstvo i sigurnost hrane što svakako podržavam, smanjuje se za 20 milijuna kuna za lovstvo, za smanjenje štete od divljači i naknadu šteta. Na sjednicama Odbora za poljoprivredu više smo puta raspravljali o načinima sprečavanja šteta koju divljač počini na usjevima poljoprivrednicima te smo zatražili da Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatski lovački savez u dijalogu nađu održivo rješenje. Smanjenje sredstava za više od 20 milijuna kuna dovodi do zaključka da će i ove godine poljoprivrednici ostati ne samo bez usjeva već će ostati bez kratkih rukava jer će ostati i bez naknade. To govorim stoga što lokalna lovačka društva tvrde da nemaju financijskih sredstava za obeštećenje, a ministarstvo planira problem riješiti kroz policu osiguranja, premda su već dvije javne nabave propale. Podsjetit ću da su šume državna imovina i da je divljač državna imovina i kao što poljoprivrednik mora brinuti o svojoj stoci da drugima ne radi štetu, tako i država tj. lovoovlaštenici moraju brinuti da divljač ne radi štetu poljoprivrednicima, a ako se ta šteta ipak dogodi onda ih treba pravično obeštetiti. U vremenu koje je itekako bilo obilježeno covid krizom čiji je ukupni trošak samo za državni proračun u nepune dvije godine prešao 40 milijardi kuna, najveći dio troška odnosi se na mjere za očuvanje radnih mjesta što izravne, što ne izravne, to su porezi, doprinosi i sve što je država preuzimala na svoja leđa i smatram da je to bio ispravan potez jer smo tako sačuvali 700.000 radnih mjesta. Jasno mi je da je u tim uvjetima bilo izazovno pronalaziti sredstva za sve potrebe i cijenim što se nije zaboravilo poljoprivrednike kroz razne mjere pomoći, no podsjetila bih na prijedlog koji sam dala da se za poljoprivrednike stradale u potresu osigura predfinanciranje iz državnog proračuna za obnovu njihovog poljoprivrednog zemljišta i gospodarstava jer oni nemaju vlastitih sredstava za tu namjenu. 120 milijuna kuna koja su za obnovu poljoprivrednih gospodarstava osigurana u mjerama ruralnog razvoja ne mogu se povući dok se projekt ne realizira do kraja, a da bi se realizirao potrebna su inicijalna sredstva. Netko tko je izgubio sve u potresu ta sredstva nema, a banke u Hrvatskoj neće ih podržati jer poljoprivrednike smatraju rizičnima. Zato unatoč razumijevanju koje imam prema stavu ministra o pretfinanciranju zbog loših iskustava koja su se do sad pojavljivala predlažem da u ovoj situaciji kad je riječ o poljoprivrednicima koji su stradili u obnovi se odobri pretfinanciranje kako bi im pomogli obnoviti njihove gospodarske objekte i njihovo zemljište jer njih Zakon o obnovi nije prepoznao. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marka Pavića, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče. Evo upravo ova i prošla godina mislim da je bila jedna od najizazovnijih u proračunskom planiranju i praktički sva pravila koja postoje u proračunskom planiranju morala su bit prekršena jel ovakvu krizu do sada imali nismo. I čestitke predsjedniku vlade i Ministarstvu financija na ovim rezultatima koji nisu došli sami od sebe, sigurno 9% rasta BDP-a i rekordni kvartal sa 16% rasta ove godine nije došao sam od sebe. Unatoč svim nedaćama, unatoč covid krizi, unatoč potresima zadržali smo kreditni rejting, čuli smo da je za preko 4 milijarde kuna smanjena udio kamata odnosno trošak kamata, a prihodi u ovom rebalansu dakle idu na 153, dakle rastu za 3 milijarde kuna, rashodi su na 173 milijarde i sa deficitom od 4,3%. To je i dalje iznad mastriškim kriterija, ali udio duga u BDP-u nam pada za 4,2%-tna boda. I tu bih htio upravo staviti fokus na eu fondove da na koji način su eu fondovi doprinjeli ovim rezultatima i da apsolutno ne stoji da smo loši u korištenju europskih fondova ili da smo podbacili u tom segmentu. 2017. isplaćeno je 7,3 milijarde kuna, ove godine, prošle godine 17,7 milijardi, ove godine planirano 25,5, a ovim rebalansom spuštamo to na 23,6 milijardi kuna, slijedeće već praktički za 50%-tno povećanje na 31,5 milijardu kuna. Drugim riječima, vidimo da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku nabolje, da osiguravaju bolje školstvo, bolje zdravstvo, osiguravaju mjere za naše poduzetnike i osiguravaju razvoj gdje smo do sada 50 milijardi kuna u plusu, ugovorili smo 123%, isplatili 62% i ono što je po prvi puta da smo ostvarili M+3, dakle sredstva koja koristite, jedne godine možete 3.g. unaprijed, da smo ostvarili za ovu godinu u 10 mjesecu. Drugim riječima, nema govora da će propasti ijedna eurocent lipa iz europskih fondova, upravo lovimo dinamiku i ova cifra od 31,5 milijardu kuna u slijedećoj godini dovoljno govori kolko se ubrzalo korištenje fondova. U slijedećih 10.g. na raspolaganju nam je 25 milijardi eura, dio ide kroz NPOO, dio kroz standardni europski proračun, ali kad oporba govori o lošem korištenju eu fondova podsjetimo se da je upravo na hrvatsku inicijativu za vrijeme hrvatskog predsjedanja omogućena fleksibilnost. Fleksibilnost među eu fondovima da se preraspodjeli na sve što treba za potrebe covid krize, prvenstveno na radna mjesta i na medicinsku opremu. I nakon te hrvatske inicijative koja je prihvaćena u rekordnom, u tajmingu, u mogućnosti smo realocirat sredstva i od 12 milijardi kuna koje su dane za spas radnih mjesta covid potpora jedan i dobar i značajan dio dolazi iz europskih fondova, a sve ove maskice i respiratore koje vidite isto tako kupuju se iz eu fondova iz Kine. Na kraju bi se osvrnuo na Fond solidarnosti. On kao takav je instrument za vrlo brzu reakciju i kao takav ima 4 komponente koje može se koristiti od raščišćavanja koje je vojska radila i koje smo refundirali, zamjenskih stanova, potres u L'Aquili, Talijani su praktički samo izgradili zamjenske stanove, ispravno, vraćanje u ispravno stanje infrastrukture gdje smo mi praktički proširili korištenje toga i idemo u punu pravu obnovu i škola i bolnica i svih zgrada javne namjene, te 4 komponenta kulturna baština osiguranje u smislu skela. Zato i možda i nam i treba malo dulje vremena, al vjerujem da ćemo dobiti i produljenje iz Brisela, ali po prvi puta koristimo sredstva za puno širu namjenu i ono što će biti slijedeće godine je da su naprosto sredstva prebačena na godinu iza. Prema tome, ovaj rebalans itekako dolazi u dobar trenutak, zadržava sve makroekonomske pokazatelje, a jasno pokazuje trendove u kojem idemo u budućim godinama. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Paviću, govorili ste o tome da u stvari da niti jedan eurocent neće propasti od sredstava koja su osigurana. Mene zanima obzirom da imate iskustvo kao ministar regionalnog razvoja, a vezano uz temu o kojoj sam prethodno govorila, a riječ je poljoprivrednicima koji su stradali u potresu, kroz mjere ruralnog razvoja osigurano je 120 milijuna kuna za obnovu zemljišta i poljoprivrednih gospodarstava, ali ta sredstava se mogu dobiti tek kad se projekt u potpunosti izrealizira 100%-tni je povrat, što znači da njima trebaju inicijalna sredstva da bi oni uopće mogli krenuti u realizaciju, banke ih smatraju rizičnima, ne žele im dati ta sredstva. Znam da je bilo nekih problema u prijašnjim razdobljima oko predfinanciranja konkretno sa projektima jedinica lokalne samouprave, no mislite li da bi bilo pravedno u ovom slučaju ipak potražiti rješenje za predfinanciranje u državnom proračunu jer poljoprivrednici nisu obuhvaćeni zakonom o obnovom i prepušteni su de facto sami sebi.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala vam lijepa kolegice Petir, pa upravo ste dali dobar fokus i na jednu temu, a tiče se upravo kapaciteta i JLRS-a i poljoprivrednika za apsorpciju europskih sredstava. Za buduće razdoblje, a to smo već i naglasili Ministarstvu financija da bi htjeli jednu tematsku točku ili sjednicu imati, bit će mi drago da i vaš odbor sudjeluje u tome, koji će se ticati jačanje kapaciteta za predfinanciranje. Naravno, treba vidjeti sve modele, postoji nekoliko ideja i modela, bilo pričuva za jedinice JLRS-a, bilo izgradnja kapaciteta ili dodatne linije kroz HABOR i ostalo, a da ih se izgradi i da se ojača te kapacitete. A evo baš mi je zadovoljstvo da je unutar i ove omotnice bilo dodatnih skoro 600 miliona EUR-a za ruralni razvoj, dakle za naše poljoprivrednike. Tako da mislim da ste u pravu i to je svakako tema koju će nam doći [[Upadica: Hvala.]] na tapetu. Hvala.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Milan Vrkljan, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, ministre koga ovdje nama, ali vjerojatno je ministar naš jako dobro informiran da je vanjsko politički odbor Europskog parlamenta usvojio izvješće o borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala gdje se od RH izrijekom traži da se istraži poslovanje biznismena Tedeschia i da se istraži da li postoji njegova povezanost sa kapitalom UDBE. Ukoliko se to ne provede i ne informira Europski parlament Hrvatskoj se izrijekom prijeti sankcijama. Ja sam ministru našem jutros pokušavao objasniti što su tvrtke bez ijednog zaposlenog koji enormno zarađuju u Hrvatskoj. On mi je bahato sa cinizmom i mogu reći sa idejom da štiti lopovluk rekao da je to zakonski omogućeno i da ukoliko imam neka saznanja da prijavim DORH-u. Pa onda da vidimo što se stvarno događa. 2019. godine prihodi takvih tvrtki koji nemaju ni jednog zaposlenog su 23 milijarde kuna. Godinu dana kasnije 2020., prihodi tih tvrtki su 20 milijardi kuna. Zamislite ni jedna tvrtka nema ni jednog zaposlenog. U RH trenutno postoji 136.000 tvrtki registriranih, a od toga su 41.000 ili groznih 30 i posto, gospodine ministre koji me rekli su mi gledate na televiziji vani, su bez zaposlenog. Znači u Hrvatskoj postoji 41.000 ili 30% tvrtki koje nemaju ni jednog zaposlenog. Ja bi molio ministra da mi kaže da li njega ovo brine. U isto vrijeme, da još malo proširimo temu i da bi podsjetili i naše slušatelje koji nas gledaju treba reći da hrvatski proračun 150 milijardi kuna i u zadnjih 5 godina vladavine odnosno mandata Plenkovića to je 750 milijardi kuna, a da je u tom mandatu Plenkovića u 5 godina ove tvrtke su uprihodile 91 milijardu kuna bez ijednog zaposlenog i većina je tih tvrtki nakon par godina zatvorena. To su sve podaci koje su na stranicama FINE i svak ih može proučit samo sebi malo dat truda. Treba reći pošteno da taj oblik poslovanja bez ijednog zaposlenog seže sve iz vrijeme Račana 2002. godine kad je bilo prvi puta 5 milijardi kuna preko takvih tvrtki, a u ovih zadnjih 18 godina to je 220 milijardi kuna opet po službenim podacima FINE. Opet pitam ministra da li njega u ovome nešto brine. Danas cijeli dan govorimo o zdravstvu, u prošloj godini 20 milijardi kuna, to je skoro proračun zdravstva, to je 7 Peljeških mostova i 5 novih hidrocentrala Kosinj kojim bi se Hrvatska svrstala na stranu ekološki uređenih zemalja sa dovoljno električne energije. I ministar je mene uputio na DORH. A ja ministra pozivam da istraži poslovanje Termoelektrane Plomin 15 milijardi kuna su prihodovali u 20 godina bez ijednog zaposlenog, tvrtku Cervica Zagreb 1 milijardu kuna su prihodovali u 4 godine bez ijednog zaposlenog, VS Commerce 75 milijuna kuna u jednoj godini bez ijednog zaposlenog i Geomax iz Rijeke sa 30 milijuna kuna u jednoj godini bez ijednog zaposlenog. Jel bi slušate, svi mi zajedno i naša hrvatska javnost o kojim se novcima radi. U isto vrijeme Hrvatska je, u Hrvatskoj je 240.000 obitelji ovršeno i 300.000 se iselilo iz Hrvatske upravo radi korupcije, nepotizma i kriminala. I zato ja sad ministra upućujem i pozivam da on ide u DORH i bolje da on ide u DORH nego da mu netko iz Europskog parlamenta pokuca na vrata. I ja njemu predlažem da podnese neopozivu ostavku da premijer Plenković raspusti vladu i pripremi se za prijevremene izbore, a uostalom mislim [[Upadica: Hvala lijepa.]] da ovakvu Plenkovićevu Hrvatsku treba razoriti.
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Željka Lenarta. Ostanite kolega, ostanite, smirite se, ostanite.
Ne ja sam smiren profesore, vi to znate da sam ja smiren.
Evo kolega Lenart ima repliku.
Bili smo mi dijelili smo zajedno sobu pa vi znate da sam ja smiren, samo vi recite što trebate.
Ne, ne, ne trebam vam ja reć kolega Lenart vam želi reći.
Poštovani kolega Vrkljan, evo nabrojali ste tvrtke koje su zaradile milijarde bez zaposlenih, malo ću se našali, pa mislim da mi očito nemamo dovoljno educirane inspektore koji bi to mogli odraditi, već naši inspektori češljaju tržnice, sirotinju koja zarađuje za koricu kruha i ne rješava ni tamo problem. Cijeli mjesec se češljaju tržnice, a ovakvi slučajevi ostaju ne dodirnuti. Ja to mogu jedino tumačiti da očito nemamo dovoljno obrazovane ljude koji to mogu savladati, prožvakati i reći da ti ljudi nisu to odradili … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Poštovani zastupnik Vrkljan.
Ja mislim da mi imamo dovoljno ljudi koji su dovoljno obrazovani da ovo istraže, mi imamo opstrukciju i mobilizaciju svih institucija u RH kao posljedica toga institucije ne rade svoj posao. Poslije mog ovakvog izvješća u normalnim državama EU gdje mi pripadamo, jedini rezultat toga bi mogao biti, gospodo iz HDZ-a da ministar trenutno da ostavku jer je on ovoga svjestan, on ovo zna. On ovo svjesno, ja ne znam dal on štiti sebe, dal štiti neke ministre, reću vam neke supruge od ministara koje isto tako rade bit će vremena pa ćemo izvaditi te podatke, ljubavnice, prijatelje, drugove koga štiti morat će nekad reć.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Marin Mandarić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, glavni državni rizničaru, poštovane kolegice saborske zastupnice i saborski zastupnici. Evo cijeli dan slušamo i o izvješću o izvršenju proračuna, nešto malo o zakonu o izvršenju, najviše o rebalansu predloženom proračuna, što ide gore, koji prihodi rastu, koji rashodi rastu, što ima, što nema smisla. Uvijek nekako teza je da proračun je slika politike i slika realnog stanja pa tako i rebalans ovog proračuna vjerojatno je slika prilika u ovoj godini. Naravno prije otprilike točnu godinu dana kad smo donosili ovaj proračun bilo je dosta i nesigurno vrijeme i postavke koje su tada vrijedile izmijenile su se u odnosu na vrijeme koje je sada i naravno to nas danas dovodi do predloženog drugog rebalansa proračuna za ovu godinu. Veseli me, odmah moram reći to konačno u proračunu imamo ogromnu stavku nabava borbenih aviona 2,4 milijarde kuna. Konačno ovdje smo mogli danas čuti od pojedinih kolega i kolegica zastupnika jednako tako i od nekih klubova zastupnika da im to baš i ne odgovara da drže da možda ima prioritetnijih stvari u državi, ali osjećam potrebu da evo kažem i svoje mišljenje da u ovo se trebalo ući i puno prije. Da, nikad nećemo imati viška milijardu eura pa da sad kažemo ajmo nabavljati avione, uvijek će nam to biti puno u svakom trenutku, ali kao odgovorna država držim da to jednostavno moramo učiniti. Možda je nekom sa pozicije udobnog toplog stana u Zagrebu nebitno da li imamo avione, ali mi na istoku Hrvatske u pograničnim zonama Hrvatske koji graniče i prema Srbiji i prema Bosni gdje se danas opet zvecka oružjem da mi želimo da imamo borbene moderne avione koji će odvratiti svakoga ko bi ubuduće i pomislio pretendirati prema Hrvatskoj. Opet se nešto kuha i da ove godine 2,4 milijarde kuna sve skupa oko milijardu eura u idućem razdoblju za nabavu borbenih aviona, kamo sreće da smo to napravili prije. Čestitam i premijeru Plenkoviću što je odlučio se da ide u to i ministru Banožiću na svemu što radi u postupku nabave tih aviona. Oko zdravstva dosta je bilo riječi, naravno opet ovaj rebalans proračuna slika je i prilika našega zdravstva, najavljuju se i reforme zdravstvenog sustava krenule su dosta široko, dosta sveobuhvatno drugačije i ne mogu s obzirom na složenost tog problema i s obzirom na koliko taj problem traje, na naravno uvažavajući činjenicu koliko taj problem košta državu odnosno porezne obveznike RH. Nadamo se da će priča oko reforme iznjedriti rješenja koja će ponuditi neke alternative na rashodnoj strani proračuna, a ne bi nas trebalo čuditi, a ne bi nas trebalo čuditi ako se potegne pitanje na prihodnoj strani zdravstvenog sustava ne može sve biti džabe. Mi praktički imamo besplatan zdravstveni sustav, svi imaju pristup zdravstvenim uslugama. To je pitanje hoćemo li tako moći i ubuduće, vjerojatno ćemo se s time morati suočiti ubuduće. Sve dok je tako da možemo očekivati vjerojatno svake godine i u proračunima, ali i u rebalansima povećanje sredstava za održavanje ovakvog zdravstvenog sustava. Veseli me što vidimo povećanje sredstava za poljoprivredu, naravno teško je čuli smo i od uvažene zastupnice Petir da je teško poljoprivrednim proizvođačima u stočarskom sektoru da treba im pomoći, da oni su ti koji donose dodatnu vrijednost hrvatskoj poljoprivrednoj proizvodnji. Povećanje sredstava za plaće preko 900 milijuna kuna, čuli smo i ministra u odgovorima na replike da drži da je povećanje razine plaća u javnom sektoru utječe općenito na rast potrošnje u Hrvatskoj. Slažem se da plaće u državnom i javnom sektoru nisu na primjerenoj razini, da me se ne bi krivo shvatilo, ne kažem da mi nemamo možda i negdje i viška pojedinih radnih mjesta, ali pojedinačna visina plaće u javnom sektoru nije na primjerenoj razini. Pitanje je opet kažem broja ljudi koji rade, ali pojedinačne plaće upitno jesu li dovoljne. Naravno i ovaj rebalans trebamo podržati kako svaki drugi, država se mijenja, živi, ide dalje, a vjerujem da će u idući tjedan u raspravi o proračunu da će to bit opet jedna nova, nova tura i prihoda i rashoda i onih konstruktivnih rasprava kuda idemo dalje.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega zastupniče, govorili ste o rashodima gdje je najviša stavka u stvari za borbene avione, spomenuli ste i druge rashode. Ono čega bih se htjela dotaknuti i podsjetiti da je u posljednje 2.g. osigurano 40 milijardi kuna za spas radnih mjesta, time je očuvano oko 700.000 radnih mjesta u Hrvatskoj. No vlada je također donosila određene mjere koje su išle u korist JLS, pa vi kao čelnik jednog grada u Slavoniji možete li reći koliko su te mjere koje je vlada donosila pomogle u funkcioniranju, ali i punjenju proračuna koji vam je nužan za realizaciju određenih projekata važnih za povećanje kvalitete i standarda vaših građana.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Hvala. Da, vlada je ulagala i u očuvanje radnih mjesta, vidimo dodatnih 600 milijuna kuna i kroz ovaj rebalans. Što se tiče položaja JLS bilo je također u saborskim raspravama prilike da se i na to osvrnemo. Ja bi rekao da JLS doživjele su pravu renesansu unazad nekoliko godina kad je izmijenjen onaj Zakon o financiranju JLS, kad je zapravo svima onima koji su ispod onog prosjeka razvijenosti dodatno se država uključila kroz tekuće državne pomoći, kroz onu razliku u dohotku, evo i moje JLS, ali i svim ostalim otada je zapravo krenulo nabolje, da dobili smo kisika, dobili smo vjetar u leđa za sve one neke razvojne projekte za koje inače ha i ne bismo baš imali možda iz naših osnovnih sredstava. Država je pomogla i zahvaljujemo im na tome.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Nije mi namjera o ovome uopće prozivati ministra jer njegov je posao da pokuša nategnuti ono što se nategnuti da i da za financijsku situaciju sigurno nije kriv on ili nije on taj koji prihoduje, već je problem u tome što je sve ostalo šuplje, pa curi na sve strane i vrlo teško je sakupiti koliko je potrebno. Visoka cijena goriva, više PDV-a, više prihoda, poskupljenje hrane, kućnih potrepština u maloprodaji, opet više PDV-a, više prihoda, u realnom smislu plaće su svakog dana sve manje, a to znači da će građani plaćajući više dobiti manje i svakog dana sve teže živjeti. Ovdje su se skoro svi složili normalno osim vladajućih, njihov je zadatak da brane sve, da je zdravstvo u jako lošoj situaciji, potop, rasjed se ne zna koliko je dubok, ne zahvaljujući lošem poslu liječnika, oni se trude maksimalno koliko mogu, oni koji odlaze u zdravstvene ustanove to mogu i vidjeti, no međutim netko tko planira, dijeli javne nabave, poslove, raspolaže javnim novcem očito ne zna svoj posao. Nažalost Hrvatska je uništila proizvodnju, industriju, evo i zadnji veliki industrijski pogon u Kutini nekoliko tjedana ili mjeseci nije radio, prodaje se Turcima. Nažalost, ljudi koji će ostat bez posla ili koji neće imat posla neće biti problem ove vlade jer otvara se Švicarska, pa će se vjerojatno naši Hrvati i snać negdje gdje postoji nekakav red. U poljoprivredi za mjere za uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda manje 24 milijuna kuna, poljoprivredno tržište nam je u rasulu, svatko se bori sam za sebe. Ovim ćemo omogućiti da bude još i gore. Neznatna sredstva da ne kažem za vladu je bitno kada se govori o milijardama, ovdje se radi recimo o 6 milijuna kuna manje za nacionalnu inventuru šumskih resursa, očito ne trebamo to još uvijek napravit inventuru jer ima vjerojatno još nešto za posjeći, pa će lakše bit napraviti inventuru. Ukinuta su planirana sredstva za program opremanje višenamjenskih helikoptera 24,5 milijuna kuna. Ja ne znam već 5.g. ovdje govorim sa još nekim ljudima o potrebi hitne helikopterske službe, obećava se, svi ministri obećavaju, no međutim još uvijek to nije zaživjelo. S obzirom da smo turistička zemlja, s obzirom da smo rastegnuti, mislim da je to neophodna stvar i ne znam kada će se konačno pronaći sredstva za ovo. Sredstva postoje za nekakve stvari koje bi mogle pričekati, ali za ono što je potrebno za običnog čovjeka za to nema. Neću duljiti raspravu, jedino ću vas pozdraviti na kraju Bog i Hrvati, šuti, pa plati.
Kolega Lenart, i vi imate jednu repliku, a to je poštovanog zastupnika Piletića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Lenart, nikako nije točna vaša tvrdnja da su plaće sve manje. Pod reformama ministra financija Marića povećan je osobni odbitak s 2.600 na 4.000 kuna, smanjene su dvije stope poreza na dohodak i time velikoj većini hrvatskih građana dakle osobni dohodak je povećan. Vi osobno znate dakle sudjelujete na razinama koje odlučuju na lokalnoj i regionalnoj razini da plaće iz godine u godinu dakle se povećavaju, prema tome nikako nije točna ova tvrdnja koju ste u svojoj raspravi iznijeli.
Poštovani zastupnik Lenart.
Kolega Piletić, ja znam…
Kolega Lenart, prvo vam ja dam riječ, a onda vi govorite.
Ma može g. Reiner, može.
Izvolite.
Hvala vam lijepo, vrlo ste ljubazni. Kolega Piletić, evo ja pouzdano znam da vi umjesto svoje gospođe idete u nabavu, pa znate koliko je sve poskupilo u trgovini, da točite i svoj autić, pa ovoga znate koliko je to sve poskupilo. Ja sam rekao da su u realnom smislu plaće pale, ne u ovom što ste vi izgovorile. Da, one jesu nešto porasle, no međutim realno čovjek za novac dobije puno manje. Nadam se da se slažete sa mnom kolega Piletić. Hvala.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani…
Molim vas možemo se malo utišati da kolegica Kekin može govorit, ej može, molim vas.
Hvala. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovani zastupnice i zastupnici. Dakako i u razdjelu zdravstva očiti je grub propust ove vlade da se uhvati u koštac sa obnovom, čak i kada dođe do tako važnih dijelova obnove kao što je obnova zdravstvenih ustanova. Sinoć sam pripremajući se za raspravu poslala poruke kolegama iz drugih zagrebačkih bolnica koje su stradale prije više od 18 mjeseci, a također i kolegicama iz sisačke bolnice koja je stradala prije više od 10 mjeseci pitajući ih kakvi su im kapaciteti i kako funkcioniraju njihovi odjeli i njihove klinike. Pročitat ću vam neke odgovore. Bok! Malo su se zakrpali odjeli gdje je pala žbuka, sve što je dobilo crvenu i žutu naljepnicu je van funkcije. Mi smo useljeni u novi paviljon i radimo s pola manje kreveta nego prije. Obje zgrade interne su prazne i obnova još nije počela. Sisak. Potom oftomologija. Cijeli kat zatvoren. Derma od 21 krevet 10 upotrebljivih. Dodatno dobili su rješenje da su obje zgrade za rušenje, no isto još nije počelo. Vinogradska. Što se same pulmologije tiče od 4 kata funkcionalna su 3 s tim da je na prvom katu manje kreveta nego prije plus do otvaranja ovog zadnjeg covid odjela i kat kirurgije je bio van funkcije, sad su ga na brzinu sredili za covid. No i dalje je to koma, nema infrastrukture, nema wc-a. Jordanovac. Na Rebru se ponavljam nakon više od 18 mjeseci i dalje guraju klinike sa Šalate koje su premještene na Rebro u ionako skučene prostore klinike jer ogroman dio Rebra zauzima covid odjel sa tendencijom širenja. Dakle, usred najveće svjetske zdravstvene krize kojom svjedočimo unazad više od 100.g. hrvatsko zdravstvo ne da funkcionira u proširenom kao što bi trebalo prostornim kapacitetima, ne da funkcionira u barem onakvim kakvi su bili prije pandemije, nego funkcionira u znatno suženim prostornim kapacitetima. S te strane stvarno je skandalozno i stvarno je poražavajuće da je od 444 milijuna predviđenih da se povuku iz Fonda solidarnosti za obnovu zdravstvenih ustanova nije potrošeno 400 milijuna. Dakle, čekat ćemo još neko vrijeme na obnovu bolnica. No osim toga ovo je dobra prilika da još jednom iskomentiramo kolosalni neuspjeh vlade kada dođe do borbe protiv pandemije, naime ona ima svoju cijenu koja nije samo zdravstvena nego je dakako i ekonomska. Zdravstvena koja se mjeri u ljudskim životima na današnji dan taj ceh iznosi 9.331, a ekonomska se mjeri u milijunima, doslovno stotinama milijuna kuna. Dakle, osobe koje završe u bolnici ako imaju lakši oblik hospitalizacije njihovo liječenje koštati će nekoliko desetaka tisuća kuna, dok oni koji završe na intenzivnoj njezi, koji završe na respiratorima, koji završe ne daj Bože na ECMO-u o čemu slušamo ovih dana dosta, e njihovo se liječenje mjeri u stotinama tisuća kuna. Dakle, ako znamo da cijepljenje uvelike smanjuje šansu za hospitalizaciju, za težak oblik bolesti i na koncu naravno za smrtni ishod onda jako dobro znamo da je procijepljenost ove populacije veća onda bismo osim ljudskih života uštedili doista i stotine milijuna kuna. I to su samo oni na prvu lako vidljivi i lako zbrojevi troškovi, iza njih slijede troškovi svih onih zapuštenih bolesnika koji uslijed prenapregnutog zdravstvenog sustava ne uspijevaju doći do svojih liječnika, dijagnostike i tretmana. Evo opet se zatvaraju hladni pogoni bolnica, slijede troškovi nedovoljno praćenih kroničnih bolesti, slijede troškovi nedovoljno preveniranih i prekasno otkrivenih malignih bolesti. Ta će se cijena također plaćati u milijardama kuna, a osim toga i u ljudskim životima. Dakle, u ljudskim životima i u milijardama kuna plaćati će hrvatski građani i građanke politiku nezamjeranja, politiku dvostrukih kriterija, politiku nekonzistentnosti, politiku čuvanja rejtinga. To je najvažnija lekcija ovog proračuna.
Imamo dvije replike, ostanite molim vas kolegice Kekin, prva je poštovanog zastupnika Piletića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Kekin, kada već čitate komentare sa društvenih mreža trebali biste pročitati i ozbiljnije dokumente ove vlade. Kada već spominjete Sisak trebali ste pročitati informaciju Ministarstva zdravstva koje je uložilo preko 132 milijuna kuna u izgradnju objedinjenog bolničkog prijema i hitnog bolničkog prijema tj. Središnjeg bolničkog paviljona u Sisku. Kada govorimo o infrastrukturi u koju je ova vlada uložila da na periferiji, rubnim dijelovima, dakle van metropole, zdravstveni sustav se digne svjetlosnim godinama onda bi to bilo puno korisnije nego čitati komentare s društvenih mreža.
Poštovana zastupnica Kekin.
Poštovani zastupniče Piletiću, kad si već dijelimo lekcije vi bi mogli malo oprat uši, pa bolje slušat. Ovo nisu komentari s društvenih mreža, ovo su komentari mojih kolega i kolegica liječnika i liječnica koje osobno poznajem i koji su mi sami rekli u kojim uvjetima rade. Dakle, sisačka bolnica i dalje ne funkcionira u onom omjeru u kojem je funkcionirala prije potresa i nije obnovljena. Dakle, sve crvene i žute naljepnice koje tamo stoje i dalje ne funkcioniraju. To su naprosto činjenice unatoč vašim hvalospjevima vladi.
Kolega Piletić, vi ste digli povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik.
Povrijeđen je Poslovnik, dakle u vrijeđanju dakle zdravog razuma potpredsjedniče od strane kolegice Kekin. Dakle apsolutno Vlada RH uložila je u zdravstveni sustav na području Sisačko-moslavačke županije prije potresa nije čekala katastrofe, nije čekala prirodne nepogode, nego sustavno ulagala u zdravstveni sustav, ljudima je omogućena i usluga magnetne rezonance i svega dakle … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, kolega Piletić vi znate da to nije povreda poslovnika [[Upadica Piletić: Naravno da znam potpredsjedniče.]] nego da je to zlorabljenje institucije povrede poslovnika i dobijate opomenu, a od sada više neću ni dozvoliti kad počne neko tako da dovrši nego ću mu dati odmah drugu pa i treću opomenu, samo svima unaprijed da znamo. … [[Upadica se ne razumije.]] Svima ćemo jednako, ja prema svima postupam potpuno jednako, ali vas unaprijed upozoravam da neću dozvoliti. Izvolite nemojte se derati. Imate nešto reći mi možda? Onda rađe šutite. Prema tome, ja vas lijepo molim, nemojte zlorabiti poslovnik, radimo uredno, normalno, pristojno sukladno poslovniku. Poštovani zastupnik Glavašević vi inzistirate i dalje na povredi poslovnika.
Pa g. potpredsjedniče, želio sam upozoriti kako se kolega Piletić nije pozvao na članak u kojemu je poslovnik povrijeđen, ali [[Upadica Reiner: Zato je dobio opomenu i molim vas.]] vaš čvrst leadership mi ostavlja samo da vam se zahvalim na vašoj reakciji i na uzdržavanju poslovnika HS-a.
Baš vam hvala, ali niste se ni pozvali na članak pa ćete i vi dobiti opomenu kad smo pozivanja na člana. A sad idemo ozbiljno, poštovani zastupnik Ostojić.
Ja ću isto krenuti sa pohvalom kolegice Kekin slažem se što se tiče obnove, ali moglo bi tri konkretna pitanja. Sjedite u Gradskoj skupštini Tomašević je napadao Bandića cijelo vrijeme zašto opću bolnicu „Sveti Duh“ nije prepustio državi. Da li ćete prepustiti „Sveti Duh“ državi? Drugo, radite u Klinici za psihijatriju ima 54 psihijatara na 50 kreveta, skoro ko u Švedskoj, a liste čekanja su sve veće i veće, sad sam bio na vašoj web stranici. I treće, da li obzirom da je vaša klinika spojena sa Klinikom za psihološku medicinu, da li ćete poduprijeti to spajanje, da li to želite, da li je to dobra ideja i da li ćete na tome poduprijeti sve dobre ideje i reforme?
Poštovana zastupnica Kekin. Polako, polako, prvo vam ja dam riječ. Poštovana zastupnica Kekin.
Hvala, hvala. Imam žurbu da odgovorim na tri pitanja. Dakle, poštovani zastupniče Ostojiću vi ste kao neka uspavana ljepotica, dakle naše klinike su se spojile prije više ja mislim da ima skoro dvije godine. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa mislim kako da vam kažem ja na toj klinici više trenutno niti ne radim jer sam ovdje u Gradskoj skupštini, dakle klinike su spojene, inače za vašu informaciju sa Klinike za psihijatriju i psihološku medicinu je unazad pet godina otišlo više od 20 gotovih specijalista što također govori o brizi za zdravstvo ove vlade, unazad pet godina više od 20 specijalista što u inozemstvo, što u privatnu praksu, što evo i u sabor tako da definitivno nema ih više nego kreveta, osim trenutno u ovoj situaciji iz razloga što Klinika za psihijatriju je naime pretvorena u covid odjel i to preko godinu dana. Dakle, doslovno se pacijenti ne mogu liječiti na Rebru nego se moraju ne u državnoj bolnici gdje su bili njihovi liječnici nego se sele u gradske bolnice.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine potpredsjedniče, poštovani g. ministre sa suradnicima. Ja ću naravno glasati protiv ovog rebalansa proračuna, to vam je valjda jasno, ali isto tako nisam potpisao prijedlog za pitanje vašeg povjerenja jer mislim da je to da ste vi zadnji čovjek koji mora otići iz vlade, zato nisam potpisao. Ima prije vas cijela plejada, cijela plejada. Dakle, fino, strpljivo slušate cijeli dan i zbilja činili ste jedinu reformu koja se zove reforma financija. Da li je ona do kraja jasna ha i o tome možemo raspravljati. Dakle, ostavio sam tamo ono što sam pisao, ali znam otprilike što ću vam govoriti. Reforma zdravstva, vrlo ste lijepo rekli, citirali ste Peru Jurkovića niste mu rekli ime, a ja ću reći jer cijenim tog čovjeka kad ste rekli nema tog novca koje zdravstvo može potrošiti. A ja ću vam citirati jednog mog prijatelja iz Amerike koji me naučio problem koji se može riješiti novcem nije problem. Jel se slažete? To je čas posla, odeš u kredit, mi kao fizičke osobe, vi prodate neke obveznice, zadužite se, refinancirate, a ovdje ima tri psihijatra, ima desetak doktora oni najbolje znaju da problem koji se može riješiti novcem nije problem i puno problema bi se riješilo. Odustali ste danas od svog pravila g. ministrice, rekli ste da ne odgovarate na hipotetska pitanja na kondicionale, ali ste ipak otvorili vaš PowerPoint i rekli ste da nije bilo covida da bi deficit bio 6%. Isto tri pitanja kao kolegice Kekin koja je odgovorila samo na jedno. Prvo, da se nastavila reforma zdravstva koju je zaustavila vlada Oreškovića koja je razdvojila bolnice koje sam ja, moja malenkost spajale jer volimo Hrvatsku, radimo za bolje kliničke ishode, jel je opasno liječiti se na nekim odjelima gdje ima samo jedan doktor koji operira jedanput u dva mjeseca, naprosto je opasno. Opasno je poroditi dijete u nekoj bolnici gdje ima jedan ginekolog od 78 godina, naprosto opasno. Šta vi mislite da se to nastavilo ovih šest godina koliki bi bio deficit proračuna? Drugo pitanje, ista ta vlada Tima Oreškovića zaustavila je objedinjenu javnu nabavu pa mislim ono što je rekao kolega Vrkljan, šta mislite koliki bi bio deficit proračuna da se objedinjena javna nabava nastavljala ovih šest godina? Zaguglajte primjer kada sam bio ministar na citostaticima smo na objedinjenu nabavu uštedili 120 milijuna kuna, na gipsu. Znate što je gips? Prijelom ruke, skoro milijun eura, skoro milijun eura. A onda Bandić, naravno nije dao opću bolnicu „Sveti Duh“, a sad će kolega Tomašević predati „Sveti Duh“ jer treba doći, treba doći pod kapu države, naprosto treba doć i to je dobro u ovoj reformi koju preporuča ministar Beroš. Volio bih čuti o predloženoj reformi zdravstva jel zbilja, o tome je govorio Boris Lalovac vrlo lijepo nedopustivo je da ministar financija to naprosto prepušta nekome drugome. Možda nemate ovlasti, možda vam se treba proširiti ovlasti, ali vi najbolje znate kakve su vaše ovlasti. Neko kaže ako ne možeš mjeriti, isto jedan pametan, puno pametniji čovjek od mene, ne možeš upravljati. Ponovit ću, ako ne možeš mjeriti, ne možeš upravljati. Kad sam bio ministar proračun Ministarstva zdravstva i HZZO-a je bio 22 milijarde o čemu je govorio Boris, sad je 38 milijardi. Pa vi ste sjajno govorili na odboru za zdravstvo, sjajno ste govorili. Manje operacija, manje pregleda, manje svega, a više rashoda. Gospodine ministre, naš dom je samo jedan, nije Europska unija nije županija, nije gledam Vrkljana, Lika, naš dom je Hrvatska. Ako volite Hrvatsku, ja znam da vi volite, krenite u reformu zdravstva. Ovo je naprosto više neodrživo, apsolutno neodrživo i u predloženoj reformi ima zbilja dobrih stvari, ima i katastrofalnih stvari, jel. Ima zbilja katastrofalnih stvari, vidjet ćemo što će na kraju iz toga izaći. Ali evo, volio bih da odgovorite na ova dva pitanja, dakle što bi bilo kad bi bilo već kad kršite pravila, a što se tiče druge točke to potpuno smatram ako nema nekih novih novosti oko vašeg opoziva moj glas naravno neće dobit.
Kolega Ostojić, imamo li repliku na poštovanog zastupnika Vrkljana?
Poštovani zastupniče, istina mi je draža od svega pa ću iskoristit priliku da govorim o problemu zdravstva sa pozicije trenutne, gdje sam ja jako kritičan i rekao sam ministru da mora puno više intervenirat u taj sustav, ali isto tako volio bi da mi se javno očitujete jer ovdje sa moje desne i vaše lijeve strane nikako da to čujem u zadnjih par godina. Vi ste dijelom bili uključeni u reformu, jedan projekt bolnice u Koprivnici kad je Svjetska banka se povukla i povukla 30 milijuna dolara radi toga što je izrekom rekla da je to praonica novca i taj eksperiment je neslavno propao. Prema tome problem zdravstva nije ove Vlade, nije ministra Beroša, nego je puno duži, ali mislim da bi vaše kolege morale znat i taj dio zdravstvenog sustava kad nije funkcionirao, radi objektivnosti.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Pa zdravstveni sustav je kompleksan sustav. Inflacija, evo vidimo inflaciju, ona je najčešće jednoznamenkasta, rast zdravstvenih trošaka već jedno dvadeset godina, kad sam prvi put bio na Harvardu učili su me inflacija je u Americi 1,2, a tad je već bilo 9 i napravili su šou od toga jer je prešlo 10, šou od toga, ali to je Amerika, to je druga stvar, jel, dakle traje dugo. Kolega Vrkljan, u pravu ste. Znate, lako je imat naknadnu pamet, znači objedinjeni hitni bolnički prijemi su sjajni, evo tu nema, sjeća ga se Bačić, kolega župan Vučić, ne znam mu ime, karlovački, sjajan čovjek koji zbilja, na sastanku sad bio ministar reko ja sam se rodio u Ogulinu, moja djeca, ali ne dam da se oni rode, moji unuci u Ogulinu. I on je htio spojiti pod navodnike funkcionalno i fizički Ogulin i Karlovac jer voli svoju županiju, jer ga je strah dobiti unuka u Ogulinu. Evo sorry župane, ako me čujete bivši što to govorim.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću još evo ovdje u svojoj sada raspravi, zapravo pročitati dijelove stajališta Povjerenstva za fiskalnu politiku koju je evo gospođa, predsjednica dakle Povjerenstva, Grozdana Perić, sastavila i uputila mišljenje o ovom rebalansu proračuna. Dakle Povjerenstvo je suglasno s ovim prijedlogom izmjena, ali kao i mnogo puta do sada ističe potrebu boljeg planiranja i kontrole rashoda, posebice u sustavu zdravstva. Dakle kaže se mnogo puta do sada, iste stvari se preporučavaju. Dalje u samom izvještaju, ističe se činjenica dakle kako su Vladine projekcije od 9% rasta više i od projekcija drugih relevantnih institucija i ukazuje se na potrebu konzervativnijeg pristupa prilikom izrade projekcija za iduće razdoblje. Dakle u samom izvještaju se kaže da su projekcije Vlade malo preoptimistične. Nadalje, kontinuirano se ističe potreba boljeg predviđanja pojedinih stavki kao što su rashodi za zaposlene i mirovine te posebice rashodi za zdravstvo. Kaže se da se često inicijalno planiraju na nerealistično niskim razinama da bi se naknadnim izmjenama povećavale. Dakle u cijelom ovom izvještaju kontinuirano se spominje kako je zdravstvo zapravo problem i problem su troškovi koji su rashodi koji se povećavaju, a nisu povezani s posljedicama pandemije, poput rashoda opet za zaposlene i mirovine. Isto tako kaže se da državni proračun, manjak koji će se zabilježiti u iznosu od 19,7 milijardi ili 4,7% BDP-a je znatno pogoršanje u odnosu na ranije planirano. Na kraju, kaže se da je ugrožen koncept međugeneracijske solidarnosti kojim se troškovi sadašnje potrošnje prebacuju na buduće generacije pa bi u tom smislu bilo poželjno poduzeti određene reformske zahvate, a da se pritom ne ugrožavaju temeljne postavke već provedene mirovinske reforme i opet ponovo se poziva dakle sve ovo se odnosi na reformu sustava zdravstva na način da ne generira dodatne gubitke koji su kontinuirano iz godine u godinu predmet rebalansa državnog proračuna. Dakle evo cijelo ovo stajalište Povjerenstva za fiskalnu politiku na neki način se vrlo kritično odnosi prema ovom rebalansu. Ja se evo na kraju pitam koliko ovakvih preporuka i poziva na reforme sustava zdravstva treba izdati prije nego pozovemo na odgovornost ministra zdravstva. Dakle, evo ovdje i na prošlom rebalansu vrlo sličan je bio, bilo ovom stajalište Povjerenstva za fiskalnu politiku i u lipnju, dakle kod prvog rebalansa, evo ga sad ponavljamo i ovdje. Ovdje ću sad par stvari ako imam još minutu vremena, par stvari detalja iz, iz podataka od drugih dakle iz Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta i Autocesta, neka pitanja koja evo ako može netko odgovoriti, recimo, jadranski sliv, dakle ne vidimo je li bilo išta u planu za prevenciju štetnih djelovanja voda i prevencija poplava dakle kod Hrvatskih voda iako je 2020. bilo ozbiljnijih prijetnji, vidjeli ste Vrgorac, urbano aglomeraciju Splita, Like i Gorskog Kotara, dakle postoje li ikakvi planovi, ima li naznaka da se u slijedećem razdoblju moglo raditi na nekim projektima koji povezuju i prevenciju katastrofa ili štetnih djelovanja voda s potrebama razvoja i zelene i plave infrastrukture. U Hrvatskim autocestama jedna zanimljiva stavka to je 20 milijuna za poticajne otpremnine i izgubljene sudske sporove iz Zakona o radu. Kod Hrvatskih cesta jedno pitanje dakle, razmišljaju li o tome da se pri unapređenju i održavanju postojeće i gradnji buduće prometne infrastrukture planira npr. izgradnja biciklističkih staza i staza za druga osobna E vozila koja sa dio uspostave sustava održive mobilnosti, sigurnosti u prometu, ali i razvoja integrirane turističke ponude. Dakle, do sada se to nije uključivalo u programe i postoje li ikakvi planovi u budućnosti. Evo neka pitanja koja bi se trebalo … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa, slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre, dobro izašao je van, suradnice i suradnici ministra u tom slučaju. Proračun je uvijek na kraju dana pitanje prioriteta. Prije nego što kažem nešto o tome kakvi su ti prioriteti što je vidljivo iz ovoga što smo dobili, htio bi samo reći da smo opet zapravo, dokumentacija koju smo primili i koju smo proučavali opet bila kupus. Dakle, ja ne znam zašto je toliko teško poslati dokumente u nekakvom formatu koji je čitljiv i koji je pretraživ, koji je nekako transparentniji. Odnosno, želim misliti da je to zato što netko u ministarstvu od službi to radi eto jer se uvijek tako radilo pa ne zna da postoje bolji načini da se to napravi, a neću pretpostaviti iako bih i zato možda imao razloga da je to namjerno i da nije intencija da se zastupnicama i zastupnicima u Hrvatskom saboru ti dokumenti dostave u nekom formatu koji bi bio transparentniji i pregledniji. Tako da evo, ako ova kritika može biti primljena na neki način benevolentno, onda za nekakve buduće proračune, za buduće rebalanse bih molio da razmotrite mogućnosti da to bude ipak mrvicu bolje pripremljeno. Dakle, proračun je uvijek pitanje prioriteta. Ja sam izvukao neke stavke o kojima je možda danas bilo malo manje riječi, iz kojih se vidi da zapravo prioriteti nisu takvi, nisu dobri po mom mišljenju. Ovaj, krenimo od Vlade. Dakle potpora evo nekoliko stavki: potpora borbi protiv zločina iz mržnje smanjena je više nego duplo, sad preko 35.000 kn na taman ispod 15.000 kn, plan, nacionalni plan zaštite ljudskih prava sa 74.500 kn na malo preko 35.500 kn, borba protiv diskriminacije sa 2 miliona i 360 i kusur tisuća kuna smanjena na nula. To su sve stvari koje nam ne trebaju očito. U Hrvatskoj nacionalne manjine nisu žrtve napada iz mržnje, nisu diskriminirane. LGBT osobe ne doživljavaju napade i zločine iz mržnje, nismo imali prilike čitati naslove u novinama o tome kako su se stravične stvari događale recimo ljetos LGBT osobama. Markov trg na kraju krajeva nije ograđen ogradom dan danas zbog zločina iz mržnje koji smo neki ovdje karakterizirali a i predsjednik Vlade na kraju krajeva da je imalo elemente terorizma. Borba protiv siromaštva sa mizernih 13.500 kn predviđenih na toj stavci na nula. U Ministarstvu obrane razvoj cyber sposobnosti smanjeno sa 7,8 miliona kuna na 4,3. Tu smo stavku i kolegice i kolege iz mog kluba predlagali da se poveća, i mislim nakon svih priča o hibridnim ratovima koje smo isto imali prilike slušati, o hakiranjima izbora, o tome kako je ovo prioritet i u EU na kraju krajeva, to se smanjuje, ta sredstva čini se nisu utrošena. Dakle budućnost ratovanja nije kinetička i ja znam da su avioni bitni i neću reći da nisu, ali postoji ogroman disbalans, đaba vam avioni ako vam nekakav 14-godišnjak iz Sjeverne Koreje, Kine ili Rusije hakira sve što vam je bitno da bi te ptičice mogle letjeti uopće, razmislite o tome. I na samome kraju, najveći, jedan od najvećih gubitnika ovog rebalansa je Ministarstvo branitelja. Tu su srezane za čini mi se preko 60 miliona kuna i Memorijalni centar Domovinskog rata u Vukovaru, psihosocijalno osnaživanje, izvaninstitucionalna skrb, veteranski centri, digitalizacija građe iz domovinskog rata. Dakle, kolegice i kolege, mislim, ja vas moram pitati da li je je veći udar na branitelje ovo, ovakav jedan rez ili jedna kolumna o kojoj se isto puno govorilo ovih dana pa i sa psovkom u naslovu. Kaže, ona američka …/Govornik govori stranim jezikom./… Hvala.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik, poštovana zastupnica, poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, vidljivo je da iz rasprave većine da tako kažem prisutnih koji pripadaju nazovimo to oporbi da je najveći problem ovog proračuna neplanirani porast ili rast rashodovne strane proračuna. Prihodi su nešto bolji od plana koji je prvi puta mijenjan u lipnju 2021., rashodi su nam zapravo porasli na 173 milijarde kuna ili na gotovo 19 milijardi kuna manjka što se stvara u državnom proračunu što je u dvije godine, dakle zadnje dvije godine pod palicom ministra Marića naraslo na skoro 50 milijardi kuna deficita. I to je priča o ovom rebalansu. Ono što nas može definitivno dakle zabrinuti jer kad razgovarate o rebalansu razgovarate i gledate zapravo projekcije proračuna za slijedeću godinu za 2023/2024 godinu, a to je zapravo da će biti zamrznuti rashodi na ovoj reći ću nekoj točci koja je predviđena drugim rebalansom proračuna na 173 milijarde kuna što vam znači da će bilo kroz transfere iz državnog proračuna, bilo kroz HZZO-a zapravo cijeli sustav zdravstva imati manje 6 i pol milijarde kuna, znači 21 milijardu kuna to bi trebalo pasti na nekakvih 15 i pol, 16 milijardi kuna. E sad vi imate s jedne strane tzv. reformu zdravstvenog sustava i cijeli ovaj proračun, cijeli ovaj rebalans proračuna zapravo se bazira na zdravstvenom sustavu gdje nitko ovdje ne zna kakva će biti situacija slijedeće godine, ni koja se tiče COVID krize, ni koja se tiče zapravo same reforme zdravstvenog sustava. Ono što možemo jedino vidjeti da će biti manji transferi što iz proračuna da se vjerojatno neće onaj osnovni dio koji se tiče zdravstvene zaštite ispoštovati nego će se smanjivati sredstava kako bi zapravo se zadovoljile određene forme, dakle koje se tiču Njemačke ajde nazvat ćemo je to Njemačku i gdje bi se zapravo moglo 2023. omogućiti uvođenje eura. Onda s druge strane imate jedan zanimljiv podatak od europskih revizora da je Hrvatska predzadnja zemlja, članica Europske unije koja ima iskorišteno, dakle, iskorišteno ne kažem ugovoreno svega 49% svih ukupnih sredstava od strane EU. To je činjenica. E sad se vratimo mi na još jednu stranu, Italija je gora, vidim da mi mašete sa knjigom, sad se radi o još jednoj činjeničnoj situaciji iz ovog rebalansa da vam je to oko 200 miliona kuna manje za sufinanciranje tzv. europske komponente koje može biti 10%, 15%, 20%, pa kad to izračunate vi možete doći da je dakle, sama nesposobnost reći ću Vlade jer Vlada upravlja državom zapravo Hrvatsku minimalno oštetila za 2 i pol do 3 milijarde kuna što je gotovo 1% BDP-a, mogli smo 1% BDP-a i više rasti. Dakle, ako smo rasli više 1% …/nerazumljivo/… da je to 4.2 miliona kuna možda bi ovaj dug koji će kad-tad vratiti od gotovo 20 milijardi ili 5% BDP-a bio manji, no on će se trebat vratit, kak će se vraćati. Dakle, ili racionalizacijom potrošnje ili nekim novim porezima, novim taksama, dakle drugog načina nema, i sve je to divno i sve je to krasno i sve je to savršeno, i onda opet gledamo malo projekciju za 2022/2023, gdje se ponovo oslanjamo većinom a) na izvore europskih sredstava što je pohvalno, b) vjerojatno na istu ili sličnu turističku sezonu, vrlo vjerojatno, dakle drugih prevelikih izvora nemamo. Znači to se jednostavno onda vrtimo jedan začarani krug. Dakle, znamo da nije lako u ova nemirna vremena dakle upravljati Ministarstvom financija, znamo da je nešto zadano nemojte reći da je to 8 milijardi kuna troškova za zdravstveni sustav sada, da je to preko 40 milijardi kuna su nam troškovi mirovina, mirovinskog sustava i da ne postoji veliki da tako kažemo nekakav prostor za vjerojatno za neko upravljanje. Ali isto tako izazov je dakle, vi upravljate Hrvatskom, HDZ upravlja Hrvatskom uz neke satelite, dakle izazov su vam samo 2 sustava to je zdravstveni i mirovinski. To je većina proračuna i rebalansa i svega. Na to se sve svodi. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Hajdaš-Dončić, 206 miliona kuna manje sufinanciranje europskih projekata, 58 miliona kuna manje potpora u provedbi projekata željezničkog sektora i 41 milion kuna manje potpore u sektoru mora, prometa i infrastrukture. Što se tiče ovih EU sredstava odnosno sufinanciranja utvrdili smo da je to manje otprilike milijardu i pol, dvije projekata koji bi s time bili sufinancirani. Kako objašnjavate onda da se Vlada RH čitavo vrijeme hvali nekakvom renesansom u prometnoj infrastrukturi, poglavito u željezničkoj infrastrukturi, a evo odustaje se od financiranja takvih projekata, odustaje se i od EU fondova i pokazuje se nesposobnost i iskorištenosti odnosno korištenja tih sredstava rekli ste i sami tek 49% iskorištenosti, predzadnja zemlja u Europskoj uniji.
Poštovani zastupnik Hajdaš-Dončić.
Ponavljam, dakle razlika između nečega što je ugovoreno to je sasvim nešto drugo i što je zapravo ajde da kažemo laički realizirano. Znači mi definitivno kaskamo dakle za samom implementacijom projekata. Dakle, nije to samo stvar iznosa ili sufinanciranja ili samih sredstava, dakle to je ono što se nešto zove multiplikator. Ljudi dolaze, dobe plaću troše nešto drugo, kupuju nešto drugo, povećava se osobna potrošnja, vrlo plastično objašnjavam. Dakle, … multiplikator postoji dakle po onim najlošijim varijantama dakle najlošiji multiplikator u cestogradnji, na željeznica je već multiplikator veći, znači samo se pokrene taj zamašnjak ubrzali procese oko željeznice što ste spomenuli taj jedan euro bi vam zapravo vrijedio 1,4, 1,5 eura po određenim istraživanjima. Dakle, to je propuštena prilika, to vam je bar 1, 1,5% manji BDP nego što je trebalo biti, dakle od toga ništa. Hvala.
Hvala. Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ministre, suradnici, poštovane kolegice i kolege. Kolega Hajduković danas je dobro rekao, proračun, a s tim i njegov rebalans je svojevrsna politička osobna iskaznica vlade i Ministarstva financija. Pa da vidimo što to kaže osobna iskaznica naše vlade i što je to važno za istaknuti danas u raspravi o drugom proračunskom rebalansu ove godine. Prije svega treba reć i na treba umanjivat činjenicu da se suočavamo s velikim i zdravstvenim i ekonomskim izazovima, da vremena su izazovna i nije jednostavno za predvidjet što će nas dočekat. No jednako tako i u izazovnim vremenima još se čak i više negoli inače još je više nego inače potrebno strateško razmišljanje, odlučnost i racionalnost, a mi imamo vladu na svu sreću koja nas vodi pod sloganom „Sigurna Hrvatska“. Što bi to u ovom trenutku bilo najveće ulaganje u sigurnost? To je zdravstvo naravno. Ja ću sad napraviti jednu usporedbu iako će možda neki reć da je nerealna i da nije za uspoređivat, ali ja evo osobno smatram da je model ili pristupu funkcioniranja isti pa ću malo usporediti trošenje sredstava s trošenjem recimo u kućanstvu. Pa ako netko želi sigurnost u svom kućnom budžetu pa vjerujem da neće odlučit ić kupit Mercedes visoke klase dok nije ni sam siguran hoće li moć podmirit ratu kredita za dopunsko zdravstveno osiguranje. E tako otprilike nekako ja vidim što je naša vlada napravila. Znači u trenutku kada veledrogerije iz mjeseca u mjesec prijete obustavom lijekova, a zdravstveni sustav koji je i bez covida bio na klimavim nogama, znači uz svo loše stanje u zdravstvu mi smo odlučili kupiti borbene avione. Eto to je po meni kao da jedna obitelj kao što sam rekla koja nije sigurna da će podmirit ratu dopunskog osiguranja naruči novi auto jer doista te rate kojima ćemo plaćati borbene avione mogle su u velikoj mjeri rasteretit dug u zdravstvu koji dobro znamo da nije prouzročen samo ovom pandemijom i koji nije od jučer, znači on treba konkretan i strateški i dubinski pristup. To je tema koja nas svake godine dočeka, a mi se samo vrtimo u krug i kao da se ne želimo s ovim pitanjem uhvatit u koštac. Dug se samo povećava iz godinu u godinu, dugovi lete u nebo, a paralelno se smanjuje i dostupnost i kvaliteta usluga. To je ono što se moglo izbalansirat da se smo razmišljali o stavci zdravstva kao o glavnoj stavci u proračunu koja će ovim načinom pristupa kako sada gledamo na nju i dalje ostati rupa bez dna ili bolje da kažem otvorena rupa. Jednostavno nismo si smjeli dozvolit da dugovi u zdravstvu rastu, da nam je upitna opskrba lijekovima, a kupujemo avione od gotovo milijardu eura. Dalje ima puno stavki o kojima bi se dalo raspravljat u ovom rebalansu proračuna, no ja ću samo još spomenut Ministarstvo obrazovanja gdje su sredstva u manjenja, iako kao što sam jutros rekla i ministru Mariću znamo svi da je najbolji zalog za budućnost ulaganje u obrazovanje. Iskoristit ću još jednom ovu priliku i spomenut nevjerojatan primjer stopiranja ili da kažem ne realizacije projekta izgradnje OŠ za djecu s poteškoćama u razvoju u Brodsko-posavskoj županiji koja je i ove godine doživjela umanjenje sredstava, znači četvrtu godinu za redom sredstva za izgradnju su osigurana u proračunu, a onda svakim rebalansom na kraju godine se ipak ta sredstva umanjuju i evo ostaju zapravo zakinuta i djeca i njihovi roditelji ostaju zakinuti za jedan kvalitetan puno kvalitetniji pristup psihosocijalnom obrazovanju i odgoju. Smatram da vlada koja djeluje pod sloganom „Sigurna Hrvatska“ i koja kako kaže radi na stabilnosti javnih financija kao temelju za ostvarivanje gospodarskog rasta, smatram da su ipak podbacili u strateškome racionalnom predviđanju jer evo svake godine trošimo više nego što uprihodujemo, a u velikoj mjeri sredstva nisu adekvatno raspoređena. Podsjećam vas da građani očekuju od vlade da pokažu umijeće i odlučnost da se smanje svi nepotrebni rashodi te da se proračunska sredstva usmjere na razvoj gospodarstva i na socijalnu sigurnost pa molim vas da o tome vodite računa pri izradi proračuna za iduću godinu koja nam slijedi. Hvala.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi naši dragi čelnici Ministarstva financija, nema ministra, ali manje bitno, čovjek je ovdje sa nama cijeli dan pa ću s njim i započeti odnosno o njemu ću i započeti ovu raspravu. I koliko sam slušao većinu saborskih zastupnika bilo da dolaze s ove ili s one strane, većina se njih složila da je g. Marić vrhunskih financijski stručnjak, čovjek koji dobro upravlja sa javnim financijama u ovim vremenima koja nisu ni sjajna ni bajna. Naravno da financije uvijek iziskuju više rasprave, na kraju krajeva proračun je strateški dokument svake vlade pa tako i ove vlade Andreja Plenkovića, a izmjene, izmjene i dopune proračuna uvijek izazivaju pozornost javnosti, pa evo dozvolite da i ja kažem nekoliko svojih zapažanja vezanih za izmjene ovog proračuna. Dolazim iz Slavonije, raduje me što je Ministarstvo financija našlo prostora u iznosu od 200 milijuna kuna za poljoprivredu, od toga će 100 milijuna kuna biti raspoređeno našim stočarima. Znamo što se trenutno događa na europskom tržištu kad je u pitanju stoka, mislim da je to dobro. Hrvatske vode će također dobiti milijardu kuna više, ako uzmemo da praktički sve jedinice lokalne samouprave rade aglomeracije. Aglomeracije su jedan od preduvjeta da bi Hrvatska bila sutra puno bolja nego što je sada, aglomeracije su pokazale da je to nešto što nam apsolutno treba i ovdje se to kroz ove izmjene proračuna prepoznalo i milijardu kuna je više. Naravno da je glavna tema cijele ove rasprave bila zdravstvo, no mene čudi da jedan dio saborskih zastupnika, a siguran sam da ste imali prilike biti negdje izvan Hrvatske. Ja sam imao priliku biti ne znam u Americi, Australiji, Kanadi i onda sam vidio što znači ne imati zdravstvo. Znači u Ameriku kad smo došli i kad smo sletili prvo što su nam savjetovali, sve ćemo vam dat, pijte, jedite, radite što god hoćete, ali nemojte da vas moramo voditi kod zubara, nemojte da moramo ići negdje jer to strašno puno košta. Naše zdravstvo je dostupno apsolutno svima, budimo iskreni. Bio sam neki dan u KBC-u u Osijeku u odjelu gdje se zaprimaju odnosno gdje se podižu nalazi i tamo sam vidio hrpu nalaza i pitam gospođu koja izdaje nalaze koliko nalaza se u Hrvatskoj odnosno u Osijeku ne podigne. 30%, znači 30% se nikada ne podigne, tu su CT-i magneti, tu su sve te skupe pretrage, a neki se nisu udostojali ni doći podići svoj nalaz i to košta, to ima visoku cijenu na kraju krajeva koštanja. Prema tome, napraviti u zdravstvu one rezove koji su potrebni, apsolutno podržavam, pozdravljam, ali ne eksperimentirati. Imali smo eksperimenata koji se nisu pokazali dobrim, ali jedan dobar način preustroja hrvatskog zdravstva zasigurno je dobro. Na kraju krajeva svako je zlo za neko dobro pa i vjerojatno ova epidemija, pandemija pokazala da bi se eventualno mogle neke stvari napraviti. No ono što je sigurno i što niko ovdje ne može osporiti da Hrvatska ima zdravstvenu zaštitu, a to će i stručnjaci ima ih ovdje evo g. Ostojić je bio ministar da smo među pet zemalja na svijetu što se tiče dostupnosti zdravstvene zaštite svakom stanovniku u RH. To je nešto što je bitno da naši ljudi koji ovo slušaju da čuju. Ono što je isto također bitno jedinice lokalne samouprave su vam kao obrtnici u poduzetništvu, to su najžilaviji dijelovi Hrvatske. I ovaj Zakon o izvršenju proračuna ide na ruku jedinicama lokalne samouprave i diže im cenzus sa 3 na 3,5%, njima vrlo bitno iako se radi o 0,5% ono kad se uzme cijeli zbir to nije nimalo bezazleno ni malo malo. Tako da želim čestitati ministru financija apsolutno Zdravku Mariću, premijeru Plenkoviću koji skupa s njima kreira i proračun i izmjene proračuna i nosi se adekvatno s ovom situacijom u kojoj smo se našli. Evo hvala lijepa.
Hvala. Imamo više replika, prvo je poštovane zastupnice Marine Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega. Spomenuli ste povećanje sredstava u poljoprivredi, to je naravno pohvalno, a evo i vi i ja dolazimo iz Slavonije i vjerujem da na dnevnoj bazi čujemo dosta komentara poljoprivrednika i stočara, uglavnom se svi oni žale i ne osjećaju se da su u dobroj poziciji. Kažem, pohvalno je da su povećanja sredstva ne samo ove godine nego koliko se sjećam i prošle godine u odnosu na pretprošlu su bila čak i više od 300 milijuna veća, no nekako situacija iz godine u godinu je sve gora i gora, znači sredstva povećavamo, a stanje u poljoprivredi je sve lošije. Nismo samodostatni niti po jednom proizvodu, definitivno ovisimo o uvozu jer nam cijene hrane rastu. I sam guverner je nedavno kad je bio tu rekao da nam cijena hrane ovisi jer smo jer se veže na uvoz, pa evo vaš komentar na to, znači povećavamo sredstva, a stanje je sve lošije.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Dobro, ne bi se ja složio s tim mislim da mantramo jednu mantru koja nije točna i nigdje se ne može ona niti statistički ni na bilo koji drugi način pronaći, da sve više ulažemo u poljoprivredu, a da sve manje imamo od poljoprivrede, to nije točno, to nije točno. Pogledajte malo brojke to apsolutno nije točno. Ono što Hrvatskoj treba, Hrvatskoj da bi bila i riječ samodostatan to je malo ne širok pojam nego vrlo teška riječ. Biti samodostatan u poljoprivredi ne uspijeva ni zemljama koje imaju puno više obradive površine nego što ima Hrvatska. Hrvatska ima milijun i 200 tisuća hektara obradive površine, jedna Ukrajina ima samo 5 milijuna hektara pod žitom, o kukuruzu i ostalim ratarskim kulturama da ne pričam. Ono što treba, treba naravno raditi na podnim skladištima, na silosima da bi skladištili žito u 6. mjesecu, a prodavali ga u 10. ili 11. kad ima cijenu barem 20 ili 30 puta višu. To je … razvoj hrvatske poljoprivrede.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ostojića.
Hvala lijepa. Ministar je rekao vidimo i u rebalansu da se monetizacija, dakle prodaja spominje sramežljivo, praktički je nema. Slavonika je vaša autocesta, čuli ste za one morske ideje prije nekoliko godina o prodaji autocesta, monetizacija autocesta i sličnim glupostima, šta vi mislite o tome? Bi li vi vašu Slavoniku prodali? To je broj jedan. A broj dva, sutra je grad Koprivnica slavi svoj dan, kolega gradonačelnik, moj bivši kolega iz stranke iz partije, on je ostao tamo, slavi svoj grad i jako podupirem njegove ideje, nemojte prodavati Podravku, očito nije u sljedećem vašem planu i očekujem u tome da ćete mi pomoći. Inače, što se tiče 30% nepodignutih nalaza kolega Ivanović šalje se mail, mi sa Rebra, Reiner i ja šaljemo to mail-om, kod nas je nula. Ali, problem je slijedeći, drugi put pitajte kolege koliko je nepotrebnih pregleda br. 1 i br. 2 koliko je pregleda koji su normalni i tu ćete se iznenaditi.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Da osim tih ideja da se trebaju prodati Hrvatske autoceste, da ih treba monetizirati da treba Slavoniku odnosno ostatak Slavonike od Osijeka do Belog Manastira odnosno do granice sa Mađarskom pretvoriti u poluautocestu a ne napraviti autocestu su samo bile neke od ludih ideja koje su se vrtile čak i u ovoj sabornici nikad ne bi prodao bez cesta ni hrvatski turizam bilježio rezultate koji ne bi bili ni blizu ovih koje imamo sada da nismo izgradili autoceste apsolutno točno. Što se tiče Podravke, naravno da menagment je taj koji diktira tempo, koji upravlja ili ne upravlja sa sustavom. Naravno mi imamo problema što jedan veliki dio Hrvatske ruralni prostor, imamo puno ljudi koje se još uvijek ne koriste niti internetom niti nekim stvarima i na toj digitalizaciji Hrvatske i dostupnosti treba apsolutno poraditi.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući, poštovani kolega je Ivanović, vi ste rekli da je hrvatsko zdravstvo dostupno svima. Govorite to u situaciji u kojoj upravo primamo vijesti da neke bolnice prelaze na hladni pogon, govorite to u situaciji koja zadnjih dvije godine se događa da nam najteži bolesnici koji nisu COVID bolesnici su na čekanju, onkološki bolesnici i drugi teški bolesnici ne mogu doći do liječničke skrbi koja im je neophodna. Prema tome, ja bi vas molila da prokomentirate ovu sadašnju situaciju u kojoj zbog lošeg vođenja krize u pandemiji smo mi opet došli u situaciju da nam bolnice odlaze u hladni pogon što znamo što znači za sve ostale teške bolesnike. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Gospođo uvažena zastupnice Raukar, i vi i ja dobro znate da ja kad sam govorio o dostupnosti hrvatskog zdravstva nisam mislio na situaciju koja je nastala prije dva mjeseca, tri mjeseca ili šest mjeseci. Ovo je problem, to je zdravstveni problem koji stvara probleme naravno i KBC-ima i svim zdravstvenim ustanovama jer je teško prilagoditi režim rada sa ovim što imamo kada je u pitanju COVID 19, tu nema govora, nema tu nekog čarobnog štapića. Bio sam u tom sustavu, znam otprilike s čim su se ti ljudi snalazili, prvo bolnicu pretvoriti da bi uopće mogla primati covid pacijente a sve onda ostalo. I nije im lako, te ljude treba shvatiti. No, ja kad sam rekao za dostupnost zdravstvene zaštite, mislio sam na ono što uistinu u Hrvatskoj je. Zdravstvena zaštita je dostupna, itekako je dostupna i nije preskupa.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega i ministar Marić je danas priznao da niti jedna ozbiljna strukturna reforma nije napravljena, ja sam mu nabrojao dakle neka područja gdje je to trebalo uraditi jer je kratka ova replika, a on ih je dodao još nekoliko. Dakle, po tom pitanju se ništa nije napravilo osim toga mi se nismo okrenuli ni prema tržišnom gospodarstvu, država je još uvijek upravitelj, nažalost loš gospodar tamo gdje to ne bi trebala biti, a one ključne stvari smo prepustili. Dakle što ni jedna ozbiljna država ne prepušta kao što su energetika, kao što su telekomunikacije, pa čak i bankarski sustav. Imamo ovu situaciju s INOM gdje imamo sad i presudu Vrhovnog suda da se zapravo, da je na koruptivan jedan način došlo do preuzimanja upravljačkih prava. Pitao je kolega Bulj gospodina Bačića, ja pitam vas, hoćete li ići u poništenje toga ugovora, jer DORH kaže da čeka vas.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Evo pripremajući se za ovu točku dnevnog reda i slušajući uvaženu gospodu iz Ministarstva financija. Znači, kada se pogledaju prihodi gospodarstva i to pogotovo od izvoza, jel tako i naravno od potrošnje, bilježi rast od 9% ako se, ako se ne varam, što će reći da hrvatsko gospodarstvo ipak radi, muči se naravno kao i sve reforme apsolutno ko bi ikada rekao da reforme ne treba provesti, ne samo u zdravstvu nego i ostalim segmentima društva, a što se tiče ovih ostalih pitanja, ja kad budem imao možda priliku upravljati sa sustavom pa ću vam dati odgovore na ta pitanja. Za sada ne mogu biti ničiji trbuhozborac pa da kažem što bi bilo kad bi bilo.
Kolega Grmoja je dignuo povreda Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Dakle povrijeđen je čl. 238. Sasvim je jasno kolega da ste vi dio vladajuće većine i vi ste ti koji možete pokrenuti poništenje dakle toga jer je [[Upadica: Kolega Grmoja to …]] MOL na jedan koruptivan način … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Temeljem Članka 239. izričem vam opomenu to nije povreda Poslovnika. Temeljem Članka 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Pazite treća ćete nećete moći govoriti. Nemojte odmah sam vam na startu rekao kad sam došao, nemojte zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, nitko, niti s jedne strane. Drugi su već dobili opomene, nemojte i vi riskirati. Poštovani zastupnik Glavašević ima repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanović, u svojoj raspravi ste rekli da je i niste jedini koji je danas to ili nešto slično rekao da je evo svako zlo za neko dobro pa je kriza pokazala di su nam nekakve kao slabosti i tako to. Mislim meni je to iskreno onako dosta teška stvar za i izreći i čuti, jer ja bih rekao da je ako je išta kriza pokazala stvari koje smo znali i od ranije, to su sve neke strukturne mane o kojima se ovdje puno govorilo, s obje strane sabornice. Tako da ja ne bih rekao da je to nešto novo i ako išta drugo više bih volio da je kriza pokazala da smo negdje ipak napredovali u odnosu na to i da smo u nekim segmentima bili otporniji, a čini mi se po svemu što vidim ovih dana i, i, i ova kriza zadnje 2 godine pokazala da zapravo jako loše stojimo. Tako da nisam siguran da je baš dobro, evo ne bi se složio s vašom tezom. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Dobro je relativna pojam i može se promatrati iz objektivnog i subjektivnog ugla. Ono što je sigurno bogatstvo hrvatskog zdravstvenog sustava, to su ljudi. To su ljudi, to su liječnici, liječnice, medicinsko osoblje koji su ovih 650 dana pokazali da se mogu nositi sa najvećim izazovima koja današnjica nosi. S tim da ne znaju s čim se bori i protiv čega se bori. Prema tome, to je bitno. O ovim uštedama, stvarima, spajanjima dapače, ja mislim da će svako biti sretan i presretan da više novca ostane za neke druge stvari, ali ne pod cijenu da ostavimo ljude bez zdravstvene zaštite, danas mnogi gledaju američke serije, Amerika je mnogima uzor, ali ne bi volio da nam bude uzor u zdravstvu kada je u pitanju ona osnovna zdravstvena zaštita.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega vi ste u svojoj raspravi jedinu stvar koju ste pohvalili je 100 miliona poljoprivredi i milijardu kuna vodnim građevinama. Za vodne građevine je samo kriva projekcija vlade što će se u ovoj godini ostvariti. To su ionako sredstva koja više-manje dobijamo iz Europe, a u istom trenutku nismo iskoristili preko 2 milijarde sredstava iz Europe vezano uz potres, zdravstvo, znanost itd. Ali ono što je moje pitanje vama, mi danas ovdje razgovaramo praktički o 15 milijardi povećanja troškova ove zemlje između 1.1. ove godine i danas 1.11. ove godine. Moje pitanje vama, gdje je otišlo tih 15 milijardi i što su građani za to dobili?
Poštovani zastupnik Ivanović [[Upadica: Ja sam u…]] ja vas molim ako možete pustit kolegu Ivanovića da govori, molim vas. Ako imate kakve razgovore vodit kolega Totgergeli, ako imate kakve razgovore voditi molim vas ne ovdje, izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo, evo brzo će ovo biti gotovo. Kad sam govorio o 100 miliona kuna, nije 100 nego 200 miliona kuna za poljoprivredu i milijardu za vodne građevine to sam govorio iz perspektive člana Odbora za poljoprivredu pa sam imao priliku danas čelne ljude i ministarstva i Hrvatskih voda čuti i mislim da je to dobro. Na kraju krajeva za mene, moj kraj je to nešto što je najbitnije naravno uz sve ovo što su ostali zastupnici govorili kada je u pitanju i čuvanje radnih mjesta. Naravno, najveći dio tog troška će otići za, za zdravstvo i tu apsolutno nema, nema govor. No, ono što je bitno i što meni nekada malo smeta i završio bi s tim. Ukupno danas je bio čovjek koji vodi Europski revizorski sud, znači ovog trenutka za cijelu EU je ostalo 46% neiskorištenih sredstava. Tako da Hrvatska ovo što je rekao kolega Dončić ne zaostaje. Vrlo malo za 2 postotna poena, ali ako uzmemo da smo tek 2013. ušli u EU [[Upadica: Hvala.]] onda smo tu u prosjeku te iste EU.
Poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Osvrnut ću se u ovoj raspravi pojedinačnoj o rebalansu proračuna na područje kulture. Dakle, u dvije velike katastrofe, znači potres i poplava, epidemija i potres oprostite, kultura je svakako jedan od sektora koji su pretrpjeli najveće negativne učinke tih kriza. U istraživanju utjecaj pandemija Covida-19 i potresa na kulturni sektor u RH koji su zajednički proveli Kultura nova i Ministarstvo kulture konstatirana je ranjivost sektora kulture. Posebice ranjivost samozaposlenih, privremeno zaposlenih, zaposlenih na pola radnog vremena i u drugim nestandardnim oblicima rada te profitnih i neprofitnih organizacija u privatnom i civilnom sektoru koji nemaju osiguranu institucionalnu potporu već su prepuštene projektnoj logici i dinamici tržišta. Dakle, poznata je činjenica da su samostalni umjetnici i kulturni radnici u ovih 20 mjeseci krize dobili slovom i brojkom 4 mjesečne potpore. 3 na samom početku epidemije i jednu u siječnju ove godine na, na peticiju zaposlenih kulturnjaka. Ministarstvo je tu nepravdu u odnosu na sve gospodarske subjekte koji su koristili potpore za prevladavanje krize izazvane epidemijom, znači za preživljavanje opravdavalo raspisivanjem natječaja na koji se mogu javljati samostalni umjetnici, kulturni radnici i organizacije civilnog društva. I zato zabrinjava i zabrinjavaju podaci da su stavke operativni program operativni ljudski potencijali smanjeni za pola iznosa. Sa 73 miliona, 73 miliona 300 tisuća na samo 34 miliona 470 tisuća. Zaustavljen je drugi dio programa kultura u centru, a natječaj on line, kultura on line koji je trebao biti ta potpora što širem krugu aktera nezavisne kulture nije potrošen do planiranog iznosa dapače stavka je u ovoj godini smanjena sa 20 miliona na 11 i 800, znači gotovo za pola. Mi pozdravljamo povećanje stavke mjere potpora kulturnom sektoru uslijed epidemije korona virusa za 9 i pol milijuna, dakle sa 18 i 600 na 28 i 200, no nije precizirano kako će se te mjere provoditi. Dakle, hoće li to biti novi natječaj koji i opet ne obuhvaćaju sve potrebite sa nezavisne scene ili će konačno i samostalni umjetnici dobiti mjesečne potpore i mi snažno zagovaramo da se ispravi nepravda i da se konačno i umjetničkom i kulturnom sektoru daju potpore kao i do sada cjelokupnom gospodarstvu. I molim vas gospodine ministre, drago mi je da ste se vratili, u tom smislu da se osobno založite za umjetnike i kulturnjake jer nadam se da ćete me čuti makar posredno, hvala. Osim ovog velikog problema kulture i kulturnih radnika i umjetnika koji su već 20 mjeseci na koljenima g. ministre, pa i gore od toga dovedeni su na sam rub siromaštva i egzistencije, osvrnula bih se i na nedovoljnu brigu oko filmske baštine, konkretno filmova na celuloidnoj traci koje nepovratno propadaju ukoliko neće biti pod hitno restaurirani. O tome sam već dva puta govorila u slobodnom govoru i tempo restauracije od dva filma godišnje garantira jedino sigurno to da će većina hrvatske filmske klasike nepovratno propasti. U ovom rebalansu proračuna naravno nije vidljivo jesu li za to previđena sredstva, također naravno ni u projekcijama proračuna za '22. i '23. No koristim priliku u ovoj raspravio rebalansu da se u ime filmske zajednice i cijele kulturne javnosti snažno založim i molim i Ministarstvo kulture i vas osobno gospodine ministre da se u proračunu za 2022. svakako predvide sredstva za restauraciju hrvatske filmske klasike na celuloidnoj vrpci i time spase od nepovratne propasti. To nisu velika sredstva u usporedbi sa mnogim drugim stavkama, da ne spominjem već notorne avione, za spas filmova potrebno je petnaestak milijuna kuna i mi naprosto moramo sačuvati hrvatski klasični film od propadanja ukoliko se želimo smatrati civiliziranom europskom državom. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnike Grmoje.
Hvala. Kolegice Rauhar, dakle rekli ste tu i spomenuli o tome kako bi trebalo preraspodijeliti proračunska sredstva. Govorili ste o kulturi i onom što je vama pri srcu, ali rekli ste jednu riječ kod aviona, notorni avioni. Zašto mislite dakle u ovom vremenu opće nesigurnosti, nestabilnosti posebno ako uzmemo i situaciju u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Srbiji da se radi o nekakvom notornom potezu? Volio bi da to malo pojasnite. Jasno mi je da hrvatski proračun nije toliko izdašan da mi imamo novca za sve ono što bismo htjeli. Ja smatram da treba više ulagati i u kulturu i u hrvatski film i ostalo. Pa evo samo pojašnjenje molim vas.
Poštovana zastupnica [[Upadica RAuhar Gamulin: Da, vrlo rado ću, hvala oprostite.]] Rauhar Gamulin.
Hvala, zahvaljujem. Da, zašto sam rekla notorni avioni zato što su avioni već toliko puta spominjani sa cifrom od 999 milijuna, ne znam više čega u situaciji u kojoj živimo u krizi kao što vidimo i epidemije i potresa koji su se dogodili, koji su ovu zemlju u jednom dijelu zaista doveli u jednu nezavidnu situaciju i smatram i slažem se sa svima onima koji misle da nabavka aviona u ovom momentu ne bi trebao biti prioritet. Ono što bi trebalo biti prioritet što se tiče obrane je cyber područje koje je nažalost koliko sam uspjela ispratiti ima smanjenje recimo u ovome rebalansu, a mislim da bi trebalo imat povećanje, za razliku od aviona.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Evo ova rasprava nekako je obilježena upravo više zdravstvom i ovom covid krizom pa slažem se sa svima vama, covid kriza je prije svega najveći zdravstveni problem i pogotovo u ovo današnje vrijeme kad vidimo i brojke da divljaju. Koristim i ovu priliku da i sve naše građane koji se još nisu cijepili pozovem da se cijepe, a sve one koji su se već davno cijepili da se cijepe i trećom dozom i to će sigurno pomoć i zdravstvenom sustavu. Ali upravo covid kriza pored toga što je prije svega zdravstvena kriza ona je i gospodarska i financijska i kao takva i obilježava sve rasprave o proračunu i prošle i ove godine i našem ministru financija nije lako u maloj zemlji kao što je Hrvatska koja je i zadnja ušla u Europsku uniju, a uz to sve još u te dvije godine pogodila su nas i dva potresa tako da možemo reć da on skoro pa mora bit pomalo i čarobnjak. Međutim sve ono što je Ministarstvo financija dobro radilo od 2016. do 2019. to je upravo bio preduvjet da može i dobro reagirati na početku ove covid krize. Tako kad pogledamo, a bilo je dosta priče o javnom dugu danas tijekom rasprave, upravo taj javni dug iz godine u godinu, 2016., 2017., 2018., 2019. postotno je padao u iznosu BDP-a, ali ne samo u postotku, padao je on i u apsolutnim vrijednostima tih godina i to je ono što je bio dobar preduvjet da na početku krize Vlada može reagirati kao što je reagirala, donijet mjere i pomoć poduzetnicima u spašavanju radnih mjesta. A onda bez obzira što je to često puta bilo i kritizirano i od oporbe i puno puta se ovdje u Sabornici raspravljalo o tome treba li Vlada davati direktno sredstva privatnim poduzetnicima, međutim nekad treba nešto i uložit da bi ti se to vratilo i upravo to što je Vlada radila cijelo ovo vrijeme za vrijeme covid krize upravo se vraća sad kroz rast BDP-a ove godine, vraća se i kroz dobru turističku sezonu, vraća se kroz to da nam u postotnim poenima pada javni dug unutar BDP-a. Dakle pada za 4,2%, BDP raste za 9%. Prema tome sve što je Vlada radila kroz ove dvije godine u vrijeme covid krize sada na neki način i kroz brojke se pokazuje da je dobro pogođeno. No, kako ja dolazim iz Bjelovarko-bilogorske županije i kako je ovaj rebalans i ova rasprava obilježena zdravstvom moram nešto reći o Općoj bolnici Bjelovar koja je naime u vrijeme prošlog župana zadužena za 199 milijuna kuna, a bez da su za to osigurana sredstva za vraćanje tih dugova i da bi ta bolnica uopće mogla kolko tolko funkcionirat, kao neku vatrogasnu mjeru, a onda samim tim ako bolnica dobro funkcionira onda i zdravstveni sustav u županiji može nekako funkcionirat. Podnio sam amandman vezano za Opću bolnicu Bjelovar gdje u ovoj godini im je nužno nekih 2 milijona i 55.000 kuna da uopće mogu preživit do kraja godine, ono što im je ostavljeno od bivše županijske vlasti, a nema to od kud se pokrit. Tako da mislim da je to nužno i nužno je za uopće podić zdravstveni sustav unutar županije odnosno dić ga ili ga pokušat približit standardu koji je razvijen u cijeloj Hrvatskoj. Hvala vam.
Imamo jednu repliku, poštovana zastupnice Raukar Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani kolega rekli ste da je gospodin ministar dobro upravljao financijski ovom krizom epidemiološkom, ali ono što gospodin ministar ne može sam upravljati tom krizom i zbog loše vođenog, zbog pogrešaka stožera mi smo sada u situaciji ovakvih stravičnih brojeva što naravno znači opterećenje bolničkoga sektora što naravno znači i posljedica na gospodarstvo i da je taj stožer bolje funkcionirao i za cijepljenje i za pridržavanje mjera sasvim sigurno ne bismo došli u ovakvu financijsku situaciju da nas epidemija sada već košta 40 milijardi, a očito zbog visokih brojaka će nas koštati još puno više pa molim da to prokomentirate. Hvala.
Poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolegice detaljno sam analizirao rad stožera i moram priznat da se ja uopće ne slažem s vama. Ja nisam našao te odluke koje je stožer donosio, a da su one bile krive. Od početka kad o epidemiji nismo znali apsolutno ništa, mjere stožera su bilo pravovaljane, brze. Cijela Vlada je donosila odluke na vrijeme i upravo onakve kakve su trebale bit. Sudjelovao sam u raspravama i 2020. u ovom saboru o tome i kad smo se morali zbog potresa iselit iz ove zgrade. Oporba je uvijek kritizirala te mjere. Kasnije se pokazalo da su te mjere upravo bile pravovremene i da su bile za spas gospodarstva i sigurno ovakvi rezultati i turističke sezone i rasta BDP-a od 9% u odnosu na prošlu godinu ne bi sad bile da upravo taj stožer, vlada i ministarstva nisu radila ovaj posao na ovaj način na koji su radili.
Sad idemo na završne riječi. Prvo će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit poštovani zastupnik Marin Mandarić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo nakon cjelodnevne rasprave, objedinjene pod tri točke red je da se malo i rezimira. Čuli smo i uvodno od predlagatelja i raspravu po klubovima, mnoštvo pojedinačnih rasprava što je nekako bilo i očekivano. Kolege sa ove strane sabornice jednostavno, a to je tako, ne postoji prijedlog proračuna i rebalansa koji bi ih zadovoljio. S druge strane i sa ove strane sabornice, naravno, branimo prijedlog naše vlade, našeg ministarstva. Rebalans, zapravo odraz situacije danas, ali i odraz dinamike događanja kroz cijelu godinu dovodi nas zapravo da izmjenama i dopunama proračuna za ovu godinu zapravo rebalansom idemo na prihode od 153 milijarde kuna, na rashode preko 173 milijarde kuna da povećamo deficit, on ide skoro na 4,7% … na 4,5. Detektirali smo i glavne odrednice tog rebalansa, uvećanje izdvajanja za obranu 2,4 milijarde kuna, za plaće nešto preko 900 milijuna kuna, za zdravstvo oko milijardu i pol kuna, rast mirovina nešto preko 600 milijuna kuna, za mjere očuvanja radnih mjesta preko 600 milijuna kuna, za poljoprivredu preko 200 milijuna kuna. Što se tiče prihoda raduje što imamo očekivano povećanje prihoda od PDV-a za preko 2,5 milijarde kuna našeg najizdašnijeg i najbitnijeg zapravo proračunskog prihoda. Znači da stvari idu nabolje, da se izvlačimo iz krize, tome u prilog govori projekcija rasta BDP-a, skoro 9% za ovu godinu čime zapravo vrlo brzo anuliramo one učinke krizne, pandemijske, lockdown godine da se tako izrazim. Zaposlenost se drži na zadovoljavajućim razinama, stopa nezaposlenosti također, očekuje se da će zabilježiti određeni pad. Udio duga u BDP-u smanjuje se, unatoč rastu javnog duga, ali ono što je najbitnije udio duga u BDP-u se smanjuje na 83,1% iako nismo ispod onih željenih 60%, ali smanjenje odnosno dinamika smanjenja javnog duga je na zadovoljavajućoj razini i ispunjavamo ona pravila. Uz konstataciju da će klub HDZ-a podržati kako izvješće o izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci ove godine, izmjene i dopune Zakona o izvršenju državnog proračuna i izmjene i dopune proračuna odnosno rebalans za 2021. godinu. Poruka samo evo i ohrabrenja i Ministarstvu financija na čelu sa ministrom, samo tako nastavite naprijed, a sve ovo što smo danas čuli zapravo sa one strane govornice, a to je jednostavno tako, to jednostavno tako, recimo tako mora biti. Oni koji su zaduženi, najodgovorniji za vođenje države za odgovorno vođenje financija uvjeren sam da znaju svoj posao i da ćemo i ovu godinu privesti mirno kraju. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a završno govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala. Zaključno treba imati ono neke zaključke, implikacije vjerovatno, no međutim na puno pitanja je ministar Marić danas, ha, pokušao odgovoriti, na neka pitanja nije odgovarao, koja se, ha, tiču se i rebalansa proračuna, tiču se i projekcije proračuna za sljedeću godinu i za ono plus 1, plus 2. Dakle, nije odgovoreno na pitanje što je vezano sa rebalansom, zašto ova Vlada nije i kada će provesti reforme, onako, ekonomski sramežljivo je odgovarao na neka pitanja, što će biti s inflacijom i kako se misle postaviti u vezi s inflacijom. Naravno tu su i pitanja trošarina, osobito ono što smo mi iz SDP-a predlagali, što se tiče cijene goriva, to su plivajuće ili plutajuće trošarine i naravno ono ključno pitanje kako misli riješiti problem, pitanje, kako god hoćete, zdravstvenog sustava, da se ne ugrozi zdravlje građana, jer je očito da njegov kolega Vili Beroš to ne zna ili nije u stanju napraviti. Stoga će ono završno sa nekim implikacijama ili bez Klub zastupnika SDP-a glasati protiv rebalansa proračuna. Naglasit ću još nekoliko ključnih stvari koje su nas onako, zabrinule, dakle to je nekontrola rashodovne strane i porast ukupnog deficita, tj. duga, tj. manjka na skoro 5% BDP-a ako uključimo i lokalnu, da tako kažemo, tj. regionalnu samoupravu, dug opće države. Nakon toga 200 milijuna kuna koje je bačeno u vjetar a nije odrađeno, uključeno, napravljeno što se tiče obnove u županijama koje su stradale od potresa. I naravno tu je oko 200 milijuna kuna neiskorištene hrvatske, da tako kažemo, komponente za sufinanciranje različitih EU projekata, što je doprinijelo, dakle nekakvoj šteti od 2,5 do 3 milijarde kuna. Iz svih tih razloga i razloga koji su navedeni, dakle, Klub zastupnika SDP-a glasat će protiv prijedloga rebalansa proračuna za ovu godinu, jer smatramo da nije kvalitetno upravljano rashodovnom stranom proračuna. Hvala.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata završno će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Veće je puno toga rečeno, puno toga sam i ja sam rekao, puno su rekli kolegice i kolege iz Kluba socijaldemokrata, neću se ponavljati, reći ću samo da dobrog gospodara karakterizira i dobro gospodarenje. I rashodima i prihodima. Prihodi su se desili, više bih to tako rekao dogodili, manje planirali, rashodi se nisu planirali, to je ono što se moglo planirati. I na kraju dana imamo proračun ovakav kakav imamo. Imamo nošenje sa najbitnijim i vrlo izazovnim situacijama pred hrvatskim društvom, gospodarstvom, državom, ako hoćete, takvo kakvo imamo. Vrlo nekvalitetno, vrlo netransparentno, vrlo neučinkovito na kraju dana. Jer ono što je sporno na kraju jest kako se troše novci poreznih obveznika, kako se troše svi naši novci, dakle svi ovdje plaćamo porez, ali naravno i naši sugrađanke i sugrađani koji nas i gledaju i koji su nas ovdje izabrali, plaćaju porez i imaju pravo znati kako se njihov porezni novac troši. Neefikasno, neučinkovito i neplanirano. To je onako kako bih sažeo ovu cijelu priču. I upravo zbog toga i zbog razloga koji su moji kolegice i kolege iznijeli u raspravi, kao i ja osobno, ovaj rebalans proračuna nećemo podržati. Hvala vam lijepo.
Sljedeća će u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa-a završno govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege. Evo nakon cijelog dana rasprava ide svom kraju. Ovo je drugi rebalans proračuna u ovoj godini. Ono što će biti zasigurno zanimljiva rasprava će biti rasprava vezana uz sam proračun koji nam slijedi za tri do 4 tjedna. Svi smo se otprilike referirali na iste stvari. Postoji vam ona jedna kletva koja kaže, dao Bog da živio u zanimljiva vremena. Dakle, mi se ne možemo požaliti da ne živimo u zanimljiva vremena, jednako tako ministar Marić, upravo je otišao, ali ja to, a oprostite, oprostite, taman mi se učinilo da odlazite, ali tak ste brzi da to nisam ni primijetila, ali vjerovali ili ne imam potrebu u jednoj rečenici pohvaliti ministra koji uredno s nama sjedi cijeli dan, koji pažljivo sluša ono što govorimo i u ovoj Vladi imamo različitih ministar, da tako budem nježna, ministra Marića sigurno ne krasi ono što krasi našeg Premijera i niz drugih ministara, bahatost i bezobraština. On uredno tu sjedi, uredno pokušava dati odgovore na sve ono što pitamo, drugi par opanaka je da li smo mi zadovoljni s tim odgovorima ili ne, ali ministar Marić uvažuje saborske zastupnike i odgovara zaista vrlo pažljivo i vrlo strukturirano i vrlo stručno na naša pitanja. Karakteristika ovog rebalansa se može zaista reći u nekoliko rečenica. Prvo pokazuje da je ova Corona nekako otkrila sve one najslabije točke našeg zdravstvenog sustava, koji zdravstveni sustav zaista, i to nije od jučer, ali ova Corona pokazala razmjere tog da se zdravstvenim sustavom ne upravlja. Jednako tako ovaj rebalans proračuna pokazuje kroz brojku onu činjenicu na koju upozoravamo neko vrijeme, a to je da od obnove iza potresa koji je zadesio grad Zagreb i dvije županije, Zagrebačku i Krapinsko-zagorsku odnosno područje Banije odnosno Banovine nema ništa. Ta obnova ne postoji, ja moram ponoviti nešto što svaki put naglašavam i kažem, ta obnova je sramota ovog premijera i ove Vlade jer obnova ne ide. Dakle brojke pokazuju puno više od svih naših riječi. Pritom obnova zgrada javne namjene, za to nije kriv niti zakon niti izmjene zakona jer ovaj zakon u principu jer kad je riječ o javnim zgradama nemamo problem niti vlasništva, niti imamo probleme elaborata i etažiranja niti imamo problem legalizacije ili ne legalizacije, obnova javnih zgrada je trebala ići bez obzira na Zakon o obnovi. Treća stvar je da reforme ne stanuju na Markovom trgu preko puta. Onda kad reforme ne stanuju na Markovom trgu preko puta, onda one ne dolaze niti u ovaj sabor. Uvijek neku nepriliku trebate pretvorit u priliku, ja sam bila duboko uvjerena da će se potres pretvoriti u priliku, duboko sam bila uvjerena da će tamo negdje prošle jeseni krenut se s obnovom i da će to zaista se pokazati i kroz proračune odnosno kroz one prihodovne stavke. Od toga nema ništa. Dakle period koji ove se trebao iskoristit za reforme, nijedna reforma nije jednostavna, svaka reforma je bolna i svi će biti deklaritivno za reforme, ali ne u mojem dvorištu. Reforma nema, obnove nema, koji su problemi zdravstva to niko ne može odgovorit. Ministar Marić uredno sluša sve ono za što su u ovoj vladi ja bih rekla krivi neki drugi. Ali postoji nešto što je u ovom trenutku čime se moramo zaista ozbiljno pozabaviti. Ovaj popis stanovništva će pokazat da nas u Hrvatskoj ima otprilike 3 milijona i 800, ako se uspije doć do brojke 4 milijona mislim da ćemo, da je to skoro nemoguće. Svi koji se s tim bave i koji o tome nešto znaju govore o 3 milijona i 800. Nama je hitno potrebna suvisla strategija demografskog oporavka ili razvoja RH i to je jedna tema o kojoj bi trebalo raspravljat u ovom saboru jer onda je pitanje tko će puniti proračune, ali ako nismo spremni za tu strategiju i tu raspravu onda bi trebali biti spremni za strategiju zapošljavanja stranaca, zapošljavanja ljudi koji traže azil, zapošljavanja nekih drugih [[Upadica Reiner: Hvala.]] i tu strategija isto je jedna od osnova za sljedeći, neki novi proračun.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika zelenog-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo i u ime Kluba zelenog-lijevog bloka nažalost moram potvrditi ono što je i kolegica prije mene, Mrak Taritaš naglasila, ali i mnogi drugi danas, a to je da je ovaj rebalans proračuna zapravo kapitulacija ove vlade pred obnovom i Zagreba i Zagrebačke županije, ali i Banije. I to je sada jasno vidljivo, dakle po stavkama u proračunu, a vrlo sam nekoliko puta jasno naglasila da je proračun onaj glavni instrument u kojem se vidi politika neke vlade. I u ovom proračunu odnosno njegovom rebalansu vidi se točno to. Vidi se da nije postojala namjera, da nije postojala organizacija i da nije postojao plan obnove. Posebno ću reći za Zagreb iz razloga što je zagrebački potres bio prije više od godinu i pol dana. Posebno ću to naglasiti zato jer smo dobili gotovo 5 milijardi kuna iz Fonda za solidarnosti za obnovu zgrada javne namjene za koje je evo kolegica Mrak Taritaš isto sama naglasila. Mi smo mogli obnavljati ovako i onako, nije bio problem u zakonu. Dakle imali smo sve što smo trebali imat za obnovu javnih zgrada i novce i sređena pitanja vlasničkih odnosa i nismo napravili ništa. Ne samo to, nego smo od 800 i nešto miliona kuna planiranih na početku godine dakle smanjili od 820 miliona kuna, rebalansom prvo smanjili na 624 miliona kuna u 6. mjesecu da bi sada se to svelo na 82 miliona kuna na poziciji Ministarstva graditeljstva. Mislim ako to nije kapitulacije ne znam šta je. Dakle u Ministarstvu kulture smanjili su se predviđeni rashodi za istu tu namjenu za više od 60%. U obrazovanju od 6 projekata svi se drastično smanjuju i kao što je kolega Bakić rekao, 5 njih za više od 90%. Dakle moramo si jasno priznati, odnosno vlada mora priznati građanima Zagreba i Zagrebačke i Krapinsko-zagorske županije za koje je dobiveno ovih 5 milijardi iz Fonda solidarnosti da li ima ili nema namjeru raditi obnovu? Da li je ili nije tražila i da li će ili neće dobiti produženje roka za korištenje Fonda solidarnosti? Jer ako neće mi moramo jasno ljudima reći koliko će se novaca tih vratiti i mislim da bi bilo fer i u redu da se to već reklo. Isto tako osim što smo ovdje kapitulirali i priznali da ne možemo iskoristi novce koji su nam dani prije godinu dana, nisu nam dani jučer pa sad nismo stigli iskoristit, prije godinu dana su ti novci stigli, prije godinu dana, s tim da ste 6 mjeseci ranije znali da će doći pa su se mogli pripremati projekti za to. Dakle, osim toga što smo doslovno pročerdali ta sredstva i pročerdat ćemo još više, jer do svibnja nećemo uspjeti ugovoriti te projekte za veliku količinu tih novaca. Mi smo još uz to povećavamo rashode oni koji dolaze iz naših vlastitih prihoda naših građana od poreza, pa ćemo za dvije i nešto milijarde kupiti vojne avione. Znate kada to podijelite koliko je to novaca primjerice po jednoj zgradi ili kući, pa kada bi rekli da po jednom stanu ili zgradi ćemo dati ljudima evo dat ćemo im neka sami rade 30 tisuća eura, dobili bi 13 i nešto tisuća objekata, jel' za avione. Ali ne, mi ne radimo obnovu ali kupujemo avione jer se prioriteti ove Vlade znaju. Građani sigurno nisu taj prioritet. I još jedna stvar koju građani moraju znati. Rebalansom proračuna odobrava se Fondu za energetsku učinkovitost višak od pola milijarde kuna. Pazite, višak, jer nemaju na što potrošiti, jer naši građani ne trebaju energetsku obnovu kuća. Sisak, Banija cijela ne treba obnove kuća i energetsku obnovu uz to.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Mosta [[Upadica Benčić: Pola milijarde.]] završno govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Reiner, poštovani ministre sa suradnici, poštovani gospodine Bukarica, kolegice i kolege. Evo cijeli dan smo od 9.30 nakon slobodnih govora ovdje raspravljamo o ovoj važnoj temi. Ja bih htio nekoliko naglasaka. Proračun je vizija, vizija onih koji ga donose naravno. Proračun ti je ustvari sve, on ti pokazuje smjernice kako razmišljaš i u kojem na koncu s onim što možeš, je li naravno i u kojem smjeru vidiš razvoj svoje države. Ministre ja ću ponovno dakle repiticije smatrati studiorom, pa ja inače ne odustajem. Katali Novak mađarska ministrica obitelji najavila je novu mjeru za obitelj u Mađarskoj 6,2% svog proračuna od nove godine ukupno 8,5 milijardi eura u svoje obitelji. Nama 250 tisuća ljudi je otišlo iz Hrvatske i mnogi još razmišljaju da li da napuste ovu našu zemlju pradjedova za koju su mnogi dali svoje živote i utkali, utkali ih u našu slobodu. Dakle, moramo tu nešto napraviti i svi skupa. Vaša je najveća odgovornost jer vas je tu narod postavio, ali moramo svi napraviti što možemo. Hrvatska je samo u prošloj godini izgubila jedan grad veličine Križevaca. Moramo tu nešto napraviti. Dakle, stari nam umiru, mortalitet je visok, natalitet je nikakav. Demografija jedne zemlje nije važna zbog pitanja radne snage iako je to njezin važan segment, već je važna s perspektive nacionalne sigurnosti. Sve je povezano. Vrijeme je da toga postanemo svjesni. Ministre ja ću ponovo zavapiti. Nemojte molim vas, sve što možete učinite da nam Hrvatsku ne odvedu pod pritiskom dakle određenih interesnih skupina u lock down. Uništit će nas to. Uništit će ovaj narod. Godišnje u našoj zemlji umire 15 tisuća ljudi od posljedica pušenja. Grad Makarske, jedan Metković nestane jer ljudi umru od posljedica pušenja. Što sada? Hoćemo zabraniti svima pušenje ili ćemo objasniti teške posljedice? Objasniti koliko je opasno, koliko je opasno i štetno i onda reći na slobodu. Virus ne možemo zaustaviti to je osnovna definicija. Ne treba se biti medicinar da virus ne možete spremiti u Aladinovu svjetiljku i začepiti ga. Znači proći će kroz naše društvo. Moramo zaštititi rizične skupine, naše starce, sve govorite javno, sve svima jasno i pustiti na slobodi hrvatskoga naroda i moramo živjeti. S druge strane 8 tisuća djece osnovnoškolske svaki dan umire od gladi. Ja znam da mi nismo zubić vile, ali oprostite 8 tisuća djece osnovnoškolske svaki dan u svijetu. 20 tisuća ljudi svaki dan. U našem svijetu ima hrane za sve, a mi bacimo 1,3 milijarde tona hrane. Zamislite kada bi cijeli svijet rekao hajmo se ujediniti kao što smo se oko Covid-a ujedinili. Hajmo da nam na našoj maloj planeti djeca ne umiru od gladi. Hajmo svatko napraviti ono što može. Ok možda mi u Mostu nas je samo 8, vladajućih je 76, oporbe, hajmo mi u Hrvatskoj. Možda bi se to moglo preliti, a možda je samo san, je li? A možda nije, ali možda kada budemo umirali ćemo znati da smo dali sve od sebe. Zar nije to jedini smisao da daš sve od sebe? Kako će biti, pa tko na to može utjecati? Ali daš sve od sebe. Ideš spavati mirno, imaš miran san. Pa nema novca koji to može platiti. Ministre prije sam vam govorio 305 milijuna poslova izgubljeno zbog lock downa globalno. 500 milijuna ljudi je palo ispod razine siromaštva. Sa 135 milijuna na 270 milijuna ljudi je narasla brojka gladi. Ogroman porast je mentalnih oboljenja, depresije, anksioznosti, na žalost suicida. 24, da, da, na svijetu, 24 milijuna studenata prema UNESCO-u je prestalo studirati. Pa to su užasni podaci, o tome nitko ne govori. Dakle naravno da me ne bi netko krivo shvatio, jedan izgubljeni život previše je. Jedan, jer je svaki vrijedan. Ali onaj koji ima moć u rukama on gleda sve, on gleda i sve ono što dolazi. On predviđa korake i on razmišlja o budućnosti cijelog naroda i cijele naše države, pa molim vas da to i učinite. Hvala.
Hvala lijepo. Time bih ja zaključio raspravu o sve ove tri objedinjene točke, a o njima ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti jednu stanku do 9 sati, kada će biti sljedeća točka. Molim vas razračite dobro dvoranu. STANKA U 20,38 SATI
Poštovane kolegice i kolege, dobro večer. Nastavljamo s radom, kao što je najavio potpredsjednik Reiner. Točka - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja dr. sc. Zdravku Mariću, potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske i ministru financija u Vladi Republike Hrvatske. Predlagatelji su 34 zastupnika u Hrvatskom saboru, na temelju članka 116. Ustava Republike Hrvatske i članka 125. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila očitovanje. Molio bih predstavnicu predlagatelja da da dodatno obrazloženje, zastupnika Karolina Vidović-Krišto. Krivo su mi napisali, ispričavam se.
Dame i gospodo. Profesor Antonio Argandona sa španjolskog sveučilišta Navara opisao je termin korupcije sljedećom formulacijom: „Korupcija je zlouporaba dobivenog povjerenja kako bi se ostvarila ne pripadajuća korist“. On tumači kako korupcija može izgledati društveno bezazlena, ali ona u konačnici uvijek dovodi do teških i negativnih posljedica za društveno stanje. No, ona je i za same počinitelje uvijek autodestruktivna. Argumenti za opoziv ministra Marića su ujedno i obrazloženje uzroka siromaštva koju je Europska Komisija dijagnosticirala hrvatskim građanima. Jer činjenica da Hrvati imaju najnižu platežnu moć poslije Bugara ima jedan temeljni uzročnik, a on se zove korupcija i društveni nered. Djelovanje ministra Marića opisano je još prije 2000 godina, a ono glasi: „Ne možete služiti i Bogu i bogatstvu“. U kontekstu današnjeg političkog trenutka, jasno je da ministar financija ne može služiti i moćnicima i građanima. Ili radi za moćnike ili radi za građane. Ministar Marić svojim radom zaslužuje titulu anti Robin Hooda jer pogoduje moćnicima, a uzima onim najslabijima. Istine radi, treba reći da Marić nije kreator, već nastavljač te nepravedne politike a koju je preuzeo od svojih prethodnika Slavka Linića i Lalovca. Jer Marić i njegovi prethodnici uspostavili su porezno nasilje prema najslabijima, istovremeno omogućavajući besramno bogaćenje uskoj skupini moćnika. U Hrvatskoj će običan građanin za nekoliko tisuća kuna od Porezne uprave biti pregažen, te blokiran jer za njega postoji najnepravedniji Ovršni zakon u Europskoj uniji, ali zato je za odabrane moćnike izmišljen predstečajni zakon koji se potezom pera opraštaju milijuni i milijarde. Ova nejednakost i nepravda u izravnoj je suprotnosti sa hrvatskim Ustavom, koji u članku 51 propisuje da se porezni sustav temelji na čelu jednakosti i pravednosti. Ali jednakost, baš kao i logiku Plenkovićeva je Vlada izbrisala iz Hrvatskog jezika, jer krupni kriminal se nagrađuje a DORH zabavlja javnost s računima o ručku pojedinih župana. Prijestupi ministra Marića se mjere u stotinama milijuna kuna, ali njih DORH ne istražuje, iako bi ih prema Zakonu morao istražiti. Samo ne naplaćenih kredita u HBOR-u je blizu 3 milijarde kuna, tko su ti dužnici? Ne zna ni hrvatska javnost ni Hrvatski sabor. U zahtjevu za opozivom ministra Marića naveli smo niz dokumentiranih činjenica, koje se ne daju opovrgnuti. Sama činjenica da danas vodimo ovu raspravu jest dokaz da je korupcija duboko ukorijenjena u današnjoj Vladi, te čini temelj njezina djelovanja. Naravno, ta korupcija je moguća zbog blokade i kontrole DORH-a, jer da smo Austrija već bi odavno sve afere gospodina Marića bile istražene i danas ne bismo raspravljali, niti bi Marić bio ministar. Jer sljedeće činjenice se ne daju opovrgnuti. Na konferenciji za medije 18. kolovoza ove godine, ministar Marić izjavljuje kako je dugogodišnji prijatelj s Blažom Pavičićem, na čijoj je jahti provodio svoj godišnji odmor, te kako obitelj Pavičić nema nikakve poslovne relacije s Ministarstvom financija, HBOR-om, Poreznom upravom. Dokument koji ovdje imam u ruci i koji ću vam sad pokazati, izdala je Carinska uprava, dakle služba koja je pod ingerencijom ministra Marića, na dan 9. srpnja ove godine, što je dokaz da je ministar Marić iznosio neistine. U svakoj iole funkcionalnoj demokraciji na ovakve dokaze podnosi se ostavka ili Premijer razrješuje ministra. Isto tako na ovakve dokumentirane laži Državno odvjetništvo trenutačno otvara istragu, taj pristup vidjeli smo u Austriji prije 3 tjedna. Kod nas Premijer brani ministra koji otvoreno laže hrvatsku javnost, to je pak dokaz da se zakoni u Hrvatskoj ne poštuju, ali je to i vidljivi razlog zašto je u Austriji, gdje se svi moraju držati zakona, standard tri puta veći od hrvatskog, a Hrvati odlaže u Austriju trbuhom za kruhom. Odmah na početku moram konstatirati da je ministar Marić danas ministar zahvaljujući isključivo javnoj demonstraciji protuustavnog i protuzakonitog djelovanja premijera Plenkovića pri upravljanju DORH-om. Naime 2017. godine ministar Marić je ostao ministrom glasom tadašnjeg zastupnika Tomislava Sauche. Tom nevjerojatno političkom preokretu prethodila je konferencija za medije, na kojoj premijer Plenković kao pučkoškolca priveo tadašnjeg državnog odvjetnika Dinka Cvitana, da bi nakon toga postupak protiv Sauche krenuo bespućima hrvatskih pravnih zavrzlama. A sam Saucha počeo glasovati za Plenkovića i za HDZ. Svakome je jasno da ovdje nisu bila čista posla. Pogledajmo na sljedećim primjerima zašto ministar Marić ni jedan sat više ne bi smio biti ministrom. Ukoliko Hrvatska naravno želi imati europske standarde. Prvi primjer je ostavka austrijskog Kancelara, premetačina u kancelarovom uredu od strane Državnog odvjetništva, otvaranje istrage protiv njega, te uhićenje šefice Agencije koja je manipulirala istraživanjima mijenja. Drugi slučaj je ostavka njemačkog Saveznog Predsjednika prije nekoliko godina zbog pogodovanja poduzetniku kojemu je Vlada dala jamstvo, a zbog čega je njemačko Državno odvjetništvo otvorilo istragu protiv tadašnjeg predsjednika Savezne Republike Njemačke. Na ova dva primjera vidimo da u državama funkcionalne vladavine prava ni tijela najviše državne vlasti ne mogu raditi što ih je volja, te mogu istraživana biti od onih tijela koja su za takva pitanja i nadležna. Nedjelovanje institucija u Hrvatskoj ima pogubne posljedice primjerice za gospodarstvo. Jer kada analitičar BMW-a ili General Electrica vidi da šef izvršne vlasti tako otvoreno demonstrira svoju protuustavnu moć, kao u slučaju Plenković – Cvitan, onda u takvu državu neće investirati. A nedostatak stranih investicija jest razlog gospodarskih problema, raseljavanja i siromaštva u Hrvatskoj. A evo i dodatnih informacija vezanih uz obrazloženje prijedloga opoziva. Prvo treba rasvijetliti spornu činjenicu Marićevog ljetovanja na jahti obitelji Pavičić. Jer obitelj Pavičić ima svoju povijest i način poslovanja, zbog čega bi svaki ministar, pogotovo ministar financija morao biti izrazito oprezan. Tvrdnja Zdravka Marića da obitelj Pavičić nema veze s Poreznom upravom spada u antologiju političko-manipulativnih, apsurdnih te neistinitih izjava. Naime, otac Blaža Pavičića, Mirko Pavičić socijalistički je menadžer koji je privatizirao riječku tvrtku Rijeka-tekstil te je radio i kao direktor za vrijeme komunizma u tvrtku Brodokomerc. Gospodin Pavičić je vlasništva nad svojim tvrtkama imao putem off-shore tvrtki iz Gibraltara i ostalih poreznih oaza. Off-shore tvrtke otrov su za državnu blagajnu te sve porezne obveznike, vrlo često se preko off-shore tvrtke pere nezakonit novac, tj. novac na koji nije naplaćen porez ili novac koji je stečen kriminalnim aktivnostima. A upravo je Ministarstvo financija kroz svoj Ured za sprječavanje pranja novca zaduženo da čuva državu od nezakonitog ili kriminalno stečenog kapitala. Evo jednog konkretnog primjera. Medita d.o.o. tvrtka je u vlasništvu obitelji Pavičić koja je 2010. godine bila poslovno neaktivna, te čak nije uplatila ni temeljni kapital od 20 tisuća kuna, a u vlasništvu je imala nekretninu procijenjenu na 3 milijuna kuna. Ta tvrtaka je dobila kredit od Erste banke u visini od 50 milijuna eura. Je li uopće potrebno naglašavati neobičnost ovoga posla? Isto tako posao kojim se Blaž Pavičić bavi preko svoje tvrtke Amec opskrba brodova d.o.o., a kojemu je Carina, koja je pod kontrolom ministra Marića mjesec dana prije ljetovanja na jahti dala odobrenje za prodaju robe oslobođene plaćanja carine, poreza i trošarina, također je potencijalno izrazito opasna za državu, ukoliko nema adekvatan nadzor. A tko treba nadzirati zakonito djelovanje navedenih slučajeva? Njih trebaju nadzirati službe Ministarstva financija, a ministar se voza na jahti s vlasnikom tvrtki koje njegove službe trebaju nadzirati. Shvaćate li vi, koji branite ovakovo ponašanje ministra Marića, koliku štetu nanosite Hrvatskoj državi, jer upravo opisano stanje jest temelj korupcije u Hrvatskoj. Jer bescarinska roba i tvrtke u poreznim oazama jesu potencijalna platforma za utaju poreza i to u velikome stilu. Javno je pak poznato da je obitelj Pavičić u prijateljskim odnosima i s bivšim ministrom Slavkom Linićem. Mislim da ne treba biti poseban analitičar za doći do zaključka da je obitelji Pavičić izrazito stalo do bliskosti s ministrima financija. Je li istraženo možebitno pogodovanje ministra Marića ovoj poduzetničkoj obitelji? Je li utvrđeno ima li u ponašanju ministra Marića elemenata kaznenog djela? Naravno da nije. Jer mi nismo Austrija, naše odvjetništvo nije samostalno, ono služi Vladi, a ne građanima. Daljnja točka koja u potpunosti diskvalificira Zdravka Marića za ministra financija jest njegova uloga u slučaju Agrokor. Slučaj dodjeljivanja kredita krajem 2016. godine Agrokoru od strane HBOR-a, jest dokaz da je ministar Marić, kao predsjednik Nadzornog odbora HBOR-a utjecao na stručne službe HBOR-a i time nedvojbeno počinio kazneno djelo nedopuštenog utjecaja. Jer krajem 2016. godine, kada je HNB svim bankama zabranio kreditiranje Agrokora, upravo zbog prezaduženosti, stručne službe HBOR-a su u tom trenutku Agrokoru dodijelile najvišu kreditnu sposobnost. Triple A, AAA. U potpunosti je jasno da su tu ocjenu stručne službe bile prisiljene napisati. U svezi Agrokora posebnu pozornost treba pridodati i sljedećem slučaju. To je slučaj otoka Smokvica. Na slučaju otoka Smokvica, koji je država dodijelila Ivici Todoriću uz koncesiju, država je izgubila više od 200 milijuna kuna. Razlog tomu jest taj što Porezna uprava uopće nije slala opomene, niti je pokušavala naplatiti koncesijsku naknadu. Posebni kuriozitet u ovoj priči je činjenica je za vrijeme tog dugovanja državi, država istovremeno Todoriću davala tvrtke za 1 kunu. To je vrijeme kada je Zdravko Marić bio pomoćnik ministra, i državni tajnik u Ministarstvu financija. Znači, Ministarstvo Todoriću ne naplaćuje što treba naplaćivat, istodobno mu pogoduje, a Zdravko Marić iz Ministarstva financija završava u Agrokoru, kod tog istog Ivice Todorića. Je li ovo sumnjivo? Jest. Ali u Hrvatskoj jedno vrijedi za narod, a drugo za moćnike. Jer kada samo jedan dan zakasnite, primjerice u Ovršnom postupku, gubite kuću ili stan, ili vam blokiraju sve račune, ali Marić i Linić dopuštaju da Todorićevih stotina milijuna ode u zastaru. Sljedeći pak primjer atestiraju potpunu nesposobnost ali i štetnost Ministarstva financija. U pitanju su računi hrvatskih građana u inozemstvu, te nerazmjer prihoda i imovine. Što je npr. Ured za sprječavanje pranja novca do sada otkrio? Čime se taj Ured bavi? Koliko je tajnih računa u inozemstvu do sada otkrio? Je li istražio afere Panama papers i Pandora papers? Je li utvrdio odakle član Uprave HEP-a, Marku Čosiću poslovni udjeli u poreznim oazama, a koje nije prijavio u imovinskoj kartici? Pa pogledajmo što drugi rade s poreznim prijestupnicima. Predsjednik njemačkog SPD-a, Walter-Borjans, kao tadašnji pokrajinski ministar kupio je u ime Pokrajine Nordrhein Westfalen cd s podacima o tajnim računima njemačkih državljana u Švicarskoj. Taj cd bio je u biti ilegalna kupovina, te je plaćen s 5 milijuna eura poreznih sredstava, ali država Njemačka je na taj način uprihodila 7 milijardi eura kaznenoga poreza. Recite mi koliko je kaznenog poreza Hrvatska do sada uprihodila, po mojim spoznajama ni jedan euro. Znači li to da u Hrvatskoj ne postoji utaja poreza? Ali u Njemačkoj na primjer postoji. Jeste li svjesni do koje razine ste državne institucije devastirali te koliku štetu nanosite time svojim građanima? Što je Porezna uprava napravila po pitanju legalnosti stečene imovine? Jeste li npr. utvrdili legalnost imovine suca Miroslava Šeparovića? Kada je taj gospodin uspio uštedjeti 10 milijuna kuna? Pogledajmo sada što je uzročnik svih nelogičnosti i štetnosti djelovanja Ministarstva financija i njegovih službi kako su Slavko Linić, Boris Lalovac i Zdravko Marić ustrojili primjerice Poreznu upravu. Ona je u potpunosti neorganizirana te ciljano devastirana. Zaposlenici Porezne uprave su obespravljeni, šikanirani i loše plaćeni, jer logika je u potpunosti jasna. Ako želite pravedan i efikasan sustav imat ćete dobar ustroj i ljude koji su dobro plaćeni za svoj posao. Ako želite manipulirati onda ćete devastirati sustav, postavljati podobne umjesto sposobnih te kroz niske plaće poticati korupciju, a preko korupcije ucjenama vladati sustavom. Ovaj trojac je od Porezne uprave napravio antirobinhud sustav, pogodovati moćnima i podobnima, a pljačkati siromašne. Navest ću samo primjer jednog hrvatskog branitelja iz Šibenika s četvero djece koji je tijekom recesijskih godina Slavka Linića imao neplaćen porezni dug prema Poreznoj upravi u iznosu od 35 tisuća kuna. Obratio se Poreznoj upravi moleći ih da otplati dug u ratama. No, Linić je napravio apsurdan sustav u kojemu plaćanje poreza u ratama nije moguće. Znači, ono što je moguće u Njemačkoj, Švedskoj ili Austriji, u Hrvatskoj nije, jer gospodin Linić je uvodeći predstečajne nagodbe onemogućio plaćanje poreza u ratama, ali je zato omogućio praštanje milijardi svojim prijateljima i drugovima. Navedenog branitelja Porezna uprava je odbila i blokirala ga. Kada vas Porezna uprava blokira u današnjoj nepravednoj Hrvatskoj ne možete kupiti više ni kruh, ni mlijeko. Čovjeku je došao na naplatu jedini kredit koji je još imao te ga je Hrvatska država za koju je on lio krv i suze doslovno poslovno uništila jer ga je izručila lihvarskim agencijama kojima su asistirali hrvatski sudovi i DORH te cijeloj obitelji upriličili godine pakla. Ovo je hrvatska porezna pravda, ovo je sramota. Gospodine Plenkoviću i gospodine Mariću koliko pakla prolaze hrvatske obitelji zbog nepravednog sustava kojeg ste stvorili? Jer Todoriću ne šaljete ni opomenu za dug državi, a hrvatskom branitelju koji uredno plaća poreze i traži samo plaćanje na rate s pripadajućim kamatama njega odbijate i uništavate. Sljedeći slučaj dokazuje pak motiv za netransparentnost sustava kojim upravlja ministar Marić, a to je slučaj Vjetroparka Krš Pađene. Postoji materijalni dokaz u kojemu ministar Marić naručuje vlasnika Vjetroparka Krš Pađene, Milenka Bašića na razgovor i bivšoj državnoj tajnici Rimac uvjetuje da želi s njim u četiri oka razgovarati. Naime prethodno je Nadzorni odbor odbio kreditirati taj projekt, ali nakon spomenutog razgovora ministra Marića i vlasnika u četiri oka Nadzorni odbor bez obrazloženja mijenja mišljenje i dodjeljuje tom projektu koji je u tom trenutku već prekršio ugovor s Vladom povlašteni državni kredit i to najveći u povijesti HABOR-a 600 milijuna kuna. Je li Marić u ovom slučaju počinio kazneno djelo, to naravno nitko nije ni istraživao, ali ovaj je projekt pod lupom Europske komisije i još ćemo vidjeti što će se sve doznati. Iz navedenog je potpuno jasno koje su metode rada ministra Marića. One su konspirativne i netransparentne te njegove metode rada nisu primjerene digitalnom vremenu u kojemu živimo. Zato pogledajmo drugu stranu medalje koji su rezultati rada ministra Marića za hrvatske građane. Rezultati su sljedeći, imamo 250 tisuća blokiranih građana, imamo pola milijuna iseljenih građana u zadnjih 5 godina to su upravo rezultati ministra financija i Vlade u cjelini jer sposobnost ministra financija u jednoj državi mjeri se po platežnoj moći građana, po dobrom i efikasnom bankarskom sustavu, po dobroj i efikasnoj Poreznoj upravi, po poticajnim mjerama za građane, po sigurnosti koje daje investitorima, po pouzdanosti prema poduzetnicima i po jednakom odnosu prema svim fizičkim i pravnim osobama u državi. Dame i gospodo, nema gospodarskog rasta i nema društvene pravde bez dosljednog poštivanja zakona. Države u kojima se zakoni selektivno provode smatraju se nesigurnim destinacijama te takve države ne ispunjavaju onu ulogu koju građani očekuju te u konačnici koju im država u prirodi svoga postojanja mora pružiti. Augustin Aurelije će reći: „A bez pravde što su tada države drugo doli velike razbojnike bande.“ Hrvati svoju državu nisu dobili na lotu niti im je poklonjena, već smo se krvavo izborili za svoju nacionalnu slobodu i uspostavu države. Danas i svatko od nas zastupnika mora postaviti pitanje sudjeluje li u gramzljivosti i korupciji koju sam opisala ili će na ovom pitanju nastupiti prekretnica te ćemo napokon otvoriti novu stranicu u izgradnji Hrvatske države u kojoj se afere ne guraju pod tepih, a jedni te isti prijestupnici kao što vidimo konstantno rade na razgradnji države, potiču nepravde u društvu te iz prizemnih vlastitih interesa pogoduju nekolicini suspektnih, bogatih moćnika. Dame i gospodo, Hrvatski sabor pri odluci o ministru Mariću ima dvije opcije. Prvu, gurnuti glavu u pijesak te zanemariti dokaze te hrvatskim građanima reći vi ste građani drugog reda u EU, vi nemate pravo na civiliziranu državu, ni na jednakost pred zakonom, niti na nadu u bolje sutra. Ili drugo, odvažiti se i reći dosta je zlouporaba, dosta je nejednakosti i nepravde, dosta je korupcije te odvažiti i uvažiti dokaze i razriješiti Marića. Time bismo hrvatskim građanima poručili da imaju pravo nadati se boljem sutra, da jesu ravnopravni s građanima drugih država u Europskoj uniji te da započinje stvaranje bogate i pravedne Hrvatskoj u kojoj se rad i poštenje nagrađuju, a nerad i zlouporabe kažnjavaju. Slijedom svega navedenog pozivam zastupnike da glasuju za razrješenje ministra Zdravka Marića.
Hvala vam. Nema replika tako da idemo dalje s radom. Sada ću pozvati onda da u ime Vlade se obrati poštovani predsjednik Vlade Andrej Plenković, pa govorit će i potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite predsjedniče Vlade 10 minuta.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem na replikama. Evo večeras nakon rasprave o rebalansu koja je važna rasprava bila za hrvatsku javnost, za hrvatske građane, za našu financijsku stabilnost, za suočavanje sa posljedicama pandemije Covida-19, za omogućavanje kvalitetnog funkcioniranje svih sustava do kraja ove godine imamo i ovu inicijativu grupe zastupnika poprilično šarolike, ideološki bliske, sljubljene, nalik na cirkuse koje smo vidjeli ovdje prije otprilike dva tjedna, ali sa nešto izuzetaka vjerojatno zbog toga što je ova zastupnica Vidović Krišto gotovo jednako govorila o gospodinu Liniću koliko je govorila i o gospodinu Meriću. Tako da moram priznati da uvijek kreacija ne nedostaje. Što se tiče ove inicijative Vlada se očitovala. Ona je naravno odbija. Parlamentarna većina će odbiti i potpredsjednik Vlade i ministar financija Marić nastavit će raditi svoj posao na dobrobit hrvatskoga gospodarstva, našeg financijskoga sustava. Budući da se ja ne miješam u to gdje tko od članica ili članova Vlade provodi svoj godišnji odmor, ja ću prepustiti ministru Mariću da kaže nešto o tome jer vidim da je to bio motiv za pokretanje ove inicijative. Ali ću kazati nešto na niz bizarnih osvrta u ovome usmenom dijelu inicijative od strane zastupnice Vidović Krišto. Dakle, prvo uloga Vlade, DORH-a, policije, pravosuđa. Dakle po ne znam koji put imamo jednu tiradu oporbenih zastupnika, ovaj put u vašoj osobi koja očito niti prati što se u Hrvatskoj zbiva, niti razumije diobu vlasti, niti razumije neovisnost pravosuđa, neovisnost Državnog odvjetništva, nesmetan rad policije. Činjenica da su izvidi tajni, pa o njima ništa ne zna ni Vlada, ni premijer, nema nekih dojavljivača i šaptača koga se sluša, koga se ne sluša. Puste teorije zavjere o tome koje slušamo su jednostavno tlapnje neupućenih i opterećenih raznoraznim teorijama zavjere to je prvo. Drugo, što se tiče hrvatskoga društva i postignuća Vlade i identifikacije s onim što se napravilo u proteklim godinama. Vi ste nešto spominjali na kraju Europsku uniju, spominjali ste o tome kako smo se mi za to izborili za Hrvatsku itd. Što ste vi to točno učinili da Hrvatska postane članica Europske unije? Ja se vas ne sjećam u tom procesu. Ne sjećam se pa podosta aktera ovdje na ovom dijelu spektra u onom godinama kada se to radilo. Ništa, nula, doprinos zirou. Nešto su čak ovi sadašnji … transformirani u političke stranke u tome radili, ali vi baš niste ništa i to je dosta važno. Ljudi to znaju, ljudi to i vide. Ono što je ovdje bitno je da smo mi prije samo nekoliko dana Vladi i javnosti predstavila sva postignuća ne samo u prošloj godini, nego u zadnjih 5 godina, a ta su postignuća u odnosu na vlade prije nas znatno uspješnija, bolja, veća, kvalitetnija. Evo primjerice Grad Zagreb je povukao munjevito 150 milijuna kuna koji im je Vlada dala kao beskamatni zajam da riješi pitanje likvidnosti. To smo učinili sa zadovoljstvom, sa željom da pomognemo glavnom gradu koji je ujedno i moj grad, sa željom da i Zagreb i druge jedinice lokalne i područne samouprave koje imaju poteškoće u financiranju financiraju se adekvatno i da riješe svoje probleme. U vremenu poreznih reformi koje je predvodio ministar Marić mi smo rasteretili gospodarstvo i građane za 10 milijardi, 10 milijardi kuna. Proveli administrativne reforme, došli iz vječnih deficita i problema ili u uravnotežen proračun ili u proračunski višak. Rapidno smanjivali javni dug. Ispunili konačno dva skoka da vratimo Hrvatsku na investicijski kreditni rejting u dvije od tri agencije za kreditni rejting na svijetu. Ispunili kriterije za europski tečajni mehanizam dva. U najvećoj krizi koja je pogodila Hrvatsku u njenom gospodarstvu, njene financije, naš društveni život, zdravstveni život mi smo u trošku koji je eto i ministar danas spomenuo, ja sam to rekao neki dan bio 40 milijardi kuna spasili radna mjesta. 700 tisuća ljudi u privatnom sektoru dobilo je plaću od države ne slučajno, ne nekom stihijskom distribucijom ili redistribucijom, nego političkom, brzom, odvažnom odlukom Vlade. Omogućili da 120 tisuća poduzeća ne ode u stečaj. Spriječili val otpuštanja, val stečajeva i spriječili ugrozu egzistencija hrvatskih obitelji to su bile naše zadaće. Mi smo to ispunili. U takvim okolnostima pripremili i omogućili prema podacima sada bili smo u Dubrovniku na Danima hrvatskog turizma praktički najbolju turističku sezonu na Mediteranu u odnosu na naše konkurente, s obzirom na brojeve i dolazaka, i noćenja, a o prihodima ćemo vidjeti. I sve to činimo u kontekstu rasta koji bi prema našim procjenama, a one su uvijek bile konzervativne i skromne mogao doseći čak 9% BDP-a u ovoj kriznoj godini 2021. Sve to radimo kako bi našim građanima bilo bolje, kako bi živjeli bolje i u okolnostima koje su nezahvalne, koje nismo planirali, na koje nismo utjecali, s kojima se suočavamo i za čije rješavanje ulažemo jako puno napora u svim resorima i 24 sata na dan. Mi ćemo tu svoju zadaću nastaviti raditi. Ministar Marić će i dalje biti član ove Vlade kao što je bio one prijašnje Vlade. Na ova pitanja iz nekog ranijeg pokušaja inicijative za izglasavanje nepovjerenja neću niti odgovarati, jer smo to apsolvirali prije nekoliko godina te ću samo kazati da ćemo u ovom sastavu biti s vama još nekoliko godina. Mi ćemo raditi da naša postignuća budu takva da na njih bude ponosna ne samo parlamentarna većina i Vlada, nego da bude cijela Hrvatska a da njeni građani žive bolje i kvalitetnije, prije nego što smo dobili povjerenje i zato sam prije nekoliko dana u Saboru govorio da ključna tema govora ovdje na kojem vi niste bili, pa pišete nekakva patetična pisma, mislim na zastupnicu koja je govorila je povjerenje. Bez tog povjerenja ključnih aktera u društvu mi ćemo ići naprijed, ali bilo bi dobro da ponekad pronađemo barem neki i minimalni zajednički nazivnik. Mi ćemo ga uvijek nuditi i tražiti. Da li će tu ponuđenu ruku suradnje ovaj dio sabornice, ponovno kažem poprilično ideološki šarolik, prihvatiti to nije do nas. Hvala lijepa.
Sada će govoriti potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane dame i gospodo zastupnice. Evo nastavno na riječi predsjednika Vlade kojem se između ostaloga zahvaljujem na iskazanom povjerenju i u ovoj prigodi te argumentirano o odbacivanju svih navoda iz Prijedloga za izglasavanje nepovjerenja meni kao potpredsjedniku Vlade i ministru financije. S obzirom da mi je ostalo malo vremena da se u obraćanju ovom visokom domu očitujem o navodima iz prijedloga mogu samo reći da sve insinuacije navedene u prijedlogu kategorički odbacujem budući da sve polazi od činjenice da sam ja kao čelnik Ministarstva financija u čijem su sastavu Porezna i Carinska uprava te Ured za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma koristio svoj položaj kako bi navedene službe protivno zakonima i pravilima struke svojim postupcima i odlukama pogodovali interesima mojih prijatelja ili poznanika. Takve insinuacije ne samo da su napad na moju ljudsku i profesionalnu čast, nego su napad i na zakonit, i nepristran i profesionalan rad navedenih službi te narušava njihov ugled i povjerenje građana u njihov rad. Istaknut ću da dužnost potpredsjednika Vlade i ministra financija obavljam savjesno poštujući Ustav Republike Hrvatske, zakone i pravni poredak sve u skladu s prisegom koju sam dao pred ovim visokim domom. Mogu prihvatiti kritičku raspravu o rezultatima moga rada, ali ne mogu prihvatiti olako dovođenje u sumnju moje ljudske i profesionalne časti i poštenja. Zbog toga pred ovim časnim domom i cijelom hrvatskom javnošću, zbog sebe i moje obitelji, kolega i prijatelja odbacujem sve neutemeljene optužbe i objede na moj račun. Nadam se da ću tijekom rasprave odgovoriti na sva vaša pitanja i sve ono što ste neargumentirano stavili u samom tom prijedlogu. Zahvaljujem.
Hvala potpredsjedniku Vlade. Samo malo predsjedniče Vlade imamo dvije povrede Poslovnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da. Prva je kolegica Selak Raspudić. Imate jednu opomenu od prije samo da podsjetim. Izvolite.
Druga rasprava. Da, da.
Ne, ne sve se zbrajaju. Zbrajaju se.
Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika budući da je premijer oporbu nazvao cirkusom, a da ne pomislimo da je možda jugo zahvatilo Banske dvore pa da se zato tako izražava. Moja je dužnost da ovdje podsjetim hrvatsku javnost da jedini cirkus koji se dogodio u ovoj sabornici je uzrokovala vladajuća većina protuzakonitom sjednicom Odbora za medije koju je kasnije morala povući, a putem koje su htjeli nametnuti Šveba za ravnatelja HRT-a što im je na žalost na kraju i uspjelo.
Naravno da ovo nije bila povreda Poslovnika, već replika tako da dobivate opomenu. Kolega Bulj vi imate već tri opomene tako da sada idete u rizik da ostanete bez prava govora do kraja dana. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Oduvijek se zbrajaju opomene kolegice i kolege. … [[Upadica se ne razumije.]] Hajde nemojte molim vas. Kolega Bulj želite li govoriti ili ne? … [[Upadica se ne razumije.]] Neću te izbaciti. Sam ćeš se izbaciti.
Hvala lijepa. Povrijedio je premijer članak 238. Omalovažavao je zastupnike. Legitiman prijedlog proglašavajući sljubljenom ideološkom oporbom. Ako itko ovdje se može pokriti ušima o sljubljenom ideološkom to ste vi premijeru Plenkoviću sa Miloradom Pupovcem, Srpskim narodnim vijećem koji plaća srpske Novosti koji blati Vukovar. Vi ste sljubljeni, vi jedini ovdje, a ovo je legitiman prijedlog premijeru. To je demokracija.
Zahvaljujem kolega Bulj.
Ono što ste vi napravili za Hrvatsku i Europsku uniju nemojte više ništa raditi molim vas.
Kolega Bulj dobivate opomenu broj četiri.
Zašto opomenu?
Zato što ovo nije bila povreda Poslovnika, već replika i moram vam izreći mjeru udaljenja sa sjednice za današnji dan tako se to zove.
Neću se micat? Zbog čega se micati?
Molim?
Ti meni brojiš od jutros opomene sa sasvim drugim točkama, pa ovo je po prvi put.
Kolega Bulj hajde nemojte se sada, nemojte se praviti, kolega Bulj molim vas.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] pa broji mi od neki dan i od prošle godine.
Hajde molim vas smirite se. … [[Upadica Bulj: … govornik se ne razumije.]] Smirite se. Ne, nismo si na ti. Ovako kada nema kamera možemo, ali sada moramo biti na vi.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Hvala vam lijepa kolega Bulj. Hajde idemo sada dalje sa raspravom. Replike. Molio bih predsjednika Vlade sada da dođe za govornicu jer su na redu replike koje idu prema vama. Prva je na redu kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Poštovani premijeru da odmah na početku raščistimo, jer su Žalac i Rimac i vas spominjale dakle USKOK-ove optuženice u prepiskama oko kredita HBOR-a za Krš Pađene. Zanima me je li vas ikada Gabrijela Žalac informirala o tome da HBOR maltretira Bašića? Je li vam ikada Rimac natuknula da je Bašić uvijek tu kada treba? A zanimalo bi nas i što to zapravo znači jer mi ćemo se ovdje u raspravi fokusirati na ono što smatramo najbitnijim, a to su upravo tajni sastanci u četiri oka ministra Marića sa gospodinom Bašićem.
Izvolite odgovor.
Ne, ne. Pitajte Marića.
Drugi je na redu kolega Grmoja. Izvolite.
Sjećam se dobro ovdje interpelacije o Krš-Pađenima i tada se vladajuća većina smijala na tu interpelaciju da bi u međuvremenu bila proširena istraga dakle na tadašnju ministricu u vladi Andreja Plenkovića, dakle imali smo već tada državnu tajnicu i taj smijeh vam je očito prisjeo, a to se vidi iz ovoga da ne želite odgovarati na ova pitanja i na ovo koje je postavila kolegica Selak Raspudić, a ministar Marić koji uvijek rado odgovara medijima se ponaša kao dobro pripremljeni svjedok, dakle koji ne smije reći previše da ne bi nastradao jer je očito inkriminiran. Tako da ne očekujem da ćete mi odgovoriti na ovo pitanje, ali samo bi vam poručio da se danas ne smijete previše.
Izvolite odgovor.
Nema se šta odgovorit, nema pitanja, komentar loš, izvolite.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani premijeru, u očitovanju vlade u ovom pisanom, a i sada u vašem izlaganju očekivano ste odbacili i miniorizirali navode iz prijedloga za pokretanje opoziva ministru Mariću. Uz put ste nabrojali i različite rezultate vaše vlade koji vam po vama očito daju alibi za sve što činite. Zašto niste savjetovali kao šef vlade ministru Mariću da otvoreno kaže tada u kolovozu na čijoj je bio jahti i da transparentno sve objasni i da se ispriča javnosti, a ne da bahato kaže da je to njegova privatna stvar? Čak i da je boravak na jahti poduzetnika Blaža Pavičića bio bezazlen kako bi prikazujete, da li shvaćate da su naši građani od kojih mnogi jedva spajaju kraj s krajem zaista osjetljivi na ovakve postupke političara i moćnika. Zašto vam je toliko teško svima se ispričati za graške vlade od stožera odnosno od rada stožera na dalje, dakle samo da kažete oprostite pogriješili smo? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Ja ne znam u koji točno žanr SDP-a vi spadate, ne vidim koje isprike bismo mi to trebali dati u odnosu na naše rezultate. To mi apsolutno nije jasno, ne znam na što ste to mislili. Možda da pročitate još jednom izvješće o radu vlade, pa ako nađete tu nešto za što bi se mi trebali ispričavat onda možemo razgovarat, a ovako neke paušalne i proizvoljne ocijene o kojim vi govorite, to su neki vaši dojmovi, impresije, stavovi ili što već jesu, ne znam na temelju čega doneseni. Što se tiče informiranja javnosti o tome gdje je ljetovao ministar Marić, ja kad sam ga prvi put vidio i razgovarali smo, on je baš tog dana koliko se ja sjećam i priopćio javnosti gdje je bio i s kim je bio. Prema tome, ta stvar je u tom trenutku apsolvirana.
Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Ove kognitivne sposobnosti su dakle definitivno ograničene, nisam shvatio ovaj vaš uvod na ovu temu, ali dobro, to ste vi. Nego znate li tko je Mark Harper, znate…
Ne čujem vas ništa.
Ne čujete me? Ha. Idemo iz početka. Znate li tko je Mark Harper, znate li tko je Maria Borelius, znate li tko je Cecilia Cilo, znate li tko je Mona Ingeborg i znate li tko je HDZ? To je moje pitanje vama. Dakle, ovo su ministri iz Britanske ili Švedske vlade koji su davali ostavke za puno manje stvari nego što se recimo pod navodnicima tereti ministar Marić, od tablerona i čokoladica do recimo ne plaćanja RTV pretplate, ove koje sam nabrojio. Znate tko je HDZ? Dakle, politička stranka kojoj ste vi na čelu, koja se čak građanima RH nije ispričala za kriminal koji je napravila, dakle koja novcem poreznih obveznik vraća dugove u aferi Fimi-medija, tako da ja čak ni ne očekujem da će se nešto promijeniti u ovom dijelu.
Izvolite odgovor. Molim nemojte dobacivati. Izvolite odgovor.
Pa gospodine zastupniče Hajdaš Dončić, prvo prvi dio bili ste nerazgovjetni vjerojatno jer ste previsoki za ovaj mikrofon, a niste jedini kojeg se ne čuje dobro, dakle to nije nekakav disrispekt u smislu da vas nisam htio čuti nego vas se stvarno ne čuje. Što se tiče ponovnih vraćanja na presudu pravomoćnu vrhovnoga suda, pa ja ću vam samo reć ono što sam rekao i tada. Dakle HDZ poštuje hrvatski pravni poredak, poštuje odluke sudova, ispunio je odmah svoju obavezu. Stranka koja je u mandatu, u vremenu dok sam ja predsjednik, samo od članarina uprihodila 42 čini mi se milijuna kuna, nema problem servisirati svoje obaveze, nema dugova, nema kredita, nema pozajmica, uredno posluje i ima sva očitovanja državne revizije bez problema [[Upadica: Hvala vam]] Za ono što je bilo prije nek se ispriča onaj tko je kriv.
Hvala lijepa. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Prvo, poštovani premijeru ova vaša izlizana … [[Govornik se ne razumije]] pretvoreni i transformirani, kako ste rekli u političke stranke, ta razina vašeg zapravo obraćanja nama zastupnicima vam je razina na kojoj bi ja vama mogla reć šta je onda HDZ, pokret transformiran u kriminalnu organizaciju. Hoćemo tako razgovarat, tako ćemo počinjat? Ali recimo da imamo važnijih pitanja, a to je da nam kažete jeste li znali da je ministar Marić se sastajao u vezi lex Agrokora i sa bivšom upravom Agrokora 5 puta, a ne 2 puta kako je svjedočio pred povjerenstvom jer se iz USKOK-ovog iskaza Martine Dalić vidi da se radilo o 5 puta, dok je vaš ministar pred povjerenstvom svjedočio da je to bilo isključivo 2 puta, pa me zanima koliko puta je to na kraju bilo [[Upadica: Hvala vam lijepa]] isto koliko puta ste vi upoznati?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Podsjećam da smo pomogli Grad Zagreb sa 150 milijuna kuna beskamatnog zajma. To je jako važno da, jako je važno da to shvatimo, da to prihvatimo, da to akceptiramo, da budemo svjesni toga na temelju čega će gradska uprava koja je dobila povjerenje normalno funkcionirat na temelju novaca koje daje Vlada RH onog istog HDZ-a kojeg vi tako srčano hvalite. Ja ne znam koja je vaša poveznica sa Agrokorom, ne znam koja je vaša poveznica vjerojatno sa bivšim vlasnikom, ali nešto ima. Ja to ne znam točno što je, ali tu nešto postoji. Nemam pojima koliko se puta tko s kim sastajao ono što znam da smo intervencijom vlade spriječili kolaps ne samo te kompanije, dobavljača, hrvatskog gospodarstva, financijskog sustava, malih poljoprivrednih gospodarstava. Da je do vas sve bi propalo.
Hvala vam. Povreda Poslovnika, kolegica Benčić.
Povreda Članka 238., vrijeđanje zastupnika očitim prijedlogom da se novcima građana RH trguje na način da ćete vi ovdje govoreći da ste dali zajam koji ste dali bay the way svim gradovima koji su oštećeni u potresu, zajam, ne novce, zajam, nakon što ste uzeli kroz poreznu reformu 3 puta više, vi ćete time nas ovdje ucjenjivati da mi [[Upadica: Hvala vam lijepa kolegice Benčić.]] ne smijemo iznositi afere HDZ-a.
Kolegice Benčić isteklo je vrijeme, kolegice Benčić isteklo je vrijeme, dobivate opomenu ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika već replika. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Premijeru Plenkoviću svako od nas ima način govorenja i izričaj koji ima. Vi ste vrlo jasno već uvodno rekli što mislite o oporbi, o onima tamo i o onom cirkusu tamo. Dakle, opcija nabacivanja blatom, kad se netko krene nabacivati blatom, rezultat toga da su svi blatni, više nikog ne zanima tko je prvi. A vi dolazeći u ovaj sabor činite sve da ne odgovorite na ono što je bilo pitanje. A moje pitanje vama će biti, zašto ste cijeli dan ostavili ministra Marića da tu odgovara odnosno nije odgovarao nego je slušao oporbene zastupnike koji govore o rebalansu i koji govore o problemu koji su u tom rebalansu, a koji se mogu svesti u vrlo jasne teme. Jedna tema je zdravstvo koja je vreća bez dna i koja ide dalje i koronom koju zapravo ne upravlja više nitko. A druga tema je obnova od koje nema ni O. Pa zašto niste onda i ministre koji su odgovorni [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] za to s ministrom Marićem pustili tu?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Mrak Taritaš. Jednostavno, praksa je kod rebalansa da rebalans predstavlja ministar financija, kad je proračun dođe predsjednik vlade, odite malo u arhive pa ćete vidjet, sumnjam da je bio neki premijer u vladi u kojoj ste vi bili ministrica da je došao tumačit rebalans. Ako je slučajno krivo što ovo ja govorim, a sumnjam ja ću vam ispričat.
Kolega Vrkljan izvolite.
Poštovani gospodine premijeru, prošle godine tvrtke koje nemaju ni jednog zaposlenog uprihodile su u RH 20 milijuna kuna. Ne znam da li vas je vaš ministar informirao da u Hrvatskoj postoji 136.000 tvrtki od kojih 41.000 ili nevjerojatnih 30% su tvrtke koje nemaju ni jednog zaposlenog. U vašem mandatu zadnjih 5 godina, te tvrtke su uprihodile 91 milijardu kuna bez ijednog zaposlenog i većina tih tvrtki je nakon par godina ugašeno. Je li to nešto što vi znadete da postoji u jednoj zemlji EU? Molim vas konkretan odgovor, ne zanimaju me vaše poštapalice.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupničke, mi mene vaše, pitajte ministra Marića, hvala.
Sada je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Hvala. Uvaženi premijeru izgovorili ste da vi i HDZ poštujete pravni poredak, to nije točno. Vi ste uništili pravni poredak kao i državne institucije. Jedna od njih je i Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Naime, ovaj prijedlog oporbe ima 3 elementa i 3 dijela. Prvo pitanje je ljetovanje na jahti ministra financija? Činjenica je da povjerenstvo kao institucija već mjesecima nije u stanju riješiti jedan vrlo jednostavno slučaj čistog i nedvosmislenog primitka nedopuštenog dara. Drugi, druga točka, drugo područje je uloga ministra Marića u pogodovanju u slučaju vjetroelektrane Krš-Pađene i tu računate na zaborav hrvatskih građana jer će pravosudna tijela o tome odlučivati valjda desetljećima. A treća tema je reaktiviranje afere Borg u kojoj je došlo do evidentnog poraza pravne države do činjenice [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] da je o tome odlučivao glavni državni odvjetnik koji je kasnije utvrđen kao mason.
Hvala kolegice, kolegice Orešković vrijeme je isteklo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, nisam točno razumio osim ove kratke rekapitulacije nekoliko točaka ove inicijative za izglasavanje nepovjerenja što je točno pitanje, nisam uspio to razabrat, ali nešto ste uvodno rekli da mi pridonosimo nekakvoj destrukciji institucija ili ovako nešto. Pretpostavljam da ste mislili na Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, pa možda je vrijeme da netko kaže da ste upravo vi dok ste bili na čelu tog povjerenstva godina išli ultra vires, ponašali ste se tako da ste izlazili van okvira što vam taj zakon daje. A onda najedanput sudovi i to gle čuda u više predmeta protiv gospodina Bernardića, tu je negdje bio i nekih drugih ljudi kažu gle povjerenstvo za to nije imalo zakonske osnove ili ovlasti. Prema tome, o tko ruši institucije, tko ne poštuje pravni poredak vi biste trebali nešto [[Upadica: Hvala vam.]] tumačiti hrvatskoj javnosti.
I zadnja replika predsjedniku vlade, kolega Piletić, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, u ovom prijedlogu 34 zastupnika Hrvatskoga sabora, među ostalima stoji, ponašanje ministra Marića nanosi štetu hrvatskim građanima, potiče i stvara korupciju te posljedično stvara siromaštvo. Mogli smo čuti od nekolicine zastupnika o brizi za hrvatske građane, ali nismo čuli da je ova vlada i ministar Marić povećao osobni odbitak s 2.600 kuna na 4, gotovo udvostručio. Nismo mogli čuti da je uvedena demografska, socijalna i gospodarska mjera za mlade osobe od 25 godina gdje smo smanjili porez za 100%, mlade od 26 do 30 50%. Nismo čuli da je uvedena kategorija fiskalnog izravnanja za one jedinice lokalne samouprave i regionalne koje ne ostvaruju referentnu vrijednost kapaciteta poreznih prihoda čime su izgrađene stotine vrtića, povećane tisuće stipendija [[Upadica: Hvala vam.]] i omogućeno, tako dalje.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Piletić, evo mi se ispričavamo zbog svega toga.
I idemo s jednom replikom za potpredsjednika i ministra Marića, predsjedniče vlade vi ste slobodni možete se vratiti na mjesto, a ovu će repliku dati, predsjedniče vlade gotovi ste, potpredsjedniče izvolite, kolegica Urša Raukar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre ja bi vas molila onda odgovor na kojeg premijer nije dao na pitanja, a to je vi ste na povjerenstvu rekli da ste sudjelovali na 2 sastanka u Agrokoru, a gospođa Martina Dalić je u iskazu ovome USKOK-u rekla da ste sudjelovali na 5 sastanaka. Pitanje je vrlo jednostavno, jeste li govorili istinu, a gospođa Dalić neistinu u iskazu USKOK-a ili je obratno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, govorio sam istinu jer sam odgovarao na pitanje koje mi je postavljeno od strane povjerenstva. Na svako njihov upit sam odgovarao i kao što i sami dobro znate kao i hrvatska javnost, dva puta sam osobno nazočio javnim sjednicama Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, odgovarao na sva pitanja koja su mi postavili na tragu onoga što sam cijelo vrijeme i govorio, pa tako i u ovom konkretnom slučaju. Hvala.
Hvala i potpredsjedniku vlade, došli smo do kraja s replikama, pa ćemo sada otvoriti raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a, tko će govoriti onda, govorit će kolega Grmoja. Izvolite.
Evo, premijer nam je pobjegao, nije odgovorio na ni jedno konkretno pitanje, nadamo se da će ministar Marić odgovoriti na ova konkretna pitanja, neka je već i kolegica Selak Raspudić postavila. Ja bih volio da ovu današnju raspravu vodimo argumentima, bez nekakvog izmotavanja i uvijek imajući na umu čvrste i nepobitne činjenice. Ja bih se volio zadržati na tim činjenicama i onome što nam je u ovom trenutku uglavnom poznato. A ministra Marića koji je zapravo objekt ovog opoziva, pozivam da nam svojim iskazima razjasni i upotpuni ono što ne znamo i što se cjelokupna javnost pita. Kao što sam rekao držat ću se činjenica pa ću krenuti nekim redom. Prije nekih godinu dana, to sam rekao i u svojoj replici, raspravljali smo o interpelaciji oko projekta Krš-Pađane koji smo mi u Klubu MOST-a kao i neki drugi zastupnici svojim potpisima podržali. Vlada je tada jednim lakonskim i prozaičnim mišljenjem odbacila tu interpelaciju, a saborska većina tj. njezin dio koji dolazi iz redova HDZ-a ismijala tu interpelaciju. U svakom slučaju svašta je u ovom visokom domu izgovoreno, ali mi se nekako čini i to sam rekao i premijeru Plenkoviću, a i ni danas se nije smijao, čini se da vam je taj smijeh tada prisjeo iz ove današnje perspektive. Sve što ste tada kao vlade i većina u saboru izgovarali bilo je čisto prebacivanje odgovornosti, svi su vam bili krivi osim vas samih, a sve ste to radili itekako svjesni da se samo protiv vaših članova i članica i protiv vaše državne tajnice provode istrage. U međuvremenu od te interpelacije pa do danas, istrage su proširene i na jednu tadašnju ministricu u vladi Andreja Plenkovića, znači mislim da je još uvijek i članica predsjedništva stranke, a tema tih istraga postao je i kredit HABOR-a koje, koji je odobren C.E.M.P.-u vlasnika Milenka Bašića. Ono što smo proljetos čitali u medijima, tu bezobraznu korespondenciju iz koje čitamo kako je pola vlade Andreja Plenkovića bilo upregnuto i angažirano na rješavanju jednog kredita za jedno poduzeće i jednog poduzetnika pokazuje da vi ni iz afere FIMI MEDIJA, ni iz ove afere ili nekih drugih ništa nećete i ne želite naučiti. Moram reći da sam čitajući medijske isječke iz priče kako je tvrtki C.E.M.P. HABOR odobrio kredit od 600 milijuna kuna pao a neću reći na što, a to su bili tek djelići, to su bili tek djelići priče koji su otvorili više pitanja nego što smo dobili odgovora. Ta mi se medijska priča činila dosta konfuzna pa bi volio razjasniti neke stvari oko ovog kredita HABOR-a. Naime, prema medijskim pisanjima najranije spominjanje HABOR-a u ovim aktualnim istragama odnosi se na lipanj 2018. godine, pa opet na prosinac iste godine kada je navodno C.E.M.P.-u, C.E.M.P. HABOR-u odbijen sa svojim zahtjevom za kredit. Nakon toga priča ne staje, nego se zahuktava. Dakle, iz medijskih natpisa proizlazi da se u nekom trenutku u HABOR-u razmatrala i ponuda da se C.E.M.P.-u odobri kredit o cca 50 milijuna EUR-a, a zatim dolazimo u siječanj 2019. kada se na sastanku nadzornog odbora HABOR-a raspravlja o kreditu C.E.M.P.-a. Prema navodima iz vlade tada se o kreditu nije odlučivalo nego su članovi nadzornog odbora tek upoznati sa statusom i kronologijom ovog projekta. Nakon tog sastanka stvari postaju baš vruće, užarili su se telefoni, Bašić traži sastanak sa ovdje prisutnim ministrom financija. Iz medijskih izvještaja proizlazi da je taj sastanak na inicijativu Josipe Rimac organiziran, a da na inzistiranje ovdje prisutnog ministra Marića sastanak je održan u 4 oka i jedini koji znaju što je bila tema tog sastanka su ovdje prisutni ministar Marić i USKOK-ov osumnjičenik Milenko Bašić. Inače, poštovani ministre moram priznati da imate rijetki talent za održavanje sastanaka u 4 oka s ljudima koji s vremenom završe kao USKOK-ovi osumnjičenici. To isto treba znati, imati takvo društvo, a izbjeći optuženičku klupu. Sva vam čast, vaši su talenti očito brojni. E sad, ove činjenice nismo znali kad smo prije godinu dana raspravljali o interpelaciji, samo smo ih naslućivali, a ovdje prisutni ministar Marić s javnošću ni tada ni danas nije podijelio o čemu se razgovaralo na tom sastanku. Jedino što znamo opet iz medijskih natpisa o korespondenciji između USKOK-ovih osumnjičenika Josipe Rimac, Gabrijele Žalac i Milenka Bašića je da su nakon toga sva ova 3 USKOK-ova osumnjičenika bili sretni i zadovoljni. S obzirom da naša vlada u svojim očitovanjima tvrdi da nikakvih pogodovanja nije bilo ispada da je ovdje prisutni ministar kao i ekipa HBOR-a uspješno namagarčila USKOK-ovog osumnjičenika prikazavši kao da su im napravili nekakvu uslugu, a zapravo su im odobrili ono što bi SEMP ovako i onako dobio bez ikakvih posredovanja od strane ikoga. Ovo je važno shvatiti jer je to službena verzija priče naše vlade i ovdje prisutnog ministra i važno je da tu službenu verziju vlade zabilježimo jer će ona biti temelj obrane svih troje USKOK-ovih osumnjičenika u ovoj aferi. Znači ponavljam, priča koju nam vi ministre i vlada servirate u svojim izjavama i očitovanjima bit će zasigurno dobar temelj obrane ovo troje ljudi. Al da se vratimo na rekonstrukciju priče. Iz prepiske USKOK-ova trija koji su prenijeli mediji doznajemo kako se nakon sastanka Marića i Bašića naglo promijenio stav gđe. Tamare Perko, šefice uprave HBOR-a prema projektu Krš-Pađene i mogućnostima za njegovo financiranje putem kredita. Gđa. Perko je inače vrlo zanimljiv lik u ovoj priči. Djelići prepiske između ovih troje najprije nju opisuju kao vrlo odlučnu i nesklonu odobravanju kredita. Čak je prema medijskim napisima jedan od USKOK-ovih osumnjičenika u jednom trenutku rekao Tamara nas ubija, međutim nakon sastanka između ovdje prisutnog ministra Marića i Milenka Bašića, gđa. Perko je doživjela obraćenje, pa je postala popustljivija. O gđi. Perko iz medija inače doznajemo da je bila nesklona opciji da HBOR bude jedini kreditor CEMP-a. Štoviše, doznajemo da je gđa. Perko i sama u nekom trenutku zivkala komercijalne banke, konkretno ZABA-u i PBZ, a u svojoj korespodenciji s USKOK-ovom osumnjičenicom Josipom Rimac gđa. Perko se žali jer kako kaže citiram ona, sada radi posao koji bi trebao raditi Bašićev financijski direktor. Ovaj mali segment o priči o gđi. Perko zapravo je najveća pohvala radu HBOR-a. Tu vidimo jednu djelatnicu i to ni manje ni više nego šeficu uprave koja osobno žica banke da ulete investitoru u nevolji. Dakle HBOR je toliko angažirana investicijska banka da bilo koji poduzetnik samo treba ući i tražiti novac i investitore, a HBOR sve to odrađuje za njega. Još ako imate preporuku Josipe Rimac i ministra Marića za vas sve odrađuje šefica uprave osobno. Kolegice i kolege, da sve ovo nije toliko sramotno bio bi to jedan nadrealan scenarij za neku dobru komediju, al nažalost ova priča je realna slika naše države danas. Od vas ministre Mariću tražimo da objasnite što ste radili i o čemu ste sastančili s USKOK-ovim osumnjičenikom Bašićem? Tražimo da objasnite je li istina da je HBOR pristao povećati inicijalnu ponudu za kredit s 50 milijuna eura u 2018. na kasnijih 80 milijuna i zašto se to dogodilo? Tražimo da nam objasnite je li u vremenu dok obnašate funkciju šefa nadzornog odbora HBOR-a ta banka odobrila ijedan kredit u približnoj visini kao isključivi kreditor projekta bez da su iza projekta stale i komercionalne banke? Bilo bi nam zanimljivo doznati i je li tadašnja ministrica u vladi Andreja Plenkovića informirala šefa što se tu radi, što, što, što se to radi Milenku Bašiću koji je po riječima Josipe Rimac prijatelj koji je uvijek tu kad treba i to 10.g.? A zašto je to točno g. Bašić uvijek tu kad treba, to bismo USKOK-ovim istragama mogli tek doznati. Kako mediji prenose opet je u igri nekakvo u najmanju ruku sumnjivo, a možda i neprijavljeno financiranje HDZ-ovih troškova. Al to ćemo tek utvrditi, a ako se išta uspije u ovoj aferi utvrditi s obzirom da vlada inzistira da nikakvog pogodovanja nije bilo i pruža ruku USKOK-ovim osumnjičenicima. Dakle, ministre Mariću, tražim odgovore na ova konkretna pitanja. Meni je jasno da je Plenković morao pobjeći jer ovo je za njega, a i za vladu jako neugodno, ovo je moguće nova Fimi-medija.
U ime predlagatelja poštovana Karolina Vidović Krišto.
Osvrnut ću se dame i gospodo na izlaganja ako ih tako uopće možemo nazvati g. Marića i g. Plenkovića. Ako postoji ignoriranje i nepoštivanje hrvatske javnosti onda su upravo g. Plenković i g. Marić to demonstrirali. Nisu odgovorili ni na jedan argumentirani navod, te hrvatskih građanima zapravo g. Mariću prijetite da neće moći živjeti u civiliziranoj državi u kojoj se poštuju zakoni. To su vaše poruke. Odgovorili na ni jedan navod niste, nijedan argument naveli niste. Vi želite hrvatskim građanima zapravo nametnuti status građana drugog reda u Europi jer vidjeli smo na austrijskom slučaju da na opravdanu sumnju na korupciju državna tijela odmah reagiraju, vi ste blokirali institucije države protuustavno i putem korupcije, a raselili ste više Hrvata nego što je to učinio Aleksandar Ranković. Vrijeme naplate gospodo za učinjeno, a to budite sigurni i to nas povijest uči će doći jer vi ste 500.000 ljudi otjerali sa svojih ognjišta iz Hrvatske, a pravosuđe, to je potvrdila Europska komisija i EU vam je najgore u cijeloj EU. Za kraj bih još dala jednu ocjenu nastupa gospodina koji obnaša funkciju premijera u našoj državi, Plenkovićev nastup je rekla bih kombinacija Sanaderove bahatosti i Bakarićeve beskrvnosti i jugofilstva. Hvala.
Replika Nikola Grmoja.
Poštovana kolegice Krišto, nešto mi motira od tamo ministar Marić nakon mog izlaganja, ne znam što ga je posebno pogodilo. Ja moram priznati da me je on u ovoj priči najviše, najviše razočarao, jedini ima informacije i saznanja iz prve ruke, bio je u kontaktu sa svih ovih troje USKOK-ovih osumnjičenika. Inače je miljenik medija i javnosti, jako se lijepo izražava i uvijek je spreman stati pred medije i odgovarati na pitanja. A sad odjednom ne bi baš previše o ovoj temi, maca popapala jezik, vergla službenu verziju priče i ponaša se dakle kao mogući osumnjičenik. Dakle, kako vi to, kako vi to komentirate kolegice Krišto.
Odgovor.
Vi ste zapravo već u svojem obrazloženju svog pitanja cijenjeni kolega Grmoja rekli odgovor na isto, ali kada kažete da hrvatska javnost ima percepciju da je on dobar ministar, da je ministar Marić dobar ministar, to je nametnuta percepcija, a s druge strane vidjeli smo u filmu Kum koliko je uglađen, fin i omiljen konsiljere, pa možemo možda povući određene paralele, tko je izvršitelj onoga što ova vlada čini. A što se tiče uistinu kvalitete ministra Zdravka Marića onda možemo reći da kvaliteta ministra financija u svakoj državi se vrlo jednostavno mjeri. Ona se mjeri prema platežnoj moći njezinih građana, ona se mjeri po investicijama, ona se mjeri po standardu i da ne nabrajam dalje. Toga u Hrvatskoj pod njegovom paskom i vođenjem ministra financija nema.
U ime vlade, poštovani ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedničke sabora. Nisam uvaženi zastupniče ništa verglao samo sam pokazao da ću se javiti za riječ, na to sam aludirao. Činjenice ajmo krenuti od toga obzirom da spominjete taj kredit, dakle ja ću sada prvi dio što piše u prijedlogu za moje razrješenje, a onda činjenica. Kaže ovako, ministar Marić je sudjelovao protivno pravilima HABOR-a u procesu odobravanja kredita vjetroparku Krš-Pađene. Ja sam sudjelovao u odlučivanju isključivo u skladu s pravilima HABOR-a samo na sjednici nadzornog odbora kao predsjednik nadzornog odbora čiji je glas jednak svim ostalim članovima nadzornog odbora. Inače HABOR kao institucija koji vi namjerno želi de ovoga dezavuirati ima svoje stručne službe. Svaki kreditni zahtjev prvo prolazi sektor kreditiranja, sektor analiza, sektor pravnih poslova koji utvrđuje kolaterale i pravne ugovore, potom sektor rizika, da bi kreditni odbor donosio odluke za plasmane do 3 odnosno 7 miliona kuna, a nakon toga uprava HABOR-a, ako se radi o kreditnom plasmanu preko 37 miliona kuna onda se traži suglasnost nadzornog odbora. Dakle, nije jedna osoba predsjednik uprave, predsjednik nadzornog odbora, ima nas poprilično. Kaže, iako kao predsjednik nadzornog odbora nije imao pravo utjecati na odluke i ocjene stručnih službi i uprave HABOR-a. Znači ja nemam nikakav utjecaj na odluke i ocjene stručnih službi uprave HABOR-a, pa tako ni u ovom slučaju. Na sjednici 18. siječnja odbio je nadzorni odbor kredit vjetroparku, to i ono temeljem čega se pozivate, temeljem pojedinih medijskih natpisa jednostavno nije točno. Jasno se vidi iz tih medijskih natpisa da je bila rasprava pod točkom razno, pod 17 točnom, gdje je predsjednica uprave dala informaciju o tom projektu, dakle uopće nismo o njemu kao takvom raspravljali. Nakon tog razgovora u 4 oka i bez svjedoka, nadzorni odbor HABOR-a na sjednici 14. ožujka 2019. odobrava vjetroparku kredit koji je najviši u povijesti HABOR-a. Opet netočno, kredit odobren društvu C.E.M.P. nije najviši u povijesti HABOR-a, također na sjednici nadzornog odbora je prezentiran prvi i jedini puta, možete se smijati koliko hoćete sad ja ne znam tko govori ovdje istinu odnosno neistinu, kojeg su stručne službe pozitivno ocijenile, ovdje treba naglasiti da projekte obnovljivih izvora energije ukoliko su profesionalno i transparentno pripremljeni imaju različite međunarodne izvore financiranja, vi zapravo optužujete 60% projekata vjetroelektrana u Hrvatskoj da nisu dobri, jer za 60% su isključivi izvori financiranja domaći izvori. Vi ovdje implicirate da ne valjaju, ne samo ovaj, nego bacate ljagu i na čitav niz drugih projekata. Gdje je ova visina kredita štetna za hrvatske građane i ovaj projekt mogao da je pripremljen od profesionalnog poslovnog vodstva mogao dobiti međunarodna sredstva financiranja, navedena sredstva HABOR-a mogla su se iskoristiti za poticaj malog i srednjeg poduzetništva. Onaj koji vas je nahušako na mene, a znam dobro o kome se radi i onaj koji vam ovo piše između ostalog, griješi, dakle HABOR nema ograničenih sredstava na tom, po tom principu, likvidnost HABOR-a to sam danas odgovarao u okviru replike na jedno od zastupničkih pitanja odnosno replika, osigurao je izvore i međunarodnih financijskih institucija i međunarodnih investitora i šta je u ovom zadnjem koraku i najvažnije od EU u smislu Nacionalnog programa oporavka i otpornosti. I na kraju još jedan navod, koji je također netočan, nesporno je da je ministar Marić izvršio utjecaj na stručne službe HABOR-a kako bi nerealno visoko ocijenili investicijsku vrijednost samog projekta. Motiv za tu manipulaciju bio je prikazati iznos kredita u odnosu na ukupnu investiciju postotno nižu nego što to stvarno i jest, a ovu investiciju studiju je radila renomirana međunarodna kompanija. Ja znam njeno ime Megajoule, nikad nisam s tim ljudima niti sjedio ali svi kažu i provjerio sam da je to renomirana kuća kao takva. Dakle, čitav niz netočnih navoda. Inače, ovo vrijeme što mi preostaje kada već spominjete gospodine Grmoja ove sastanke, onda između ostaloga pa nije više zgorega za spomenuti i sastanak na koji ste me vi pozvali još dok smo bili koalicijski partneri ovdje u prostorijama Kluba MOST-a tada u Hrvatskom saboru. Tko je bio prisutan, hoću vas podsjetiti? Bio je prisuta tadašnji čelni čovjek poreznog USKOK-a, pa ja vas isto pitam, kakav je to poziv na sastanak, kakva je to vrsta sastanka gdje se mene kao ministra financija poziva na sastanak na kojem je službenik djelatnik Ministarstva financija, o čemu razgovaramo tada. Pa sami znate i s tog sastanka kao i sa svih sastanaka koje sam ja odradio uvijek isključivo sam se nosio i vodio poštenjem, propisima i zakonima. A što se tiče vas uvažena zastupnice, samo kratki citat iz vašeg dopisa meni, vaše ministarstvo provodi zakone na samovoljan i obijestan način. Jedna gospođa je doživjela nevjerojatnu torturu od strane Carinske uprave itd., itd. i onda vaša zadnja rečenica, kao ministra nadležnog za Carinsku upravu zahtijevam od vas žurno reagiranje. Postavljam si pitanje kakvo vi to žurno reagiranje i što očekujete od ministra financija? Hvala.
Hvala. Molim vas uvažena zastupnice Krišto stavite masku. Prva replika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre. Čak i prije ovog vašeg mom kolegi Grmoji ja sam htio postavit repliku, volio bi da idemo u jednom možda mrvicu drugačijem smjeru ako ćemo o narativu govoriti ... [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne ja sam uvijek za istinu, do kraja treba sve istjerat. Koga ugrize tigar on se boji i male mace i vi znate da naše iskustvo, hrvatsko iskustvo i s korupcijom i sa svim teškoćama nije bezveze. Dakle, mi smo imali velikih riba ovdje koje su poprilične toga zagrizle, uzele hrvatskom narodu i hrvatskom društvu i tu se možemo složiti ministre. Legitimno je da mi oporba i mi ovdje u klubu Mosta postavljamo pitanja da želimo istinu i legitimno je da vi dođete ispred nas i hrvatskog naroda i odgovorite. I samo to htio reći, dakle, a sva istina koja je neka se istjera van, uistinu istina nas jedina može spasiti.
Dobro. Imate odgovor?
Hvala lijepa. Evo hvala vam na doprinosu u raspravi, niste ništa me pitali konkretno.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Gospodine Mariću, moja replika na vaše izlaganje je sljedeća, na stručne službe HBOR-a niste utjecali vi nego Elvis Presley, Elvis Presley on je utjecao niste vi.
Dobro. Sljedeća replika, hoćete odgovorit? Dobro, izvolite.
Nemam odgovor.
Pa nemate to nije bilo pitanje. Sljedeća replika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani ministre Mariću, vi ste se našli s Milenkom Bašićem i nakon toga vašeg sastanka u četiri oka gospođa Perko je počela zivkati komercijalne banke i tražiti kreditore, a mi smo se u klubu Mosta našli s vama, u klubu Mosta u HS-u to je službeni sastanak oko koje teme, oko vaše inicijative da gasite porezni USKOK, jel tako bilo? Oko vaše inicijative da gasite porezni USKOK, to je bila inicijativa. A vi ste se našli s čovjekom u četiri oka. Ja se ne nalazim s takvim ljudima u četiri oka. Ja se mogu naći i vidjeti, a tada su mnogi lobirali za taj projekt i Milorad Pupovac mi smo Mostovci bili problem za projekt Milenka Bašića i jedan istaknuti HDZ-ovac čovjek je sad pasiviziran pa ga nećemo spominjati, ali znaju ima frizuru kao Branko Bačić.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, ja sam samo vam to između ostaloga spomenuo taj sastanak kojem ste i vi prisustvovali, dakle na svakom sastanku bio on u četiri oka u šest ili kolikogod hoćete očiju ja jednako postupam. Dakle, nije niti prvi niti zadnji investitor koji je tražio određena kreditna sredstva od HBOR-a i opet ću ponovit, kreditna sredstva. ovdje nikome ništa nije poklonjeno, dakle kredit je prošao sve stručne službe HBOR-a odobren je ne kako piše tamo i kako govorite neki od vas po povlaštenim uvjetima, dapače, kamatna stopa čak je bila i nešto viša u odnosu na onoga … i on se uredno otplaćuje, on se uredno otplaćuje to je najvažnije od svega. Dakle, da maknemo tu aluziju od toga kako se nešto pogodovalo nekome i dalo mimo nekakvih propisa i pravila.
Hvala ministre. Imamo nekoliko povreda poslovnika, prava je poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče vlade. Pa vidimo čl. 238. vrijeđaju ministra, vidimo da je u biti uopće nije bitno što je ministar radio i što je sadržaj, bitno je šta se je desilo 2016. da Most nije više s nama u koaliciji g. Miletić se toga ne sjeća, ali ovo je i nema nijedne replike osim Mosta i gospođe Karoline Krišto tako da je ovo jedan cirkus koji je bio u saboru vođen g. Grmojem sad samo nastavlja, ali evo u cirkus se pridružila gospođa Vidović Krišto.
Vrijeme. Dobivate opomenu ovo nije bila povreda poslovnika. Sljedeća povreda poslovnika poštovana Karolina Vidović Krišto.
Hvala lijepo. Čl. 238. Povrijeđen od strane ministra Marića, dakle omalovažavanje saborskih zastupnika govoreći stalno o tome kako nema povlaštenosti pri kreditiranju Krš-Pađene vrlo nonšalantno preskače jednu notornu činjenicu, a to je da je u tom trenutku taj projekt već bio doslovno propao jer je prekršio ugovor s vladom nije uopće bio u roku koji je bio zakonom odnosno tim ugovorom propisan i nije smio biti kreditiran od banke koja kad kaže nema ništa džaba i da nije ništa poklonjeno HBOR broji 3 milijarde nenaplaćenih dugovanja. O čemu mi pričamo? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Koga vi uopće muljate? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Vi znate da to nije bila povreda poslovnika, dobivate opomenu i vi. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana zastupnica Dragana Jeckov.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, g. potpredsjedniče Vlade. Danas nas je ovdje okupio Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću koji je potpisalo 34 zastupnika, tek nekoliko više od jedne petine ukupnog broja zastupnika koliko iz zahtijeva naš poslovnik. U prošlom sazivu sredinom 2017. Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja ministru Zdravu Mariću potpisalo je 46 zastupnika, a tada je za odluku o iskazivanju nepovjerenja glasalo 75 zastupnika koliko je bilo protiv, bez suzdržanih s tim da jedan saborski zastupnik nije glasovao pa je prijedlog odbijen. Vjerujem da će i ovaj prijedlog biti identičan odnosno da će biti odbijen jer argumentacija u prijedlogu je slaba, a dokaza skoro da i nema. Ovaj novi prijedlog više-manje počiva na tezi kako se ministar Marić ljetos družio na jahti sa izvjesnim poduzetnikom za koga je rekao da nema nikakvih poslova s ministarstvom i iz toga je izvučen zaključak kako ministar služi centrima moći. Ja mislim da je ovaj zaključak dosta nelogičan, nejasno mi je kako podnositelji prijedloga zamišljaju da jedan poduzetnik nema nikakvih dodirnih tačaka sa ministarstvom i drugim srodnim institucijama. Nelogično zvuči i to bio to Marić ili neki drugi ministar ne smije družiti s nekim tko ima dodirnih tačaka s primjerice Poreznom upravom. Da banaliziram stvari, veći dio naših sugrađana dobio je rješenje o povratu poreza, znači li to da ministar Marić ne smije biti prijatelj sa takvima? Smije li ministar Marić živjeti sa svojom suprugom ako je ona dobila povrat poreza? Naravno da ministar bio to Marić ili neki drugi ne smije utjecati na donošenje odluka nadležnih tijela, ne smije svojim privatnim vezama utjecati na javne stvari, ali u ovom prijedlogu nijedan takav dokaz nije dostavljen da je Marić to činio. Podastiranje navodnih dokaza u vidu linkova novinskih članaka dosta je smiješno smatrajući ih valjda dovoljno jakim dokaznim sredstvom za dokazivanje bilo čega, uz dužno poštovanje novinskoj struci novinski članci, posebno istraživačko novinarstvo vrlo je cijenjena grana i mogu biti samo okidač za pokretanje postupaka, ne i dokaz za ovakove optužbe. Zdravko Marić je doktor znanosti, bio je pomoćnik ministra financija, bio je državni tajnik ovo mu je treća vlada u kojoj je ministar financija i rijetko koji ministar toliko cijenjen i poštovan od strane hrvatske javnosti i u prijedlogu kojeg smo dobili, a kog nisu potpisali čak ni svi oporbeni klubovi očekivala sam više od onoga što je napisano zbog čega ovaj sabor treba razriješiti ministra Marića. Ipak se otišlo i korak dalje i čovjek je ad hominem napadnut i dovodi se u sumnju njegova profesionalnost i njego etički pristup. Danas tokom rasprave o rebalansu proračuna za 2021.trebamo biti realni i reći da su ministar Marić i ostali članovi, nesporno izvukli maksimum u ovim pandemijskim vremenima i vremenima potresa i da rebalans proračuna nije ostao lista dobrih želja, već je postao izbalansiran rebalans realnih potreba i ostvarivih ciljeva. Stavljanje na teret pojedinih odluka unutar HBOR-a dosta je teška optužba jer nadzorni odbor daje tek suglasnost na kreditna odobrenja koje su sastavile stručne službe, dakle profesionalci bez ikakvog utjecaja i upliva. Bespredmetno je o pojedinim optužbama iz prijedloga i razgovarati jer su prepisane iz prethodnog prijedloga iz 2017.o kojem sam nešto rekla. Svi koji su pročitali prijedlog za opozivom, za razrješenjem i ono što je napisano mogu vidjeti da ne postoji niti jedan konkretan dokument niti dokaz koji bi teretio ministara Zdravka Marića i doveo u pitanje povjerenje dato ministru Mariću. Zahvaljujem.
Povreda poslovnika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Čl. 238. Kolegica Jeckov može reći da sa svojom čašću garantira u poštenje ministra Marića jer meni je to legitimno, ali reći da je neko pošten jer je doktor znanosti, pa bio je i dr. Ivo Sanader doktor znanosti i neki drugi liječnici koji su pobjegli u BiH, znači to što je netko doktor znanosti ništa ne znači u pogledu poštenja.
Dobro, vi znate da ovo nije bila povreda poslovnika, dobivate opomenu. Povreda poslovnika, izvolite Jeckov.
Poštovani kolega, predlažem da sledeći put me pažljivije slušate, ja sam govorila o njegovoj biografiji nikako nisam to dvoje povezivala. Zahvaljujem.
Vi ste iskoristili ovo za repliku i vama opomena. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Prije nekoliko dana predsjednik Vlade RH na nekoliko nas je trenutaka točno na punih 60 minuta poveo na divno putovanje Švicarskom i Norveškom i svima nama koji smo slušali to njegovo izlaganje doista tih 60 minuta se činilo kao da smo tamo, kao da uživamo u benefitima švicarskog zdravstvenog sustava, norveškog obrazovanja ili norveške brige o okolišu. Danas smo ipak se susreli sa realnošću, danas smo iz izlaganja Plenkovića vidjeli da niti Švicarska, niti Norveška, Austrija, Njemačka ili bilo koja druga uređena država EU sa jasnim propisima i s jasnim pravilima šta se smije ili što se ne smije ne mogu biti dalje od Hrvatske nego što su sada. Gospodin Marić sigurno nije najgori od hrvatskih političara, daleko od toga. Gospodin Marić po svojim aferama sigurno je u rangu nekih koji su bili zaslužni recimo za predaju upravljačkih prava u INA-i. S obzirom na dubinu njegovih marifetluka nije on u rangu niti g. Kuščevića. Pitanje je je li u rangu gđe. Žalac, ali o tome će odlučivati pravosudna tijela. Afere o kojima danas govorimo barem kada je ljetovanje u pitanju sigurno nisu multimilijunske, ne radi se o milijardama, ali radi se o temeljnim načelima obnašanja javne dužnosti. Podsjetimo, g. Marić kada je bio suočen sa ljetovanjem nije htio dati podatke koje bi svaki političar kada se suoči sa takvom situacijom trebao promptno dati. Tu pokazuje da nije spreman na transparentnost koja bi trebala doći sa funkcijom ministra u vladi i potpredsjednika Vlade RH. Nakon toga govorilo se da je ljetovao kod svojeg dugogodišnjeg prijatelja, a onda iz medija saznamo da to prijateljstvo seže taman tamo od trenutaka kada je postao ministar u Vladi RH i to gle čuda ministar financija koji je konkretnom poduzetniku vrlo interesantan. Poštovane kolegice i kolege, afera ili nedopušteno ponašanje dužnosnika ne mora biti milijunsko niti težiti milijarde kuna da bi bilo neprihvatljivo. I to je onaj način obnašanja javne dužnosti kojem bi Hrvatska ako želi biti dio uređene zajednice koja se naziva EU trebala težiti, a Hrvatska tome ne teži, dapače kad god je HDZ na vlasti suočavamo se sa ljudima često prezimena Bačić poznatim po tome da služe kao kuriri za razno razna financijska sredstva. To je realnost u kojoj živimo. I ponovit ću još jednom, Marić sigurno nije najgori u tom jednom kolopletu kojeg vodi HDZ, ali ovo što je napravio nije prihvatljivo. O onome što se događalo u aferi Krš-Pađene, e o tome će odgovor dati USKOK, DORH ili sudovi jer bez obzira na upornost ministra da ovdje pokuša prikazati činjenice na jedan način, činjenica je, činjenica je g. Mariću da je kredit odobren nakon vašeg sastanka u 4 oka sa poduzetnikom i od toga koliko god pokušavate pobjeći ne možete jer se to doista, doista dogodilo. Međutim, nama iz SDP-a ovo o čemu smo do sada govorili tijekom ove rasprave ipak nije najvažniji razlog zašto ćemo dići ruku za razrješenje g. Marića, razloga je puno više. O razlozima smo raspravljali danas cijeli dan kada smo raspravljali o rebalansu proračuna. Razlozi su recimo to što kao ministar niste poduzeli ništa da spriječite kolaps koji se događa u zdravstvenom sustavu. Netko će reći ali za to je kriv Beroš. Da odgovornost Beroša je i tu veća od vaše, ali vi kao ministar financija upumpavate milijarde u taj sustav, a da se dugovi ne da ne smanjuju nego kontinuirano rastu, a kvaliteta zdravstvene usluge pada. To je g. Mariću vaša odgovornost. Inflacija. Vi ćete doći i odgovoriti, pa inflacija se događa u čitavom svijetu i biti ćete uvelike u pravu. Ali podsjetit ću vas na ono što je predsjednica Europske komisije prije nekoliko dana govorila, na sve mehanizme koji vam stoje na raspolaganju da učinak te inflacije smanjite za hrvatske građane. Vi ta sredstva ne koristite i to je vaša odgovornost g. Mariću. Više od 200 milijuna kuna sredstava koja su na raspolaganju RH stavljena za obnovu nisu iskorištena. Vi ne samo da ste ministar financija, nego i potpredsjednik Vlade RH i to je vaša odgovornost. Više od 200 milijuna kuna za sufinanciranje projekata iz europskih fondova nije iskorišteno. Koliki je multiplikatorni učinak toga na ono što je moglo biti povučeno da su ta sredstva iskorištena, barem 3 do 4 puta. I to je vaša odgovornost i kao potpredsjednika vlade i kao ministra financija. Vaša je odgovornost što nema kontrole rashoda iz državnog proračuna, novac curi na sve strane, a to što se događa ne utječe na poboljšanje standarda građana, to je također vaša odgovornost. I vi ministre Mariću zbog toga morate odgovarati, da li danas, da li kada bude glasanje ili jednom drugom prilikom manje je bitno, al ovo je vaša odgovornost i o tome treba otvoreno razgovarati. I dopustit ću si samo za kraj jedan odgovor predsjedniku Vlade RH koji možda nije direktno vezan uz sam opoziv, ali s obzirom da predsjedavajući je dopustio premijeru da o tome govori nadam se da meni neće oduzeti riječ. Plenković se danas hvali sa stotinu 50 milijuna kuna za Zagreb bespovratnog kredita, na stranu što je to jedan paket, što je to jedna pomoć koja je stavljena na raspolaganje i drugim gradovima, ali pitat ću vas nešto drugo. Da li bi Gradu Zagrebu tih stotinu 50 milijuna kuna bilo potrebno da uz sudjelovanje HDZ-a grad nije zadužen za 8 milijardi i 200 milijuna kuna? Mala matematika, 8 milijardi i 200 milijuna kuna je točno 55 puta više od ovoga o čemu danas govori i čime se danas hvali Plenković. A di je bio kada je HDZ u skupštini držao svijeću i većinu da se taj novac može ovako zdrobiti, gdje je tada Plenković bio, zašto je tada šutio, zašto tada nije reagirao nego danas kad se hvali. I kada to slušam naprosto se pitam da li bi građani ovoga grada trebali Andreju Plenkoviću podići spomenik poput Turkmenbašijevog i možda ga postaviti na neki od zagrebačkih trgova jedino što nisam siguran bili to trebao biti Trg bana Jelačića ili Markov trg. Nemojte se hvalite nečime što nije za pohvaliti se. Tih 150 milijuna kuna Gradu Zagrebu ne bi bili potrebni da Bane Herman i ekipa nisu zadnjih godina radili ono što su radili. I završit ću, mi ćemo glasati za opoziv gospodina Marića ali ne samo iz razloga navedenih u ovom prijedlogu za opoziv. Hvala.
U ime predlagatelja poštovana Karolina Vidović Krišto.
Dakle, gospodine Mariću, vi niste odgovorili na muljanje s kreditima HABOR-a, niste odgovorili, a HABOR u međuvremenu kao što sam maloprije to naglasila ima tri milijarde kuna nenaplaćenih potraživanja. Pa mislim da je to odgovor, kada ne date odgovor, taj podatak je najbolji odgovor. Ali isto tako mora se naglasiti da tih 3 milijarde nenaplaćenih potraživanja su nastali upravo zato što vi kršite elementarne profesionalne norme. Nadalje, kada nabrajam što niste odgovorili, što vam stalno se nabraja i iz saborskih klupa niste ništa rekli, ni jedne riječi o bescarinskoj robi. Niste nište rekli o računima u inozemstvu, i usput budi rečeno lagali ste moram reći, lagali ste o navedenoj gospođi nad kojom ste izvršili nasilje.
Ima jedna replika, poštovani zastupnik Rajko Vidović … [[Upadica: Ne razumije se.]] Rajko Ostojić, ispričavam se tako je pisalo nisam [[Upadica: Važno da nije Sanader, nek sam Vidović.]] ispričavam se, tako je pisalo nisam [[Upadica: Dobro je, nije loše ni Sanader.]]
Poštovani gospodine potpredsjedniče, pa zanima nas gospođo Vidović Krišto, otišao je predsjednik SDP-a, što vi mislite o stranci koja klubu zastupnika, sad sam to zaguglao na www.sdp.hr ima i dalje 14 zastupnika, a 14-i je recentni USKOK-ov, USKOK-ov optuženik. Kakav je vaš emocionalni stav prema tome, znači imamo Klub zastupnika SDP-a, njih 14, 14-i je optuženik, kakav je Vaš gad filing imate li vi nekakav emocionalni osjećaj prema tome. Slušajući maloprije govor predsjednika SDP-a, imate li neki stav.
Da, ja sam se apsolutno fokusirala na temu ove rasprave i moram priznati da nisam ni u potpunosti razumjela vaše pitanje … [[Upadica: Ne razumije se.]] budemo onda o tome izvan sabornice [[Upadica: Molimo nemojmo, nemojmo međusobno.]] može al ipak hvala na replici.
Ako nemate odgovor zahvaljujem. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici ja neću nikom suditi pogotovo ne bez dokaza ali iznosit ću činjenice. Mislim da su činjenice i istina nešto što ovoj zemlji treba prije svega. Istina je ko i pravda spora ali dostižna i kako je rekao jedan veliki mislilac Masarik za nju dođe vrijeme kad na nju dođe da postane potrebna. Bez brige što god bilo sve će doći na svoje. Dakle, jednostavno neke stvari u ovoj zemlji nije moguće sakriti ali činjenicu su te o kojima treba razgovarati i kada govorimo o iskazivanju nepovjerenja ministru Mariću izuzetno je važno po meni ne držati se nikakvog dojma nikakvog unutarnjeg osjećaja već isključivo strogih i poznatih činjenica. Indikativno je isto to što što je i predsjednik Vlade već napustio ovu obranu i što je danas zapravo bio štur na riječima, nije baš bio rječit. To samo govori da gdje ima dima ima i vatre. Dakle, gospodin Marić, ministar financija obnaša tu dužnost već zadnjih nekoliko godina je ovdje zato jer ga je prije 4 godine od smjene u Hrvatskom saboru spasio Tomislav Saucha. To je činjenica, dakle, to je jasna činjenica, tada je Milanovićev bivši šef kabineta digao ruku protiv opoziva ministra financija zbog onog što se pokrenlo, a pokrenuo se opoziv zbog njegove umiješanosti u aferu Agrokor. Tada je to glasanje završilo 75 i 75 i Marić nije smijenjen. Nije smijenjen vjerojatno zato, o tome isto možemo nagađati, ali posljedice su jasne, zato jer je tadašnjoj aktualnoj Vladi i predsjedniku Vladu bilo važno zadržati vlast zbog onoga što se događalo neposredno prije ali i neposredno poslije u Agrokoru. A to se može opisati jednostavnim rječnikom, izvlačenjem novaca iz kompanije i podjela novaca svojim prijateljima i suradnicima iz afere Borgo. Neposredno prije posrnuća Agrokora također istaknut ću jednu činjenicu, ministar Marić bio je jedan od prvih suradnika Ivice Todorića koji je poslije kada je postao ministar financija kao predsjednik nadzornog odbora na ovaj ili onaj način odgovoran za odobravanjem velikog kredita od 400 milijuna kuna Agrokoru neposredno prije posrnuća. To je također fakt. Nakon toga bivši gazda Agrokora javno je optuživao i ministra financija Marića da mu je zabio nož u leđa kao dotadašnji zaposlenik, dakle to je govorio Ivica Todorić i postao dio grupe Borg koja je pisala zakon da od Todorića preuzme Agrokor i poslije izvuče novce. Kako je upravo i sam predsjednik vlade Plenković bio dio tih prepiski on je morao odobriti svaku odluku sukladno onome što je u svojim odgovorima na mailove potvrdila Martina Dalić, dakle ne ja, o tome je pisala Martina Dalić u prepiskama u e-mailovima, dakle to je također činjenica. Dakle, zadatak Plenkovića na neki način bio je da politički zaštiti sve aktere umočene u aferu Borg, u najveću aferu u hrvatskoj povijesti. Na taj način Plenković je štitio i Martinu Dalić koja je postala ubrzo nakon smjene šefica Podravke, dakle ona je unaprijeđena, ministar Zdravko Marić postao je potpredsjednik vlade, štiteći njih Plenković je zapravo štitio sam sebe. Ovdje smo također u HS čuli i ne samo u HS nego i po potralima, govorim ono što sam pročitao, što je javno dostupna informacija i bilo bi dobro da možda i sam ministar to demantira ili potvrdi ukoliko je o tome riječ da je on osobno kumski povezan s predsjednicom uprave HBOR-a Tamarom Perko, dakle onog HBOR-a koji odobrava kredite, ali kakve kredite? Očito da HBOR odobrava kredite za skupinu odabranih jer do tih kredita svaki poduzetnik u Hrvatskoj ne može doći, to je isto činjenica. Dakle, HBOR-ovi krediti su kao jeti, priča se da postoje, ali nitko ih u suštini nije vidio. Jel netko zna nekog malog ili srednjeg poduzetnika da je dobio HBOR-ov kredit, a ovdje se jedan državni dužnosnik koji tu sjedi i danas među nama upravo hvalio da je HBOR znači prošle godine podijelio 1000 kredita ukupne vrijednosti 3 milijarde kuna. I ja vas pitam oko broja kredita. Pa 1000 kredita podijeli jedna poslovnica banke u tjedan dana. 3 milijarde kuna, e Boga mi to je velik novac, dakle postavlja se pitanje gdje je 3 milijarde kuna podijeljeno i kome su podijeljena? A kome su podijeljene možda će rasvijetliti jedan citat također činjenica koju navodim iz jednog portala zove se Telegram po aferi Vjetroelektrana Krš-Pađene o odobravanju 600 milijuna kuna u toj istoimenoj aferi. Dakle citirat ću, citiram: Krajem siječnja 2019.g. na viber ministra financija Zdravka Marića stigla je poruka Josipe Rimac. Tog 25. siječnja već su se nekoliko puta čuli, a jedan razgovor trajao je preko 30 minuta, tema su bile vjetroelektrane u Kršu kod Knina. Sad mu viberom javlja da je po dogovoru obavila razgovor s vlasnikom vjetroelektrana Milenkom Bašićem. Traži od Marića da ga primi na 5 minuta kako bi njih dvojica definirali model i dinamiku. Do susreta Marića i Bašića doći će 3 dana kasnije u Marićevom kabinetu. Na pitanje Josipe Rimac tko sve treba doći, Marić odgovora da Bašića želi vidjeti nasamo. Bašić je trebao Marića jer je pokušavao dobiti ogroman kredit od države, a imao je problema u pregovorima s državnom bankom HBOR-om, 10 dana ranije šefovi HBOR-a iznijeli su niz negativnih komentara o Bašićevim tvrtkama i njegovim zahtjevima, ali sastanak kod Marića je izgleda prošao dobro, što doznajemo iz trijumfalnih poruka Josipe Rimac i Gabrijele Žalac. Dva tjedna nakon sastanka s ministrom Bašićeve tvrtke dobit će ponudu HBOR-a na 80 milijuna eura, dakle 600 milijuna kuna. Marić je u tom trenutku predsjednik nadzornog odbora banke koja odobrava državne kredite. Dakle, kraj citata, ovo je citirano sa jednog portala, dakle na temelju iskaza. I sad imate situaciju da 600 milijuna kuna se odobri jednoj takvoj kompaniji, 400 milijuna Agrokoru, to je skoro milijarda kuna, to su samo dva kredita. I moje pitanje je gdje su novci za hrvatske poduzetnike, pogotovo male i srednje poduzetnike koji moraju svoje osobne garancije davati i založiti svoju imovinu da bi od hrvatskih banaka dobili kredit. Najlakše je prebacivati krivnju i reći mi bi znate htjeli odobrit kredite, ali za sve su krive zločeste banke koje nam ne daju. To je nešto za što je direktno ili indirektno, ali u svakom slučaju itekako odgovoran ministar financija i predsjednik vlade. Pa na kome je da riješi taj problem i omogući hrvatskom gospodarstvu da normalno posluje i da krene u normalan investicijski ciklus? Ja ću se sjetiti recentnog primjera veledrogerija, dakle iznosit ću samo ono što znam, samo činjenice jer o njima želim govoriti. Sjećate se vjerojatno i duga veledrogerijama kada je, kada smo imali zapravo jedan video ministra financija koji je sam kritizirao ministra Beroša oko duga, ja sam tada pročitao da je taj video pušten s namjerom da se Marića pokaže u pozitivnom kontekstu, ja ništa ne tvrdim, ja ne znam da li je to napravljeno tako, ono što je činjenica isto tako da je sva odgovornost za dug veledrogerijama nastala tj. prebačena je na ministra Beroša. Pa nije ministar Beroš jedini krivac, nije da ga branim za dug veledrogerijama i taj dug nije od jučer i sasvim sigurno ministar financija koji je odgovoran za funkcioniranje kompletnog sustava mora znati i za dug veledrogerijama, dakle i to je isto činjenica i to je nešto što mi se i u toj cijeloj priči nije apsolutno svidjelo. Kada govorimo o ne znam činjenicama poput sjedenja na ramenima šibenskog poduzetnika ili ljetovanju na jahti u taj dio se ne želim uvlačiti, tu su slike rekle više od 1000 riječi i to je nešto što je vjerojatno g. Marića pratilo još iz vremena dok je radio u realnom sektoru. Ponavljam, neću suditi, neću nikoga optuživati, ali kao političari i kao javne osobe moramo biti svjesni da na ovoj funkciji smo itekako izloženi, da smo puno ranjiviji i da mora postojati puno veća politička odgovornost. I u nekoj serioznijoj zemlji EU jednostavno nakon svih tih činjenica koje su jednostavno takve ne bi bilo više moralne obveze da netko bude ministar, u Hrvatskoj je to nažalost još i dalje slučaj. Pogledajte samo primjer Austrije, kada je Kurtz otišao izjavivši da je Austrija važnija od njega samo zato što su postojale indicije za zlouporabu položaja i ovlasti, dakle nikakav proces se još nije vodio, niti je postao osumnjičenik u tom trenutku. To je ono što želim reći, dakle u Hrvatskoj nema osobne političke odgovornosti i dokle god je ne bude bilo Hrvatska će zaostajati, bit ćemo zemlja koja će biti na začelju EU, iza nas je samo Bugarska i jedina formula da se to promijeni i da se ovakve stvari u budućnosti ne događaju su jake institucije, a posebno institucije nadzora. Formula je jasna, jaka država jake institucije, uspješna država jake institucije u nadzoru. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, državni tajniče sa suradnikom. Pa evo vrlo sam pažljivo pročitao Prijedlog za pokretanja pitanja odgovornosti ministra Marića i moram reć da bar kako ja to gledam argumenti, činjenica, navodi koji se iznose kada se pokreće pitanje odgovornosti jednog ministra moraju sadržavati određene činjenice, određenu dokumentaciju koja tereti ozbiljno tog ministra. A ja u ovom prijedlogu nisam vidio niti jednu od činjenica ili dokumenata osim onoga što smo mogli pročitati negdje u nekim medijima u kojima se želi nabacivati na ministra Marića. Ministar Marić je jedan od u javnosti prije svega u stručnoj, ali i u cjelokupnoj javnosti Hrvatske jedan od najpopularnijih političara uz kojega se vezuju svakako uspjesi koje ova Vlada postiže na gospodarskom planu i na planu konsolidacije javnih financija u Hrvatskoj. A što to znači, mislim da smo tijekom današnjeg dana kroz raspravu o rebalansu proračuna jako puno rekli i jako puno ponoviti, a to je da je ministar Marić u proteklih pet godina bio autor poreznih reformi koje su relaksirale, smanjile poreznu presiju na hrvatske građane i hrvatske poduzetnike preko 10 milijardi kuna i kroz to vrijeme dok je smanjivanja ta porezna presija u Hrvatskoj padao je javni dug i s jedne strane i s druge strane deficit državnog proračuna je bio ispod 3% u jednom trenutku smo bili u suficitu državnog proračuna. Da ne govorim da smo izmjenom poreza na dohodak da su povećane plaće, da su naši sugrađani mlađi od 25 godina u cijelosti oslobođeni plaćanja poreza na dohodak, da su oni između 25 i 30 plaćali polovicu obveze od strane poreza na dohodak, da su naši poduzetnici, veliki poduzetnici da im je smanjena stopa poreza na dobit sa 20 na 18%, a za 92% svih poduzetnika u Hrvatskoj ta je stopa spuštena na 10%, da smo smanjili PDV na energente, na lijekove, hranu itd., itd. i da su to rezultati koji stoje iza ministra financija, da čitavo to vrijeme upravo zbog ovakvih sređivanja javnih financija da je Hrvatska iz jednog kreditnog rejtinga koji je bio na razini smeća, iako mi to nikad nije drago reć i kroz ovu covid krizu utvrđenja od tih istih rejting agencija kao država sa investicijskim rejtingom, što onda podredno za sobom vuče smanjivanje kamata, pa onda su smanjene kamatne stope na naše kredite građana i na kredite naših poduzetnika, pa je zahvaljujući toj kreditnoj sposobnosti, zahvaljujući tom sređivanju javnih financija hrvatski proračun i ove godine u odnosu na vrijeme od prije Zdravka Marića izdvaja 4,5 milijarde kuna manje za kamate. Dakle, to su rezultati koji stoje iza ministra Marića i mislim da ga se percipira u hrvatskoj javnosti kao najuspjelijeg ministra financija od hrvatske samostalnosti. E sada kada mi govorimo o radu tog ministra ja sam čitao i ono što ga gospođa Krišto i njih 34 zastupnika terete vrlo pažljivo. Naime, meni je žao moram to reć što je gospođa, nema ovdje gospođe Karoline Vidović Krišto, kad nam je onako teatralno pokazala onaj dokument Carinske uprave od 9. srpnja čini mi se i '21.g. što ga nije pročitala. Meni je žao i ja je pozivam kad se vrati da pročita što piše u tom dokumentu Carinske uprave u rješenju Carinske uprave od 9. srpnja 2021. Koji po njoj strašno kompromitira ministra Marića do te mjere da bi on trebao se povući sa mjesta ministra financija odnosno da bismo mu mi trebali idući petak kada budemo glasovali izglasovati nepovjerenje. Jedno vrijeme u svojoj karijeri sam bio državni tajnik i predsjednik nadzornog odbora upravo Lučke uprave Rijeka i jako dobro znam što znači biti šipšander i što znači bit opskrbljivač brodova. Dakle, opskrbljivač brodova je tvrtka koja je registrirana za opskrbu brodova, bilo gorivom, bilo hranom, bilo cvijećem, bilo posteljinom bilo čime što služi brodu. I koncesijsko odobrenje za obavljanje tih poslova opskrbe brodova dobija svaka firma koja ispuni zahtjev, takvih je šipšandera kako ih zovu u pomorskom sektoru u lučkoj upravi desetina. Prema tome, Carinska uprava kada tvrtka koja obavlja poslove opskrbljivača brodova ispuni uvjete za carinsko skladište gdje će robu preuzimati brodovi koji dolaze iz međunarodne plovidbe mora imati rješenje za takvo skladište od strane Carinske uprave. E sada, ja to mogu to povezati da je Carinska uprava u sastavu Ministarstva financija i da joj je nadležan ministar financija, ali ako je to krimen zbog čega bi ministar financija trebao dati ostavku jer je on rekao u svojoj izjavi da nije pogodovao prijatelju s kojim je bio na jahti onda mislim da smo čini mi se u hrvatskom javnom prostoru uveli nešto što mi se čini da nije logični, ne postoji, ne vjerujem da ne postoji nigdje jer po toj logici ono što je maloprije rekla i kolegica Jeckov, tema te obitelji, nema tog čovjeka u Hrvatskoj koji na direktan i na indirektan način nije vezan uz carinsku, poreznu upravu ili Ministarstvo financija itd., itd. I dalo bi se iz takvih poveznica izvući svakakove zaključke kad su u pitanju i drugi ministri i drugi resori i druge ovlasti i drugi poslovi. Prema tome, očekujemo od državnih dužnosnika, od najviših državnih dužnosnika da postupaju sukladno zakonu poštujući vlastiti integritet i integritet vlade koja ih zastupa, ali rušiti i podnositi prijedlog za pokretanje pitanja odgovornosti na temelju nečega što na niti jedan način ne kompromitira niti dovodi u pitanje integritet ministra Marića po meni je, po meni je neprihvatljivo i kad je u pitanju Agrokor o tome smo u ovoj sabornici, tada gospođa Vidović Krišto nije bila ovdje kao zastupnica pa možda nema tu institucionalnu memoriju, mi smo o tome puno puta govorili. I u brojnim raspravama u Hrvatskom saboru u prošlom sazivu ovog doma smo govorili i o Agrokoru i o svemu što smo kao vlada i vladajući i Hrvatski sabor i hrvatska država napravili kad je u pitanju bila afera, afera Agrokor i donošenje zakona o trgovačkim društvima od sistemskog značaja u Hrvatskoj. I tada smo svjedočili da je u svim tim postupcima u kojima je vlada ili HABOR odlučivao o financijskom stanju Agrokora od onog trenutka kada ministar financija postaje ministrom, Zdravko Marić postaje ministrom financija u vladi da se izuzeto prilikom odlučivanja o sredstvima, kreditima, zakonima ili bilo čemu što je na bilo koji način se doticalo, doticalo samoga Agrokora. I na taj način je otklonjena mogućnost da je u bilo kom trenutku bio u sukobu interesa, a pitanje je s obzirom da tada više nije bio i nije imamo nikakvog financijskog interesa za poslovanje Agrokora mogao je mirne duše o tome odlučivati. Ali je preventivno tada kako ne bi bio u prilici da bude, da bude takvo ponašanje suspektno s, se izdvojio, izuzeo i nije odlučivao o samim kreditima i drugim bitnim pravnim instrumentima koji su se doticali Agrokora. Toga se jako dobro sjećam i isto tako se sjećam rasprave o, o interpelaciji vezno za vjetropark Krš-Pađene. I tu smo govorili o tome. I tu smo govorili kako i na koji način je odobren kredit HABOR-u, malo prije je o tome ministar govorio i prema tome nemam tu što dodati. U svakom slučaju mi ćemo u klubu zastupnika, nećemo podržati [[Upadica: Vrijeme.]] ovakav prijedlog. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Dalija Orešković
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, moja teza i to ne samo u ovoj raspravi i ovoj temi je ta da nam je HDZ oteo državu. Jer imati državu prije svega znači imati institucije koje su sposobne provoditi institucionalnu kontrolu i djelovati u okviru svojih ovlastih i zadaća propisanim odredbama Ustava i zakona. A naša lijepa domovina Hrvatska odavno više nije takva, ako je uz vašu pomoć i djelovanje ikada takva i bila. S obzirom da me se kroz replike malo obrecnuo predsjednik vlade iako više nije ovdje u saborni sigurna sam da gleda pa ću i ja njemu poručiti, da nije bilo afere Konzultantica na bi ni on sjedio tu gdje sjedi sada. Svojevremeno je upravo on bio taj koji je zagrmio na stranačkom skupu pred svima HDZ-ovcima da stranka ne može biti taoc jednog čovjeka. Tada je zagrmio i to da se od najviših državnih dužnosnika očekuju najviših standardi transparentnosti i nepristranosti i svi vi HDZ-ovci ste mu pljeskali tada. No meni je bilo jasno da se iza te krinke modernog europskog političara koji odaje dojam da je dobro upućen u ta etička načela djelovanje krije političar i osoba vrlo opasnih namjera. A to je uništavanje i porobljavanje nezavisnih državnih institucija. I kao što Andreja Plenkovića ne bi bilo bez afere Konzultantica tako niti mene možda ne bi bilo u političkom životu da nije bilo afere i slučaja Borga jer sam na tom primjeru imala prilike gledati iz prvog reda što se događa s tim nezavisnim državnim institucijama. I da su za to nadležna tijela počevši od USKOK-a, DORH-a i Povjerenstva za sukob interesa odradila svoj posao na ova 3 pitanja koja su spomenuta i dotaknuta u ovom prijedlogu utvrđivanja povjerenja ili nepovjerenja ne bi niti bilo potrebe da mi o tome raspravljamo sada. Činjenica je da smo se već jednom dotakli afere Krš-Pađene i da smo o tome imali interpelaciju, a ja sada neću ovo kratko vrijeme trošiti na raspravu o tome. Činjenica je da se u tom slučaju HDZ oslanja na sporo i disfunkcionalno hrvatsko pravosuđe pa ćemo epilog tog slučaja saznati za nekih 10, 15 ili možda više godina, ako i tada. Činjenica je i to da je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa nekad bilo moćna i ozbiljna, a rekla bih i vrlo ugledna institucija, a danas manje-više u tom antikorupcijskom prostoru ne znači ništa zahvaljujući HDZ-u. Da povjerenstvo ima onaj autoritet i snagu i moć djelovanja kakvu je imalo nekad onda bi u ova 3 mjeseca vrlo brzo i vrlo lako raspleo aferu ljetovanja na čuvenoj jahti. Naime, od samog početka priča je krivo postavljena i krivo je krenula. Ovdje se uopće ne radi o tome i ne treba ni utvrđivati je li bilo kakvog pogodovanja ministra financija poduzetniku čija je bila jahta. Ako se utvrdi da je takvog pogodovanja bilo to je onda nešto čime bi se trebala baviti represivna tijela kaznenog progona. Mi ovdje u HS pričamo o povjerenju, ali Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa ima ovlast i odgovornost utvrditi da je ovdje došlo do čistog nedvosmislenog primitka nedopuštenog dara iz čl. 11. tog zakona. Dakle, šta kaže taj zakon? Kaže da usluge koje su dane bez naknade koje dovode ili mogu dovesti u odnos zavisnosti ili stvoriti obavezu prema darovatelju, predstavljaju nešto što dužnosnik po zakonu ne smije primiti. Takvu jednu uslugu čini ljetovanje na jahti. Da istina, postoji ona mala zavrzlamica ili kaže se vrag je uvijek u detaljima, pa taj detalj kaže da se nedopuštenim darom ne smatra dar koji je primljen od nekog recimo prijatelja. I sad se traži od naših nadležnih državnih tijela i pravosuđa da utvrde pravni standard tko i što može ili ne može biti prijatelj u smislu odredbi Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Činjenica je da takva definicija ne postoji, niti je ikada postojala, ali je isto tako činjenica da se prijateljem ne postaje nakon što si stupio na dužnost ministra financija. Svakom uglednom poduzetniku je u interesu sprijateljiti se s nekim tko je ne samo ministar financija, ne samo netko tko je član i predsjednik nadzornog odbora HBOR-a nego netko tko je ujedno i potpredsjednik vlade i član kabineta vlade kroz koje prolaze sve ključne odluke koje ova država donosi. U državi koja je obilježena time da smo klijentelistički i nepotistički potopljena zemlja imati nekog utjecajnog kojeg možeš nazvati kad ti zatreba sasvim sigurno ti daje motivaciju za stjecanje novih prijateljstava. E upravo iz tog razloga postoji ova odredba o primitku nedopuštenih darova, pa se kaže uvaženi ministre sadašnji, a i svi vi koji to jednog dana želite postati, da kada stupite na javnu dužnost od takvih novokomponiranih i novonastalih, a poduzetnički moćnih prijatelja, ne primate skupe darove, pa ni ljetovanja na njihovim jahtama. Nekih se stvari pošten čovjek, mudar čovjek, odgovoran čovjek koji shvaća težinu dužnosti koju nosi naprosto mora suzdržati. A kad sam već spomenula uvodno da kao što ne bi bilo predsjednika vlade da nije bilo afere konzultantica, niti mene da nije bilo afere borga dopustite jednu malu kronologiju tog slučaja. Ta 2018. bila je doista kao svjetlosnim godinama daleko i davno, međutim neki se još uvijek sjećaju da je odluku o odbacivanju kaznene prijave donio USKOK u vrijeme mandata tadašnjeg glavnog državnog odvjetnika Dražena Jelenića za kojeg smo tek naknadno kasnije shvatili i saznali da je član tajnog društva masonske lože i kao takav potpuno neprihvatljiv za obnašanje bilo koje razine državno odvjetničke dužnosti. A ono što je još zanimljivije, a što je nekako potpuno nestalo iz javne memorije je to da baš u tom razdoblju kad se donosilo rješenje o odbacivanju kaznene prijave smo imali vršiteljicu dužnosti na poziciji ravnateljice USKOK-a jer tadašnjoj Tamari Laptoš koja je bila zaslužna za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera i te godine proglašena na međunarodnoj razini kao najbolja državna odvjetnica, e njoj mason Dražen Jelenić nije mogao udijeliti povjerenje da nastavi obnašati mandat ravnateljice USKOK-a jer je nakon tih silnih i pukih godina zajedničke suradnje zaključio da mora vidjeti hoće li, hoće li njih dvoje zajedno kliknuti, pa kako je kliknuo DORH i kako je klika unutar DORH-a djelovala imali smo prilike vidjeti. Naime, DORH je utvrdio da ne može pokrenuti kazneni progon jer ne vidi vezu između osoba koje su po tajnim sobičcima u kasnim noćnim satima sudjelovali u kreiranju zakona po kojem su kasnije i sami zaradili kao posebni povjerenik i odabrani konzultant i ono što zdrav razum vidi slovo zakona i DORH ne vidi. Povjerenstvo se time pretvorilo u jedinu instituciju koja može utvrditi da ovdje nešto ozbiljno u državi ne štima, pa je povjerenstvo 11. siječnja 2018.g. donijelo odluku o pokretanju postupka protiv ministra Marića. Novi saziv povjerenstva koje evo već 3 mjeseca ne može utvrditi je li nešto primitak nedopuštenog dara i u svega 2 mjeseca od stupanja na dužnost obustavio postupak protiv ministra Marića jer se utvrdilo da je o svim sastancima vezanim za Agrokor obavijestio svog šefa Andreja Plenkovića. Nakon što su u medijima isplivali svi oni silni mailovi i transkripti o tim ogavnim tajnim sastancima, povjerenstvo je bilo prisiljeno preotvoriti i ponovno pokrenuti postupak nakon što su ga već jednom obustavili, pa su utvrdili da je doista došlo do povrede načela djelovanja, a dalje trakavicu znamo, dakle dalje je Andrej Plenković putem ustavnog suda rušio i bušio sve dok nije srušio pravo i ovlast povjerenstva da o povredi načela uopće utvrđuje. On, onaj isti Andrej Plenković s početka priče koji je rekao da stranka ne može biti taoc jednog čovjeka i da se dužnosnik mora pridržavati najviših etičkih principa, sve dok nije došlo do njega, sve dok nije bio njegov red i njegovih ministara.
Povreda Poslovnika Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Potpredsjedniče, gđa. Orešković je povredila čl. 238. Poslovnika. Uporno gospođa Orešković pokušava optužiti druge za njeno kršenje zakona kao predsjednice povjerenstva. Naime sve odluke o povredi načela djelovanja više sudova u Hrvatskoj utvrdilo protuzakonito, i dakle tako ona koja je kršila zakon optužuje one koji brane postojeći zakon i poštovanje zakona u RH.
Dobro, to nije bila povreda Poslovnika. Dobivate opomenu. Slijedi rasprava Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Počet ću zapravo s time da moram reći da smo iznenađeni, da, možda je to najbolja riječ iznenađeni malo recentnim istupima premijera koji su sve nervozniji, sve bahatiji prema zastupnicima i sve bezobrazniji. Zaista ne vidim poantu njegovog dolaska u sabor ako je jedini razlog njegovog dolaska u sabor da vrijeđa zastupnike, mislim, nemamo nikakvu čast posebno ako on ovdje dođe, nije trebao doći, razgovaramo o ministru Mariću, vjerujem da se zapravo sam može puno bolje braniti nego što je to radio premijer odnosno njegov šef. Ono što je vaš šef vama još napravio kao medvjeđu uslugu danas je zapravo to da je ovdje govorio o državnoj blagajni kao HDZ-ovoj blagajni i da je ovdje govorio na način na koji on to vrlo često zna a to je „država to sam ja“ i time vam ministre nije napravio apsolutno nikakvu uslugu. Ja ću malo govoriti, dakle, osim ovih stvari koje su već moje kolegice prije govorile i koje su ostale negdje problematične a tiču se afere Borg o kojoj smo danas već govorili, o zapravo sastancima na kojima ste sudjelovali, da li su bila dva ili je bilo pet kao što je rekla Martina Dalić to još uvijek nije raščišćeno niko nije niti novinari niti mi na to dobili jasan odgovor, kao što ne postoji odgovor a niste niti htjeli demantirati oko toga jeste li odlazili na sastanke sa gospodinom Todorićem nakon što je već došlo do preuzimanja Agrokora kao što on to tvrdi, vi to niste htjeli demantirati pa pretpostavljamo da je točno, ali niti eksplicirati o čemu se radilo. Međutim, htjela sam govoriti i o nekim stvarima koje se tiču vašeg posla a koje zapravo spadaju u nečinjenje a ne činjenje. Danas smo ovdje razgovarali o rebalansu proračuna i vidjeli smo da nismo iskoristili više od milijarde kuna predviđenih iz fonda solidarnosti za ovu godinu. Dakle, radi se o novcima za obnovu javnih zgrada. Dakle, radi se o novcima za obnovu škola, vrtića, muzeja, dakle, svih mogućih zgrada javne namjene, fakulteta. Vidite meni je to ta činjenica da godinu i pola nije se ništa napravilo po pitanju obnove u ovom gradu, ali isto tako godinu dana na Baniji a da za to imamo 5 milijardi kuna koje smo dobili prije godinu dana, evo od tog mi iskreno nema gorega. Ja znam da vi niste jedini za to odgovorni ali je činjenica da je to neoprostivo. I da za to cijela Vlada treba odgovarati. I činjenica je da usprkos tome što smo svjesni da ljudi su još uvijek u kontejnerima i na Baniji i u Zagrebu, da se osnovni smještaj još nije ljudima osigurao, da nije započeta obnova niti o od obnove, da se ne vidi, osim onoga što ljudi sami rade i da za neke stvari nije bilo pitanje problema zakona nego je bilo pitanje volje, da zaista je to najveći krimen ove Vlade, ja sam to rekla i premijeru Plenkoviću da je to ono što je pored Agrokora i covid pandemije biti njegovo političko nasljeđe. EU fondovi isto tako, iskorištenost EU fondova je evo objavljeno je dakle za Hrvatsku je 49%, predzadnji smo u EU, vrlo često se ovdje svi ministri hvale o iskorištenosti EU fondova kao da smo dobri, baš nam dobro ide, odlično, evo super, 49% predzadnji u Europskoj uniji. Jedna od stvari koje također niste napravili a koja po meni jednako tako ozbiljna odgovornost je da se nije usustavilo niti omogućilo zapravo Poreznoj upravi da aktivno dapače preaktivno radi ispitivanje podrijetla imovine, ne samo dužnosnika, ne samo dužnosnika, dakle, mi nemamo to jest mi imamo u javnosti afere u kojima se otkrije da je netko ukrao toliko i toliko, da je cijelo to vrijeme imao toliko stanova, toliko kuća, toliko vila a radio je za 16.000 kuna, radio je za 16.000 kuna, otkud, nitko od nas ovdje koji imamo jako dobre plaće svi vi znate da za plaću ne možete imati dva stana, tri vile i četiri auta, a mi takvih imamo hrpe. I kako do toga dolaze. I tko to kontrolira. I kako je moguće da nemamo više slučajeva gdje se na vrijeme otkrije da se zapravo radi o potencijalno-koruptivnim kaznenim dijelima i da nam ljudi na kraju krajeva zbilja imaju imovinu 4 puta veću ili 5 puta veću od onog što zarađuju. Porezna reforma. Hvalite se često poreznom reformom, o tome kako se povećala neoporeziv dio plaće. To je naravno dobro i taj dio smo i mi podržali, ali uz uvjet da se ostatak progresivno oporezuje jer ono što se zapravo time napravilo je da se niste vi odrekli prihoda kao država, prihode su izgubile JLS jer je porez na dohodak u najvećem dijelu prihod JLS i onda imamo poravnanja, fiskalna poravnanja. Okej da za neke, za one koji dakle sami ne postižu određene fiskalne rezultate. I kad vi to pogledate tu listu, a sam ju sad nekoliko puta pogledala činjenica je, činjenica je da najveći dio gradova koji ne dobivaju to poravnanje odnosno koji su dobivaju nulu su oni gradovi u kojima HDZ ne vlada. Ne, uopće ne govorim da je to zato što tamo HDZ ne vlada, pa da se tako nariktavalo, uopće ne, to samo govori o tome da su ti gradovi razvijeniji i da nažalost zbilja oni koji ostvaruju kriterije za fiskalno poravnanje u najvećem dijelu jesu HDZ-ove općine. Opet kažem, ne zato, ne dajete im vi zato što su HDZ-ove nego zato što imaju loše pokazatelje. Dakle, ono što vam hoću reći, dakle najveći gradovi u Hrvatskoj su time izgubili jako puno svojih izvornih prihoda, ali isto tako oni se ne kvalificiraju da dobivaju nazad iz proračuna. Kad smo već kod porezne reforme, nedavno je pokrenuta velika akcija porezne uprave prema paušalcima. Sad sjetimo se kak smo dobili takav broj paušalaca. Znači proaktivno je ova vlada financirala ljudima samozapošljavanje znajući da je to samozapošljavanje fejk odnosno da su to ljudi koji će možda uspjet nać jednog dva klijenta i nešto radit za njih, ali da zapravo to nisu biznisi i svi smo to znali, al je bio neki oblik pomoći da se ljudi ajde samozaposle. Šta se sad događa? Sad ih porezna uprava ganja jer ako su u paušalnom obrtu ne smiju imat samo jednog klijenta, morali bi imat više, naravno većina njih nema. Znači dali smo im poticaj, sad ih ganjamo da ćemo ih zatvarat zbog toga jer su zapravo napravili ono što smo mi svi znali da će se dogodit. A kada smo mi prošle godine u vezi porezne reforme govorili da ne možemo imati ovakav sustav oporezivanja, da ne mogu biti tolike razlike između sustava oporezivanja poreza i doprinosa na nesamostalni rad u odnosu na oblike samostalnog rada i da trebamo imat zapravo sintetički oblik oporezivanja gdje sav vaš dohodak se zbraja na godišnjoj razini, spadate u određenu poreznu kategoriju, pa na temelju toga plaćate poreze i doprinose, i doprinose, pa bi malo drugačiju situaciju imali sa zdravstvom, a ne situaciju da netko može si isplaćivati plaće od 5.000 kuna i imat dobit od 3 milijuna, a plaća doprinose na osnovi 5.000 kuna koje se isplaćuje kao plaća. Dakle, to smo napravili s poreznim sustavom. Odbili ste mogućnost tzv. menstrualnog poreza, da se porez na uloške stavi na 5%, zbilja ne mogu to razumjet, evo to ne mogu razumjet. Jednako kao i smanjenje PDV-a na isporučenu toplinsku energiju kako bi se zapravo ove zime olakšalo ljudima da prebrode visoke cijene koje su, koje su na tržištu, al ne samo njima [[Upadica: Vrijeme]] nego i tvrtkama i svim drugim gospodarskim subjektima. Evo, to su neki grijesi nečinjenja. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava i prvi je poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče vlade s kolegama, kolegice i kolege. Ne znam na koji način počet s obzirom da imamo neobične situacije kod ovih interpelacija, pokušaja da se iskazuje nepovjerenje pojedinim ministrima, da je to postao nekakav sport u kojem više nema nikakvih pravila. Danas svjedočimo tome da predlagatelja nismo imali pola sata, očito je otišao na nekakve instrukcije, vidimo da je potpuno nepripremljen, da kad pročita sve što mu je napisao nakon toga više nema reakcije, ne uspijeva izgovoriti ništa. Predlagatelj je u potpunosti nepripremljen i otišao je iz ove sabornice. Sam način na koji su predložili točku, gledali smo ovdje kako g. Grmoja trči ne bi li on bio predlagatelj jer su bili nezadovoljni kako je predlagatelj uopće objasnio ovaj pokušaj da se iskaže nepovjerenje ministru Mariću. Kao tužimo te za neku jahtu, ali onda ti uzimamo sve grijehe koje smo već ovdje nekoliko puta raspravljali od 2016., '17,. '18, itd.. Što su utvrdili? Ništa. Ima li ministar Marić nekakvo rješenje da mu je utvrđen sukob interesa? Nema. Ima li optužnice? Nema. Što imamo ovdje? Čiste insinuacije. Imamo ta 3 članka iz novina na koje se oni pozivaju u ovom svom uratku od 3 stranice i onda idemo blato, blato, ovo što smo slušali od predlagatelja. Jeste li čuli ijednu rečenicu ili njezinu misao ili tvrdnju koja je utuživa da je vršio nasilje nad nekom ženom? Je li to normalno ponašanje? Pa gdje ne nastala čast političara da govoriš, ako imaš argument, ako imaš dokument u ruci da o tome govoriš. Oni nemaju ništa. Dolaze ovdje, ovo je u prijenosu, ovo se prenosi na 4 kanalu, ovo ljudi gledaju. Što imaju vidjeti? Od 34 predlagatelja svi otišli spavat i predlagatelj na pola sata, pa se valjda vratili da dođe nazad jer nema rasprave bez predlagatelja. Nema šta više reć i mi sad moramo čekat petak da izglasamo ovo tj. nećemo izglasat jer će se njih okupit kao i svaki put 50. Pa gdje su ti ljudi, s čim se oni bave osim pokušajima da stalno nekoga etiketiraju, ljudi koji nemaju ništa iza sebe, bježe od sebe i imaju svoje probleme pa nema ni kolege njezine ovdje i njega je sakrila jer je on prošao pravosudni proces za korupciju. Da mu mi kao što ne bi pitalo što je bilo. Pa o čemu mi pričamo? Gospodo draga, ovo su ozbiljna pitanja, kad napadaš ministra potpredsjednika vlade, moraš biti spreman ideš u boj ili si pobjednik ili si gubitnik. A ovdje nema ničega, nikakvog argumenta, mi nešto mislimo. Kaže kolegica Orešković povjerenstvo je već trebalo presuditi. Gospođa Nataša Novaković je rekla svoje mišljenje o ovome i ona to dobro zna. Tko će dokazivati kome tko je kome prijatelj i na koji način, nema nikakvog akta, djela, ničeg, ali smo svi krivi unaprijed smo krivi kad te oni optuže gori od …/nerazumljivo/…, sudili su nam na sve moguće načine. 30 godina traje hajka na ovu stranu, na sve moguće načine. I stalno se moramo nekome ispričavamo za nešto. Pogledajte ovu raspravu na što ovo danas liči kad oni organiziraju pitanje povjerenja jednom ministru, ne bilo kome, potpredsjedniku vlade. Jeste vi zadovoljni s ovim, jeste zadovoljni s redovima ovdje kako izgledaju? Ovi koji su potpisali, Domovinski pokret spava, MOST otišao na spavanje, otišao, suverenisti nemamo što reći, Centar evo tu smo mi ćemo nešto reći, zeleno-lijevi blok nešto su rekli a i mi bi otišli negdje. Jer se ovo ne da braniti. Od njih koji su napadali, sa ovakvim argumentima kojih nema nigdje, ništa. Šta da ih pitamo? Da li im smetaju njihovi sukobi interesa koji su presuđeni? Znate što kažu, ne smetaju nam ako su naše kolege, nije to razlog za bilo kakve ostavke. Nećemo valja interpelacije ili pitanje povjerenja među svojim kolegama raditi i tako su se svi na neki način ovdje razdijelili i podijelili. Ali kad ta radionica, kako ja kažem ovdje često nekakve zlobe proradi onda se događaju ovakve stvari. I mi sada navečer ne znam 11 i po raspravljamo o ovom. I kada premijer kaže da to nema nikakvih osnova oni bi se raspravljali o sasvim 10-toj stvari ako ste primijetili. Uopće više ne govore o ovome što im je bilo tu napisano [[Upadica: Vrijeme.]] to je neozbiljno gospodo, ovako se ne radi pitanje povjerenja bilo kome, a kamoli ministru [[Upadica: Vrijeme.]] ili potpredsjedniku vlade.
Imamo replike, prva je Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić sve ste točno rekli. Ja bi samo ponovio ono što je u uvodnom izlaganju rekla predlagateljica. Dakle, ona je rekla da je činjenica da danas raspravljamo o ovom prijedlogu dokaz korupcija. Dakle, to je prvo netočno, raspravljamo o ovom prijedlogu jer tako propisuje Članak 125. Poslovnika. Mogao bi reći nažalost obzirom na ovu pripremljenost kao što ste sami spomenuli u uvodu. Ja bi samo rekao nešto sa pravne strane, pa možda čak dopustit ću si ko odvjetnik o ovom prijedlogu ako to pogledamo kao neku tužbu, kao neku prijavu. Onda znamo što ona mora imati. Mora imati činjenice, mora imati navode. Što ovaj prijedlog ima? On jer pun fraza poput postoji mogućnost, moguće je, utjecao, nesporno, protivno pravilima, međutim za to nema ni jedan argumenat, niti jedan dokaz, niti jedan dokaz o tome nema. Što bi sud napravio u takvom slučaju? On bi ovo odbacio. Ovo uopće nije podložno bilo kakvoj raspravi. Međutim mi raspravljamo. Ovo je očito dokaz demokracije, ali je zadivljujuća lakoća na koji način se ovdje iznose neistine, fabriciraju činjenice, u konačnosti kleveće.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Habijan, još jednu riječ ste zaboravili koja je možda najvažnija. Koliko ste puta večeras čuli navodno. Navodno smo čuli, navodno negdje piše, navodno smo vidjeli. Ništa. S time se bave ljudi kojima je stalo do njihovih političkih karijera, a i ne libe se pregaziti nekog čovjeka i ocrniti ga ovdje pred javnošću i izgovoriti ono što je izgovoreno, bez ikakvog dokaza. Nema. I šta onda naprave? Opet se vrate na interpelaciju. Što iz zanima Krš-Pađene? Raspravili smo u Hrvatskom saboru, 50 njih je glasalo za, znači 2/3, 1/3 uopće nije došla na glasovanje. Toliko o njihovoj zainteresiranosti za to. I kada vi tvrdite da je tu sve u skladu sa zakonom, a da ostalo što nije neka istražuju institucije, oni i dalje to rade u saboru. I naravno pokušavaju uvijek na isti način, ali im proći. Kažem, vidjet ćete u petak [[Upadica: Vrijeme.]] kako će to izgledati.
Marko Pavić, slijedeća replika.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani kolega Borić, pa evo meni je isto bizarna situacija, oporbe nema, spavaju, način na koji je opisana interpelacija ispod svake razine. Jutros smo imali raspravu o rebalansu 9% rasta BDP-a u ovoj godini, u 2 godine ćemo izaći iz krize, idemo ka EUR-u, 25 milijardi EUR-a na raspolaganju, a ovdje vidimo i iz replika, oporba samo par replika, da je ovo plakanje MOST-a i PTSP za 2016. kad su ispali iz vlade, kada više nisu na vlasti da se pridružila tom cirkusa gospođa Vidović Krišto koja je apsolutno nepripremljena ko i za Krš-Pađene, a još su se pridružili Socijaldemokrati. Kako evo vi komentirate tu ljubav koja dalje ide, tog cirkusa, te ljevice i desnice u saboru da su ovako nepripremljeni.
Hvala lijepo kolega Pavić. Kako ću komentirati? Mislim da sam rekao sve što mislim. Znači okupili su se oko nekog pokušaja da nešto naprave i sebi budu važni i interesantni jer oni evo uvijek mogu pokrenuti određene rasprave. Kad dođemo na te rasprave, em se pokušavaju ispričat, napuste bojište ili ovu sabornicu, nemaju nikakve argumente, a i predlagatelj nestane na pola sata, valjda na nove instrukcije ili što novo napisat pa da to pročitamo ovdje da kažemo što mislimo o nečemu što sam već napisao. Znači potpuno neozbiljno. Jer uvažavat ove argumente da bi smjenjivali ljude samo zbog toga što se to njima radi iz nekakve njihove zlobe ili pokušaja da se osvete nekom zato jer u nekom drugom vremenu nisu bili toliko ovaj više važni kad su mislili da jesu. Kad čujemo i što su radili, što su neke nove informacije danas i to ćemo provjeriti pa da znamo onda tko je ovdje glavni meštar ili kotlovničar cijele ove priče, pa je malo nestao, evo ga na moj poziv se vratio to je u redu, ali kažem ovo je loše [[Upadica: Vrijeme]] jer na ovakav način se ne postupa prema [[Upadica: Vrijeme]] političarima, a pogotovo ne onima koji su odgovorni [[Upadica: Vrijeme]] za najvažnije funkcije u državi.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, reko bi poštovani premijeru i poštovani ministre, al ni jednog ni drugog nema, kolegice i kolege. Ova rasprava je u stvari pitanje povjerenja, pitanje povjerenja oporbe prema vlasti, pitanje povjerenja građana prema politici i to je u stvari ono ključno pitanje. Sve ove navode koje su kolege prije mene iznosili su napisani u mediji, ministar na većinu njih nije ili pravovremeno ili dovoljno odgovorio da tu ne bi bilo pitanja nepovjerenja. Ali ja neću ponavljat ono što su rekli moji prethodnici, kažu da se svak češe tamo di ga svrbi, a mene je na neki način oduvijek svrbio Zagreb. Ja sam davno prozvao ministra još iz gradske skupštine da je jedan od onih koji su krivi za zaduženje Zagreba. Danas vidimo, a mnogi se čude ko pile kišnoj glisti 8,2 milijarde zaduženja. Svako od tih zaduženja je došlo u Ministarstvo financija i tamo bilo odobreno. To je ono što je istina. Premijer je danas ovdje s ove govornice kolegici Benčić rekao de facto da bi trebala biti zahvalna što je ministar financija i on odobrio kredit Gradu Zagrebu za premošćivanje likvidnosti. Nevjerojatno. Ja ga nijedanput s ove govornice nisam čuo da je rekao Milanu Bandiću tada 8,2 milijarde da netko treba biti zadovoljan s time. Druga stvar, s ove govornice sam prije jedno 6-7 mjeseci kad je ministar zadnji put bio tu prozvao ministra da radi suprotno zakonu, da ne poštuje zakon koji je donio ovaj HS, a to su rokovi plaćanja u zdravstvu i to ministar svaki dan prezentira javno. Ovo je jednostavno pitanje. Mi smo donijeli zakon, vlada ga provodi i vlada ga ne poštuje. To je problem kod ministra. I treća stvar koja me svrbi, 3,5.g. ministar je nadležan za koncesije, svojedobno je drugom ministru odgovorio na njegov dopis vezano uz izgradnju trećeg stupnja pročišćavanja, to vam je jedna skupa priča u Gradu Zagrebu gdje je ZOV godišnje imao 50%-tnu dobit u odnosu na prihod i de facto tim dopisom skoro omogućio koncesionaru i dalje takvu zaradu koja je suprotna u tom trenutku bila Zakonu o koncesijama i Zakonu o vodama koje je donio ovaj HS. Bio je upozoren na to. Kažem, neću o onome što piše po medijima, ja ću o onome što me na neki način svrbjelo, a to je Grad Zagreb. Danas vidimo u kojoj je financijskoj situaciji Grad Zagreb, a država je sve to znala i ja ću reć trebala na neki način kontrolirati. Evo toliko.
Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Sanader, poštovani g. Bukarica, poštovani suradnici ministra, kolegice i kolege. Dakle, kardinal Milingo možda neki znate tko je bio, objasnit ću vam, to je ipak moja struka, malo filozofije i teologije u ovu kasnu večer, al objasnit će plastično u kojem stanju mi živimo i s čime se mi susrećemo. Kardilal Milingo je bio egzorcist službenik Vatikana, mislim da ima 3-4 fakulteta, dva doktorata, čovjek kojeg je papa Ivan Pavao II izabrao osobno, osobno da bude d-men, d-men, onaj od, čovjek od njegova najvećeg povjerenja. Kardinal Milingo, autor nebrojenih knjiga, licem u lice s đavlom, znači nebrojeno knjiga i kardinal Milingo, skratit ću cijeli njegov životopis, odjednom ne da je pao nego je čovjek se zaljubio u tamo neku ne znam ni kakvu ženu iz jedne sekte pastora Moon-a i ostavio katoličku crkvu, ostavio papu Ivana Pavla II, sve iznevjerio i okrenuo svima leđa. Vrhunski intelektualac, čestit čovjek, izabrao ga sveti papa, pa ako sveti papa može pogriješiti, kako onda možemo garantirati da ne može pogriješiti netko tko vodi neku stranku. Tako i ovdje, tako i ovdje HDZ. Sad ću vam ja reć, afera Janaf, višemilijunska šteta, afere vjetroelektrane, višemilijunska šteta, afera hot mail 500 milijuna kuna, bojanje tunela 4,3 milijuna kuna, afera Verona 70 milijuna eura, afera Salonit 100 milijuna afera Kamen Ingrad 60 milijuna, afera Imostroj Bechtel 6 milijuna, afera Brodosplit 27 milijuna, afera Slavonska banka 150 milijuna, afera Sunčani Hvar 571 milijun, još ima, afera Đakovština 555,7 milijuna, afera INA MOL 10 milijuna, afera HPB 255 milijuna, afera HŽ 27 milijuna, afera Medicol 230 milijuna, afera Spice 400 milijuna, afera Planinska 70 milijuna, afera HAC 25 milijuna, afera HEP 650 milijuna, FIMI mediji 70 milijuna. Pa mi dobro da postojimo braćo i sestre, mi dobro da smo živi, pa mi dobro da egzistiramo, pa mi dobro da uopće postojimo u kozmosu cijelom, da ova mala točka naša planeta zemlja i na toj zemlji naša predivna Hrvatska koliko se pokralo i pomažnjavalo u ovoj zemlji, i to su činjenice, ovo su presude. Ovo su izvučena lova i da sada nama ministar, a mi ga pitamo prijateljski, dakle stvarno ne ide se ad hominem bar mi u Klubu MOST-a pitamo objasnite nam, objasnite nam jer nama je netko došao pokazao je neki papir, rekao je što se njemu tu događa, koje su nejasnoće i rekao hoćete li podržati da čovjek dođe ispred nas i da kaže što se događa, a znamo da nas je korupcija ovako da nas stišće, znamo da nas topi dolje i mi ćemo sad nek cveta cveće u preduzeće, sve je lijepo, isusek, ništa kod nas nije, pa kako nije ništa čovječe a tonemo. Pustimo ove priče koje svaka stranka dođe ma da je i možda neko drugi pa bi reklo pričaj bajke, maži oči ljudima maži oči ljudima, ali nas zanima istina i ovo što ste vi rekli kolegice prije, ma sve istresite van, MOST, ma sve tjerajte, ma sve, nek se raspadne sve što ne valja, nek nestane po proroku Izaiji, nek nestane sve što ne valja, MOST daj bog da se ugasi da ga nema više. Daj bog. A ako ima neka bude tako Nikola, ako ima prljavštine nek sve izađe van. Ako ima prljavštine nek nestane. I ja ovdje ne želim nikome da nestane, da budem jasan, ni HDZ-u ni SDP, ja nikome ne želim zlo jer se sve vraća al samo želim da izađe istina i zanima nas istina jel ministar Marić bio pošten ili nije bio pošten. Ako je bio pošten oprostite idemo naprijed. Ako nije bio pošten odgovarat će.
Samo pripazite malo na govornicu. Trebat će još. Replika poštovani Rajko Ostojić.
Marine, sorry što ću ti se sada miješat u struku ali ti znaš dobro Evanđelje po Ivanu, jel tako istina će te osloboditi. I to je ključna riječ. Istina će te se osloboditi. Bolje da vi ne čujete o tome, bolje, posebno Marko Pavić. Pored sve one love koju si nabrajao, taj HDZ završi na Marku Paviću i parfemima za njegove prijatelje i kravate. I on se sad javlja ovdje i drži predavanja, sram vas bilo, sram vas bilo. Dakle, istina će te osloboditi, to je ono što nas povezuje a vas se povezuje jer ste kontaminirani sa sitnom lovom. Koliko … /nerazumljivo/… Marine, tko je to? Toma Akvinski. Dakle, rekli bismo kvantiteta rađa kvalitetu, al nažalost kvantiteta rađa ne kvalitetu, rađa Marka Pavića koji zadnji dan za svoje frendove kupuje kravate i parfeme i to je to, što nas povezuje, istina, i dobro si rekao, to je rekla Benčić, dajte sve, sve nas pretražite [[Upadica: Vrijeme.]] CT sken, UZV sken [[Upadica: Vrijeme.]] krenimo od Marka Pavića.
Imamo povredu Poslovnika Marko Pavić.
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak 238. Kolega vrijeđa na osobnoj razini, ja ne znam što ga je toliko iznervirao dal to što sam ja rekao da oni zajedno s MOST-om tu kao Socijaldemokrati ili SDP-a ja više ni ne znam koja ste opcija, ma ne znam, ne znam više tko je tko je, dio vas je dio nije [[Upadica: Molim vas nemojte komunicirati.]] ali ovo je na osobnoj razini apsolutno.
Nemojte međusobno, nemojte međusobno komunicirat, a što ću ću vam dat opomenu. Marko Pavić opomena [[Upadica: Mogu li ja?]] odgovorite na repliku vi, izvolite.
Kolega ja znam da su emocije velike i uvijek je strast tamo gdje vam nešto znači, tako ja razumijem, ja shvaćam kolege i u ovoj stranci, to ti je ko u brata dijete pa kad imaš svoje dijete pa kad negdje skrene boli te, najteže ti je priznati da si ti kriv, da si ti suodgovoran, razrednik sam bio 16 godina, 14 godina u Gimnaziji. Roditelji uvijek, a nisam ja kriv i svi su krivi ali nije on nije kriv a on bar, bar ima dio odgovornosti. Što se tiče istine kaže Ivan Pavao II., pita ga novinar što da nestane sve biblije ovog svijeta i da sve nestane koju rečenicu bi uzeli sa sobom negdje gdje god idete, u svemir, i kaže Sveti Papa istina će vas osloboditi. Mi samo želimo istinu. Još jednom ću reći, neka nestane MOST, sad ću potpisat, neka sve izađe van o svakome od nas da možemo krenut dalje i vi i mi i svi skupa da nestane što ne valja [[Upadica: Vrijeme.]] i da krenemo dalje. Oprostite.
Slijedeća replika poštovani Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Kolega Miletić skoro pa mi je i suza potekla na oko maloprije dok smo dolje u prostoriji slušali gospodina Borića i njegovo laskanje svakoj rečenici koju je izgovorio premijer i njegovo zdušno branjenje gospodina Marića u čiju krivnju a isto tako i nevinost ja ne mogu ulazit obzirom da sam novi u cijeloj priči. Međutim, da, ako se po jutru dan poznaje i doktor Ivo Sanader koji je veliku većinu dakle ljudi iz oporbe i iz vladajući stvorio, zdušno su ga branili, a onda su ga se nakon presude odrekli do te mjere da su pratio sam ažuriralo je njih 30-tak svoje životopise u rasponu o 4 sata da se ne dovedu u konotacije sa dr. Ivom Sanaderom, čast iznimkama. Bojim se da ministre Mariću vas, a i Andreja Plenkovića [[Upadica: Vrijeme.]] u velikoj skupini ljudi [[Upadica: Vrijeme.]] gdje dominira alpinizam čeka ista sudbina.
Odgovor.
Ja samo znam, mene je život naučio. Da kad god sam bio bahat pao sam u najveće blato svog života, a bio sam bahat, bio sam bahat. Ja sam se ovdje vama ispričao isto, ja se sjećam svog prvog nastupa i neću ga nikad zaboravit dok sam živ. Ne mislim, ja mogu biti uvjeren da sam u pravu, ali sve se može reći drugačije. I ja dok sam živ to ja nosim i to je moj i to ću nositi. I mislim da tko god je bahat i ohol da nije ni svjestan da je već krenuo u svoj pad. Samo možda on trenutno opijen moći na pijedestalu pozicije misli da je nedodirljiv. Život me naučio, vi to znate svi duboko u svom srcu da je to istina. Onog časa kad postaneš bahat, ohol i zato se meni ne sviđa kako npr. naš premijer jer on je i moj premijer kako s nama razgovara. Ja bi npr. potpuno drugačije razgovarao s kolegom, bez obzira što mogao bih šamarat ne slažem se, ali drugačije bih se [[Upadica: Vrijeme.]] ponašao. Ne sviđa mi se ta bahatost.
Slijedeća replika, poštovana Nada Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega, ja sam već u nekoliko navrata komentirala vaše rasprave i zaista evo ono što mislim da su i zanimljive, srčane, srdačne, pune emocija, temperamentni ste posebno večeras i na to nemam nikakve primjedbe. U nekoliko navrata ste istakli da je potrebno govoriti istinu i razgolititi nas sve skupa u dokazivanju istine. I naravno da bi trebala i ova interpelacija biti usmjerena prema tome što je to Zdravko Marić učinio loše. 10 afera najmanje ste pobrojali, radi javnosti bilo bi dobro da se očitujete da li njih sve usmjeravate prema Zdravku Mariću, da li te sve afere vežete za njega. Ja znam da ne, ali to bi sada trebali u replici pojasniti. Što se tiče bahatosti i oholosti, Zdravko Marić to sigurno nije, imam puno nas iz HDZ-a koji to nismo, ali način na koji nam se [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] poneki obraćaju ne služi [[Upadica: Vrijeme.]] na čast ni njima.
Ja se i vama kolegice ispričavam ako sam ikada vas povrijedio. I isto tako mislim i ministru Mariću, ja mislim da, da ono što su ljudi tu govorili da stvarno čovjek, ministre znači ako sam vas ikad povrijedio ispričavam se. Znači ja stvarno mislim da u tom, znači ja mislim da je naša zadaća da mi propitkujemo i da, da ja budem skroz jasan, ja sam već to govorio ovdje u nastupima, ja ne vjerujem i da ni svaka stranka, bez obzira i na ovu presudu, da budem skroz jasan, da je stranka kao stranka, razumijete dakle pa ljudi koji su u toj stranci su pošteni ili nepošteni, kriminalni ili nisu, znači a ne, kako bih rekao ne može biti pravni objekt mora biti netko tu tko je dio te neke priče i tu sam vrlo jasan bio. A ovaj ove afere što ste rekli, dakle da ja sam nabrajao sve afere u pogledu da nas je strah i u tom strahu mi propitkujemo sve ovo što se događa oko ministra i molimo ga odgovore je li da to riješimo i da se ide dalje.
Hvala. Pojedinačna rasprava sljedeća, poštovani Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani potpredsjedniče vlade, državni tajnici, pa evo stvarno mi je čudna situacija da danas govorimo o opozivu pogotovo nakon jutros šta smo razgovarali i o rebalansu kada smo utvrdili i projecirani 9%-tni rast BDP-a, kada smo vidjeli uspjehe vlade da danas razgovaramo o opozivu jednog od najpopularnijih ministara, jednog od ministra koji je upravo ovu vladu osigurao da imamo ovakve rezultate. Poznam ga i kao kolegu u vladi smo služili i znam i na ljudskoj razini, a i na stručnoj da je jedan od najboljih ministara, ako ne možda i najbolji ministar financija u povijesti Hrvatske. Kada govorimo o rezultatima, a ne bih ulazio u ovaj pamflet jer stvarno iz njega ne može se ništa, vidimo da smo imali 3 godine suficita, 3 godine suficita, ali isto tako solidarnost, kršćanske solidarnosti. Kad god smo razgovarali o mirovinama, o minimalnoj plaći našli su se novci, ali se osiguralo da imamo suficit. Isto tako, velik uspjeh ulazak u tečajni mehanizma ERM II na putu za eurozonu. Kredit swap prošle godine od 2 milijarde EUR-a prije ulaska u eurozonu od Europske centralne banke dovoljno govore o ugledu Hrvatske, a i vas osobno u Bruxellesu, a isto tako u kreditnim institucijama. 3 puta dizanje kreditnog rejtinga za razliku prošle vlade, pad duga za 4,2%, 4 ili 5 krugova porezne reforme koje ste osigurali i okvire za rast prosječne plaće 25% za mlade da ne plaćaju porez na dohodak su svakako uspjesi vlade i vaš doprinos. Tako da me čudi ovaj konglomerat i oporbe koje uopće nema večeras, ja ne znam što ste se vi toliko gospodine Ostojić na osobnoj razini uvrijedili, da tako na osobnoj razini napadate, ali evo ja ću iščitati imena koja su potpisala ako vi niste, pa potpisao je gospodin Vukas, gospodin Davorko Vidović kojeg ja izuzetno cijenim al kao bivšeg ministra naprosto ne vjerujem da je on jedan takav pamflet potpisao, Katica Glamuzina, Zvane Brumnić, mnogi drugi prema tome kada kažem da je ovo jedno lijepo suglasje MOST-a i Socijaldemokrata, ja mislim da to stoji. Isto tako, suglasje gdje se gospođa Vidović Krišto pridružila s nekim osobnim napadima na ministra Marića koji apsolutno ne stoje. Ni jedanput ga Povjerenstvo za sukob interesa nije osudio, uspjesi su ovdje vrlo jasni vlade i čitava ovaj opoziv je bizaran koji će u petak završiti ne vjerujem više sa 40-tak glasova protiv ministra Marića, čak ni ovaj opoziv, ovaj pamflet iz kojeg prvog članka ispada da praktički ministar Marić sam sa sobom ne smije popiti kavu jer je u sukobu interesa nije potpisao je dobar dio oporbe i nema ih večeras, evo nema ih, prazna sabornica. Drago mi je da se evo gospodin Grmoja vratio i MOST-ovci, s njima barem volimo raspravljati, ali evo cijela lijeva strana nema. Isto tako, slijedećih 10 godina 25 milijardi EU fondova EUR-a nam je na raspolaganju. To je isto uspjeh vlade. Kada smo krenuli u dogovaranje višegodišnjeg financijskog okvira trebali smo dobiti 2 milijarde EUR-a manje naprosto zato što smo 2017. prešli 60% razvijenosti EU. Ne samo da smo nadoknadili argumentima te 2 milijarde već smo kroz Program za oporavak i otpornost osigurali dodatnih 10 milijardi što znači da imamo 2 i po puta više sredstava u slijedećoj 10 godina. Zajedno sa očuvanjem kreditnog rejtinga, ulaska u eurozonu, poreznom reformom, prilikama za mlade, to je sve uspjeh koji je vlada napravila i dobar dio toga je odgovornost ministra Marića. Tako da mislim da minimalno što možemo zajedno sa jutrošnjom raspravom je da mu dajemo potporu za daljnji rad. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava poštovane Grozdane Perić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ministre, dakle kao što znamo ministar Marić ima vrlo odgovornu funkciju potpredsjednika vlade i najvažnijeg resora Ministarstva financija. Uspješan je ministar, stručan i kompetentan, a iz osobnog iskustva i kao prva suradnica to mogu itekako potvrditi. Ono u što u svom, ono što u profesionalnom radu, a imam dugogodišnje iskustvo jako dobro sam i surađivala, šutite dok ja govorim [[Upadica: Molim vas, nemojte komunicirat.]] prema tome sve ono što je radio do sada možemo posvjedočiti da je radio izuzetno savjesno i korektno. Ono što je u svom radu postigao zajedno s nama imamo itekako značajne rezultate i ne može nitko osporiti. Ono što sada se događa u ovom napadu i pokušaju da ga se diskreditira to je nešto što je zapravo uradak kojeg možemo omalovažiti jer je besmislen i zapravo nema nikakvih argumenata. Ovdje se postavlja pitanje da li takav čovjek ima pravo imati prijatelja poduzetnika i propituje se da li je on zbog toga kriv. Pa ljudi to je smiješno, pa vi zapravo na stup sramote stavljate sve poduzetnike i vi koji se kunete u velike investicije, u velike napretke, vi ste zapravo notorne nule. I to je ono što treba reći jasno i glasno jer da se ne stvaraju upravo ova povjerenja, ove zasluge i na ovaj način jer vi ulazite u tuđe živote to je ono najstrašnije. Ja bi mogla tu navesti sve ono što piše o vama gospođo Krišto o vašoj karijeri itd., međutim to je ispod moje razine. Prema tome, i moja stranka koja drži najprije do toga što radi, koliko postiže i koji su rezultati, a isto tako i ovaj ministar koji to ne zaslužuje. Prema tome, ja smatram da ovo, ovo, ovo blato kojim se vi nabacujete je zapravo ispod svake razine i bilo bi vam pametnije da se uhvatite posla i da radite kvalitetan i dobar posao i da radimo svi u interesu Hrvatske i hrvatskog čovjeka kao što što pokušava ovaj čovjek 5 godina. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, poštovani Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice mora biti digresije. Dakle, pozicija naša oporbe i pozicija nekog na vlasti nije jednaka i vi to morate znati. Pozicija moja koji sam saborski zastupnik od godinu i pol dana i pozicija ministra znači nije jednaka. Nemjerljiva je moć u rukama ministra, nemjerljiva i to, to zna dijete u osnovnoj školi, a kamoli mi ovdje saborski zastupnici. I zato mi imamo legitimno pravo da propitkivati čak i ja s kim se ja družim, s kim idem na večere, jesam li na nekim skupocjenim jahtama ili u šatoru na nekom otoku, što, dakle to javnost ima pravo propitkivati, a onda i bilo tko od mojih kolega ovdje, vlast i oporbe. Dakle to je it's legitimate, to je legitimno. Dakle, ne treba tu sad biti uznemiren, dakle mi imamo pravo pitati, ministar ima pravo reći to istina ili nije, službe rade svoj posao i to je demokracija i ajmo je graditi zajedno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i vi ovdje i mi ovdje.
Odgovor.
Tako je, to je demokracija vi imate pravo propitivati, ali morate imati isto tako kvalitetne argumente da bi to mogli propitkivati, a kada argumenti nisu kvalitetni onda je normalno da i mi s ove strane, gdje vi mislite da imamo veliku moć zapravo moramo reći svoje argumente jer u svoj ovoj karijeri sam doživjela da je ministar svaki put kad je bilo što suspektno bilo gdje bi on eventualno bio u nekakvom sukobu interesa, nikada nije bio dakle u glasovanju i nikada nije prekršio kodeks etičkog ponašanja.
Sljedeća rasprava poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala vam gospođo što ste očistili ove kapljice jer kad čujem ove notorne nule i ovo što je rekla ova saborska zastupnica, to je zbilja katastrofa. Ministarstvo financija po evidence based policy-ju i ministar financija diljem svijeta je odgovoran za pripremu i provođenje vladine fiskalne politike. Njegovi su ciljevi pridonesti stabilnom rastu gospodarstva te zemlje, u ovom slučaju Hrvatske, povećanju prosperiteta, kvalitete života, quality of life, a ne govoriti o notornim nulama i glupostima te zaposlenosti za sve građane, u ovom slučaju Hrvatske i zato mi možemo danas raspravljati jel ministar financija to napravio ili nije napravio. Ja moram bit iskren, a to sam reko malo prije da ću glasati jer kaže dalje, jedan od najvažnijih poslova ministra je priprema državnog proračuna te upravljanje proračunskim prihodima i rashodima odnosno novcem poreznih obveznika. Zato sam rekao i ponovit ću, glasat ću protiv rebalansa, ali sam više očekivao od ove rasprave i naravno do kad sam vidio i čuo sve što sam čuo da neću glasati za opoziv ministra. Naprosto ne vidim razloga. Evidence based policy. On je samo što mora radit svoje mora, mora nepodopštine ovoga Pavića sakrivat i Tramišaka. Danas je, pa zaguglajte, danas je Europski revizorski sud koji vodi HDZ-ovka Miletić rekla da smo 49%. Eto njegove zasluge. Majstora. Karolinu, moram bit iskren, gospođu Vidović Krišto sam vrlo, vrlo pažljivo slušao, nije gospođo Vidović Krišto, ništa nije došlo na moj stol, taj dokument 3.7.2021. pa ako možete dostavite mi. Puno više sam čuo od Nikole Grmoja koji izuzetno cijenim, izuzetno cijenim, on je kronološki, taksativno citirajući nekakve linkove, a svašta vidimo ovim linkom. Vidimo da su neki muževi čistili puške. Jel tako? Eto vidite, eto vidite, čistili su puške, jel. Prema tome svašta vidimo na tim linkovima tako da tu što je Grmoja potpuno kronološki vrlo jasno rekao da su bili užareni telefoni, Tamara Perkov je očito ključna osoba Nikola, kao što je Tamara Laptoš, ja mislim o njoj sjajno. Gospođa Vidović Krišto je pohvalila ja mislim, ja mislim da je ona zbilja šteta da i dalje ili netko drugi ili Oreškovićka, Dalija Orešković čini mi se nju pohvalila. Šteta da je otišla u Europu, a da nije ostala kod nas. Bilo bi manje kravata, parfema i drugih gluposti. Šteta što nije ostala ovdje. Dakle ukratko, on je radio kod Ivice Todoriće, pa i vi ste gospođo Krišto radili kod Kazimira Bačića. Nema obitelji Raspudić pa mi je žao što ću ih morat spomenut, pa i oni su napravili cijelu svoju karijeru pod Kazimirom Bačićem, pa nisu oni odgovorni, ni jedan ni drugi, ni jedan ni drugi nisu odgovorni za marifetluke Kazimira Bačića. Boriću nemoj klimat glavom jel na tebe bolje da se ne osvrćem na tvoju raspravu. Dakle nemoj jer ćeš upropastit. Dakle [[Upadica Sanader: Molim vas nemojte komunicirat sa zastupnicima.]] a da ne govorimo o SDP-u koja ima 14 zastupnika od kojeg je 1 pod USKOK-ov optuženik. Benčić Sandra kao vjerojatno agnostik i naš Marin Miletić kao vjernik i vjeroučitelj su u principu se našli na istoj strani. Istina će te osloboditi, to je to. Ja to podržavam. Skenirajte nas, gledajte nas, nemojte bježat od toga, ali da bude argumentima, a nemojte se javljat vi koji ste kontaminirani. Šutite bar, budite pristojni, šutite. Šutite radi vaše stranke. Vi ste se prepoznali gospođo Borić? Znači prepoznali ste se? [[Upadica Sanader: Molim vas nemojte komunicirat.]] Pa ne ona se meni javlja, a ne ja njoj [[Upadica Sanader: Pa nemojte ju gledat.]] Ona se prepoznala. Ministre, porezna uprava, covid, ludnica, ovršili ste me. Dakle modernizirajte Poreznu upravu, prije dvije godine, godinu dana. Dajte pošaljite to rješenje o povratu poreza ili preplaćenom porezu, lijepo mail-om, ne moramo ić te pošte, tražit i tako dalje. Može? Ja sam došao na put i kaže kartica ne valja i onda sam shvatio da ste me ovršili jer nisam vratio lovu na vrijeme. Ne mogu, ne možemo mi građani Hrvatske dobivati neke ceduljice ko da živimo u 19.st. jel i kada imamo e-građani i druge stvari, jel. I onda sam, sreća, da sam shvatio da nisam dobio porezno rješenje za tu tekuću godinu pa sam pretpostavio da me, evo vidite, ovršio me čovjek. Modernizirajte malo tu upravu. A Porezna uprava nek se bavi svima nama. Porez je USKOK, welcome, welcome. Pa naravno, ja sam platio, platio sam dug zato što njegova Porezna uprava ne valja, odnosno valjda ali nije modernizirana.
Evo izvoli.
Evo poštovani kolega, poštovani potpredsjedniče, javio sam se za repliku prvenstveno radi ružnog komentara koji ste dali za kolegicu Grozdanu Perić da je ona tu, da se pobrišu sve kapljice laži koje je ona tu, mislim da je od jednog liječnika, makar bilo kasno i makar ste nervozni, nije to razina. Što se tiče europskih fondova, dođite sutra u 11 na zajedničku sjednicu 3 odbora. Porazgovarat ćemo o rezultatima, vidjet ćete isto tako da je ove godine 23,5 milijarde, sljedeće godine 31,5 milijardu planirano da imamo ugovorenosti 122%, 60% isplaćenosti, da isto tako europski fondovi idu jako dobro i da neće se nijedan eurocent iskoristiti. Al evo pozivam vas da možda budemo malo korektniji, kolegici Perić mislim da nije to bilo korektno.
Dapače, doći ću na to. Dajte što se tiče, što se tiče europskih fondova obratite se gđi. Miletić, potpredsjednici HDZ-a, ona je dala tu ocjenu, ne ja. Nisam joj rekao za njene laži nego za to što je prozvala neke ljude koji su to potpisali notornim nulama, pa za ime Boga šta vam je. Samo zbog toga sam rekao, pogledajte fonogram. Dakle sve ljude koji su potpisali tražeći nešto iz ovih ili onih razloga je proglasila notornim nulama i naprosto sam pravdao Miletića i ekipu koja je to potpisala jel imaju razloga da to potpišu, oni su to vrlo strastveno, vrlo strastveno i čak i branili, objasnili, nisu vrijeđali nikoga s ove strane jel, nego su strasno voleći, voleći pravdu, a ona je citirala Svetog Augustina čini mi se, ako pravda ne pobjedi onda državom vlada razbojnička družina jel ovaj, naprosto su htjeli doć do nekih podataka i to je naše pravo, al mi smo notorne nule oni koji su potpisali zato sam ih i branio. Izvolite.
Slijedeća replika poštovana Karolina Vidović Krišto.
Kolega, vi izuzetno relativizirate ovaj pojedine teze u svome izlaganju. Ja ću reagirati na jednu, a to je kad ste rekli, pa eto on je bio zaposlenik Agrokora. Ima puno zaposlenika Agrokora, ali vi nonšalantno prelazite preko činjenice da je falsificiranje bilanci naspram i prema investitorima najteži kazneni prijestup u poslovnome svijetu, vi nonšalantno prelazite preko činjenice da u trenutku kada HNB kaže nijedna banka ne smije kreditirati Agrokor jer je prezadužen, HBOR daje triple E rejting. To vi relativizirate i to je opasno relativizirati takve stvari i slati poruke javnosti pa neš ti on je bio zaposlenik Agrokora, 200 milijuna kuna nije naplaćeno koncesije za otok Smokvica, porezna uprava nije ni opomenu poslala, pa gdje vi živite gospodine?
Hrvatska, Maksimir, tamo čak i radim na Rebru, da vam odgovorim na drugo pitanje. Prvo pitanje dakle moj odličan prijatelj je Zlatko Dalić, baš odličan. Časna obitelj, znam mu ćaću i majku, znate šta je napravio, dobio je ponudu na par desetaka milijuna eura i odbio je to i radi ovdje sigurno za par desetina tisuća eura. Ne branim Zdravka, al ako je vjerovati svim tim linkovima i ovo što vi govorite, on je odbio ponudu jednoga vjerojatno najmoćnije korporacije u Hrvatskoj i mogao je godišnje zaraditi love više nego što ću ja u životu vidjet, prije nekoliko godina. To je napravio, to je on naravno uzeo onaj slavni Vanđelić jel, a i s njim ste se usrećili jako. On je uzeo tu poziciju predsjednika nadzornog odbora INA-e i vodi vam obnovu Zagreba. On to nije napravio frajer, ne znam zašto, kao Zlatko Dalić, pitajte ga.
Molim vas, Grmoja maska. Gđa. Krišto isto tako ne držite masku nikako. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dobro, ali prije cijelo vrijeme ne držite masku. Pojedinačna rasprava slijedeća Goran Ivanović. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne odustala je gospođa.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče i uvaženi ministre. Za početak malo poezije. Na popisu njih je 30 i više, al ne dođoše zbog vjetra i kiše. To bi se moglo svest na taj nazivnik od 34 prisutna potpisnika, ovdje imao u saboru 5-6 ljudi, svaka čast, pošteno, lijepo. Ja mislim da je u životu najbitnija percepcija. Percepcija je ta koja u biti kazuje gdje se kao društvo nalazimo bilo da je riječ o percepciji općenito ili da je riječ o percepciji o pojedincu. Ja dolazim iz malog sela, ima 1500 stanovnika, svi se međusobno poznajemo, znamo i koji su koje političke orijentacije i onda kad ja dođem u tu svoju seosku gostionu naravno nekad se povede priča i o politici i o ljudima koji upravljaju sa sustavima, a to mislim da je, da je vrlo bitno. Jedno od imena koje se izgovara sa velikim respektom je ime ministra Marića. Ljudi koji ne prate politiku, nisu u nju tolko involvirani kao što smo mi, ali otprilike na osnovu te percepcije i onoga što čovjek radi u zadnjih 5.g. kažu da je to čovjek koji je puno napravio, a financije su bitan segment upravljanja hrvatskom državom i upravo za ministra Marića kažu da je on nešto dobro što se desilo hrvatskoj državi u ovih posljednjih 5.g., a to smo na kraju krajeva i slušali od jutros od pola, pola 10 kada smo raspravljali o izmjenama proračuna, to smo slušali o svim reformama koje je provela Vlada RH na čelu sa Andrejem Plenkovićem, al naravno i sa ministrom Marićem kojeg i dio oporbe, ja bi rekao čak i veći dio oporbe, respektira kao financijskog stručnjaka. No postoje ljudi koji žele baciti blato na svakoga. Nama ne odgovaraju ljudi koji čine dobro, dobro Hrvatskoj. To nama ne treba, oni su nezanimljivi, njih treba srušiti, oni čine dobro, nama trebaju oni koji se mogu prozivati evo za neke, neke afere koje su ovdje nabrajane, pa smo tako slušali o Slavku Liniću, o nekim ljudima koji su nekada bili, a vrlo malo smo toga čuli o čovjeku koji ovdje sjedi pošteno od jutros od pola 10 i sluša sve ovo što neki od nas ne bi progutali baš vrlo lagano. Često se ovdje upotrebljava teza kako oporba ima pravo, dapače oporba ima pravo, ne oporba, ima svaki zastupnik pravo govoriti i iznositi svoje stavove, ali nema pravo blatiti i uvlačiti u blato ljude tek toliko eto da se nešto događa. I samo da još jednu stvar kažem koja se isto često ovdje vrti kao teza, nisam ja ovdje dugo 1,5 godinu i provedem puno vremena ovdje u Saboru i uglavnom slušam, uglavnom slušam što se govori. HRT prenosi evo prenosi, 4 program HRT-a prenosi sjednicu Sabora i to je doprinos čovjeka koji je došao nedavno na HRT kojeg se isto htjelo ovdje umočiti u 100 stvari. Jednostavno Hrvatska ne voli uspješne ljude. Zašto ne volimo uspješne ljude? Zašto ne volimo ljude koji znaju? Oni mogu činiti dobro svima, ne oporbi, ne poziciji, nego hrvatskom društvu, to je bit, to je naš doprinos hrvatskom društvu je upravo to da činimo to, da činimo dobro. Previše se ta riječ ovdje izgovara, a malo se vas toga, ili malo nas toga drži. Pa neki ne dolaze po 3 mjeseca u Hrvatski sabor, primaju plaću svaki mjesec i onda dođu ko iz nekog sna ovdje i drže lekciju čovjeku koji od jutra do mraka radi. Ne za svoje dobro, rekao je gospodin Ostojić pa on je mogao zaradit silne novce, radi ovdje za 20 i više tisuća kuna. I to nekom smeta, to nekom smeta. Ne radi za sebe, radi za društvo. Ali eto vozio se na nekakvoj jahti. To je krimen u Hrvatskoj, bit na jahti sa svojim prijateljem i popit kavu sa svojim društvom, ne smiješ to raditi, trebaš se izolirati, u samostanu živjeti. Pa dajte ljudi moji. Imamo čovjeka, držimo do čovjeka, on će držat do nas i mislim da je to jedino poslanje koje trebamo osjetiti kao nešto što može donijeti dobro hrvatskoj državi. Evo hvala vam lijepa.
Replika Rajko Ostojić.
Kolega je počeo sa licencijom, … i naglasio je, a mislim da griješite da je percepcija najbolja ključna osobina. Ja mislim da je najgora, jer percepcija je subjektivni odraz objektivne stvarnosti. To je definicija, znači vi ste subjektivan i to je problem hrvatske politike. Što ne radimo programe, a ja sam liječnik, kad bi vi radili percepcije joj koliki bi bio mortalitet. Ali mi radimo nešto što se zove /govornik govori stranim jezikom/radimo medicinu temeljenu na dokazima i to je nešto što sam ja u ovih 20 godina pokušao, a vi ćete mlađi valjda uspjeti. Jer politiku radimo na dokazima, na dokazima, na papirima, na odgovornosti, na činjenicama, a percepciju ostavite za nešto drugo. To je u biti greška, a to je i na ljevici i na desnici. Pustite lako ćemo mi kad je frka, malo ćemo ustaše i partizane, a sad ćemo malo vaksere i novaksere. I to je cilj, ne ide.
Odgovor.
Hvala lijepo. I dalje stojim kod te teze da je percepcija vrlo bitna, samo postoje različite percepcije. Ovdje se radi o dobroj percepciji. Ja govorim o toj percepciji koja temeljena na rezultatima nekoga tko nešto radi, ja o toj percepciji govorim. Ja ne govorim o virtualnoj percepciji, o percepciji nekakvih pojedinaca koji žele tu moju percepciju prebacit na ovo nešto o čemu vi govorite. Prema tome, percepcija je vrlo vrlo bitna, ona je vrlo bitna. Mislim da ovdje imamo ono što bi trebala bit hrvatska stvarnost, da smo stvorili percepciju o nekome na osnovu nečega što je on radio u proteklih 5 godina. I ako to ljudi percipiraju i ako kažu da je to dobro, da je to nešto što donosi dobro, onda mislim da tu nije percepcija ta koju o kojoj vi govorite, iako se slažem da ima i te druge percepcije.
Slijedeća replika poštovana Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega pa evo mislila sam ne javit se, ali ipak hoću nakon što su neki uživali u svojih 5 minuta slave za tom govornicom blateći jednog od najboljih ministara od osamostaljenja Republike Hrvatske, čovjeka kojeg zasigurno respektira i desna i lijeva politička javnost, čovjeka koji je dobio zasigurno najveći broj glasova, broj glasova koji bi mnogi ovdje u ovoj sabornici mogli i sanjati. Ova Vlada na čijem čelu je ministar financija ostvarila je značajne rezultate na konsolidiranju javnih financija, očuvanju gospodarstva, zdravstvenog sustava, poreznog, racionalno upravlja svojim financijama. Proveo je 5 krugova porezne reforme, rasteretio gospodarstvo, građane, puno je toga, a njegov jedini grijeh večeras je družiti se s prijateljima, družiti se s ljudima koji nemaju poreznog duga, koji ne posluju s državom i ja ne smatram da je grijeh druženje s prijateljima. Prijatelje nikada ne treba izdavati, oni koji ih izdaju znamo što su. Hvala.
Odgovor.
Nemam što puno dodati na ovo uvažena zastupnice Maksim /smijeh/.
A nemate što dodat, mislio sam.
A ne, ali dodat ću još malo, imam još 46 sekundi, ovoga. Ma možda nešto da evo slažem se sa ovim svim, pa neću oko toga puno ali koliko sam ja primijetio, a mislim da mogu toliko razumjeti, da se ovdje u biti radi o toj nekoj solidarnosti oporbe. Ja ću tebi potpisati, potpiši i ti meni. I to je sve, to se vidi iz ovoga. 34 potpisnika od kojih ovdje sjedi 5 ili 6. Ti ćeš meni potpisati sutra nešto druga, onda ćemo mi tebi nešto treće, ali tu od toga nema ni dalje ni više.
Slijedeća replika poštovani Zvane Brumnić.
Kolega Ostojić je nešto rekao o percepciji, ja sam ustvari na to digao repliku. Kaže jedna stara narodna odijelo čini čovjeka u svakom selu osim svom, to je pitanje percepcije. Ja sam nekoliko puta prigovorio ovoj Vladi upravo to stvaranje percepcije putem PR a ne temeljem nekakvih argumenata. Ja se u potpunosti mogu s vama složiti i to sam više-manje od svih koji poznaju gospodina Marića iz struke, da zna svoju struku i da radi dobro. S time ja mislim da većina u ovoj dvorani nema problem. Ono što se pojavljuje kao problem, to sam rekao u svom govoru i djelom se tiče te vaše percepcije, to je pitanje a to je pitanje ne odnosa prema ovom poslu odnosno na neki način te vaše percepcije poštenja politike i [[Upadica: Vrijeme]] naše je da vas pitamo, vlade je da odgovori, ajmo to tako reć. Evo hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. I to će postati percepcija kad vi pitate, a vlada odgovara i tu nema uopće, uopće govora, na kraju krajeva možemo tu riječ „percepcija“ zamijeniti sa „javno mijenje“, sasvim je svejedno, ali opet ćemo doć na isto, da to isto javno mijenje ima svoje mišljenje koje uglavnom u 99% slučajeva pozitivno ne o ministru Mariću kao, kao čovjeku, nego kao stručnjaku koji upravlja sa hrvatskim financijama i to ne u laka vremena. To je bit tog javnog mijenja. Ja bih volio da imamo takvih više javnih mijenja kao što je ovo o ministru Mariću jel onda ljudi donesu neki sud i onda kažu ja vjerujem u to ne na osnovu priče iz HS nego na osnovu rezultata koje je čovjek ostvario u proteklih 5.g.
Slijedeća replika Ankica Zmaić.
Kolega Lac, šta vi smatrate koji uvjeti …/Smijeh/…oprostite Ivanović, koji uvjeti i činjenice su utjecale na izbor g. Zdravka Marića za ministra financija i potpredsjendika Vlade RH? Možda zato što je rođen u Slavonskom Brodu, možda zato što je doktor znanosti, možda zato što je osvojio na prošlim parlamentarnim izborima prošle godine 22.000 preferencionalnih glasova ili možda zato što je savjestan, kvalitetan i odgovoran u obnašanju svojih dužnosti, molim vas vaš odgovor i komentar.
Pa vjerojatno, vjerojatno ovo potonje i zadnje, na to bi se i trebalo, ali sve je, sve je to slijed nečega, ne bi ni g. Marić dobio 22.000 preferencionalnih glasova da to nije nečim zaslužio, da su za njega glasali ljudi koji nisu možda istog političkog i ideološkog uvjerenja kao što je, kao što je on, ali su u njemu prepoznali nešto što je dobro u toj, u toj Hrvatskoj i kamo sreće da upravo mi ovdje, a mi smo na prvoj crti obrane kada je u pitanju bolja, bolja Hrvatska, više radimo na tome da ne blatimo ljude i uvlačimo ih u blato nego da probamo sustav te izvrsnosti o kojem svi pričamo postaviti na jedan viši nivo i da onda i u hrvatskoj vladi i u HS sjede ljudi koji imaju upravo ove reference.
Slijedeća replika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Ivanović, mi smo već dosta raspravljali o radu i percepciji. Ja osobno smatram da rad, dobar rad stvara i dobru percepciju, što ne znači da i nerad može također stvoriti percepciju i mnogi se s time bave u ovom saboru kao političari, postoje instrumenti i alati kako se to radi. I ovo danas je jedan od alata kako se pokušava na sebi raditi na način da blatiš drugoga i stvaraš percepciju da si ti sudac, da si ti tužitelj i da donosiš presudu i izgovaraš tvrdnje koje su utužive bez imalo treptaja, e o tome se radi, e tome treba stat na kraj, možda i ovoj priči jer ako zaista stojiš iza toga što pišeš i govoriš onda ih prijavi, pa da vidimo gdje ćemo utvrditi istinu. Znamo gdje se utvrđuje istina, ne ovdje, ima sudova, pa ćemo tamo utvrdit, ali ne rade to jer žele percepciju bez puno rada [[Upadica: Vrijeme]] a onda jedva čekaju da ovo završi, pa idemo doma.
Odgovor.
Da, čudan je taj pojam i poimanje percepcije uopće. Hrvatska javnost ima percepciju da pojedini saborski zastupnici ovdje provedu cijele dane. Neki se pojave na 5 minuta, otresu dvije povrede Poslovnika, jedno izbacivanje iz HS, ukupno budu 22 minute, ali su izašli u svim medijima, o njima su svi pisali. Ja ovdje sjedim po cijele dane osim što je ovaj napisao da imam dobru frizuru [[Upadica: Niko ne piše]] o meni niko ništa napisao nije. Možda i bolje da se razumijemo nije meni zbog toga žao, ali to su te percepcije o kojima je i uvaženi zastupnik Borić govorio koje mogu bit lažne, a kad su lažne onda su vrlo opasne, a kad su opasne ne donose naravno dobro.
Večeras će netko nešto napisat, ajde …/Smijeh/…. Slijedeća replika uvažena Nada Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, ovdje smo imali u nekoliko navrata tvrdnju što je potpuno istinita, ja se s njom slažem da zastupnik oporbe ima zaista pravo propitivati i ocjenjivati rad dužnosnika. Međutim, u ovom slučaju, kod ove, kod podnositeljice ove interpelacije imamo dvostruka mjerila. Ja ne znam da li je bilo jasno iz uvodnog dijela ministra Marića da je upravo ona utjecajem zastupnice vršila pritisak na ministra da krši propise. To ne smije, jedna stvar. Druga stvar, ne osoba koja se diže na ovako visoku moralnu razinu.
Hvala lijepo. Da, čudan smo mi svijet. Kad ministar neće primiti poduzetnika onda imamo problem, onda ministar izbjegava razvoj Hrvatske, kada ga primi onda mu pogoduje, onda je s njim razgovarao u 4 oka, onda su oni dogovorili nekakve dilove i to vam je uglavnom te dvije teze koje se vrte. Ja mislim da ministar financija, bilo koji ministar, pa s kim će razgovarati, pa sa poduzetnicima, sa ljudima koji hoće uložiti u Hrvatsku, koji hoće biti i zaraditi u Hrvatskoj, pa to je bitno. E ali to u određenom trenutku nekom ne odgovara i onda se čovjeka blati i uvlači ga se u blato i onda imamo ovo što imamo, raspravu koja u biti neće Hrvatsku učiniti apsolutno ni za milimetar boljom zemljom. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava poštovani Nikola Grmoja.
Ja sam Boriću tvoja tiha patnja. … [[Upadica se ne razumije.]] Jesam. Pridaješ mi nekakve atribute i važnost dakle koja je pretjerana, ali drago mi je da si u strahu. Ono što bih želio reći, osvrnuti se dakle na izlaganje kolege Ostojića. Ja se slažem ovo za Pavića i njegove parfeme i to. Ali to su nekakvi marifetluci, ovaj onako često se mogu vidjeti u politici. Ovo o čemu ovdje pričamo i govorimo ja mislim da je ozbiljno i ne znam koliko god vama bilo možda nezgodno podržati ovo što je inicijativa zastupnice Karoline Vidović Krišto ja mislim da kao oporba da tu nema nikakvih argumenata. Kao oporbeni zastupnik znači ne možete biti za Vladu i za ministra. Ako se on opoziva u Saboru onda morate glasati za opoziv ministra. Dakle to je sasvim jasno, inače podržavate Vladu. Dakle, samo mi to nije jasno. I referirao bih se kratko, nema kolega tu iz mog kluba, znači bračnog para Raspudić kako ste rekli, nisu oni radili na HRT-u za vrijeme Bačića. Dakle, Nino je od 2011. na HRT-u kolumnist, kolumnist Večernjeg lista. Prije toga najčitanija kolumna uopće dakle u hrvatskom medijskom prostoru. Tako da nije tim ljudima nitko preko veze nešto sredio, a vidi se to iz rasprava ovdje iz kvalitete njih oboje kao zastupnika tako da to ne stoji. Što se tiče dakle ovoga o čemu sam ja govorio, znači kolega Pavić ružno je lagati i ružno je govoriti da se netko vraća u vrijeme kada smo mi bili dio te koalicije. Ja u svom govoru sam govorio o 2018., 2019. Uopće se nisam dotaknuo znači niti slučaj Agrokor, niti bilo čega drugog. Govorio sam o aferi Krš Pađene, a vi ste rekli da se mi vraćamo u to vrijeme jer kao žalimo za onim što je bilo. Ja ne žalim sekunde zbog toga. Zahvaljujem Bogu dakle na tom danu da smo donijeli odluku da ćemo biti protiv ministra Marića i da smo zbog toga zapravo završili suradnju sa HDZ-om. Ne ovo što nam je Plenković, to je finta jer je znao kako ćemo mi glasati na Vladi. Ali mi smo znali već tada da je ta Vlada gotova jer smo smatrali može biti najbolji čovjek na svijetu dakle, Zdravko Marić je možda bolji čovjek od mene, dakle ja u to ne ulazim. Ali ja ulazim u njegove postupke i to da je u vrijeme te krize oko Agrokora išao na sastanke sa Ivicom Todorićem i to bi u svakoj zemlji razvijene demokracije to bi bilo inkriminirajuće pa da je najveći stručnjak u Hrvatskoj. Dakle, kao o čovjeku to uopće neću govoriti, to nemam pravo. Ja sam postavio konkretna pitanja. Dakle, da objasni ministar Marić o čemu je sastančio sa Milenkom Bašićem. Tražio sam da objasni jel' istina da je HBOR pristao povećati inicijalnu ponudu za kredit sa 50 milijuna eura u 2018. na kasnije 80 i zašto se to dogodilo. Tražio sam da objasni jel' je u vremenu dok je obnašao funkciju šefa Nadzornog odbora HBOR-a ta banka odobrila i jedan kredit u približnoj visini znači gdje je isključivi kreditor projekta taj koji sudjeluje u projektu bez da je neka banka stala iza tog projekta. Konkretna pitanja. Dakle, nisam uopće niti sam, mislim da su svojoj raspravi nisam bio nešto posebno ni bezobrazan prema ministru. Rekao sam da me zadivljuje to da se on znao često evo s Ivicom Todorićem se nalaziti u 4 oka, pa ovdje sa Milenkom Bašićem, a da on nikada o tome ništa ne zna i on nije odgovoran a zapravo ne želi dati odgovore ni na ova pitanja. I ovo što smo mi kao oporba barem ovo što sam ja u ime Kluba iznosio su legitimna pitanja, legitimna pitanja kolega Paviću, a vi ste znači nastupili politikanski vraćajući se u ono što je bilo. Možemo i o tome, možemo i tome. Uvjeren sam tu bili u pravu, uvjeren sam da smo bili u pravu. A bi li ja sada napravio što sam napravio tada, nisam siguran. Otišao sam u Vladu i rekao Božinoviću kako ćemo glasati na Vladi.
Replika Dalija Orešković.
Kolega Grmoja u puno stvari s vama ću se boriti na istoj strani. Molim vas da ovu kritiku ne shvatite kao napad, ali želim pojasniti nešto o čemu nisam imala prilike do sada u javnosti govoriti, a to je da vas je ministar Marić i HDZ-e zapravo debelo nasamario i nasanjkao vezano za način rješavanja krize u Agrokoru. Naime, od samog početka izbijanja te krize sve se vrtilo oko sastanaka gospodina Marića sa Ivicom Todorićem, a nije ključ korupcije bio u tome. Ključ korupcije je bio u onim sastancima sa tajnim konzultantima sa članovima grupe Borg, sa svima onima kojima na žalost je i Most pomogao da budu članovi tzv. neformalne radne skupine. U želji da pomognete dobavljačima Agrokora, vi ste osmislili tu jednu izvaninstitucionalnu mašineriju koja je lopinama poslužila kao dobar paravan da Agrokor otmu iz ruku njegovog vlasnika.
Vrijeme. Odgovor.
Ja kolegice Orešković mogu prihvatiti kritiku za neke pogreške koje smo mi činili u političkom djelovanju, ali niti jedna ta pogreška nije bila napravljena s namjerom da nanese štetu hrvatskom narodu. Ja mogu sada, ali mislim da to ne bi bilo korektno reći tko je mene sve zvao u kakvo stanje će doći hrvatsko gospodarstvo ako mi budemo neodgovorni populisti koji neće podržati taj zakon. Znači, tko je sve tada govorio o tome, mi smo podržali zakon u najboljoj mjeri. Ja ne mislim da je problem neformalna skupina kao takva. Problem je jesu li ti ljudi iz te neformalne skupine a pokazuje se sada da jesu trgovali s određenim informacijama, koristili ih za svoj osobni probitak a ne rješavali ovo o čemu ste vi govorili, a [[Upadica: Vrijeme.]] pogrešku sam uvijek spreman priznati.
Sljedeća rasprava poštovana Dalija Orešković.
Evo, i u ovim sitnim kasnim noćnim satima građani koji na različite načine ipak imaju priliku ovo gledati šalju poruke pa na, na ponašanje HDZ-ovaca i na ovu retoriku Grozdane Perić, kažu ajme kako su se osilili, a kažem ja na to pa da osolili su se može im i biti zato što su svjesni da nema više institucije koja bi ih mogla ugroziti. A ja vam na to poručujem kolege HDZ-ovci ugrozit će vas hrvatski građani. Dakle, da su baš toliko neosnovane, paušalne, neobrazložene i neargumentirane tvrdnje iz ovog prijedloga oporbe onda vi ne biste tako grčevito bježali od ove rasprave, ne biste ju skrivali u kasnim noćnim terminima, branili bi ste svog ministra pred svjetlima tv kamera i u prisutnosti novinara koji uobičajeno u prijepodnevnim satima ovdje ipak ima. Da odmah budemo jasni dakle, ne radi se ovdje o bacanju blata na jednog ministara, ministra, ovdje se radi o postavljanju teze koja upućuje na odgovornost ne samo njega nego i njegovog šefa Andreja Plenkovića, čitave vlade pa i svih vas koji sada ovdje sjedite. Činjenica je da ja od vas ne očekujem puno, prije svega vi ste politička stranka koja je osuđena za korupciju, vi ste politička stranka koja je u prethodnom sazivu Vlade imala, koliko ono, 14 ministara koji su morali otići zbog korupcijskih afera i zbog sukoba interesa. Niti jednog od njih niste osudili u vlastitim redovima pa čak ni ovdje prisutnog Pavića zbog one čuvene afere s parfemima. Dakle, očito su u HDZ-u zbijeni koruptivni redovi. A kojem krimenu zapravo mi nismo dovoljno govorili nikada sada, i to je ljaga i sramota zbog koje se ne ni Marić, ni Plenković neće moći nikada oprati iako su ih oprale institucije kaznenog progona. Dakle kolega Grmoja nema neformalne radne skupine, to je, to je bio onaj mali tračak krivih interpretacija koji od samih dana ciljano tako postavljen kako bi došlo do obustave kaznenog postupka. Dakle, čl. 23. Zakona o Vladi kaže: da se radi o utvrđivanju stanja, radi izrade strateških razvojnih planova, analiza itd., itd., mogu imenovati posebni savjetnici i mogu se formirati savjeti. Za posebnog savjetnika može se imenovati osoba koja nije u stalnom radnom odnosu u Vladi a rješenjem o imenovanjem može joj se odrediti naknada za rad. Dakle da su Plenkoviću trebali posebni eksperti donio bi rješenje kojim se utvrđuje tko je taj ekspert, a da su Vladi bili potrebni, potrebna neka druga tijela pa tako i ta radna skupina za pripremu nacrta Zakona o Agrokoru onda je u skladu s čl. 24. mogla takvo tijelo formirati odlukom Vlade. Dakle, stalna radna tijela osniva Vlada Poslovnikom povremeno odlukom kojom se utvrđuje njezina zadaća i sastav. Borg skupina je bila tajna ortačka skupina formirana pod okriljem i zaštitom Andreja Plenkovića i njegovog Borg ministra. I cijelo vrijeme se i Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa jer su u tom trenutku, u početnom trenutku takve bile informacije koje su bile dostupne o tim čuvenim sastancima Ivice, ministra Marića sa Ivicom Todorićem. I da u nekakvim demokratskim uređenim pristojnim demokracijama samo po sebi bi to bilo dovoljno da se preispita ima li tu elemenata da se kaže da to predstavlja sukob interesa zbog eto mogućeg trgovanja povlaštenim informacijama. I činjenica je da su sastanci održavani da je ministar Marić na njima sudjelovao, da je na tim sastancima Ivici Todoriću nudio mogućnost rješavanja krize putem financiranja od strane HABOR-a u kojem on ima ulogu predsjednika nadzornog odbora. I to je i državne institucija a i čitavu javnost i političku scenu navelo na krivi trag. Na tim sastancima ministar Marić kao osoba od povjerenja Ivice Todorića mogao je doista doći do povlaštenih informacija koje možda više u tom trenutku nije imao jer se stanje na tržištu i realnom sektoru brzo mijenja. Te informacije je dobio od samog Ivice Todorića ali nije koristio u interesu Ivice Todorića nego u interesu članova svoje Borg skupine kojoj omogućuje da napiše zakon po svojoj mjeri bez da su u tome sudjelovale druge državne institucije. Nije istina da je nadležna … [[Govornica nije uključena.]]
Hvala lijepa, ostala mi još jedna replika uvaženi potpredsjedniče pa reko da ju iskoristim, da ja vas pitam nešto, vi kažete da se mi nećemo oprati nikad, ja vas pitam kako ćete se vi oprat od toga da je aktualni predsjednik za vas rekao da ste vi njegova najveća pogreška, kako ćete se vi oprat od toga da čovjek iziđe iz pritvora i prvo spomene vaše ime, kako ćete se vi oprati od toga da ste pakirali ljudima kroz povjerenstvo, nanijeli osobnu štetu, sud je poslije dokazao da to nije bilo točno i ti su se ljudi morali nositi s tim. A ispada da ste vi ovdje jedina ispravna osoba da smo mi kriminalci, lopovi, i da to nije pošteno. Ja, ja se čudim s kojom vi mržnjom, s kojom gledate u nas i izgovarate to sve što izgovarate i ne mogu se načudit, godinu i pol danas se čudim i još se načudio nisam.
Kolega Ivanoviću čudit ćete i dalje. Količina moje netrpeljivosti prema HDZ-u razmjerna ljubavi prema RH i hrvatskim građanima. A ako govorimo o povjerenstvu da vam nešto kažem, novi saziv povjerenstva dakle iz prethodnog saziva je dvoje članova ušlo u novi saziv, izabrala ga je HDZ-ova većina. Novi saziv povjerenstva je nastavio donositi odluke istog sadržaja, na isti način tumačeći načela djelovanja, od toga da danas povjerenstvo takve iste odluke ne može više donositi pa tako ni onu o povredi načela ministra Marića. Ne moram se prati ja, to je ta krivnja od koje se HDZ nikad očistiti neće. Uništili ste institucije kako bi sakrili vlastita nedjela.
Povreda poslovnika Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegica Orešković je ponovno večeras povrijedila čl. 238. Gospođo Orešković vi se ovdje hvalite s dokumentom koji su vam sudovi RH rekli da ih niste smjeli donositi, da ste sami uzeli za pravo odlučivati o nečemu što vam zakon nije dozvolio. I vi ste s time hvalite, umjesto da vam bude neugodno što ste tumačili zakon kako [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] niste smjeli, vi to uzimate kao argument kako bite nekoga napali.
Vrijeme, opomena. Završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana Dalija Orešković.
Razlog zbog kojeg je Ustavni sud donio odluku u slučaju Tomislava Karamarka je bio spašavanje vojnika Ryana u liku i djelu Andreja Plenkovića. Nisu sudovi ti koji su utvrdili da je povjerenstvo izašlo iz okvira vlastitog djelokruga rada i nadležnosti, učinio je to Ustavni sud. A nije moj problem i da prostite nije moj krimen što predsjednik tog istog Ustavnog suda druži se u konobi sa visokopozicioniranim i istaknutim HDZ-ovcima. No da ne duljim na temu o kojoj ne bi trebalo trošiti vrijeme sada. Reći ću još nešto o toj čuvenoj aferi Borg i o dva kriva temelja koja ću ponavljati svaki put kada mi se za ovom sabornicom pruži prilika. Prvo je to da Hrvatskom vlada politička stranka i vlada koja krši Zakon o Vladi kojeg je u nekom trenutku davnih dana sama donijela. Država u kojoj parlamentarna većina može tolerirati takvu činjenicu i ignorirati da ne postoji nikakva neformalna radna skupina, nije poštena, moralna i časna parlamentarna većina. Država u kojoj represivni aparat putem svog USKOK-a i DORH-a ne vidi odredbe čl. 23.i 24. Zakona o Vladi samo kako bi odbacila kaznenu prijavu, dakle uopće ne donoseći rješenje o pokretanju istrage, pri tom ne preispitujući vlastitu odluku čak niti kad, ne morate toliko tresti taj mikrofon strgat ćete ga od nervoze, smanjit ću ja retoriku da vas ne preplašim previše. Dakle, nakon što su izišli iskazi Martine Dalić, Ramljaka i ostalih tada saslušanih pred djelatnicima DORH-a u javnost, ja sam očekivala da će se zatresti država jer to govori o tome da su povlaštenim informacijama trgovala različita državna tijela stavljajući ih na sto Martine Dalić i ministra Marića. Povlaštene informacije su bile između ostalog i to da je Ivica Todorić uspio postići nagodbu sa svojim vjerovnicima. Jedan telegraf, jedan mail pušten je iz jedne ruske banke u ured Martine Dalić i tad je panično nazvala članove Borg skupine bojeći se da joj plan ne propadne. A ja ovdje postavljam jedno retoričko pitanje s obzirom da smo danas prije ove točke dnevnog reda raspravljali o proračunu, što će se dogoditi u slučaju da Ivica Todorić na međunarodnim instancama uspije dokazati da su mu Agrokor oteli vladini lopovi? Osnove i povoda za to ima. RH nije donijela zakon kojim se rješava situacija insolventnosti velikih kompanija, to je bio zakon koji se odnosio samo na jednu takvu. I jedan jedinstveni slučaj u čitavoj EU i svim normalnim funkcionalno uređenim demokracijama iz čitavog svijeta, a to je da se jednoj skupini ortačkoj tajnoj, koja se skrivala po niskoprofilnim restoranima pod okriljem noći omogućilo da sama sebi osmisli zakon i na tom zakonu sama zaradi. Jedna specifična odredba koja pokazuje kriminalnu intenciju takve skupine je bila ta da se iz odredbi tog zakona izuzmu one koje kažu kako se određuje tarife uobičajene tarife stečajnih upravitelja. Dakle, ovdje se tražilo to da nikakav gornji limit koji postoji u svim drugim situacijama izvanrednog upravljanja za članove Borg skupine, naprosto ne vrijedi. I to je bila jedna od intervencija u sitnim noćnim satima koju je ovakva parlamentarna većina izglasala bez pogovora. E to je Hrvatska porobljena, to je Hrvatska porobljenih institucija u kojoj nema institucionalne kontrole. To je između ostalog i Hrvatska možda još kod spavajućeg žetončića jer kada ste se tijekom dana osvrtali i na to koliko opobe nema, pa nije sva oporba ista. U prošlom sazivu imali smo žetončiće, imamo ih i u ovom, barem jednog za sada, ali imamo žetončiće spavače i sa onih 25 milijardi europskih sredstava s čime se vi hvalite kao da je uspjeh i Andreja Plenkovića i njegovog ministra, kao što sam već jednom rekla puno ljudi u RH ova vlast može pitati, što bi vi htjeli biti osim na različite načine HZD-ovi žetončići. To je razlog mnogih koji za vas biraju i koji za vas glasaju.
Imamo dvije povrede poslovnika, prva je poštovani Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Obzirom da kolegica odstupa od nekih općih pravila ponašanja u ovom saboru. Zašto to kažem? Zato što na ovaj način kako ona govori o presudama odnosno odlukama Ustavnog suda, Visokog upravnog suda, DORH-a, USKOK-a je vrlo opasno. Dakle, ispada da su sve institucije u ovoj državi apsolutno u krivu, vi ste jedini u pravu. A zapravo se iza toga skriva vaša nesposobnost na koju ukazuje kolega Bačić.
Opomena vama. Sljedeća povreda poslovnika Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegica nas je čl. 238.znači odstupa od pravila ponašanja u ovoj sabornici jer je utvrdila za ovom govornicom da ona nas mrzi kao ljude i članove HDZ-a što je možemo joj oprostiti čak, ali da zlorabi jednu priču o Agrokoru kao i kolegica Benčić one su dvije to gledale na televiziji spašavanje tog jednog poslovnog subjekta koji i dan danas funkcionira kao Fortenova grupa i cijelo vrijeme govori o toku privatnog kapitala. Država tamo nije uložila nikakve novce koliko ja znam, a oni to stalno propituju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] s obzirom da donosimo različite zakone na mnoga trgovačka društva [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] vjerojatno će i to propitivat, vjerojatno s [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] obzirom da one sve znaju, a ne znaju ništa.
Opomenu imamo. Sljedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Sanader, poštovani suradnici ministra Marića, kolegice i kolege. Da, meni je isto žao da ovdje nije cijela oporba, ne, neki od nas su došli tu ujutro i prije osam kao i svaki dan, na koncu neki su došli malo kasnije. Ja bi isto volio da je tu svi da raspravljamo, ovo su vrlo važne stvari, baš vrlo važne za našu Hrvatsku, za naše društvo. Drugo, žao mi je da je tijekom ovih rasprava da je bilo baš grubih riječi. Nisam od tih koji voli grube riječi tako da ne volim da se ljude zove ni nulama, ni ovakvima, ni onakvima to mi se ne sviđa, ne sviđa mi se bahatost, oholost. No dobro. Dakle, mi kao oporba imamo legitimno pravo pitati što se dogodilo s tim famoznim kreditima HBOR-a, što se dogodilo u svim tim razgovorima. Slušali smo ovdje i kolege iz oporbe i mog kolegu Grmoju koja je uloga tadašnje ministrice u vladi, danas USKOK-ove osumnjičenice gospođe Gabrijele Žalac, što je ustvari s tim Miljenkom Bašićem i to, to su legitimna pitanja koja mi imamo pravo postaviti i onda taj drugi, u ovom slučaju ministar Marić se očituje i imamo pravo vjerovati da pravni sustav mora funkcionirati. Mi ćemo ga pozivati da funkcionira, senzibilizirati, govoriti, ali moramo vjerovati da ima nade jer ako pomislimo da nema nade onda možemo spakirati kofere i Karolina i ja i ovdje ovi svi kolege i svi stvarno spakirat kofere, stvarno spakirat kofere i otić ća. Pa da završim ipak nekako u pjesničkom raspoloženju književnosti i teologije, kaže Papa Franjo da je „korumpirana osoba, osoba koja odašilje neugodan miris trulog srca“, budući da je kolega Borić pa odma mi je došla misao „koja je u temelju iskorištavanja propadanja društvene nepravde i nedostatka usluga potrebnih ljudima onoga koji je u korijenu ropstva nebrige za gradove za opće dobro i za prirodu.“ Kaže, „čovjek koji popusti korupciji pada, a protudruštveno ponašanje na koje navodi korupcija završava prekidanjem odnosa. Kidaju se suživoti među ljudima, a korupcija je otrov koji kalja opću perspektivu. Korupcija smrdi!“, kaže Papa Franjo. Bela Hamvas mnogi znate, mađarski filozof, književnik, estetik kaže „Bilo bi lijepo kad bi korupcija carevala samo u nekim segmentima društva, ali ona kraljuje svugdje oko nas, ona je posljedica pomračenja uma, iskvarenosti morala, krhkost tijela, razdor između duha i ponašanja. Tu gdje riječ ne pokriva tijelo tu ni teorija praksu, tu vlada najdublji oblik korupcije.“ Ja osobno sve krivim od roditelja do Crkve, svih oporbe, vladajućih za tu korupciju. Pa svi smo krivi, dakle svi smo krivi. E sad u kojoj mjeri, e o tome možemo razgovarati. Ko je negdje umočio je li konkretno svoje prste onda ima odgovornost i o tome moramo razgovarati i on mora položiti račun za svoja nedjela, mora položiti račun. Ali nemojmo romantičarskim izrazima pravdati nešto što ne moš opravdati, tamo gdje neko padne reci pao sam, pospeš se pepelom i evo me. Dakle, nemojmo to mi je stvarno malo smiješno, dakle kada mi nešto što je prljavo mi predstavljamo da je to čisto. U ovom slučaju i s ovog mjesta pozivam institucije da stvarno rade svoj posao, bez patetike, bez ikakve dakle jer inače rekao sam možemo ići u Arušu u Tanzaniju, tamo Salezijanci traže da se dođe pomoć volontirat, otić ća ih Hrvatske i gotovo. Dakle, mi moramo pozivat radite posao institucije sve institucije radite posao, mi ćemo kao oporba propitkivati vladajuće kako rade, što rade, koliko rade i to je to. Ali volio bih da u svim tim raspravama da probamo ne ići na ad hominem to bih volio ako je moguće.
Povreda poslovnika Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238. svjesno riskiram opomenu, međutim ovo što ću reći se ne tiče vas, vjerujem da će i g. Bukarica i usnuli predsjednik HS koji vjerojatno sanja Mont Everest sutra nam objasniti iz kojeg razloga je g. Miru Bulju, dakle koji je imao što reći na ovu temu zbrojio opomene iz cijeloga dana i oduzeo mu riječ na način da čovjek evo nije pravo izgovoriti sve ono što je naknadno i mislio. Molim vas evo da upozorite onog tko je takvu sramotnu odluku danas donio [[Upadica: Vrijeme]] i da se to više ne ponovi. Hvala vam.
Dobro, može se žaliti Odboru za ustav, poslovnik i politički sustav, a vi dobivate opomenu. Klub zastupnika HDZ-a završno poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani … [[Govornik se ne razumije]] , poštovane kolegice i kolege. Samo ću kratko završno se osvrnuti na prijedlog za opoziv potpredsjednika vlade i ministra financija. Mislim da iz rasprave koja je večeras bila ovdje potpuno je jasno da ne postoje elementi koji bi uvjerili saborske zastupnike da se može glasovati za nepovjerenje ministru Mariću. Iz svega onoga što smo večeras čuli razvidno je i potpuno je jasno da ministar Marić svojim postupanjem i svojim ponašanjem kao ministar u ovoj vladi nije napravio ništa što bi ga diskreditiralo za obavljanje funkcije potpredsjednika vlade. Kratko ću reći nešto što slušam već dugo vremena u posljednje vrijeme u sabornici, a to je Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja tzv. lex Agrokor. Vlada je poštovane kolegice i kolege i vladajuća većina tada mogla lijepo spavati i pustiti i gledati kako najvažnija tvrtka u Hrvatskoj, privatna kompanija ide u stečaj i ništa ne raditi i tad bi vjerojatno to bilo za mnoge koji su tada priželjkivali da zbog toga se i dogodi u velikoj mjeri rasulo hrvatskog gospodarstva okrivili vladu, a vlada je se uhvatila u koštac kako bi riješila pitanje 60.000 zaposlenika, od toga 30.000 u Hrvatskoj i 30.000 izvan Hrvatske i 150.000 zaposlenika u trgovačkim društvima koji su bili dobavljači tog istog Agrokora. I nije se moglo kroz postojeće insolvencijske zakone riješiti Agrokor jer je to bila takova tvrtka da je jedini način bio donošenje tog zakona kojega je prihvatio hrvatsko zakonodavstvo. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Europsko zakonodavstvo. Kojega je EU prihvatila kao jedan od insolvencijskih zakona i dobio nagradu za jedno od najboljih rješenja u kojima država intervenira u gospodarstvo. I sve to skupa što je napravljeno nije koštalo hrvatske porezne obveznike niti, niti jedne lipe. Nositelj tog zakona je bila Vlada RH. Zakon je vladi predložila potpredsjednica Martina Dalić, koga je ona kontaktirala i konzultirala to nek odgovara gđa. Dalić. Mi smo kao vladajuća većina tada taj zakon, zakon prihvatili. O konzultantima koji su kasnije kad je zakon donesen preuzeli savjetovanje izvanredne uprave odlučili su vjerovnici, ne ni mi, ni vi, ni nitko drugi, nego vjerovnici čija je to bila imovina i oni su svoja sredstva izdvojili, jesu li dali puno tim konzultantima savjetnicima ili nisu ne znamo. Ja nisam taj koji o tome može govoriti, ali ako su dali puno dali su svoja sredstva, ne naša, nego su sredstva onih koji su bili najzainteresiraniji da novce koje su dali Agrokoru vrate u što je moguće većoj mjeri i najveći dio 100% su vratili mali OPG-ovi, mali poduzetnici do … [[Govornik se ne razumije]] tisuća kuna koji su potraživali od Agrokora su u cijelosti vratili, veliki dobavljači negdje oko 80%, a financijski vjerovnici su postali vlasnici i danas je to Fortanova itd.. Prema tome, mi smo mogli stat po strani i pustiti da sve to ide u stečaj i onda bi država tek onda imala ogromnih problema što bi morala za plaće tih ljudi … [[Govornik se ne razumije]] koji bi bili u stečaju podmirivat njihove plaće, a da ne govorim gdje bi bila turistička sezona i gdje bi bilo gospodarstvo Hrvatske. Prema tome, trebalo je tada zavrnuti rukave i u taj posao ući i to riješiti. Lako je danas nakon 3-4.g. bit pametan i govoriti kako je trebalo i što je trebalo napraviti. Mi smo to tada napravili i da smo napravili dobro to najbolje pokazuje činjenica da je najvažnija tvrtka ostala na nogama i funkcionira, a tko će bit vlasnik to je druga stvar. To će bit, nije ni Todorić bio vlasnik zadnjih dana jer su vlasnici bile banke, prema tome odnosno oni kod kojih se zadužio. A što se tiče teme ove današnje rasprave mislim da je ministar sa onime što je napravio i što radi u proteklih 5.g. u Vladi RH zaslužio pohvale i mi ćemo u tom smislu i za 10 dana glasovati i dati povjerenje ministru Mariću da i dalje sjajno obavlja posao ministra financija. Hvala.
U ime predlagatelja završno, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Gospodine Mariću, dame i gospodo iz vladajuće koalicije. Vi nojevski branite neobranjivo jer vi svi znate da je ovdje riječ o dokazanim korupcionaškim slučajevima, ali vi svi znate da oni u funkcionalnim europskim demokracijama ne mogu opstati, ali vi i dalje na njima ustrajete. Mi svi znamo da vi na taj način svjesno nanosite štetu svojem narodu i svojim sugrađanima, ali i vi svi živite u Hrvatskoj, imate svoje susjede, imate ljude koje susrećete u kvartu, u gradu ili u općini, te kada čujete da je netko dobio otkaz, da mu je smanjena plaća, da je nekome ovršen stan ili kuća il da se morao sa cijelom obitelji odseliti u neku državu članicu EU onda se sjetite da je to i zbog toga što djela koja čini ministar Marić i raznorazni Marići današnje vlasti nisu sankcionirana. I zato što ste vi kao saborski zastupnici vi koji se budete tako odlučili glasovali za ostanak ministra Marića na poziciji ministra financija opredjelivši se protiv nepobitnih dokaza, ali protiv zdravog razuma. No, zapamtite jednu činjenicu i ovdje posebno mislim na vas koji se smatrate domoljubima i na vas koji se smatrate kršćanima. Citirat ću Giovannia Di Pietroa poznatijeg kao Franjo Asiški, a on je rekao: „S ovog svijeta nećemo ponijeti ništa što smo dobili. Ponijet ćemo samo ono što smo dali. Dobra djela, solidarnost, pomoć slabijima.“ Ovo nisu samo kršćanske vrijednosti. Ovo su univerzalne vrijednosti i neovisno o ideološkim ili svjetonazorskim pogledima svatko se mora pitati hoće li se moći pogledati u zrcalo i suočiti se sa svojim djelima koje je činio, jer tisuće i tisuće hrvatskih ljudi pati isključivo zbog nepravde čiji je uzročnik isključivo nefunkcioniranje pravnog poretka, blokada institucija te zlouporaba u režiji ovih vladajućih vrhuški. Ali nikako ne zaboravite. Vrlo brzo ćete morati polagati račune i morat ćete obrazložiti zašto ste donijeli odluku protiv Hrvatske, zašto ste donijeli odluku protiv pravde, protiv zdravog razuma, protiv europskih vrijednosti.
Imate jednu repliku. Poštovana Dalija Orešković.
Hvala. Dakle čitav ovaj mandat govorim o snazi odnosno nepostojećoj ulozi hrvatskih institucija, o tome koliko su one devastirane, koliko ih je urušila vladavina HDZ-a. I ova pa reći ću otužna rasprava ali ne otužna rasprava zbog lošeg prijedloga oporbe, nego zbog načina na kojeg njega reagira parlamentarna većina dokaz je upravo takvog stanja. U normalnim državama, a ja se nadam da će Hrvatska jednoga dana takva postati prije svega bi vama bilo u interesu da se uspostave standardi obnašanja javnih dužnosti koje su u skladu sa načelima povjerenja, transparentnosti, nepristranosti. Ničega od navedenog nema u postupcima ministra Marića kada je riječ o svim ovim krupnim korupcijskim aferama koje su bile povezane i premrežene sa njemu poznatim i bliskim osobama.
Vrijeme. Imate odgovor.
Hvala lijepa kolegice Orešković. Mene nije iznenadila ovako besprizorna rasprava od strane vladajućih. Mene isto nije iznenadilo to što nisu digli ni jednu repliku na izlaganje u ime predlagatelja. Mene nije iznenadilo što ministar Zdravko Marić na gotovo ni jednu činjenicu nije dao adekvatan odgovor ili adekvatno objašnjenje. A zašto me nije iznenadilo? Zato što vi nemate što za reći. Zato što se ovo pobiti ne može. I meni je jedino žao što hrvatski građani plaćaju taj ceh koji vi stvarate i što tako dugo mora trajati, ali doći će tomu kraj.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo ujutro u 9,30 s Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. SJEDNICA PREKINUTA U 01,02 SATA