Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro vam želim. Kako smo sukladno novom Poslovniku iznijeli sada će biti ono slobodno izjašnjavanje, pa idemo prvo slobodno izjašnjavanje pa imam već prijavljen klub HDSS-a. Da li još neki klub se javlja? U ime kluba SDP-a poštovani zastupnik Matić, vas imam već zapisano, kolega Glasnović, kolegu Lovrinovića vidim isto, kolegica Čikotić, kolega Varda jesam dobro vidio, još netko? Aha vi niste za stanku vi imate pitanje, dobro, onda još bolje. Kolega Hrelja i kolega Bunjac jel tako ako dobro vidim u ime svojih klubova to je to. Ajde da još jedanput pročitam pa da klubove ćemo naravno naknadno reći, kolega Hrg, Matić, Glasnović, Čikotić, Hrelja, Varda, Bunjac. Hvala lijepa. Dobro, ajmo se onda striktno držat Poslovnika idemo prvo budući da su podijeljena mišljenja idemo se striktno držat Poslovnika idemo prvo slobodni govor. Dakle prvi se javio poštovani zastupnik Branko Hrg u ime Kluba zastupnika HDS-a, HDSSB-a i HSLS-a. Izvolite. Kolege, ajmo dozvoliti kolegi HRgu da kaže ono što želi. Izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo novi je Poslovnik pa se još privikavamo na ovaj način rada. U ime Kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a zatražio sam stanku kako bih naglasio problem o kojem sam već u nekoliko navrata govorio ovdje i koji je prisutan u Hrvatskoj, a to je problem premalih plaća i premalih onih osnovnih plaća koje imaju hrvatski građani koji imaju sreću da su zaposleni. Mi govorimo o demografiji, govorimo o socijalnoj stabilnosti, o socijalnim miru, govorimo o iseljavanju, govorimo o razno raznim problemima koji nas svakodnevno udaraju po licu, ne samo više po leđima, a u principu ne govorimo o tome da sve te probleme možemo početi rješavati, prvenstveno pronalaženjem rješenja za povećanje plaća. Neću danas toliko govoriti o onim najmanjim plaćama, osnovnim plaćama, ne znam koliko se sjećate da je Hrvatska demokršćanska stranka pokrenula aktivnosti u traženju rješenja kako povećati osnovnu plaću na 4000kn. I dan danas tvrdim da je to nešto što se mora napravit i bez čega se nećemo moći izvući iz problema u kojima se nalazimo, ali danas želim više govoriti o problemu malih plaća i o jednoj degradaciji mladih visokoobrazovanih ljudi. Ovih dana sam obavio nekoliko razgovora sa mladim ljudima koji su završili fakultete. Rade i u državnim službama, u javnim službama i u privatnim firmama. Zamislimo si mladog čovjeka koji završi fakultet, 5 godina studira, bude odličan student, riješi to, donosi odluku da ostane živjeti u Hrvatskoj, nema nikakvu namjeru i primisao odlazit iz Hrvatske i sada kreće na tržište rada i dobiva posao, ima sreće, dobiva posao u državnoj službi kad tamo u državnoj službi za posao sa visokom spremom dobiva plaću oko 4500 kn. Onda idemo prema privatnom sektoru, pa isto tako mladi čovjek završi fakultet, bude odličan student, krene sav radostan u taj radni dio svog života, dobiva posao, ima sreće dobiva posao, kad tamo plaća 3900 kn. Sad postavljam pitanje, jesmo li mi stvarno svjesni što se to događa, jesmo li svjesni koji je to sudar sa zidom tom mladom čovjeku, jesmo li svjesni da zbog tog razloga se osjećaju manje vrijednima da postaju jednostavno malodušni i da u konačnici dolaze u situaciju da pakiraju kofere i odlaze iz Hrvatske? Jesmo li svjesni da mladi ljudi ne formiraju obitelji, da se mlade žene ne udaju, da se mladi dečki ne žene iz tog razloga jer ne mogu sami ni sebe prehraniti, a kamoli svoju obitelj, jesmo li svjesni da sve to skupa utječe na socijalni mir u državi i da država bez pravog socijalnog mira ne može napredovat? A neće doći ni investitori. Ova Vlada ima idealnu priliku da upravo na tom planu napravi određene poteze. Trendovi u gospodarstvu su pozitivni, državni proračun se stabilizira i jednostavno ako Vlada ne pokrene programe u kojima će se povećati plaće ljudima u Hrvatskoj, onda ćemo teško bilo što napravit, neće biti ni demografske obnove, neće bit ni socijalnog mira i neće biti prestanka iseljavanja. Ponavljam, ovo nije kritika, ovo je poziv. Mislim da Vlada ima idealnu priliku da upravo na tom planu napravi prave poteze, prave pomake i da preokrene trend koji nas prati unazad već dosta godina, a zadnjih 5, 6 godina intenzivno. Evo u tom pravcu, neka ovo bude jedna takva poruka, ja ću o ovoj temi praktički govorit svaki tjedan dok nekome ne dođe do ušiju i dok se konačno na tom planu ne napravi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad će u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a govoriti poštovani zastupnik Goran Dodig. Izvolite.
Gospodine podpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Ja danas imam potrebu govoriti o plaćama, odnosno minimalnoj plaći. Naime, svjedoci smo da smo ušli u jedan period dosta ozbiljnih događanja, kao da se mnogi problemi zgusnuli upravo u vremenu u kojem smo mi u ovom Saboru, a kao takvi, nije to privilegija nikakva, nego je to obveza, međutim događa se to da svakodnevno imamo nezadovoljstva, prosvjede kojih ja ne bi nazvao čak ni prosvjedima, nazvao bi ih upozorenjima da se nešto ozbiljno u društvu događa. Kad su u pitanju plaće, zašto o ovome govorim? Govorim zbog toga jer je ovoj političkoj garnituri, uključujući tu i Sabor i Vladu i sve institucije palo u zadaću da se ozbiljno pozabavi sa tim problemom, iako moramo istine radi reći, da je ova Vlada i ovaj Sabor da su donijeli neke mjere kojima se ta situacija želi poboljšati pa se minimalna plaća i podigla u zadnje vrijeme više nego zadnjih nekoliko godina. Zbog čega ovo govorim? Zbog čega govorim o minimalnoj plaći a mislim zapravo o inače o plaćama u Hrvatskoj jer mislim da minimalna plaća je nešto što bitno ugrožava osjećaj sigurnosti i generira trajni strah i napetost određenog dijela naših građana a koja se prenosi i na kompletno društvo. Ta egzistencijalna ugroženost koja proizlazi iz minimalne plaće, egzistencijalni strah koji proizlazi iz minimalne plaće, egzistencijalna napetost koja proizlazi iz te minimalne plaće kada čovjek mora razmišljati kako preživjeti definitivno je nešto što itekako moramo razmišljati, o čemu moramo razmišljati ne samo sa ekonomskog stajališta nego i sa civilizacijskog, ako hoćete i medicinskog. Ta egzistencijalna ugroženost pojedina a koja proizlazi iz tog straha da će preživjeti generira ili u najboljem smislu i najblažem smislu je okidač često puta za brojne bolesti na tjelesnom i na psihičkom planu. Zbog toga vrlo je važno da odavde pošaljemo poruku i onima koji će sutra ili danas, ovih dana biti na Markovom trgu i onim koji su vezani za ove zakone koje donosimo da vodimo računa da zajedno pokušamo izaći iz ovog problema koji je s jedne strane opasan za pojedinca a s druge strane čitavo društvo čini nestabilnim i nesigurnim. Minimalna plaća i plaće zbog kojih ljudi obično danas prosvjeduju ili upozoravaju jer ovo nisu veliki prosvjedi nego jednostavno upozorenja koja moramo shvatiti najozbiljnije ali mogu se pretvoriti u prosvjede nisu slučajni i tu moramo biti vrlo, vrlo odgovorni. Kada je u pitanju plaća i moram još jedan detalj naglasiti kako je ona u motivacijskom smislu strahovito važna kada čovjek pristupa radu i rezultatima svoga rada. Obeshrabljen čovjek minimalnom plaćom, loše plaćenim za svoj rad je nemotiviran. I ja vas molim da se pokušamo koncentrirati na te činjenice i da zaista učinimo da ti ljudi se osjećaju sigurnije, da se osjećaju dostojanstvenije, da osjećaju samopoštovanje a ne da se osjećaju kao odbačeni jer onda će oni biti destruktivni s pravom, i ja bih bio na njihovom mjestu, biti će, odlaziti će iz Hrvatske što je sve zajedno velika šteta za društvo i ne znam kako iz toga izaći. Zbog toga probajmo što ozbiljnije razmišljati o tome kako u ovim ekonomski pozitivnim trendovima koje bilježimo, koncentrirati se da preko minimalne plaće i povišenje svih drugih plaća ljude napravimo zadovoljnijim. Hvala.
Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Branko Hrg, Klub zastupnika HDS-a, HSLLS-a i HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nastaviti ću samo u jednoj rečenici ovo što je kolega Škibola govorio. On je govorio o problemu beskućnika, a ja ću reći da danas u Hrvatskoj, zbog novog Zakona o zaštiti životinja, psi imaju veća prava i više ulažemo za pse nego za beskućnike i za ljude generalno, ljude u socijalnoj potrebi. Pa svi, koji ste dizali ruku za taj zakon o zaštiti životinja, malo razmislite o tome. Da ne bi bilo beskućnika još više, da bi se spriječio taj proces koji se događa, ja ću naravno, u ime našega kluba, a posebno u ime Hrvatske demokršćanske stranke, ponovno danas govoriti o problemu, malih plaća u RH. Još u 11. mj. prošle g. održali smo jednu tiskovnu konferenciju na kojoj smo postavili nekakvu granicu, da nitko ne bi smio imati manju plaću od 4000 kn neto u RH. Izazvalo je to razno razne reakcije i bilo je tu i dosta kritika, bilo je i uvreda, no nebitno, sve skupa nije važno. Važno je da se danas o problemu premalih plaća u RH govori sve više. I važno je da o tome svi skupa govorimo još više, jer ukoliko ne počnemo o tome ozbiljno razmišljati, ukoliko tu temu ne stavimo na stol, kao jednu od glavnih i najjačih, najvažnijih tema u RH, imati ćemo sve više problema, imati ćemo sve manje ljudi, a imati ćemo i beskućnika u krajnjem slučaju. Mi smo kao stranka, predali jedan prijedlog ministru financija, sa traženjem da u narednim prijedlozima, zakonskih, poreznih reformi, razmisli o tom jednom modelu koji smo dali, kako bi se trebalo krenuti prema osiguravanju većih plaća. Nadamo se da će uskoro nekakav takav paket poreznih zakona doći i da će se shvatiti da jednostavno nema drugog načina da se povećaju plaće, osim da se porezno rasterete poslodavci, kako ne bi povećanje plaća palo isključivo na leđa poslodavcima. Mora se naći jedna razina, jedna linija izdržljivosti, između poreznih davanja državi i onoga što moraju dati poslodavci. Kada govorimo o plaćama, ne govorim samo o minimalnim plaćama i pred 2 tj. sam za ovom istom govornicom, rekao da ćemo svaki tjedan ukazivati na ovaj problem, govorimo i o plaćama koje su premalo, za ljude koji rade koji nisu na minimalnoj plaći. Možda glasno razmišljanje, možda je rješenje, možda treba tražiti rješenje, da se pronađe način, da se ide na pomoći u podizanju neto plaća barem do 10000 kn. Da one plaće koje su iznad 10000 kn, praktički ovoga trenutka stavimo po strani i da one nisu te koje će biti obuhvaćene takvim izmjenama, ali plaće, od minimalne plaće pa do 10000 kn, je definitivno nešto, na čemu se mora apsolutno poraditi, na čemu se moraju naći rješenja, jer ukoliko ne pronađemo ta rješenja, evo slušamo ovih dana ugostitelje, slušali smo jučer poruke sa sindikalnih skupova, svi govore o premalim plaćama, ljudi su nezadovoljni, stanje u društvu je apatično, jednostavno je beznadežno i mislim da ljudi jedino mogu dobiti taj neki socijalni mir, socijalnu stabilnost, socijalnu sigurnost samo povećanjem plaća. I evo ponovno poziv s ove govornice odgovornim u Ministarstvu financija, prvenstveno u Ministarstvu rada da se krene ozbiljno u pronalaženje rješenja kako podići ljudima neto plaće na koji način. Bez toga džabe nam svi drugi zakoni koje donosimo jer kao što već mnogi analitičari najavljuju donosit ćemo te zakone, a oni će se upotrebljavati na ljudima, njih će koristiti ljudi koji će doći u Hrvatsku dok će naši građani iz Hrvatske sve više i više odlaziti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo još pet minuta ako se želi još ko javiti u ime klubova, ako ne onda u 10,00 sati ćemo nastaviti sa radom i sa pet točaka koje ćemo objediniti. Hvala vam. STANKA U 9,50 SATI. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo sa sjednicom i odmah na početku imamo, srijeda je slobodni govor pa pozivam vas tko je zainteresiran danas govoriti u ime svojega kluba. Kolega Panenić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. U ime kluba [[Upadica predsjednik: Dobro ne morate obrazlagati, idemo redom pa odmah možete govoriti.]] Ok.
Kolega Zekanović, izvolite. Ne trebate obrazlagati samo ovako, vi ste nezavisni zastupnik, da li ste se između sebe dogovorili nezavisni zastupnici koji će govoriti ovaj tjedan [[Upadica Zekanović: Nažalost, nismo.]] jer kolega Mrsić mi isto kaže. Ja ne znam da li ste vi već govorili bili kolega Mrsić ovaj mjesec? Onda ne možete. Dobro, ali ja vas molim po odredbi novog Poslovnika ne možete svi govoriti nego jednom tjedan govori jedan od nezavisnih zastupnika, tako smo se bili dogovorili tako piše u Poslovniku.
Ali ja sam tražio i očitovanje Odbora za Poslovnik i politički sustav jer nije baš jasno zapisano u Poslovniku, tako da eto zamolit ću vas da utječete na odbor da što prije odgovori koliko zapravo puta tjedno može jedan zastupnik govoriti. Da li jedan jedanput dnevno ili jedan samo jedan jedanput tjedno ispred svih?
Dobro, jeste pismeno podnijeli taj prijedlog? Jeste. Ok, o tome će se očitovati onda Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Javlja li se još netko od nezavisnih zastupnika? Ako ne onda imate pravo danas govoriti kolega Zekanović, a kolega Mrsić ne može. Kolega BAuk, izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] A vi ste već predali prijavnice. Dobro. Da li netko još od zastupnika klubova nije predao prijavnice? Kolegice Mrak-Taritaš.
Mi nismo predali prijavnicu, a molim slobodni govor.
Dobro. Evo ovako ja ću sada pročitati redoslijed po kojem ćemo, nisam znao za prijavnice, tu su. Znači idemo sljedećim redoslijedom, prvi je kolega Branko Hrg, drugi je kolega Sinčić, treći je kolega Glasnović, četvrti je kolega Zekanović, peti je kolega Panenić, šesti je Davor BErnardić i na kraju je poštovani kolega Branko Bačić i sada još kolegica Mrak-Taritaš. Kolega Mrsić vi ne možete govoriti danas. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, ali danas je kolega Zekanović kao nezavisni. Dat ćemo vam očitovanje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav pa ćete se između sebe onda morati dogovarati. To je to, možemo krenuti. Prvi je na redu poštovani kolega Branko Hrg. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću danas skrenuti malo pozornost na prometnu infrastrukturu, konkretno na tzv. Podravski ipsilon, to je cesta od Cugovca prema Bjelovaru i prema Koprivnici. Još tamo '93. godine počele su aktivnosti na izgradnji te prometnice kako bi se čitavo ono područje izvuklo iz prometne izoliranosti, 2016. godine uspjela se je otvoriti prva dionica te ceste Cugovec-Križevci, još se čeka otvaranje dionice Cugovec-Farkaševac prema Bjelovaru i u tom dijelu su po nekim naznakama natavljene određene aktivnosti na daljnjem projektiranju i pripremanju izgradnje ceste od Farkaševca prema Bjelovaru. Na dionici Križevci-Koprivnica u principu se ne radi ništa. Ima neka naznaka, poluinformacija iz Hrvatskih cesta da se rade neke pripremne aktivnosti na izgradi i pripremi projekata izmjene projektne dokumentacije na dionici Križevci-Vojakovački Kloštar no na terenu i imovinskopravnim odnosima i sređivanju imovinskopravnih odnosa još nema nikakvih aktivnosti. Izuzetno je bitno da se napravi da se nastavi gradnja te ceste od Križevaca prema Koprivnici jer je sada kako je otvorena cesta do Križevaca u Križevcima napravljen jedan prometni kolaps, kaos gdje se prometuje kroz centar grada sa teškim kamionima i jednostavno i ti vozači koji voze, ali i građani koji žive u Križevcima imaju velikih problema. I ja s ove govornice odavde apeliram na Hrvatske ceste i na resorno ministarstvo da se izvide sve mogućnosti kako bi se nastavila gradnja prometnice od Križevaca prema Koprivnici i kako bi se s aktivnostima započelo intenzivnije u narednoj godini odnosno da se u proračunu za narednu godinu predvide određena sredstva gdje bi se jasno vidjelo što će se događati s tom cestom. Ne treba uvijek čekati da lokalna samouprava ili regionalna samouprava pokreće aktivnosti i vrši pritisak prema nacionalnim da li poduzećima, da li ministarstvima, može se poneki puta napraviti da se sa nacionalne razine okupi lokalnu razinu i da se zajednički krene u aktivnosti kako bi se određena mjesta izvukla iz prometne izoliranosti. Ne zaboravimo da je u Koprivnici smještena Podravka koja hvala Bogu dobro posluje i koja evo i ove godine ima izvanredne rezultate u poslovanju i da jednostavno te robe koje iz Podravke odlaze, odlaze većinom kamionskim prijevozom. Za njih je ta cesta od Koprivnice do Križevaca izlaska na brzu cestu od životnog značaja, ali naravno i za sve one ljude koji tamo žive. Bilo je ovdje kod donošenja proračuna nekih čudnih amandmana koji su davani, nažalost ljudi koji su davali amandmane nisu se baš dobro upoznali sa stanjem na terenu pa su davali amandmane za ceste koje ne postoje, ali evo sada na vrijeme ukazujem, budući da živim na tom prostoru, u tom području, ukazujem na taj problem i ukazujem i molim da se stvarno vrlo ozbiljno razmotri ta situacija i da se započnu aktivnosti na izgradnji te ceste od Križevaca prema Koprivnici, ali i da se naravno nastavi intenzivnija gradnja od Frkaševca prema Bjelovaru. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na zadnju raspravu, poštovani kolega Branko Hrb u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Moram priznati da realno sagledavajući stvari i kao čovjek koji sjedi ovdje u sabornici i dnevno živi ovaj život da sam zbunjen sa svim ovim što se događa i mogu si zamislit kako je tek hrvatskim građanima, koliko su oni zbunjeni. Ono što mene muči i o čemu sam već više puta govorio ovdje u sabornici i ja i kolega Goran Dodig, muče nas problemi malih i premalih plaća u Hrvatskoj koje rezultiraju svim onim ostalim problemima koji se događaju i nadam se da će u ovoj najavljenoj novoj poreznoj reformi doći do određenih izmjena, poreznih rasterećenja kako bi se hrvatskim građanima povećale plaće. Bio sam iznenađen i neki dan kad sam pola sata nakon govora o toj temi vidio što je izjavio kolega Bernardić na tiskovnoj konferenciji gdje je tražio minimalnu plaću od 4000 kuna. Pa nisam sam sebi mogao vjerovati da netko može na taj način plagirati nečiju ideju i nečiji zahtjev, nečiji prijedlog i tako ga, bez ikakvog srama i nelagode, plasirati u javnost, ali nije mi to čudno, nije mi to čudno jer nažalost naše političke stranke u Hrvatskoj se ne bave životnim problemima, nego isključivo političkim nadmetanjem, podmetanja jedni drugima. I sada u prethodnim raspravama koje su ovdje bile, bilo je govora naravno o čemu drugome, nego o Agrokoru. Ja do sada realno nisam u ime kluba o ovoj temi skoro nikad ovdje govorio, danas želim reći nekoliko rečenica. Nema Vlade u RH koja na neki način nije sudjelovala u određenim, možemo to nazvati pogodovanjima stvaranju tog sustava. Jedna od Vlada koja je možda i najviše na tome napravila je bila Vlada koju je predvodio SDP. Sjetimo se što je bilo tada, kako je osiguran povoljan kredit za kupnju Mercatora nakon čega je Agrokor kleknuo do kraja, sjetimo se tada da je navodno bilo plaćeno 333 milijuna kuna savjetnicima koji su pripremali kupnju Mercatora. O tome nitko ne govori. A onda povežimo to sa današnjim stanjem gdje imamo kontinuirane napade na predsjednika Vlade i Vladu od aktera koji su sudjelovali tom procesu i koji očito koordinirano to rade. Tko? Bivši vlasnik odnosno vlasnik Agrokora gospodin Todorić i SDP. Koordinirano kritiziraju i pokušavaju napraviti sve da ne dođe do nagodbe. Zanimljivo. Tko tu za koga radi? Ali mene najviše ustvari zbunjuje jedna druga činjenica. Danas čitam u dnevnom tisku isto neke natpise o tome. Postavljam pitanje i molio bi stvarno da dođemo do tog odgovora. Koja je bila uloga tadašnjeg predsjednika Sabora gospodina Bože Petrova? Da li je on stvarno znao za sve što se je događalo? Da li je bio uključen u sve ovo što se je pripremalo za zakonski prijedlog i za spašavanje Agrokora ili nije? Jer mi je nerazumljivo da netko tko je navodno bio upoznat sa vime, tko je aktivno sudjelovao u svemu, danas bude najžešći kritičar aktivnosti koje se provode po tom istom zakonu. Evo ja bi stvarno molio kolegu Petrova da jasno i glasno kaže i nama u Saboru ali i hrvatskoj javnosti. Da li je i u koliko mjeri bio uključen u sve aktivnosti oko pripreme zakona, oko angažiranja savjetnika, oko ukupnog procesa pripremanja spašavanja Agrokora? Bilo bi to korektno s njegove strane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Završili smo sada s ovim dijelom sjednice. Sada je na redu poštovani kolega Branko Hrg, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Malo smo ovim dosadašnjim izlaganjima bili diljem svijeta, a ja želim govoriti o divljim svinjama o odnosima divljih svinja i ljudi koji žive u Hrvatskoj, o tome tko koga ugrožava. Smiješna tema na prvi pogled, ali je vrlo ozbiljna. Govorim iz vrlo konkretnog primjera, govorim o stanovnicima prvenstveno mojeg kraja tamo potkalničkog u selima Opatovece, Glogovnica, Vojakovački Osijek, Čabraji prema RAsinji o kraju gdje se ljudi prestaju baviti poljoprivredom zbog najezde divljih svinja, o kraju gdje ljudi o proljetnoj sjetvi nisu sijali kukuruz jer im se ne isplati. Sve što posiju divlje svinje im pojedu, o kraju gdje će ljudi u krajnjem slučaju zbog nemogućnosti poljoprivredne proizvodnje kojom se oduvijek bave biti prisiljeni možda i ta sela napustiti. Zašto to govorim? Znam da ima tih problema diljem Hrvatske, da to nije samo moj kraj, da se taj problem pojavljuje svugdje, govorim zato što su ljudi ostavljeni na milost i nemilost birokraciji. Svi peru ruke, svi prebacuju odgovornost na nekoga drugoga, nitko se ozbiljno ne prima tog posla, pa imate stalno nadmudrivanja između ne znam, lovačkog saveza, lovačkih društava, Ministarstva poljoprivrede, lokalne samouprave i na kraju nitko to ne rješava. Ovo možda ovako izgleda sasvim jedan bezazlen problem, ali ja vas uvjeravam da je on vrlo ozbiljan za ljude koji se s njime svakodnevno sreću i poziv s ove govornice nadležnima u tom sektoru da se proba pronaći zajedničko rješenje koje će stvarno ponuditi odgovore na taj problem, koje će početi sustavno rješavati taj problem i zaustaviti taj napad divljih svinja na stanovništvo, jer jednostavno su ljudi ugroženi. Slušao sam na desetke puta molbe i vapaje tih istih ljudi i stvarno više ne znaju kuda bi. Evo moj je apel prema i resornom ministarstvu da vrlo ozbiljno se shvati ovaj problem, da se napravi da li nekakva zakonska regulativa, da li neki pravilnik, neka uredba da se pokupe svi na svrhu koji u tome mogu sudjelovati i da se krene u plansko odstreljivanje divljih svinja na način da se onemogući njihovo daljnje širenje i da se omogući život ljudima. Samo bi nam još trebalo da se netko od ljudi koji se bave zaštitom životinja sjeti da su možda i one ugrožene pa da ih zaštiti pa da još i taj problem dobijemo kasnije, a najbolje bi onda još i bilo da lokalna samouprava snosi te troškove pa da uz to što će jednoga psa godišnje zbrinjavati sa jedno 12 000 kuna, sada još dođemo u situaciju da počnemo zbrinjavati i divlje svinje i da ljude tjeramo da se sele u gradove. Ponavljam, problem je vrlo ozbiljan, mnogi krajevi RH imaju taj problem, mnogi ljudi se bore s time i ne mogu si pomoći. Pomozimo im mi odavde.
Sljedeća na redu je poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a. Izvolite. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom i kao što to obično je srijedom prvi dan u tjednu imamo slobodni govor. Prijavilo se šest klubova, dakle prvi bi bio na redu poštovani kolega Dodig, pa poštovani kolega Lovrinović, Goran Aleksić, Božo Petrov, Josip Križanić i Marija Puh. Javlja li se još netko? Kolega Pupovac to je sedam.
Poštovani gospodine predsjedniče. U ime kluba SDSS-a javljam se za stanku.
Dobro. To je to. Onda imamo sedam rasprava, možemo krenuti. Prvi je na redu Klub zastupnika HDS, HSLS i HDSSB poštovani kolega Goran Dodig. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče sabora sa suradnicima. Evo ja sam se javio kako se uobičava ovdje reć, da bi progovorio o, kada sam razmišljao o čemu bih progovorio i zašto bi progovorio onda mi je palo na pamet desetak tema sve važnija od važnije, teme koje su zaokupljale hrvatsku javnost, koje su nam izgledale završenima međutim očito je da to nisu. Pitanje Agrokor, pitanje brodogradilišta za koja smo mislili da su završena tema, Croatia Airlinesa, referendumska inicijativa, obrazovnom procesu, demografskoj obnovi, iseljavanje iz Hrvatske i … sustavu u cjelini, Istanbulskoj konvenciji itd., itd. dakle teme sve koje zavređuju ozbiljnu pozornost. Ali kada sam razmišljao kako o njima govoriti i na koji način i kako su one prezentirane u javnosti, koje su implikacije dobile onda mi je pao na pamet Ante Starčević koji je rekao svojevremeno da se sve što je ozbiljno mora rješavati u institucijama i u Saboru. Dakle prije puno godina čovjek koji je imao iskustva u politici, koji je znao što znače institucije i kako bi se trebalo voditi državu upozorio je na nešto što me je motiviralo da upravo govorim na ovaj način. No shvatio sam da tako ozbiljne teme kao što sam naveo su naravno u vremenu i prostoru u kojima o njima govorimo su ogoljene, ne domišljene, neodgovorno politički postavljene, da su se počele nekontrolirano gotovo nekontrolirano kotrljati asfaltom sa svim posljedicama anarhičnosti koja prijeti da se pretvori u teror ulice, koja prijeti da se pretvori u teror nepravde, koja prijeti u kombinaciji sa tehnikama kojima se te teme mogu napumpati da se lako identificiraju krivci za nezadovoljstva, da se lako identificiraju neprijatelji, da se lako identificiraju skupine, da se lako identificiraju protivnici koji mogu postati ciljane skupine određenih skupina, a što onda dovodi do iznimno ozbiljnih situacija. Da je to tako spomenut ću samo jedan slučaj koji sam neki dan čuo na jednoj od televizija što znači ta površna informacija koja traje deset sekundi, ali koja proizvede nevjerojatan učinak. Na toj jednoj od televizija rečeno je doslovce da srednjoškolci u drugom razredu srednje škole njih 50% razmišlja o odlasku iz Hrvatske jer ne žele ovdje živjeti i zbog toga da se žele iseliti. Ne sumnjajući u autentičnost tog istraživanja i autora tog istraživanja, ali način kako je to predstavljeno ispalo je da je zaključak potpuno neadekvatan onome što su srednjoškolci govorili i da govore o stvarima o kojima moram ovdje jasno reći, pojma nemaju, pojma nemaju. I sada gdje nas to dovodi gospodo? Dovodi nas u situaciju da razmišljamo što činimo sa slobodom koju imamo, što činimo sa kako se odnosimo prema toj slobodi koja nas može gurnuti u slobodu „slobodu terora“, slobodu nekontrolirane agresije koja će nas svih itekako koštati. Vrijeme je da počnemo o tome razmišljati i da svoje emocije stavimo u kontekst naše funkcije ovdje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo na 5.-tu raspravu, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, poštovani kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Jučer je održana tematska sjednica Županijske skupštine Koprivničko-križevačke županije po pitanju Regionalnog centra za gospodarenje otpadom Piškornica o kojem je ovdje jako često govoreno i koji nikako da se pokrene sa mrtve točke. Znamo svi da se radi o centru koji bi trebao rješavati pitanje zbrinjavanja otpada iz 4 županije Krapinsko-zagorske, Varaždinske, Međimurske i Koprivničko križevačke. Nakon te skupštine je jedna politička opcija iznijela pod navodnicima vrlo zanimljivu ideju, kažu kolege da će pokrenuti referendum oko toga da li taj regionalni centar može biti u Koprivničkom Ivancu. Očito je vrijeme referenduma in u ovo vrijeme u Hrvatskoj pa se za razno razne stvari to radi. Ja ne kažem da ne treba poštivati volju građana, nisam protiv referenduma i takvog izjašnjavanja ali u ovom slučaju se radi o jednom vrlo neozbiljnom, pa moglo bi se čak malo možda nekom drugom riječju nazvati potezu jer je zahtjev posložen na način da ukoliko će se početi graditi brza cesta od Križevaca do Koprivnice i do Mađarske granice u tom slučaju bi praktički Piškornica kao regionalni centar mogla ići dalje. Pa sada si postavljam stvarno sam sebi pitanje da li stvarno možemo nasjesti na ovakve priče, na način da se s jedne strane pokazuje štetnost, navodno štetnost centra za gospodarenje otpadom. A s druge strane on neće biti štetan ako bi se gradila brza cesta. Nikako se ne smije dozvoliti da se Regionalni centar za gospodarenje otpadom Piškornica povezuje sa izgradnjom brze ceste. Regionalni centar je prvenstveno stvar općine Koprivnički Ivanec, grada Koprivnice i Koprivničko-križevačke županije, potom i ostale tri županije i to je odvojeni projekt, odvojena priča. On apsolutno mora zadovoljavati sve uvjete u cilju zaštite okoliša i zdravlja ljudi i to je jedna stvar. brza cesta, nastavak gradnje od Križevaca prema Koprivnici jednostavno ne smije imati nikakvu alternativu i nikakav dodatni uvjet, ona se mora početi graditi. I ja pozivam kolege koji se bave politikom na onom području Koprivničko-križevačke županije da ne daju ovakve sulude zahtjeve jer dovode u pitanje i izgradnju regionalnog centra a dovode u pitanje i izgradnju brze ceste. Dakle ponavljam, dva odvojena projekta za koje se na jednom dijelu moraju naći i dogovoriti na onom prostoru gdje se on treba napraviti a brza cesta Križevci-Koprivnica je program i projekt koji jednostavno mora ići, očekujem od resornog ministarstva i Hrvatskih cesta da se taj program nađe u programu za narednu godinu i za ono projiciranje razdoblje iza toga i nikako ne pristajem na to da se to stavlja kao neki uvjet za nešto drugo. Ona se jednostavno mora početi graditi.
Zahvaljujem prije kolega Panenića, samo bih vas molio da pozdravimo naše goste. S nama su učenica i učenici i njihovi profesori Hotelijersko-turističke škole iz Zagreba, dobro nam došli. [[Pljesak.]] Idemo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Branko Hrg u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Mi svi dolazimo iz nekih lokalnih sredina. Eto i malo prije je kolegica govorila o gradu Zagrebu, a ja ću danas ovdje nekoliko stvari izreći o svojem gradu o gradu Križevcima gdje živim, a u kontekstu osoba s invaliditetom. Dakle u gradu Križevcima postoji jedna Udruga osoba s invaliditetom Križevci o kojoj je ovdje u ovom Saboru puno puta govoreno, koja je odlična udruga, koja je do sada povukla iz raznoraznih fondova preko 11 milijuna kuna u zadnjih 10 godina, koja zapošljava što na programima za pomoć osobama s invaliditetom što u Tvrtki Hedona koja proizvodi čokoladu i praline koje ste imali prilike nedavno ovdje i okusiti, oko 46 ljudi od čega 19 osoba sa invaliditetom. Gradsko vodstvo na čelu sa gradonačelnikom je pristupilo udruzi osoba s invaliditetom na jedan nekorektan način i prijeti mogućnost da Tvrtka Hedona, socijalno poduzetništvo dođe u velike probleme i da možda i prestane funkcionirati zbog toga što grad nije u stanju osigurati neki 150 tisuća kuna za pripomoć za najam prostora koji bi se trebao urediti iz određenog fonda iz sredstava koje treba biti odobren i za koje udruga ima velike šanse da to bude. Istovremeno se troši taj isti iznos za turističku manifestaciju u gradu Križevcima, Križevačko veliko Spravišće i to na način da se ne namjenski potroši 150 tisuća kuna i sada se rebalansom proračuna pokušava poravnati ono što je potrošeno pred 10, 15 dana umjesto da se to da udruzi osoba s invaliditetom. Dakle ovdje se radi o više problema, radi se o jednom čini mi se nezakonitom trošenju proračunskog novca, trošenje unaprijed bez osiguranih pozicija, a istovremeno se stavlja i baca na koljena udruga osoba s invaliditetom i Tvrtka Hedona koja zapošljava osobe s invaliditetom. Zašto ovdje govorim o tome? Govorim zato što je oporbi u gradu Križevcima onemogućeno istupiti i nastupiti u bilo kojem mediju jer je gradonačelnik grada Križevaca postavši gradonačelnik automatski postao i predsjednik Skupštine radio Križevaca pa je postavio svog direktora koji je uz pomoć jednog privatnog poduzetnika koji je imao svoj udio u radio Križevcima i dogodilo se da je desetak dana nakon što je gradonačelnik postavio svog direktora, taj isti direktor kupio od tog istog poduzetnika s kojim je došlo do većine se u radiju kupio udio i sada gradonačelnik grada i direktora Radija Križevci imaju apsolutnu dominaciju u Radio Križevcima i tamo više nitko ne može niti pristupiti, a kamoli negdje nešto objaviti. Istovremeno na nekim lokalnim portalima također nije moguće nikakve informacije dati. Znamo da oni funkcioniraju većinom na način da imaju svoje donatore, sponzore, imaju ugovore tako je ovdje situacija i u principu dolazimo u jednu situaciju jednog gušenja iznošenja misli, gušenja različitosti misli, gušenja demokracije i jednog po svemu sudeći vrlo izglednog sukoba interesa samog gradonačelnika kod malverzacija sa postavljanjem direktora i preuzimanjem udjela u Radio Križevcima. Stvarno nije jasno kako gradsko vodstvo ne može shvatiti da je puno važnije 150 tisuća kuna dati udruzi osoba s invaliditetom nego za toliko povećati budžet manifestacije koja je završila pred deset dana i pokriti očito obaveze koje su napravili mimo osiguranih sredstava u proračunu. Ja vjerujem da će tome doći kraj, da će se takve stvari sve manje događati. Vjerojatno ih ima i u drugim dijelovima Hrvatske, ali tome bi svakako trebalo stati na kraj i omogućiti da se vrlo transparentno i jasno radi kako se ne bi događale ovakve stvari.
Sada ćemo prekinuti raspravu da bi smo prešli na osnovi novog Poslovnika na prijave za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika ili ti popularno stanke. Prvu stanku je tražio gospodin Branko Hrg u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Koristim ovu poslovničku priliku da ukažem na jedan veliki problem, jedno neprimjereno ponašanje vodstva grada, lokalne samouprave prema Udruzi osoba s invaliditetom Križevci. Radi se o gradu Križevcima, radi se o jednom sada bi se već moglo reći kontinuiranom napadu čelništva grada spram Udruge osoba s invaliditetom i tvrtke socijalnog poduzetništva Hedona koji je ta Udruga osnovala. Nedavno sam već ukazao na problem u ovom dijelu između grada i Udruge i tvrtke Hedona. Nakon tog ukazivanja došlo je do još većeg problema, naime, ne samo da grad Križevci želi naplatiti socijalnom poduzetništvu tvrtki Hedona 150 tisuća kuna za najam prostora koji čeka uređenje iz jednog fonda koji će Udruga vjerojatno dobiti i ostvariti i na taj način ugrožava poslovanje tvrtke Hedona sada je grad krenuo sa još jednom luđom idejom. Naime, prostor koji tvrtka Hedona koristi za skladištenje svojih, svoje ambalaže za pakiranje čokolade, grad je bez znanja i obavijesti Udruzi osoba s invaliditetom Križevci i tvrtki Hedona dodijelio na korištenje Udruzi malih pivara Križevci. I potom je došao dopis Udruzi osoba s invaliditetom i tvrtki Hedona da je prostor dodijeljen Udruzi mali pivara i da su se dužni iz tog prostora iseliti. Tvrtka Hedona se neće iseliti iz tih prostora, predsjednik Udruge osoba s invaliditetom Križevci i direktor tvrtke Hedona poslali su gradu dopis da je to neprimjereno ponašanje, da će takvih potezom ugroziti poslovanje socijalnog poduzetništva tvrtke Hedona. Radi se o poznatoj čokolateriji već u Hrvatskoj. Da će moguće bez posla ostati 9 osoba s invaliditetom i da grad može iseliti tvrtku Hedona iz tog prostora jedino deložacijom. Udruga osoba s invaliditetom o tome je odlučila izvijestiti pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom i ja s ovog mjesta, s ove govornice, pozivam čelništvo grada Križevaca da povuče tu svoju odluku, da ne diraju u Udrugu osoba s invaliditetom i tvrtku Hedona, da ne diraju Udrugu koja zapošljava oko 46 osoba, od toga 19 osoba s invaliditetom na razno raznim programima za koje su osigurali sredstva iz razno raznih fondova i domaćih i europskih fondova u zadnjih 10 godina oko 11 i pol milijuna kuna. Također, žao mi je da je vodstvo grada dovelo u vrlo nezgodnu situaciju Udrugu pivara Križevci jer su to odlični ljudi koji stvarno rade jedan predivan program i sigurno je da nitko od njih nije ni pomislio da bi mogao naštetiti Udruzi osoba s invaliditetom i osobama s invaliditetom radi ostvarenja nekih ciljeva te Udruge. Ja sam uvjeren da je svatko od njih dapače spreman pomoći Udruzi osoba s invaliditetom i da jednostavno i oni ne žele ovakvu situaciju. Vjerujem da će pravobraniteljica za osobe s invaliditetom reagirati i zaustaviti ovaj suludi napad vodstva grada na osobe s invaliditetom i na Udrugu osoba s invaliditetom Križevaca i na tvrtku Hedona socijalno poduzetništvo koji proizvode čokoladu i omogućiti nastavak proizvodnje čokolade i zapošljavanje osoba s invaliditetom.
Hvala lijepa.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovani zastupnik Predrag Matić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ovo je tjedan u kojem obilježavamo legendarni povijesni proboj Jasenovačkih logoraša iz koncentracijskog logora u Jasenovcu. Posebno sam vezan za tu tematiku budući da sam i sam tijekom Domovinskog rata bio zatočenik i logoraš srpskih koncentracijskih logora i onda u ovome tjednu kada obilježavamo kako je popularno reći, tjedan Jasenovačkih i ne Jasenovačkih kolona, želio bih s vama podijelit jedan ružan san, jedan predosjećaj zbog kojeg sam se danas javio. Naime, želio bih apelirati na lovce Novske i Jasenovca da ovog tjedna obustave sve svoje aktivnosti, da se ne bi dogodila neka možebitna tragedija. Naime, ovoga tjedna svaki šušanj iz nekog kanala, šumarka ili jarka ne mora nužno značiti da se tu nalaze lija, srna ili vepar jer s obzirom na iskustvo od prethodnih godina to bi mogla biti naša Predsjednica koja onako zamišljeno ovaj tjedan razmišlja o antifašističkoj prošlosti svojeg nona i nonice dok ostalih naravno dana u tjednu razmišlja o starom hrvatskom pozdravu iz tamo negdje davne 1941. godine ili dok se bavi igranjem izvan svojih ustavnih ovlasti sastavljanja hrvatskih vlada vezi izbora. Evo samo podjela jednog I have a dream. Hvala.
Sljedeći je kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege. Tražili smo stanku da bi progovorili o temi koja je vrlo bitna za građane grada Zagreba. Radi se o tome da je u gradu Zagrebu na djelu jedno nesustavno gospodarenje otpadom, odnosno da aktualna gradska vlast razmišlja samo o tome kako da poskupi odvoz cijena otpada i najavljuje da će cijena otpada, odvoza cijene otpada i smeća iz stanova naših i kuća naših sugrađana poskupiti nekih dvadesetak posto u narednih godinu, dvije. Opravdavaju to sa time što treba dodatno uložiti u cijeli sustav kako treba nabaviti određenu novu opremu i kako treba dodatno za to opteretiti građane grada Zagreba. Naravno da tu nema govora o tome. Ovdje se radi isključivo o tome da se neodgovorno, nesustavno i neplanski planira odnosno radi kada je vezano uz gospodarenje otpadom u gradu Zagrebu i ukoliko nije trebalo poskupiti komunalne usluge u Ljubljani primjerice i u drugim europskim metropolama nema razloga da se to desi i u gradu Zagrebu. Usprkos tome što najavljuju poskupljenja i što se gotovo ništa ne radi vidite ovih dana po gradu Zagrebu gotovo na svakom ćošku, u svakoj ulici postoje mini deponiji i mini ekološke bombe po kvartovima. Otpad se sporo odvozi, gradski holding to vrlo loše rješava i građani su opravdano nezadovoljni. Njima treba pružiti potporu i ne smije nedostatak infrastrukture ili nedostatak prijevoza otpada biti razlog da se naši kvartovi u gradu Zagrebu zatrpavaju smećem i da naši građani žive uz mini deponije. Ono šta je jedna ekološka bomba u gradu Zagrebu koja to opterećuje već niz godina je ekološka bomba blizu vodocrpilišta, znači kraj jezera u Miševičkoj ulici kraj jezera Savica nalazi se preko 3000 kubika smeća koji se tamo godinama nelegalno odlaže, a naš gradonačelnik i gradska vlast ništa ne rade da taj problem riješe. I sada umjesto da rješavaju te probleme od kvarta do kvarta, od nelegalnog odlagališta do nelegalnog odlagališta, od pretrpanih kontejnera i mjesta na kojima građani odlažu otpad, oni planiraju i predlažu novi plan za gospodarenje otpadom Zagrebačkoj skupštini odnosno provedbu toga plana koje bi Zagrebačka gradska skupština trebala usvojiti 26. travnja ove godine, znači za tjedan dana u kojem planiraju napraviti nekoliko mega odlagališta otpada u gradu Zagrebu, jedan je u REsniku preko 250.000 tona kapaciteta godišnje, jedna je kompostana u Brezovici preko 50.000 tona godišnje i jedna je u Podsused-Vrapču reciklažno dvorište građevinskog materijala također sa nekoliko desetina tisuća tona godišnje materijala koje bi se tamo odlagale. I šta će biti posljedica takvog plana koji ne smije ni pod koju cijenu proći u gradskoj skupštini? Biti će problemi za naše sugrađane u tri gradska kvarta, a i šire vjerujem zbog ekoloških problema koji će se primjerice vjetrom širiti iz Podsused-Vrapča znači u Sesvetama u Brezovici i u Podsused-Vrapče našim sugrađana preko 2000 naših sugrađana će imati puno nižu kvalitetu života nego što to imaju danas. Ja pozivam sve stranke u gradskoj skupštini da ne podrže ovaj plan koji gospodin gradonačelnik grada Zagreba gospodin Bandić želi usvojiti vjerojatno potaknut interesnim poslovnim skupinama kojima je u interesu da se takvi veliki centri grade i da napravi novi plan koji bi bio po mjeri građana grada Zagreba, zbog toga šta mi bi trebali i on bi trebao prvenstveno voditi računa o svojim sugrađanima, a ne o nekoliko biznismena koji bi tu mogli zgrnuti milijarde kuna narednih godina. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Marasu. Mi ćemo nastaviti sjednicu sa Prijedlogom odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika RH u 15,00 sa Klubom zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Hvala. STANKA U 13,10 SATI.
Slijedeći u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, želim govoriti o jednom gorućem problemu koji muči veliki broj mladih stručnjaka i koji praktično se nalaze pred odlaskom iz RH da se pridruže koloniji mladih obrazovanih ljudi koji odlaze iz RH jer država ne pokazuje razumijevanje za njih. Radi se o magistrima medicinsko-laboratorijske dijagnostike koje Ministarstvo zdravstva ignorira, diskriminira i ne želi im omogućiti pravo na rad. Jučer je u Osijeku na Medicinskom fakultetu održana, kako kažu ljudi, vjerojatno najkomornija promocija u povijesti hrvatskog visokog obrazovanja jer je 50 magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike dobilo svoje diplome znajući da ih Ministarstvo zdravstva ne priznaje i da ih ne želi zaposliti. Ministarstvo zdravstva ne želi da se ljudi dodatno obrazuju da bi pružali hrvatskim građanima kvalitetniju zdravstvenu zaštitu. Može li biti grozomornija poruka koja dolazi i od Andreja Plenkovića i od ministra Kujundžica? Dakle u nekoliko navrata i sa ove govornice i kroz zastupnička pitanja ukazivao sam na problem medicinsko laboratorijske dijagnostike, magistara medicinsko laboratorijske dijagnostike. I odgovore koje sam dobio od Andreja Plenkovića, od ministra Kujundžića, mogu samo reći da su neodgovorni, diskriminatorni i da svim tim ljudima šalju samo jednu poruku a to je odite iz Hrvatske. Dakle, na pitanje zašto država uopće školuje i financira studij ako nakon toga zvanje magistara medicinsko laboratorijske dijagnostike ne priznaje, njihov odgovor se uvijek svodio na izbjegavanja suštine, navođenjem niza neprovjerenih insinuacija za konkretni problem, nebitnih navoda, očigledno nastojeći skrenuti pozornost s gorućih i stvarnih problema visokoobrazovnih hrvatskih građana na koje probleme se Vlada već godinama oglušuje. I Vlada i ministar Kujundžić ne daje odgovore na postavljena pitanja zašto država financira studij medicinsko laboratorijske dijagnostike. Naime, sveučilišni studijski programi se financiraju iz državnog proračuna na temelju sklopljenog ugovora sa ministarstvo uz prethodno dobivenog pozitivnog mišljenja Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Dakle iz navedenog je jasno da je Agencija za znanost i visoko obrazovanje kao dio sustava državne vlasti procijenila da je navedeni studij potreban Hrvatskoj i zbog toga je osigurala njegovo financiranje. Također netočno je što iznosi Vlada da je ovaj studijski program donijet bez prethodne provjere potreba u zdravstvu jer je potreba za obrazovni kadrom u području medicinsko laboratorijske dijagnostike evidentna i to na razini najosnovnije zdravstvene zaštite koja je ustavom zajamčena. To piše i u programu Nacionalne strategije razvoja zdravstva, to piše i u strateškim smjernicama razvoja zdravstva. Pa prema tome, netočan je navod da ovaj sveučilišni studij nije otvoren bez konzultacije sa regulacijskim tijelom za profesiju u zdravstvu zbog toga što je Hrvatska komora zdravstvenih radnika, strukovni razred za medicinsko laboratorijsku djelatnost sudjelovao svo vrijeme u suradnji sa sveučilištem u izradi nastavnog plana i programa zajedno sa smjernicama krovne europske organizacije European Association for Professionsin Biomedical Science. Prema tome, poruka i preporuka i europske direktive je da po bolonjskom procesu napredak prema višim razinama magistarskim i doktorskim predstavlja integralni dio obrazovanja zdravstvenih radnika pa tako i medicinsko laboratorijske dijagnostičke djelatnosti. Prema tome hrvatsko zakonodavstvo nebrigom Ministarstva zdravstva do danas nije usklađeno sa Europskom direktivom 2005/36. Prema tome, u uvjetima gdje nam se zbog nedostatka odgovarajućeg kadra zatvaraju laboratoriji naši mladi diplomirani magistri medicinsko laboratorijske dijagnostike nemaju mogućnost niti određivanja pripravničkog staža niti zapošljavanja. Spomenuti ću da su zatvoreni laboratoriji u Kotoribi, u murskom središtu, u Prelogu, u Donjem Kraljevcu, u Čabru, u Vrbovskom, Topuskom, u Glini, u Hrvatskoj Kostajnici i Makarskoj. Prema tome pozivam premijera Plenkovića, pozivam ministra Kujundžića da ispunjavaju svoju obvezu i da sukladno svojim najavama da će osigurati i unapređenje zdravstvene zaštite u Hrvatskoj i osigurati da mladi ne odlaze iz Hrvatske, što prije izmjene Zakona o zdravstvenoj djelatnosti i omoguće magistrima medicinske-laboratorijske dijagnostike da se temeljem svojih diploma zaposle a ne da one budu jednosmjerne karte za Europu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Jovanoviću.
Dobro. Hvala kolega Grmoja. Ja nisam bio toga svjestan, prenijet ću kad se vrati s puta predsjedniku Sabora. Idemo sada na iznošenje stajališta klubova. Pa idemo redom. Dakle, prvo Klub zastupnika SDP-a, jel tako? Poštovani zastupnik Aleksić, Živi zid, kolega Bulj, jel tako? [[Upadica: Živi zid i SNAGA.]] Naravno, Živi zid. Kolega Zekanović kao neovisni, kolega Glasnović, kolega Dodig, kolegica Grozdana Perić. Još netko? Nitko. Hvala lijepo, onda idemo tim redom. Izvolite, prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Travanj i svibanj su obično mjeseci u kojima hrvatsko društvo evocira uspomene na događaje iz istih mjeseci 1945. godine koja se odnosi na obilježavanje na mjestima koja su bila mjesta gdje su u 2. svjetskom ratu događale određene stvari koje nisu na ponos našem narodu, a i nekim drugim narodima. Ono što je bilo aktualno prošli vikend, a to su četiri kolone koje obilježavaju jedno od najvećih stratišta režima NDH, koncentracioni logor Jasenovac, pokazalo je ponovo podjele u hrvatskom društvu za koje smo mislili prije nekoliko godina da su prevaziđene, a one se iznova pokažu u svom punom svjetlu. Imali smo 4 kolone. Najprije smo imali kolonu predstavnika židovskog naroda, nakon toga su u koloni išli predsjednica Republike i gospodin Čičak, pa je treća kolona bila u subotu u kojoj su bili predstavnica SNV-a, Saveza antifašističkih boraca i najveći dio onih koji su željeli obilježiti proboj i stradanje logoraša u Jasenovcu i onda smo imali 4. kolonu u kojoj su, po mom stavu, bili oni koji su morali biti tamo po zapovjednoj liniji, a to su predstavnici Vlade i još neki koji su im se pridružili u nešto manjem broju. Ali, nije problem u 4 kolone, bilo bi dobro da je jedna. Mislim da je problem u 5. koloni, a 5. kolona je ona koja je u Jasenovcu, da tako kažem s nama, a u Saboru i Vladi s njima. I kada ta 5. kolona bude odlučila da bude jedna kolona, onda će biti jedna kolona. Izraz 5. kolona se koristi u jednom drugom kontekstu, ne u ovome aritmetičkom slijedu, ali na najbolji način opisuje odnos u koji si jedan dan s onima koji bez problema toleriraju Za dom spremni, a onda se drugi dan tome čudiš. Prema tome dok ste vi kolege, koji ste bili s nama u subotu u petoj koloni, nemojte se čuditi da imamo 4 kolone. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
mi imamo još jedno iznošenje stajalište Kluba, SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Mi jednostavno moramo reagirati i danas, jer smo svi na Vladi očekivali da će konačno hrvatska Vlada ponuditi neka rješenja osim spinova i poruka da će se početi baviti problemima blokiranih, ali danas opet ništa na hrvatskoj Vladi. Iako ja kažem, premjer je ovih dana najavljivao, biti će, biti će, ponuditi ćemo, imati ćemo rješenja pomoći ćemo našim blokiranim, ali ništa. 325000 ljudi je ostalo danas opet bez ikakve akcije, bez ikakvog plana bez ikakve sugestije od strane Vlade RH. I preostaje ima jedino da čekaju i da traže rješenje u Hrvatskom saboru. I Klub zastupnika SDP-a uporno predlaže zakone, evo jučer je bio jedan takav na dnevnom redu. Vrlo brzo ćemo predložiti novi zakon, koji neće po najavama Vlade, kao što je gospodin Plenković rekao, trebati netko da bude 3 g. blokiran, pa da uđe u postupak rješavanju tog problema. Nego će se to riješiti ubrzano i za sve one ljude koji su do godinu dana u određenom problemu. Klub zastupnika SDP-a traži da se to promptno stavi na Hrvatski sabor, ako se to HDZ ne bude htio, staviti ćemo to putem 30 potpisa i za svih 115 tisuća blokiranih ljudi koji su dužni 10000, do 10000 kn, da se to riješi odmah i da ti ljudi budu opterećeni tog tereta. S druge strane, tražimo da ljudi koji imaju 50000 kn dug ili manji, ne mogu biti ovršeni za nekretninu, jedinu neokretnu u kojoj žive. I također tražimo automatizirano provođenje naplate računa, da se odvjetnici, javni bilježnici ne naplaćuju i da ti troškovi ne budu viši nego šta su, nerijetko, nego što su sami dugovi koji naši građani imaju. Još jedna stvar na koju želim upozoriti, da se područje preprodaje dugova, mora regulirati bolje, moraju postojati pravila po kojima se to radi, mora to nadzirati HANFA na dnevnoj osnovi i mora se omogućiti dužniku, da ukoliko netko preproda njegov dug, da ima pravo prvokupa. U slučaju da netko njegov dug prodaje za 30%, onda taj dužnik ima pravo kupiti taj dug za 30% i na kraju riješiti svoj problem i ne smijemo dopustiti da netko kamatari i zarađuje na nesreći naših sugrađana. Znači ovo su mjere koje smo danas predložili, ovo su mjere koje smo napisali u svojim zakonima i tražimo od Vlade Republike Hrvatske i od HDZ-a i od svih u ovom Saboru, da ih stavi na dnevni red i da počnemo rješavati te probleme. Jer kao što smo vidjeli danas, po n-ti put gospodin Plenković nije izašao ni sa čim, a 325000 ljudi je u velikom problemu. I još jednu temu koju želimo ovdje otvoriti je, danas ujutro sam dao osobno na prosvjedu ispred Gradske skupštine, potporu našim sugrađanima, njih 200, 300 koji su se skupili iz Brezovice, Podsuseda i Sesveta, da se odupremo ovom nasilničkom ponašanju gradonačelnika, koji uopće ne brine o tome, da mi imamo pravo na čist grad, na uređeno, skupljanje otpada, na to da se ne grade mega centri u Resniku za prikupljanje otpada ili nekakve kompostane u Brezovici. Ili mega reciklirano dvorište u Podsused Vrapču, nego imamo pravo na jedno uravnoteženo, normalno rješenje, koje će osigurati, da Grad Zagreb zadrži ono što je imao i šta ima, a to je čist okoliš priroda, Medvednica, jezera, ja bi rekao, jedno jedinstveno područje u RH, koji sa ovakvim, rekao sam još jednom nasilničkim planom želi obezvrijediti i sa te stran opozivam sve stranke u Gradu Zagrebu, a tu je HDZ, koji je danas vidimo, odlučio biti suzdržan oko tog plana. Znači taj plan mora doživjeti značajnu promjenu i njega se mora odbiti i moramo prihvatiti jedan održivi plan koji će biti po mjeri naših sugrađana. Gradonačelnik Bandić se mora naučiti da ne može raditi što ga je volja, da ne može upravljati Gradom Zagrebom kao da je to njegova svojina i da sa druge strane mora respektirati što misle naši sugrađani. Pozivam još jednom, sve sugrađane, sve Zagrepčane i Zagrepčanke da daju potporu odbijanju tog plana, da donesemo kvalitetan plan, a sve političke sudionike u gradskoj skupštini da se tome odupru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu, na iznošenju ovog stava. S ovim smo iscrpili iznošenje stajalište kluba zastupnika, nastaviti ćemo sa radom u 15,00 sati sa točkom dnevnog reda godišnje izvješće o državnim potporama za 2016. g. a dotle određujem stanku. STANKA U 13,20 SATI.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo. Prekjučer sam bio u Karlovcu na obilježavanju Dana oslobođenja grada iz kojeg ija vučem svoje korijene i spomen ploča kao uspomena na jednog od najvećih heroja i osoba koja je obilježila karlovačku ali i hrvatsku antifašističku povijest, pod izlikom obnove na ambulanti, uklonjena je sa te ambulante i nikada više nije vraćena. Kasnije taj veliki antifašist i humanist prekoračio je rijeku Savu i proširio grad na južnu obalu rijeke Save, da, riječ je o Većeslavu Holjevcu. I kada prođem Kukuljevićevom ulicom u Karlovcu, u kojoj je Većeslav Holjevac živio da bi vidio obiteljsku kuću svog djeda i svog oca, svaki put se iznova sjetim veličine, lika i djela tog narodnog heroja. Tragična je činjenica da u Hrvatskoj po brojnim općinama i gradovima se uklanjaju simboli antifašističke borbe, kao i mijenjaju imena ulica i trgova. Nažalost, jedan nedavni primjer uklanjanja Trga maršala Tita je primjer našeg glavnog grada, grada Zagreba. Povijesnim revizionizmom i mijenjanjem ulica i trgova bave se oni koji nemaju nikakvu ideju i nikakvu viziju za budućnost, dok u isto vrijeme naši ljudi hodaju europskim ulicama i trgovima tražeći posao. Da se prisjetimo kako je to počelo davnih '30.-ih godina prošlog stoljeća. Na vlast je u Njemačkoj došao nečovjek koji da bi sakrio svoje zle i opake namjere navodnom brigom za građane, boljem životu i govorio je ono što su građani htjeli čuti. Nakon toga uslijedio je obračuna sa svima koji su bili drugačiji po vjerskom, nacionalnom, seksualnom ili političkom uvjerenju. Epilog, „Noć dugih noževa“, rasni zakoni, holokaust. Antifašizam je bio jedini odgovor na to zlo. I stoga danas moramo baštiniti pozitivne tekovine antifašizma. Vrijednosti, slobode i pravde. Mladi u RH moraju znati, a da bi znali moraju čuti i moraju učiti u školama kakav je to zločin počinjen u II svjetskom ratu. To samo pokazuje koliko je važno imati jasan stav o ovom zvjerstvu koje je ubilo milijune, desetke milijuna krvoločno, nedužnih civila. Dok se jedni uopće ne izjašnjavaju po pitanju antifašizma, oni drugi se pak srame. Čemu je dokaz da nad obilježavanjem Dana pobjede nad fašizmom nisu htjeli dati pokroviteljstvo. Njih koji se srame podsjetit ću na dio koji je zapisan u hrvatskom Ustavu, a odnosi se na uspostavu temelja hrvatske državnosti, uspostavi temelja državne suverenosti u razdoblju od II svjetskog rata se ogleda u odlukama ZAVNOH-a izraženoj nasuprot proglašenju NDH 1941. godine. Stoga hrvatski Ustav je vrlo jasno potvrdio da su partizani bili jedina legitimna vojska u Hrvatskoj u II svjetskom ratu. S druge strane imamo ustaše koji su bili na strani poraženih fašističkih ideologija i radili strašne zločine poput onog u Jasenovcu. Danas u Jasenovcu nažalost, imamo dvije kolone, tri kolone po kojima se obilježava proboj logoraša. To je samo potvrda koliko je ovoj vlasti istinski stalo do antifašizma. Ono u što sam siguran da će SDP kad treći put preuzme odgovornost za RH vratiti dignitet i dostojanstvo obilježavanju te tragedije i da ćemo u Jasenovcu opet imati samo jednu kolonu. Pozivam stoga sve u RH da javno, jasno i glasno iznesu svoj stav o antifašizmu. Građani to moraju znati. SDP je bio i biti će jedina snažna brana u obrani prava na slobodu, jednakost i ravnopravnost svakog čovjeka, bez obzira na njegovo vjersko, nacionalno ili bilo kakvo drugo opredjeljenje. Stoga i u ovom slučaju pokušaja da se kroz referendum o izbornom zakonodavstvu ukinu ustavom zajamčena prava nacionalnih manjina, reći ćemo jasno i glasno ne. I zato danas ovdje, da bi povodom Dana pobjede nad fašizmom i Dana Europe šaljem jasnu poruku onima koji pokušavaju falsificirati povijest, onima koji negiraju ili banaliziraju činjenicu da su u II svjetskom ratu ubijeni deseci milijuna civila, onima koji odobravaju povremenu upotrebu [[Upadica Jandroković: Hvala vam.]] ustaškog pozdrava „Za dom spremni“ i onima koji okreću glavu od moderne, slobodne Europe sazdane na temeljima antifašizma. … [[Govornik nije uključen, ne čuje se]] sazdana na temeljima antifašizma, živjela moderna… … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Kolega Bernardić, prešli se 20 sekundi, poruke… ... [[Upadica: ne čuje se.]] poruke koje ste izrekli su vaše poruke, legitimne, sve je u redu, ali nemojte to raditi više. Imate 5 minuta kao i svi drugi i molim vas da se toga držite.
Sljedeća prijava za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa, kolegice i kolege. Tražio sam stanku da hrvatskoj javnosti prezentiram, a mislim da je to vrlo bitno i u tonskom zapisu kako gospođa Martina Dalić ne govori istinu, odnosno rekli bi naši ljudi laže. Znači sada evo odgovor na pitanje kakve ona veze ima sa odvjetničkim uredom Šavorić dala je na ovaj način. Molim vas da pažljivo poslušate. …/Zastupnik pušta snimku s mobitela u mikrofon. Evo pustio sam desetak puta da čujete kako gospođa Martina DAlić na sjednici Odbora za gospodarstvo kaže doslovce Šavorić, moja veza sa Šavorićem je nikakva. I sada smo vidjeli da laže, da to nije tako, da je proteklih dana čitava komunikacija sa odvjetničkim uredom Šavorić i tamo ljudima koji rade bila vrlo agilna, vrlo aktivna, da su se razmjenjivali podaci, da su se dogovarali stvari. I šta se dešava nakon toga svega? Kako reagira premijer Plenković, kako reagira vladajuća koalicija i da li možemo na temelju toga zaključiti da premijer Plenković s obzirom da brani gospođu Dalić nakon ove evidentne neistine koju je govorila i svega onoga što radila, a šta sada bjelodano svim hrvatskim građanima, da li možemo vjerovati u njegovu nevinost odnosno u to da čovjek nije imao veze sa time, da nije ništa znao? Meni to prije izgleda kao da je premijer Plenković na čelu te koruptivne hobotnice kao što smo već danas tijekom dana to rekli. Zbog toga naravno nije moguće to ignorirati i pustiti stvari da idu same od sebe. Pozivamo ovdje Državno odvjetništvo da reagira odmah, pozivamo HANFA-u da reagira jer pazite sada iz dokumentacije vidimo da je Ramljak i ostali pajdaši u tom cijelom procesu su dobivali insajderske podatke iz kompanije čije su tvrtke u vlasništvu listane na Zagrebačkoj burzi. Znači Agrokor odnosno zaposlenik Agrokora je dostavljao insajderske podatke gospođi DAlić koja ih je dalje prosljeđivali ovim svojim prijateljima koji su pisali zakon i koji su joj pomagali u toj cijeloj raboti. HANFA mora reagirati, pa tu ima ljudi koji su i dan danas na tržištu kapitala i rade na Zagrebačkoj burzi. Di je HANFA, di je DORH? Kaže Ramljak na tim sastancima isto Odbora za gospodarstvo da su ga zvali američki strvinarski fondovi na razgovor zbog toga što su čuli da je dobro upućen u Agrokoru. Pa sada vidimo da je bio jako dobro upućen u Agrokor i da je mogao tim tvrtkama davati informacije na temelju kojeg su oni kupovali obveznice Agrokora. Di je HANFA, di su nadležne institucije koje bi se time morale baviti? Pa ti fondovi su zaradili stotine milijuna kuna očito na temelju informacija koje je imao gospodin Ante Ramljak, a ti konzultanti su nakon toga zaradili desetke milijuna kuna na temelju toga šta ih je očito američki konzultant angažirao i na temelju toga šta su očito oni sami birali ko će biti američki konzultant odnosno ko će biti konzultanti u Agrokoru. I još jednom na kraju moram i ne mogu, a da to ne napravim da vam još jednom pustim taj ljupki glasić … /Zastupnik pušta snimku s mobitela u mikrofon./ … gospođe Martine DAlić koja govori … /Zastupnik pušta snimku s mobitela u mikrofon./ … da čujete još jednom kako vaša potpredsjednica Vlade … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala.
I na kraju gospodin Arsen Bauk ispred kluba SDP-a, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. O aktualnoj temi mailova bilo je dosta govora ovih dana i danas i sam sam sudjelovao na jednoj tiskovnoj konferenciji stoga ću u ovoj 5.-to minutnoj raspravi se vratiti na jednu povijesnu temu. Sutra se na Blajburškom polju održava komemoracija kojoj je pokrovitelj Hrvatski Sabor. Meni je žao što je Hrvatski sabor pokrovitelj te komemoracije jer se ona prethodnih godina nije dešavala kao komemoracija žrtvama nego kao omaž propaloj državi. Želim jasno reći da svi oni koji su stradali nakon Drugog svjetskog rata zbog osvete pobjednika, svi oni koji su suborci Franje Tuđmana i Janka Bobetka lišili života su žrtve a oni koji su od njih napravili žrtve su zločinci. To ne znači da netko od tih koji je bio žrtva nije bio istovremeno i zločinac jer je on prije toga nekoga lišio života. Također treba jasno reći što se nas tiče pijetet nevinim žrtvama uvijek a počast propaloj fašističkoj kvinsliškoj tvorevini NDH nikad. Hvala.
Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Najavljeno je već, dobro, u srijedu u 9,30 ovdje, isto vrijeme, isto mjesto. Dajte mi da pročitam još, pa dobro, za one koji nisu bili tu, imaju prava kao i oni koji su bili, možda su imali važne poslove. Srijeda, 16. svibnja 2018., u 9,30, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vijeća ministara BiH-a o europskom partnerstvu, hitni postupak. Hvala lijepa. Uživajte u vikendu. SJEDNICA JE PREKINUTA U 13,15 SATI
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvo ćemo krenuti sa slobodnim raspravama, ja ću sada reći kako ste predali redoslijed pa ako se još netko javi, da ga registriramo. Dakle, prvi je Klub zastupnika SDP-a, pa nakon toga MOST, Neovisni za Hrvatsku, GLAS-HSU, nezavisni zastupnik Vlaho Orepić, HSS, HDZ i SDSS. Javlja li se još netko? Ako ne onda krećemo sa raspravama, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. U ponedjeljak je postalo jasno da je predsjednik Vlade, HDZ-a i HNS-a duboko upleten u aferu Agrokor, točnije u izvlačenje više od 500 milijuna kuna za savjetničke usluge. Plenković je sve znao, to potvrđuje sadržaj mailova. Očito je da se trgovalo informacijama i da se pogodovalo pojedincima, a što je zloporaba položaja i ovlasti po Kaznenom zakonu. Podsjećam da je i prikrivanje kaznenog djela također po hrvatskim zakona kazneno djelo. Poručujem da ovaj put neće proći pokušaj kupovanja vremena, banaliziranja cijele priče, skretanja s teme. Hrvatska ne smije biti taoc jednog čovjeka. Političku odgovornost predsjednika Vlade ne očekujem jer je nema ali si postavljam pitanje, gdje je nestala politička odgovornost svih vas koji ste do jučer podržavali Martinu Dalić prilikom glasanja o njenom opozivu, svjesni ste da ste pogriješili ali očito je da ne osjećate nikakvu odgovornost prema svojim biračima i zbog toga inzistirate na pogrešci podržavajući ovu Vladu. Ako je bivša potpredsjednica Vlade prekjučer morala otići to sigurno nije bilo zbog zasluga, onda se s pravom pitamo zašto DORH još uvijek ne postupa? Jesu li zatajile institucije države i postoje li politički utjecaji na SOA-u i na DORH? Ne mogu da se danas i ne osvrnem na izvješće Europske komisije protiv rasizma i netolerancije Vijeća Europe za 2017. godinu u kojem između ostalog stoji da u Hrvatskoj eskalira rasistički govor mržnje protiv Srba, LGBT osoba i Roma, da jača nacionalizam u obliku veličanja ustaštva posebno među mladima. Nadalje, u tom istom izvještaju eksplicitno piše da ova Vlada ne čini ništa da to spriječi. I zamislite apsurda, tu istu Vladu podržavaju predstavnici manjina koji se po ovom izvještaju smatraju ugroženima što znači da ti isti predstavnici manjina podržavaju nasilje nad članovima njihove manjinske zajednice te širenje ustaštva i mržnje. Evidentan je kaos koji je nastao u državi zbog nesposobnosti ove Vlade. Državom su zavladali nepotizam, korupcija, kriminal i mržnja. Protiv svih onih koji su drugi i drugačiji po vjerskom, nacionalnom ili bilokojem drugom opredjeljenju. Zbog svega navedenog, za SDP nema dileme da se Hrvatska nalazi u izvanrednom stanju. Vlada više nema politički legitimitet, građani su izgubili povjerenje u ovu Vladu i institucije hrvatske države i stoga šaljemo u proceduru zahtjev za raspuštanje Sabora i raspisivanje izbora. Hvala vam.
Prelazimo na slijedeće izjašnjavanje stajališta Kluba SDP-a. Poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, a pogotovo vi iz vladajuće većine, mada vas sada baš i nema tako puno. Molim vas da mi odgovorite na pitanje zbog čega je gospođa Dalić dala ostavku? To je pitanje koje me danas izuzetno, baš izuzetno jako zanima jer vas slušam od ranog jutra kako kontinuirano govorite da je prilikom donošenja lex-Agrokora sve bilo u redu, sve je bilo ispravno. Ništa nije bilo rađeno protivno zakonu. Pa evo, recimo kolega Bačić kaže da nema apsolutno ničeg spornog. Sve je bilo u redu. Pa poštovane kolegice i kolege, ako je sve bilo u redu, zašto je gospođa Dalić podnijela ostavku? Ako je sve bilo u redu, gospodin Plenković bi već ovog trenutka nakon izjava koje ste davali čitavo ovo jutro trebao potrčati ka gospođi Dalić i vjerojatno ju na koljenima moliti da se vrati u Vladu jer je ova ostavka bila nepotrebna. Ako je sve bilo u redu. Međutim, bojim se, dapače siguran sam, a to već i vrapci na grani znaju da u ovoj situaciji ništa nije bilo u redu. Poštovane kolegice i kolege, grupa Borg je pripremajući Zakon stvorila model po kojem će besplatno raditi zakon za državu, a nakon toga se naplaćivati od trgovačkog društva kojeg će na temelju zakona kojeg je pripremila preuzeti. Grupa Borg je stvorila način na koji će asimilirati Agrokor i iz njega izvlačiti milijune. Grupa Borg koju je organizirala i okupila gospođa Dalić. Grupa Borg koju je nadzirao ili je barem trebao nadzirati premijer Plenković kojem je grupu Borg, njene sudionike i njihovu aktivnost predstavila gospođa Dalić. I to tri puta. Ne jednom, ne dva puta, tri puta najmanje. Još jučer se predsjednik Vlade RH kleo da nije imao pojma o procesu, a danas znamo da ne samo da se sastajao tri puta sa onima koji su proces izrade zakona i preuzimanja Agrokora pripremili, nego su i za njega radili posebne prezentacije. I tako tri put. Ali on ništa nije znao. Poštovane kolegice i kolege, predsjednik Vlade RH, gospodin Andrej Plenković znao je sve što se događalo prilikom pripreme lex-Agrokora, znao je sve što se događalo prilikom uvođenja izvanredne uprave, a znao je i sve što se događalo nakon toga. Ali nije reagirao, nije učinio ništa da se to spriječi. I možete vi tvrditi koliko god hoćete da je bolje da je u Agrokor došao Texo menagement pa se on obogatio nego da je došla neka firma iz Graca ili što li ga ja znam otkud. Ali nije tako. Texo menagement, Altera i drugi osmislili su zakon po kojem su se obogatili. To im je omogućila gospođa Dalić koja ih je organizirala i okupila, a sve je to čitavo vrijeme nadgledao gospodin Plenković i sastajao se s njima i bilo mu je potpuno svejedno. Poštovane kolegice i kolege, u RH smo u zadnjih nekoliko godina često imali prilike čuti pojam udruženi zločinački pothvat. Često smo slušali o tome. Ja vjerujem da ni mnogima ovdje, a pogotovo hrvatskim građanima nikada nije bilo posve jasno o čemu se radi kada govorimo o udruženom zločinačkom pothvatu. E, pa vjerujem da je to danas potpuno jasno. Udruženi zločinački pothvat je kad okupite jednu grupicu koja se potom nazove Borg, kada ta grupica razmišlja i smišlja kako će pripremiti zakon, kada ta grupica nakon toga taj zakon implementira i kada ta grupica nakon što implementira zakon izvuče i u svoj džep potrpa milijune. To je udruženi zločinački pothvat, kada na čelu te organizacije stoje potpredsjednica Vlade i predsjednik Vlade kojeg ni za što nije briga. Poštovane kolegice i kolege, vrijeme je za ostavku, a i vrijeme je da se nakon ostavke predsjednika Vlade njime počnu baviti one institucije kojima je u opisu radnog mjesta progon počinitelja kaznenih djela. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Grbinu.
Nastavljamo s radom slobodni govor. Imamo u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Peđa Grbin, samo vas molim da sačekate da se sabornica smiri da ostanu oni koji žele ostati. Kolegice i kolege, ja vas sad molim da dopustimo kolegi Grbinu da govori u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Bivši izvanredni povjerenik za Agrokor dao je slijedeću izjavu, pa tako gospodin Ramljak kaže, istina je da premijer Plenković nije imao nikakvih saznanja o postupku i načinu izbora glavnog savjetnika u Agrokoru. To je bila moja odgovornost u skladu sa Zakonom. No, poštovane kolegice i kolege, da li je to baš tako? Da li je sve baš onako kao što je rekao gospodin Ramljak? Osobno i u ime svojeg kluba, Kluba zastupnika SDP-a mogu reći da to nije točno. Naime, čl. 12., st. 1. Zakona o izvanrednoj upravi propisano je doista, izvanredni povjerenik će u roku do 30 dana odabrati savjetnike za restrukturiranje, revizore, pravne savjetnike i savjetnike za druga područja. Ali, poštovane kolegice i kolege, ali istim je stavkom istoga članka, istoga Zakona propisano i slijedeće, izvanredni povjerenik je obvezan ishoditi prethodno odobrenje Ministarstva gospodarstva na imenovanje savjetnika. Poštovane kolegice i kolege, Zakonom kojeg smo donijeli u Hrvatskom saboru, za kojeg ste glasovali vi i sadašnja vladajuća većina i kolege iz MOST-a, Zakonom kojeg je predložila Vlada RH i kada je upućen u proceduru ga je potpisao predsjednik Vlade RH gospodin Plenković, propisano je da savjetnik, pardon, da izvanredni povjerenik ne može sam izabrati savjetnike. Zakonom je izričito propisano da se savjetnici u Agrokoru ili u bilo kojem društvu nad kojim se provodi izvanredna uprava mogu izabrati isključivo i jedino uz prethodnu suglasnost Ministarstva gospodarstva. A tko je bio na čelu Ministarstva gospodarstva? Gospođa Dalić. Po Zakonu, gospođa Dalić je morala dati suglasnost na izbor savjetnika izvanrednoj upravi u Agrokoru. E sada, poštovani kolegice i kolege, kada čitamo izjavu koju je dao gospodin Ramljak, nameće se jedno logično pitanje, a to je, ili je izvanredni povjerenik odabravši svoje savjetnike bez suglasnosti Ministarstva kršio Zakon i nije tražio suglasnost koju je morao dobiti, u kom slučaju Ministarstvo gospodarstva i ministrica Dalić za to kršenje nisu poduzeli ništa da ga isprave jer ih je vjerojatno bila briga ili, a to prepuštam svakom od vas ponaosob da zaključi što je točno, ili gospodin Ramljak danas ne govori istinu i brani predsjednika Vlade. Kada tome dodamo izjavu koju smo također danas mogli pročitati u medijima, a koju je dao jedan od članova skupine Borg koja glasi, premijer je imao nekih političkih i etičkih dvojbi. Premijer je imao nekih političkih i etičkih dvojbi, ali je odlučeno da ostanemo neformalna skupina. Tada je jasno da je premijer bio involviran u sve važne odluke oko toga kako će se pripremati taj Zakon, kako će djelovati skupina i kako će ta skupina nakon toga ući u Agrokor i zgrtati milijune. Poštovane kolegice i kolege, tražili smo da se raspravlja o Zakonu o sukobu interesa. Tražili smo da se sukob interesa proširi na izvanrednog povjerenika. Njegova današnja izjava pokazuje zbog čega smo to morali učiniti. Izuzetno mi je žao što niste prihvatili sve argumente i što ste na dan kada Hrvatska preuzima predsjedanje Vijećem Europe, kada Hrvatska kao svoj prioritet stavlja borbu protiv korupciji, toj korupciji širom otvorili vrata u jedan od najvažnijih segmenata hrvatskog ekonomskog poretka, a to je postupak izvanredne uprave u Agrokoru. Poštovane kolegice i kolege, sve ovo što je u proteklih 10 dana izišlo u javnost, sve radnje koje su se dogodile, a pogotovo tiskovna konferencija jučer, na kojoj se premijer preznojavao pod nezgodnim pitanjima naših medija, ukazuju na jedno, a to je da je premijer sve znao zbog čega je odgovoran i mora otići ili da predsjednik Vlade RH nije ništa znao, što znači da nije radio svoj posao i u konačnici također mora otići.
Idemo na iduću raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ovih dana svjedočimo kako je dodatno srozan međunarodni ugled Hrvatske i ugled Vlade kod građana naše zemlje. Razlog tome je najveća korupcijska afera u povijesti Hrvatske, teška 500 milijuna kn, a po nekim indicijama i puno više. I zato s pravom opet postavljam dva pitanja. Prvo je Plenkovićem povjereniku u Agrokoru, gospodinu Perušku, zašto nije dostavio dokumente trgovačkom sudu, iz kojeg bi bilo vidljivo, koliku proviziju će dobiti Borg grupa za ugovor o roll up. Javnost mora znati da trošak savjetnika od 500 milijuna kuna nije sve, i da će biti daleko veći. S druge strane, zašto Peruško u roku od 5 dana, kako mu je naložio trgovački sud, dostavio vjerovničke skupine koje su temelj za formiranje stalnog vjerovničkog vijeća, a što je preduvjet nagodbe. Naime, imenovani povjerenik, Vlade HDZ-a i HNS-a si dopušta, na najgrublji mogući način, kršiti zakone, koji su pisali za svoje potrebe i za vlastito bogaćenje, tvrdeći kako nema potrebe formirati stalno vjerovničko vijeće. To je laž i to je još samo jedan od dokaza, koliko je ova gramzljiva i bahata vlast spremna daleko ići kako bi prikrili svoju nesposobnost, svoj nerad i pljačku. I ako je bivša potpredsjednica Vlade morala otići, a svi znamo da to nije bilo zbog zasluga, onda s pravom opet postavljamo pitanje zašto DORH ne postupa. Da li se čeka da se prikriju dokazi ili se čeka zato što je pod direktnim utjecajem politike. Naime, predsjednik Vlade je izjavom da savjetnici trebaju vratiti novac, zapravo javno priznao da postoji osnovana sumnja na počinjanje kaznenih dijela. Smiješnom se čini i spoznaja, kako je eto, slučajno, od svih ureda u gradu Zagrebu, za potrebe snimanja Plenkovićevog spota, odabiran baš Ured odvjetnika Šavorića. Ali, eto, kako on kaže, nisu se vidjeli od davnih dana. U ovoj aferi, je toliko slučajnosti, da je za Ginesovu knjigu rekorda i podsjeća me na neki loš film, na kraju kojeg piše, svaka slučajnost sa stvarnim osobama i događajima je slučajna. Još jedanput smo jučer se uvjerili kako postoji itekako potreba, za reakciju DORH-a jer je iz novih izvora, očito, da je grupa Borg, pokušala ostvariti vlasati interes i kroz HEP i kroz INA-u. Evidentno je da je ova Vlada i HDZ dopušta grupi Borg da se bogati i da trpa novac, građana u svoje džepove. To sve skupa mi pomalo liči na zločinačko udruživanje. Dosta je bilo da Hrvatskom vlada bezakonje, kriminal, korupcija. Hrvatska ne smije biti taoc jednog čovjeka. Nikada više u Hrvatskoj nećemo dopustiti da se dogode Sanaderi, Ramljaci, Dalićke, FIMA-Medije, to vam običajem. U Hrvatsku ćemo uvesti red, zakoni moraju postati jednaki za sve, a kriminal, korupcija, pljačka i otimačina se moraju početi kažnjavati. S obzirom da Vlada više nema vjerodostojnost kod hrvatskih građana, a kako bi zaustavili ovaj kaos i bezakonje, tražimo raspuštanje Hrvatskog sabora i raspisivanje prijevremenih parlamentarnih izbora. I pozivam na kraju vas sve zastupnike iz redova vladajuće koalicije, a posebno zastupnike nacionalnih manjina koji su danas svjesni da su pogriješili kada su dali podršku Martini DAlić prilikom glasanju o njenom opozivu, pozivam vas zastupnike da glasate za raspuštanje Sabora i da tako pokažete da niste umočeni u ovu petsto milijuna kuna tešku aferu. Hvala vam.
I zadnji klub je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica SAbina Glasovac. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ako niste znali evo jučer je počela puna primjena cjelovite kurikularne reforme i implementacije Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije donesene u Hrvatskom saboru, ali unatrag, unatrag. Zanima me kada se Vlada RH, kada je odlučila odustati od Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije donesene u Hrvatskom saboru? Zašto i u čije ime Vlada RH odlučila zanemariti onaj dio strategija koji je donio Hrvatski sabor koji kaže da ćemo raditi na profesionalizaciji uloge ravnatelja, na postrožavanju kriterija za izbor ravnatelja, na njihovoj boljoj edukaciji, na osiguravanju kvalitete upravljanju školama, na smanjenju političkog utjecaja, na boljem upravljanju javnim ustanovama, da ćemo imati na čelu ustanova najbolje od najboljih jer samo tako naše škole mogu biti tako najbolje i samo tako naše hrvatsko društvo može ići naprijed putem razvoja? Kada smo mi to odustali od tog dokumenta? Tko je to odlučio i zašto je odlučio da će prednost pri izboru ravnatelja imati branitelji i članovi njihovih užih i širih obitelji? Mi već sada u sustavu imamo prilikom zapošljavanja jednu mjeru koja kaže da branitelji imaju povlašteni položaj i prednost pri zapošljavanju u hrvatske škole, iako mnogi u sustavu smatraju da je to nepravedno mi to pravo konzumiramo ono se poštuje i ono je svo uredu. I ja sam dijete hrvatskog branitelja, moj tata nije bježao, išao je u rat, nije išao kao mnogi branitelji zbog toga da bi uživao danas-sutra neke privilegije nego iz ljubavi i obveze prema domovini. I ovo što je Vlada misleći da je učinila uslugu braniteljima, što će ih na neki način sa samo prividnim izborom, a bez izbora imenovati na čela hrvatskih škola, učeničkih domova, vrtića zapravo je samo produbila jaz. To čini svaki dan, svaki dan dijeli društvo na raznim osnovama. Sada je odlučila podijeliti i struku na način da postoje jednaki i jednakiji od drugih. I to nije uredu i to bi nam se moglo obiti o glavu. Uz dužno poštovanje svim onima koji su dali svoje živote i zdravlje za Hrvatsku, ja moram reći da sigurno nitko od tih ljudi se nije borio za privilegije, da su se borili za društvo u kome će vladati sloboda, pravda i jednakost i društvo u kome se nećemo stalno vraćati u prošlost nego ćemo gledati kako našoj djeci danas osigurati bolju budućnost. A bolju budućnost im možemo osigurati samo uz najkvalitetnije obrazovanje, bolju budućnost možemo im jamčiti samo time da imamo kvalitetne škole i da te škole vode kvalitetni ljudi i da ta djeca vide da zalaganjem time što ste najbolji može doseći najviše pozicije i preuzeti veću odgovornost u društvu. Ono društvo koje ne cijeni kvalitetu i ne bira najbolje osuđeno je na to da nam mladi bježe u Irsku. Maloprije mi je jedan moj kolega poslao poruku, on ima status branitelja, ali kaže da ako se ikada kandidira za ravnatelja želi biti biran zbog toga što je prepoznat kao najbolji izbor za školu, a ne zbog toga što je branitelj. Toliko o novom zakonu i naputku ministrice, prestanite dijeliti društvo i ne činite od ovog društva orvelovsku priču da u ovom društvu postoje jednaki i jednakiji od drugih, nego dajte šansu svima, neka budu birani najbolji bez obzira jesu hranitelji, branitelji, roditelji, manjici, pripadnici bilo koje grupacije, ali ne da budu birani samo zbog toga što su dio određene grupacije. To je jedino što tražimo i jedino što želimo.
Hvala lijepa. Slijedeći klub je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane i brojne kolegice i kolege, ja ću danas govoriti o sukobu interesa. Nažalost, u zadnje vrijeme u Hrvatskom saboru takve su rasprave učestale. Međutim, učestale su zato što su nužne. Prošloga petka Hrvatska je preuzela predsjedanje Vijećem Europe. Kao jedan od svojih prioriteta predsjedanjem Vijeća Europe, Hrvatska je definirala borbu protiv korupcije. I što smo učinili na dan kada smo preuzeli predsjedanje Vijećem Europe? U jeku najvećeg koruptivnog skandala u RH, donijeli smo odluku da izvanredni povjerenik u društvima od sistemskog značenja za RH neće biti u dosegu Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Zaključili smo valjda da koruptivni rizik tamo ne postoji iako već danima, tjednima, mjesecima, sada već i preko godinu dana slušamo o svim problemima i svim dubiozama koje je dosadašnji, odnosno dosadašnja dvojica izvanrednih povjerenika koja su napravili. Međutim, to nije bilo dovoljno. Valjda u čast predsjedanja Vijećem Europe i u čast proklamiranom prioritetu borbe protiv korupcije, sada smo otišli i korak dalje. A otišli smo korak dalje na način da smo udarili u same temelje borbe protiv korupcije udarili smo u Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Poštovane kolegice i kolege, vladajuća većina je prvo smijenila gospođu Orešković s mjesta predsjednice povjerenstva, unatoč nekim manama, unatoč nekim nedostacima činjenica je da je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa u pet godina rada pod predsjedanjem gospođe DAlije Orešković napravilo iskorak u borbi protiv sukoba interesa, a samim time i iskorak u borbi protiv korupcije. To su činjenice. Koja je bila nagrada? Gospođa Orešković je smijenjena. Međutim, vladajućima to nije bilo dovoljno. Nakon što su smijenili gospođu Orešković saznali smo koga su gurnuli na poziciju nove kraljice borbe protiv sukoba interesa. Na tu poziciju gurnuli su donedavno kninsku kraljicu gospođu Josipu Rimac koja je svoju kvalifikaciju valjda dokazala činjenicom da je dva puta sankcionirana od strane Povjerenstva za sukob interesa. To ju vjerojatno kvalificira da vodi i da radi na izradi Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Srećom mi smo kao opozicija na to ukazali, javnost je na to podivljala imali smo pritisak kakav je u demokratskim društvima ne samo nužan nego vidjeli smo i vrlo, vrlo koristan i gospođa Rimac je srećom otišla s te pozicije. Međutim vidimo sada po zadnjim informacijama da bez obzira što je gospođa Rimac otišla sa čelnog mjesta radne skupine za izradu Zakona o sprečavanju sukoba interesa, njen duh, duh sukoba interesa tamo živi i dalje. Što smo dobili? Dobili smo ministrov prijedlog zakona koji sukob interesa ne sankcionira. Valjda smo u Hrvatskoj odlučili redefinirati tisuće godina pravne povijesti modernog svijeta i zaključili da se protiv određenih negativnih pojava u društvu trebamo boriti na način da ih se ne sankcionira. Jedna od temeljni postavki svakog prava koje uključuje sankcioniranje je da bez zakona nema kazne, „nula poena sine lege“, pa onda poručujem onima, prije svega gospodinu Kuščeviću da ako u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa nema popisa djela koja su zabranjena za ta se djela ne može izreći kazna, ne može. Ali ja ne znam da li je to njegov cilj, pretpostavljam, nadam se da je ovo samo gaf, nadam se da je ovo samo još jedna koincidencija u nizu kakvih je u zadnje vrijeme u Hrvatskoj, pogotovo kada govorimo o sukobu interesa previše. Koincidencija kao da kompanija u vlasništvu gospodina Todorića radi kampanju za HDZ pa onda ta kompanije besplatno, besplatno uzme u zakup stan odnosno ured gospodina Šavorića u kojem će se snimati spot za taj isti HDZ itd. Pa onda imamo još jednu koincidenciju da kada se protiv potpredsjednice Vlade gospođe Dalić i predsjednika Vlade pokreću postupci pred Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa, HDZ-ova vlada predlaže da Povjerenstvo više ne može kažnjavati. Neko vjeruje u koincidencije, ja baš i ne. poštovana gospodo iz HDZ-a ako je i od vas, previše je. Hvala.
Hvala lijepa.
Idemo sad na Klub zastupnika SDP-a i kolega Nenad Stazić, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Nakon jutrošnjeg napada u Saboru želim odgovoriti, a s time se slaže i moja stranka. Nakon što je ministrica obrazovanja rekla da branitelji trebaju dobiti prednost kod izbora za ravnatelje škola i školskih ustanova, uslijedila je reakcija cijele razumne Hrvatske, svi su se protiv toga digli na noge. Ljudi su se pitali dokle? Što još? Da li treba imati prednost kod izbora reprezentacije pa onda prvo branitelji, onda oni koji znaju igrat nogomet? Da li treba imat prednost kod izbora direktora muzeja? Direktora kazališta? Dokle to ide? Uslijedio je moj ciničan status da branitelji trebaju imati i prednost i kod odlaska u Irsku. Kažu stvorili su državu. Branili su je, nisu je stvorili, stvorena je ona prije. Branili su je. Država iz koje se danas iseljava kao nikada do sada, a od čega ljudi bježe? Od načina života u ovoj zemlji, od toga da kao mladi ljudi neće moći biti ravnatelji škola, ni ravnatelji muzeja jer to oni nisu ni mogli biti u ratu, jer su premladi, prekasno su rođeni. Pobunio sam se protiv toga i napisao sam takav ciničan status. Da bi se shvatio cinizam treba i određena doza inteligencije. Dobro, nije ona ravnomjerno raspoređena. Napisao sam i 9. svibnja status da nemamo što slaviti pobjedu nad fašizmom jer on u Hrvatskoj nije pobijeđen, jer još uvijek imamo ploču za dom spremni javno izloženu, jer Thompson pjeva o Gradiškoj staroj i o Jasenovcu i nitko se ne buni, i nitko se ne buni, jer predsjednik Sabora odbija da Sabor bude pokrovitelj nad danom pobjede nad fašizmom, odbija. I mislim da nam je ta borba potrebna. Nije obračun sa fašizmom završio '45. kao što je završio svagdje u Europi. Možete li zamisliti da u Njemačkoj danas netko počne propitivati da je pozdrav zi heil staro njemački pozdrav ili nacistički? Pa ja mislim da ga ne bi u zatvor odveli Zekanoviću, nego direktno prvim ambulantnim kolima najbrže što je moguće u ludnicu, to bi se dogodilo u Njemačkoj. Angela Merkel je prije dvije godina otišla u Moskvu na proslavu dana pobjede i rekla nikada Njemački narod neće moći biti dovoljno zahvalan Ruskom narodu što ga je oslobodio od zla nacizma. Nikada nisam čuo Zekanoviću ni od vas, niti ću čuti da vi kažete nikada hrvatski narod neće moći biti dovoljno zahvalan antifašistima, Titovim partizanima što nas je oslobodio od zla, od zla ustaštva. Kad to čujem od nekoga iz Vlade, onda ću reći živim u normalnoj zemlji i to je bio smisao moga statusa. Dok vi to shvatite trebat će vremena. Mi imamo predsjednicu Republika koja govori, javno govori na sve ove pojave, ja fašizam u Hrvatskoj ne vidim, a izbacuje bistu vođe antifašističkog pokreta iz svog ureda. Predsjednica inače ništa ne vidi, ona se ni o čemu ne oglašava, ni o Istanbulskoj konvenciji se ne oglašava, ne oglašava se ni o prijedlogu SDP-a o ustavnim promjenama, a te ustavne promjene smatramo jednom od bitnih tema. Ali da parafraziram Churchilla, velikog borca protiv fašizma, koji je između ostalog Zekanoviću ako ne znate … [[Govornik se ne razumije.]] naredio bombardiranje Dresdana pa ga nitko nije pitao zašto je to napravio. Nobelovu nagradu su mu dali, doduše za književnost. Da parafraziram Churchilla, nećemo se umoriti, nećemo se prestat boriti, borit ćemo se na plažama, borit ćemo se na moru, borit ćemo se na ulicama, borit ćemo se na kopnu, borit ćemo se u zraku. Borit ćemo se za vrijednosti koje SDP predstavlja, borit ćemo se za antifašizam, borit ćemo se protiv revitalizacije ustaštva, borit ćemo se za ravnopravnost svih građana, a ne da neki imaju veću prednost od drugih, borit ćemo se za to da jednog dana kad ne bude ovaj predsjednik Sabora, Hrvatski sabor bude pokrovitelj nad danom pobjede nad fašizmom, borit ćemo se za Ustavne promjene da nam sve to omoguće.
Idemo na 3. raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo, kolegice i kolege. Sazvali smo ovu stanku, da upozorimo na kaos koji se dešava u gospodarenju otpadom Gradom Zagrebom i 4 požar u zadnje 4 g. koji se desio u jednoj privatnoj tvrtki u Gradu Zagrebu, koji budi sumnje što se tamo uopće dešava. Policija ne nalazi ljude koji su podmetnuli požar i od prošlog puta i od ovog ne vidimo da će biti nekog rezultata. Gradonačelnik obilazi požarište, ali ništa ne govori, ništa ne radi, ali očito je dame i gospodo, da naš gradonačelnik, prešutno i podržava takav kaos i na taj način radi štetu na zdravlje naših sugrađana. Stotina tisuća naših sugrađana u Gradu Zagrebu je svake godine oštećeno, sa time šta izaziva se tamo požar u toj tvrtki. Zbog čega Grad Zagreb, koji drži koaliciju HDZ-u na državnoj razini, ne napravi, nešto zbog čega Milan Bandić ne napravi nešto i pokušava zaštiti naše sugrađane. Zbog čega ne sazove skup građana u Stenjevcu da vidimo što možemo napraviti kako bi se naši sugrađani zaštitili. Ne može se dame i gospodo u starkama obići požarište i reći da si napravio sve, jer nisi napravio ništa. Gradonačelnik Grada Zagreba je ostavio na cjedilu svoje sugrađane iz Stenjevca i mora biti svjestan da nosi i on odgovornost nedjelovanja, državne i gradske razine, kada je pitanje požarišta u CIOS-u, 4 puta u zadnje 4 g. Kako bi dokazali suprotno i kako bi napravili nešto suprotno, pozivam gradonačelnika Grada Zagreba, da Grad Zagreb ponudi nagradu u iznosu milijun kuna, za otkrivanje počinitelja, koji su podmetnuli požar u nekoliko navrata u CIOS-u da se vidi tko je to napravio, jer građani ne mogu biti taoci poslovnih odnosa između grada i privatne tvrtke, ne mogu biti taoci zbog prijateljstva, poduzetnika i gradonačelnika i ne mogu biti taoci zbog sukoba interesnih skupina. Građane trebamo staviti na prvo mjesto i moramo omogućiti da se te stvari rasvijetle. Pozivam gradonačelnika da napravi taj korak, da napravimo sve što možemo kako bi zaštitili naše sugrađane i kako sutra i kontrolom što se tamo dešava od strane nadležnih institucija i kako sutra opet ne bi imali požar, koji se kažem, 4. puta dešava u protekle 4 g. Odakle novci? Pa novce bi recimo gradonačelnik mogao naći u uštedama koje su vezene uz njegova privatna putovanja ili poluslužbena putovanja u proteklih nekoliko godina. Neka malo manje putuje u Rim, a više neka daje za transparentnost svojih sugrađana i za zaštitu svojih sugrađana. Ja ga pozivam da to napravi, SDP je tu vrlo jasan i građanima poručujem da nikada više nakon ove nedjelje neće pasti na pamet nikome da za SDP grada Zagreba posumnja da je podružnica Milan Bandić 365 stranke. Bit ćemo vrlo jasni i direktni u prozivanju nepravilnosti i svega onoga što građani grada Zagreba od SDP-a zaslužuju i nikakve veze sa ovim ne transparentnim ponašanjem gradonačelnika i privatnih poduzetnika SDP grada Zagreba i SDP uopće neće imati veze nego moramo biti jasna, artikulirana, čvrsta i odlučna opozicija u gradu Zagrebu. I sutra, prekosutra, ako treba svaki dan zajedno sa građanima u STenjevcu tražiti odgovore na pitanja koja tražimo i mi kao građani grada Zagreba. Gradonačelniče pokrenite se, gradonačelniče ponudite ovu nagradu da pokažete ljudima da vam osobni, poznanstva, prijateljstva, poslovni interesi znače manje od interesa građana grada Zagreba. Građani grada Zagreba moraju biti na prvom mjestu i još jednom kažem, od ove nedjelje nikad više nikom na pamet neće pasti da kaže da je SDP grada Zagreba podružnica stranke Milan Bandić 365. Hvala vam lijepo.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,08 SATI]] Kolega Hrelja i kolega Vlaović, a ne ispričavam se Lenart oprostite, stanka će ipak biti do jedan sat jer još uvijek traje Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, a u jedan ćemo nastaviti sa iznošenjem stajališta u ime Kluba zastupnika i zastupnica i nezavisnih zastupnika gdje će biti kolega Peđa Grbin koji se prijavio. Hvala vam lijepa. Nastavljamo u 13,00 sati. Da podsjetim vas kolegu da je u 13,30 glasanje. Hvala vam lijepa. STANKA U 12,09 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, uvaženi kolega. Europska komisija je sredinom siječnja ove godine odobrila izdavanje državnih jamstava za kredit Uljanik grupi. Da pojasnim, za one koji ne znaju, Uljanik grupa su i brodogradilište Uljanik, ali isto tako i brodogradilište 3. maj u iznosu od 96 milijuna eura. Međutim, izdavanjem tih jamstava za kredit, problemi Uljanika i problemi brodogradilišta Uljanik i 3. maj nisu riješeni. Izdavanje tih jamstava predstavlja tek početak rješavanja problema koji ako ne bude riješen ili ako ne bude riješen na pozitivan način, može značiti gospodarski krah Primorsko-goranske i Istarske županije. Ta jamstva nisu dana na neodređeno vrijeme. Ta su jamstva vezana rokom i to rokom trajanja do izrade plana restrukturiranja koji plan mora biti riješen u 6 mjeseci. U 6 mjeseci od sredine siječnja, dakle do sredine srpnja ove godine Uljanik uz suradnju sa Ministarstvom gospodarstva mora pripremiti plan restrukturiranja koji će se plan prezentirati Europskoj komisiji čije odobrenje taj plan treba dobiti kako bi se restrukturiranje Uljanika i 3. maja moglo provesti. U ovom trenutku niti mi zastupnici, niti građani Istre i Rijeke, ali ono što je najvažnije, niti radnici ne znaju što se događa sa planom restrukturiranja. Ne znamo u kojoj je fazi, kako protječu pripreme i ne znamo što će biti sastavni dijelovi tog plana restrukturiranja. Međutim, neke stvari znamo. Ono što znamo je da opet postoje problemi sa isplatom kooperanata, da opet postoje problemi sa isplatom plaća zaposlenima u tim kooperacijama i ono što znamo je da postoji plan koji uključuje otpuštanje velikog broja zaposlenih u Puli i Rijeci odnosno zaposlenika Uljanika i 3. maja. Nažalost, ono što ne znamo je na koji način uprava i Vlada planiraju zaštiti te radnike. U čitavom ovom procesu puno je nepoznanica. Puno je toga što je sakriveno od očiju javnosti. Možda tako i treba biti. Ali opet mislim da postoji i te kakva potreba da se građanima, da se radnicima kaže što se događa, u kojem smjeru ide plan restrukturiranja, u kojem smjeru idu zahtjevi koji će biti upućeni Europskoj komisiji. Svi mi u istarskoj politici svjesni smo da postoje problemi u radu Uljanika i 3. maja. Mislim da među nama postoji konsenzus da je to problem koji treba riješiti u ovom trenutku i uz određenu intervenciju države. Slobodan sam reći da osim nas u politici i građani, pa i radnici znaju da problem restrukturiranja neće biti lako pronaći odnosno da neće biti lako pronaći rješenje. Znamo da će to rješenje biti teško, ali ono što ne možemo prihvatiti je da svu težinu tog rješenja snose radnici odnosno da jedini dio restrukturiranja bude otpuštanje 1000 ili više radnika. To nije rješenje. Rješenje mora biti sveobuhvatno, mora zaštiti brodogradnju u Puli i Rijeci, mora pronaći nove tehnologije, nova znanja, nova ulaganja kako bi se ta gospodarska grana zadržala. Stoga tražimo da se u što je kraće mogućem roku obavijesti javnost u kojem smjeru ide projekt restrukturiranja, što se radi na izradi plana restrukturiranja, da li imamo pozitivne odgovore od Europske komisije, ali isto tako tražimo odgovor na pitanje da li će ovo restrukturiranje proći i što Vlada namjerava napraviti u slučaju ako ono ne prođe. Problem je suviše velik da bi dopustili da u ovom slučaju nemamo plan b. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Peđi Grbinu.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. U svojoj diskusiji govoriti ću o dostupnosti zdravstvene zaštite u onim dijelovima Hrvatske gdje nema kliničkih bolnica. Poštovane kolegice i kolege, ne znam da li ste upoznati ali brojni lijekovi za tretman onkoloških pacijenata u novoj su listi HZZO-a, u listi lijekova označeni sa oznakom KL. Zašto je to bitno? Zato što oznaka KL znači da se ti lijekovi mogu davati pacijentima isključivo u kliničkim bolnicama, odnosno isključivo u Zagrebu, Rijeci, Osijeku ili Splitu. A poštovane kolegice i kolege bolesnih ima i drugdje. Bolesnih ima i u Slavonskom brodu i u Varaždinu i u Dubrovniku i u Puli. Oni su ovakvom odlukom HZZO-a dovedeni u neravnopravan položaj. Ali da to nisu samo moje riječi, pokazati ću vam citatom predsjednika Društva za internističku onkologiju koji je pišući HZZO-u rekao. Odluka HZZO-a ograničiti će značajno opseg i mogućnost onkološkog liječenja u mjestima kao što su Pula, Varaždin ili Šibenik. Budući su lijekovi sa oznakom KL u brojnim terapijskim protokolima. Poštovane kolegice i kolege, što ovo znači, ponoviti ću još jednom. Građani manjih sredina dovedeni su neravnopravan, nepovoljni položaj. Građani iz manjih sredina bez obzira na to što u bolnicama u njihovim gradovima postoje uvjeti za administriranje ovakvih lijekova, tamo ih neće moći primati. Ne zato što liječnici u njihovim kraju u Puli ili Varaždinu ili Čakovcu ili tako dalje, ne žele, ne mogu ili ne znaju davati te lijekove već samo isključivo i jedino zato što je HZZO političkom odlukom odlučio da ti lijekovi budu dostupni samo u kliničkim bolnicama. Poštovane kolegice i kolege, u Puli gradimo novu opću bolnicu. U njenu gradnju investirali su i grad i županija ali i država. U sklopu te nove opće bolnice gradi se velika dnevna bolnica. Za koga? Za što? Kada ta dnevna bolnica s obzirom na odluku HZZO neće moći davati one lijekove za koje je građena. Za koga mi dovodimo liječnike i plaćamo ih u ove manje sredine kada nakon toga ne smiju administrirati lijekove koji građanima život znače? Zamislite poštovane kolegice i kolege kako to izgleda kada u jeku turističke sezone, jer je raku svejedno da li je ljeto ili zima, on dolazi, kako je to kada u tijeku turističke sezone, u kasnoj fazi raka morate putovati iz Pule za Rijeku pa na +35 stupnjeva čekate pola sata u koloni ispred tunela Učka? Zašto? Zato što je HZZO rekao da lijek ne možete dobiti u Puli. Lijek za koji je studija da li će se moći početi koristiti provođena u Općoj bolnici Pula. Opća bolnica Pula je do jučer taj lijek administrirala, danas više ne može. Zašto? Jer je to HZZO rekao. Poštovane kolegice i kolege, na ovo smo upozoravali ministra, uputio sam zastupničko pitanje Vladi RH i željno očekujem odgovor a tražim podršku od svih vas koji dolazite iz sredina u kojima nema kliničkih bolnica, iz kojih pacijenti moraju putovati, nekad prelaziti i državnu granicu da bi došli do kliničke bolnice da mi se pridružite i da zaspimo Vladu RH zastupničkim pitanjima koja su vrlo jednostavna a glase zašto građane dovodite u neravnopravan položaj s obzirom na to gdje žive. I sada kada sve to gledamo, bilo je vrlo zanimljivo slušati ministra zdravlja gospodina Kujundžića kako je preko vikenda govorio o dostupnosti zdravstvene zaštite u RH i problemima u zdravstvenom sustavu. I koji je njegov odgovor na sve probleme? Mogućnost povećanja zdravstvenog osiguranja. Ako ne znamo šta ćemo, povećajmo cijene. Poštovane kolegice i kolege ovo nije dobar put. Umjesto povećanja cijene zdravstvenog osiguranja trebamo razmišljati kako da zdravstvene usluge budu dostupne svim građanima RH pod istim ili barem sličnim uvjetima bez obzira na to gdje žive. Hvala vam lijepa.
Hvala.
Prelazimo na sljedeće, u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici, zatražili smo ovu stanku da upozorimo na jedan, po nama veliki problem koji se dešava u gradu Zagrebu a to je da je gradonačelnik grada Zagreba Milan Bandić odlučio uzeti dodatnih stotinu milijuna kuna iz džepova građana grada Zagreba na način da mijenja cijene parkinga u gradu Zagrebu, da mijenja cijenu karte ZET-a u gradu Zagrebu i to naravno prije samih izbora se to obično snižava pa dobijemo kartu od pola sata za 4 kune ili prvu zonu parkinga u Zagrebu za 6 kuna a sada nakon izbora godinu dana te cijene idu duplo više i na taj način pokazuje da vodi politiku i da donosi odluke ne na način da procjenjuje šta bi bilo dobro, kako regulirati javni promet u gradu Zagrebu nego donosi odluke vezano da li su izbori ili nisu izbori. Znači ja ne vidim apsolutno nikakvog razloga da na ovaj način stotinu milijuna kuna godišnje više uzmemo građanima grada Zagreba, ne vidim nikakvu logiku da se uvodi 5. zona naplate parkinga u gradu Zagrebu koja bi sada obuhvatila gotovo pa cijeli grad, ne vidim nikakve logike u tome da ZET kao javni prijevoznik diže tu kartu sa 4 na 6 kuna umjesto da građani grada Zagreba se stimuliraju da koriste javni prijevoz na način da plaćaju koliko se voze, da li jednu, da li dvije, da li tri stanice ili možda više pa neka plate više. Sve to nema apsolutno nikakve logike, još i više zbog toga šta gradonačelnik grada Zagreba podržava jednu dosta neefikasnu upravu i ZET-a i drugih javnih poduzeća gdje bi se mogao naći prostor za uštede desetke i desetke milijuna kuna a na kraju sve to plate građani grada Zagreba. Znači pozivam gradonačelnika da prije poskupljenja ovih komunalnih ja bih rekao usluga, jer prijevoz je nešto šta grad bi trebao osiguravati svojim građanima, da razmisli o tome da napravi reogranizaciju Holdinga, da smanji broj zaposlenih, da uvodi nove tehnologije koje bi omogućile veću efikasnost u samom Holdingu i da rastereti građane grada Zagreba od ovih troškova, stotinu milijuna kuna na godišnjoj razini mislim da nitko razuman ne može podržati. I pozivam ovdje i HDZ da se tome suprotstavi u Gradskoj skupštini, da ne drži lojtru gospodinu Bandiću u gradu Zagrebu zbog toga šta gospodin Bandić drži lojtru gospodinu Plenkoviću na nacionalnoj razini. Ne smijemo se voditi politikom ja tebi, ti meni, interesi građana trebaju biti u fokusu i trebaju biti na prvom mjestu. Još jedan stvar na koju želim ovdje upozoriti je da sutra očekujem od gradonačelnika grada Zagreba da zaustavi privatizaciju Dinama. Svi smo svjedoci ovih dana u Hrvatskoj situacije oko Dinama, što se dešavalo oko Dinama, šta su glavni akteri u Dinamu radili proteklih godina, gdje su sada ti akteri. I ja mislim da jedino razumno rješenje sutra Gradske skupštine bi bilo da se zaustavi privatizacija Dinama i da na kraju pokušamo uključiti što veći broj istinskih ljubitelja tog zajedničkog kluba, hrvatskog kluba, nas koji navijamo za Dinamo da se napravi jedna poštena tranzicija i da se što više ljudi uključi u taj proces. Ne bi smio grad Zagreb dopustiti da ono šta su zamislili gospodin Zdravko Mamić i ostali da se provede u djelo. Ja mislim da u ovom trenutku interes građana grada Zagreba, interes klub Dinamo koji kažem velika većina Zagrepčana smatra kao vrijednosti grada Zagreba mora biti u prvom planu. I pozivam također gradonačelnika da tu točku sutra podrži i da sa time stanemo. Znači vrlo važna tema i nadam se da će ova poruka doći do svih gradskih zastupnika sutra u Gradskoj skupštini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite. U ime Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovane kolegice i kolege, u EU se u ovom trenutku događa ozbiljna kriza. Trese se Vlada u Njemačkoj, jednako tako desničarska Vlada u Italiji je promijenila kompletnu politiku vezano za migrante, a mi sa strane gledamo i uredno šutimo. Nažalost, želim ovo istaći iz razloga šta Hrvatski sabor mora progovorit o tome jer je vrlo opasno ono što se može dogodit RH u ovim promijenjenim okolnostima u odnosu na 2015. godinu i 2016. godinu kad je kroz Hrvatsku prošlo 682 000 migranata. Naime situacija je sljedeća. Zatvaranje granica u odnosu pojedinačno unutar EU dovodi do toga da Hrvatska riskira da bude zemlja prvog ulaska, a to podrazumijeva da one zemlje koje nemaju takvu vrstu tereta, konkretno Srbija, BiH, Albanija, Crna Gora i svi oni migranti koji u ovom trenutku se nalaze kod njih, koji možda u puno manjim brojkama nego što je to bilo ranije, polako se koncentriraju i kod Velike Kladuše, sad se već otvaraju vojarne kod Sarajeva, pripremaju se zapravo da, naravno, kao što je to bilo i ranije, pokušaju pronać put do boljeg života, konkretno u EU, birajući one zemlje u kojima mogu ostvarit uvjete da mogu i normalno živjet. Ono što je također istina u RH je značajno narastao broj tražitelja azila, to se već mjeri u tisućama, to je brojka koju Hrvatska sa svojim kapacitetima koji jesu napravljeni u skladu sa Šengenskim standardima od Tovarnika do Trilja, jednako tako za ranjive skupine u Kutini, kao što je i centar u Dugavama i sve ono što mi imamo na raspolaganju jednostavno nisu kapaciteti u kojima bi se mogla provodit normalna integracijska politika. Nedostaju nam dvije stvari. Jedna je integracijska politika za one koji u ovom trenutku jesu tražitelji azila, koji će zaslužit međunarodnu pravnu pomoć unutar RH, međutim moramo znati da postoji veliki broj onih koji će samo taj postupak iskoristit da bi otišli van RH. Točno je da postoji i zlouporaba traženja međunarodne zaštite, međutim rizik nad Hrvatskom je daleko najveći. Svi oni koji su u ovom trenutku i u BiH, Srbiji, Albaniji i Crnoj gori i koji se kreću prema Europi, moraju proć na kraju kuda? Na onaj prostor koji je bez žice, a to znači preko Hrvaske. Taj rizik da budemo zemlja prvog ulaska u situaciji gdje ti ljudi nisu padobranom pali, već dolaze iz EU, konkretno iz Bugarske i Grčke, govori da se zapravo ponavlja scenario koji smo imali 2015. godine. Za to nam treba i migracijska politika koju Vlada uporno odbija donijeti. Ako to ne napravimo, ako se ne pripremimo za ovu situaciju u kojoj ponavljam, trese se kompletna Europa od Francuske, Italije, Njemačke, pred gospođom Angelom Merkel je javni poziv da podnese ostavku iz razloga što ne može riješit ovo pitanje i ako mi o tome nećemo progovorit ovdje u Saboru i pripremit se za taj scenario koji je izgledan, samo je pitanje dana kad će eventualno određeni broj doć u Hrvatske vode i šta ćemo onda napravit? Jer imamo plan za to? Nemamo. Imamo li strategiju kada hoćemo to uraditi? Možemo uvijek govoriti da ćemo braniti državne granice šta je sasvim razumljivo i nadzor državne granice i je ono što što je osigurano još od 2013. godine jer je to bio preduvjet da bi mogli ući u EU. Prije 3 godine smo podnijeli zahtjev za Šengen, nismo prošli još uvijek evaluacije a onda slijedi teška politička bitka da bi uopće postali dio Šengena. U ovom momentu ja moram reći da Hrvatska ne samo da nije spremna, nego riskira ozbiljnu situaciju da svakog onog tko registrira na svom području u prolasku zatečenog migranta riskira ukoliko mu se ne odobri azil u nekoj od zemalja od EU da u tom trenutku ta ista osoba bude vraćena nazad u RH. Mi u ovom trenutku i sa ovim relativno malim brojkama se ne znamo nositi, doživljavamo situaciju da će zapravo rizik biti sve veći i veći i iz tog razloga pozivam ovaj Hrvatski sabor da o tome ozbiljno i zajednički progovori jer kada počne kriza onda situacija neće biti niti malo jednostavna. Zahvaljujem.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zasstupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, želim progovoriti o alarmantnom stanju u 3Maju. Jučer je u Rijeci održana zajednička tematska sjednica Primorsko goranske županijske skupštine i gradskog vijeća grada Rijeke upravo o tom alarmantnom stanju u 3Maju i pitanju njegovog opstanka. Sa te sjednice, odaslana je jasna, snažna politička poruka, bez ikakvih stranačkih predznaka, podrška nastojanjima da se spasi proizvodnja u 3maju i da se spasi 1700 ljudi koliko ih je ukupno zaposleno trenutno na riječkom lokalitetu Uljanik Grupe. Slučaj sudbine ili ironije htjela da je jučerašnja sjednica bila upravo na dan, kada je prije 5 g. 28. lipnja 2013. potpisan ugovor o privatizaciji, kojim je riječko brodogradilište postalo sastavni dio Uljanik Grupe. Bio je to spas za 3Maj, međutim, ovog trenutka taj odnos predstavlja jedan uteg, koji pomalo, ali sigurno, ukoliko se ništa ne poduzme vuče 3 Maj prema propasti. Sjednica se održavala u trenucima, dok u resornima ministarstvima još uvijek se izrađuje program restrukturiranja Uljanik brodogradilišta koji je iz Pule dostavljen u ta ministarstva koji je težak otprilike 600 milijuna eura, ali još nije završio u EK. Istovremeno, ključno pitanje ostale je bez odgovora zato što su na zajedničku tematsku sjednicu nije došao ni ministar gospodarstva, niti ministar financija, niti čelni ljudi Uljanik grupe, tako da pitanje gdje je zapelo sa tim dokumentom, kada će biti donesen, kada će biti upućen u Europsku komisiju, nismo dobili odgovor, što samo pokazuje o neodgovornom ponižavajućem odnosu čelnih ljudi ministarstva gospodarstva, ministarstva financija prema 1700 zaposlenih ljudi u 3. maju. 1700 ljudi u 3. maju nedavno je dobilo plaću, dobilo je plaću zahvaljujući prodaji dionica Viktor Lenca, dobilo se 20 milijuna kuna. Međutim, drage kolegice i kolege, dragi građani koji ovo gledate, 3. maj ne može završiti dvije novogradnje u vrijednosti od 30 milijuna eura jer tih novaca nema. Prema tome, jasno je da je županijska skupština, da su riječki gradski vijećnici jučer nakon četverosatne rasprave zajednički iskazali nepodjeljenu jednoglasnu i bezrezervnu podršku u nastojanjima da se osigura dugoročno opstojnost i daljnje poslovanje brodogradilišta u Rijeci koje ima strateški značaj ne samo za Rijeku, Primorsko-goransku županiju, nego i cijelu Hrvatsku. Obzirom da se radi o vrlo kompleksnom i ispremreženom problemu Uljanik grupe, županijski i riječki gradski vijećnici traže i pozivaju Vladu da sukladno svojim ovlastima ubrza proces izrade i slanja programa restrukturiranja Uljanika u EK kako 3. maj ne bi otišao u stečaj. 3. maj je posudio Uljanik grupi, moglo bi se reći da se iz 3. maja isisalo 523 milijuna kuna i ti novci se 3. maju moraju vratiti. Radi se o vrlo sumnjivim poslovnim potezima koji su predmet istrage nadležnih organa. Rečeno je da Vlada čvrsto podržava nastojanja da se očuva sjevernojadranska brodogradnja, ali jednako tako da se mora odgovorno odnositi prema sredstvima državnog proračuna. Mi tražimo da Vlada sukladno svojim ovlastima odmah poduzme sve što je potrebno da se spasi 3. maj. Doneseno je jednoglasno 10 zaključaka. Ja ih neću sve čitati, navest ću samo one osnovne. Podržavaju se sve dosadašnje aktivnosti gospodarsko socijalnog vijeća Primorsko-goranske županije na rješavanju problema opstojnosti brodograđevne djelatnosti 3. maja, podržavaju se napori predstavnika sindikata da se sačuvaju radna mjesta uz redovitu isplatu plaća i stiče se još jednom da je brodograđevna djelatnost od važnog strateškog interesa ne samo za grad Rijeku, Primorsko-goransku županiju nego i cijelu RH. Naglašavamo da Primorsko-goranska županija i grad Rijeka temeljem usvojenih prostorno planske dokumentacije na županijskoj gradskoj razini lokaciju na Kantridi vide isključivo u brodograđevnoj djelatnosti. Poziva se Vlada RH da sukladno pravilima EK pomogne u prihvaćanju i realizaciji programa restrukturiranja Uljanika d.d. Pula i traži se od uprave društva Uljanik ... [[Govornik se ne razumije.]] korektno ispunjavanje svih preuzetih obveza i povrat pozajmice 3. maja brodogradilištu d.d. Rijeka u predviđenom iznosu, a to je sutra. Nadam se da ćemo spasiti 3. maj, 1700 radnih mjesta. Hvala.
Hvala lijepa.
Prelazimo na sljedeće iznošenje stajališta, u ime Kluba SDP-a, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Dopustite mi da se i ja pridružim kolegama koji su govorili prije mene, te da čestitam našim odbojkašicama i rukometašima na osvojenom zlatu na mediteranskim igrama, našim košarkašima na odličnoj utakmici u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo i naravno našim nogometašima koji su pobijedili u onoj drami, koju smo vjerojatno svi sinoć gledali. Međutim, idemo sada na ono što je ustvari naš rado ovdje u Saboru, a to je, između ostalog, govoriti o aktualnim problemima u državi. Jedan od najaktualnijih problema u državi, je upravo mirovinska reforma, upravo činjenica da već sada imamo potpuno nejednak, tretman građanka i građana Hrvatske, samo na temelju toga kada su rođeni. Poštovane kolegice i kolege, sve one koji su rođeni nakon 1962. g. a imali su tu nesreću, da počnu raditi u vrijeme, kada je u Hrvatskoj postojala samo mirovinska štednja, odnosno, plaćanje doprinosa, na temelju međugeneracijske solidarnosti, diskriminiramo i ne damo im pravo, koje građani stariji od njih imaju. A to je pravo na dodatak od 27%. Podsjetiti ću u Hrvatskom saboru smo u proteklih 6 mj. dva puta raspravljali o predloženim mjerama koje su trebale popraviti status građanka i građana RH. Raspravljali smo o prijedlogu SDP-ovog zakona, koje je to pravo trebao dati svim građankama i građanima Hrvatske. HDZ je rekao ne. Nakon toga smo kolega Hrelja i ja, rekli, OK, ako ne želite mijenjati zakon, onda dajemo vam priliku da kroz autentično tumačenje postojećih pravila, omogućimo svim građankama i građanima Hrvatske, jedan tretman i mirovinu pod istim uvjetima. Niti to nije valjalo kolegicama i kolegama iz HDZ-a, rekli su pričaj kate, radimo na tome, pripremiti ćemo prijedlog uputiti ćemo ga u proceduru. I što smo vidjeli? Vidjeli smo prijedlog mirovinske reforme koja se može sažeti u dvije točke. Prva točka je radit ćete duže, druga je točka dat ćemo vam prava ako nam vi predate svoju ušteđevinu. Poštovane kolegice i kolege, to što je Vlada predložila, to o čemu je ministar Pavić proteklog tjedna govorio može se nazvati samo jednim, a to je ucjena. Ucjena građanki i građana Hrvatske da daju svoje, da daju ono za što su radili, da daju ono što su štedili kako bi im država možda jednog dana nekad negdje dala dodatak na 27%. Poštovane kolegice i kolege, možda Vlada misli da zbog svjetskog prvenstva, da zbog uspjeha naših sportaša ne vidimo što se događa, ali tome nije tako, vidimo što se događa. Svjedočimo ovom napadu na mirovinski sustav koji nažalost nije ostao usamljen jer pored napada na mirovinski sustav imamo napad i na zdravstveni sustav. Imamo prijedlog Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji će pomoći Vladi da osigura ovih 27% za umirovljenike jednom negdje u budućnosti. A znate zašto? Jer su ovakvim Zakonom o zdravstvenoj zaštiti nitko neće niti doživjeti da može primati mirovinu. Poštovane kolegice i kolege, ovo što se događa nije dobro. To je loše. Hrvatsku vodimo u groznom smjeru, vodimo u daljnje nejednakosti, vodimo u daljnje podjele u društvu, vodimo do toga da ljudi koji su godinama mukotrpno radili od svojeg rada jedva preživljavali, kada jednom odu u mirovinu neće moći niti to. I zato predlažemo povucite sve to što ste zadnjih nekoliko dana pustili u javnost, povucite mirovinsku reformu, povucite zdravstvenu reformu, sastanite se sa socijalnim partnerima i uputite u proceduru nešto što valja. Ako za to niste sposobni onda se maknite. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Peđi Grbinu.
Sljedeći je Klub zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Danas ću govoriti o jednoj temi o kojoj smo proteklih nekoliko tjedana mi iz SDP-a često govorili, bilo ovdje u sabornici, kao što je to proteklog tjedna učinio kolega Jovanović, bilo na sjednicama lokalnih tijela, kao što smo to činili u Rijeci i Primorsko goranskoj županiji također prošloga tjedna. A radi se o situaciji u Uljaniku i 3Maju. Vjerujem da smo svi upoznati sa činjenicom da je 22.1.2018. g. na prijedlog Vlade RH Europska komisija odobrila paket jamstava za restrukturiranje Uljanika i 3Maja odnosno Uljanik Grupe. Međutim, a siguran sam da i to svi znamo, ta jamstva nisu dala dana bjanko niti su dana na neodređeno vrijeme. Rok za izradu programa restrukturiranja i usvajanje istoga u Vladi bio je 6 mj. Poštovane kolegice i kolege 6 mj. A taj rok od 6 mj. istječe za tek nešto malo više od 2 tjedna, odnosno, 22. srpnja ove g. Kada je uprava Uljanik Grupe u travnju prezentirala osnove programa, najavili su da očekuju da će on biti usvojen početkom lipnja. Od toga se nije dogodilo ništa. Mi smo danas u nevjerojatnoj vremenskoj stisci. Ukoliko za nešto malo više od 2 tj. plan restrukturiranja ne bude usvojen i upućen na odobravanje Europskoj komisiji, potencijalno ćemo doći u situaciju da će Uljanik Grupa morati vratiti kredite koje je dobila na temelju vladinih jamstava. Što će to značiti? To će značiti trenutni propast Uljanik Grupe, odnosno, brodogradnje u Puli i Rijeci. Mi to ne možemo prihvatiti. Zbog toga, a imajući u vidu da situacija u Uljaniku i Trećemu maju, svakoga dana eskalira, imajući u vidu da ne možemo prihvatiti da je jedini dio plana restrukturiranja koji se vani komunicira, da će se otpuštati 1000 1300 ili više radnika tražimo od Vlade RH, da hitno u najkraćem mogućem roku, poduzme sve radnje kako bi se usvojio plan restrukturiranja, kako bi se usvojio plan restrukturiranja, kako bi taj plan restrukturiranja bio održiv, kako bi taj plan restrukturiranja jamčio nastavak brodogradnje u Puli i Rijeci ali isto tako tražimo da se što je moguće prije javnost obavijesti o radnjama koje se po ovom pitanju poduzimaju. Uvaženi kolega Jovanović je prije nekoliko dana uputio zastupnička pitanja, ponavljamo ih i danas, tražimo odgovore i pozivamo Vladu da se ne skriva od nekakvih rokova od 30 dana, jer je ovo pitanje, koje niti Pula niti Rijeka ne mogu čekati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Sada će u ime kluba nezavisnih govoriti odnosno kao nezavisni govoriti, a oprostite meni su opet, nešto je tu pobrkano, u ime kluba SDP-a govoriti poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Na današnji dan 1856. godine u olujnoj noći punoj grmljavine i munja rođen je genije Nikola Tesla. Genije kojeg slavi cijeli svijet osim izgleda Hrvata pod vodstvom HDZ-a. U doba komunističkog mraka u Gospiću je postavljen spomenik Frane Kršinića, genijalan spomenik kipara s Lumbarde. Takav isti nalazi se na slapovima Niagare i u Beogradu. Bio je i u Gospiću, ali su ga onda 16. veljače 1992. godine minirali. Ne znam tko je to učinio ali taj je svakako morao biti nekakav diluvijalni element, karika koja nedostaje, prijelazni oblik između kromanjonca i neandertalca jer staviti dinamit pod genijalni Kršinićev spomenik može samo idiot. Idiota ima, bilo je i biti će. Tome se ne možemo usprotiviti ali što reći o onima koji ni nakon 26 godina otkada je taj spomenik srušen ne dopuštaju da ga se vrati tamo gdje je bio. A tko to ne dopušta? Gospićki HDZ. Napravili su nekakvu fontanu na tom mjestu gdje je bio taj spomenik i eto 26 godina spomenika u Gospiću nema. Nalazi se izliven u skladištu ljevaonice umjetnina akademije likovnih umjetnosti, treba ga samo prenijeti i postaviti, treba donijeti političku odluku. Zašto je srušen uopće taj spomenik? Pa ne zato što je Tesla izumio struju ni zato što je Kršinić napravio loš spomenik, srušen je zato što je Tesla bio Srbin. I taj primitivni razlog zamislite još uvijek opstaje, 26 godina nakon rušenja spomenika to je još uvijek gospićkom HDZ-u bitan element. Slušam ovdje predstavnika SDSS-a koji govoreći danas o Tesli govori o poljoprivrednom zemljištu u Gospiću a ne o tome da taj spomenik nije vraćen. Tako je SDSS, ali to je logično i za jednu i za drugu stranu, Tesle nema, umro je, ne može biti koalicijski partner pa onda nema veze što su mu srušili spomenik. Dakle taj spomenik čeka, šta čeka, šta čeka? Čeka svjetlo, čeka neka bolja vremena da ponovno zasja svjetlo koje je on izumio, da osvijetli Gospić, da prosvijetli umove HDZ-ovaca u Gospiću, HDZ-ovaca u Vladi, HDZ-ovaca u Saboru, ali oni to ne čine. Ne čudi me to. Tesla je osvijetlio svijet a svjetlo HDZ-u ne paše, HDZ voli mrak, gusti, neprozirni, srednjovjekovni mrak jer u mraku je lakše krasti i lakše je minirati sve što je napredno, svjetlo, sve što predstavlja pamet, napredak, budućnost. SDP će na ovo podsjećati dok traje.
Hvala lijepa.
Sukladno čl. 249. sada je vrijeme za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva prijava je u ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Romana Jerković.
Kolegice i kolege u ime Kluba SDP-a željela sam upoznati javnost s nečim što se događa na poluotoku Pelješcu, na Perni u mjestu kućište, moglo bi se reći, da je na dijelu tipična hrvatska priča. O čemu se radi? Radi se o izgradnji novog trajektnog pristaništa u dužini od 220 m na jednom od najljepših poteza južne strane Pelješcu, na plaži u Perni koju zovemo Pelješki zlatni rat, ona pripada malom mjestu koji se zove kućište u općini Orebić. Da odmah bude svima jasno, svi Pelješćani znaju pa tako i mještani kućišta da je trajektna luka u samom centru Orebića problem stara već 50 g. i da se konačno mora naći rješenje za novu luku. Još 2008. g. se krenulo u to, počela se spominjati Perna kao privremeno rješenje ali se ništa nije napravilo. Dakle, nema dvojbe da trajektno pristanište mora se izmjestiti iz srca Orebića ali sada ću vam reći zašto je prekrasna plaža u Perni danas 2018. g. i na ovaj način možda pogrešno mjesto za to. Znate li čime se ljudi tamo bave? Od čega žive? Od turizma. Ima li ičeg drugog, stočarstva, nema, poljoprivrede, nema, ima li industrije, pa nema je u cijeloj Hrvatskoj da bi bilo tamo. Dakle ljudi koriste jedini resurs koji imaju, a to je more, to je sunce i prekrasna obala. To je izvor njihovih prihoda, njihova egzistencija, tako školuju djecu, tako ih šalju u gradove na studije i nadaju se da će se dolje vratiti. Uzmite im turizam, drugim riječima i uzeli ste im život. Znate li da je pelješko-korčulanski kanal pozna u svjetskim okvirima u surfanju na dasci? Znate li da je tamo godinama održavano svjetsko prvenstvo? Danas su tamo škole, malo je takvih na Jadranu. Možete zamisliti što to znači za lokalni turizam, znači jako puno ali netko je eto, odlučio da put trajekta ide posred površine mora koja se korist za ovu sportsku aktivnost. Ali još je puno važnije nešto drugo. Naime u proteklih 10 g. u kojima država nije napravila ništa po pitanju gradnje nove trajektne luke u Kučištu na Perni, mladi ljudi su osnivali obitelji, dizali krediti, gradili, dobivali poticaje od države, dobivali europska sredstva i danas u neposrednoj blizini planirane luke imamo oko 600 ležajeva u domaćinstvima, nekoliko restorana, hotel, kampove i dr. ugostiteljske objekte. Podatak da je mjesto Kučišta uplatilo prošle godine preko 680 000 kuna boravišnih pristojbi sve vam govori. E to su tipična hrvatska posla. 10 g. država ništa ne radi, dozvoli mladim ljudima dolje osnuju obitelji, da se zaduže u bankama, dozvoli razvijanje turističke infrastrukture, dozvoli gradnju i sada se gura nešto bez da se sagledaju nove okolnosti i parametri koji su se naprosto promijenili. Inače gradnja trajektne luke planirana je unutar turističkog kompleksa Komodor, koliko mi je poznato taj kompleks se planira prodati i pitanje je samo tko će ga lud kupiti sa trajektnom lukom usred hotelskog kompleksa. Da li netko ima interes da mu se umanji vrijednost i onda proda u bescjenje, te scenarije smo već gledali. Ne bi bilo dobro da se shvati iz ovog mog izlaganja da tamo neki mladi ljudi koče razvoj jer to ne bi bilo točno i zato moram reći slijedeće. Planovi o novoj luci postoje odavno ali u tim planovima trajektna luka je uvijek išla zajedno sa projektom gradnje zaobilaznice koja će rasteretiti lokalni promet. Od alternativnih pozicija, Bilani i Sveti Ivan, ljudi s Pelješca znaju o čemu govorim, odustalo se, možda i olako i pomalo uz neuvjerljivu argumentaciju ali ono što je važno, odustalo se od gradnje nove zaobilaznice što ovaj projekt čini suludim i stoga je opravdano postaviti pitanje ako će promet na 1000 auta dnevno u špici ići između kuća, malim i uskim uličicama, pa jel' se to netko šali sa mještanima Kučišta, Orebića, Vignja i cijeloga Pelješca i za čiji interes? Zašto se projekt luke odvojio od projekta gradnje zaobilaznice? Važno je znati i to da bi se projekt trajektne luke trebao graditi iz sredstava EU-a. Bit će to opet tipična hrvatska priča. Zašto? Pa nije jasno kako lučka uprava planira uopće prijaviti projekt za europska sredstva, za projekt koji nema pristupnu cestu a to je uvjet za sufinanciranje. Da stvar bude bolja, u prostornom planu županije postoji spajanje Korčule i Pelješca putem mosta i putem tunela. Dakle apsurdno je za privremeno rješenje uložiti 75 milijuna kuna i uništiti ljudima egzistenciju. Stoga dozvolite mi da završim, projekt gradnje nove trajektne luke ovako kako je zamišljen, bez zaobilaznice i ne uvažavajući nove okolnosti koje su se dogodilo protekom 10 g. u kojima država ništa nije napravila, nije dobar. Lokalno stanovništvo je protiv toga, potpisali su peticiju i treba ih saslušati. Hvala lijepo.
Hvala.
Slijedeći će u Ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovana zastupnica Sonja Čikotić. Dakle, još jedanput da ponovim, dakle glasovanje ćemo imati u 10,10 onda, jel, o dopuni dnevni dnevnog reda, jedna točka svega ali tako da znamo. Izvolite.
Tema moje današnje stanke bit će reforma javne uprave. Reformu javne uprave očekuju svi, od građana do poduzetnika. Napominjem kako se iz državnog proračuna na plaći državnih i javnih službenika izdvaja 21% te kako ogroman birokratski aparat čini 17% ukupno zaposlenih u RH. Kada čujete ove podatke netko bi zaista pomislio kako imamo najefikasniju javnu upravu no međutim tome nije tako. A ova stanka osvrnut će se na učinak velike najavljene reforme javne uprave i 30 kuna nagrade ili kazne. Do sad ste mogli čuti ne samo ministra Kuščevića nego i premijera kako će 2018. godina biti godina reformi. No eto nas, još malo pa je svibanj, još nemamo ni nacionalni plan reformi. Onaj prethodni slabo je ili nikako ostvaren a u segmentu javne uprave zabilježeno je bez napretka. Od velikih planova ostale su samo velike najave. No prijeđimo na učinak predložene reforme koju čitamo iz medija kako će 30 kuna iznositi nagrada i 30 kuna iznosit će kazna onom službeniku koji bude dobro radio odnosno onome koji ne bude dobro radio i sve to ocjenjivat će građani. Sve ovo sluti na neviđeni kaos koji će biti stvoren i to za 30 kuna. Veliki reformator za sada samo u pokušaju, u intervjuu nabraja projekt, e-pristojbe, Centar dijeljenih usluga, kvaliteta u javnoj upravi. I na kraju intervjua završava, učincima te reforme. Zaključkom kako do otpuštanja uslijed provedbe reforme neće doći jer eto imamo prirodni odljev. I sve ovo ne bi tako bilo tužno i tragično da poslije MOST-ovog mandata u Ministarstvu uprave nije ostao akcijski plan vrijedan 880 milijuna kuna, usvojen bez ijednog komentara Europske komisije sa osmišljenih 20 projekata koji imaju za cilj izgraditi institucije, depolitizirati sustav, provesti digitalizaciju i umrežiti podatke i službenike, optimizirati broj zaposlenih uz izgradnju mjerljivosti rada svakog radnog mjesta. I sve ovo ne bi toliko zaprepaštavalo da vam u ladicama nismo ostavili upućena tri projekta Ministarstvu rada i mirovinskog sustava 20., 21. i 24.4. 2017. godine. Da bi vi tek nedavno potpisali ugovor i to za dva projekta uz napomenu da ste istima povećali iznos, produžili rok provedbe. Povećali iznos za oko 20 milijuna kuna i produžili rok provedbe za 3 godine dok projekt 3-poslovanja čeka, poduzetnici još čekaju. No da sve ne bude tako crno ili da ne ide na bolje ima nas kojima je stalo dovoljno onoliko da ne možete raditi koliko i kako hoćete, dovoljno nas koji smo tvrdoglavi da ne odustanemo, da ne napustimo i da ostanemo. Kroz svoj rad činiti ćemo Hrvatsku boljom, davati ćemo inicijative i raditi ćemo još više, baš kako smo vam ostavili tih 20 projekata i akcijski plan za bolju i uspješniju Hrvatsku. Završiti ću riječima jedne žene, ne dopuštam da se itko ruga mome narodu a vi to upravo činite kada govorite o reformi koja se temelji na prirodnom odljevu i 30 kuna kazne uz ulaganje od 880 milijuna kuna. Hvala.
Hvala lijepa.
Sljedeći u iznošenju stajališta, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege govorit ću o prometnoj infrastrukturi u Dalmaciji. Govorit ću o nečemu što Vlada najavljuje i pohvalno je da će Vlada za Svetoga Duju imati sjednicu Vlade i u Splitu jer problemi su ogromni i ja ću ih nabrojiti, međutim činjenica je da mi samo slušamo obećanja na tim sjednicama i sličnim skupovima pa npr. sjetimo se obećanja brojnih u Kninu za dane Oluje kad je Sinjska alka, imamo obećanja u to vrijeme i sad ovu sjednicu. Umjesto da se otvaraju infrastrukturalni projekti koji su godinama obećavani, kao što je Čiovski most, mi za sad imamo i dalje obećanja. A to govori naše iskustvo, 2009. godine je otvorena cesta Ravča Drvenik koja je vrlo bitna prometnica za Vrgorački kraj, zaleđe i Hercegovinu, dio Hercegovine, a također i za otoke kao što je Hvar. Od tada se metra nije maklo. Ja bih volio da na toj sjednici, to je želja, ne slušamo obećanja kojih smo se naslušali. Volio bih da se priča o Dalmatinskoj zagori, da se priča o tome gdje su projekti koji su obećavani godinama, kao što su spojne ceste za Imotski od Zagvozda. Dao sam to kao amandmane, nisu prihvaćeni. Šta je sa spojem Cetinske krajine na autoput? Šta je sa spojem Drniša, Knina? 26 000 ljudi je samo otišlo iz Dalmatinske zagore, međutim šta je s Kozjakom? Čujem da će Kozjak proglasiti strateškim projektom. To je pozitivno, a šta je s ovim ostalim projektima? Što je sa izlazom iz Splita u turističkoj sezoni? Što je sa zaobilaznicom Omiša gdje je rađen tunel gdje nema kraja? Postavlja se pitanje Vladi, da li je dovoljno samo PR-ovski obraditi tu sjednicu i doći na sjednicu Vlade za Sv.Dujma, ponavljam još jednom kao što se dolazi u Knin za Oluju, u Sinj za Sinjsku alku i slične manifestacije, gdje samo slušamo obećanja. Uvijek ista, uvijek isti projekti. Nažalost da bi se sagradili ti projekti, ne bi tvrtke propale koje su vrlo bitne, sad kad bi tribala građevina biti u zamahu, mi imamo Vijadukt koji je propao, mi imamo Konstruktor koji je propao i slušamo obećanja. Tko će raditi te projekte? Gdje će ti građevinari, naši radnici? Zar ćemo davati samo kineskim tvrtkama poslove? A naše smo uništili zbog obećanja da će se graditi ova infrastruktura prometna, samo govorim u Dalmaciji koja je zaboravljena, a pogotovo Dalmatinska zagora. Samo ih se sjete, evo sad za Sv. Duju, bit će obećanja, ali nema otvaranja onih projekata koje godinama ponavljaju. Ponavljam, Ravča-Drvenik, evo ovdje je gradonačelnik Vrgorca, on zna kad je obećano i dokle je projektna dokumentacija došla da je gotova. Nitko prstom ne miče. Jednostavno prije izbora došlo se i to se otvorilo, postavio je danas i zastupničko pitanje, Čiovski most u turističke sezone, on već svake godine obećavaju do 1.7. da će biti otvoreno, međutin nitko ne otvara, osim što ćemo na ovoj sjednici slušati ista ponavljanja, istih projekata infrastrukturalnih što se tiče prometa. Još jednom pozivam Vladu RH, župana, gradonačelnika Splita koji će biti na toj sjednici da se izbore, ja ću zatražiti Odbor za promet, da postanu strateški projekti opstanka Dalmatinske zagore, naroda u Dalmatinskoj zagori i spoj prema Kninu i Drnišu na autoput, Drniš, Knin, Sinj, Imotski i naravno ova Ravča – Drvenik cesta koja je bitna i za otoke, poglavito Hvar, Vrgorački kraj i našu Hercegovinu koja je doslovno iseljena i ono što je ostalo jednostavno se koristi u vrijeme kad trebaju glasovi i kao glasači. Ne borimo se za te ljude da ostanu na tim područjima. Premijeru, proglasite ove projekte strateškim projektima i krenite raditi, otvarati obećane projekte, a ne iz godine u godinu obećavati, davati lažna obećanja i lažnu nadu narodu koji iseljava iz ovih krajeva. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Mosta i nezavisnih lista, govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. O aferi … [[Govornik se ne razumije.]] govorio sam u Hrvatskom saboru, čak sam i sazvao i tematsku sjednicu Odbora za promet, međutim, ova lažna tema i velika afera se konstantno pokušava sakriti pod tepih. Evo, jučer čitam kako ovdje nadležni ministar Oleg Butković, saziva krizni sastanak svih sudionika koji su ovo pokušali zataškati. Odlučio je utvrditi što se događa u strateškoj bitnoj Zadarskoj luci. Zaista se isplati poslušati glas naroda, jer upravo zbog njih i ovakvih tema ja sam u Hrvatskom saboru. Kako je sve počelo? Lokalne članove, županijske skupštine i članove gradskoga vijeća grada Zadra nitko nije htio čuti. Upozoravali su na konkretne, sumnjive odluke vezane za koncesiju, koju su luku u, na luci u kojoj su uložene milijardu i pol eura. Ili milijardu i pol kuna, daje se za iznos od milijun i 600 kn mjesečno ili na 20 g. 30 milijuna kn. Uvijek je potrebno slušati one koji ne potenciraju priče zbog svog interesa. U Saboru sam predložio tematsku sjednicu o Gaženici na Odboru za promet i infrastrukturu, na sjednici su bili zadarski župan i šef lučke uprave koji su tvrdili da omjer 80% koncesionaru i 20% Lučkoj upravi Zadar sasvim uredu. Na vrlo ružan način obračunavali su se s onima koji tvrde to jednostavno nije dobra računica i da su na 20 godina dali turskoj tvrtki koncesiju za svega 32 milijuna kuna. Naravno na sjednici ministra Olega Butkovića nije bilo, sjednica je bila na Veliki četvrtak i simbolično oprao je pilatovski ruke nenazočnošću. Nije bilo ni autora studije Riječkog pomorskog fakulteta na temelju koje navodno koncesija dana. Nije spomenuta ni studija francuske tvrtke koja je plaćena kojom se govori da je 50-50% potrebno minimalno 50% da bude u državi, sve bi ostalo mrtvo slovo na papiru. Nitko se ne bi pozabavio ovim slučajem, nitko ne bi ni pročitao odluku lokalnih moćnika kako i pod kojim uvjetima daju luku koja je porezne obveznike koštala više nego Pelješki most. Oni su luku dali u koncesiju kao da je … za jednu lažu nasred mora po tim kriterijima i tim pravilima, spuštali su na lokalnu razinu ovako značajnu stratešku luku. Za sve one koji ne znaju koliko je značajna Luka Gaženica podsjećam vas da je to luka s pristupnom cestom s čvora Zadar 2 zbog kojeg se sudi bivšem ministru Božidaru Kalmeti, državnom tajniku Zdravku Livakoviću i ekipi iz HAC-a. Pristupna cesta od 17km koštala nas je 600 milijuna kuna, a luka milijardu i pol. Izgrađena je zgrada, vezovi, parkiralište, ugostiteljski objekt, a sve to u bescjenje daje se turskom vlasniku u koncesiju, čak i wi-fi linija. Razmislimo kolege zastupnici koliko je cijena šutnje, kolika je cijena svih problema pod tepih. Hvala.
Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovana kolegica Sonja Čikotić. Izvolite.
Hvala, poštovane kolege i kolegice. Govorit ću o Slavoniji, govorit ću o tome da Slavonske županije bilježe nezaposlenost i iseljavanje, nisku gospodarsku aktivnost uz sve veće namete u poljoprivrednoj djelatnosti, sve to kroz proklamaciju nove agrarne reforme. Zakon o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu i Zakon o hrvatskoj poljoprivrednoj komori, nove namete će osigurati hrvatskim poljoprivrednicima. Uz sve to, uvoz poljoprivrednih proizvoda je u porastu, no vladajući, kako kažu, čine sve upravo za Slavoniju i Baranju. Čak imaju i projekt. Kako je nastao projekt Slavonija i Baranja? Priča o tom projektu seže još u parlamentarne izbore održane 2016. godine kada smo mogli čuti kako HDZ će imat operativni program za Slavoniju i da će od 10,7 milijardi eura, ukupno 2 i pol milijarde eura odvojiti za Slavoniju, za 5 županija: Vukovarsko-srijemsku, Požeško-slavonsku, Osječko-baranjsku, Virovitičko-podravsku i Brodsko-posavsku. Upozoravala sam tada, 2016. godine jasno i nedvosmisleno na tu predizbornu prijevaru. Upozoravala sam kako su Ministarstvu regionalnog razvoja i EU fondova došlo do tog iznosa, došlo se do tog iznosa pukim dijeljenjem 10,7 milijardi sa 20 županija, što bi značilo da je osigurano 500 milijuna eura po županiji, što znači da bi sve županije dobile isti novac. Slavonija tu ništa ne bi bila posebno zbrinuta. No predizborno obećanje, predizborna magla za građane je puštena. I danas imamo PR balon uz još jednu iznimku. Projekt Slavonija, Baranja dobio je još jedan dodatak, zapadni Srijem. Bez ijednog dokumenta što taj točno projekt ima za cilj, koji su mu prioriteti, u kojem vremenskom roku i s kojim mjerama će se postići određeni projekti? Nema plana. No svjedoci smo, Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova vodi određenu tablicu sa ugovorenim projektima, sa ulaganjima na području 5 slavonskih županija. U toj tablici nalazimo na apsurd, nalazimo na projekte koji su započeli 2014., 2015., 2016. godine kada su ministri Jakovina, ministar Grčić i ministar Maras raspisivali te pozive, no oni su u HDZ-ovoj tablici u njihovom PR balonu, u tzv. projektu Slavonija. No ono što je bitno i što ne smije proći neopaženo, jest činjenica, kako upravo to područje 5 županija, nema baš nikakve dodatne bodove kod prijave na natječaj, kako ne postoji ni jedan kriterij odabira, koji upravo favorizira to područje, a nema ni natječaja na koji se mogu javiti samo Slavonci. Štoviše, svjedoci smo, kako je ova Vlada najavila ovaj projekt, dogodilo se jedino što imamo, što možemo vidjeti ukidanje područnih škola u ruralnim područjima, ukidanje zdravstvenih usluga, ukidanje prometnih linija i rast cijena. Postoje mjere i postoje načini na koji se može i mora pomoći tom prostoru, kroz politike, koji bi bili nositelji gospodarskog razvoja, koji bi privukle investitore i osigurala radna mjesta, no Vlada se zaustavila na PR balonima.
Zahvaljujem se poštovanoj kolegici Sonji Čikotić
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, budući da je danas Svjetski dan slob0de medija, a da smo i tu u sabornici odnosno u Saboru imali tematsku sjednicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije upravo na temu utjecaja medija na suzbijanje korupcije, mislim daj je bitno progovoriti o jednoj važnoj temi. Mnogi su govornici istaknuli to u svojim raspravama da praktički mi ne znamo stvarne vlasnike medija u Hrvatskoj i da je to jedan od ključnih problema i da uglavnom novinari koji rade u medijima imaju, ja bih rekao neku gotovo auto cenzuru ili čak su izloženi, znači ako otvaraju određene teme, izloženi su, nisu u dobrom položaju u svojim medijskim kućama a isto tako mislim da ste svjesni da i mi političari kada otvaramo nekakve teme, kada udaramo na određene interesne skupine, onda su ili naše političke grupacije kojima pripadamo ili mi sami nemamo baš dobar tretman u određenim medijima pa sam ja se također prijavio bio tu za raspravu i rekao kako je tretman MOST-a u medijima se znatno promijenio nakon izmjena Zakona o HRT-u kojim smo odvjetničkim društvima i javnim bilježnicima izbili 35 miliona kuna godišnje iz džepa. Vi ste svi svjesni da je jedno odvjetničko društvo vlasnik jedne od najvažnijih medijskih kuća u RH. Isto tako primijetio sam da određeni portali koji su u vlasništvu određenih teleoperatera nakon naših kritika koje su bile ovdje u sabornici su promijenili svoj odnos prema MOST-u. Govorilo se također i o fake news o lažnim vijestima kao jednom novom trendu, a evo danas zanimljivo, obljetnica je od kako je naš bivši kolega Ivan Vrdoljak, točno godinu dana objavio jedan status u kojem je mene optužio da širim fake news oko koalicije HDZ-a i HNS-a. Na kraju se ispostavilo da to nije bila lažna vijest nego evo, to sada imamo ovdje kao čistu realnost. U toj raspravi sam istaknuo kao jako važno, činjenicu da smo mi prošli petak ovdje u Saboru imali raspravu o Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma, te izmjene Zakona u proceduru je uputio upravo MOST. Ja sam mislio i ta rasprava je trebala i bila je tempirana za popodne, međutim evo, kao što je slučaj i ovih dana, točke su bile vrlo brzo raspravljene i rasprava o tom našem Zakonu je bila prije samog glasovanja. Znači, bilo je za očekivati da će biti u fokusu javnosti. Mi smo tražili kroz te izmjene Zakona javnu objavu registra stvarnih vlasnika tvrtki, samim time i medija i svega ostalog. Međutim, niti jedan medij nije ništa objavio o toj saborskoj raspravi. Taj Zakon bi trebao biti na glasanju, evo sutra nema glasovanja, pa neće biti sutra, ali u dogledno vrijeme. Međutim, nikoga izgleda ta bitna tema ne zanima. Jedino je Nova TV kroz emisiju Informer dala nešto prostora tom našem Zakonu, a upravo on ide u korist medijima odnosno u korist novinarima istraživačima. Mi znamo da je u RH, da su praktički sve velike afere otkrivene upravo angažmanom novinara istraživača, angažmanom medija i da je tek onda naše pravosuđe na koji se mi ovdje često u sabornici žalimo krenulo istraživati te određene slučajeve. Naravno, često bez onog konačnog epiloga što je naravno veliki problem. Znači, trenutno je naš Registar zatvoren za javnost pa i za novinare. Zakonske odredbe o dostupnosti podataka iz Registra toliko su rigidno napisane da onemogućuju čak i novinarima da do njih dođu i mi sada u skladu s ovom Direktivom koja je u nastajanju u EU, da se taj Registar učini javno dostupnim smo dali ovaj prijedlog i ono što je zanimljivo je da ćemo mi kad-tada morati ići u tom smjeru i mi želimo i to smo potencirali u raspravi u petak da RH bude jedna od predvodnica u EU da učini taj Registar javno dostupnim što će sigurno smanjiti sukob interesa, što će u konačnici smanjiti korupciju. Vi ste svi svjesni da iza svake tvrtke, zaklade ili dr. pravne osobe stoji neka fizička osoba, čovjek koji ima presudan utjecaj, ima korist od djelovanja te pravne osobe i taj lanac i koloplet udjela u pravnim osobama je toliko zamršen i dug da je često teško identificirati stvarnog vlasnika i mi to upravo želimo postići i tražimo vašu podršku za ovaj nas Prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Nikoli Grmoji.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, 17. studenog 2016. godine održana je prva, ja ću reći, izmještena sjednica Vlade u gradu Vukovaru. Tada je premijer, sadašnji premijer Plenković rekao je da šalje poruku poštovanja prema svim braniteljima, obiteljima, nestalima. U toj poruci bila je i jedna od ključnih odluka koju očekuju svi u gradu a to je odluka o izgledu, nacrtu zakona koji bi trebao proglasiti grad Vukovar mjestom posebnog pijeteta. Od toga studenoga prošlo je godinu i pol dana. Tekst nacrta još nismo vidjeli. Rješenje još nismo vidjeli. Ono što jedino mi koji tamo živimo, što gledamo? Gledamo još uvijek ploče koje stoje prelijepljene, ne znamo što u tome pijetetu trebamo tražiti. Trebamo tražiti da ostanemo neutralni isto kao što trebamo biti rodno neutralni, isto bi tako izgleda trebali biti i nacionalno neutralni, trebali bi biti neutralni i prema svemu onome što se događalo u gradu Vukovaru, trebali bi pustiti vrijeme da rješava nešto što ova Vlada uz najavu koju je napravila, nikako da pokrene. Ja se pitam koga se boje? Što je problem u rješavanju, u rješavanju ploča? Kako bi vama izgledalo koleg8ice i kolege, na ulazu u Sabor da je ploča prelijepljena i da na njoj ne vidi se da je to Sabor, Hrvatski sabor? Kako bi izgledalo da na zgradi Vlade RH isto tako ploča je prelijepljena? Da li bi to bila poruka prema nekome tko dolazi izvana, iz bilokojeg drugog područja da se mi stidimo priznati da živimo u RH, da na našim institucijama žele ploče a ja tražim ovu Vladu da napokon da odgovor da li želim na tim pločama da bude ćirilica ili ne želi? Da li želi da Vukovar bude mjesto posebnog pijeteta ili su svi zadovoljni? Ili je to bila samo poruka da se sruši Milanovićeva Vlada pa kad se preuzme vlast da se ostavi status quo? Ja se bojim da je Vukovar upravo ostavljen tamo gdje jeste, u jednom statusu quo, niti pomoći, niti riječi, niti donošenja. Što je sa povjerenstvom? Povjerenstvo je osnovano, dobilo je zadatak da do kraja prvog kvartala donese prijedlog nacrta po navodima što sam vidimo i izjave i ministra Medveda, izgleda daje završilo, neke teze su se pojavile u e-savjetovanju, nacrta i dalje nema. Trebalo bi uskladiti, znači prošlo je, možemo reći sada 2 obilježavanja, stradanja, trebalo je samo uskladiti sa nekim ministarstvom, prošle godine je rečeno. Koje ministarstvo je to koje koči provedbu ovoga zakona? Tko je taj ministar ili ministrica u Vladi koja se ne slaže sa nacrtom zakona koji je kao takav otišao u Vladinu proceduru? Tko će odgovoriti na to pitanje? Da li će kolega Bačić na kraju reći da je to pitanje koje njega muči, u njegovom području Hrvatske ili je to pitanje koje nas muči, koji tamo živimo i mene i građane, isto je tako sramota da ne možemo napokon znati u kojoj državi živimo. Ja se radujem svakoj sjednici Vlade koja ode u neko drugo mjesto. Bio je Vukovar, Knin, Osijek, Split, milijarde se obećavaju, a ja samo tražit dajte izvršite nešto od toga, napravite napokon taj zakon, pustite ga u proceduru ili se bojite možda većine? Da ne govorim možda o stvarima pristanište, marina u Vukovaru koja je rečeno, ministar je rekao, do kraja 2017., sad je u tijeku postupak odabira izvođača radova 2018., od 2016. je prošlo puno. Što je ostalo u Osijeku od obećanja? Pa niste vladajući riješili ni komarce. Ministar Kujundžić je rekao da će zaštitom okoliša riješiti napokon problem komaraca u Osijek, otiđite tamo, sada napravite sjednicu Vlade pa nek' onda predsjednik Vlade sada se šeretski nasmije, pa nek' kaže da su oni upravo došli u Osijek kada je manja opasnost od komaraca, prošle godine jesu bile, ove godine nije. Ja se bojim, nije to samo opasnost od komaraca, opasnost je i od ovakve Vlade koja ne može, ne zna, nesposobna je donijeti odluku. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa iznošenjem stajališta u ime kluba. U ime kluba MOST-a nezavisnih lista, kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovane kolegice i kolege. Prateći jučerašnju komunikaciju koju je objavio Indeks došli smo evo i do nastavka. Danas na Indeksu nova serija mailova koja pojašnjava odabira strateškog savjetnika u tvrtki Agrokor. I kada malo bolje pogledate, jasno je da ista ekipa koja je birala strateškog savjetnika ta ista ekipa je i odabrana. Upravo Dalićkini hot mail dečki, oni su bili ti koji su izabrali Alix Partners, isto tako Alix Parnters im se odužio za uslugu koju je dobio i on je njih odabrao. I jasno je iz ovoga da se sve to događalo u vremenu koje je bilo pripremljeno prije nego što je zapravo Ramljak i preuzeo uzde u Agrokoru. Kada pogledate samo pokazatelje oko iznosa, napravljena je uporedba ponuđeni savjetnika i ono što je vidljivo, ok, 3 ako su odabrali da mogu biti prihvatljivi to je ok. Jedan je isključen jer ne može se pojaviti, ima … [[Govornik se ne razumije.]] ograničenja, ali od ona dva izabran je skuplji. I … [[Govornik se ne razumije.]] i Alix i jedni i drugi su pružili sve što je traženo. Međutim … [[Govornik se ne razumije.]] je zatražio samo 600 tisuća eura mjesečno, izgleda da to nije bilo prostora za podizvođače. U tih 2 tisuće eura po danu koliko traže naknadu za svoje stručnjake gdje nude ekipu od 15, 16 ljudi, nisu se mogli naći oni koji bi trebali izabrati. Lakše se bilo naći u ponudi od Alixa koji nudi 10 ljudi, koji nudi milijun eura, koji nudi 5 tisuća eura po danu, po čovjeku da se naplati. I što je najtragičnije navedena je usporedba i sa Alvarezom kojeg su i sprdali isti ti koji su se ismijavali, on je za svoju uslugu tražio 650 tisuća eura mjesečno. Izgleda da je bio cilj otjerati Alvareza i imenovati nekog tko je prihvatljiv. Tako da je Dalićkina hot mail ekipa postala lokalna podružnica Alixa. Ali naravno da nema tu kraja, jer ono što treba reći kada pogledamo tu ekipu, pogledamo ljude koji su unutra onda dolazimo do još jedne žalosnije činjenice a to je da je potpredsjednica Vlade tijekom iznošenja svojih stavova na Odboru za gospodarstvo obmanula i saborske zastupnike, članove odbora, obmanula i hrvatsku javnost kada je rekla da njena veza sa gospodinom Šavorićem je nikakva. Izgleda da ona vezu koja je putem maila ne prepoznaje kao nešto što je nekakvo nego je to nikakvo. Isti taj gospodin pojavljuje se u cijeloj njenoj korespondenciji, druže se, imaju izgleda istu interesnu temu a to je Agrokor. I na sljedećem Odboru za gospodarstvo i nadam se da će biti vrlo brzo, tražiti ću odgovor da se ovo pojasni i nadam se da će doći sa odgovorom kojeg će ona tumačiti da nemamo ponovno serijal pitanja u … [[Govornik se ne razumije.]] stilu koji redom bombardiraju hrvatsku javnost, tražeći, prebacivanje ovih očitih dokaza na MOST. Ja tražim upravo to. Tko producira ta pitanja neka dođe i sam, neka ih pita, ne treba tražiti zaobilazno, ne treba otvarati teze, može sve dobiti odgovore ali bavimo se s onim što je u stvarnosti a to je odgovornost potpredsjednice Vlade, odgovornost premijera i nekih članova koji su dopustili da se ovako interesno udružuju ljudi, da izvlače sredstva da vidimo izabiru puno skuplje opcije za Agrokor, izabiru puno skuplje opcije i za vjerovnike Agrokora gledajući samo vlastitu korist. Čini mi se da ulazimo u serijal ovih mailova, jer bili smo se možda onako podsmijavali kad smo rekli da Nacional kod Karamarka srećom pa nije dnevni list ali ovo je izgleda postala dnevna tema, dnevni mailovi.
Hvala.
Gospodin Grmoja unaprijed hvala i vama.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo vidjeli smo završio je ovaj sastanak u Vladi. Bilo je jedno opće očekivanje i javnosti i medija i nas vjerujem ovdje svih u sabornici da će zaključak tog sastanka biti da Martina DAlić odlazi. Međutim, zaključak je da će se razgovori nastaviti za tri dana. I ovdje više nije pitanje, ja bih rekao nekakve odlučnosti Vlade i odlučnosti premijera da povuče pravi potez, ovdje je pitanje elementarne pristojnosti prema građanima i biračima. U svakoj normalnoj zemlji nakon ovoga što je izišlo potpredsjednica Vlade, ako ne cijela Vlada i sam premijer dali bi ostavku, a mi imamo situaciju da će se razgovori ponovno nastaviti za tri dana, da se ništa nije odlučilo i praktički imamo jednu situaciju da ćemo vjerojatno ponovno čekati Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa koje će reći da je Martina DAlić davala stručne savjete ovoj … grupi, da nije davala nekakve prijedloge, nego eto bila samo uključena u korespodenciju slično kao što je bilo sa Zdravkom Marićem. Znači ja pozivam ovdje sve zastupnike u Hrvatskom saboru, pozivam cjelokupnu oporbu, ali i zastupnike vladajuće većine da zajedno stanemo protiv ovakve korupcije u najvišim institucijama RH gdje možemo praktički govoriti o jednom udruženom zločinačkom pothvatu koji je imao za cilj izvlačenje novca na kolapsu Agrokora. Svatko od nas ja vjerujem, ovdje želi i da nagodba uspije, svatko od nas je želio da se ne dogodi bilo što loše hrvatskom gospodarstvu, ali očito su neki iskoristili priliku, ovi mailovi, drugi set mailova koji je izašao na Indexu pokazuje da su isti ljudi zapravo birali sebe, birali su Alix partners, a onda je Alix partners birao njihove tvrtke, to je ono što je nedopustivo. I sad se pojavljuju spinovi kao tko je zahtijevao stručnjake. Pa valjda mi svi zahtijevamo stručnjake. Da stručnjaci analiziraju financijsku situaciju u Agrokoru. Ali ono što je pravo pitanje, tko je rukovodio tom skupinom, tko je toj skupini pridružio odvjetnika Šavorića, tko je tu skupinu koja je trebala samo prije sastanka s Ivicom Todorićem analizirati stanje u koncernu pretvorio u skupinu koja piše lex Agrokor? I moram reći da sam, iako nisam znao za ove detalje, jako zadovoljan što je čovjek koji nema nikakve veze s MOST-om, on je neki dan su iz etične banke imali presicu sa Živim Zidom i SNAGA-om oko osnivanja etične banke u Hrvatskoj, znači ti ljudi nisu MOST-ovci, možda su čak bliži i Živom Zidu ili nekoj drugoj političkoj opciji, ali mi smo ih predložili upravo kako bi kontrolirali taj proces. I što se pokazalo, a za što mi nismo uopće znali? Da nakon našeg izlaska iz Vlade u svibnju mjesecu teksto menadžment nudi etičnoj banci da budu podizvođači i hvala Bogu ti ljudi su to odbili. Zamislite da su prihvatili, zamislite da su prihvatili, onda bi oni rekli pa šta vi pričate pa vi ste predložili te ljude i oni su se okoristili. Ali ovdje je odgovornost isključivo Martine Dalić koja tim ljudima nije dala da potpišu bilo kakve izjave o povjerljivosti podataka, koja tim ljudima nije rekla evo vi ste se stavili ovdje na raspolaganje u ovoj teškoj situaciji gdje trebamo brzo donositi odluke, vi ne možete biti uključeni u ovaj proces koji dolazi, ne mogu vaše tvrtke biti angažirane. I bi li itko zamjerio Martini Dalić na ovoj korespondenciji sa ovim ljudima oko pisanja zakona, vjerojatno ne bi. Jer ti ljudi kasnije se nisu okoristili, nisu sudjelovali u tom procesu, ali mi, ovdje se dogodilo da upravo jesu, upravo su njihove tvrtke angažirane i upravo su oni imali sve povlaštene informacije i to je ono što je sporno, vade se, neki kažu pa svi ministri konzultiraju stručnjake. Da, ali onda se ne može dogoditi da taj stručnjak bude kasnije angažiran nakon našeg izlaska iz Vlade da bude tekso menadžment angažiran kao podizvođač. To se ne smije dogoditi. I to je ono što je sporno. Nitko ovdje nije protiv toga da se konzultiraju stručnjaci, da se analizira stanje u Agrokoru, ali vidimo što se dogodilo. Mi ćemo uputiti sada u proceduru ponovno izmjenu odluke o osnivanju saborskog istražnog povjerenstva.
Hvala, hvala lijepa.
Drugi je na redu Klub zastupnika MOST-a i poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dopustite mi da današnje obrazloženje stanke koju sam zatražio u ime kluba MOST-a započnem citatom. Citiram: „Prijedlog oporbe za opoziv potpredsjednice Dalić koji sam pročitao je neozbiljan uradak i nisam u njemu našao argumenata i valjanih razloga potrebnih za rušenje potpredsjednice.", završen citat. Tako je kolegice i kolege, prije kakvih mjesec dana govorio naš kolega zastupnik i šef Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi gospodin Branko Bačić. Sjećam se dobro kako su vladajući tada omalovažavali argumente oporbe. Većina razloga za smjenu sada već bivše potpredsjednice Vlade gospođe Martine Dalić, oni nisu ni pročitali a sve što smo od njih slušali bilo je nabacivanje političkim blatom na sve nas iz parlamentarne opozicije koji smo valjano ukazivali na pogreške gospođe Dalić i potrebu za njenim neodgodivim opozivom. Naposljetku kad su skrpali kakvu takvu većinu koja će podržati gospođu Dalić, trijumfalno su govorili o svojoj velikoj pobjedi i još jednom porazu oporbe. Ovo je dobro mjesto za citirati poznato antičkog kralja Pira koji je nakon jedne pobjede nad rimskom vojskom izrekao svoju antologijsku rečenicu: „Još jedna takva pobjeda i mi smo izgubljeni“. Toliko o pobjedama i porazima. A po čemu će ostati upamćena ova Vlada? Vjerojatno po antologijskoj rečenici predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića, sve će biti dobro. Draga gospodo iz parlamentarne većine, ništa nije dobro. Hrvatska i njezini građani suočavaju se s najvećim izazovima u kratkoj povijesti naše države od Domovinskog rata. Gospodarski i politički sustav vape za korjenitim promjenama, a masovnim iseljavanjem država gubi svoju supstancu. U takvim okolnostima od svake se vlade očekuje da donese odvažne i hrabre odluke. A što mi imamo? Mi imamo Vladu koja je zadržala dah u nadi da u javnost neće procuriti još kakav e-mail ili SMS poruka. Imamo Vladu koja se boji vlastite sjene i koja svu svoju energiju usmjerava na očuvanje svojih fotelja. Umjesto da u ovom visokom domu raspravljamo i donosimo reformske zakone, mi kao i cijela hrvatska javnost svjedočimo očajničkim naporima da svi marifetluci u Agrokoru i drugdje budu pometeni pod tepih. Doista kolege, ponašate se kao pravi Borg. Kolektiv koji ne misli, ne pita, ne preispituje, a bitna je volja samo jednog čovjeka. Pitam vas gospodo vladajući dokle je tako? Vrijeme je isteklo. Stabilizacija nije uspjela. Vlada se počela osipati. Ključni resori poput demografije i gospodarstva danas su upražnjeni. Zavladala je apatija i beznađe, a Vlada pokazuje posvemašnju bezidejnost. Niti narod vam više ne vjeruje, pogledajte ankete. 3/4 naših građana smatra da država ide u pogrešnom smjeru. Nažalost, ne vidimo da će se to promijeniti. Svi vi postali ste taoci loših odluka nekolicine ljudi i s njim povezanih interesnih skupina. Sve što vam preostaje je ponavljati stabilnost, stabilnost. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Most-a govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Dužnost mi je progovoriti s ove govornice, nema nas puno, ali progovoriti o problemu zdravstvenih usluga u Splitsko-dalmatinskoj županiji unutar doma zdravlja. Splitsko-dalmatinska županija je najveća županija, nedavno ju je posjetio premijer uz brojne obećane projekte koji su obećani prije osam godina pa čak neki prije dvanaest godina, samo smo dobili obećanja. U ovome trenutku imamo problem u Cetinskoj krajini koji ima veliki broj stanovnika, znači broj stanovnika je veći nego LIčko-senjska županija, ostajemo bez radiologa. Inače taj problem je u Cetinskoj krajini bio ogroman, poglavito za žene za UZV dojki koji su čekale po šest mjeseci da se upišu, a kada bi se upisale bili bi ogromni redovi, tako da su brojne žene nisu imale mogućnosti niti da se pregledaju, a neke su čak dok su se pregledale i umrle jel kasno im se otkrio tumor. To je jedan od ogromnih problema, mi moramo znati da država decentralizira ogroman novac za ta područja za zdravstvo, međutim činjenica je da županije to loše vode, domovi zdravlja se ciljano uništavaju, uništavaju se iz razloga da ti ljudi koji su potrebni, njima je potrebno izvršiti pregled zbog zdravstvenih razloga idu u privatnike. Međutim, ljudi s tih područja nemaju novca, nemaju čak ni prijevoz osiguran iz brojnih krajeva tih rubnih područja, nemaju osiguran javni prijevoz, to je starija populacija to su mjesta s kojih se iseljava. Tako još jednom sa ovom mjesta da čuju u Vladi i Ministarstvu zdravlja i premjer, gdje upućuje novac, kada dolazi u Splitsko dalmatinsku županiju i na koji način se troši novac. U vrgoračkom području, drniškom području, imamo uređaj za dijagnostiku, u laboratorijima iz vremena 2 sv. rata i prije čak. Čak i taj dio loš, međutim, onaj ključni problem je što nemamo više radiologa, što se ciljano te ljude slabo daju plaće da odlaze a isključivo da se pogoduje privatnicima, da se odlaze u privatnika, tako da ta primarna zdravstvena zaštita, dijagnostička zdravstvena zaštita jednostavno je na nikad nižoj razini. Te zdravstvene usluge, na tim područjima su nikad niža razina. Moja je dužnost to upozoriti i o tome govoriti. A žalosti me što država decentralizira sredstava za domove zdravlja, županija, u ovom slučaju Splitsko dalmatinske županije na način, gdje ti ravnatelji i upravna vijeća domova zdravlja, više imaju svoju uhljeba i činovnika nego što imaju liječnika. To su postale znači čelije stranačnih poslušnika, gdje ih udomljavanju, jednostavno tako ne mogu drugačije ni vladati ni održavati vlast na tim područjima, šta više uposlenih, to su njihovi birači i njihovi lobisti. I još jednom dom zdravlja Splitsko dalmatinske županije, ugrožen, zdravstvene usluge su katastrofalne primarno pacijentima. Osobno ću o tome javno govoriti, ako bude trebalo i za alku, sinjsku kada bude, ako treba, žene će to su kazale žene iz toga dijela, da će prosvjedovati za sinjsku alku, jer svi dolaze samo za sinjsku alku, slikati se i pokazati se kako vole taj kraj, cetinski kraj, Splitsko dalmatinsku županiju, kako vole Dalmatinsku zagoru, što je neistina. I na kraju, još bi samo kazao, da brojne projekte koje je kazao premjer, koja je u biti donijela zaključno vlada u Splitu, su projekti koji su obećavani do sada po 5, 6 puta, isto sa zaključcima, tako vojarna Dračevac u Splitu je 2009. g. je premjer Sanader dao ispred vlade gradu, gradonačelniku Kureptu, tu vojarnu, međutim, evo prije mjesec dana opet je premjer Plenković dao sadašnjem gradonačelniku gospodinu Krstuloviću tu vojarnu. Prije 15 g. su imali ugovore o završetku toga dijela, pa da će dati vojarnu, ali ista stvar se događa i sa ravča drvenik i drugim brojnim projektima gdje se otvaram dosada po 10-tak kuta. Nama ne treba PR i otkočenje s drugih tema, nama treba stvarni život. Očito premjer Plenković, mi u parlamentu, pod ovim svjetlima, oni ne osjećaju, mi izgubili smo doticaj, ne svi naravno, oni koji su po terenu, to vide, doticaj sa stvarnošću. Ne može sve PR voditi. On je napravio 50 zaključaka u vrijednosti 2 milijardi kn, koji su 10 puta u zadnjih 20 g. ponavljaju kroz zaključke vlade. To je neozbiljno i tome ćemo se protiviti. I još jednom za dom zdravlja svim.
Hvala, hvala lijepa.
Idemo sada na Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista i poštovani kolega Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Što se gospodarenja otpadom tiče u Hrvatskoj skoro ništa novo, tek imamo naznake za javne pozive za financiranje nužne infrastruktura koja se ustvari trebala dogoditi još lani uoči ljeta, dakle 2017., a kao što znamo već smo skoro prošli polovicu 2018. Dakle nužno ubrzavanje tempa za postizanje ciljeva još uvijek nema. Najveći gradovi Hrvatske Zagreb i Split i dalje uporno gaze tradicionalnim smećarskim pristupom, posebno Split koji je donio svoj Plan gospodarenja otpadom bez ijedne lokacijski utvrđene sortirnice i kompostišta, o Centrima za ponovnu uporabu da i ne govorim. I za takav plan uredno je ishođena prethodna suglasnost nadležnog tijela kojim se potvrđuju kako je prijedlog plana usklađen s odredbama Zakona o održivom gospodarenju otpadom, propisima donesenim na temelju tog zakona i planom RH. Olako napisano, ali potpuno neistinito bez ijedne sortirnice i kompostišta nema recikliranja, nema niti mogućnosti postići ciljeve za koje smo se obvezali. Skrivanje iza neznanja više nije dozvoljeno niti moguće. Radi se o neodgovornosti i barbarizmu administracije ove, ali i svih onih drugih koje ovih mjeseci izdaju prethodne suglasnosti na planove gospodarenja otpadom u kojima se ne predviđa preokret sa smećarskog na resursni pristup ovom velikom problemu današnjice. No nisu bez odgovornosti ni vijećnici po gradskim vijećima čelnici jedinica lokalne samouprave, a niti nadležni ministar. Pa zar zbilja smatramo ili smatrate da penali neće stići, kazne za kontinuiranu nebrigu koja se demonstrira ovakvim pristupom i za posljedično ne postizanje ciljeva recikliranja na koje smo se obvezali i pristupnim ugovorom i zakonom? Pitam s ovog mjesta, hoće li ljudi koji olako potpisuju ove dokumente snositi odgovornost, odgovornost što se kroz proceduru puštaju planovi gospodarenja otpadom kojima nedostaju osnovni elementi gospodarenja otpadom današnjice? Europski parlament s druge strane donosi zakone za sve ambicioznijim ciljevima recikliranja otpada, tako da sa već dugo definiranih 50% do 2020. sada govorimo o 60% odnosno 70% za ambalažu do 2030. godine, a mi još uvijek planiramo infrastrukturu u obliku centara za mehaničko-biološku obradu, smeća koji to postići ne mogu. Zašto ni Split ni Zagreb ne koriste interventna sredstva predviđenim državnim planom za smanjenje odlaganja? To su sortirnice gospodo bez kojih vam nikakve posude ni zeleni otoci neće pomoći, bez kojih se 10% recikliranja neće nikada prijeći. Sortirnica odmah i u blizini gradova u koje ulazi odvojeno prikupljeni reciklabilni otpad, a izlazi sirovina za kružno gospodarstvo na koje smo obvezni orijentirati se u maksimalnoj mjeri, ako u nama ima imalo odgovornosti i brige za buduće generacije. Ta sirovina se može prodati i pokriti troškove odvojenog prikupljanja dok se ovim upornim smećarskim pristupom konvertira u gorivo uz visoki trošak na teret građana. Podsjećam da je spaljivanje otpada bez obzira na formu u odnosu na recikliranje daleko lošije i po pitanju iskorištenja energije, resursa, okoliša i po pitanju ekonomije. Predviđa se i penalizacija spaljivanja reciklabilnog otpada, to nam također stiže, ali se očito ovdje ne vodi briga. Ako pak odgovornost i briga nisu prisutni, što možemo zaključiti kada neznanje ne može više biti opravdanje? To da je nebriga, neodgovornost, komocija, divljaštvo ili možda klijentelizam i kriminal dominantno svojstvo mnogih čije oblike bi trebale, a ne donose nužnu promjenu. A to bi značilo da su građani i iz Splita i iz Zagreba ustvari iz cijele Hrvatske osuđeni na život u resursno neučinkovitim gradovima u kojima će umjesto stotine zelenih radnih mjesta i vraćanja sirovina u gospodarski sustav biti obrada smeća i višestruko povećanje troška za otpad, što zbog skupe obrade, što zbog očekivanih penala. Žalosno ali istinito. Hvala.
I zadnje, pardon, imamo 2 još, sljedeći će biti Klub zastupnika Mosta, u ime koje će govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja Linić, izvolite.
Zahvaljujem. Primorana sam ponovno podsjetiti na situaciju koja se ponavlja, kada ministar Kujundžić pokušava utjecati na sudbenu vlast u Hrvatskoj. Svi se sjećamo kada je obratio se ministru pravosuđa, gospodinu Bošnjakoviću i s dopisom od prije nekoliko mjeseci, sa naslovom Parnički postupci radi isplate plaća za prekovremen sate i kada je zatražio da se ministar angažira na ujednačavanje sudske prakse jer želi ukazati na različitu praksu županijskih sudova, na temelju istih činjeničnih okolnosti, koji donose potpuno oprečne sudske presude, te zauzimaju različita pravna shvaćanja na isto materijalno pravo. O čemu se radi? Dakle, godinama su liječnici i medicinske sestre zakinuti, za ispravan obračun prekovremenih sati, zbog čega ukoliko sve tužbe budu prihvaćene, ali očito se jedan veliki dio prihvaća i situacija je da je moguće da iz tih tužbi proizađu troškovi od više od milijardu kuna. Dakle, u tom trenutku ove zime, ministar Kujundžić je pokušao tražiti od gospodina Bošnjakovića, koji je isto ministar drugog resora s kojim sjedi u Vladi, kojem je uputio dopis, koji se sasvim slučajno nije trebao pojaviti u javnosti, dopis u kojem je tražio njegovo utjecanje na sudbenu vlast. I kaže, želimo ukazati na neophodnost ujednačavanja sudske prakse. Nevjerojatno je da zapravo onaj koji je to pisano, vjerojatno i savjetovao ministru Kujundžiću, mislim da ga je loše savjetovao, jer bi onda taj vjerojatno pravnik znao, i ono što je rekao i pisao bivši predsjednik i sudac Vrhovnog suda, Ivica Crnić, koji kaže u slučaju razlika u pravnim stavovima sudsku praksu se ujednačava na sjednicama sudskih odjela i odlukama Vrhovnog suda. Ali, nije to moje, da kao liječnik vama opet ponavljam. Ne bi bilo bitno, da se to ponovno nije dogodilo prije 2 tj. Prije 2 tj. ponovno je ministar uputio ravnateljima bolnica, mišljenje vlade, svoje mišljenje kao ministra, ali popratni dopis i mišljenje jednog pravnog stručnjaka, i kojim im kaže, predmetno mišljenje možete koristiti u daljnjoj komunikaciji sa sudovima, sa svezi pokrenutih sudskih postupaka. I ponovno radi istu stvar. Ja ovdje imam nešto što je na web stranicama i Hrvatskog liječničkog sindikata, koji je prvi uočio tu situaciju, da se ponovno pokušava utjecati na sudbenu vlast, jer u popratnom dopisa ministra Kujundžića je mišljenje jednog pravnog stručnjaka. Pa onda kaže, u potpunosti je zapravo taj sudac je, taj gospodin Gotovac rekao svoje mišljenje kao pravni stručnjak. Liječnički sindikat kaže, u potpunosti je prihvatljivo i razumljivo da vlada o problemu sudskih tužbi za prekovremene sate i sa svoje strane traži mišljenje stručnjaka, ali gospodin Gotovac čije mišljenje sastavni dio dopisa ministra Kujundžića u svom nalazu ne osvrće se isključivo na problem prekovremenih sati, nego najprije, nekorektno i neprofesionalno omalovažava nalaze svih ovlaštenih sudskih vještaka, koji su vještačili svakog liječnika i medicinsku sestru koliko sati nije isplaćeno, a potom si još i u točkama dozvoljava, daljnjim točkama dozvoljava upute sucima, što i kako raditi tijekom sudskog procesa. Dakle, budući da je ovakvo stručno mišljenje gospodina Gotovca, prilog dopisu gospodina ministra i kao takvo predstavlja službeni stav vlade, ovakvo sročeno mišljenje je klasičan primjer utjecaja politike na sudstvo, što je neprihvatljivo, a u zakonosti takvog postupanja ocjenu će dati nadležne institucije, što će i poduzeti Hrvatski liječnički sindikat. Dakle, u vrijeme kada nam liječnici svakodnevno odlaze iz zemlje, a preostali liječnici i medicinske sestre jedva izdržavaju napore ogromnog broja prekovremenih sati ne bi li održali zdravstveni sustav, ovakav način rješavanja sporova sigurno će dovesti do ogromnog nezadovoljstva liječnika i izazvati reakcije koje nikada neće doprinijeti uspješnosti i kvaliteti zdravstvenog sustava. Jedna od prvih reakcija brojnih liječnika najvjerojatnije će biti povlačenje suglasnosti za rad dulji od 48 sati tjedno što će neminovno dovesti do potpunog kolapsa zdravstvenog sustava. Treba vam reći da ovi preostali liječnici koji su ostali u Hrvatskoj su prošle godine odradili 3,5 milijuna prekovremenih sati. I ti prekovremeni sati zamislite obračunati su potpuno ne u skladu s onim što ti liječnici nose, a to su njihov status šefa odjela, to da imaju doktorat, to da imaju radno iskustvo nego kao jednom liječniku koji je tek počeo raditi. Dakle osam sati ste profesor, šef odjela, primarius, imate doktorat, imate određeno radno iskustvo što ste dostigli svojom razinom i radom u toj instituciji, a nakon što završi osam sati sljedeći sat ste plaćeni kao običan liječnik koji je tek počeo raditi. To su ti neobračunati prekovremeni sati. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, evo prethodnica je govorila o problemima određenih skupina. Međutim, ljudi i prava u RH. Međutim, činjenica je o onome što ću ja govoriti da ugrožen narod, pogotovo u nerazvijenim područjima, ja ću opet spomenuti Dalmatinsku Zagoru jer mi je to obaveza da s ove govornice govorim cijelo vrijeme, a tako je i u Ravnim Kotarima, tako je Lika, Gorski Kotar pa i Slavonija. Cijelo to područje, mogu navesti samo primjer koji ponavljam cijelo vrijeme. Trenutno domovi zdravlja kao što je Splitsko-dalmatinske županije znamo da je Zakon 2002. godine dobijena mogućnost da se domovi zdravlja fuziraju da budu vlasnici županija, ne više lokalne samouprave, dio lokalnih samouprava, dio županija je, 10 županija, znači polovično, 10 županija je fuziralo domove zdravlja, a ostale županije su, ostale lokalne samouprave sa mogućnošću osnivanja domova zdravlja, tako Ličko-senjska ima 4 doma zdravlja i slično. U ovome trenutku na području Splitsko-dalmatinske županije dom zdravlja ima samo 4 radiologa. 500 tisuća ljudi, najveća županija i najrasprostranjenija županija. U Cetinskoj krajini danas prestaje uopće da radi radiologija, radiolog jer je posljednji otišao zbog lošeg odnosa ljudi koji upravljaju domom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije jer imaju više činovnika i uposlenih u domu zdravlja nego što imaju potrebu da ulažu u ljude, da ulažu u specijalizacije i sad imamo jedan ogroman problem gdje su žene na području Cetinske Krajine, koja po broju stanovnika veća i od Like i veća po broju stanovnika i od Like i mnogih drugih županija, ostala je bez radiologa i sad jednostavno radi osoba koja je trebala biti u mirovini, starija osoba i ne može ispuniti sve obaveze poglavito po pitanju žena. Žene čekaju 6 mjeseci da se upišu za UZV dojke i nakon 6 mjeseci, ako imaju sreće da se upišu, a to su redovi ogromni, po tisuću, dvije žena čeka da se upiše i ako imaju sreće, pregledat će ih se u 6 mjeseci. Brojne umiru u redovima, a nemaju mogućnosti u tim nerazvijenim područjima da izvrše taj pregled UZV-a dojke. To je nepravda. To je taj sustav koji se odnosi prema tim nerazvijenim krajevima bez obzira koja je nacionalnosti i o kome se radi jer je činjenica da se sve upire kao što je ministar Kujundžić rekao ide privatno i nije dobro. Sustav domova zdravlja, poglavito u nerazvijenim područjima i hitne pomoći moraju se hitno vratiti na ono kao što su nekada bili, da budu u svim općinama mogućnosti doktora opće prakse, a na područjima domova zdravlja gdje su šire, da imamo radiologe, da imamo te preglede, a ne da naši sirotinja mora platiti privatnicima preglede. Oni nemaju novac za to, oni nemaju osiguran prijevoz od svojih krajnjih mjesta gdje žive u rubnim područjima tih krajeva, nemaju do domova zdravlja. Jednostavno, još jednom apel ministru Kujundžiću. Bio si u Sinju, obećao si Imotskome bolnicu, obećao si brojna obećanja. Otiđi u Cetinsku Krajinu i pogledaj te žene koje vape za svojim zdravljem, za pregledom i koje brojne umru, a nemaju mogućnost da im se izvrši pregled i nemaju nikakvih mjera preventive i naravno, rekao sam UZV dojke, međutim i drugi pregledi su nemogući jer ljudi ti nemaju novca za preglede, da idu kod privatnika. Cijeli sustav zdravstveni je razbijen, ciljano, u interesu privatnih interesa, privatnih liječničkih ordinacija, protiv kojih ja osobno nemam ništa. Međutim, ne može se dozvoliti da u nerazvijenim područjima nemamo sustav domova zdravlja, da ljudi koji su tu slabijeg imovinskog stanja, starije osobe, nemaju mogućnosti osnovnih pregleda. To je u ovome slučaju sad Cetinska Krajina, slično je u Vrgorcu, slično je u cijeloj Splitsko-dalmatinskoj županiji, pa i u Makarskoj nemamo mogućnost također. U Vrgorcu nemamo dijagnostičke uređaje, tako da župan je upoznat sa svime splitsko-dalmatinski, Boban, ništa ne poduzima. Osim što dalje uhljebljavaju ljude u administraciju, a ne ulažu u specijalizaciju liječnika i zbog toga sad nemamo radiologe, a i odnos ravnatelja domova zdravlja u Splitsko-dalmatinskoj županije je natjerao radiologe kvalitetne koji rade, da otiđu iz doma zdravlja. To je ciljano rađeno, sve u svrhu privatnoga zdravstva, a na štetu ljudi, poglavito ugroženih skupina bez obzira, napominjem o kojoj se nacionalnosti radi i kojoj vjeri. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada je na redu kolega Nikola Grmoja, izvolite u ime MOST-a nezavisnih lista. A samo malo, prije toga pozdrav studenticama i studentima Fakulteta prirodoslovno matematičkih i odgojnih znanosti sveučilišta u Mostaru. Pozdrav … [[Pljesak.]]
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću govoriti o jednoj predstavci s kojom sam upoznat, a radi se zapravo, o jednoj, mogućoj velikoj aferi u Ministarstvu vanjskih poslova. Naime, predsjedniku Sabora Goranu Jandrokoviću, još u veljači pristigao je dokumentima potkrijepljen podnesak hrvatskog profesionalnog diplomata, sa kako on tvrdi nepobitnim dokazima o sudjelovanju više diplomata iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova u organiziranim prevarama na štetu državnog proračuna RH. Zaprimljeni dokumenti, ukazuju na to da je sadašnja glavna tajnica Ministarstva vanjskih i europskih poslova, godinama primala plaću u generalnom konzulatu RH u Sidneyu gdje je bila kako stoji u predstavci lažno i protupravno raspoređeno, dok je u stvarnosti bila raspoređena u veleposlanstvu RH u Canberri, zajedno sa mužem, koji je u istom tom veleposlanstvu veleposlanik. Prema pravilniku ministarstva izrijekom je bilo zabranjeno raspoređivati članove uže obitelji veleposlanika, u veleposlanstva, kojima ti isti veleposlanici upravljaju. Nadalje, zaprimljeni dokumenti, ukazuju da je isti diplomat, još prošle godine, pisan obavijestio ministricu, Pejčinović Burić o sudjelovanju više diplomata u navedenoj prijevari. Međutim, ministrica suprotno njezinoj zakonskoj obvezi nije pokrenula postupke zbog kršenja službene dužnosti protiv diplomata, koji su počinili i prikrivali prijevaru, nego ih je zadržala i to na visokim upravljačkim položajima u ministarstvu. Također, isti je hrvatski diplomat sve dokumente, prošle godine, predstavkom izravno dostavio predsjedniku Vlade RH, a nakon što mu iz Vlade nije odgovoreno, novom predstavkom je osumnjičio predsjednika Vlade, gospodina Plenkovića, za korumpiranost i pružanje političke zaštite, počiniteljima razotkrivene prevare. U isto predstavci još u siječnju, gospodinu Plenkoviću, ukazano je na izvješće Ureda državne revizije za Ministarstvo vanjskih i europskih poslova u 2016. u kojoj je utvrđeno da je gospodin Joško Paro, bivši veleposlanik RH u Washingtonu, više godina oštećivao državni proračun RH, mjesečno i protupravno isplaćujući 8 tisuća i 200 dolara lokalno angažiranoj osobi u veleposlanstvu RH u Washingtonu. Umjesto da bude sankcioniran zbog teške povrede službene dužnosti, bivši veleposlanik Paro je nakon mjesec dana postavljen za načelnika diplomatske akademije Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Diplomat koji je prijavio prevaru, kaznenom je prijavom, prošle godine, izvijestio i DORH, no DORH niti nakon zakonskog roka, od 6 mj. nije odgovorio. Nakon čega se taj čovjek obratio gospodinu Orsatu Miljeniću, predsjedniku Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora i zatražio da sukladno poslovniku Sabora javno svjedoči o kako kaže dokumentiranoj korumpiranosti i kriminalu, najviših dužnosnika Vlade RH i službenika Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Ja bi zamolio kolege iz SDP-a da svoju prepirku nastave izvan sabornice, kako bi mogao završiti ovaj svoj govor. Diplomat koji je prijavio prijevaru, znači podneskom se također obratio svim potpredsjednicima Sabora, nakon što je gospodin Jandroković zaprimljene dokumente odbio dostaviti saborskim zastupnicima, iako je to dužnost predsjednika Sabora, precizno utvrđena poslovnika. Do danas, predsjednik Vlade Plenković nije uopće reagirao, a predsjednik Sabora Gordan Jandroković i dalje skriva dokumente. Hoćemo li i ovaj put slušati omiljenu PR frazu gospodina Plenkovića, kako ni jedan e-mail, nije poslan njemu. Javnost zaslužuje znati, zbog čega predsjednik Vlade prikriva moguće prevare počinje u veleposlanstvima RH u Camberrai, Washingtonu, o kojim je predstavkama osobno obaviješten više puta, što dokazuje dostavljene e-mail poruke, ali i poštanske povratnice. Hvala.
Hvala kolegi Grmoja. Bili ste kazali da je to poslano i DORH-u, dakle, to je … [[Upadica se ne čuje.]] je, je, ali to je poslano DORH-u. Radi se o prijavi kaznenoj protiv određenih dužnosnika. Dakle, kako da ja znam da li je netko počinio kazneno djelo ili ne, o tome će donijeti odluku DORH. I upoznati sam s time. Međutim, procijenio sam, ako je podnesena kaznena prijava, da će DORH procijeniti da li je ili nije. Ja sam radio u državnoj upravi i znam da je takvih slučajeva jako puno i vrlo često završavaju na način da se to odbije. Tako da ne bi volio presuđivati bilo kome bez dovoljno informacija i spremnosti i poznavanja cijele problematike. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, budući da ste iskoristili prigodu reagirati na moj govor, znači ja nisam tvrdio da se ovdje o tome radi, ja sam iznio samo što piše u predstavci, ali vi ste bili na temelju Poslovnika Hrvatskog sabora zamoljeni, da svim zastupnicima proslijedite tu predstavku, vi ste to odbili učiniti i ja mogu samo pretpostaviti iz kojih razloga.
Dobro, ajde. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici. MOST je danas htio za vrijeme ovog slobodnog izlaganja klubova prikazati jednu video prezentaciju o mikrosolarima. Prijedlog zakona koji je MOST napravio kako bi se reduciralo energetsko siromaštvo kako bi naši poduzetnici mogli efikasnije, učinkovitije koristiti mikrosolare i kako bi njihovi proizvodi automatski bili konkurentniji na tržištu i kako bi se ojačao HEP na način da može postati regionalni leader. Dakle, zbog čega će Hrvatska svake godine davati preko 200 milijuna kuna siromašnim obiteljima za ogrjev ako im se mogu omogućiti mikrosolari pa će dobiti ne samo ogrjev nego će uspjeti i zaraditi stvarajući električnu energiju tijekom cijele godine. Zbog čega ne bi omogućili efikasnije korištenje mikrosolara za naše poduzetnike tako da njihova proizvodnja bude jeftinija pa da budu konkurentniji na tržištu. Zbog čega ne bi omogućili HEP-u da koristi to na način da imate više od desetaka tisuća instaliranih mikrosolara pa im neće trebati termoelektrane na ugljen u dolini Neretve ili na drugim mjestima. Ali ono što je zanimljivo ovu današnju prezentaciju, video prezentaciju mi nismo mogli održati, predsjednik Sabora je jučer dao dopis u kojem govori da to nije praksa. Ja moram tu naglasiti da sam vrlo pažljivo slušao govor na svečanom danu Sabora o uvođenju novih tehnologija, ja samo ne vidim razlog zbog čega video prezentacija koja govori tisuću riječi jer ste nam dali 5 minuta, zbog čega video prezentacija nije ta nova tehnologija. Zbog čega se saborskim zastupnicima, medijima i cjelokupnoj javnosti ne smije prikazati jedan konstruktivan i pozitivan film? Ako se govori o uobičajenoj praksi, uobičajena praksa do prije nekoliko godina je bilo prilikom glasovanja dizanjem ruku pa je netko pametan se sjetio da je pritiskanje tipke nešto što je učinkovitije, brže, jednostavnije, transparentnije. Nije mi jasno. Mi zato pozivamo sve saborske zastupnike, sve medije da danas u dvorani Stjepana Radića u 12,30h dođu pogledati tu video prezentaciju koja je zabranjena prikazati se ovdje u sabornici jer očito sve reforme i svako uvođenje novih tehnologija je zabranjeno za vrijeme ove Vlade. Hvala.
Poštovani kolega Petrov, dakle nisam zabranio ništa nego sam kolegi Grmoji koji me je zvao jučer tijekom dana rekao da je to jedna nova praksa o kojoj treba odlučiti, samo malo, nemojte mi dizati povredu Poslovnika jer ste me ovdje prozvali pa ću ja sada reći što je bilo. Dakle kolege su rekle zaista iz tajništva da to nije praksa a ja sam onda kolegi Grmoji telefonskim putem jer me je zvao rekao da to nije praksa i da do sada nismo imali video prezentacije u ovih 5 minuta slobodnog govora, to se i zove slobodni govor a ne slobodna video prezentacija i ako želimo mijenjati tehnologiju da sam spreman na to ali da o tome odluku donese predsjedništvo. Je li vas izvijestio kolega Grmoja o tome? Nadam se da je. Dakle, nemam ništa protiv ako ćemo uvoditi nove tehnologije, ali isto tako smatram da to treba biti dogovor čelnih ljudi koji vode Hrvatski sabor. Ova točka se po Poslovniku zove slobodni govor, vi sada želite ovdje prikazivati video uratke, video filmove, ako se tako dogovorimo možemo i to činiti ali ja to neću napraviti vlastitom voljom nego dogovorom na predsjedništvu Sabora. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, prekršili ste članak 33., prekršili ste članak 249. U članku 33. jasno stoji da vi trebate zastupati prava i obveze saborskih zastupnika što u ovom trenutku niste napravili nego ste iskoristili 2, 3 minute koje vam se uopće mjerile da bi ste obrazlagali svoj stav. Ogriješili ste se o članak 249. U članku 249. govori o slobodnom izlaganju saborskih zastupnika, slobodnom izlaganju. Tko je taj koji je rekao ili možda ste vi ipak baba Vanga pa ste znali da nećete imati samo video prezentaciju nego ćete možda imati i govor u tih 5 minuta. Dakle, ispunio bih i taj vaš kriterij koji ne stoji u članku 249., mi bi i govorili uz video prezentaciju tako da u članku 249. nažalost ne stoji ono što vi govorite. Hvala.
Dakle, kolega Grmoja na izravno moje pitanje želite li imati Power Point prezentaciju, dakle nešto što će pratiti vaše izlaganje jer to je bio slučaj u Saboru, to je radio prošli premijer, ako se sjećamo svi skupa, on je rekao ne, uvodno bih rekao nekoliko riječi i nakon toga pustio video film. Rekao sam da to zaista nije praksa, da bi to uvelo potpuno nešto novo i da o tome može odlučiti predsjedništvo. Ja o tome ne želim odlučivati jer smatram da za to nisam ovlašten, to bi bilo kršenje Poslovnika kako mi danas imamo.
Ja se ispričavam, ali molim vas, molim vas navedite mi članka, pod kojim bi to bilo kršenje Poslovnika [[Upadica predsjednik: Prikazivanje video filma.]] Pozvali ste se na Poslovnik pa mi recite o koji članak bi bio kršenje Poslovnika prikazivanje video prezentacije uz govor? Hvala.
Poštovani kolega Petrov, dakle ovo je 5 minuta slobodnog govora, može mi netko reći da želi 5 minuta plesati ovdje pa ću ja onda odlučiti je li to je kršenje Poslovnika ili nije. Video prezentaciju do sada nikad nismo imali i to nije definirano Poslovnikom da to treba i može biti a o tome ćemo kažem, i završavamo sada oko toga, možemo raspravljati na predsjedništvu oko toga, hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, pozdravio bih malobrojne kolege i kolegice jer je činjenica da u ovom vrijeme stanka ne zaziva ono što bi trebala, refleksiju koju je imala. Ja bih govorio sada o onome što je najbitnije trenutno u RH, a to je demografske mjere. Vidimo godinama su puna usta, poglavito posljednjih mjeseci demografskih mjera. Ljudi, politika poglavito nije slušala stručnjake i činjenica da se posljednjih dana spominje pokret ostanka. Da je u fokusu javnosti zbog vas kolegice i kolege koji ste malobrojni, volio bih da nas podsjetite, već smo do sada i imali ih u 11 gradova prezentaciju pokreta ostanka. To su zakonske inicijative i mjere koje su realne i koje je dobro poslušati kao što ćemo mi poslušati vaše. Međutim, nažalost Vlada ih ne predlaže. To su mjere kad krenemo od zdravstva. Danas imamo dvije tečne Hrvatske gdje nemaju doslovno nikakve usluge zdravstvene, a mi s ovim mjerama u pokretu ostanka tj. stručnjaci nude rješenja. Vidimo probleme koje imamo u pravosuđu. Pravosuđe je rak-rana hrvatskoga društva, mi im dajemo brojne zakonske inicijative i realne mjere. Ne znam zbog čega nas Vlada ne čuje. Kad govorimo o poljoprivredi, dajemo također brojne mjere jer ove koje je Vlada uputila omogućuju samo da se nastavi iseljavanje, poglavito iz Slavonije, Dalmatinske Zagore, Ravnih Kotara, Like i zbog toga nemamo stanovnika i zbog toga uvozimo jeftinu, poglavito GMO hranu jer ponovit ću još jednom kad sam imao Zakon ovdje o GMO-u, zabrani GMO-a, 130 milijuna eura se godišnje samo uvede svinjetine. Imali smo primjer gdje u Vrgoračkom kraju mladi voćar je ispilao svoj mladi voćnjak jer nije mogao biti konkurentan i otišao je živjeti u drugu državu. Mi vam dajemo za to mjere. Javna uprava, poduzetništvo 28 mjera koje su provedive, to stručnjaci naglašavaju. Nije samo rješavanje demografskih problema nekakve populističke mjere koje su bile najavljivane 1000 eura od strane HDZ-a za novorođeno dijete, to je samo populistička mjera i to je populizam koji vlada 28 godina. Mi moramo imati mjere, kao što imamo mjere u energetici, to su Zakon o mikrosolarima koji je bio zabranjen jučer ovdje da se prezentira u Saboru, koji je realan i ostvariv jer Hrvatska ima veliki potencijal sunca, pa i vjetra, gdje bi bila neovisna i gdje ne bi bila monopolistička u upravljanju energijom, nego bi svaki građanin imao mogućnost, poglavito siromašni i realno bi bilo da ostvari se to na terenu, a ne da guramo štetne projekte, kao što su termoelektrana, kao što je gurana termoelektrana Peruča, zbog toga je zabranjeno, jer lobijima koji upravljaju ovom državom ne odgovaraju da imamo neovisne obitelji koje će proizvoditi električnu energiju. Ako je u Finskoj 10 puta više, 15 nego u Hrvatskoj imamo mikrosolara i onda ne vidim razloga zašto to ne bi bilo u Hrvatskoj. Samo šta dajemo za obnovljive izvore u vjetroparkove, dajemo milijardu i pol kuna poticaja stranim monopolistima koji dižu novac. Za 4 godine, za 3 godine taj novac da smo usmjerili za mikrosolare na svakom kućanstvu, ustanovi, mogao je biti mikrosolar, dakle svi naši građani bi bili proizvođači električne energije, a ne bi brojni zimu dočekali bez ogrijeva gdje država stotine milijuna kuna, zajedno sa lokalnom samoupravom daje za ogrjev. Sredstva postoje, novac se ima i ovo su mjere pokreta ostanka za spas, u ovome trenutku za opstanka i povratka. Međutim Vlada nas ne čuje. Brojni stručnjaci, pa i političari javno se pozivaju na pokret ostanka kao jedino trenutno ponuđeno rješenje. Vlada to ne želi čuti jer joj nije interes jer interesne skupine kojima pogoduju očito ne odgovaraju ove mjere neovisnih hrvatskih građana kod uvjeta koje imamo, Vladi očito ne odgovara sređena država, energetski neovisna država, poduzetna država, nego im odgovara kaos i kuršlus da se iseli ovo što imamo naših građana. I moramo još jednom upozoriti, pokret ostanka je ono što zaustavlja dvije trećine Hrvatske da se iseli. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja-Linić, izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] U ovom trenutku želim se obratiti građanima Primorsko-goranske županije i svima onima koji znaju da će ovakav Zakon koji je prihvaćen, koji će biti prihvaćen rukama vladajućih i svima onima koji će dati potporu neprihvatljiv i obzirom da naši amandmani koje je MOST predložio ne mogu predočeni hrvatskoj javnosti u neko razumno vrijeme obzirom da će doći na vrijeme doći na red da se brane tek negdje oko ponoći. Tristotinjak je amandmana, kao što znate. Ali isto tako javnost treba znati koji je stav MOST-a nezavisnih lista u vezi ovog projekta. Projekt LNG-a je projekt koji je trebao predstavljati priliku i koji je potencijalno predstavljao prijetnju. Priliku ste kao ste posložili ovaj Zakon ispustili, a on sada predstavlja prijetnju. Prijetnju i ekološku i prijetnju zdravlju građana moje regije. I zbog toga je MOST nezavisnih lista predložio tri amandmana koji sasvim drugačije ovu priču mogu posložiti. Amandman kojim se pokušava ekološki riješiti pitanje plutajućeg LNG-a, amandman u vezi koncesijskog perioda koji je neopravdano predug i amandman u vezi naknade jedinici lokalne samouprave. Dakle, smatramo da tehnologiju uplinjavanja prirodnog ukapljenog plina trba ograničiti isključivo na rješenje sa zatvorenim ciklusom bez upotrebe mora i klora. I u svezi s tim smo predložili amandman. Dakle, otvoreni krug uz primjenu klora predstavlja nepotreban i prevelik rizik pa je opravdanje odbijanja ovog amandmana velikim povećanjem operativnih troškova neprihvatljiv. 1,3% potrošnje plina za uplinjavanje vi smatrate vrednijim od ekologije i zdravlja koje stavljate u opasnost. Plutajući terminal može biti jedino faza koja će se u što kraćem periodu koju će zamijeniti kopneni terminal koji treba uspostaviti proizvodne i druge gospodarske sadržaje koje potrebuju ovu vrijednu rashladnu energiju kao što već imamo informacija, ovaj amandman će biti odbijen, a uvijek da bi MOST podržao ovakav Zakon je prihvaćanje naših amandmana. Koncesijski period na 99 godina je apsolutno neprihvatljiv, životni vijek ove tehnologije je 25 do 30 godina i koncesijski period 99 godina ne možemo prihvatiti, zbog toga smo predložili da bude 40 godina. Dakle, kopneni terminal je trajno rješenje i treba što prije doći u tu fazu jer samo ta faza omogućuje sinergijske učinke. jer treba znati da ukapljeni prirodni plin ne isključuje obnovljive izvore energije nego omogućuje tranziciju s prljavih fosilnih goriva na ovaj najčišći fosilni energent koji je nužan sve dok kao društvo ne postignemo uvjete potpune dominacije obnovljivih izvora energije, sunca, vjetra, geotermalnih i biomasa. I slijedeći, zadnji naš amandman je bio u vezi lokalne samouprave i način na koji su se odnosili cijelo ovo vrijeme rasprave prema Omišlju i samoj našoj regiji i očito je da je vlast odnosno Zagreb vrlo slabo ali ikako komunicirala i iskomunicirala ovaj projekt. To je prouzročilo veliki otpor koji ste mogli vidjeti i velikim prosvjedom i na korzu, ali sve ove mjesece gdje građani jasno kažu da ovakav projekt ne žele i ovaj naš amandman je u stvari poticaj da se jedinici lokalne samouprave da se bolje uključi i pravičnije nagradi za funkciju ovog za državu bitnog projekta. Dakle, ono što je činjenica, a to je da je LNG strateški interes RH. Čuli smo što kaže HNS. Obadva LNG-a trebaju sufinanciranje. Baš me zanima koliko će kopneni trebati sufinancirat. Ali, i jedan Obrovac je bio vrhunski i vrlo bitan projekt za Jugoslaviju. Znamo kako je završio. I zbog toga ponavljam, LNG je strateški interes RH, ali je isto tako imperativ ovog projekta koji se mora ispoštovati. Ekonomski isplativ i ekološki prihvatljiv LNG koji neće ugrožavati zdravlje građana, turizam i naš Kvarner. Hvala lijepa.
Hvala.
Sada bih molio da u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista riječ uzme poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, poštovani posjetitelji. Danas bih govorio o Udruzi općina RH, svi koji su bili u svojstvu načelnika pa i gradonačelnika poznaju udruživanje općina, udruživanje gradova pa tako Udruga općina definirana kao neprofitna, nestranačka, nevladina organizacija koja bavi se zastupanjem zajedničkih interesa općina na području RH i djeluju na demokratskoj, političkoj, kulturnoj osnovi, … [[Govornik se ne razumije.]] održivom razvoju. Zašto ovo radim kao uvod, uvod je ono što se dogodilo u mojoj županiji, u županiji gdje je predsjedništvo Udruge općina odlučilo organizirati sastanak sa načelnicima općina Vukovarsko-srijemske županije, sa županom, njegovim suradnicima, zastupnicima. Međutim gdje je nastao problem? Problem je u tome što kao mjesto događanja odabrana je općina Ivankovo. Općina koja je dobila nezavisnoga načelnika koji je postigao zavidne rezultate i poziv koji je odaslan, primili su svi načelnici, potvrdili jednim dobrim dijelom i tada se događa jedna politička opstrukcija gdje župan Božo Galić, HDZ Vukovarsko-srijemske županije naređuje svojim načelnicima da ne smiju doći na taj skup. Kad samo usporedimo da u Karlovačkoj županiji održan je isti takav skup gdje je od 16 članica prisustvovalo sastanku 13, u mojoj županiji od 20 članica 10 vodi HDZ, niti jedna nije bila prisutna u prošli ponedjeljak na sastanku koji se održavao u Ivankovu. I onda se postavlja pitanje koju mi poruku trebamo primiti iz toga? Da li je to poruka našeg kolege Reinera koji je rekao da u HDZ-u nema stranačke stege, da je to demokratska stranka gdje svatko ima pravo iznosit svoje mišljenje i stavove. To je izjavio 22. ožujka. Ili ipak postoji tradicija, namjera, upravljanja životom ljudi pa čak i oni koji smatramo da su svoje mandate dobili na demokratskim slobodnim izborima, vidimo da nije tako. I njima se upravlja na način da opstruira se zajednička udruga. Pa to je udruga u kojoj predsjednik je iz HDZ-a. I sad tko će tu nastradati? Hoće možda HDZ prozivati predsjednika udruge općina što je sazvao tamo ili ćete prozvati Božu Galića zato što je porijeklom iz Ivankova pa ga boli možda što nije na vlasti tamo? Ovo je poruka koju na onom mjestu evo ja poručujem ovim mladim ljudima ovdje da ne smije se događati da ne može biti na toj razini opstruiranja, sabotiranja sa političkom pozadinom. Što treba sada udruga općina zastupati, koje stavove iz moje županije? Izgleda da će biti stavovi upravo onih koji su nezavisni, koji su tamo bili, koji su rekli stanje u županiji nije dobro. Ne da nije dobro, nego županija koja ima masovno iseljavanje ili treba biti druga poruka a to je da HDZ se ne slaže sa ničim tim, stanje je sjajno. Stanje je super ili kako se navelo, naš kolega kojeg se navelo u medijima, on je rekao da ovdje mladih iz Vukovarsko-srijemske županije, zapravo iz Vinkovaca i RH, posljedica je teških roditelja, ja bi rekao da je posljedica teške stranačke diktature koja su uvodi i ne poštiva se niti jedan princip demokracije. Ovo je primjer zašto mladi odlaze jer ne žele više biti ti kojih će netko gaziti, kojima će netko naređivati, žele sudjelovati u razvoju, žele dati svoj doprinos, žele biti cijenjeni i poštivani za svoje učinke, žele biti kritizirani kada nešto ne uspiju ali ne žele biti izjednačeni da svi moraju slušati samo jednoga vođu. Gospodo, prvenstvo evo HDZ-a, i dame, to sigurno nije demokracija i nije način kako trebamo prvenstveno u mojoj županiji dočekivati bilokoju organizaciju a kamoli udrugu općina. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite i potpredsjednik Sabora.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prošle smo subote imali priliku vidjeti koliko je krha sigurnost plovidbe morem i koliko je zapravo malo potrebno da se ugrozi ekološka sigurnost Jadranskog mora. Govorim naravno o događaju koji se dogodio blizu najdaljeg našeg otoka Jabuke o havariji turskog broda Haxa. Ovaj incident zaprijetio je jednom od najbogatijih mrijestilišta, rastilištva naših organizama koji se mrijeste i rastu u narodu najprepoznatljivijih poput škampe i oslića, hrvatske službe, ljudi su reagirali brzo, spriječena je veća katastrofa, brod je dotegljen u Trogir. I u ovom trenutku želim čestitati apsolutno svima, koji su u toj akciji sudjelovali, koji su spriječili veću ekološku katastrofu. Ali, s druge strane, ovo je dobra prilika, da se prisjetimo kako RH još uvijek nije iskoristila svoje prava proglasiti isključivi gospodarski pojas u Jadranskom moru. Riječ je o pravu koje nam pripada prema Konvenciji UN-a, a odlaganjem ove odluke, uvelike smo se odrekli prava, koje nam pripadaju, jurisdikcije koje nam pripada na morskom prostoru, približno 24000 kvadratnih kilometara. Ja vas molim, apeliram, da ovaj zadnji incident, shvatite kao upozorenje, da se počnemo ponašati kao ozbiljna pomorska država, koja ima i volju i kapacitet i ambiciju nadzirati, kontrolirati, iskorištavati naš morski prostor i morske resurse. Početkom ove g. Most nezavisnih lista, uputio je Hrvatskom saboru na prijedlog donošenja odluke o proglašenju isključivo gospodarskog pojasa. U tom prijedlogu istaknuli smo niz koristi, od proglašenja gospodarskih pojasa u Jadranu, od potencijalnih ekonomskih koristi, zaštite okoliša, sigurnosnih aspekata. Naš prijedlog nije upućen protivna nikoga, štoviše, on je poziv na suradnju s drugim državama, s kojima dijelimo Jadransko more. Riječ je o moru, koje je relativno površinom malo, zatvoreno i ne treba mnogo da jedan manji incident se na kraju pretvori u veliku ekološku katastrofu i ne samo ekološku katastrofu, nego značajno će utjecati i na naš gospodarski sistem, jer je naš gospodarski sistem uvelike povezan s turizmom. Mi u Mostu smo svjesni kako proglašenja isključivo gospodarskog pojasa, nje lako pitanje, nije jednostavno pitanje, ali smatramo da Hrvatska u diplomatskim razgovorima s drugim zemljama, ima mogućnost na njima uporno raditi, da se on može dogoditi. Također, treba biti svjestan da proglašenje isključivo gospodarskog pojasa, ne daje samo nekakva prava, daje obvezu kontrolirati taj prostor, treba se ulagati i u flotu naših policijskih plovila, u našu obalnu stražu, naposljetku i našu ratnu mornaricu. Vlada Republike Hrvatske sastavila je krajem godine jedno izvješće u kojem je trebala prezentirati ministarstava oko proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. U trenutku kada pročitate to izvješće, onda možete vidjeti, da je to zapravo niz argumenata oko navodne suvišnosti proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Nakon što smo ga pročitali, mogu reći, da smo se mi upitali, da su Francuzi, Britanci i drugi koji su proglasili isključivi gospodarski pojas zapravo neozbiljni, neozbiljni, jer su oni proglasili gospodarske pojase, očito po našim ministarstvima, bez ikakve potrebe i razloga. Meni se ipak čini da su te vlade i administracije jako dobro razmislile o tome, koju korist i koju potrebu imaju za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, jer su se vodili o budućnosti koja im pripada. Stoga vas još jednom molim, da zajedno i raspravimo i donesemo odluku o proglašenju isključivo gospodarskog pojasa, da pružimo primjerenu zaštitu Jadranskom moru, koje nas je hranilo, a koje nas hrani i danas. Hvala.
Hvala lijepa.
Idemo na raspravu br. 7. poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, vidjeli smo malo prije kolegica Ines Strenja-Linić je ukazala na probleme liječnika i prosvjed, trenutno liječnici prosvjeduju, do nedavno ovršeni, blokirani, oni koji kopaju po kontejneru. Došao je trenutak u RH kada liječnici prosvjeduju ali nažalost u ovome Saboru se ne može progovoriti kroz stanku i nekakav dogovor da se to digne na razinu i među klubovima, između klubova jer predsjednik Sabora to ne dozvoljava kada su bitne teme. Tako prošli tjedan poljoprivreda, uvozni lobiji, također prekinut kolega Grmoja, imali smo i brojne druge teme, međutim očito u ovom Saboru novim Poslovnikom se želi ukinuti demokracija i pravo govora. Ja ću sada govoriti nakon što sam vam na ovo ukazao na ukidanje demokratskih rasprava o bitnim temama u RH u najvećem našem domu, ja ću sada govori o onome što se događa na područjima ruralnim, zaboravljenim i da je nastavak centralizacije svaki zakon, svi pomaci su u biti interesni i centraliziraju se. Pa tako imamo sada zakon i pravosudni paket tzv. reformi koji će u biti ugroziti ove dvije trećine Hrvatske koje su prazne. I tim zakonom u ovome trenutku se centralizira sve a namjera zakona o sjedištima sudova, područjima i sjedištima sudova je bila da se rasterete centralizirani i veliki sudovi kao što je Zagreb i Split. A u biti što se događa? Događa se primjera u Dalmatinskoj zagori koja je proglašena razvijenom npr. indeksom, Zakonom o regionalnom razvoju Drniš je razvijen, Sinj je razvijen, Vrgorac je razvijen, Imotski je razvijen, većina Like je razvijena, što je laž, to znamo svi da nije razvijeno ali je činjenica da i ovim zakonom sud primjera više neće biti Općinski sud u Sinju bez obzira što imamo u Cetinskoj krajini 50 tisuća stanovnika, više nego Ličko-senjska županija i šta je Cetinska krajina veća od mnogih županija pa npr. i Međimurske županije. To njih nije briga što će ljudi iz Vrličkoga područja, iz Otišića i brojnih drugih krajeva, … [[Govornik se ne razumije.]] morati ići po 80km u jednom smjeru do prvoga suda. To su troškovi ogromni, što će radnici morati odlaziti s sudova, djelatnici, suci i ostali, morati odlaziti po 70, 80km do svojih radnih mjesta, što i za 4 sata neće biti suda u slučaju bilo kakvih izvanrednih situacija, neće biti dežurnoga, na jednome području kao što je Dalmatinska zagora. Ne smo Sinj, nego i Knin, ove godine obilježavamo isti dan i Oluju i trći se Sinjska alka. Da, svi će doći u Knin, svi će doći na Sinjsku alku, naravno da i sve očekujemo i pozivamo otvorena srca ali sve institucije od zdravstvenih, od pravosudnih, sve nam se u Dalmatinskoj zagori gasi. Zbog toga je u posljednjih 4 godine od 2011. do 2016. iz Dalmatinske zagore iselilo 26 tisuće stanovnika. Isti je slučaj i u Lici i u Gorskom Kotaru i Ravnim Kotarima i u Slavoniji i u Zagorju. Zbog čega sve se centralizira? Zbog čega je bitnija državna blagajna a čini se šteta ovim ruralnim područjima? Pa i ovaj zakon danas koji ćemo imati evo sljedeći također nije u korist, nije u korist našim građanima na ruralnim područjima. Evo primjer, samo sinjskoga suda, općinskoga gdje je zgrada napravljena 1875. prije skoro 150 godina, otvorio je austrijski tada car Josip. Pa bolje je on skrbio kao tuđin o tim krajevima nego sada ovi šta gase općinski sud u Sinju. Koji je interes ugasiti općinski sud u Sinju kada će naša sirotinja morati putovati ako ima novca po 100km u druge krajeva, naši radnici? Pa koji je cilj? Tuđin je više vodio brigu, car Josip je vodio, car Franjo, pardon je više vodio brigu, ma svi tuđini su vodili, svi od Turaka do sada su vodili brigu nego ova aktualna vlast. Sve na ovome području, ovim nerazvijenim područjima se gasi. Zbog čega se centralizira, zapitajte se kolege zastupnici, zbog čega dvije trećine Hrvatske su prazne premijeru Plenkoviću a vi nas gurate u Afriku. Hvala.
Kolega Bulj hvala vam. 10 sekundi duže ste govoriti što samo potvrđuje da se u Hrvatskom saboru može govoriti. I ja vas želim još jednom podsjetiti i pojasniti ako vam nije bilo jasno, dakle riječ je oduzeta kolegici Strenji-Linić jer je kršila Poslovnik koji jasno govori što je stanka, to je članak3. i sada ste imali pravo govoriti u vrijeme ovog slobodnog govora i dolazite u jednu bizarnu situaciju da mene optužujete da vam ne dam govoriti i istovremeno ste za govornicom i govorite što god želite. Hvala vam lijepa.
I na kraju ispred MOST-a, gospodin Marko Sladoljev.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Evo novim kolektivnim ugovorom za zaposlenike u osnovnoškolskim ustanovama, učitelje, edukacijski rehabilitatori koji rade u redovnim OŠ, izgubili su pravo na čak 2 dodatka na plaću, što iznosi oko 600 kuna. Edukacijski rehabilitatori koji rade na mjestu stručnog suradnika u redovnim školama nikad ni nisu imali nikakva dodatna prava, iako su u direktnom radu s učenicima s teškoćama u razvoju. Učiteljima edukacijskim rehabilitatorima u posebnim ustanovama te stručnim suradnicima u posebnim ustanovama dodatak na posebne uvjete rada se računa samo za neposredan rad. Zbog toga su oni dobili plaću manju za 600 kuna. Edukacijski rehabilitatori su se odlučili svoja materijalna prava zatražiti upravo na prosvjedu s kojeg sam se vratio i zbog kojeg je kolega Nikola Grmoja htio zatražiti stanku, ali mu je bilo onemogućeno i tamo su iznijeli svoje primjedbe i svoja prava. Ministrica ih je primila samo na 10 minuta obrazlažući da ima važnijeg, odnosno drugog posla. Treba također reći da su to učitelji koji rade u najtežim mogućim uvjetima i sa djecom koja trebaju posebnu skrb i posebni dakle pisanje priprema i da su oni upravo zakinuti na tom posrednom radu u pisanju priprema za koje neće biti plaćeni. Ministarstvo se pravda da oni nisu znali uopće da će im biti smanjena plaća i da su to potpisali određeni sindikati, međutim na isplatnim listama profesorima i učiteljima i stručnim suradnicima se točno vidi da je ta plaća umanjena za 500 kuna, dakle brojke ne lažu. Edukacijski rehabilitatori rade na direktnom uključivanju učenika sa teškoćama svoje sredine na razini cijele RH, vrlo su traženi stručnjaci kojima je primarni cilj inkluzija osoba s invaliditetom i učenika s teškoćama. O njihovom radu ovisi kvaliteta života učenika i njihovih obitelji. Ipak po novom kolektivnom ugovoru neće biti plaćeni za taj rad. Treba isto tako spomenuti da je Hrvatski sabor 1. ožujka proglasio nacionalnim danom edukacijskih rehabilitatora, a da današnji dan slobodno možemo proglasiti danom žalosti za te iste ljude. Hvala.
Hvala i vama. Nemam više prijavljenih za iznošenje stajališta klubova, popularno zvano stanka.
Prelazimo na slijedeći iznošenje stajalište u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega potpredsjednik Sabora gospodin Božo Petrov. Izvolite.
Hvala. Da čestitamo našim nogometašima iz razloga što su oni jedina trenutno svijetla točka, jedini koji donose radost u naše društvo. A onda zamislite kako je. Današnjom stankom gospodine Šuker, htio bih se osvrnuti na problem koji je uznemirio građane, a tiče se njihovih mirovina, ali ne i Vladu da propita svoje postupke već opet po običaju optužuju medije i javnost da su sve krivo shvatili, prenijeli. Pa ja ne mislim da su građani krivo shvatili, jasno stoji u predizbornom programu HDZ-a na str. 91, povećanje ulaganja u drugi stup mirovinskog osiguranja, kako mogu krivo shvatili kada shvatiti, HDZ danas kada je ušao u Vladu, predlaže demontažu drugog mirovinskog stupa. Zanimljivo, način, ono što brine, način na koji je ministar Pavić, mrtav hladan na konferenciji za novinare iznio mirovinsku reformu, svu izračun mirovina iz oba stupa, pa to je nadmašilo ideju uvođenja poreza na nekretnine. S tim da je praktički oduzimanje štednje građanima iz drugog mirovinskog stupa, daleko bezobzirnije. Jedina stvarna briga Vlade je kako zakrpati rupe, kako preliti iz šupljega u prazno, kako sakriti stvari koje se događaju u pozadini. Ne zanimaju njih ni reforme, ni boljitak ljudi, ni demografske mjere. I onda su smislili revolucionarnu reformu, a ona vam glasi, odrecite se svoje štednje, što i većinom državne obveznice. Mi ćemo vama dati u budućnosti 27%, tako ćemo prebiti dug, a vi ćete ostati bez štednje. Povijest se ponavlja, pa isto tako, tko će vraćati i tih 27%, nije razmišljao ni Sanader, prije 10-11 g. Isto tako su obećali 27% isto tada su ljudi govorili, nije moguće, morate napraviti drugačije stvari. Nebriga Vladu, što će se ovu, što će se događati poslije, niti tko će to rješavati. A mene zanima nešto drugo, što bi Vlada, odnosno, veliki umovi iz Vlade rekli na ovaj prijedlog. Smanjite strahovite visoke naknade mirovinskim fondovima, pa će vam mirovine rasti, povećajte transparentnost procesa u mirovinskim fondovima, smanjite tržišnu koncentraciju moći mirovinskim fondova, pa će sigurno rizična ulaganja biti manja, pa će opet mirovine rasti. Provedite strukturne reforme, poput, reforme javne uprave, pomoći u gospodarstvu, poduzetnicima, pa će se smanjiti troškovi države, pa će BDP rasti, pa će zbog toga mirovine rasti, pa opet nećete morati uzimati ništa budućim umirovljenicima. Zvuči jednostavno, samo nažalost, ova Vlada nema taj reformski potencijal, nema mogućnost da provede apsolutno, ništa od onoga što su obećali, to se jasno vidi, svaki put kada neki ministar istrči, bez obzira koliko smješno, njegova ta tzv. reforma bude odmah nakon par dana. Premjer te Vlade izliječe i kaže, sve ste vi gospođo, gospodin, krivo razumjeli, ništa to nije tako, pa više mi ne znamo kako jest. Jer jedan ministar govori jedno, pa drugi drugo, pa premjer treće, zanimljivo. Ali, ovo rješenje, koje je predložio gospodin Pavić u ime Vlade prezentira kompletnu demontažu originalne mirovinske reforme. O načinu, kako će buduća vlada s mirovinskim ušteđevinama raspolagati s obzirom na dosadašnje iskustvo, mislim da ne treba trošiti riječ. Oni koji će profitirati na ovakav način, su mirovinski fondovi, sa svojim visokim naknadama, sadašnjim načinom poslovanja, gdje se u kuloarskim krugovima, njihovo poslovanje uspoređuje s kartelima. Način, na koji se vodi ova država, poništava baš svaku odgovornost vladajućih dozvoljava pljačku naroda i ovo je još samo jedna njihova predstava. Eto, danas je došlo vrijeme, da opet vidimo, da se apsolutno ništa ne mijenja, danas je za Vladu sasvim prihvatljivo rješenje, da se nakon 18 g. odustane od mirovinskog sustava, s dva obavezna stupa, da se postupno transferira novac u državni proračun. Činjenica da će se stvoriti nejednaki tretman građana, to njih ne brige. Činjenica da će se povećati siromaštvo i nejednakost u zemlji, također ih ne brine, bravo za vladu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boži Petorvu.
i sada idemo na prijavu, molim vas, molim vas, sad idemo na prijavu za iznošenje stajališta u ime kluba, molim, molim, molim, kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi se javio MOST nezavisnih lista gospodin Ante Pranić. To je tzv. popularna stanka, ali ja ju moram nazvati kako piše u Poslovniku je'l da?
Hvala uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Sutra je obljetnica rođenja jednog od najvećih boema hrvatske intelektualne elite i velikana hrvatske avangarde i književnosti Vrgorčanina Tina Ujevića. Iako je bio jedan od najvećih književnika, nikada nije dobio ni jednu književnu nagradu dok je bio živ ali zato najveća nagrada za hrvatsko pjesništvo naziva se „Nagradom Tina Ujevića“ i dodjeljuje se u Vrgorcu. „Nagrada Tin Ujević“ je nagrada koja se dodjeljuje za doprinos u hrvatskom pjesništvu i najprestižnija je kao takva nagrada u hrvatskoj književnosti. Utemeljena je 1980.-te godine, u Vrgorcu se dodjeljuje od 1993. godine a ovo je prva godina da Ministarstvo kulture gradu Vrgorcu za tako prestižnu nagradu nije dalo apsolutno ni jedne lipe. Pa mi nije jasno kakav stav Ministarstvo kulture ima prema najvećem pjesniku, književniku Hrvatske. Dodijeljeno je preko 3 milijuna i 174 tisuće i 900 kuna za razne književne manifestacije u Hrvatskoj. Dodjeljivano je za kojekakve Festivale stripa i neke druge nagrade, međutim Tin Ujević očito ne vrijedi za Ministarstvo kulture. Na samoj stranici Ministarstva kulture gdje j obrazložen program dodjele nagrada kaže da [[Upadica Radin: Gospodine Pranić, oprostite, prekinuto je vrijeme, nastavite. Izvolite.]] Očito nikoga ni u Saboru ne zanima Tin Ujević, tako isto ne zanima ni Ministarstvo kulture. Na samoj stranici Ministarstva kaže da od posebnog su prioriteta književne manifestacije posvećene problematici suverene Hrvatske i svjetske književnosti koje uz festivale i događanja obuhvaćaju tradicionalne manifestacije poput Goranovog proljeća, Knjige Mediterana, Galovićevih jeseni. I važan segment predstavljaju književne nagrade koje se također financiraju od nagrada. Mogu se izdvojiti „Nagrada Grigor Vitez“, „Ksaver Šandor Gjalski“ i ostalo. Međutim, opet ni tu Tina Ujevića nema. Ja zaista ne znam što Tin Ujević treba napraviti, odnosno koliko još poshumno ne znam nekih njegovih dijelova se treba objaviti i tko ih treba objaviti da Ministarstvo kulture da 1 kunu gradu Vrgorcu za ovu manifestaciju. Zaista mene je ovdje osobno sramota s ove govornice reći da je Ministarstvo kulture dodijelilo 0 kuna gradu Vrgorcu za manifestaciju Tina Ujevića. Ne govorimo o nekom beznačajnom pjesniku, ne govorimo o nekoj beznačajnoj književnoj nagradi, to je najveća nagrada za hrvatsku književnost. Nije stvar ni novaca, stvar je zaista odnosa, novaca će biti, Vrgorca će biti, Hrvatske će biti, Tina Ujevića će biti, ali izgleda da je zaboravljen bio i zaboravljen i tijekom stvaranja, očito je zaboravljen i kasnije. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin, na kraju gospodin Tomislav Panenić ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani ministre. Danas bih progovorio o temi gdje smo, evo već se pojavilo oko pogodovanja koje je zapravo jedan od uzroka odlaska ljudi iz Hrvatske gdje se onda ova Vlada pita i to pita se otvoreno u medijima zašto ljudi odlaze kada smo bolji od Afrike, kada smo dali 100 kuna više doplatka, kada se najavljuju stalno nove reforme, napredak, velika obećanja a građani uporno odlaze. I upravo tu bih upozorio da nismo dosljedni u tom pozivu građana, Vlada nije dosljedna. Spomenuti ću jedan od razloga koji je izazvao brojne ljutnje u brojnim područjima RH gdje vladajući dodjeljuju sredstva, ja ću reći dio vladajućih dodjeljuje sredstva onima kojima su podobni. Dodjeljuje gradovima i općinama koje su političke podobne HNS-u gdje se HNS ponaša na isti način kao i onda kada sam podigao kaznenu prijavu prema USKOK-u, kada je utvrđeno da su provedene u natječajima Ministarstva gospodarstva tijekom 2014., 2015. brojne nepravilnosti pod upravljanjem tadašnjeg ministra Vrdoljaka što je tada proglašeno predizbornom kampanjom. Do danas nije bilo odgovora na tu prijavu, nije niti odbačena kao takva pa je onda potpredsjednik Vlade, ministar graditeljstva odlučio krenuti istim stopama i podijeliti sredstva iz svoga ministarstva upravo onima gdje očekuju ostvarenje svojih političkih rezultata, to su njihove županije, gdje su na vlasti njihovi gradonačelnici i načelnici ili odakle oni potječu a o kriterijima, o povjerenstvu koje je radilo ni traga ni glasa, samo jedna lista koja izaziva brojne ljutnje i prijepore. Jednog dana će biti isto prozivanje i pitanje kao što je bilo u SDP-u dok je HNS bio s njima zašto ste to dopustili, zašto ste dopustili da nema kriterija da ni jedan projekt iz drugoga područja Hrvatske nije dovoljno dobar, a isto tako, pitanje sada se upućuje i prema HDZ-u, zašto zatvarate oči upravo na ovakvu podjelu sredstava? Tada 2014., 2015. vidjeli ste lokalne samouprave, koje su dobivale sredstva mimo kriterija kao što je bilo sa … [[Govornik se ne razumije.]] druga područja koja su navedena, pročitajte tu prijavu. Kako je moguće da su se neki gradovi, općine hvalile rezultatima, prije nego što su uopće obavljeni. Kako je obavlja bila tek nakon što su mediji, pritisnuli da se objave rezultati. Koje je bilo bodovanje? Što možemo iz toga izvući kao zaključak? Samo klijentelizam i njega možemo doslovno izvoziti. Kako planirate uopće povlačiti sredstva iz europskih fondova, kada se nama događa, vinska hiža, hiža vinove loze, točnije, postaje komunalni projekt, a npr. sanacija klizišta u Tuhelju, nije nabava komunalne opreme u općini Tovarnik npr. Ja se iskreno nadam da je ministar Štromar uživao u trenutku kada je dodijelio, javno se hvaleći sredstva svojoj općini da si osigura status, kojega neće moći braniti nigdje dalje, gdje smatra da će takvim pogodovanjem biti primjer za takve buduće rezultate. Nadam se da će građani i oni koji su u ovom trenutku imali koristi, postati svjesni da bez kvalitete projekata, bez kvalitativnog odabira, nema napretka, da ono što možda danas dobiješ, da sutra si izbio još 2 puta više. Jednostavno treba braniti one koji imaju dobre projekte, uspješne projekte, a ne oni koji su politički pogodni, koji su bliže vatri, koji imaju protekciju, jer na taj način ne da nećemo postati Europa, nego nećemo postati ni jedna Uganda, jer Uganda će za nas biti primjer što je standard. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Iscrpili smo listu govornika koji su tražili stanke u ime svojih klubova i sada jedna kraka obavijest, prije nego što nastavimo s radom.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom i sada je došlo vrijeme za iznošenje stajališta u ime kluba pa će prvo u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani kolege saborski zastupnici i naravno zastupnice, ovaj slobodni govor ću posvetiti zbrci i problemima koje postoje u hrvatskom visokoškolskom sustavu, a koji će kako stvari stoje ostati neriješenim. Dapače, prijedlogom izmjena i dopuna zakona, koja je ustvari upravo izglasana u hrvatskom kvalifikacijskom okviru, gdje se i dalje inzistira o izjednačavanju onoga što isto nije, dakle, stvari ostaju neriješene. Slično vrijedi i za Zakon o zdravstvenoj zaštiti, samo što se to odnosi na magistre medicinske biokemije. Stručni sveučilišni studij, dualnost školskog sustava, dakle, dosita je i to potrebno i opravdano. Razvojem znanosti i tehnike, postoji sve veća potreba za cijeloživotnom obrazovanjem i podizanjem razine kvalifikacija. No pritom, se ne smije reagirati postojanje razlike između stručnih i sveučilišnih studija. Zbog čega bi studenti orijentirani što skorijoj praktičkoj primjeni, prolazili kroz iste studijske sadržaje, kao i oni koji imaju namjeru nastaviti sa školovanjem u klasičnom sveučilišnom studiju. Zato i jest osmišljeno dualno obrazovanje, jer se tako brže odgovara zahtjevima tržišta na temelju čega treba formirati stručne studijske programe. No, zašto se diskriminirajućem proglašava razlikovanjem ova dva studijska programa stručnog i sveučilišnog. Zar ne znamo da se mnogi studenti suočeni sa zahtjevnošću polaganja silnih matematika, fizika, kemija, termodinamika, mehanika afluida, linijom manjeg otpora odlučuju na prelazak na neko veleučilište, gdje se eto, moguće upisati stručni, prvo preddiplomski studij, pa onda i specijalistički diplomski studij, uz slično trajanje i gotovo isti br. ECTS bodova sličnog je zasniva studiranje uz rad je sasvim moguće dakle, i satnicom prilagođenom. I sve je to naravno u redu, neka bude stjecanje višeg stupnja na obrazovanje ovoga tipa, uz novce, ali od kud ideja inzistiranje da se tako stečena diploma, formalno, potpuno izjednači sa sveučilišnim studijem? Jer najčešće redovno studiranje uz rad nije moguće. Puno se moglo čuti o problemima magistara medicinske labaratorijskog dijagnostike, koji traže potpuno izjednačavanje njihovog statusa sa statusa magistara biokemije i laboratorijske medicine, unatoč suštinskim razlikama u strukturi i sadržaju studija. No, nisu krivi, ti mladi ljudi, koji su ugl. uz rad završili stručne studije medicinsko laboratorijske dijagnostike u Rijeci i Osijeku i stekli zakonsko neregulirano zvanje. Kako to da su … [[Govornik se ne razumije.]] kreatori ovih studija smatrali da će studijem bez analitičke, fizikalne, organske kemije, kao i sa bitno manje biokemije i matematike, steći iste kompetencije kao već postojeći sveučilišno studij s dugom tradicijom i EU uređenjem na koji se već godinama upisuju maturanti s najboljim uspjehom, a upisna kvota se povećava prema potrebama tržištima u suradnji sa Hrvatskim zavodom za zapošljavanjem. Kako to da je ovim slučaju izostala nužno potrebna koordinacija između 2 resora znanosti i visoko obrazovanja i zdravstva? Pitam se može li se dogoditi da vrijedne medicinske sestre, nakon završenog studija sestrinstva, upisa dvije zadnje g. na nekom medicinskom Fakultetu steknu zvanje liječnika. Nažalost, cijenu nesnalaženja i nerazumijevanje ovako ključne materije i podilaženja možda i nekim interesnim skupinama u sustavu visokog obrazovanja, školstva, ponovno plaćaju mladi, mladi čije interese smo dužni štiti i mladi bez kojih doista nema budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo podpredsjedniče, dobro jutro kolegice i kolege. Pratimo situaciju u zdravstvu, jedna od one dvije velike reforme koje se moraju dogoditi, međutim nikako se ne događaju. Nakon prošlogodišnje intervencije gdje se, evo i u ovome Domu usvojio rebalans proračuna, osigurano 870 milijuna kuna, raspodijeljeno bolnice, većinom kliničkim, nešto malo oko 200 milijuna županijskim, došlo je do ponovnog rasta duga prema vele drogerijama i ponovnog upozoravanja vele drogerija da je stanje neodrživo. Znači imamo situaciju, ono što smo prošle godine riješili ad hock u jednom trenutku, nakon toga smo zaboravili. Nismo osigurali kontinuitet, to nam se već događa drugi put. U SDP-ovoj Vladi bila je jedna isto snažna intervencija da se taj dio riješi, nakon toga je stalo. Evo imamo prošle godine i opet je stalo. Nama dug raste. Tko je pratio, evo pogledao sam malo baš jučer podatke od 2007., 2008. govorilo se o velikom dugu o milijardu kuna koji je dug u zdravstvu, sada je već narastao na 8 milijardi dugovi prema vele drogerijama, 4 koje zapravo dominiraju, rastu praktično do 3 milijarde i nema, da li ima naznake uopće da će se to zaustaviti? Kojim sredstvima? U ovogodišnjem nacionalnom programu reformi ni traga, ni glasa u rješavanju upravo toga duga. 2017. ministar Kujundžić je rekao da je svjestan toga duga, da će ti financijski problemi razgovarati sa vele drogerijama u 5 do 10 dana, međutim mi sad dolazimo prošlo je skoro pa godinu dana, ali nije se ništa dogodilo. Ono što se isplatilo jedan dio i to nije cjelovit, bolnice, imamo podatak, vjerojatno nije najnoviji, ali uvijek može biti noviji, ministarstvo ga zna, da 24 bolnice imaju rokove plaćanja preko 365 dana. A mi ovdje tvrdimo plaćanja moraju biti u okviru 30 dana. Znači najveću nelikvidnost opet stvara javni sustav. Nažalost, u mojoj vukovarsko-srijemskoj županiji 2 bolnice su na prvom mjestu po obavezama koje imaju po tim osnovama, po tisuću dana i Vinkovci, Vukovar duguju svojim dobavljačima. U jednoj županiji ja kažem možda jesu to manje bolnice u odnosu na neke koje se nalaze u Zagrebu ili nekim drugim područjima, ali zamislite tisuću dana biti dužan nekome, to je skoro 3 godine da nekome niste platili račun. I nemojmo zaboraviti da jedna od tih bolnica je upravo bolnica hrvatskih veterana koja treba osigurati maksimalno dobru skrb ili upravo za najugroženiju skupinu, zdravstveno najugroženiju koja treba posebnu njegu, posebni imaju troškovi, nešto se dobije po toj osnovi ali zato zakida po onim temeljnim osnovama. Što reći ako 80 milijuna kuna mjesečno raste dugovanje? 12X80 milijardu, u godinu dana jedna milijarda. Ministar zdravstva jeste rekao da je to naslijeđeni problem i bio je u pravu, to je problem koji se vuče godinama u hrvatskom sustavu. Međutim 2018. ne možeš više to reći, 2018. gleda se sa mandatom u kojem jesi, nije više naslijeđen, tvoj je problem. Netko se treba izboriti i u državnom proračunu da se trajno rješava problem, ne da bude jedna snažna PR akcija u jednoj godini da se kaže evo mi smo 870 milijuna kuna osigurali a nakon toga nismo platili niti jedne kune pola godine. Ono što je još zabrinjavajuće, neplaćanje HZZO-a izaziva financijsku nedisciplinu, izaziva jedan niz dugovanja koje se prenosi unutar područja, prenose prema svim poduzećima koja su u sustavu koja opskrbljuju svojim robama ili uslugama bolnice. Zamislite Vukovarsko-srijemsku županiju u kojoj tri godine bolnica ne plaća neke obaveze kako to utječe na cijene. Naravno da ni veledrogerije nemaju to u svome džepu nego i one se zadužuju i cijeli taj trošak zaduživanja gdje kamate nisu male prenose opet na sve nas hrvatske građane. Mi smo ušli u jedan krug gdje ne možemo riješiti zdravstvo a s druge strane opet pogodujemo bankarskom sektoru. Nemojte zaboraviti da najave jesu optimistične ali Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju kaže da je država Hrvatska dužna osigurati sredstva. Hvala lijepa.
Hvala. I slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo danas kada slavimo ovu veliku pobjedu, odlučujemo odnosno imali smo raspravu, a sutra ćemo vjerojatno odlučivati o osobi koja će obnašati funkciju guvernera HNB-a. To je jedna od najvažnijih funkcija u državi jer je HNB institucija koju su između ostalih jedne od najvažnijih zadaća utvrđivanje i provođenje monetarne i devizne politike, briga o stabilnosti cijena, izdavanja i oduzimanju odobrenja i suglasnosti vezanih za poslovanje kreditnih institucija i kreditnih unija, te obavljanje poslova supervizije i nadzora njihovog poslovanja. HNB je u svom radu samostalna i neovisna bez bilo kakve mogućnosti nadzora tog rada od strane npr. državne revizije. Podsjećam da smo dva puta pokušali ovdje to progurati u Hrvatskom saboru, ali niti je guverner Vujčić bio sklon tome, a niti su tome bili skloni kolege iz HDZ-a, nažalost ni kolege iz SDP. Ne tako davno jedan bivši guverner primio je nagradu za najboljeg guvernera dok je u isto vrijeme u RH permanentno se događao monetarni sustav od strane Agrokora koji je rezultirao svim ovim što se dogodilo naknadno, a isti taj guverner, svi znamo što je priznao i pred Povjerenstvom o Agrokoru, što je priznao meni kada sam ga pitao tko ga je nagovarao na politički angažman. U siječnju sam s ove govornice nakon što su svi saborski klubovi dobili na mail iscrpnu dokumentaciju govorio o kriminalu u splitskoj kreditnoj uniji Brama. Tada sam apostrofirao više činjenica o načinu postupanja više državnih institucija odnosno nepostupanja, te neposredno na takav način i sudjelovanju u prikrivanju kriminalnih aktivnosti. Nakon mog izlaganja tjednik Nacional je malo detaljnije pisao o ovom slučaju te je rezultat medijskih natpisa bio to da je zamjeniku županijskog državnog odvjetnika u Splitu koji je vodio taj predmet isti predmet oduzet i dodijeljen novom zamjeniku županijskog državnog odvjetnika. I što se dogodilo u proteklih 6 mjeseci? Od strane državnog odvjetništva u Splitu ništa. U međuvremenu nad kreditnom unijom otvoren je stečajni postupak koji su zahtijevali bivši članovi uprave zbog njihovog potraživanja po štednji za koje je državno odvjetništvo otvorilo istragu jer postoji osnovana sumnja da je ta štednja nastala kao rezultat kaznenog djela. Je li osumnjičenicima blokirana imovina? Naravno da nije. Zanimljivo je da je služba nadzora NHB-a u 2010. prilikom nadzora financijskih izvještaja navedene kreditne unije utvrdila da je kreditna unija nezakonito preoblikovana 2008., te je prilikom zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad dostavila HNB-u neistinitu dokumentaciju. Službenik HNB-a je najavio mjere koje u takvom slučaju mogu biti samo oduzimanje odobrenja za rad. Međutim, te mjere nisu se dogodile i kreditna unija je nastavila s radom uz blagoslov HNB-a sve do početka 2016. godine. Jesu li razlozi nepoduzimanja nikakvih sankcija od strane službi HNB-a prema navedenoj kreditnoj uniji koruptivne aktivnosti bivših odgovornih osoba kreditne unije prema pojedincima iz direkcije za nadzor HNB-a? Dokazima o navedenim aktivnostima DORH u Splitu raspolaže već dvije godine i ne poduzima se apsolutno ništa. Štiti li državno odvjetništvo u Splitu kriminalne aktivnosti u HNB-u? 400 štediša i njihovih obitelji je oštećeno za nekih 100 miliona kuna te raspolažu svom relevantnom dokumentacijom koja potkrepljuje sve ove i ostale njihove tvrdnje. Hoće li u ovom slučaju na kraju RH platiti svu štetu koja je nastala zbog nečinjenja njenih službenika? Je li ovo samo jedan izolirani slučaj ili je ovo pravilo u HNB-u? Od osamostaljenja RH postoji iznimno velik broj banaka koje su završile u stečaju. Zadatak službi nadzora HNB-a je da preventivno djelujući unaprijed detektiraju anomalije u poslovanju, da ne dođe do osiguranog slučaja kada državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka jamčeći za osiguranu štednju isplaćuje enormne iznose. Da službe HNB-a rade svoj posao do takvih situacija ne bi dolazilo i to je ono što se očekuje od nas da konačno uredimo ovu državu na pravi način.
Hvala lijepa. Time ćemo danas završiti naš današnji rad. Nastavit ćemo ga sutra u 9,30 i odmah ćemo započeti sa glasovanjem u 9,30. Hvala vam lijepo, ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 12,05 SATI. Poštovane kolegice i kolege, sada ćemo nastaviti sa iznošenjem stajališta u ime kluba i prvi će biti Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege i ovi koji odlaze, ja bi samo evo, na kraju ovoga zasjedanja, kazali da smo imali evo, danas i glasovanje, gdje, je pod čudnim okolnostima donosimo brojna imenovanja, pa tko još najčudnija okolnost je imenovanje za guvernera HNB, tj. trgovačka imenovanja guvernera i zamjenice guvernera, a to je očito na način da se imenuje čovjek, koji je u biti krivac za stanje u RH, čovjek koji je ove g. HNB ima 2,5 milijarde kuna gubitaka. Najveći gubitaš u RH, koje banke se ponašaju ko da je ovo njihova … [[Govornik se ne razumije.]] imenovana, cijela RH, 4 milijarde kuna nam samo na naknade i provizije uzimaju našim građanima svake g. gdje nije dozvoljena revizija od političkih elita, koje su izabrale novog guvernera, staroga, kojeg su nagradili koje su jednostavno dozvolile da čovjek i dalje raspisiva natječaje za master šefove koje će … [[Govornik se ne razumije.]] kvalitetna vina i oboriti tu ribu. Ovo je više nego sramotno, da čovjek koji je izvršio monetarni udar i financijsku nestabilnost u RH izazvao jer je sam rekao da je znao za 10 milijardi kuna korištenja mjenica bez pokrića koje je koristio Agrokor a znamo do čega je doveo Agrokor. I to je za čovjeka normalno, on kaže da mjenice žive svoj život ne osvrčući se na njegovu monetarnu politiku, na njegovo upravljanje hrvatskom monetarnom politikom koja je dovela čitav hrvatski narod na rub, do iseljavanja, gdje imamo 300 000 blokiranih, ovršenih, a najvećega krivca danas ste gospodo iz vladajućih vi, nagradili, nagradili ste čovjeka koji je uništio suverenost hrvatsku i monetarnu politiku kao ključnu politiku. Evo vidimo da su se ovdje maloprije i presložila n brzinu većina da pošto HSLS tu nije bio, da su skočili kolege iz Nezavisni za Hrvatsku u jednom trenutku, kao pod krinkom da se riješilo pitanje najmoprimaca i vlasnika stanova. To je neistina. Oni nisu riješili ta problem nego su problem prebacili da ga se u roku 5 g. rješava neka druga vlada. Ni najmoprimce ni najmodavce. Ovo je samo magla i pozivam sada u ovom trenutku kada cijeli narod, evo vidimo sad nas troje, četvero u Saboru, kada cijeli narod u biti prati naše Vatrene. Ovaj zakon o najmoprimcima i najmodavcima država ima poluge da riješi taj prostor, taj problem, ima sve poluge da riješi na zadovoljavajući način i najmoprimaca i vlasnika međutim do danas nije napravljeno. To je obmana i laž i oni koji su držali većinu danas, neka se zapitaju što su riješili a odmah u trenutku kad je prekinuto glasanje o najmoprimstvu, to samo da kažemo uskočila je druga većina. Vidimo ovdje, danas je izglasan zakon o obrazovanju koji je maska i PR HNS-ove ministrice koja je rekla ovdje riječi da će ovim zakonom reformskim učenici imati iste uvjete, osnovnoškolci, srednjoškolci na cijelom području RH. 2/3 Hrvatske nemaju besplatne udžbenike osim sredine, lokalne samouprave koje su bogate, to je ogromna nepravda i danas kad se pozivamo na digitalizaciju, kad se poziva na reforme, zemlju znanja, mi imamo problem da su na, udžbenici, školske torbe najteži predmet učenicima. 10 kilograma. Brojni učenici zbog toga imaju iskrivljene kičme i brojne druge dijagnosticirane probleme, bolesti na koje ukazuju naši roditelji. Centralizirali su apsolutno sve, ministrica umjesto da je na nastavnička vijeća decentralizirala programe u školama, eksperimentalne programe i kvalifikacije za izradu kurikuluma, ona je sve uzela pod svoje i imenovanje ravnatelj što je najbitnije bit će po stranačko iskaznici kao do sada a ne po kvaliteti. Zbog smatram da je ovaj saziv Sabora zapamćen po ukidaju govora zastupnicima, smanjivanja prava a očekujem da će doći jednoga dana gdje će narodni zastupnici suvereno ovdje govoriti a sada evo još jednom na kraju i ja bi na kraju rekao, želim sve najbolje Vatrenima jer oni su jedan svijetli primjer kako se zajedno možemo boriti za bolju Hrvatsku. Hvala.
A sada će u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Dužan sam upoznati javnost da je došao trenutak kad je hrvatska Vlada na čelu s predsjednikom Andrejom Plenkovićem prepoznala problem Imunološkog zavoda, prihvatila prijedlog grada Zagreba, odnosno gradonačelnika Milana Bandić, pa je zahvaljujući toj podršci premijera, razumijevanjem ministra zdravstva Milana Kujundžića formirano Povjerenstvo Vlade i grada koje je nakon stručne rasprave donijelo zaključke koji otvaraju put ka ozdravljenju Imunološkog zavoda. ... [[Govornik se ne razumije.]] , da bi se sačuvala strateška proizvodnja, održala radna mjesta, ali prije svega, onih najstručnijih kadrova i otvaranja novih radnih mjesta za najobrazovanije mlade ljude koji za svoj stručni napredak ne moraju torbariti po svijetu. Ali da spomenem, da je grad Zagreb i gradonačelnik Milan Bandić još u siječnju 2014. godine Vladi Zorana Milanovića predložio i dostavio prijedlog, odnosno pismo namjere radi osiguranja dugoročne održivosti Imunološkog zavoda. Tadašnja SDP-ovska vlada tu inicijativu je proglasila populističkom mjerom zagrebačkog gradonačelnika. Kako je gradonačelnik Milan Bandić smatramo da je i grad Zagreb smatrao da je Imunološki zavod društvo od posebnog interesa, strateškog značaja za RH, od tada pa do današnjih dana taj prijedlog je bio na stolu. Nije se odustajalo, a ovo što držim je sažetak kronologije aktivnosti grada Zagreba u slučaju Imunološkog zavoda. I samo da napomenem, vezano za krvne pripravke koje se uvoze iz drugih dijelova svijeta, a predstavljaju potencijalnu opasnost širenja zaraznih bolesti, kojih inače nema u Europi, nema primjerice ebole, te brojnih drugih na koje se službeno krv ne testira. Upravo radi toga i Vijeće Europe preporučuje i potiče načelo samodostatnosti, odnosno dobrovoljnih i neplaćenih donacija krvi u čemu RH i prednjači. Osim toga, važno je istaknuti da je RH prepoznata po kvaliteti transplatacijskog programa, a preduvjet za ostvarenje ovog programa je dostupnost i raspoloživost krvi i krvnih pripravaka kao i imunoloških lijekova. Slijedom navedenog, Povjerenstvo je već predalo Vladi prijedlog. Vjerujem da će Vlada donijeti odluku o strateškom partnerstvu između RH i grada Zagreba kao vlasnika Imunološkog zavoda. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Krećemo na prvu točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, drugo čitanje, P.Z.E. broj 170. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i čanka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana Majda Burić državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Dakle pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Cilj ovog zakona jest jačanje pozicije osoba s invaliditetom na tržištu rada te njihova bolja i veća aktivacija samim time i samo ostvarivanje, jačanje centara za profesionalnu rehabilitaciju kao i unapređivanje sustava profesionalne rehabilitacije. Naime, važeći Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom stupio je snagu s 1. siječnja 2014. godine s tim da je njegova puna primjena započela tek 1. siječnja 2015. godine kada je uvedena obveza kvotnoga zapošljavanja osoba s invaliditetom. Primjena zakona ukazala je potrebu za određenim izmjenama i dopunama i to s ciljem dodatnog unapređivanja područja profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom. Izmjene i dopune koje smo predložili tijekom prvog čitanja ovog zakona, a koje je važno istaknuti i ovom prilikom su sljedeće, dakle prije svega to je ubrzavanje i olakšavanje uključivanja nezaposlenih osoba s invaliditetom u postupak profesionalne rehabilitacije i to na način da se oni izravno upućuju na centre za profesionalnu rehabilitaciju na rehabilitacijsku procjenu, a bez potrebe prethodnog vještačenja kako je to predviđeno važećim zakonom. Naime, prema važećem zakonu, osoba s invaliditetom prvo mora proći postupak vještačenja, a tek potom odlukom vještaka upućuje se na rehabilitacijsku procjenu u Centar za profesionalnu rehabilitaciju što znatno usporava njezino uključivanje na tržište rada. Predloženim izmjenama omogućuje se izravno upućivanje osoba s invaliditetom u Centre za profesionalnu rehabilitaciju. Na temelju rezultata rehabilitacijske procjene, odnosno nalaza i mišljenja Centara za profesionalnu rehabilitaciju, savjetnici HZZ-a, Hrvatskog zavoda za zapošljavanje dobit će sve potrebne informacije u svrhu pripreme tih osoba za zapošljavanje. Osim toga, proširit će se i krug naručitelja usluge profesionalne rehabilitacije, odnosno izričito će se propisati da je i Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, odnosno ZOSI jedan od naručitelja te usluge. Prema važećem zakonu, kao što znamo, naručitelj usluge profesionalne rehabilitacije može biti Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Hrvatski zavod za zapošljavanje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, jedinice lokalne, regionalne samouprave, centri za socijalnu skrb, osiguravajuće društvo, poslodavac te privatni naručitelj. A s obzirom da osim navedenih naručitelja, uslugu profesionalne rehabilitacije može naručiti i Zavod za vještačenje predlaže se upravo takva dopuna ovoga zakona. Osim toga, precizirat će se i pojam razumne prilagodbe, odnosno izričito će se propisati da razumna prilagodba obuhvaća prilagodbu radnoga mjesta, ali isto tako i uvjeta i organizacije rada. Naime, osiguravanje učinkovitih i praktičnih mjera prilagođenih osobama s invaliditetom, ne podrazumijeva samo arhitektonske ili tehničke prilagodbe, već i prilagodbe koje se odnose na uvjete i organizaciju rada, kao što su rad od kuće, prilagodba radnog vremena, preraspodjela zadataka, osiguravanje dodatnih treninga i slično. Osim toga, nužno je propisati i obvezu osiguranja razumne prilagodbe i prilikom provođenja natječajnog postupka, odnosno testiranja ili intervjua, jer osoba s invaliditetom već u toj fazi nailaze na prepreke za pristup tržištu rada. Precizirat će se i pojedine odredbe o kvotnom zapošljavanju osoba s invaliditetom kako bi se otklonile nedoumice u njihovu tumačenju i primjeni, kvotni sustav zapošljavanja, kao što sam navela, u primjeni je od 1. siječnja 2015. godine i obvezuje sve poslodavce iz javnog i iz realnog sektora koji zapošljavaju najmanje 20 radnika da na primjerenom radnom mjestu i to u primjerenim radnim uvjetima zaposle određeni broj osoba s invaliditetom. Od obaveze kvotnog zapošljavanja osoba s invaliditetom, izuzeti su novoosnovani poslodavci i to u vremenu uvođenja u rad, a najduže 24 mjeseca od dana početka rada. Tijekom primjene ovoga zakona uočeno je da pojam novoosnovanog poslodavca, a samim time i razdoblje od oslobađanja od obveze kvotnog zapošljavanja da se on različito tumači, stoga se ovim Izmjenama i dopunama zakona predlaže precizirati to razdoblje tijekom kojega novoosnovani poslodavac nema obvezu kvotnog zapošljavanja osoba s invaliditetom i to na način da se izričito propiše da je to razdoblje od 24 mjeseca od dana upisa u odgovarajući registar, odnosno od dana ustrojavanja prema posebnom propisu, ukoliko je riječ o tijelima državne uprave. Također se predlaže izričito propisati da se drugi načini ispunjavanja obveze kvotnog zapošljavanja osoba s invaliditetom, kao što su npr. primanje osoba s invaliditetom na praksu ili rehabilitaciju ili stručno osposobljavanje za rad, stipendiranje njihovog redovnog obrazovanja ili sklapanje ugovora o poslovnoj suradnji sa zaštitnim i integrativnim radionicama i drugo da se sve to smatra zamjenskom kvotom. Osim toga, ukinut će se obveza podnošenja izvješća u iznosu obračuna te novčane nakade i to putem JOPPD obrasca, a sve s ciljem administrativnog rasterećenja poslodavaca. Naime, za one poslodavce koji ne ispune kvotu, niti zapošljavanjem, niti na zamjenski način, propisana je obveza plaćanja novčane naknade i to u visini od 30% minimalne plaće mjesečno za svaku osobu s invaliditetom koju su bili dužni zaposliti. U 2018. godini tih 30% od minimalne plaće iznosi 1031 kunu i 94 lipe. Ispunjenje navedene obveze prati Zavod za vještačenje i to na osnovu podataka iz JOPPD obrasca putem kojih su poslodavci dužni podnijeti izvješće o iznosu obračuna te novčane naknade, a s ciljem kao što sam već rekla, administrativnog rasterećenja poslodavaca, a imajući u vidu činjenicu da je Zavodu za vještačenje omogućeno praćenje ispunjavanja obveza novčane naknade putem OIB-a poslodavca, predlaže se ukidanje obveze podnošenja izvješća putem JOPPD obrasca. Međutim važno je i naglasiti da se ukidanjem obveze podnošenja tog JOPPD obrasca koji služi isključivo kao sustav izvješćivanja u iznosu obračuna te naknade ni na koji način ne utječe na sustav kontrole koji provodi zavod. Proširit će se i namjena sredstava prikupljenih s osnove novčane naknade i to zbog neispunjenja kvotne obaveze kako bi se osigurala još bolja i učinkovitija integracija osoba s invaliditetom na tržište rada. Sredstva prikupljena sa ove osnove novčane naknade trenutačno se koriste za poticaje, projekte i programe zapošljavanja osoba s invaliditetom koji jesu nužni, ali nisu dovoljni za njihovu učinkovitu integraciju. Učinkovita integracija osoba s invaliditetom upravo je integracija putem različitih usluga profesionalne rehabilitacije što nam potvrđuju i iskustva drugih zemalja. Proširenjem namjene sredstava prikupljenih s osnova novčane naknade i na sustav profesionalne rehabilitacije omogućiti će se jačanje kapaciteta centara za profesionalnu rehabilitaciju kao i uvođenje novih metoda i tehnika što će cjelokupan postupak učiniti kvalitetnijim i pristupačnijim većem broju korisnika. Osim toga predlaže se da se sredstva prikupljena s osnove novčane naknade mogu koristiti i za poticaje, projekte i programe zapošljavanja osoba sa invaliditetom osim Zavoda za vještačenje osiguraju i drugi korisnici utvrđeni registrom proračunskih i izvanproračunskih korisnika. A način korištenja i raspodjela samih sredstava prikupljenih sa te osnove utvrđivati će se posebnom odlukom i to odlukom ministra nadležnog za rad. Olakšati će se i uvjete za stjecanje statusa zaštitnih radionica koje imaju iznimno važnu ulogu u zapošljavanju onih osoba sa invaliditetom koje nisu zapošljive na otvorenom tržištu rada i kojima je potreban najveći stupanj podrške. Prema važećem zakonu zaštitna radionica je ustanova ili trgovačko društvo koje zapošljava najmanje 51% osoba sa invaliditetom u odnosu na ukupan broj zaposlenih i to isključivo na zaštitnim radnim mjestima. Zaštitna radna mjesta radna su mjesta koja zahtijevaju najjednostavnije radne operacije i u pravilu na njima rade osobe sa invaliditetom kod kojih su utvrđene veće teškoće u radnom funkcioniranju odnosno osobe kao što sam već rekla sa najtežim oblicima invaliditeta. Praksa je pokazala da zaštitne radionice sa tako visokim udjelom zaposlenih osoba sa invaliditetom na zaštitnim radnim mjestima dakle 51% nisu u mogućnosti obaviti sve poslove ugovorene putem zamjenske kvote. Osim toga taj kriterij od 51% osoba sa invaliditetom zaposlenih na zaštitnim radnim mjestima teško je ostvariv i zbog prirodnog odlijeva osoba sa invaliditetom. Također ograničavajući čimbenik je i činjenica da trenutno nema dovoljno osoba sa invaliditetom koje su procijenjene od strane Centra za profesionalnu rehabilitaciju kao osobe zapošljive isključivo na tim zaštitnim radnim mjestima. Stoga se predlaže i dalje zadržati taj osnovni kriterij prema kojemu zaštitna radionica mora zapošljavati 51% osoba sa invaditetom u odnosu na ukupan broj zaposlenih dok se kriteriji broja zaposlenih osoba na zaštitnim radnim mjestima predlaže ublažiti i to na način da iznosi 20%. Dakle prema novim uvjetima zaštitne radionice će i dalje biti dužne zaposliti 51% osoba sa invaliditetom u odnosu na ukupan broj zaposlenih a od tih 51% 20% mora biti onih na zaštitnim radnim mjestima. Na ovaj način zadržavamo institut zaštitnih radnih mjesta, sprječavamo diskriminaciju osoba sa najtežim oblicima invaliditeta ali isto tako uzimamo u obzir i ograničavajuće okolnosti u poslovanju zaštitnih radionica. Uz prethodno navedene izmjene i dopune koje su predložene u prvom čitanju ovim konačnim prijedlogom zakona dodatno se predlaže na novi način urediti pitanje osnivanja i rada centara za profesionalnu rehabilitaciju. Za razliku od sadašnjeg zakonskog uređenja prema kojem centre za profesionalnu rehabilitaciju zajednički osnivaju RH i jedinice lokalne ili regionalne samouprave, konačnim prijedlogom ovog zakona predlaže se da centre za profesionalnu rehabilitaciju osniva isključivo RH. U odnosu na već osnovane centre za profesionalnu rehabilitaciju u Zagrebu, Splitu, Osijeku i u Rijeci predlaže se da RH preuzme u cijelosti osnivačka prava nad tim centrima. Naime, analizom dosadašnjeg rada centara za profesionalnu rehabilitaciju uočeno je nekoliko ključnim problema koji su doveli do nejednakog i neravnopravnog položaja među centrima, od različite podrške od strane osnivača do različite plaće zaposlenih, nedostatnih prostornih kapaciteta itd.. Stoga je u cilju poboljšanja i ujednačavanja položaja CPR-ova s jedinicama lokalne i regionalne samouprave dakle gradovima Zagrebom, Rijekom, Splitom te Osječko-baranjskom županijom postignut dogovor o preuzimanju osnivačkih prava nad centrima i to od 1.1.2019. godine kako bi se osiguralo i dovoljno vremena za samu prilagodbu. S obzirom da su jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave iskazale interes i spremnost da daju svoj doprinos i u budućem radu centara bez obzira na prijenos osnivačkih prava predlaže se da iste imaju i svoje predstavnike u upravnim vijećima CPR-ovima. Centri za profesionalnu rehabilitaciju postaju ujedno i proračunski korisnici državnoga proračuna a sredstva za njihov rad financirati će se iz namjenskih prihoda uplaćenih sa osnove naknade zbog neispunjenja kvotne obaveze kako je već prethodno obrazloženo. Preuzimanjem osnivačkih prava nad centrima i jačanjem njihovih kapaciteta u smislu adekvatnog prostora, dovoljnog broja stručnjaka, osnivanja mobilnih timova radi bolje pristupačnosti itd., osigurati ćemo sve potrebne uvjete za daljnji razvoj sustava profesionalne rehabilitacije koji ima ključnu ulogu u integraciji osoba sa invaliditetom na tržište rada. U konačnom prijedlogu zakona izvršene su i određene izmjene i dopune odredbi kojima se uređuje pravo prednosti pri zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Osim toga, predlaže se i izričito propisati da se ta prednost pri zapošljavanju ne odnosi na zapošljavanje putem mjere javnih radova. Kao novina, uvodi se također i pravo prednosti, pravo prednosti zapošljavanja prilikom popunjavanja slobodnih radnih mjesta putem internog oglasa. Dakle i u slučajevima kada se ne raspisuje javni natječaj za zapošljavanje već se slobodna radna mjesta popunjavaju putem internog oglasa, poslodavci će biti dužni dati prednost osobama sa invaliditetom pod jednakim uvjetima. Evo i za kraj, još jedanput naglašavam daje cilj ovih izmjena i dopuna Konačnog prijedloga Zakona o osobama s invaliditetom jačanja pozicija osoba sa invaliditetom na tržištu rada, jačanje CPR-a, centara za profesionalnu rehabilitaciju kao i unapređivanje samog sustava profesionalne rehabilitacije. Uvjereni smo da će preložena zakonska rješenja doprinijeti boljoj i učinkovitijoj integraciji osoba sa invaliditetom na tržište rada a samim time i realiziranju njihovog radnog i osobnog potencijala. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je ona poštovanog zastupnika Ivana Ćelića, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Zahvaljujem na uvodnom obrazloženju, smatram da je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom velikih korak unaprijed u osnaživanju ljudskih prava osoba s invaliditetom osobito što se tiče tržišta rada. Čuli smo proteklih godina sintagmu koja se koristila i u političkom prostoru što je sasvim legitimno društvo jednakih mogućnosti međutim mislim dakle da je potrebno zalaganje svih odgovornih u društvu da se to društvo jednakih mogućnosti uistinu realizira, da damo priliku za aktivno sudjelovanje u društvu osobama sa invaliditetom i u to treba uključiti čitavu zajednicu, dakle od djece, mladih sve do odraslih. Na taj način smanjuje se osjećaj izolacije, rast osjećaja vrijednosti i želje za samoizražavanjem. Tako da evo, moja potpuna podrška ovim izmjenama i dopunama zakona koje će zasigurno pridonijeti boljem osjećaju osoba sa invaliditetom.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo zbilja kratko kako bi još jednom skrenuo pozornost i na one dobre aspekte ovog zakona, prije svega i na nužnu potrebu integracije osoba sa invaliditetom na tržište rada. Ono što se događa naravno u praksi je da puno firmi najčešće odlučuju ili uzeti vanjske obavljače dakle ovo što smo govorili o udrugama ili određenim zajednicama koje zapošljavaju preko 50 odnosno 51% invaliditeta da bi ispunili normu ili plaćaju kazne jer jednostavno kažu jednostavnije mi je plaćati tih 1 031 odnosno 1 032 kune nego zaposliti osobu sa invaliditetom i upravo zbog toga ove izmjene zakona štose tiče za profesionalnu rehabilitaciju, dolaze zapravo do izražaja jer mislim da ćemo time omogućiti jedan širi aspekt zapošljavanja i zapravo svima onima koji su upisani u očevidnik da i na kvalitetnom mjestu dobiju svoj posao. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovana državna tajnice, izvolite.
Poštovani uvaženi kolega Čuraj, dakle, valja još jedanput naglasiti da se sama kvota može ispuniti na nekoliko načina. Prije svega to je zapošljavanje osoba sa invaliditetom u tvrtkama koje imaju 20 ili više zaposlenih dakle 3% od toga, zatim zamjenskim načinima, zamjenskim mjerama, zatim plaćanjem naknade i kombinacijom svih tih triju mjeru koje sam navela. Sve od toga smatra se ispunjenjem kvotnog zapošljavanja. A što se tiče zamjenskih mjera, one su odnosu na države članice EU-a u RH zaista najšire, najšira je lepeza zamjenskih kvota od stipendiranja do zapošljavanja studenata, do prakse studenata ili uključivanja u rehabilitaciju, do poslovne suradnje koja može biti poslovna suradnja sa osobama sa invaliditetom koje su samozaposlene.
Hvala, hvala lijepa. Evo prije nego što krenemo dalje predlažem da pozdravimo učenike Tehničke škole iz Pule koji su nas došli na galeriju pogledati. [[Pljesak.]] Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice sa suradnicima. Kvote su postigle rezultate i dobro da su uvedene međutim dugoročno gledano sigurno da nam neće imati takve rezultate u budućnosti, kratkoročno su to uspjele. Ja se nalazim u jednoj nezgodnoj poziciji jer kao zastupnik sad ne mogu podnesti amandman na ovaj prijedlog zakona jer nije u djelu onih izmjena koje ste vi predložili. Naime, valjalo bi razmisliti o izmjeni članka 11. ovog zakona. Kad govorimo o samozapošljavanju osoba sa invaliditetom, ovdje se navodi osnivanje trgovačkog društva, osnivanje zadruge, osnivanje udruge. Naravno obavljanje obrta i stavka 7. kaže obavljanje djelatnosti poljoprivrede i šumarstva. Možda ja dobro ne razumijem, ali bi volio svakako da u zakonu stoji striktno osnivanje OPG-ova, mislim da bi to bio dobar poticaj za osobe sa invaliditetom jer se tiče njihovih obitelji jer redovito osim same osobe i čitava obitelj živi u siromaštvu, o tome bi valjalo razmisliti pa možda ići sa amandmanom Vlade. Hvala.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Poštovani i uvaženi kolega Žagar, dakle u praksi se i sada omogućava osnivanje OPG-ova vezano uz osobe sa invaliditetom. Naveli ste i porast broja zaposlenih osoba sa invaliditetom što je dobar ishod ovog zakona, konkretni podaci pokazuju slijedeće, da je u 2017. godini zaposleno 3 366 osoba sa invaliditetom što je porast od 18% u odnosu na prethodnu godinu. U 2016. godini zaposleno je 2 853 osoba sa invaliditetom što je porast od 9,18%. U 2015. godini zaposleno je 2 613 što je porat u odnosu na prethodnu godinu 39% odnosno u odnosu na 2013. godinu porast od čak 50%, tako da zaista ishodi jesu dobri, da mogu biti bolji, mogu i upravo zato i ove izmjene i dopune kako bi osobe s invaliditetom imale što bolji položaj na tržištu rada. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zanimalo bi me imate li informacije kakva je situacija, kao primjer zapravo, naša Vlada bi trebala biti primjer, u kvotnom zapošljavanju po ministarstvima? Ja sam dva puta zapravo i za vrijeme premijera Oreškovića i sada i sadašnjeg premijera i uputila zapravo, u tom smislu jedno pismo ispred našeg Odbora za zdravstvo, kako bi se potakli ministri da razmišljaju o tom kvotnom zapošljavanju, a drugo je, žao mi je što niste uvažili i primjedbu pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, zato što imamo vrlo često situaciju da osobe prilože svu dokumentaciju o invaliditetu, ali se i ne pozovu na to pravu i zapravo dolazi do, na neki način, strogog gramatičkog tumačenja teksta ovog Zakona i onda osobe zapravo prilože svu dokumentaciju, sve je ispunjeno, ali s obzirom da nisu se na to svoje pravo i pozvali, oni budu isključeni iz natječaja. Ja osobno ne govorim o invaliditetu, [[Upadica predsjednik:Hvala.]] ali ja se isto tako nisam bila priložila dokaz, mogu samo da završim, priložila sam dokaz o tome da sam učestvova u Domovinskom ratu, ali se nisam pozvala na to pravo i nisam bila primljena na natječaj, a s obzirom da se radi o invalidima, to bi bilo bitno.
Hvala. Molim vas, držimo se vremena. Poštovana državna tajnica, izvolite.
Poštovana gospođo Strenja-Linić, dakle, vezano uz obavezu kvotnog zapošljavanja u ministarstvima treba prije svega reći da svi na određeni način ispunjavaju kvotu. Još jednom ću podsjetiti da ispunjavanje kvote nije samo zapošljavanje osoba s invaliditetom, već i zamjenske mjere kojih je jako puno i koje sam navela maloprije, plaćanje naknade, kao i kombinacija svih tih triju mjere. Dakle, sva ministarstva ispunjavaju na određeni način, kroz određeni modus kvotno zapošljavanje dok ovdje treba naglasiti da Ministarstvo za demografiju, Ministarstvo obrane i Ministarstvo unutarnjih poslova ispunjavaju kvotnu obavezu zapošljavanjem propisanog broja osoba s invaliditetom. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Marije Alfirev. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, državna tajnice, predstavnice zavoda. Dakle, bila bih, dakle sami ste rekli da je sam cilj Zakon pa i ovog Zakona je povećanje broja ili poticanje zapošljavanja osoba s invaliditetom, pogotovo na otvorenom tržištu rada i na taj način bi trebali i sami poslodavci biti poticani kroz ovaj Zakon da zapošljavaju osobe s invaliditetom. Spomenuli ste i zamjenske kvote, tako da ja izražavam zapravo jednu sumnju da će zapravo ovaj Zakon uroditi onim što ste rekli iz jednostavnog razloga što i pravobraniteljica je spomenula da nije učinjena dobra analiza ovog prethodnog, ishoda Zakona jer su se, najviše se zapravo poslodavaca odlučivalo na novčanu naknadu umjesto zapošljavanja, a da se jako malo koristilo zamjenska kvota, pogotovo su se sklapali, jako slabo sklapali ugovori o poslovnoj suradnji.
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice Burić.
Poštovana gospođo Alfirev, dakle, prije svega smatram da treba i dalje raditi na senzibilizaciji javnosti, a posebice poslodavaca vezano uz zapošljavanje osoba s invaliditetom i smatram da kontinuirano naše društvo to treba činiti. Što se tiče mjera aktivne politike zapošljavanja, a vezano uz osobe s invaliditetom i tu je učinjen pomak u smislu da osobe s invalidititetom imaju ipak veće poticaje i do 75% financiranja bruto plaće i isto tako mogu kombinirati mjere u smislu i javnog rada, nakon toga potpore za zapošljavanje, kombinirati sa obrazovanjem, dakle, u smislu mjera aktivne politike zapošljavanja zaista je dan jedan širok okvir kojeg osobe sa invaliditetom mogu koristiti.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Božice Makar.
Hvala lijepa. Pa evo u praksi se često stječe dojam kako su naši gospodarstvenici protiv plaćanja naknade za zamjensku kvotu. Radi se naime, o onim poslodavcima koji zbog svoje gospodarske djelatnosti, zbog same težine proizvodnje ne mogu zaposliti osobu s invaliditetom. Međutim, u svakom slučaju oni nisu protiv osoba s invaliditetom, nego su protiv svih administrativnih postupaka koje treba u tom slučaju. Zato pozdravljam ukidanje ovog ... [[Govornik se ne razumije.]] obrasca kojeg smo slali iz mjeseca u mjesec, a zapravo se stanje nije ništa mijenjalo i zato je dobro da je on ukinut. Međutim, ako mi možete reći da li će on biti ukinut samim stupanjem na snagu ovog Zakona ili će biti donijet posebni pravilnik još vezano za to?
Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovana i uvažena kolegice Makar, dakle, samim stupanjem na snagu ovoga Zakona on će biti ukinut i prema OIB-u poslodavca će se u stvari pratiti svi podaci. Što se tiče obaveznog kvotnog zapošljavanja, valja reći i slijedeće, da su obveznici koji, poslodavci koji ispunjavaju kvotu zapošljavanjem osoba s invaliditetom da ih na dan 31.1. ove godine, bilo ih je 1212, onih koji zapošljavaju ispod propisane kvote, ali u razmjernoj mjeri, dakle kombinacijom onih mjera plaćaju novčanu naknadu, njih je 673, obveznici koji obavezu ispunjavanja isključivo izvršavaju plaćanjem novčane naknade, njih je 2603, a sveukupno je poslodavaca koji su obveznici kvotnog zapošljavanja 9997 koji zapošljavaju sveukupno nešto više od 10 tisuća osoba, a od njih je 500-tinjak na zaštitnim radnim mjestima. Dakle, u zaštitnim radionicama.
Hvala i zadnja replika je poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovana državna tajnice, prema podacima Ministarstva rada, ima više od 1/3 obveznika, koji nisu tijekom 2016. i tijekom 2017. ispunili kvotu obavezu, ni plaćanje razmjernog dijela novčane naknade, niti zapošljavanjem, niti plaćanjem novčane naknade. Zanima me što Zavod za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom čini da bi tu naplatio tu obavezu od poslodavaca koji nisu ispunili kvotu obvezu. Hvala.
Odgovor poštovanog državne tajnice.
Poštovani kolega, gospodine Hrelja, dakle, još jedanput ću ponoviti, vjerujem da se slažete da i dalje moramo senzibilizirati i javnost i posebice poslodavce kako bi izvršavali svoje obaveze vezano uz zapošljavanje osoba s invaliditetom i smatram da je to dužnost cijeloga društva. A vezano uz ovo što ste naveli i što sa poslodavcima koji niti plaćaju niti zapošljavaju, vjerujem da ste vidjeli i u samom izmjenama i dopunama ovog konačnog prijedloga, da kada se nađe, kada dođe do toga, što nam je u stvarnosti zaista postoji i opstoji, da se tada pokreće upravni postupak. I tada se izdaje rješenje koje ima težinu ovršne isprave. Međutim, kako do toga ne bi došlo, jer zaista to nije cilj, smatram da valja djelovati preventivno, a to je u smislu kontinuirane senzibilizacije društva. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Da, poštovana Ines Strenja Linić, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pozdravljam još jednom predstavnice ministarstva iz centra za vještačenje. Dakle, Odbor za zdravstvo je jutros održao svoju 43. sjednicu i raspravljao je o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 15. ožujka 2018. Odbor je o zakonu raspravljao kao matično radno tijelo sukladno člankom 85. Poslovnika Hrvatskog sabora. Predstavnica predlagatelja je u uvodnom izlaganju obrazložila razloge za donošenje izmjena i dopuna zakona koji proizlaze iz određenih nejasnoća i nedorečenosti uočenih tijekom njegove primjene, čime će se ujedno poboljšati zakonodavni okvir za lakše uključivanje osoba s invaliditetom u postupku profesionalne rehabilitacije i njihovog zapošljavanja. U odnosu na razlike između 1. i 2. čitanja, konačnom prijedlogom zakona, centar za profesionalnu rehabilitaciju osniva isključivo RH, a osnivačka prava i dužnosti u ime RH, obavljati će Vlada RH, putem nadležnog ministarstva za rad. Preuzimanjem osnivačkih prava nad centrima za profesionalnu rehabilitaciju u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu, sukladno postignutom dogovoru o preuzimanju osnivačkih prava s 1. siječnja 2019. ujednačiti će se njihov položaj, centri postaju proračunski korisnici, a sredstava za njihov rad, financirati će se iz namjenskih prihoda uplaćenih u … [[Govornik se ne razumije.]] naknade zbog neispunjenja kvote obveze zapošljavanja osoba s invaliditetom iz ostalih nenamjernih prihoda i primitaka. Članovi odbora su u raspravi podržali donošenje ovog zakona, smatrajući da će njihove izmjene i dopune na adekvatan način urediti ovo područje, pogotovo uzevši u obzir postojanje dosadašnjih brojnih problema, koji su između ostalih proizlazi iz načina i kvalitete vještačenja, što će se od sada svakako poboljšati. Dakle, nakon navedene rasprave, Odbor je jednoglasno podržao i preložio Hrvatskom saboru Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSSLS-a i HDSSB-a govoriti poštovani zastupnik Goran Dodig, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice sa svojim suradnicima. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji zapošljavanja osoba s invaliditetom. Klub HDS, HSSLS, HDSSB, podržava ovaj prijedlog zakona i drži da se radi o dobrom, značajnom iskoraku u rješavanju ove problematike. No, imam potrebu problematizirati, ne ovaj zakon, jer je on zaista, veliki iskorak, ali inače, ozračje u društvu i ne samo hrvatskom, u kojem se ovakvi zakoni donose u kojem ozračje u kojem se tretira ovakva problematika. A to ozrače kada je ovo u pitanju, možemo gledati sa dva aspekta, sa aspekta tržišta rada, gdje čujemo da ljude trebamo pripremati za tržište rada i za tržište općenito. Tržište koje ima jedan karakter financijalizacije društva općenito i invaliditeta kao specifičnom pojam koja se javlja kod pojedinca i to netom kod malog pojedinca, gdje imamo sve veći broj, invalida rada sa tjelesnim oštećenjima i kako uskladiti te dvije činjenice. Kako to uskladiti? To je pitanje, koje mislim da nije predmet ovoga sada trenutačno zakona, jer kažem, on je dobar, ali u budućnosti, to će itekako biti veliki, veliki problem. I kažem, nije to samo problem u Hrvatskoj, to je problem, ja bi rekao, na svjetskoj razini što je zemlja razvijenija, ima zakonodavstvo koje kao štiti invalide ali ima i tržište koje proizvodi sve više invalida, tržište kao takvo. Ja znam da nisu adekvatni primjeri i teško ih je naći, ne želim o najtežim primjerima govoriti, ali invaliditet kao takav je karakteriziran elementima manjine u društvu. Dakle mi smo naučili da govorimo o manjinama samo kada su neke stvari u pitanju, ali ne govorimo o manjini koja poprima sve dimenzije jedne ograničene skupine ljudi koja se mora izboriti za svoja temeljna prava koja su pravo na rad, pravo na život, pravo na dostojanstvo, pravo na adekvatno vrednovanje svoga rada itd. Invaliditet može biti urođeni i stečeni, naći pravu mjeru kako to isharmonizirati sa ovim zahtjevima modernog društva nije jednostavno. Evo npr. pokušaj i u ovom zakonu je da se poslodavce na neki način prisili da sudjeluju u tome da se invalidne osobe na određeni način bolje osjećaju, pa kažemo ako ih neće zaposliti oni su dužni smo ih penalizirati da plate toliko i toliko. To je dobra, ne vidim bolju trenutačno ideju, ali pitam se jeli to dugoročno nešto čemu treba težiti i na koji način se postaviti ili treba razvijati jednu svijest jednu empatiju koja je nestala u društvu, koja je nestala. Dakle rijetko koji pojedinac razmišlja o tome da bi on jedan dan mogao postati invalid, rijetko tko. To je nešto što je postalo u filozofiji sebičnosti u kojoj živimo opće pravilo pa svak misli da se to njemu ne može dogoditi. Navest ću jedan svoj primjer, prije jedno mjesec dana sam bio na jednoj banalnoj operaciji i u jednoj vrsti anestezije gdje mi je donji dio tijela bio umrtvljen shvatio sam svu težinu psihološku, socijalnu, a da ne govorim o ovim drugim elementima što to znači. Shvatio sam što to znači biti u kolicima, što znači biti nemoćan i kada razmišljam o tome onda svako društvo koje misli da može to riješiti nekakvom naknadom je loše društvo. Svako društvo koje misli da može nekoga kazniti, meni je jasno da ako neko u kamenolomu radi da ne može zaposliti invalida na teškim poslovima, ali se u HNB može zaposliti puno, u administraciji se može puno invalida zaposliti. Dakle što hoću zapravo reći o svemu ovome? Način života, način rada proizvodi invalide, a onda država treba intervenirati da im kako tako pomogne. Ovo je primjer na kojim se moramo zamisliti kako stvoriti jedno zaista humano društvo ili težiti tom humanom društvu. Dolazimo do situacije kako organizirati državu da ne bude ograničena nikakvim ugovorima, međunarodnim, trgovinskim i sličnim gdje će tržište biti u fokusu pažnje, neka bude, ali isto tako mora biti u fokusu pažnje čovjek, a najviše čovjek koji je na neki način hendikepiran po ovoj ili onoj osnovi. Kada pogledate malo invalidne osobe i njihovu mogućnost da se organiziraju, onda je ona puno manja negoli mogućnost osoba koje se bave zaštitom Pančićeve omorike. Mislim da to nije Pančićeve omorike, mislim ne podcjenjujem to, ali ovdje se radi o ljudima. I tamo gdje čovjek prestaje biti čovjek prema drugom čovjeku koji je hendikepiran prestaje sav smisao postojanja društva kao takvog u konačnici naravno. Zato ovaj zakon pozdravljam, ovaj zakon je veliki iskorak, ali probajmo razmišljati na ovaj način, probajmo razumjet ljude koji su u problemu pa i onda kada dobiju posao, pa i onda kada ih netko doživljava teretom. Oni koji imaju sreću da nemaju taj problem morali bi ga upravo zbog te sreće dijeliti s onim koji ga imaju. Zato iz ove perspektive sa ove govornice u ime kluba i ovih stranaka koje sam rekao podržavam ovaj zakon, ali nastojat ćemo još jednu stvar činiti osim podržavanja ovog zakona oživotvorit taj zakon što je moguće više i što je važno principe ovog zakona i ovog dijela na određeni način harmonizira sa drugim zakonima koji također se upliću u ovu problematiku jer ako se ovo svede samo na Zakon o radu, onda nismo napravili puno. Ovo treba biti zapravo u određenom smislu državna filozofija uređenja društva. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ana-marija Petin, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam državnu tajnicu i predstavnicu ministarstva. Zakonom o profesionalnom rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom želi se olakšati uključivanje osoba s invaliditetom na tržište rada i vjerujem i najiskrenije se nadam kako nitko nema ništa protiv toga. Mi iz Hrvatske seljačke stranke pozdravljamo apsolutno svaki, pa i najmanji poticaj osoba s invaliditetom na samostalnost, na obrazovanje i naravno na uključivanje u tržište rada. I upravo izravno upućivanje u centre za profesionalnu rehabilitaciju, na rehabilitacijsku procjenu, bez potrebe prethodnog vještačenja je svakako jedan od tih poticaja. Drago mi je da smo se svi skupa osvijestili da razumna prilagodba ne podrazumijeva samo arhitektonske ili tehničke prilagodbe, već i prilagodbe koje se odnose na uvjete i organizaciju rada. Također, nadam se da ova nova razumna prilagodba podrazumijeva i provođenje natječajnog postupka testiranja ili intervjua upravo zbog specifičnosti i različitih vrsta invaliditeta na što je i pravobraniteljica gospođa Anka Slošnjak ranije upozoravala. No ono što me muči s obzirom na situaciju na terenu je kvotno zapošljavanje o čemu je već bilo dosta govora. Tu postoji problem koji koliko vidim, ni ovaj prijedlog nije uzeo u obzir. Kvotno zapošljavanje od 1. siječnja 2015. godine obvezuje sve poslodavce iz javnog i realnog sektora koji zapošljavaju najmanje 20 radnika da na primjerenom radnom mjestu, u primjerenim radnim uvjetima zaposle određeni broj osoba s invaliditetom i podaci Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koji ste i vi iznosili, upravo potvrđuju uspješnost te mjere. Tijekom 2015. zaposleno je ukupno 2613 osoba s invaliditetom, što je gotovo 40% više nego u prethodnoj godini. U 2015. je zaposleno 10% više nego u prethodnoj godini, a tijekom 2017. godine je zaposleno ukupno 3366 osoba s invaliditetom što čini porast u zapošljavanju osoba s invaliditetom za 18% u odnosu na 2016. godinu. Kada gledamo na to, mjera je sigurno uspješna. Osim zapošljavanjem osoba s invaliditetom, izmjena je da kvotna obveza može se, prema ovom novom prijedlogu, ispuniti i zamjenskom kvotom što je svakako dobrodošlo. Primanjem osoba s invaliditetom na praksu, na rehabilitaciju ili stručno osposobljavanje za rad, stipendiranjem njihovog redovnog obrazovanja, sklapanjem ugovora o poslovnoj suradnji sa zaštitnim, integrativnim radionicama i to svakako u Klubu Hrvatske seljačke stranke podržavamo. Međutim, dolazimo do problema i to je ono što me muči. Za poslodavce koji ne ispune kvotu, niti zapošljavanjem, niti na zamjenski način, propisana je obveza novčane naknade u visini 30% od iznosa minimalne plaće mjesečno za svaku osobu s invaliditetom koju su bili dužni zaposliti, što u 2018. godini iznosi 1031 kunu. Prema ovom novom prijedlogu, od obveze kvotnog zapošljavanja, izuzeti su samo novoosnovani poslodavci u vremenu uvođenja u rad, a to je precizirano ovim putem najduže 24 mjeseca od dana početka rada, što također pozdravljamo da je konačno definirano. Međutim, treba uzeti u obzir i druge situacije, a to je prirodni odljev i osoba s invaliditetom, kao i drugog radno sposobnog naroda u RH te činjenicu da trenutno nema u određenim područjima, na određenim zavodima, dovoljno osoba s invaliditetom koji su procijenjeni od strane centara za profesionalnu rehabilitaciju kao zapošljive osobe, odnosno radno sposobne. I vjerujte da na terenu postoje poduzetnici i koji uz najbolju volju nisu u mogućnosti ispuniti niti kvotnu, niti zamjensku obavezu. Pogotovo kada govorimo o Slavoniji, o opustošenoj Slavoniji svaki čovjek, svaki radnik, ali i svaki poduzetnik je izuzetno bitan. Mi i poduzetnicima želimo pomoći, želimo ih zadržati i bojim se da sankcije nisu rješenje navedenog problema. Poslodavci već imaju brojne olakšice za zaposlenje osoba s invaliditetom, porezne olakšice, subvencioniranje plaća, to je također dobro, ali dajmo im još veće. Neka im država osigura još veće jer smatramo da rješenje ne treba prebacivati na poslodavce. Kao što sam rekla, na terenu u Slavoniji postoje određena područja gdje u evidenciji zavoda ima osoba sa invaliditetom, ali sa vrlo velikim postotkom invalidnosti koje nisu radno sposobne, koje se ne javljaju na oglase, kojih nema u sustavu i poduzetnici koji se bore da naša Slavonija ipak opstane, plaćaju penale jer zakonske propise nisu u mogućnosti ispuniti. Zašto ovaj zakon nije dao mogućnost upravo i u tim situacijama? Ja ne želim da se ova moja rasprava krivo protumači, ne želim da ispadne da se svrstavamo na stranu poslodavca jer to nije naša namjera. Podržavamo kvotno zapošljavanje koje je dokazano urodilo plodom i ponovit ću i podržavamo i osobno se borim i borit ću se za uključivanje osoba s invaliditetom u društva na svim razinama, ali ne smijemo sve gledati crno ili bijelo. Podrška zapošljavanju osobama s invaliditetom uvijek i svakako bez kompromisa, ali podrška i poduzetnicima koji se bore i koji se i u Hrvatskoj iz dana u dan bore upravo sa ovakvim problemima i pri tome ne mislim da su osobe sa invaliditetom problem da me se ne bi krivo protumačilo nego zakoni koji se donose u ovakvom obliku u kakvom se donose. I ponoviti ću za kraj da mi upravo u HSS-u pozdravljamo svaki pa i najmanji poticaj osoba sa invaliditetom da se uključe na tržište rada. I upravo iz toga razloga Klub HSS-a će ovaj prijedlog zakona podržati. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo državna tajnice sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Ja moram priznati da je meni ovako vrlo ugodno slušati kada o ovakvoj temi koja se tiče osoba sa invaliditetom govore kolege, moje kolege zastupnici prije mene. Izuzetno mi je drago i izražavam svoje zadovoljstvo time što će vjerojatno svi klubovi podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Kao što je državna tajnica napomenula bilo je potrebno ući u izmjene i dopune ovog zakona. Obzirom da se od 2015. godine pa do danas uvidjelo da neke stvari naprosto ne idu, odnosno ne funkcioniraju. Osobe s invaliditetom, moram priznati bile su izuzetno zadovoljne kada je ovaj zakon stupio na snagu ali neke stvari te davne 2014. pa i 2015. kada je profunkcioniralo kvotno zapošljavanje nismo riješili na najbolji mogući način. Ja sam sigurna da će ovim izmjenama i dopunama konačno ovaj zakon zaživjeti punim plućima i da će omogućiti osobama sa invaliditetom lakše zapošljavanje što mu je konačno i cilj. Svakako je cilj da što više poslodavaca prepoznaju ideju o zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Nažalost, mi danas još uvijek imamo poslodavce koji uopće o tome ne razmišljaju. Mnogi kažu da o tome vrlo malo znaju ili nemaju pojma, međutim moram ovdje reći da je meni osobno teško povjerovati u takvo neznanje obzirom da je pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom, da je zavod za vještačenje, da je Udruga OSVIT, da su svi savezi i sve udruge osoba sa invaliditetom održale nebrojene skupove na kojima se upravo govorilo o poticanju zapošljavanja osoba sa invaliditetom. I o tom famoznom kvotnom zapošljavanju. Dakle ukoliko ne možete zaposliti osobu sa invaliditetom ili je nema, ne postoji na vašem zavodu za zapošljavanje meni je naprosto nevjerojatno ja ne mogu vjerovati da jedan poslodavac ne može iskoristiti nešto od zamjenskih kvota, treba se malo više pozabaviti time. Ali na svu sreću naš zavod za vještačenje ima široki krug svojih stručnjaka koji su spremni poslodavcima doista dati najrazličitija objašnjenja kako bi im se olakšalo zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Sve ove izmjene, u ovim izmjenama i dopunama zakona kao što sam rekla olakšati će zapošljavanje osoba sa invaliditetom. I meni osobno je drago što se poslodavci jednim dijelom i rasterećuju. Pojam razumne prilagodbe nešto je što smo očekivali i što se evo i dogodilo da se na neki način osobama sa invaliditetom već prilikom natječaja omogući da imaju, rekla bih jednake uvjete, dakle razumnom prilagodbom će se to i postići. Što se tiče olakšica za osnivanje zaštitnih radionica, 20% zaštitnih radnih mjesta jest olakšica i to će sasvim sigurno omogućiti zaštitnim radionicama bolje i kvalitetnije funkcioniranje iako negdje u budućnosti ja očekujem da će sva radna mjesta na kojima će raditi osobe sa invaliditetom biti zaštitna radna mjesta to u ovim trenucima još uvijek nije bilo moguće ali sigurna sam da ćemo i to u dogledno vrijeme riješiti. Ne znam da li znate da u Hrvatskoj postoji samo jedna integrativna radionica? To je Hedona, čokolaterija iz Križevaca. U pripremi je još jedna koja još nije osnovana ali očekujemo vrlo skoro osnivanje, jednako tako integrativne radionice u Koprivnici, koji će ako Bog da, proizvoditi tjesteninu od koprive. To su dvije, to će biti, dakle, i kada ova bude osnovana, dvije male radionice, koje rade veliki posao. I njima kao i zaštitnim radionicama treba omogućiti da na tržištu u RH mogu plasirati svoje proizvode, jer jedino tako će uspjeti zapošljavati osobe s invaliditetom. Nadalje, što se zapošljavanja osoba s invaliditetom tiče, moram istaknuti, da su zaštitne radionice, dakle, pod posebnim uvjetima, da su zaštitne radionice, evo jedva dočekale, da se raspravi i donesu ove izmjene i dopune zakone i moram vam reći da je nekoliko njih pred ovu raspravu mene zvalo i pitalo hoće li to danas biti konačno gotovo, jer će im ovih 20% olakšati svakako, olakšati funkcioniranje. Nešto što se postavilo kao pitanje, a postavila ga je pravobraniteljica za osobe s invaliditetom je radni asistent. Pitanje radnog asistenta nije riješeno ovim izmjenama i dopunama ovoga zakona, međutim, dogovoreno je i ja evo, očekujem da će ministarstvo odmah po donošenju ovih izmjena i dopuna krenuti u donošenje podzakonskih akata koji će biti usklađeniji sa zakonom, pa da i to pitanje pokušamo riješiti u tim podzakonskim aktima. Jednako tako, pitanje udruga koje vrše uslugu osobne asistencije, vjerujem da ćemo tako riješiti podzakonskim aktima, jer naprosto, one udruge, govorim o udrugama osoba s invaliditetom, dakle, isključivo o njima, a vrše usluge osobne asistencije ili neku drugu usluge, pa su tako dužne zapošljavati veliki broj asistenata. One moraju plaćati naknadu, jer naprosto, oni nemaju sredstava za zapošljavanje, a ni mogućnost većina od njih za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Evo, u nekakvim razgovorima, mislim da smo se i oko toga dogovorili, da ćemo taj problem riješiti. Klub HDZ-a poštovana gospođo državna tajnice dati će jedan amandman, na članak 5. izmjena i dopuna ovoga zakona. Radi se o čistoj nomotehničko stvari, a to je, da kada reguliramo obvezu kvotnog zapošljavanja, osoba s invaliditetom, u čl. 5. piše, poslodavac može ispuniti tu obvezu tako da zaposli propisani broj osoba s invaliditetom. Mi mislimo da treba ovdje pisati tako da ima zaposlen propisan broj osoba s invaliditetom, s obzirom da poslodavac kada zaposli osobu s invaliditetom, tek, ju onda može prijaviti u očevidnik. Dakle, pretpostavljamo da će ovo olakšati razumijevanje mnogim poslodavcima, kojim bi ovakva formulacija kakva se sada nalazi u zakonu zasigurno zbunila obzirom, kao što sam rekla, da se osobe s invaliditetom mogu upisati u očevidnik zaposlenih osoba s invaliditetom tek nakon što ih poslodavac zaposli. I jedna stvar koja se meni čini, kao, možda najvažnija, neću reći da je najvažnija, ali je vrlo važna, kako bi se uopće ovaj zakon mogao provoditi, a to je u čl. 26. mijenjamo članak 37. važećega zakona i to na način, da Zavodu za vještačenje profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, omogućujemo da utvrđuje invaliditet. To do sada nismo imali, na taj način očekujemo da će se konačno, u RH znati tko su to osobe s invaliditetom, a tko su to osobe s tjelesnim oštećenjem. S obzirom na to, moramo uskladiti sve naše propise, s obzirom na to, usklađivati ćemo i sva prava osoba s invaliditetom. Ja sam sigurna da će Zavod za vještačenje postati konačno jedna ustanova, koja će imati karakter i Zavoda za mirovinsko osiguranje ili Zavoda za zdravstveno osiguranje, dakle, jedne državne institucije, kojoj ćete moću uložiti žalbu, ukoliko nećete biti zadovoljni sa ocjenom invaliditeta, što naprosto do sada nije moguće. Sada još uvijek utvrđujemo tjelesna oštećenja i mogu vam reći zašto to nije dobro. Iako u podzakonskim aktima, sadašnjim, važećim, važećim zakona, je točno, taksativno, nabrojano, koji su to dokazi koji se dokazuje invaliditet, ima ih 13. Događalo nam se da u nekim sudskim postupcima suci jednostavno presuđuju po onome što čitaju, dakle rješenje na kojem piše da je nekoj osobni nekom osiguraniku utvrđeno tjelesno oštećenje od 100% to za njih nije invaliditet. I ne tako davno imali smo presudu na kojem piše da je određena osoba, osoba s tjelesnim oštećenjem od 100%, a ne osoba s invaliditetom. A radi se o osobi s teškim, rekla bih najtežim invaliditetom. Stoga mene izuzetno veseli da ćemo konačno dobiti ono što smo oduvijek željeli, vještačenje na jednom mjestu i utvrđivanje invaliditeta i da više nalaz i mišljenje neće biti jer i ne može biti dokaz o invaliditetu. Nalaz i mišljenje može biti dokumenat na temelju kojeg će se donositi rješenje da je neko osoba s invaliditetom. Iz razgovora sa ravnateljicom Zavoda za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom mogu reći još jednu onako za mene radosnu vijest, a vjerujem da će to razveseliti i sve osobe s invaliditetom da ćemo konačno po težini invaliditeta, po kategorijama znati i koja su prava osoba s invaliditetom. Sve ćemo to uskladiti. I evo na kraju evo dozvolite mi još da kažem da će klub HDZ-a podržati izmjene i dopune ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Dakle pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Dakle ono što je važno reći zakon čini određeni napredak u ovom zamišljenom sustavu. Dakle suočio se u provedbi zadnje tri godine odnosno naročito zadnje dvije '16. i '17. i ove '18. godine suočio se sa određenim problemima cijeli sustav i predlažu se mjere za otklanjanje tih problema odnosno za na neki način poboljšanje funkcioniranja sustava i to je ono što je u ovom zakonu dobro i što je vrijedno svake podrške. I ono što moram tu priznati evidentni su napori Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom da unaprijedi i svoj status i status cijelog ovog sustava da napreduje kao su evidentni napori i Ministarstva rada i mirovinskog sustava daje određeni suport. Ali bojim se da za iskorak u profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom ovo nije dovoljno. Ovo nije problem jednog ministarstva, ovo je međuresorski problem. U Centar za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom HZZO nikada nikoga nije uputio na profesionalnu rehabilitaciju i nikada nije istraživao zašto su dugotrajna bolovanja na pojedinim radnim mjestima. HZMO ima takvu barijeru da kada netko ima pet godina staža, strada u saobraćajnoj nesreći i bio bi u svakom slučaju vrlo podoban za profesionalnu rehabilitaciju radi očuvanja preostale radne sposobnosti onda su naknade koje se izračunavaju po osnovi ovog staža, a ne po nekoj drugoj osnovi toliko male da su totalno demotivirajuće. Dakle i HZMO koji se bavi ovom problematikom nije aktivni sudionik u izgradnji ovog sustava, nije aktivni sudionik ni ministarstvo koje se bavi socijalom, demografije, obitelji i socijale dakle ni ono nije aktivni, nešto više sudjeluje ali nedovoljno, kao ni Ministarstvo obrazovanja koje na neki način bi trebalo nešto više reći o prilagođenim programima, nešto više cijeniti svoju strukovnu školu u Varaždinu koja izuzetno kvalitetno rješava ove probleme i ima jedan takav razvojni ciklus kojim bi se mogli tako lijepo ponositi i moglo bi biti na ponos Hrvatske kako oni to rade i kako su od dva programa strukovnog obrazovanja stvorili nekih 15-ak programa i kako osposobljavaju ljude osobe s invaliditetom za otvoreno tržište rada. Dakle to su neke stvari koje mi imamo ali o njima obično ništa ne znamo. Evo ja sam sticajem okolnosti jučer uspio u okviru naše stranke imali smo jednu tribinu u kojem je ravnatelj te škole nam dao iscrpno sve što oni rade, mislim krasno je to slušati i mislim da bi to na neki način senzibiliziralo i naše poslodavce, ali i građane na drugačiji odnos prema osobama s invaliditetom. To su tzv. svijetli primjeri koje treba uvijek isticati. Imamo mi drugi problem, problem u ovom trenutku imamo problem viška financija. Ja se sjećam moje rasprave sa tadašnjim ministrom Mrsićem gdje sam ja bio konzervativniji i zagovarao da ostane sustav doprinosa jer sustav doprinosa za zapošljavanje osoba s invaliditetom opterećuje sve poslodavce podjednako jer ide na plaću. On je inzistirao da to bude ipak kvotno zapošljavanje, naravno da smo sa određenim rezervama svi to podržali, ali sada je vrijeme u trećoj godini primjene jedne kvalitetne evaluacije cijelog sustava, dal je on dobar, dal jednako opterećuje sve poslodavce, da li su svi poslodavci svoju obavezu ispunili kako valja, da li ćemo tu naknadu povećavat ili smanjivat, što ćemo radit itd. Vrijeme je za evaluaciju cijelog sustava, ne samo s ove pozicije s koje mijenjamo zakon. Rekao sam odmah na početku da ovo prihvaćam kao pozitivni pomak i prema tome tu ne ostavljam puno dilema. Ali treba reći da li ima smisla i dalje senzibilizirat, jer 2 godine su sasvim dovoljne, poslodavce da moraju ili zaposliti ili platiti naknadu ili zamjenski odraditi kvotu itd. ili treba preći u neku drugu fazu, fazu upozoravanja i na neki način određenih postupaka da bi se to naplatilo? Ako je to previše novca s kojim ne znamo što bi napravili, ajmo onda smanjiti tu naknadu ali da je svi plaćaju jer opet ponavljam, prema izvorima, a izvori su Ministarstvo rada, imamo jednu trećinu poslodavaca koji uredno 2 godine izbjegava svaku svoju obavezu pa ispada da su oni, da će onim poslodavcima koji uredno rade, koji umjesto da zaposle osobe sa invaliditetom naruče u zaštitnoj radionici zaštitnu odjeću, radnu odjeću itd. dakle da su uzeli aktivnu ulogu da će ovim koji su dobri narasti magareće uši jer ovi ostali prolaze nekažnjeno. Da bi vam dočarao o kojim se iznosima radi, trebate znati da 2016. opet po podacima ovog ministarstva je naplaćeno nekih 188 milijuna naknada, da je 2017. naplaćeno je negdje oko 220 milijuna kuna naknada, da se vratilo i namjenski utrošilo 130 milijuna kuna od tih naknada i da stoji na računu 270 milijuna kuna. Mi moramo znati što, uz to što nam je za 2017. 110 milijuna otišlo jer jedna trećina nije ništa, nije platila, ne ne nije otišlo, ali nismo ih ubrali, odnosno nije u nikakvoj funkciji, a što bi bilo u funkciji da ih nemamo gdje upotrijebiti. Dakle, ja ću vam odgovoriti što ja mislim na to, ja ću odgovorit što mislim na to. Mislim da osim 4 centra, mi smo zreli da imamo 10-ak centara i da to treba staviti u neki plan razvoja ovog sustava, to će koštat nešto više, ali mora biti funkcionalnije. Treba iskoristit ovu klimu, dobru klimu i prema poslodavcima i ovo što radi Hrvatska udruga poslodavaca i Hrvatska gospodarska komora da se ta problematika približi i poslodavcima, ali i široj javnosti. I naravno osnovati jednu međuresorsku komisiju koja mora na neki način učiniti pomake i u drugim zakonima kako bi ovaj sustav koji je dobro zamišljen dobio svoju propulzivnost, dakle kako bi on mogao davati maksimalne efekte. Dakle, bez plana definitivno nema ništa. I onda si odrediti nakon takvog plana što želimo postići, odrediti si jednu poziciju u kojoj ćemo evaluirat sustav pa ćemo onda definitivno kad vidimo koliko smo uspjeli razigrati sustav i razviti sustav, koliko ćemo onda olakšati tu naknadu, odnosno olakšati teret poslodavcima i moći ocijeniti koliko su oni sudjelovali u cijelom tom projektu. Dakle to je ono kako ja vidim taj sustav i nastavak razvoja sustava, on je nužan. Društvo se mora više senzibilizirati u odnosu na probleme osoba s invaliditetom i tu dileme nikakve nema. Mi jednostavno ako želimo biti humano društvo, ako želimo biti društvo socijalne pravde moramo poštivati da ima nejednakih i na tržištu rada, sa nejednakih pozicija startamo i da moramo pomoći onim slabijima i na tržištu rada i u sveukupnom životu. Dakle, naravno da bih mogao biti sitničav pa bih mogao prigovoriti pa čak i na, jer nam je to posao, slušamo o nomotehnici 15 godina, svaka čast da je ministarstvo uvažilo primjedbu pravobraniteljice, ali nomotehnički gledano u članku 4. ne možete istovremeno u istom članku koristiti ovu razumnu prilagodbu za postupak prilagodbe radnog mjesta i za postupak intervjua i svega ostalog, ne ono prvo za mene je dužna pažnja, obaveza dužne pažnje da sve kandidate poslodavac stavi u jednaku poziciju. Termin razumna prilagodba mi se više uklapa uz prilagodbu radnog mjesta, uz organizaciju itd. ali to je pitanje nomotehničkih stručnjaka i zato zagovaram i sada i u tijeku rasprave da ovdje ne danas, nego u ponedjeljak se počme sa pripremama za novi zakon. Zakon koji će na prvoj stranici u članku 1., odnosno članku 2. pardon imati pojmovnik, da točno znamo bez ikakve dileme što koji pojam znači. Pojmovi su vrlo kompleksni, nisu jednoznačni i nužno ih je pojasniti. Oni nisu prepreka i zato nisam to postavljao kao temeljnu primjedbu, oni nisu prepreka ovom poboljšanju koje je zamišljeno kroz ove izmjene i dopune zakona, ali ako ćemo radit posao do kraja, onda imamo 3 stvari. Dakle srediti nomotehniku, sad idemo obrnutim redom jer je to najviše može čekati, ali isplanirati cjelokupan razvoj sustava vještačenja profesionalne rehabilitacije i zapošljavanje osoba sa invaliditetom kroz sve centre koji će pokrivati teritorij i na kraju međuresorska komisija među ministarstvima koja će olakšati, odnosno dati suport da i ovi iz mirovinskog mogu poslat na profesionalnu rehabilitaciju i da ovih iz Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje mogu poslati na profesionalnu rehabilitaciju, a ne da ovaj sustav strši kao ono šparoga koju će prvi vjetar polomit, to jednostavno nije dobro. Naravno ovdje je već rečeno i to posebno cijenim da ima mogućnosti i samozapošljavanja osoba s invaliditetom i da ne moramo isticat da čak i OPG-ovi mogu biti taj sustav sufinanciranja, u svakom slučaju treba podržati. Kao što od ovog zakona isto tako cijenim da se preuzelo osnivanje, odnosno upravljanje svim centrima jer ovdje ne može biti bez, ne može funkcionirati sustav bez standardizacije postupaka. Ne može u Osijeku imati jedne uvjete, u Splitu druge, u Zagrebu treće, u Rijeci četvrto, tu standardizacija mora biti što se tiče i stručnjaka, što se tiče uvjeta rada i što se tiče postupaka jedinstvena i onda će kvaliteta ne može i ne smije izostati. Mislim da sam dao svoj doprinos, meni je ovaj sustav interesantan i pratim ga već duže vremena, naravno da se i meni dogodi da neke stvari ne zapamtim ili jednostavno mi nekako prođu da nisam čuo ili primijetio, ali mi je drago uvijek se vratit u ovu priču. Klub GLAS-a i HSU-a će glasati po slobodnoj volji, ali biti će to ili suzdržano ili podrška u svakom slučaju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Marija Alfirev, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče Sabora, uvažena tajnice, ravnateljice zavoda i suradnice, pomoćnice. Dakle, evo, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Uvodno bih htjela najprije napomenuti ono što smatram da je jako važno da je Klub SDP-a, kao i uvijek, za i podržava sve one izmjene zakona ili donošenja svih onih pravilnika, svih onih odredbi koje idu u korist osoba s invaliditetom, koje idu u smislu uključivanja osoba s invaliditetom, bilo u području, bilo kojem području dakle stanovanja, slobodnog vremena i naravno kao što je jedna od najvažnijih područja života zapošljavanju, u području zapošljavanja. Pogotovo kad se govori o zapošljavanju na otvorenom tržištu rada. U ovom slučaju i ove neke odredbe ovog Konačnog prijedloga zakona nalazimo dobrima, nalazimo poticajnima, onima kojima će olakšati sam taj proces, no ipak, također izražavamo i određenu suzdržanost po pitanju nekih navedenih odredbi smatrajući da neće rezultirati, dakle neće imati za ishod upravo ono što sam i prethodno u replici spomenula, a to je da će doći do jednog značajnijeg povećanja broja zaposlenih osoba sa invaliditetom, odnosno da će se baš u toj mjeri većoj nego što je sada, dogoditi korištenje nekih od zamjenskih mogućnosti umjesto samog zapošljavanja. Kao što ste naveli, dakle ono što se da iščitati sada se sve ono što se ranije smatralo da ulazi u samozapošljavanje osoba s invaliditetom sada je predloženo da bude dio zamjenske kvote, no htjela bih napomenuti da mi se čini da ipak u samom Prijedlogu ovog zakona nije učinjena ona jedna kvalitetna, prava, sustavna analiza koja bi imala zaista onaj jedan široki spektar svih do sada učinjenih ili postignutih dobrih stvari i isto tako točno naglašeno što bi to trebalo izmijeniti i na čemu bi trebalo, što bi trebalo zapravo ciljano mijenjati. Čini mi se da je ovaj znači prijedlog zakona nekako učinjen ja bih rekla to rječnikom graditeljstva ili prostornog uređenja, točkasta jedna izmjena kao da je po narudžbi nekih investitora, tako u ovom slučaju mi se čini da je došlo do nekih izmjena uslijed interesa pojedinih zainteresiranih strana. Tu mi se slaže zapravo i ovo što sad govorim je potkrijepljeno i ono što sam sad evo nedavno čitala i sa nedavnim izvješćem pravobraniteljice osoba sa invaliditetom za 2017. godinu, ja ću nju citirati koja kaže da uz određene pomake na ovom području i primjere koji su pozitivan odraz, odredbe članka 27. konvencije tijekom 2017. godine kroz obraćanje stranaka ovom uredu, vidljivo je da se osobe s invaliditetom i dalje u velikoj mjeri suočavaju sa raznim preprekama i kršenjem njihovih prava prilikom provođenja postupaka zapošljavanja i tijekom radnog vijeka. Treba reći da je evo nekoliko još i podataka sa zavoda za zapošljavanje, dakle da je u očevidniku na dan 31. prosinca 2017. bilo upisano 10 512 osoba s invaliditetom koje zadovoljavaju kriterije ali da u Hrvatskoj imamo 70 107 osoba s utvrđenom profesionalnom nesposobnošću te da i dalje te osobe koje imaju preostale radne sposobnosti mogu biti uključene u svijet rada, međutim nisu uključene te da od strane je sustava zapostavljen taj jedan ogromni potencijal osoba s invaliditetom što zapravo znači drugim riječima da su odnosi među tim brojkama zaista zabrinjavajući, ukazuju na još uvijek na niz teškoća s kojima se osobe s invaliditetom susreću na tržištu rada. Naravno da je ovdje ovo nije sad samo problem niti ZOS-ija, kratko rečeno, ne samo zavoda niti Ministarstva rada već da se radi zaista o jednoj problematici, o jednom značajnom sustavu koji se odnosi na različite resore, dakle da bi smo rješavali problem jedan moramo uključiti i ministarstvo koje je zaduženo za socijalnu politiku, socijalnu skrb a isto tako i resor obrazovanja. Ovdje smo već imali i ranije prilike čuti i o samom strukovnom kroz izlaganja kolega, o strukovnom obrazovanju, ja bi još uvijek rekla i napomenula, da je još veći problem kada se radi o obrazovanju, ja bi rekla onom koji je za po posebnim programima, koji se još uvijek održava i odvija u jednom sustavu obrazovanja pogotovo u centrima za odgoj i obrazovanje gdje se još uvijek mladi školuju za ona zanimanja koja zapravo ne postoje tako da imamo jedan veliki broj osoba s invaliditetom koji imaju zanimanje koje ne postoji a još uvijek nije napravljen onaj jedan kvalitetan sustav prekvalifikacije ili samog obrazovanja, školovanja za ona zanimanja koja su tražena trenutno u Hrvatskoj. Ono što također treba reći da je trend, dakle da se kad pogledate onu statistiku, da je zapravo najviše osoba s invaliditetom su zapravo i obavljaju i najveći je broj osoba s invaliditetom osposobljen za samo pomoćna zanimanja a isto tako zapošljavaju se zapravo najviše u pomoćnim zanimanjima. On što svakako nije ovdje bih htjela naglasiti, što nije kroz ovaj zakon riješeno a stoji kao jedan veliki problem i jedno neriješeno područje a to je institut radnog asistenta, o tome zapravo govori i pravobraniteljica i mislim da će se trebati uložiti značajni napori u slijedećem razdoblju kako bi se upravo taj institut općenito osobnog asistenta ali u ovom slučaju kad govorimo o zapošljavanju radnog asistenta, zaista stavio u funkciju, dobio svoj jedan zakonski okvir i kako bi svaka osoba koja ulazi u sustav rada bez obzira da li je joj je potreban radni asistent prilikom natjecanja za neko radno mjesto ili tijekom obavljanja određenih radnih operacija na samom radnom mjestu i u nekim drugim popratnim područjima, dok god ne budem imali kvalitetno riješen taj institut, teško ćemo moći govoriti o zaista jednom pravom zapošljavanju osoba s invaliditetom jer veliki je broj osoba koje nisu, maloprije smo čuli, koje nisu uključene a mogle bi jer upravo bez jedne ovakve potpore asistenta koji će biti dostupan ne samo jedno kratko vrijeme nego možda i cijeli radni vijek, nećemo moći postići jedno zaista kvalitetno zapošljavanje osoba s invaliditetom, u ovom slučaju čak govorim poglavito o osobama s intelektualnim teškoćama kojima je radni asistent najviše i potreban. Ono što smatramo da je, dakle, bilo bi mi draže da smo došli do da je ovaj sam prijedlog zakona izmjenama i dopunama išao u tom smjeru i da su već napravljeni nekakvi prijedlozi, neke izmjene na taj način. Ono što je ovdje spomenuto i mislim da bi također trebalo voditi računa a to je da je i dalje najveći broj poslodavaca, dakle, vratiti ću se trenutak na radnog asistenta, u tom slučaju će, ako država preuzme ulogu onoga tko će voditi računa o radnim asistentima, tada ni poslodavac više neće trebati imati takvo jedno i administrativno jedno opterećenje, ako zna da je država preuzela brigu o asistentima koji će pratiti osobu s invaliditetom. Dakle, kvotnu obvezu je ipak najveći broj poslodavac preuzelo kao plaćanje naknade umjesto samog zapošljavanja osoba s invaliditetom ili korištenje zamjenske kvote. I tu, da je recimo, evo, i to je pravobraniteljica za osobe s invaliditetom naglasila, nije napravljena jedna kvalitetna analiza zbog čega se to događa i zbog čega se jako malo koristilo zamjenskih kvota, pogotovo onih potpisivanjem poslovnih ugovora, ugovora o poslovnoj suradnji, znači da tu neke brojke ili neke stvari nisu baš jasni. Ono što sam ja razgovarala s poslodavcima i što sam dobila čak i neke, dakle i neki podaci samog zavoda govore o jednoj neusklađenosti gdje je poslodavcu daleko lakše i isplativije na neki način platiti ovu novčanu naknadu koja je oko 1000 kuna, za razliku od korištenja zamjenske kvote na način da je tu iznos daleko, daleko veći, koji iznosi minimalnu plaću plus PDV. Što se tiče dakle, ovo za zaštitne radionice, tu se ne slažemo. Dakle, smatramo da se ovim smanjenjem na 20% na zaštitnim radnim mjestima neće nešto postići jer zaštitne radionice su samim svojim smislom radionice koje zapošljavaju osobe s invaliditetom koje se ne mogu zaposliti na otvorenom tržištu rada, dakle, osobe s većim stupnjem invaliditeta, bez obzira o kojoj se vrsti invaliditeta radi, stoga su i sva ta radna mjesta zapravo su na neki način zaštitna radna mjesta, te stoga ne vidim na koji način će doći do poboljšanja, ili ne vidim na koji će način doći do poboljšanja samom ovom izmjenom, tako da mislim da je trebalo ostaviti 51% jer ići u tom smjeru upravo drugim mjerama kojima bi se olakšao rad zaštitnih radionica. S druge strane, mislim da trebamo raditi također na još većem, dakle, sve mjere koje donosimo i sve ono što radimo da ipak treba ići u smislu zapošljavanja osoba s invaliditetom na otvorenom tržištu rada jer je to na neki način ipak najkvalitetniji način zapošljavanja i podržava zapravo sve one strategije, mjere i preuzete konvencije koje govore o uključivanju osoba s invaliditetom u život zajednice. Ono još što na kraju mogu i reći, da mi se čini da ovim što centri za profesionalnu rehabilitaciju postaju proračunski korisnici, pa ja se, nadamo se da ova sredstva koja će se dakle, mislim da je naznačeno, da će biti namjenska sredstva i s osnove novčane naknade zbog neispunjenja kvotne obaveze, dakle, ovaj novac koji imamo. Nadam se da neće on sav otići upravo za službenike i plaće službenika, nego da će ipak, da je on usmjeren ka poboljšanju samog sustava, recimo da se usmjeri upravo razvijanju instituta radnih asistenata i drugim mjere koje će ići. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicima, Klub NHS-a, Liberalni demokrati, podržati ćemo ovaj Konačan prijedlog zakona. Manje-više suglasni smo sa svime, sa svim izmjenama koje su navedene i smatramo da on predstavlja u svakom slučaju poboljšanje, napredak, ubrzavanje određenih procesa i sa osnovnom intencijom koja je znači ljude, invalide rada, ljude sa smanjenom radnom sposobnošću staviti, integrirati ih u svijet rada na jedan ovakav način. O detaljima, o samim člancima nemam puno što dodati, jedino bih htio iskoristiti ovo vrijeme i ukratko jedan dio, sjećam se iz vašeg uvodnog izlaganja kad je bilo prvo čitanje, vi ste spomenuli integrativne radionice, što nije u ovom konačnom prijedlogu nemamo nešto posebno da smo se toga dotaknuli ili o tome posebno govorili, međutim, htio bih čisto ukazati na jedan i praktičan životni problem s kojim se susrećemo i u gospodarstvu, a jednako tako i određene inicijative koje smo poduzimali s lokalne i regionalne razine, nažalost nisu došle na plodno tlo i kod samih poslodavaca, gospodarstvenika, a činjenica je i čitav sustav i od Zavoda za zapošljavanje, Zavoda za zdravstveno, mirovinsko itd. vjerojatno iz razloga što citiram vas što se kazali kod prvog čitanja, da nema niti jedne još registrirane integrativne radionice u RH. Smatram da ovaj dio, što se tiče zaštitnih radionica i ova fleksibilizacija znači da je 20%, tu ste dali mogućnost radi lakšeg funkcioniranja i stavljanja u samu funkciju i zaštitnih radionica, smatram u redu. Koliko se sjećam da je u integrativnim radionicama iz osnovnog Zakona 40% osoba treba biti sa invaliditetom, pa čisto vama na razmišljanje i da li bi i taj dio koji propisuje integrativne radionice trebalo malo u buduće vrijeme ali bi molio što skorije da se razmotri, da se vidi da li u tom području se može napraviti i određena relaksacija određenih kriterija. Naime iz kojih razloga? Pogotovo sjever Hrvatske gdje dominira prerađivačka industrija, od metalske, drvne, tekstilne. U velikoj mjeri pogotovo što se tiče tekstilne, obućarske industrije imamo najveću tvornicu cipela u Europi, prevlada radna snaga su žene. I nakon 30 a već 25, 30 godina, pogotovo nakon 35 godina nijedna žena radnica ne doživi punu mirovinu. Upravo iz razloga radi se o jednostavnim poslovima, tehnološki procesi su takvi, zauzimanje jednog određenog položaja u radnom procesu i naprosto stvaraju se invalidi rada odnosno radnici sa velikim postotkom invaliditeta a sa vrlo malom ili nekim srednjim postotkom preostale radne sposobnosti. I sada u konačnici kada taj/ta radnica sa nekih 50, eventualno, rijetko 55 godina života odlazi u prijevremenu mirovinu ili invalidsku a još postoji mogućnost ostanka na tržištu rada, kolika je mirovina. Možda velim, upravo iz tog razloga da se razmotri taj dio, da ne kažem drvni također, da ne kažem područje šumarstva, to su naprosto radni procesi koji htjeli, ne htjeli priznati na neki način stvaraju invalide rada. Pamtimo i vremena i zaštitnih radionica, i ovdje funkcioniraju i postoje određene zaštitne radionice ali smatram da bi upravo u tom djelu da se preostala radna sposobnosti utvrđuje ovim izmjenama, vjerujem da će tu biti daleko kvalitetnije, ekspeditivnije, brže, lakše i iz toga je više nego prihvatljivo, ali da se pokuša ne kroz zaštitu nego da se težište stavi u budućnost na integrativne radionice naravno i da se poslodavce koji „u svojim tvrtkama“ kroz proizvodne procese stvaraju invalide, da se puno aktivnije i obvezujuće uključe u organizaciju integrativnih radionica i da daju daleko veće učešće nego možda što je sada praksa u RH. Naime, svjedočimo da je u određenim tvrtkama to svi vrlo dobro znamo, nedostatak radne snage. Hrvatska vapi pogotovo određene branše za uvozom radne snage a i na Zavodu za zapošljavanje imamo puno i onih neregistriranih nezaposlenih koji bi možda uz utvrđivanje preostale radne sposobnosti ili na neki drugi način, nek' budu oni onih 60% da bi se mogle uključiti na tržište rada. Mislim da je to i kroz buduće izmjene, vjerujem da će ići u tom smjeru, nadogradnju da se što više ljudi sa zavoda pokuša staviti na tržište rada ali i veliki broj ljudi koji nisu registrirani kao nezaposlene osobe da ih se na neki način pokuša motivirati, stimulirati i da kroz određene takve da li su to integrativne radionice ili nešto slično tome, da se stavi na tržište rada jer puno je kvalitetnije, pogotovo imat ćemo i niz tema i mirovinske reforme i zdravstvene reforme, naprosto sustavi koji sada egzistiraju i mirovinski i zdravstveni po ovim postocima i učešću, naprosto su neodrživi. Možda bi to bio jedan mali doprinos u smislu i u održivosti tih sustava. Naravno da i kao zaštitne tako i integrativne radionice trebaju određenu potporu ne samo kod osnivanja nego i kod budućeg funkcioniranja međutim kod integrativnih radionica svakako vjerujem da bi se model održivosti mogao daleko kvalitetnije postaviti jer to su ljudi koji imaju daleko veću procijenjenu preostalu radnu sposobnost, naravno i mogu dati daleko veći doprinos i u konačnici i u ispunjenju određenih normativa, ovisno je o procesima. Evo, neću duljiti čisto je ovo apel iako vjerujem da ste i kod ovih izmjena razmišljali o tom djelu, ali svakako bi volio da u buduće vrijeme što skorije pokušamo iznaći određene modalitet, da li kroz zakon, da kroz neke podzakonske akte što se tiče integrativnih radionica, tim više što nemamo nažalost ni jednu registriranu takvu u RH. Hvala.
Hvala … [[Govornik nije uključen.]] Slijedeći je klub zastupnika onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja-Linić, izvolite.
Pozdravljam još jednom predstavnice ministarstva. Dakle, poštovani zastupnici, predložene izmjene i dopune Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom nude rješenja za ubrzanje i olakšavanje uključivanja nezaposlenih osoba sa invaliditetom u postupku profesionalne rehabilitacije dakle njihovu bržu resocijalizaciju i uključivanje u sfere društva. I MOST nezavisnih lista će podržati ove izmjene, mi ćemo imati neke od amandmane koje ćemo vam i predočiti ali smatramo da je zakon poboljšanje u odnosu na postojeći kao što očekujemo da će se tijekom vremena sve ono što je potrebno još izmijeniti i u slijedećim izmjenama uvrstiti. Dakle da ponovim. Osobe sa invaliditetom nisu teret nego potencijal našeg društva ako ostvarimo dobre prakse između ostalog i pri zapošljavanju. Isto tako percepcija o nekim velikim troškovima kod prilagođavanja radnih uvjeta osoba invaliditetom nikako ne stoji ponajprije zato jer je za zapošljavanje osobe s invaliditetom najčešće potrebno tek malo dobre volje, a u slučaju troškova poslodavci ostvaruju pravo na njihov povrat od zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Osim toga, poslodavac koji zaposli osobu s invaliditetom ostvaruje pravo na subvenciju i njegove plaće itd. To smo već sve rekli. Dakle, ono što treba ponoviti, poslodavci dobiju izuzetno vrijednog i odgovornog zaposlenika i pri tom još ostvaruju značajne materijalne koristi od njegovog zapošljavanja. Provedena istraživanja pokazala su da su osobe s invaliditetom izuzetno odgovorni, lojalni i vrijedi zaposlenici koji suprotno uvriježenom mišljenju manje koriste bolovanja. Zapošljavanje osobi s invaliditetom djeluje jako pozitivno na njeno psiho-fizičko stanje, uostalom pravo na rad temeljno je ljudsko pravo i čini joj se da se osjeća korisno. Takva osoba može izdvajanjima pridonositi široj zajednici umjesto da bude korisnik socijalne naknade. Dakle, mi moramo razmišljati na način kako da sve osobe koje imaju radnu sposobnost, a to nisu samo osobe sa invaliditetom, to su i starije osobe iznad 50 i 60 godina života koje su dugotrajno nezaposlene, da ih sve vratimo u radne procese. Jedan od primjera je turizam. Dakle, to je jedna od ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarskih grana koji nudi široki dijapazon mogućnosti i radnih mjesta za zapošljavanje osoba s invaliditetom. S tim u svezi paradoksalno je da je upravo u Dalmaciji najniža stopa zapošljavanja osoba s invaliditetom. Potpuno je kriva percepcija da ljudi s invaliditetom nisu radno sposobni i da za njih trebaju neka posebna radna mjesta. Dosad je zaposleno više od 12 tisuća osoba s invaliditetom, projekcije ukazuju da možemo još tome pridodati još 5 tisuća onih kod kojih je u tijeku postupak utvrđivanja invaliditeta, a zajedno sa evidentiranima na burzi dolazimo do njih 25 tisuća. Dakle, ja se pitam što je sa ostatkom jer kad uračunamo i onih 80 tisuća koji su invalidskoj mirovini zbog profesionalne nesposobnosti još uvijek nam nedostaje oko 150 tisuća osoba, dakle, četvrt miliona koji su u Hrvatskoj izvan radnog procesa. Pitam se što je s njima? Zahvaljujući Konvenciji UN-a o pravima osoba sa invaliditetom, te dokumentima EU, kao i brojnim međunarodno prihvaćenim aktima osobama sa invaliditetom zajamčena je zaštita i propisana važnost njihovog aktivnog uključivanja u tržište rada na ravnopravnoj razini sa svim drugim članovima društva. Kako je istaknuto u Konvenciji, osobe sa invaliditetom ne samo da imaju pravo na život u jednakim uvjetima kao i ostali, već imaju pravo i aktivno sudjelovati u procesu donošenja odluka, o politikama i programima koji se odnose na njih. Ipak, prema podacima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, u prosincu 2016. taj podatak zadnji imam, Zavod je evidentirao 8720 obveznika kvotnog zapošljavanja, od kojih je 2484 obveznika iz javnog sektora, 6194 obveznika iz privatnog, te 42 obveznika su organizacije civilnog društva. Od ukupnog broja obveznika kvotnog zapošljavanja samo 1048 obveznika kvotnu obvezu ispunilo je zapošljavanjem osoba s invaliditetom, dok je znatno veći broj njih, 4060 svoju obavezu podmirilo plaćanjem novčane naknade. Dakle, njih 3425 su obveznici koji možda djelomično podmiruju kvotnu obvezu zapošljavanjem osoba sa invaliditetom, koriste izuzeće za radna mjesta ili zamjenske kvote, no ne plaćaju ostatak obveze i oni obveznici koji kvotnu obvezu ne ispunjavaju ni na jedan način, čak ni djelomično, niti plaćaju novčanu naknadu. O tome smo već danas čuli. Na kraju valja istaknuti i da otprilike trećina poslodavaca jer posebno njima se želim obratiti, koji su zakonski dužni zaposliti osobe sa invaliditetom, plaćaju naknadu ali razlog u tome nije njihova nezainteresiranost. U pozadini navedene situacije nalazi se nemogućnost pronalaska osoba sa invaliditetom raspoloživih za rad u traženim zanimanjima, što još jednom u prvi plan dovodi potrebu usklađivanja obrazovnog sustava sa stvarnim stanjem na tržištu rada. Naime, poslodavac koji zapošljava osobu s invaliditetom na otvorenom tržištu rada, osoba s invaliditetom koja se samozapošljava i integrativna radionica mogu za svaku zaposlenu osobu ostvariti subvenciju. Osim toga, zaštitna radionica može za svaku zaposlenu osobu s invaliditetom na zaštitnom radnom mjestu ostvariti plaću u iznosu od 75% osnove izračuna itd. Dakle, poticaji pri zapošljavanju osoba s invaliditetom mogu ostvariti samo osobe sa invaliditetom, to smo rekli, upisane u očevidnik itd. Dakle, ono što bih htjela još jednom ponoviti, žao mi je da nije uvažena primjedba pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom koja je rekla da je potrebno ipak na neki način omogućiti da čisto zbog strogo gramatičkog tumačenja teksta zakona da se sve osobe sa invaliditetom koje dostave kompletnu dokumentaciju, ukoliko se nisu i pozvale baš na to pravo, da se taj dio ipak uvaži i zato smo i predložili da se dakle, sadašnja odredba čl. 9., st. 2. važećeg zakona izmijeni na način da glasi da bi ostvarila pravo prednosti pri zapošljavanju, osoba s invaliditetom je dužna uz prijavu, odnosno ponudu na javni natječaj priložiti sve dokaze o ispunjavanju traženih uvjeta iz natječaja ili oglasa, te dokaz o invaliditetu i time ćemo zapravo izbjeći ovo da li su se pozvali ili ne iz cijele te priče. Isto tako stvar je dugotrajnih bolovanja. Naš prijedlog će biti da dugotrajna bolovanja nakon dvije godine isto tako zahtijevaju da se osoba uputi na profesionalnu rehabilitaciju i procjeni i posebno bih istaknula potrebu i važnost kontinuirane edukacije stručnjaka koji obavljaju vještačenja i na našem saborskom Odboru smo o tome razgovarali dakle, nije dobro da se vještaci regrutiraju između poznanika, između kolega s kojima se radi unutar nekih ustanova, već je potrebno da to bude kroz oficijelne komore, one koje su zapravo i imaju javnu ovlast da provode edukaciju o vještačenju, a jedna od njih i Liječnička komora, znači kako bi na taj način imali osobe koje će biti stručne, objektivne i ujednačenijih mjerila. Skrećemo pažnju da sustav vještačenja treba biti učinkovit, visoko profesionalan i u funkciji ostvarivanja temeljnih ljudskih prava i prava građana. Dakle, ovaj zakon ćemo podržati, naše amandmane ćete dobiti. Nadam se da ćete još jednom razmotriti njihovu namjeru da poboljšamo ovaj zakon, koji zapravo je prvenstveno namijenjen poboljšanju statusa osoba s invaliditetom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa, malo bi još par detalja rekao, ono što nisam stigao u raspravi u ime kluba. Naime, ne treba misliti da se i prije 2014. odnosno, od kada se donio ovaj zakon nismo bavili i sa problematikom zapošljavanja osoba s invaliditetom. Dakle, sjećam se i onih prvih, ja mislim i 11 g. Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji zapošljavanja osoba s invaliditetom. Tamo je u glavnoj ulazi bio tadašnji fond za profesionalnu rehabilitaciju zapošljavanja osoba s invaliditetom i tada smo imali doprinos za zapošljavanje osoba s invaliditetom. I moram priznati, da bi danas poslodavci koji će biti i koji jesu u upravnom vijeću zavoda mogli jasno i glasno prosvjedovati jer u onih 10, 11 g. oni su uplatili prosječno godišnje oko negdje 130 milijuna kn doprinosa, a u namjene zapošljavanja i profesionalne rehabilitacije se svake godine negdje oko polovicu tog iznosa potrošilo, a ostalo su prihodi proračuna. Dakle, poslodavci su dodatno na neki način uplaćivali i hranili državni proračun. Ovdje nakon 2014. g. to ostaje na posebnom računu, gdje danas imamo, kao što sam rekao u raspravi u ime Kluba, viška novca i to iako sam imao dilema kada je to predlagao tadašnji ministar Mrsić, ovo je možda bolja priča, jer omogućava, ne možda, nego sigurno, jer omogućava nesmetano planiranje razvoja sustava profesionalne, vještačene profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom. I kao što sam već rekao, ja mislim da je dobra mjera da imamo 10 centara i da malo, se sveobuhvatnije, naravno tamo gdje ima najviše potreba i mogućnosti da se zaposle osobe s invaliditetom, bilo na otvorenom tržištu rada, bilo na zašitimo radionicama i integrativnim radionicama ili u samom zapošljavanju. Ja moram s ovog mjesta, s obzirom da se s time bavim negdje od 2002. g. s ovom problematikom, moram iskazati i poštovanje i prema gradu Puli i Istarskoj županiji koji su bili otvoreni za osnivanje zaštitne radionice Tekop Nova u Puli, kada je stari Tekop koji je imao 600 zaposlenih, koji se bavio s dosta djelatnosti propao u stečaju, pa smo s jednom inicijativom koju sam osobno potpisao preko tadašnjeg ministra Vidovića, oformili ustanovu zaštitnu radionicu Tekop Nova, koja od 2004. pa do danas u kontinuitetu zapošljava preko 25 zaposlenika, od čega su preko 51% osobe s invaliditetom. Rade na proizvodnji zaštitne opreme, radne opreme, sada su se prebacili još na jednu čak i modne konfekcije i rada po narudžbi, itd. dakle, šire poslovanje dobili su potporu i 2004., dobili su potporu 2013. kada su trebali preseliti u novi pogon, dobili su potporu i 2017. ako se ne varam, kad su ugradili poslovni prostor i mogu ih jako pohvaliti, kao što sam već pohvalio i županiju i grad, jer su u svojim proračunima osigurali sredstva za odgovarajuće subvencije. Ali, treba, ono iskreno reći, da za svoje poslovanje oni 60, 2/3 novca zarađuju sami i korektno je da s 1/3 ukupnog novca za poslovanje sudjeluje i grad Pula i županija i centar, odnosno, pardon, Zavod za vještačenje i profesionalne rehabilitacije, odnosno, državna razina. I tako stvar funkcionira. Nije bajno, ali tu ljudi nemaju neke prevelike plaće, ali nemaju ni one najniže i biti sve ove godine od 2004. do danas, 14 g. zaposlen znači puno. Kada sam već, odnosno, prijavio se za pojedinačnu raspravu, moram još reći jednu dilemu, a ta moja dilema ide još iz vremena, kada je državna tajnica bila pokojna gospođa Vera Babić, naime, i onda i danas sporim, da li zaštitna radionica može biti trgovačko društvo. Naime, ne smatram da bi zaštitne radionice trgovačko društvo, po vokaciji je bi trebalo ostvarivati profit za svoje dobit, za svoje vlasnike, dok ustanova to ne mora. Apriori je neprofitna, kažem ne mora, trgovačko društvo može sve reinvestirati, ali mi je nekako neprirodna situacija i mislim da zaštitne radionice u svakom slučaju trebale biti javne ustanove, koje su, a osnivači mogu biti i gradovi i općine, odnosno, županija i država. Prema tome, to je jedna dilema koja još uvijek i visi u zraku, za sada mogu s njom živjeti, ali bih molio isto tako, da i Ministarstvo rada malo, izanalizira poslovanja svih tih zaštitnih radionica, odnosno, trgovačkih društava koje ovaj, posluje, koje zapošljavaju osobe s invaliditetom, jer bilo bi grijeh ne pomoći, veliki grijeh ne pomoći osobama s invaliditetom a još bi veći grijeh bi da se na njima rade određene malverzacije, prema tome upozoravam da treba ministarstvo to sve skupa pod stalnom kontrolom. Dakle, naravno moja iskustva govore da su osobe s invaliditetom vrlo vrijedne i vrlo vezane za svoje radno mjesto, da s njima treba puno komunicirati, da im treba dati povoljnije uvjete, da ne možemo ih tjerati sa normiranim radom, ali isto tako moram priznati da oni zarade s obzirom na svoju preostalu radnu sposobnost, itekako zarade ono što primaju na ime plaće jer to što oni rade, ako malo pogledate ili imati prilike otići vidjet, nije baš tako ni lako. A imate uvijek i opasnost da u tim zaštitnim radionicama dođe do na neki način sudara onih koji su zdravi zaposleni u istoj proizvodnoj liniji i onih koji su osobe s invaliditetom odnosno ne mogu davati odgovarajuće rezultate. Tada je jako bitna uloga ravnatelja u tim zaštitnim radionicama koji otvoreno moram reći, evo to nam je jučer gospodin Koščec prenio da je on imao takav jedan sukob u svojoj zaštitnoj radionici koju je osnovala strukovna škola u Varaždinu, tada ravnatelj treba reći ljudi, da nema njih, da nema osoba s invaliditetom i da nismo to radili radi njih, vas zdravih ovdje ne bi bilo, prema tome apelirati odmah direktno na solidarnost ljudi i da se zna da je to zajedništvo nastalo zbog toga, zbog ljudi, zbog osoba s invaliditetom i da to treba posebno cijeniti. Dakle, žao mi je da takvih svijetlih primjera ima tako malo u javnosti, da svaka ovdje loše izgovorena riječ ili neodmjerena riječ izazova toliko pažnje u javnosti, a ovakvi dobri primjeri gdje ljudi rade, gdje ljudi koji nemaju, imaju neke slabije preduvjete da bi mogli se boriti za svoju egzistenciju, žrtvuju, rade, i gdje postoje takvi kolektivi gdje osobe s invaliditetom su dobrodošle i gdje se takvi eventualni problemi sprečavaju, da takvih više emisija, priloga i takvih vijesti nema u javnom medijskom prostoru. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Hrelja, dakako da većinu stvari možemo se usuglasiti svi ovdje zajedno, i ono što ste spominjali i oko inkluzije osoba s invaliditetom i ovi primjeri, ja samo želim ovdje javnosti naglasiti na proceduri, zašto, kako, tko zapravo ima pravo za zapošljavanjem uz taj status, to su osobe s invaliditetom koje su upisane u očevidnik. A to znači da oni moraju imati najmanje 60% tjelesnog oštećenja zbog gubitka odnosno funkcionalnog poremećaja donjeg ekstremiteta, 70% tjelesnog oštećenja radi gubitka odnosno isto poremećaja gornjeg ekstremiteta, 70% tjelesnog oštećenja zbog gubitka sluha, 80% oštećenja zbog bilokoje druge vrste ili 90%oštećenja zbog bilokoje druge vrste ili 90% ukupnih tjelesnih oštećenje s time da nijedno ne smije biti manje od 70%. Dakle dosta ćete se složiti da to nisu jednostavni uvjeti i mislim da upravo zbog toga i ova intencija i predlagatelja a i nas kao zakonodavca, treba biti i na tom centru za profesionalnu rehabilitaciju kako bi što bolje te osobe sa bitnim oštećenjima uključili ali naravno misliti na one druge na slijedećim koraku. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Zahvaljujem kolega Čuraj na vašoj replici. Dakako, ja sam u svom govoru u ime kluba zastupnika rekao da ovaj sustav se neprestano treba unapređivati a unapređenje bi trebalo ići i u smjeru fleksibilizacije ovih uvjeta odnosno ovdje su postavljeni ovako za početak, problem da novaca ima dovoljno da se unapređuje sustav, to nije problem nego dobra, pozitivna situacija bi trebala donijeti i do toga da se izvrši daljnja fleksibilizacija ovih kriterija jer cilj nam je i zapošljavanje i zaposlenost i da ljudi žive od svog rada. Ja mislim daće do toga doći ali je zato bitno odrediti se u kojem rokovima moramo raditi evaluaciju sustava odnosno evaluaciju provedbe ovih zakonskih normi. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Lukačić.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Hrelja, pa kada ste govorili o načinu osnivanja zaštitnih radionica da li kroz trgovačka društva ili ustanove, kao jednu dvojbu, pri tom ste rekli, pa i dobro ste rekli, pa neka im osnivači budu jedinice lokalne ili regionalne samouprave. Htjela sam samo reći da ne znam da li znate, da malo koja jedinica lokalne i regionalne samouprave želi biti osnivač jednoj zaštitnoj ili integrativnoj radionici opa mi se čini da evo poziv je svima nama ovdje koji o tome nešto više znamo, da budemo na neki način i gradovima i općinama i županijama, da govorimo o tome kako nije strašno osnivati jednu zaštitnu ili integrativnu radionicu. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovana kolegice Lukačić, razumijem jako dobro što ste mi replicirali jer sam se s time već sreo. Naime nemojte misliti da su objeručke hrlili grad Pula i županija da budu suosnivači zaštitne radionice ali kad smo sjeli i kad smo razgovarali da se razvijenost jednog kraja, jednog grada, jedne općine može cijeniti i po brizi koju taj grad, ta jedinica lokalne samouprave ili regionalne samouprave vodi za svoje osobe s invaliditetom, onda su priče postale malo drugačije. I zahvaljujući promjeni gdje je moguće naručiti uslugu od zaštitne radionice, to zahvaljujem ovom zakonu došli smo do pozicije da ne moraju komunalna poduzeća isključivo kroz javni natječaj naručivati određene proizvode, već mogu direktno kroz zamjensku kvotu kod zaštitnih radionica što je po meni dobra pozicija.
Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Hrelja, vi ste jedan od začetnika ovog cijelog sustava, radili ste kao osoba koja je bila zadužena za zaštitu na radu, znate ovaj sustav i zahvaljujući vama održala se … [[Govornik se ne razumije.]] u Puli. Ono što mene zabrinjava da od donošenja zakona do danas nisu osnovane nove zaštitne radionice. Pogotovo što to treba gledati u svjetlu toga da će se produživati radni vijek i da treba radnike profesionalno rehabilitirati, a ne čekati da navrše određenu dob pa da onda idu u mirovinu jer je jasno da za neka zanimanja neće biti mogućnosti da odrade cijeli radni vijek i uđu u životnu dob koja će onemogućavat da rade poslove za koje su educirani.
Odgovor poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani kolega Mrsić. Govorio sam kažem u svom govoru u ime kluba da treba broj centara povećati na 10 što bi bilo optimalno i o tom može donijet odluku nadležno ministarstvo, odnosno pardon Fond za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom zato ima i sredstava. Međutim, osnivanje zaštitne radionice ne možete vi izmisliti, možete iz jednog centra reć gdje je to potrebno, mislim trebaju ljudi koji razumiju problematiku, koji razumiju potrebe pokrenuti takve inicijative, pokrenuti inicijative mogu poslodavci, mogu sindikati, mogu jedinice lokalne samouprave koje mogu firme kojima se čini da bi mogli dobit uslugu koja im treba, a ne mogu je dobit na drugom mjestu, to je ovaj primjer iz Varaždina i na tom primjeru se jako puno može učit. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I zadnja replika poštovane zastupnice Marije Alfirev. Izvolite.
Uvaženi kolega Hrelja. Dakle, spominjali ste jedne pozitivne primjere koje možemo vidjeti u javnosti i uvijek ih je dobro vidjeti jer takvi pozitivni primjeri zapravo i na neki način i dalje senzibiliziraju ili potiču poslodavce na zapošljavanje osoba s invaliditetom. Ja bih rekla da bi tih primjera bilo još i više kada bi osoba s invaliditetom kojoj je to potrebno, zapravo imala mogući institut o kojem sam ranije govorila, to je radni asistent, odnosno asistent jer neke osobe zaista bez svog asistenta teško da mogu uopće doć u poziciju, uopće se prijaviti negdje na nekakav natječaj, doć u poziciju raditi ili zadržati radno mjesto. Dakle osoba koja će biti uz osobu s invaliditetom i koja će joj omogućiti kvalitetno uključivanje u svijet rada.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Slažem se s vama kolegice ovdje. Sustav se razvija prvenstveno na ljudima koji to samostalno mogu obavljati. Mislim i iskoraci bi trebali biti da, s obzirom da asistent tog poslodavca ne košta, da se mi razumijemo, nego da li zajedno osoba s invaliditetom, sa asistentom mogu udovoljiti potrebama poslodavca? To je jedan iskorak, to je unapređenje sustava, o tom treba razmišljati i o tom treba vodit računa. Ja mislim da su već neke pretpostavke stvorene, a mislim da ih treba još dalje razrađivati, odnosno razvijat dapače. Svi načini zapošljavanja osoba sa invaliditetom, svi načini njihovog radnog angažiranja, svi načini koji potiču njihov doživljaj da su vrijedni članovi ovog društva je dobrodošao.
Sljedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice sa suradnicama, kolegice i kolege. Prije nego što pređem na samu srž rasprave, htio bih iznest jedan primjer. Riječ je o jednom poduzetniku koji je zaposlio branitelja, nezaposlenog hrvatskog branitelja, to je bilo izvan njegovog mjesta stanovanja, taj čovjek nije imao automobil, ni vozačku dozvolu, a s obzirom da je ruralni prostor nema baš ni autobusa i linija za prijevoz i onda je taj poduzetnik zaposlio još jednu osobu iz njegovog mjesta koja ima vozačku tako da obadvojica mogu zajedno putovat. Ovaj primjer nije vezan uz osobe s invaliditetom, ali je vezan uz temu o kojoj govorimo, a to je zapravo stvaranje tih minimalnih uvjeta kako bi i osobe s invaliditetom mogle obavljat određene zadaće i ako ima volje, onda to i poslodavci mogu napraviti. Mi smo kao država napravili puno u samoj legislativi, u donošenju zakona i zakonskih okvira i to nije samo u području ovog zakona, nego mnogih resora i od socijalne skrbi, obrazovanja i mislim da je kolegica Ines Strenja-Linić spomenula, možda još netko drugi, nisam čuo, najznačajniji zaokret ili iskorak koji smo zapravo napravili je usvajanje ili ratifikacija Konvencije o zaštiti osoba s invaliditetom jer se tom konvencijom zapravo težište sa medicinskog modela invaliditeta prebacuje na socijalni model i tu je problem. Mi nismo u tom djelu još uspjeli postići ciljeve. Dakle da krenem ovaj socijalni model, da se osobe s invaliditetom koje su redovito na marginama društva, redovito ih prati siromaštvo, niska obrazovanost, obrazovna struktura pa tako prema podacima u RH 63% osoba s invaliditetom nema završenu osnovno školu ili ima samo osnovnoškolsko obrazovanje. Srednju stručnu spremu ima 28%, a višu ili visoku stručnu spremu ima samo 3% osoba s invaliditetom. S druge strane još jedan podatak a vezano je i uz konvenciju koju smo nedavno usvojili, prema zapošljivosti, prema podacima zavoda za zapošljavanje 62% su ipak muškarci čine, onih koji se zapošljavaju a svega 38% žene. Dakle ovdje se radi o dvostrukoj pripadnosti manjini da se tako izrazim, dozvolite. I najviše osoba koje su zaposlene prema istim podacima su sa srednjom stručnom spremom zanimanja do tri godine. U trajanju od 4 godine, više godina puno manji postotak. A kada govorimo o fakultetu to je zanemarivo. I naravno bez škole i završene škole te se osobe jako teško zapošljavaju. I ono što je ne samo kod osoba sa invaliditetom, općenito u društvu da osobe sa nižim stupnjem kvalifikacije lakše ostaju bez posla, teže pronalaze posao i više su izloženi tom riziku na tržištu rada. I to je jedan od razloga zašto se osobe teško odlučuju za profesionalnu rehabilitaciju jer nitko im ne garantira da će oni poslije toga dobiti posao i da će taj posao zadržati. Htio sam samo još ispričati jedan primjer, ja nisam stručnjak kao moje neke kolegice i kolege ovdje koji se bave dugo s tom problematikom ali sam prije nešto više od 15 godina imao priliku u osnovnoj školi raditi kao učitelj informatike, tehničke kulture s jednim odjelom, to su bili učenici s teškoćama u razvoju. Ono prvo što sam doživio kada sam ušao u taj razred je strah. Ja tada nisam znao, nisam imao dovoljno, imam pedagoške, psihološku onu izobrazbu kao kompetencije a drugo nisam imao. Ono što smo imali na raspolaganju su bile škare, pile, nešto da praktično radimo. Ja sam tada tu djecu pitao žele li da ih povedem u informatičku učionicu oni su pristali. I ono što sam tamo doživio me zapanjilo. Inače u informatici to vam je tako iako postoje standardizirani postupci za pri pronalaženju pojedinih rješenja zadataka, učenici često pribjegavaju nestandardiziranim postupcima i traže nekakva kreativna svoja rješenja. I to nije bio izuzetak od ove djece. Zašto to spominjem? Zato što mi u obrazovnom sustavu, u tijeku je i reforma srednjoškolskog strukovnog obrazovanja. I tu najviše, svi ispitanici najviše spominju da je najveći problem u srednjoškolskom obrazovanju. Osnovna škola im je u redu ali srednjoškolsko obrazovanje je problematično jer se mnoge osobe obrazuju za zanimanja koja više, koja nitko ne treba. Naravno tu su uglavnom pomoćna zanimanja kod ovih ljudi. Ono što se događa, isto što je na neki način ajmo reći tragično da u osnovnoškolskom obrazovanju djeca ostaju što dulje jer nemaju drugog načina da bi bili zaštićeni, da bi primali određene socijalne transfere. To su stvari koje moramo rješavati a ne smijemo zaboraviti da mi kao turistička zemlja imamo strašan potencijal, ako već govorimo o pomoćnim zanimanjima, možemo zaposliti puno osoba sa invaliditetom u turizmu i nadam se da bolja komunikacija između naših državnih institucija i poslodavaca može tome pridonijeti. Kada su u pitanju ministarstva i jedinice lokalne samouprave također treba više napora. Ali evo meni je s jedne strane razumljiva ova intencija sada ministarstva da osnivač bude država centara ali opet nekako izmiču se, gdje su nam županije, gdje su, govorimo skroz o problemu centralizacije a onda kada se to događa onda svi šute. Zamjeram svim županima, gradonačelnicima što se više ne angažiraju. Ne kažem da se, mnogi od njih se angažiraju ali trebalo bi dakle više napora jer, evo npr. od djece, porazno je dijete maknuti iz društva, treba njemu omogućiti da ono bude uključeno u društvo, znači da bude uključeno u redovno školovanje, u sve. Najgore kad se oni izmiču, kada se takva djeca izmiču u ustanove, to je najgori, najgori oblik, a sad, mogao bih reći diskriminacije premda je to u tom trenutku spas za tu djecu. Dakle na pitanju senzibilizacije društva, prepoznavanja problema osoba sa invaliditetom moramo još puno raditi, puno toga je i napravljeno ali rezultati nas ne mogu nikako zadovoljiti. Osim evo ovo je vrlo dobro i to ste i u obrazloženju i naglasili da je od tamo 2014. na 2015. strašan pomak zbog kvota. Eto, izgleda da kvote su nešto što pomaže ali dugoročno sigurno to neće biti tako, morati ćemo osmisliti još puno, puno nekakvih ne penalizacija, nego već motivacija da se i poslodavci i institucije a na kraju krajeva i osoba sa invaliditetom da se snažnije bore za svoja prava jer oni na to imaju pravo. To njima, osobe sa invaliditetom ne trebaju milosrđe, one trebaju u skladu sa njihovim mogućnostima zaposlenje i vjerujem da mogu osigurati onda svoju egzistenciju, ne samo sebe nego i svojih članova kućanstva. Na kraju, evo da zaključim ovu raspravu ovaj zakonski prijedlog svakako treba podržati i nadam se da to neće biti zadnja izmjena, da ćemo ići u još izmjena jer ono što se u praksi pojavljuje, to nam treba biti da kažem vodilja. Evo recimo i kod pitanja, evo, jedno od pitanja koje se u praksi, je upisivanje u srednju školu, gdje imaju znatnih problema sa elektronskim upisom učenici. Onda razlika između onih s kojima je rađena individualna nastava u odnosu na one koji su rađeni po prilagođenom programu. Često puta oni po prilagođenom programu imaju nešto veće ocjene nego ovi što su radili individualizirano nastavu jer je tamo ocjenjivanje praktički jednako kao i u redovnim razrednim odjelima pa teže upisuju daljnje školovanje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi, imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Žagar ono što je vrlo bitno, što ste naglasili a ja želim potencirati to je provedba. Dakle spomenuli ste konvenciju koju je i Hrvatska potpisala i koja je značila jedan kvalitetan iskorak u brizi za osobe sa invaliditetom. I ovaj zakon koji donosimo trebao bi ići u tom smjeru ali je uvijek problem u provedbi zakona ne samo ovog nego generalno u provedbi zakona a posebno je to bitno kod osoba sa invaliditetom jer smo vidjeli i po izvješću pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom da je u ovoj prošloj godini bilo čak 31% više pritužbi osoba sa invaliditetom u odnosu na 2016. godinu što nije dobro. Dakle sve zakone koje donosimo trebamo ih donositi da bi oni u provedbi osigurali da skrb osoba sa invaliditetom bude što bolja. A da je bolja to bi značilo da će broj pritužbi biti manji a on raste. Prema tome, ta provedba je ključna jer možemo donijeti najbolji zakon ako ga ne provodimo nema koristi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću na replici. Odgovor kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Jovanović. Dakle sporost sustava je nešto što nas prati. 2005. donosimo Hrvatski nacionalni obrazovni standard, 2014. Strategiju odgoja obrazovanja i znanosti i ti su dokumenti koji nam daju vodilju što u budućnosti treba napraviti. I onda se u javnom prostoru se uglavnom svodi tema na nekakve ideološke prijepore umjesto da se što prije nastavi sa reformom obrazovanja jer ona će pomoć upravo i osobama s invaliditetom i mnogim osobama u RH, mladima da ne odlaze iz ove zemlje. I tu onda nailazimo na niz problema jer ne postoji dovoljna svijest, osviještenost ljudi da evo u ovom slučaju osobe s invaliditetom imaju velike probleme. Imaju velike probleme u svakodnevnom životu i ono što je naša dužnost kao zakonodavca da im to olakšamo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Žagar. Spomenuli ste zapravo što mene iz struke iznenađuje da ljudi uopće koji možda nisu, ali možda vi jeste spominju taj odnos medicinskog i socijalnog modela i raduje me da razumijete o čemu se radi. A htjela bih u ovom kontekstu spomenuti da zapravo je u našoj prošli vladi je jako puno napravljeno upravo na poticanju socijalnog modela rješavanja problema i uključivanja osoba sa svim oblicima invaliditeta. Ono što me izražava sada jednu bojazan, a to se da čuti i kroz medije da zapravo dolazi do kraha nekih recimo deinstitucionalizacija, a da ne vidim jedan kvalitetan odgovor od resornog ministarstva, dapače, čini mi se da se na neki način nalazimo ponovo u institucionalizaciji.
Zahvaljujem kolegici Mariji Alfirev. Odgovor kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Alfirev. Nekako uvijek je u pozadini svega novac. Dakle mi smo ovdje vidjeli da imamo novca, a nije iskorišten. A s druge strane ovo što vi pitate neće to tako ići, kolega HRelja je govorio ja sam se ispričao unaprijed ja nisam u ovom sustavu bio, ali sam eto radio kao učitelj i nešto sam od toga vidio, prepoznao. Ne znam koliko vještaka ima u RH, neke stvari kolegica STranja-Linić je govorila da kada osoba s invaliditetom pošalje zamolbu za posao i pošalje rješenje o invalidnosti ona mora još se pozvat, mislim to su neke administrativne stvari koje otežavaju. Na tim stvarima treba ministarstvo raditi da se to olakša.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Uvaženi zastupniče Žagar. Ovaj zakon je pozitivni iskorak prema osobama bez dovoljno životne sreće invalidima. Mi znamo i jasno je da je zapošljavanje invalida u postotku i apsolutnom broju povećano. 2014. bilo je zaposleno 1877 invalida, već 2015. 2613 39,2% više, a 2016. 2853 9,2% više. Da li možete povezati povećanje zapošljavanja invalida odnosno osoba sa invaliditetom sa aktualnim stanjem na tržištu rada odnosno odljevom radne snage, mislim da je to u korelaciji? Što mislite o tome? Hvala.
Zahvaljujem kolega Kirin. Odgovor kolega Žagar. Izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Kirin, dakle istraživanja su pokazala nažalost da kriza jako utječe na zapošljivost posebno osoba s invaliditetom i mogućnost zadržavanja posla jer kriza uvijek pogađa onu industriju koja ima najmanju dodanu vrijednost. Znači to su dosta često pomoćna zanimanja, najviše recimo u uslužnoj djelatnostima mislim da je 18% je zapošljivost osoba sa invaliditetom i naravno da svaka kriza uvjetuje manjak ili pad broja zaposlenih. Ono što mi u javnosti trebamo biti svjesni da smo mi invaliditet postaje onda kada osoba s oštećenjem nailazi na prepreke. Dakle u svakom trenutku svatko od nas može postati osoba s invaliditetom. Uzmite malu djecu koja ne mogu dohvatiti ako je onaj prekidač za svjetlo postavljen dovoljno visoko onda su ona hendikepirana jel ne mogu dohvatiti, tako i čovjek ako bi neki ergonomski proizvod nije dobro napravljen čovjek bi u tom slučaju mogao postati osoba s invaliditetom.
Zahvaljujem kolega Žagar. Sljedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa kolega Žagar, spomenuli ste kako bi svi trebali imati određeni senzibilitet prema osobama s invaliditetom. Ja bih rekla da ono što trebamo svi znati da prije svega i osobe s invaliditetom trebaju željeti raditi. Stoga je ova država i to vjerojatno svi znate učinila jedan veliki, veliki korak, a to je da se osobna invalidnina ne ukida onim osobama s invaliditetom koji će se zaposliti kako bi i osobe s invaliditetom naravno uz sve ovo što ste vi spomenuli i uz sve ovo o čemu danas govorimo, razumna prilagodba i jedno htjenje poslodavaca da osobama s invaliditetom pruže priliku kako bi … toga da osobe s invaliditetom dođu i na otvoreno tržište rada pa i u zaštitne i integrativne radionice. Hvala.
Zahvaljujem na replici gospođi Ljubici Lukačić. Prije odgovora pozdravljam učenice i učenike Srednje strukovne škole iz Samobora i njihove profesorice i profesore koji su nam se pridružili na galeriji. Odgovor na repliku poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Lukačić, iznimno bitno kad govorimo o osobama s invaliditetom i njihovim obrazovanjem da oni ne budu pasivni sudionici tog obrazovanja da se i upravo ta razlika od medicinskog modela prema socijalnom modelu, da oni ne budu upoznati samo sa svojim pravima, nego da doista i sa svojim obvezama na radnom mjestu, tj. da steknu kompetencije da mogu biti na tom radnom mjestu doista kompetentni i da mogu radom zaraditi ono što je njima potrebno. Da naglasimo još jedanput, takvim osobama ne treba milosrđe, oni trebaju pomoć ukliniti one prepreke da bi mogli aktivno kao i ostali građani sudjelovati u tim procesima. Ono što nije dobro, vidimo iz ovih, iz istraživanja, iz izvješća, kad osobe idu sudjelovati na otvorenom tržištu rada često puta se ti testovi koji se stavljaju pred njih su takvi da nisu oni u ravnopravnom položaju i o tome treba voditi računa.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi Žagaru. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, pa svi koji su putovali Europom i Amerikom sigurno su vidjeli veliki broj osoba sa invaliditetom koje rade u uredima, vidjeli ste ih u restoranima, na ulicama, fakultetima, kulturnim događajima i to je u tim društvima nešto što je normalno i nitko osobe sa invaliditetom ne smatra osobama koje nisu dio društva i tim osobama se itekako u tim sredinama pruža šansa da žive normalan život bez prepreka. Hoćemo li kod nas viđati takve slike, hoćemo li u RH imati osobe sa invaliditetom koje će biti tu za, na mjestu potpredsjednika Sabora, a ne da moramo ovako kao što je gospođa Lukačić, na mjestu gdje je, dakle, na mjestu koje je jedino prilagođeno osobama sa invaliditetom u ovom trenutku. Sabor je napravio iskorake, ali nažalost, te iskorake nisu napravili drugi dijelovi sustava. I sasvim sigurno da je ovaj Zakon, Zakon koji ide za time da ljude koji imaju određeni stupanj invaliditeta vidimo na radnim mjestima, da vidimo u radnoj okolini. Vidjelo se da raste broj poslodavaca koji su ispunili ovu kvotu i koji jasno vide da osoba sa invaliditetom je jedna osoba koja je u svom radnom elanu možda čak i veća nego osoba koja nije sa invaliditetom. Tu se razbijaju i one predrasude da osobe sa invaliditetom imaju veći postotak bolovanja, imaju manji postotak bolovanja. Dakle, sve su to učinci ovog Zakona i žao mi je što ovaj Zakon ide opet na ruku poslodavcima jer ove izmjene koje se tu predviđaju neće dovesti do toga da zaposlimo veći broj osoba sa invaliditetom, dovesti će do toga da se poslodavcima omogući da izbjegavaju tu obavezu što više mogu. Tako da ne razumijem zbog čega je se krenulo sa time da se poslodavcima ukine obaveza izvještavanja prema JOPPD obrascu. Poslodavci razumiju samo jednu logiku, a ta je jedna logika ako me uhvate u prevari, onda ću biti kažnjen, a ako nemam mogućnosti kontrole onda baš i neću ispunjavati tu obavezu. Nisam siguran da Zavod za profesionalnu rehabilitaciju može sa svojim kapacitetima biti tako efikasan kao što je JOPPD obrazac. I ova isprika tu da će se to raditi preko OIB-a je, na neki način, mazanje očiju jer tko će vidjeti za slijedeće dvije ili tri godine da li su svi poslodavci ispunili kvotu, da li sam Zavod zahvatio sve poslodavce koji imaju tu obavezu i ovo je nešto što eto, vaša Vlada na čelu sa premijerom i hodajućim sukobom interesa ministricom Dalić radi, a to je da ide na ruku poslodavcima. Ali ovdje ne treba ići na ruku poslodavcima i poslodavci moraju shvatiti da je to nešto što je društveno odgovorno i nešto što je za dobrobit društva, a i za dobrobit samih poslodavaca. Stoga apsolutno ne razumijem, odnosno razumijem, zato što idete na ruku poslodavcima, ali u konačnici će štetu od toga imati osobe sa invaliditetom. Također, odredba kojom se ide smanjenjem broja osoba koje se zapošljavaju u integrativnim radionicama sa 51% na 20% je također nešto što će omogućiti da pojedini poslodavci rade nepošteno na tržištu rada i da kroz ovaj vid rada budu nelojalna konkurencija onim poslodavcima koji pošteno rade na tržištu rada jer integrativne radionice, zaštite radionice, oni imaju poseban status na tržištu i oni imaju određene olakšice što sa ovime omogućavate nekome da umjesto 51% osoba s invaliditetom ima 20-ak % i da onu pravu djelatnost koju ima sakrije, da tu ne zapošljava osobe sa invaliditetom, nego zapošljava negdje na drugom mjestu, a cilj ovog zakona je da baš osobe sa invaliditetom rade na onim radnim mjestima za kojima su osposobljeni i kojima mogu. Žao mi je što se državna tajnica u svom izlaganju nije osvrnula na same učinke zakona, da vidimo što se napravilo u proteklih 3 godine, da vidimo koliko smo napredovali u tom području koliko se osnovalo novih integrativnih radionica, što je sa zamjenskim kvotama, mi sada tu zamjenske kvote još i proširujemo da vidimo šta su to, koliko su one utemeljene, da li su one pomogle osobama s invaliditetom ili pomažu samim poslodavcima, dakle to su sve stvari koje je trebalo prije napraviti nego što se ide u ovakve izmjene. Zakon sam po sebi je nešto što je u Hrvatskoj doprinijelo da se zaposle osobe s invaliditetom, međutim ako pogledate od 2013. pa na ovamo, stalno pada broj osoba sa invaliditetom koje se zapošljavaju prema evidenciji Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Tako da svake godine on pada u postotku, prema tome očito da tu moramo vidjeti zbog čega je taj efekat. Najveći efekat je bio kad se donio zakon, tad se najveći broj osoba sa invaliditetom, računajući na prethodne godine zaposlio. Međutim tu nije samo problem zakona, tu je problem i obrazovanja osoba s invaliditetom, tu je problem i njihovih znanja koja mogu poslodavcima ponuditi na tržištu rada. Tako da se kroz ovaj zakon prelama i Zakon o obrazovanju, Zakon o strukovnom obrazovanju i jasno je da to treba gledati u tom kontekstu. Pohvalno je da se sredstva koja se prikupljaju od poslodavaca koji ne ispunjavaju kvotu da će se ona upotrijebiti za razvoj centara profesionalne rehabilitacije. Ali i tu se kasnije, ostali smo samo na 4, a trebali bi ih barem 10-ak sredstava, ima oni leže na računu, s njima ministar financija popunjava proračun, ali njihova svrha nije da se popunjava proračun, nego njihova je svrha da se pomogne osobama sa invaliditetom. Posebno ono što sam već i naglasio, u svjetlu toga da će u Hrvatskoj se odlaziti u mirovinu sa 67 godina, ja se nadam da će Vlada biti pametna pa to ostaviti tamo 2038. da neće slušati Europsku komisiju i birokrate iz Bruxellesa. Ali ova sredstva i centri za profesionalnu rehabilitaciju baš trebaju poslužiti tome da ljude osposobe da nakon izvjesnog vremena mogu raditi nekakav drugi posao i nastaviti raditi umjesto da idu u neku invalidsku penziju, mirovinu ili da idu u prijevremenu mirovinu. Sredstva su tu, međutim znajući što se do sada radilo, nisam siguran da će se ona do kraja utrošiti. Prijedlog zakona je trebao ići korak dalje, a to je da još više osnaži zapošljavanje osoba sa invaliditetom, ne da ide na teret poslodavaca, dakle ne da ide na to da poslodavcima smanji taj teret koji imaju jer poslodavci su ti koji trebaju znati da u Hrvatskoj postoji drugačija klima nego kod njih, a to je da osobe s invaliditetom moraju imati svoje radno mjesto. I kad gledate koji poslodavci ispunjavaju onda vidite da poslodavci koji su vlasnici izvan Hrvatske nemaju nikakvih problema sa ispunjavanjem kvote za zapošljavanje, ali imaju neki naši. Prema tome, to je bila uloga ovog zakona, a sa ovime što sada radite, radite potpuno suprotno, omogućavate poslodavcima da još više izbjegavaju zapošljavanje osoba s invaliditetom jer kažem, nije cilj ovog zakona kažnjavanje penalizacija, cilj ovog zakona je da se zaposle osobe sa invaliditetom, a vi taj cilj potpuno smanjujete tako da ćemo imati negativne efekte ovog zakona u budućnosti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mirando, naravno da je osnovni cilj ovog zakona povećati broj zaposlenih osoba sa invaliditetom, inače djelomično ste u pravu, ali ipak da javnosti radi kažemo da je 2017. u odnosu na 2016. zaposleno 18% više osoba sa invaliditetom, dakle ipak je taj postotak u 2017. bio dobar. Međutim ne možemo nikako biti zadovoljni zato što je zaposlenost svega 6600 osoba sa invaliditetom radne dobi od ukupnog broja 243 000. I ono što ste govorili da ne može biti svrha kažnjavanje, ipak treba reći, što naravno nije dobro, unatrag 3 godine poslodavci koji nisu ispunili zakonsku obvezu su uplatili 350 milijuna kuna kazne. Po meni to je jedan zaista podatak koji ukazuje na to da se zakon izigrava i da se treba sve učiniti da se to spriječi.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću na replici. Odgovor kolega Mrsić, izvolite.
Kad sam govorio o tome da se broj smanjuje, referiram se na 2013. i 2014. kad je postotak bio 39, odnosno 39% više osoba koje su se zaposlile, prema tome to je ta brojka koju bi trebali stalno podržavati, a ne da se sada hvalimo da je to 17 i 18% jer je bitan apsolutni broj, ovo što ste rekli kolega Jovanoviću je istina. Dakle mi imamo velik broj osoba sa invaliditetom, a broj nam je još uvijek mali od onoga koliko bi treba i to je poanta. Lako se sada hvaliti to je 17%, 18%, ali kažem, cilj ovog zakona je da se zaposle osobe sa invaliditetom i nama su bitne, osim postotka, apsolutne brojke, a one su poražavajuće. Kao što je poražavajuće i da je toliko sredstava uplaćeno na taj račun, ja bih bio sretan da na tom računu uopće nema ni kune, to znači da poslodavci ispunjavaju svoju obavezu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa kolega Mrsiću, ja sad znate svašta bih rekla, ali nemam toliko vremena, na sve bih vam mogla replicirati. Prije svega brinete se za kapacitete Zavoda za vještačenje. Samo se sjetite kak ste ih vi ostavili kao ministar, tek sad su se malo podigli zahvaljujući ovoj Vladi i ministru koji im jednostavno dao disati. Druga stvar, naknadu, što vi sada zovete kažnjavanje, pa to ste vi donijeli u zakonu. I mi mislimo da je ona dobra, ne mislim da je loša, ali nemojte govoriti da je to kažnjavanje. Zavod za vještačenje je sada počeo funkcionirati i što se vještačenja tiče, to je ono najvažnije, 3 g. kolaps u vještačenju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegici Lukačić, odgovor, kolega Mrsić, izvolite.
Poštovana kolegice Lukačić, vi zaboravljate tko je bio na vlasti 2016., Vlada Tomislava Karamarka i Oreškovića, kada je ministrica Šikić htjela ukinuti ovaj Zavod. Prema tome, samo zato što je bio kredit Svjetske banke, to se nije desilo. I vi ste bili isto tako, da se vještačenje vrati u Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, postoje vaše diskusije, pa se sjetite šta ste tada govorili. Prema tome, nemojte optuživati što je bilo prije. Ono kada sam govorio o kapacitetima, govorio sam vam o kapacitetima kontrole, a razlog zašto to mislim zato što se preko JPPD obrazac i preko Porezne može vrlo lako kontrolirati i nema potrebe, jedino ako vi želite još zaposliti ljude u Hrvatskom zavodu, dakle, u Zavodu za zapošljavanje, jer to je očito vaš stil u HDZ-u, da sada zapošljavate na sve strane, pa naravski da onda ćete zaposliti još 50-tak ljudi koji će kontrolirati papire. Ali, opet napominjem, vaša ministrica Šikić i vi ste bili za to da se ukine jedinstveno tijelo vještačenja.
Zahvaljujem kolega Mrsiću. Sljedeća replika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mrsić, nije sporno ako se pogoduje poslodavcima u smislu kako su naveli, kako je naveo predlagatelj, da im se olakša, da se smanji administrativna procedura. Međutim, sporno je, što mi nije jasno iz vašega, ako se to radi iz vašeg izlaganja, ako se to radi, zato da oni ne moraju to platiti, zapravo da nije razlog jesu li platili ili nije, onda je to sporno. I ono kada spominjemo o zaštitim radionicama, ne trebamo zaboraviti, vi ste iznijeli primjedbu na onih … [[Govornik se ne razumije.]] do sada je bilo 50% zaštite radnih mjesta. Zašto radionice se mogu javljati u postupku javne nabave i neće biti dobra poruka, ako bi bilo koji poslodavac to htio zloupotrijebiti, na taj način, da ima prednost prilikom javne nabave, to neće biti dobra poruka, međutim, ako ovakva odredba uspije na taj način povećati broj zaštita radionica i povećati broj osoba s invaliditetom, unatoč manjak broja zaštite radnih mjesta, onda će se postići uspijeh, međutim, to ćemo tek vidjeti nažalost u budućnosti.
Zahvaljujem gospodinu Žagaru, odgovor, kolega Mrsić, izvolite.
Kolega Žagar, točno ste alocirali 2 problema, koja će ovaj zakon napraviti, jedno je da ćemo imati poslodavce koji će izbjegavati kvotu, dakle, neće zaposliti osobe s invaliditetom, ali neće ni uplaćivati, jer sasvim sigurno zavod nema kadrovskih kapaciteta da to kontrolira, a preko JOPPD obrasca je sve automatski preko računala, prema tome, nema potrebe da sada se zapošljava toliko ljudi, eventualno HDZ hoće zaposliti još više ljudi u zavod, pa dobro, to je ona nešto što su trebali jasno reći. I drugo što se tiče zaštitnih radionica, točno i to ja upozoravam cijelo vrijeme da će dio poslodavaca jednostavno ovo iskoristiti da zaposli 20% osoba s invaliditetom, ne u onom svom osnovnom biznisu, nego negdje drugdje, dakle, u nekim pomoćnim djelatnostima i da će na taj način biti nelojalna konkurencija onima koji toga nemaju jer će imati prednost kod natječaja i u EU, a i u Hrvatskoj.
Zahvaljujem kolega Mrsić na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Mrsić, ne treba ići po Europi da bi se vidjelo kako se radi s invaliditetima. Dovoljno da dođete u Rovinj, u bolnicu Martin Horvat, gdje je austrijska ufa, a vi ste u tome … [[Govornik se ne razumije.]] na onim susretima Alpe-Jadran, vodi brigu o svojim doduše invalidima rada, dakle, oni su, što ne znači da su ostali na radnom mjestu, nego tijekom radnog odnosa, ali pod, … [[Govornik se ne razumije.]] osiguranja, oni imaju godišnji oporavak, tjedan, dva tjedna, da bi održali svoju radnu sposobnost. Dakle, to je nešto što nam je tu dostupno, što možemo vidjeti. Drugo što sam htio replicirati 2016. bilo veliki broj zaposlenih invalida, jer su tek ušli u očevidnik. Dakle, to treba imati na umu, jer je to prvi put, da su oni na taj način registrirani. A da se može više, s time se slažem i da treba evaluacija zakona svako određeno vrijeme, treba.
Zahvaljujem kolega Hrelja, odgovor, kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo, da, kada govorimo o broju, onda govorimo, jedno je postotak kojim se hvalimo ovako i onako, ali je pitanje apsolutnog broja i on je apsolutno nezadovoljavajući. Bolji je nego što je bio, ali nije u odnosu na broj osoba s invaliditetom koji dakle, nisu zaposleni. I kada govorimo o ovom primjeru, onda je Vlada kroz ovo već mogla imati ijedan korak više, a to je da u ovim tvrtkama, koje su radno intenzivne, gdje se znaju da će krojačice ili ne znam u Uljaniku, brodogradnja, da zna, da ti ljudi više neće moći imati takav učinak kao što ima netko tko je mlađi, da onda kroz sustav tih zaštitnih radionica i profesionalne rehabilitacije ostanu ti ljudi raditi ali, da se financiraju iz ovih sredstava koja se nalaze na ovom računu i da to ide direktno radniku, a ne poslodavcu. Da se kaže, poslodavac isplaćuje jednu sumu i još 30% iz ovog fonda jer vi nemate više mogućnosti da radite onako kao što ste radili kao mladi. I to je trebalo biti u ovom zakonu, ali nije.
Zahvaljujem na odgovoru kolega Mrsić, imamo završnu riječ, poštovana državna tajnica, gospođa Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru, prije svega, zahvaljujem na vrlo usmjerenoj i konstruktivnoj raspravi. Koliko su Vladi RH bitne osobe s invaliditetom i odnos prema njima i unaprjeđivanje njihovog statusa jasno pokazuje i osobni primjer našega premijera čije je mjesto u Hrvatskom saboru zauzela upravo gospođa Ljubica Lukačić. Vlada RH ovim izmjenama i dopunama Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom dakle još jednom ponavljam, želi unaprijediti sustav profesionalne rehabilitacije i ubrzati te olakšati zapošljavanje osoba s invaliditetom. Jasnijim definiranjem razumne prilagodbe koja proističe ustvari iz konvencije koja je tijekom rasprave spominjata dakle Konvencija o pravima osoba s invaliditetom ratificirana 2008. godine. Nastavno na to razumna prilagodba je sintagma koja mora biti detaljno i precizno razrađena i što je učinjeno ovim izmjenama i dopunama na način da razumna prilagodba ne počinje i ne završava isključivo arhitektonskim ili nekakvim građevinskim radovima, sada govorimo o ulazima u zgrade itd., već razumna prilagodba se odnosi na puno, puno više drugih segmenata i na organizaciju rada i na sustav rada i na mogućnosti u kojima ta osoba radi, a isto tako i prije svega na postupak samog natječaja odnosno intervjua pisanog ili usmenoga dijela gdje je slikovito rečeno osoba koja npr. ima motoričke smanjene sposobnosti će imati više vremena da napiše pisani dio ispita ili osoba koja ima verbalnih poteškoća će imati više vremena da verbalizira usmene odgovore itd., itd. Dakle razumna prilagodba valja biti zaista jako precizno definirana što i jest u ovom zakonu. Zaštitne radionice, da ne bi bilo nedoumica dakle zaštitne radionice i dalje moraju imati 51% osoba s invaliditetom, međutim svih 51% ne trebaju biti osobe na zaštitnim radnim mjestima. Dakle one osobe koje u principu obavljaju najjednostavnije funkcije jer imaju najviši stupanj invaliditeta. Sada od tih 51% osoba s invaliditetom 20% se odnosi upravo na zaštitna radna mjesta. Osim toga ovim prijedlogom unapređuje se i pitanje osnivanja centara za profesionalnu rehabilitaciju. Lijepo je rekao gospodin Hrelja da se ustvari radi o standardizaciji i o jednakom položaju za sve centre što je nužno i prijeko potrebno i što se ovim izmjenama i dopunama čini. Uz to centri za profesionalnu rehabilitaciju postaju proračunski korisnici, naglasila sam u uvodnom dijelu odakle će se to financirati i da su ta sredstva strogo namjenska. Dakle sredstva prikupljena temeljem naknade imaju posebnu poziciju u državnom proračunu, ove godine prikupljeno je 212 milijuna kuna, radi se dakle o strogo namjenskim sredstvima za zapošljavanje osoba s invaliditetom kao i za razvoj sustava profesionalne rehabilitacije. Osim toga usvajanjem ovog zakona osobe s invaliditetom imat će prednost pri zapošljavanju što predstavlja značajan iskorak u njihovu zapošljavanju i poboljšavanju njihovog položaja u društvu. Također smatram da valja naglasiti da je ova Vlada priznala pravo na osobnu invalidninu osobama s invaliditetom neovisno o tome primaju li oni plaću ili ne što je dodatan poticaj za njihov ulazak i ostanak u svijetu rada. Dakle cilj ovih izmjena i dopuna zakona jest prije svega stvoriti kvalitetniji sustav i dugoročno održiv sustav profesionalne rehabilitacije koji će omogućiti sustavno zapošljavanje osoba s invaliditetom na kvalitetnijim radnim mjestima. Budući da je ovdje bilo govora o zapošljavanju odnosno porastu zapošljavanja osoba s invaliditetom još jedanput želim istaknuti činjenicu da je ove godine zaposleno 3366 osoba s invaliditetom i da je to porast u odnosu na prošlu godinu od 18%. U 2016. godini zaposleno je 2853 osobe s invaliditetom što je bio porast od 9%, a 2015. godine zaposleno je 2613 osoba što je bio porast u odnosu na 2014. 39%, a što je i sam gospodin Hrelja naglasio, dakle radi se zaista i o očevidniku. U svakom slučaju sve pozitivne rezultate smatram da valja pohvaliti i ostati na toj liniji porasta zaposlenih osoba s invaliditetom i naravno tendencija rasta je vidljiva kao što sam i iznijela. Vlada RH osim toga ovim zakonom želi nastaviti s pozitivnim trendom zapošljavanja osoba s invaliditetom i poboljšavanja njihovog položaja u društvu. Ono što ovdje treba posebno naglasiti jest pojmovnik, dakle pojmovnik nije u istom članku na istoj stranici budući da su ovo izmjene i dopune da je pojmovnik na istom mjestu trebao bi biti potpuno novi zakon, međutim svi izrazi su detaljno objašnjeni u različitim člancima jer to i moraju biti. Osim toga valja naglasiti da su ugovori odnosno poticaji za poslodavce koje isplaćuje ZOSI odnosno Zavod za vještačenje i koji je imao ove godine raspisan natječaj za poticaj poslodavcima u visini od 84 milijuna kuna da je od svega potpisano ugovora u visini od 71,5 milijun kuna i to 43,5 milijuna za zaštitne radionice, a 28 milijuna kuna za otvoreno tržište. Dosad je zavod za vještačenje s te osnove poticaja poslodavcima isplatio 174 milijuna kuna. Osim toga, u novim pravilnicima koji će biti donijeti nakon stupanja na snagu ovog Zakona, nagrada poslodavcima koji zapošljavaju više osoba s invaliditetom nego što je to propisano zakonom, od sad njihova nagrada biti 30% minimalne plaće mjesečno i to će se moći primati 12 mjeseci, a to je u odnosu na sadašnje stanje poduplano, odnosno udvostručeno. Dakle, sadašnje stanje jest 15% minimalne plaće mjesečno u trajanju 6 mjeseci i to će biti promijenjeno. Osim toga, u pravilnicima biti će promijenjena i zamjenska kvota u smislu da do sada, odnosno i sada imamo situaciju da primamo na praksu učenike s teškoćama ili studente sa invaliditetom, treba ih primiti 3 da bi zamijenili jednu osobu s invaliditetom. U novom pravilniku to će biti 1 na 1, isto tako će biti i za primanje na praksu rehabilitanata. Situacija sada je 2 rehabilitanta zamjenjuju jednu osobu s invaliditetom. U novom prijedlogu biti će 1 na 1. Primanje osoba s invaliditetom na stručno osposobljavanje na rad također, sada imamo dvije osobe za jednu, u novom pravilniku će biti 1 za 1. Što se tiče stipendiranja i sklapanja ugovora o djelu s redovitim studentima, također će biti fleksibilizacije i olakšavanja. Osim toga, želim spomenuti i to da su, ovdje je govoreno i o udruga osoba s invaliditetom. Temeljem pravilnika udruge osoba s invaliditetom biti će izuzete od kvotnog zapošljavanja i to naravno pravilnicima koji će tek biti donijeti. Želim ovdje spomenuti i to da, rekao je gospodin Mrsić da bi se trebalo osnivati više novih zaštitnih radionica. Svi znamo da je gospodin Mrsić u vrijeme, svojevremeno bio ministar rada i mirovinskog sustava, ne znam zbog čega to tada niste napravili. Spomenuli ste 67. godinu vezanu uz odlazak u mirovinu. 67. godina je godina koja je donijeta 2014. godine isto tako upravo dok ste vi bili ministar, nije to nikakva novina, a vi u to vrijeme kažete da u mirovinu ćemo ići sa 67 godina, ali tek 2030. godine. To je vaša izjava od 11.09.2013. godine. Vezano uz cijelu ovu raspravu, još jedanput zahvaljujem na konstruktivnosti, zahvaljujem na svim prijedlozima i na sugestijama i vjerujem da će ovaj Zakon biti maksimalno podržan s obzirom i na vaše izjave tijekom rasprava čini mi se da će zaista biti tako. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici Majdi Burić na ovoj završnoj riječi. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Ćelić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, dakle, sa ovim Zakonom je cilj poboljšati, odnosno olakšati uključivanje osoba s invaliditetom općenito u društvenu zajednicu i biti ću toliko slobodan i spomenuti primjer Udruge osoba s invaliditetom iz Metkovića koja se zove „Prijatelj“, koja djeluje od 2003. godine, koja okuplja 210 osoba s invaliditetom iz čitave doline Neretve i surađuje sa svim jedinicama i naravno, preko Europskog socijalnog fonda, postoji nekoliko projekata koji su trenutno u fazi, „Žena kroz vremena“, „Prijevozom do kvalitetnijeg života starijih osoba“, osobito bih istaknuo dakle, program za zapošljavanje žena u nepovoljnom položaju, Ja iz ove zemlje ne idem, koji je zajedno sa Ministarstvom rada i mirovinskog sustava, dakle, oni su osim osoba s invaliditetom proširili svoje aktivnosti na čitavu društvenu zajednicu i pomažu i svima ostalima koji su u potrebi. Hvala.
Zahvaljujem kolega Ćelić. Odgovor, državna tajnica Burić. Izvolite.
Poštovani i uvaženi gospodine Ćeliću, spomenuli ste program zapošljavanja žena zaželi, voljela bih samo istaknuti da je za taj program alocirano čak milijardu kuna i da je to najveći natječaj financiran iz Europskog socijalnog fonda kojem je cilj zaposliti 7500 žena koje će se brinuti za 35 starijih i nemoćnih građana koji su u potrebi, tako da, drago mi je da ste dobro informirani.
Zahvaljujem državnoj tajnici Burić na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice, očito da vodite brigu o mom liku i djelu. Da, to je točno, ali tada… Slavodobitno to govorite, ali morate znati da smo tada imali pregovore sa Europskom komisijom i da smo rekli odlučno ne jer što piše u zakonu? Jer piše 2030. ili piše 2038.? To se referirajte. Referirajte se ono što piše u Zakonu jer ja slušam, za razliku od vas koji slušate Europu, ja slušam naše građane i to je razlika između mene i vas. A kada govorimo o pravilnicima, e u pravilnicima se krije catch, kvaka 22 jer ćete u pravilnicima poništiti sve što je ono dobro što je ovaj Zakon donio. Od toga razumna prilagodba. Što znači razumna prilagodba? Gdje su programi? Što znači da udruge osoba s invaliditetom više neće morati zapošljavati osobe sa invaliditetom? Halo! Udruge koje se brinu o osobama s invaliditetom neće više trebati zapošljavati osobe s invaliditetom. Pa di je to?
Zahvaljujem kolega Mrsić. Odgovor, državna tajnica Burić, izvolite.
Poštovani i uvaženi gospodine Mrsiću, jako dobro znamo i vi ja i svi mi ovdje da je vaša izjava koju sam vam citirala, da, u mirovinu ćemo ići sa 67 godina, ali tek 2030. godine vaša izjava u vrijeme kad ste bili ministar. Zbog čega to nije prošlo u zakon na taj način, već je godina 2038. znate i vi, a znam i ja da je razlog upravo u tome što vaš koalicijski partner nije to dozvolio. I ne znam više kaj da vam velim, osim da su bivši s razlogom bivši.
Zahvaljujem kolegici Burić na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Ćelić me potakao da i ja pohvalim jednu udrugu, naime riječ je o Udruzi Jaglac iz Orahovice, njena predsjednica gospođa Đurđa Šimatović i moja kolegica nekad iz škole smo zajedno radili gospođa Lidija Stojković i ostali naravno, djeluju već od 2002. godine. Briga za mlade s teškoćama u razvoju i djecu i naravno osobe sa invaliditetom. Ono što bih htio vama ukazati, državna tajnice da osobno stavite naglasak na obrazovanje jer visoka je korelacija između osoba sa invaliditetom i stupnja siromaštva, a ne samo u odnosu na njihov obiteljski stupanj siromaštva, već i ruralni prostor u kojima je mjera usluga zapravo slabo dostupna gdje se učitelji i profesori žale na uvjete rada u školi gdje sve škole nemaju jednake uvjete, nemaju računalne učionice i mnogo drugih nedostataka da bi jednostavno ovim mladim djeci koja imaju teškoća u razvoju pomogli da se što bolje obrazuju za buduće tržište rada. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državna tajnica Burić. Izvolite.
Hvala vam poštovani kolega Žagar. Slažem se s vama da treba veliki naglasak staviti na obrazovanje kako općenito, tako i u pogledu djece s posebnim potrebama, odnosno osoba sa invaliditetom. Znamo i sami, iznijeli ste i statistike da je najviše zaposlenih osoba s invaliditetom upravo onih koji imaju završenu trogodišnju školu, odnosno srednje su stručne spreme. S obzirom da smo u potpunosti svjesni obrazovne strukture osoba sa invaliditetom, Hrvatski zavod za zapošljavanje poseban naglasak je stavio upravo na mjere obrazovanja osoba s invaliditetom koji tu mjeru mogu kombinirati sa raznim drugim mjerama. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru državnoj tajnici Burić. Sljedeća replika poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovana državna tajnice, ovo nije klasična replika. Ali ste me impresionirali u vašim zagovaranjem ljekovitosti i svrsishodnosti, operativnosti, upotrebljivosti termina razumna prilagodba. I ja vas sad izvješćujem s ovog mjesta da ću ja ovaj termin, kad je tako efikasan, koristiti u mojoj borbi da se počnu ugrađivati dizala u višekatne stambene zgrade u RH i ću reći da Vlada treba učiniti razumnu prilagodbu i prestati napad bivšu Vladu što nije ugovorila posebnu nišu za ugradnju dizala i okrenuti se i napraviti izmjene i dopune operativnog programa kohezije i konkurentnosti, otvorit novu nišu i realizirat program dizala. Hvala vam na sugestijama.
Zahvaljujem na replici poštovanom kolegi Hrelji. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki dnevnog reda kad se za to steknu uvjeti. Još jednom zahvaljujem se državnoj tajnici gospođi Majdi Burić, ravnateljici Zavoda za vještačenje gospođi Damiri Benc i pomoćnici ravnateljice Zavoda za vještačenje Jasminki Sučec na obrazloženjima oko Konačnog prijedloga zakona.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, drugo čitanje, P.Z.E. br. 170., predlagatelj akta Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Molio bih predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je poštovana Majda Burić, državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Izvolite državna tajnice. Amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dakle vezano uz ovaj amandman Vlada RH ga ne prihvaća. Naime, prema važećem Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom nema nikakve zapreke da osoba sa invaliditetom koja je na dugotrajnom bolovanju bude uključena u postupak profesionalne rehabilitacije. Međutim, u takvim slučajevima nužna je također i podrška sustava zdravstva odnosno Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji bi trebao prepoznati prednosti uključivanja osoba na dugotrajnom bolovanju, u postupak profesionalne rehabilitacije te sredstva namijenjena za trošak bolovanja preusmjeriti u financiranje usluga profesionalne rehabilitacije.
Poštovana državna tajnice sugeriraju mi suradnici da čitate odgovor na drugi amandman, ovo je amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani zastupnici i zastupnice, dakle moje isprike na tome što nisam dobro čula s obzirom da je bila dosta velika gužva ovdje, dakle na amandman vezano uz amandman kluba HDZ-a, amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Sada idemo na amandmane Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Amandman br. 1. izvolite.
Zahvaljujem. Dakle obrazloženje je ono koje sam zamijenila pa se još jedanput ispričavam zbog toga, skratiti ću. Dakle Vlada RH ne prihvaća taj amandman budući da prema važećem zakonu nema zaista nikakve zapreke da se osobe sa invaliditetom koje su na dugotrajnom bolovanju budu uključene u postupak profesionalne rehabilitacije.
Očitovanje, poštovana Ines Strenja-Linić.
Osobe sa invaliditetom nisu teret nego potencijal ako ostvarimo dobre prakse između ostalog i pri zapošljavanju ali to znači da moramo svakako razmišljati o osobama koje su na dugotrajnom bolovanju. I mi smatramo da je potrebno prihvatiti, da je bilo potrebno prihvatiti ovaj amandman kojim bismo mi itekako regulirali problem dugotrajnih bolovanja na kojima su osobe koje na kraju ipak zahtijevaju nekakvu procjenu njihovog stanja i upućivanje na profesionalnu rehabilitaciju. I zbog toga smo mi ovakav amandman i dali. Dakle smatramo da je potrebno osobe na dugotrajnom bolovanju uputiti na nekakav vid profesionalne rehabilitacije, to definirati ovim našim amandmanom kako smo ga staviti radi očuvanja preostalih radnih sposobnosti, novih znanja i vještina i to nakon dugotrajnog bolovanja od 2 godine. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Idemo glasovati o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Idemo na amandman br. 2. istog kluba zastupnika.
Dakle, Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, prema Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom usluge profesionalne rehabilitacije jednako su dostupne i zaposlenim i nezaposlenim osobama sa invaliditetom. Za zaposlene osobe sa invaliditetom naručitelj usluge profesionalne rehabilitacije može biti poslodavac ali isto tako i HZMO dok će za nezaposlene osobe sa invaliditetom u većini slučajeva naručitelj biti HZZ. Nezaposlene osobe sa invaliditetom kojima je HZZ financirao određene usluge profesionalne rehabilitacije već imaju odgovarajuće nalaze i mišljenja centara za profesionalnu rehabilitaciju pa za te osobe kada se zaposle poslodavac neće morati ponovno naručivati tu uslugu. Osim toga na temelju određenih usluga profesionalne rehabilitacije poslodavac također može ostvariti poticaje putem kojim mu se refundiraju uložena sredstva. Primjerice na temelju usluge procjene radne učinkovitosti u okviru koje je utvrđeno da osoba sa invaliditetom ima smanjenu radnu učinkovitost poslodavac može ostvariti subvenciju plaće i primati ju sve dok ta osoba je u radnom odnosu. Na taj način sredstva kojima je poslodavac financirao uslugu procjene radne učinkovitosti a radi se o iznosu od 2400kn vraćaju mu se za već par mjeseci. Također valja istaknuti i da su cijene usluge profesionalne rehabilitacije unatoč tome što se radi o visokospecijaliziranim uslugama određene o znatno manjem iznosu od stvarnih troškova upravo zbog toga kako bi se poslodavce dodatno motiviralo na upućivanje osoba sa invaliditetom na profesionalnu rehabilitaciju. Zahvaljujem.
U ime kluba MOST-a, izvolite poštovana kolegice Strenja-Linić.
Zahvaljujem. Državna tajnica je odmah odgovarala i na moj drugi i na moj treći amandman, ali ja samo hoću reći da je percepcija o velikim troškovima kod prilagođavanja radnih uvjeta osoba s invaliditetom, ali i upućivanja na procjenu profesionalne rehabilitacije zapravo krivo, ali vrlo često imamo situaciju da poslodavci to jednostavno izbjegnu, razmišljajući prvenstveno o troškovima. Dakle mi smo smatrali da je potrebno izjednačiti zaposlene i nezaposlene osobe i da je to potrebno člankom točno izrijekom i napisati, tako da ministar nadležan za rad, pravilnikom će provest uvjete korištenja prava na profesionalnu rehabilitaciju, način izvođenja, standard izvođenja profesionalne rehabilitacije te nadzor nad provođenjem profesionalne rehabilitacije, pri tome vodeći računa da bude jednako dostupna, bez obzira da li se radi o zaposlenoj ili nezaposlenoj osobi. Budući da je u interesu države i zajednice općenito osposobit što veći broj osoba s invaliditetom za potrebe otvorenog tržišta rada ili drugih oblika rada, smatramo da bi usluga profesionalne rehabilitacije trebala biti jednako dostupna svima. Tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Glasujmo sada o amandmanu broj 2 ili, jer ste bili spomenuli i drugi i treći.
Možemo odmah govoriti na treći. Treći se odnosi zapravo o toj cijeni koju je državna tajnica napomenula, to je amandman 3. Dakle pri utvrđivanju cijena profesionalne rehabilitacije iz stavka 6. ovog članka, treba vodit računa o dostupnosti usluga profesionalne rehabilitacije svima, bez obzira da li se radi o zaposlenoj ili nezaposlenoj osobi. Znači pravilnik to mora jasno izrijekom napisati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Onda idemo glasovati sada. Prvo za amandman broj 2 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo onda i na amandman broj 3, isto Kluba zastupnika koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandman broj 4, isto kluba zastupnika. Izvolite.
Što se tiče amandmana broj 4, Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, važeće zakonsko rješenje prema kojem je osoba s invaliditetom dužna u svojoj prijavi na natječaj pozvati se na pravo prednosti pri zapošljavanju, a ujedno i priložiti dokaz o invaliditetu, smatramo ispravnim jer se tako na vrlo nedvojben i jasan način izražava namjera ostvarivanja prava prednosti. Ovakvo rješenje prisutno je otkako je zakon u primjeni, dakle od 1. siječnja 2014. godine i prihvaćeno je u praksi. Predloženo rješenje, prema kojem bi osoba s invaliditetom bila dužna uz prijavu na natječaj samo priložiti dokaz o invaliditetu otvara mogućnosti da poslodavci različito tumače razlog zbog kojeg je osoba s invaliditetom priložila dokaz o invaliditetu, pa čak i eventualnu mogućnost da uopće ne uzmu u obzir navedeni dokaz.
Izvolite kolegice Strenja-Linić.
Zahvaljujem. Dakle moj amandman je na tragu onoga što je primijetila i Pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom, a to je da vrlo često, dakle imamo situaciju da se neke od osoba s invaliditetom, a nama je zapravo namjera i želja da se što više njih zaposli i pridonosi, da ne ovisi o socijalnoj naknadi, dakle da prilože sve dokaze o svom invaliditetu, ali i da se pozovu jasno na to pravo. Dakle mi smo ipak tražili, jer želimo poticati zapošljavanje, da bi se otvarala pravo prednosti pri zapošljavanju, osoba sa invaliditetom je dužna uz prijavu, odnosno ponudu na javni natječaj priložit sve dokaze o ispunjavaju traženih uvjeta iz natječaja te dokaz o invaliditetu. A ne da još, jer vi tražite da se izričito pozove, ja sam osobno u drugoj situaciji bila da sam se javljala kao učesnik Domovinskog rata, priložila cijeli moj ratni put, sve dane koliko sam bila u ratu, ali se nisam izričito na to pravo pozvala i izgubila sam. Ali ja nisam bitna, ovo je nešto što zapravo moramo na neki način razmišljat, a to je poticati osobe sa invaliditetom i omogućiti im da što jednostavnije dođu do radnog mjesta i mislim da nije potrebno da se, ukoliko prilože svu dokumentaciju baš pozovu na to svoje pravo. Hvala. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Hvala državnoj tajnici. Prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 120 za, 4 suzdržana, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom.
Prelazim na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z., br. 263. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki Dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Pozivam predstavnika predlagatelja, gospođu Majdu Burić državnu tajnicu da da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Dakle, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika. Dakle, središnji registar osiguranika ili REGOS javna je ustanova zadužena prije svega za vođenje jedinstvenog računovodstva osobnih računa članova obaveznih mirovinskih fondova. Važećim Zakonom o središnjem registru osiguranika uređen je pravni položaj te ustave, tijela, poslovanje ovlasti i poslovi iz djelokruga REGOS-a, način vođenja registra, izvješćivanje i korištenje podataka iz registra te druga pitanja koja su značajna za poslovanje REGOS-a. Međutim jedan od osnovnih problema koji se pojavljuje u vezi s poslovanjem te ustanove jest upravo gomilanje sredstava na privremenom računu zbog čega se uplate ne mogu povezati sa zaduženjima i sredstva ostaju na privremenom računu, umjesto da se prosljeđuju na naše osobne račune članova obaveznih mirovinskih fondova, a tamo im je zaista i mjesto. Nacrtom Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o REGOS-u predlaže se proširiti ovlast REGOS-a i to da provede raspored po osiguranicima tih nepovezanih uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje temeljem individualne kapitalizirane štednje i to u točno određenim i specifičnim okolnostima, što će u konačnici rezultirati smanjivanjem nepovezanih uplata evidentiranih na privremenom računu i većim iznosom sredstava na osobnim računima. Osim toga, valja naglasiti da je udio nepovezanih uplata svega 0,46% od ukupno uplaćenih doprinosa II. stupa, međutim bez obzira što je to nizak postotak, taj iznos svejedno opterećuje privremeni računa REGOS-a, a kako je osnovna namjena tih sredstava kao što sam i rekla da budu proslijeđena na naše osobne račune, potrebno je dati dodatnu ovlast REGOS-u za postupanje u tim situacijama kako bi to bilo omogućeno. Osim toga prijedlogom zakona se proširuje i namjena sredstava od naknada koju REGOS zaračunava obaveznim mirovinskim društvima za obavljanje aktivnosti vezanih uz vođenje jedinstvenog računovodstva osobnih članova mirovinskih fondova i na druge aktivnosti i poslove REGOS-a koji su u vezi sa vođenjem jedinstvenog računovodstva osobnih računa. Također se pojednostavljuje i procedura donošenja statuta REGOS-a i ti na način da nije više potrebna prethodna suglasnost Vlade RH već se propisuje da statut donosi upravno vijeće a potvrđuje Vlada RH. Za provedbu predloženoga zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna sredstva u državnom proračunu RH a u odnosu na tekst prijedlog zakona, tekst konačnog prijedloga zakona razlikuje se isključivo u preciziranju članka 7. stavka 2. kojim pravilnik o povezivanju podataka o doprinosima za obavezna mirovinska osiguranja u skladu sa odredbama ovoga zakona, usklađuje ministar nadležan za mirovinski sustav uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za financije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici Majdi Burić na ovom obrazloženju konačnog prijedloga zakona. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Mladen Karlić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, cijenjena ravnateljice REGOS-a, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je već drugi put znači sad Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika kojim se želi riješiti ovaj problem koji se možda ne čini veliki ako uzmete u obzir da je samo 0,46% ukupno uplaćenih doprinosa ostalo nepovezano ali kad znamo da se tu radi oko 294 milijuna kuna i to sredstava koja su od nekoga od nas odnosno ili od onih ljudi koji su možda pred mirovinom ili trebaju otići u mirovinu, naravno da je to jedan veliki problem i zapravo važno za po zadatak i cilj REGOS-a da to što prije riješi i da zapravo stavi na račune onih osiguranika čiji su zapravo to sredstva i koja su zapravo njihovi isplatitelji odnosno tvrtke, pravne osobe trebale uplatiti i proslijediti na njihov račun a odnosi se na sredstva doprinosa uplaćenih u 2. mirovinski stup da bi se proslijedilo u obavezne mirovinske fondove i evidentiralo na osobnim računima osiguranika što je izuzetno važno u ovome procesu da bi došli do svojih sredstava, svoje mirovine u onom iznosu koji su zapravo ljudi i zaslužili. Zato je evo i važno da se ovim prijedlogom koji smo već sve i u prvom čitanju i obrazlagali odnosno i prihvatili najvećim djelom, … [[Govornik se ne razumije.]] procedura donošenja statuta, da se ne traži suglasnost Vlade RH, da se predložiti proširiti namjenu sredstava od naknada koje REGOS računa u obveznim mirovinskim društvima a da bi se ona iskoristila za pojedine aktivnosti a to su posebno administrativne i tehničke potpore, održavanje financijskog sustava i sl. i tako zapravo olakšali, ubrzali da bi rad bio što kvalitetniji i da bu ova sredstva koja su sada na ovome zajedničkom računu zapravo što prije proslijedila na svaki osobni račun. Evo u tom smislu naravno i klub HDZ-a će prihvatiti i glasati naravno za ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Karliću. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom. To je jedan od onih zakona gdje je bilo primjedbi u prvom čitanju onih koje u Saboru ne bi smjelo biti, nego bi predlagatelji trebali i tome voditi računa da ne gube puno vremena i energije kroz dva čitanja jer dalo bi se opravdat da je ovo moglo ići u hitnom postupku s obzirom da se radi o tehničkim izmjenama odnosno izmjenama koje omogućavaju bržu i veću funkcionalnost ali nije na nama da mi određuje Vladi u koliko čitanja će, nama je da odradimo posao i s time u drugome čitanju nemamo baš što previše reći u odnosu na ono što smo rekli u prvom čitanje, dakle ništa se bitno nije promijenilo do drugog čitanja. U prvom čitanju klub GLAS-a i HSU-a je podržao ovaj prijedlog zakona, podržat će ga i u drugom čitanju, samo imam potrebu reći da ne bi ponavljao uopće ovo što je kolega Karlić rekao jer to je suština onoga što treba reći u ovom zakonu, samo želim reći jednu svoju želju da REGOS ovlada tehnikama obavještavanja korisnika, što oni to imaju na izboru odnosno kako se mogu opredijeliti za koji fond a ne da se po drugim zakonima, da ih neko drugi raspoređuje u fondove. Jako je bitno da se ljude na neki način makar to bilo dosadno obavještava koja su njihova prava i da oni donose odluke o tome u kom će fondu štedjeti za mirovinu kroz kapitaliziranu štednju u 2. mirovinskom stupu. Ja se nadam da će se i u REGOS-u i u nadležnom ministarstvu u tome potruditi i da što više građani dobiju kvalitetne informacije da oni odlučuje a ne da netko umjesto njih odlučuje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji na ovoj raspravi. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Radi se o jednom doista tehničkom Zakonu. Međutim, to je zakon koji se tiče kako nas osiguranika, tako se tiče i obveznika uplate, odnosno naših gospodarstvenika i ono na što sam se ja u ime kluba i u prvom čitanju osvrnula je zapravo pojednostavljenje nekih stvari zbog kojih su se događale ovakve nepovezane uplate, odnosno tako velik broj nepovezanih uplata. Naime, ako pogledamo da se radi o 0,46% ne izgleda puno, međutim, ako uzmemo da je to 16 godina uplate, od 2002. da je to 290 milijuna neraspoređeno, odnosno na privremenom računu, radi se o velikom iznosu. Da smo svi osjetljivi kad se radi o nama, o našim novcima i to je točno. Zato pozdravljamo ovaj Zakon, odnosno dodjeljivanje većih ovlasti REGOS-u da će on sad imati mogućnost povezivati te nepovezane uplate. Naime, zbog čega ima tako velik broj nepovezanih uplata? Radi se o velikom broju nepovezanih uplata, ne o velikim iznosima, već o velikom broju obveznika i to u pravilu, što sam naglasila i u prvom čitanju, kod zatvaranja kamata, odnosno kod onog SNU obrazaca koji ne dozvoljavaju prije slanja JOPPD obrasca ili prije RESEN obrasca po osiguranicima pojedinačna zatvaranja. Sve će se riješiti ako sad u ovom dijelu kao što je ovlašteni REGOS će to napraviti jer tu se radi stvarno o onim malima koji sami vrše obračun za svoja 2-3 zaposlenika za povremeno zaposlene i to i kad na vrijeme ne uplate, imaju obvezu od kunu, dvije, tri za kamate i to se vuče. I sad imate puno takvih i upravo zbog toga to dolazi. Međutim, radi se i o velikim iznosima gdje nisu dostavljene, pa imamo i taj dio, ali u ime kluba kad sam u prvom čitanju imala raspravu, upravo sam mislila na taj dio. Ali dobro. To ćemo riješiti. I ovo također je sve ostalo normalno što se rješava s time da smo već i preduhitrili neke stvari, a to je da smo ovlastili provesti raspored nepovezanih uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje drugi stup, odnosno temeljem individualizirane kapitalizirane štednje starijih od 6 godina za obveznika plaćanja koji je imao status osiguranika temeljem obavljanja samostalne djelatnosti. Naime, obaveza dostava JOPPD obrasca samostalno za njih je od 1.1.2016. Inače je prije to zaduženje direktno vršila Porezna uprava, tako da će tek 2022. oni doći u tu situaciju, ali dobro je da se i to predvidi da ne trebamo još posebno to rješavati. Klub zastupnika HNS-a će podržati ova Konačni prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Božici Makar. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Gordan Maras. Nema ga. Završna riječ, u ime predlagatelja poštovana državna tajnica Majda Burić, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, vezano uz ove rasprave, voljela bih istaknuti da je financijska pismenost jedna od ključnih u rješavanju ove problematike. Znamo i sami da se time bavi UNFO kao Udruga mirovinskih fondova u suradnji i sa Ministarstvom rada i mirovinskog sustava, Ministarstvom financija itd. Međutim, financijska pismenost, kad o tome govorimo, onda smatram da treba zaista biti ona uključena i u određene formalne, odnosno neformalne oblike edukacije pa i u obrazovnu reformu o kojoj smo i danas govorili strukovnih škola i ostalih segmenata koji se na to odnose. Što se tiče REGOS-a i odabira mirovinskih fondova od strane osoba koje to biraju, da, točno je da svega 2% građana je iskoristilo pravo izbora mirovinskog fonda, a 97-98% jest onih koji su svrstani u određenu kategoriju, u B kategoriju od strane REGOS-a. S obzirom na te podatke, tim je više jasno zbog čega nam je potrebna financijska pismenost i njezino intenziviranje u društvu, školstvu itd. Što se tiče aktivnosti REGOS-a koje provodi, jedna od njih je i ta da će uskoro svih novozaposleni koji se zapošljavaju dobiti i pisanu obavijest REGOS-a gdje će biti vrlo jasno i nedvosmisleno obaviješteni vezano uz mogućnost izbora mirovinskog fonda, a uz to vrlo skoro započeti će i mogućnost odabira mirovinskoga fonda putem e-građanina i to je ono na čemu REGOS intenzivno radi. Dakle, radi se i o promjeni kategoriji, ali i o samom odabiru mirovinskog fonda stjecanjem zaposlenja. Što se tiče situacija koje ste i sami spomenuli, a to je broj osobnih računa, odnosno mirovinskih fondova, situacija u tome segmentu, možda treba samo podsjetiti da je broj osobnih računa članova mirovinskih fondova krajem 2017. godine bio 1,84 milijuna članova, a od tog broja u A kategoriji nalazilo se najmanje članova, budući da je ona najrizičnija i najviše ulaže u dionice i u toj kategoriji je 5874 članova fondova, u B kategoriji je najviše članova i to milijun i 810 704 člana, a u kategoriji C koja je najkonzervativnija je 27 694 članova. Tako je, to su oni pred penziju, 5 godina pred penziju koji se obavezno svrstavaju u C kategoriju, referiram se na kolegu Hrelju. Dok je vezano uz to na kraju 2016. godine bilo 1,78 milijuna članova, dakle u '17. godini taj broj raste na 1,84 milijuna članova. Rast broja članova obaveznih mirovinskih fondova nastavljen je i u 2017. godini, ali i niska osviještenost članova, o čemu smo maloprije razgovarali, niska osviještenost članova vezanih uz samostalan odabir obaveznih mirovinskih fondova na što smatramo da treba i dalje upućivati i apelirati. Ukupna NETO imovina obaveznih mirovinskih fondova na dan 31. prosinca 2017. godine iznosila je skoro 92 milijarde kuna i porasla je za 7,74 milijarde kuna u odnosu na prethodnu godinu što je porast za 9,5% u godini dana. Od ukupne NETO imovine obaveznih mirovinskih fondova tek 0,64%, tj. 589 milijuna kuna čini imovina fondova kategorije A te 4,31%, odnosno 3,96 milijardi kuna je imovina fondova C kategorije. Naravno najveći dio jest upravo u B kategoriji i 95%, tj. 87,37 milijardi kuna u B kategoriji. Osim toga, smatram da treba spomenuti da na osobne račune članova obaveznih mirovinskih fondova je tijekom 2017. godine izvršeno 5,66 milijardi kuna NETO uplata, obaveznih mirovinskih doprinosa te je veća za 5,97% u odnosu na prethodnu godinu kada je izvršeno 5,34 milijardne kuna NETO uplata obaveznih mirovinskih fondova. Vezano uz dobrovoljnu štednju, odnosno tzv. III. Stup trenutno posluje 8 dobrovoljnih mirovinskih fondova u kojima je nešto manje od 300 000 članova i 19 zatvorenih dobrovoljnih fondova u kojima je 30 000 članova. Država potiče ulaganje u dobrovoljnu mirovinsku štednju, isplaćujući članovima dobrovoljnih mirovinskih fondova poticajna sredstva iz državnoga proračuna, državna poticajna sredstva iznose 15% od ukupno uplaćenog doprinosa pojedinog člana fonda u prethodnoj kalendarskoj godini, ali najviše do uloga od 5000 kn po članu fonda tijekom jedne kalendarske godine. To znači da maksimalni iznos državnog poticaja koje član fonda može ostvarit u jednoj godini iznosi 750 kn. a ukupno isplaćena državna poticajna sredstva članovima dobrovoljnih mirovinskih fondova u 15. godini iznose 49 milijuna 653 647 kn. Dakle ovako malo nekoliko informacija za koje znam da zanima sve. Još jedanput zahvaljujem na raspravi i ukoliko ima bilo kakvih pitanja, ja sam na raspolaganju.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Majdi Burić. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovana kolegice, ova replika je samo radi da budemo jako precizni je to što imamo 1,84, odnosno milijun i 840 000 osiguranika u II stupu ne znači da su to zaposleni, to su oni koji su se ikada pojavili i ne smijemo raditi grešku, dijeliti štednju sa tim brojem, nego sa onim brojem, sa prosječnim brojem kontinuirano zaposlenih obveznika II stupa i onda bi mogli govoriti o njihovoj ušteđevini u odnosu na ukupni kapital, prosječnoj ušteđevini u odnosu na ukupni kapital obveznih mirovinskih fondova. Dakle replika je samo da pojasnimo situaciju da ne bi došlo kao što uvijek dolazi do krivih izračuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegica Burić, izvolite.
Slažem se s vama kolega Hrelja. Dakle broj osiguranika mirovinskih fondova je jedno, broj osiguranika temeljem HZMO-a je drugo i valja te dvije kategorije razlikovati, a vi i sami znate i vjerujem svi ovdje da na temelju jedne plaće ili jednog dohotka ustvari osoba postaje član u mirovinskom fondu, odnosno II. stupu ukoliko je obveznik. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru državnoj tajnici. S ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Još jednom zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Majdi Burić i ravnateljici REGOS-a gospođi Iskri Primorac na obrazloženjima Konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z. br. 263., predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 115 za, 3 suzdržana i 3 protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika.
Prelazim na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka - Prijedlog odluke o imenovanju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 29. Zakona o zaštiti osobnih podataka. Raspravu je proveo nadležni Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Pozivam predstavnicu Vlade RH, državnu tajnicu Katicu Prpić da nam da dodatno obrazloženje prijedloga. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani podpredsjedniče. Poštovani saborske zastupnice i saborski zastupnici. Zakonom o zaštiti osobnih podataka propisano je da radom Agencije za zaštitu osobnih podataka rukovodi Ravnatelj kojeg na prijedlog Vlade RH imenuje i razrješava Hrvatski sabor. Također je propisano da Ravnatelja agencije imenuje na 4 godine i može biti ponovno imenovan. Obzirom da dosadašnji ravnatelj Agencije za zaštitu osobnih podataka ističe mandat, predlaže se donošenje odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka radi isteka mandata. Ujedno se radi osiguravanja kontinuiteta rada agencije i vodeći računa o odredbama Prijedloga zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka koji je u proceduri donošenja u Hrvatskom saboru predlaže se dosadašnji ravnatelj Agencije za zaštitu osobnih podataka gospodin Anto Rajkovića, imenuje se ravnateljem Agencije za zaštitu osobnih podataka. Stupanjem na snagu navedenog zakona prestat će važiti Zakon o zaštiti osobnih podataka, a prijelaznim i završnim odredbama tog prijedloga zakona predviđeno je da će osoba koja je zatečena na dužnosti ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka na dan stupanja na snagu tog zakona nastaviti obnašati dužnost ravnatelja do imenovanja novoga ravnatelja agencije. To je predviđeno u roku od osam dana od dana stupanja na snagu tog zakona. središnje tijelo državne uprave nadležno za sustav državne uprave pokrenuti postupak imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja. Hvala.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Katici Prpić na obrazloženju ovog prijedloga. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Miličević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Pred nama se nalazi točka dnevnog reda Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka kao i odluka o imenovanju Ante Rajkovića za ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Sukladno Zakonu o zaštiti osobnih podataka ravnatelj agencije imenuje se na mandat od četiri godine te može biti ponovno biran. Kako je dosadašnjem ravnatelju Agencije za zaštitu osobnih podataka istekao mandat 11. travnja 2018. godine Vlada RH na sjednici održanoj 10. travnja 2018. godine utvrdila Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka radi isteka mandata. Jednako tako donesen je i novi Prijedlog odluke o imenovanju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržava navedeni prijedlog odluke kojim se gospodina Antu Rajkovića ponovno imenuje za ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miličeviću. Prelazimo na sljedeću raspravu. Gospodin Nenad Stazić. Nema ga. Poštovani kolega Gordan Maras. Nema ga. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Zahvaljujem se državnoj tajnici gospođi Katici Prpić na obrazloženju prijedloga. Sada određujem stanku do 14 sati i 15 min. Hvala lijepo. STANKA U 13,47 SATI.
Pod A) Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka Pod B) Prijedlog odluke o imenovanju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela. Prvo dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Ante Rajkovača, dužnosti ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 114 za i 4 suzdržana donijeta odluka o razrješenju Ante Rajkovače, dužnosti ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u tekstu kako je predložila Vlada RH. Drugo, dajem na glasovanje Prijedlog o imenovanju Ante Rajkovače na dužnost ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za i 30 protiv donijeta Prijedlog o imenovanju Ante Rajkovače na dužnost ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u tekstu kako je predložila Vlada RH.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,15 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s radom. Sad prelazimo na objedinjenu raspravu o: - Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2015. godinu i - Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2016. godinu Podnositelj je Državno odvjetništvo RH temeljem članka 40. Zakona o Državnom odvjetništvu. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti izvješća? Gospodin Dinko Cvitan, glavni državni odvjetnik, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani zastupnici i zastupnice. Na temelju članka 40. stavak 1. Zakona o Državnom odvjetništvu, DORH sačinilo je izvješće o stanju i kretanju kriminaliteta u 2015. i 2016. godini o predmetima u svezi sa zaštitom imovinskih interesa RH, pravnoj problematici u pojedinim područjima, pregled organizacije i stanja kadra. Ja ću pokušati pošto se radi o dva izvješća da ne iznosim iste podatke, ja ću nastojati dati paralelni prikaz određenih podataka u odnosu na 2015. i 2016. i mislim da će to biti u dovoljnoj mjeri da se pojasni stanje stvari. Ujedno na temelju članka 40. stavak 2. Zakona o Državnom odvjetništvu u ovom izvješću upozorava se na stanje i djelovanje pravnog sustava, nedostatka u zakonodavstvu i unutarnjim poslovanjem Državnog odvjetništva pri čemu gdje god je to ocijenjeno potrebnim, daju prijedlozi usmjereni daljnjim unapređenju rada u pojedinim područjima djelovanja državnih odvjetništava. Slijedom navedenog, izvješća za 2015. i 2016. godinu sadrže prikaz stanja na pojedinim područjima rada iz djelokruga državnih odvjetništava, pregled tog rada, statističke pokazatelje po pojedinim tematskim cjelinama, pokazatelji o uspješnosti u postupcima te o materijalnom stanju i stanju kadrova državnih odvjetništava dok sukladno odredbi članka 125. Ustava RH i članku 2. Zakona o Državnom odvjetništvu izvješća ne sadrže podatke o pojedinim predmetima. Državno odvjetnička organizacija obje ove godine bila je ustrojena na način da je pored DORH-a djelovalo 15 županijskih državnih odvjetništava i 22 općinska državna odvjetništva i uz to naravno Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Na dan 31. prosinca 2016. godine u svih 39 državnih odvjetništava, bilo je zaposleno ukupno 1 731 osoba, od toga 621 državnoodvjetnički dužnosnik, 982 službenika i 128 namještenika. To je 8 dužnosnika manje nego na kraju 2015. godine te 55 službenika i namještenika više nego na kraju 2015. godine. U DORH-u radila su 24 državnoodvjetnička dužnosnika, u USKOK-u 32, u županijskim državnim odvjetništvima 157 dužnosnika te u općinskim državnim odvjetništvima 408 dužnosnika. Gledajući iz perspektive specijalizacije u kaznenim odjelima državnih odvjetništava radilo je 414 zamjenika državnih odvjetnika i 137 državnoodvjetničkih savjetnika a u građansko-upravnim odjelima 175 zamjenika državnih odvjetnika i 56 državnoodvjetničkih savjetnika. Od 621 dužnosnika koliko ih je imenovano je radilo na 31. prosinca 2016. godine, njih 422 ili 67% bile su žene. Najveći zastupljeni broj kolegica u državnim odvjetništvima je bilo u Općinskom državnom odvjetništvu u Zagrebu gdje su od 85 dužnosnika, dakle zamjenika državnih odvjetnika njih 73 žene ili 85,8%. U izvješću su također navedeni podaci o nacionalnoj zastupljenosti dužnosnika u Državnom odvjetništvu što po prilici odgovara nacionalnom sastavu u RH. Od mjesta zamjenika državnih odvjetnika na dan 31. prosinca 2016. godine bilo je nepopunjeno 171 mjesto ili nešto više od 1/5 sistematiziranih državnoodvjetničkih mjesta. Od tog broja 8 mjesta bilo je nepopunjeno u DORH-u, 46 u županijskim državnim odvjetništvima i 78 u općinskim državnim odvjetništvima. Što se tiče zapošljavanja službenika potrebno je za istaknuti da je planom prijema u državnu službu za 2016. godinu, ministar pravosuđa predvidio zapošljavanje osoba na radna mjesta financijskih istražitelja prema članku 42. stavak 4. Poslovnika Državnog odvjetništva a radi se o stručnim suradnicima sa završenim diplomskim sveučilišnim studijem ili specijalističkim diplomskim stručnim studijem i položenim državnim stručnim ispitom i radnim stažom duljim od 3 godine na poslovima istraživanja gospodarskih kaznenih djela u policiji, poreznoj upravi ili carini. U tijeku su 2016. godine, tako piše u izvješću bili raspisani natječaji za ta radna mjesta no moram kazati da niti jedno radno mjesto nije popunjeno s obzirom da su koeficijenti koji uređuju njihove plaće niski i da nitko nema interesa da iz policije, carine i porezne uprave pređe na rad kao financijski istražitelji u Državno odvjetništvo. Iz tog razloga ja sam glavni državni odvjetnik uputio prijedlog ministru pravosuđa da se sa točno naznačenim iznosom koeficijenta uz valjano obrazloženje, da dođe povećavanja koeficijenata međutim do toga nije došlo. U svakom slučaju ova radna mjesta su nepopunjena i tijekom 2017. i '18. godine. Što se tiče materijalnih financijskih uvjeta, odobren je proračun za sva državna odvjetništva iznosio je ukupno 341 milijun 816 000 kn. Utrošeno je 341 milijun 434 000 kuna. Ukupno doznačena proračunska sredstva i u '15., a i u '16. godini, iz racionalno trošenje bila su dostatna za tekuće poslovanje državnih odvjetništava, odnosno omogućila su im da odrade planirane poslove i zadrže postojeću ažurnost. Međutim i nadalje nedostaju sredstva za podmirenje troškova intelektualnih usluga i to u prvom redu za podmirenje troškova vještaka i tumača te troškova branitelja po službenoj dužnosti u radu kaznenih odjela, a koji nastaju za državna odvjetništva tijekom prethodnog postupka prije podizanja optužnice, odnosno u postupku osiguranja dokaza prije podnošenja tužbe. Navedeno može dovesti do negativnog utjecaja na rad u pojedinim predmetima, s obzirom da su primjerice financijsko knjigovodstvena vještačenja nužna za donošenje odluka u predmetima gospodarskog kriminaliteta s obzirom na učestalu složenost tih predmeta i opsežnost dokumentacije kao dokazne građe. Također treba voditi računa i u postupanju u predmetima s međunarodnim elementom, odnosno u kojima se zahtjeva međunarodna pravna pomoć, kao i u predmetima u kojima su počinitelji strani državljani, posebice tijekom ljetnih mjeseci u kojima je ta stručna pomoć nužna. U svezi rada kaznenih odjela iznosit ću podatke iz 2016. godinu sa određenim usporedbama sa 2015. godinom. Dakle, državna odvjetništva tijekom 2016. godine zaprimili su ukupno kaznene prijave protiv 39 244 osobe, to je protiv svih poznatih počinitelja, sve pravne i fizičke osobe iz čega proizlazi da je u odnosu na 2015. godinu primljeno 2,7% prijava više protiv poznatih počinitelja. Naime, tijekom 2015. zaprimljeno je 38 227 prijava. Najveći broj prijava odnosi se na poznate fizičke osobe 37 813 što uključuje odrasle osobe, dakle one od navršene 21. godine života, mlađe ili punoljetne osobe od 18 do 21. godine te maloljetnike od 14 do 18 godina, a prijave bilježe rast od 2,5%. Nešto veći rast od 7,5% zabilježen je kod prijava protiv pravnih osoba. Naime tijekom 2016. godine zaprimljeno je 1431 prijava protiv pravnih osoba, za razliku od 2015. godine kada ih je zaprimljeno 1331. Kad se analizira kretanje prijava za pojedine vrste kaznenih djela, vidljivo je da je razlog porasta ukupnog broja prijava protiv odraslih osoba u 2016. povećanje broja prijava za određena kaznena djela i to kazneno djelo protiv imovine, tu je porast za 749 prijava, kaznena djela protiv osobne slobode porast od 435 prijava te kaznena djela protiv pravosuđa porast od 190 prijava. Što se tiče kretanja kriminaliteta mlađih punoljetnih osoba u razdoblju od 2012. do 2016. primjetan je kontinuirani pad broja prijava, a koji se nastavio i tijekom 2016. godine. Tijekom 2016. godine nastavljen je trend pada broja prijava koje su podnesene protiv maloljetnika i u proteklom izvještajnom razdoblju državna odvjetništva su zaprimili 1809 kaznenih prijava protiv maloljetnika, a što je znatan pad u odnosu na 14,1% u odnosu na 2015. godinu kada je takvih prijava bilo 2105. Što se tiče strukture kriminaliteta u oba izvješća dati su podaci i tu nikakvih značajnijih promjena nije bilo. Dakle najzastupljenija su kaznena djela protiv imovine, nadalje to su po prilici uvijek oko 35%, to je dakle kaznena djela protiv osobne slobode, protiv gospodarstva, braka, obitelji i djece itd. Što se tiče kaznenih prijava protiv nepoznatih počinitelja kaznenog djela, došlo je do pada ovih kaznenih prijava za 9,6%. Naime, tijekom 2016. godine zaprimljeno je 29 969 kaznenih prijava protiv nepoznatih počinitelja, za razliku od 2015. kad ih je bilo 33 156. Struktura kaznenih djela koja su podnesena protiv nepoznatih počinitelja sa 90,3% participiraju kaznena djela protiv imovine. Tijekom 2015. i 2016. godine državna odvjetništva zadržali su visoku ažurnost u radu koji su pokazivali i u ranijim razdobljima. Usprkos povećanom priljevu novih kaznenih prijava protiv odraslih počinitelja, pa tako i povećanju ukupnog broja prijava u radu, povećanim angažmanom u proteklom izvještajnom razdoblju, riješeno je ukupno 32 797 prijava ili 11,1% više nego što ih je bilo 2015. godine. Ukupno je ostalo neriješeno u državnom odvjetništvu samo 229 prijava. Što znači da samo u odnosu 0,7% ukupno zakupljenih prijava državna odvjetništva nisu tijekom 2016. godine donijela meritornu odluku. U izvješću su i prikazani podaci o angažmanu državnih odvjetništava i to kako za općinska, županijska USKOK i sveukupno po dokaznim radnjama, ročištima i raspravama pa tako proizlazi da je tijekom 2016. godine sveukupno, sva državna odvjetništva, obavili su što se tiče dokaznih radnji i očevida prvog ispitivanja okrivljenika, ispitivanja svjedoka te druge radnje 39 921 dokaznu radnju, a što se tiče samih ročišta i rasprava održano je 47 632 rasprave. Povodom kaznenih prijava došlo je do poraslih rješenja o odbačaju u ukupnom broju kaznenih prijava, tako da je taj postotak za 2015. godinu iznosio 42%, dok je za 2016. godinu iznosio 46,9%. Jedan od osnovnih razloga za visok postotak odbačaja kaznenih prijava je struktura podnesenih prijava. Naime, valja razlikovati prijave koje državno odvjetniku podnosi policija, a koje su uglavnom argumentirane i potkrijepljene činjenicama i dokazima na temelju kojih državni odvjetnik može donijeti odluku o daljnjem postupanju, od kaznenih prijava koje podnose druge osobe, pravne osobe, građani, oštećenici i slično. Većina kaznenih prijava drugih osoba podnesena je bez ikakve pravne osnove, često za ponašanja koja iako, prema ocjeni podnositelja imaju obilježja kaznenog dijela uopće ne spadaju u sferu kaznenog pravosuđa, već se radi o neriješenim imovinskim pravnim ili građansko pravnim odnosima, koja podnositeljima nastoje rješavati na ovaj način. Nadalje, povlačenje prijedloga za progon kod kaznenih dijela, od kojih je postojanje ovakvog prijedloga preduvjet za kazneni progon počinitelja, također jedan od razloga, koji dovode do donošenja rješenja o odbačaju kaznenih prijava. U izvješću se nalaze strukture prema u odnosu na, dakle, poznate osobe u odnosu na odrasle osobe, mlađe punoljetnike i punoljetnike … [[Govornik se ne razumije.]] odbačaj kaznenih prijava. Što se istraga tiče, Zakon o kaznenom postupku, propisano je da se istraga provodi za kaznena dijela za koje je propisana kazna zatvora teža od 5 g. a osim ako su ostvareni uvjeti za podizanje neposredne optužnice. Iz podataka koji su dostupni u ova dva izvješća vidljiva i znatan poraz broja pokrenutih istraga, a time i odluka koje su donesene pod ovršenu istragu. Tijekom 2014. g. u odnosu na ranije godine, a razlog na navedeno je stupanje na snagu 5 novele Zakona o kaznenom postupku u prosincu 2013. Navedeno, novela, znatno je proširila obvezu provođenja istrage koja je do tada bila obveza samo za kaznena dijela za koje je bilo zapriječena kazna dugotrajnog zatvora, a što se odrazilo na broj pokrenutih istraga tijekom 2014. ali i u idućim izvještajnim razlozima. Valja ponoviti, kako su dodatno opterećenje, kako su za sva državna odvjetništva, dodatno opterećeno, predstavila i nedovršene istrage, koje su provodili istražni suci, po odredbama ranijih zakona, a koji su tijekom 2014. dostavljena na daljnje postupanje nadležnim državnim odvjetništvima. Naime, navedene istrage nisu uključene u ove podatke, a radi se o 352 predmeta, protiv 889 okrivljenika. Odmah da kažem, ni jedna od tih istraga, koje su prema odluci Vrhovnog suda dostavljene državnim odvjetništvima, nije bila mlađa od 3 g. Tijekom 2016. državna odvjetništva su donijela rješenja o provođenju istrage protiv 3445 odraslih počinitelja. Uspoređujuću navedeno sa prethodnim izvještajnim razdobljem, riječ je o manjem padu broja pokrenutih istrga, naime, tijekom 2015. ih je bilo 3583. Tijekom 2016. Državno odvjetništvo su nakon donošenja istraga donijela odluke u odnosnu na 3642 odraslih počinitelja kaznenih dijela, od čega 2899 optužnica i 556 rješenja o obustavu ili prekidu istrage, dok je na drugi način riješeno 186 istraga. Tijekom 2016. svega 2 istrage, dakle, 0,1% obustavljene su ili prekinute po rješenju nadležnog suda. Optužno vijeće nakon podizanje optužnica, donosi odluku u kojemu optužnicu može u cijelosti ili djelomično potvrditi ili odbaciti, obustaviti kazneni postupak ili optužnicu vratiti Držanom odvjetniku na dopunu. Tijekom 2016. optužno vijeće donijelo je 9975 odluka, od čega 9615 rješenja o potvrđivanju optužnice, to je 96,4%. I 291 rješenje kojem optužnica vraćanja dopunu, tj. 2,9% dok je svega 69 postupaka, 0,7% od ukupnog broja podignutih optužnica obustavljenost radnog optužno vijeća. Ovime je zadržan visok postotak potvrđenih optužnica iz ranijeg izvještajnog razdoblja, time da je znatno smanjen broj obustava od strane optužnog vijeća, naime u 2015. g. obustavljeno je 150 postupaka, iz čega slijeda da je broj obustavljenih postupaka u 2016. g. smanjen za 54%. Što se tiče kaznenih sankcija, protiv odraslih osoba doneseno je 15179 prvostupanjskih presuda, odnosno, 3,8% više nego u prethodnom izvještajnom razdoblju, dakle 2015. doneseno je 14620 presuda. Od navedenog broja presuda 13811 presuda je osuđujuće uključujuće i 40 408 presuda koje su donesene na temelju sporazuma stranka. Iz čega je razvidno da je tijekom 2016. zadržana visoka razina uspješnosti u postupku koja iznosi 91%. U istom razdoblju donesena je 891 oslobađajuća presuda, što iznosi 5,9% od ukupnog broja donesenih presuda i 477 odbijajućih presuda, što iznosi 3,1%. Pa uz manja odstupanja možemo govoriti o nepromijenjenoj strukturi prvostupanjskih presuda u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Što se tiče izrečenih sankcija, najveća je zastupljenost uvjetnih osuda, koje su izrečene u 10354 slučajeva, to iznosi 75%, zatvorske kazne, zatvori, dugotrajni zatvori, izrečeni su prema 1913 počinitelja kaznenih dijela, to je 13,8%, a rad za opće dobro, u pravilu kao zamjenu za kaznu zatvora, u odnosu na 1231 počinitelja što predstavlja 8,9%. Što se tiče žalbene politike Državnog odvjetništva, mi smatramo da je kaznena politika sudova preblaga, odnosno, da su sankcije preblage i u svim slučajevima, što je detaljno obrazloženo u brojkama u svim, dakle, slučajevima, kada je doneseno oslobađajuća presuda, tu se svakako ulaže žalba iz svih zakonskih osnova u biti za to, a u odnosu na sankcije koje nisu prihvatljive Državnom odvjetništvu, izjavljuju se žalbe. Što se tiče oduzimanja imovinske koristi, kome se posvećuje posebna pažnja, naime, ono što je prije bilo emanentno u radu samog USKOK-a prije 7, 8 g. danas, prakticiraju sva Državna odvjetništva tako da se u izvješću nalazi po svim županijskim državnim odvjetništvima, ukupan iznos oduzete imovinske koristi na temelju prvostupanjskih presuda i to je u 2016. g. iznosilo 192 milijuna 270 tisuća kuna. U izvješću se govori posebno o radu od USKOK-a iz ovog izvješća ovom prilikom bih istaknuo sljedeće, naime, da je tijekom 2016. g. ostalo nepresuđenih 1087 osoba koje su optužene od strane USKOK-a. U odnosu na 2015. g. bilo ih je 876 dakle, došlo je do porasta broja nepresuđenih osoba za 24,9% Međutim, nisu koruptivna djela isključivo ona djela koja su u nadležnosti USKOK-a. Koruptivna djela su i u nadležnosti redovnih državnih odvjetništva i tu prije svega mislim na zlouporabu u gospodarskom poslovanju i zlouporaba položaja i ovlasti. Dakle, na kraju 2016. ostalo je za ova kaznena djela bez prvostupanjske presude 2238 osoba i to su dakle, govorim o osobama iz nadležnosti redovnih državnih odvjetništava. To je 97 osoba više nepresuđeno nego što je bilo 2015. godine kada ih je bilo 2141. Ovaj podatak govori o složenosti većeg broja ovih kaznenih djela i dugotrajnosti postupka, a ujedno i zabrinjavajuća je činjenica, s obzirom na značaj i posljedice ove vrste kriminaliteta, te potrebu što bržeg i efikasnijeg sankcioniranja ovih kaznenih djela. Kada usporedimo koliko se prosječno za ova kaznena djela podnese kaznenih prijava od strane redovnih državnih odvjetništava, to je 960 i isto kao i kod USKOK-a mi govorimo da je 2,5-godišnji priliv optuženih osoba za ova kaznena djela nema niti prvostupanjske presude. Sva državna odvjetništva poduzimali su sve radnje radi zamrzavanja imovinske koristi. U izvješćima su dati statistički podaci, egzaktni podaci koliko je imovine zamrznuto. Dakle, to je ono što želim povezati sa financijskim istražiteljima. Naravno, u ... [[Govornik se ne razumije.]] Porezne uprave ili kako se to kolokvijalno kaže, Poreznog USKOK-a istražuju se financijski tijekovi, utvrđuje se nesrazmjer između prihoda imovine. Jedini garant u slučaju osuđujuće pravomoćne presude da će ta imovina biti oduzeta jest da se napravi blokada te imovine. U pravilu imamo puno kaznenih djela, osobito imovinskih kaznenih djela gdje sud mora donijeti svoj pravorijek o tome da će imovinska korist biti oduzeta od okrivljenika. Međutim, okrivljenici često puta nemaju nikakve imovine. I dakle, to ostaje mrtvo slovo na papiru. Mi radimo sada analize podataka svim kojima raspolažemo koliko je na temelju pravomoćnih presuda zaista i oduzeto imovinske koristi. To je jedna vrlo složena analiza jer je jako dugi put od donošenja prvostupanjske presude, pa do toga da presuda postane pravomoćna. Dakle, to može potrajati u županijskoj nadležnosti i godinu, dvije i tri, ali ako ode na Vrhovni sud, tamo isto dosta dugo traje. Tako da je vrlo teško sublimirati te podatke i moramo se vraćati dosta vremena unazad, a činjenica je da naš računalni sustav je u full upotrebi od 2015. godine i moramo to onda raditi, ono što se kaže, ručno. Izvješće što se tiče rada kaznenih odjela sadrži podatke po svim glavama kaznenih djela i o tome sada neću govoriti jer neću imati dovoljno vremena. Što se tiče rada građansko-upravnih odjela u 2016. primili su ukupno 78432 predmeta, ili 9,56% više nego 2015. godine. Daju se statistički podaci i oba izvješća bez upisnika u RDO upisnik, dakle RDO predmeta, tako da možemo kazati da je u 2016. godini građansko-upravni odjel i državnih odvjetništva ukupno su primili 69167 novih predmeta ili 12% više nego u 2015. godini. Tu se na sudske odnosi 52864 predmeta što predstavlja 68%, upravni predmeti 3419, što predstavlja 4% i ostali predmeti 22149, što predstavlja 28%. Kada govorimo o pregledu novih predmeta u 2016. prema državnom tijelu iz čijeg djelokruga proizlazi spor, najveći broj parnica proizašao je iz nadležnosti Ministarstva obrane – 926, Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom – 775, Ministarstva poljoprivrede – 664, Ministarstva pravosuđa – 542. Ukupno se vrijednost predmeta spora u svim parnicama koje su pokrenute iznosi 2 milijarde 908 milijuna kuna. Vrijednost zahtjeva RH kojim potražuje u parnicama iznosi 408 milijuna kuna, dok je vrijednost zahtjeva u parnicama protiv RH 2 milijarde i 499 milijuna kuna. Ukupna vrijednost svih parnica pokrenutih pred općinskim sudovima iznosila je milijardu 232 milijuna kuna, a pred trgovačkim sudovima milijardu 675 milijuna kuna. Ako se razmatraju vrijednosti na aktivnoj strani, gdje su ministarstva i agencije tužitelji, vidi se da su na inicijativu Ministarstva financija podignute tužbe u kojima je ukupna vrijednost potraživanja iznosila 213 milijuna 965 tisuća, Ministarstva gospodarstva 52 milijuna 184 tisuće, Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom 32 milijuna 519 tisuća itd. S druge strane, analize potraživanja prema RH kao tuženiku pokazuje da su i u 2016. godini najviša potraživanja prema Ministarstvu pravosuđa – 554 milijuna kuna, Ministarstvu pomorstva, prometa, infrastrukture – 307 milijuna kuna i Ministarstvu financija – 238 milijuna kuna. U izvješću se posebno naglašava mirno rješenje spora, odnosno ukazuje se na dobro instruiranu zakonsku odredbu iz čl. 186. Zakona o parničnom postupku. Naime, Zakon je propisao obvezu svih osoba koje namjeravaju tužiti RH da prije podnošenja tužbe nadležnom državnom odvjetniku podnesu zahtjev za mirno rješenje spora. Istu obvezu ima i državno odvjetništvo kad u ime RH namjerava tužiti neku osobu. U izvješću su dati podaci po godinama. Ono što je za istaknuti, da je od 2012. do 2016. godine sklopljena ukupno 6621 izvansudska nagodba čija vrijednost ukupno iznosi 635 milijuna 255 tisuća kuna. U izvješću se posebno, dat je pregled svih za 2016., pregled i u 2015. Međutim, ovo je sad prošireni popis jer desile su se neke nove stvari, dakle, arbitražnih postupaka gdje zapravo možete vidjeti enormne iznose novca koji se potražuje arbitražnim postupcima. Dakle ti iznosi su po arbitražama, a da sada ne navodim koje jesu 10,5 milijuna kuna, 44 milijuna kuna, 88 milijuna eura, 8 milijardi kuna, prijedlog za ovrhu 10 milijuna 56 tisuća eura itd. Tu se radi o iznimno složenim i obimnim postupcima gdje postoji posebna procedura načina izabira stranih odvjetnika koji će zastupati u investicijskim arbitražama. Naime, povjerenstvo koje čine predstavnici Ministarstva financija, Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva pravosuđa i DORH-a razmatraju ponude odvjetnika koje se jave na natječaj ajmo to tako kazati ili samoinicijativno da zastupaju RH zajedno sa DORH-om. Tom prilikom se uzimaju sve njihove poslovne reference, a isto tako uzima se u obzir i cijena koju traže za ta zastupanja. Nakon toga procedura je sljedeća, kada povjerenstvo izabere najbolje odvjetničko društvo tada glavni državni odvjetnik RH traži odobrenje Vlade RH da može zaključiti sa tim odvjetničkim društvom ugovor. Do sada od svih ovih arbitražnih postupaka tri samo su postupka dovršena i sva tri RH je dobila. U 2016. godini troškovi zastupanja RH u inozemstvu uključuju arbitražne i druge inozemne sporove iznosili su 39 milijuna 257 tisuća kuna što je u odnosu na 2016. čak 70,12% ukupnog proračuna DORH-a koji je za 2016. iznosio 55 milijuna 986 tisuća kuna. Svi troškovi postupka koji se vode u inozemstvu padaju na teret proračunskih stavki DORH-a kao pravosudnog tijela što osobito kada se radi o povredama međunarodnih ugovora o zaštiti stranih ulaganja nema logike niti opravdanja po našem stavu. Naime, sadašnji način prikazivanja troškova stvara potpuno krivu sliku kako su za rad DORH-a dodijeljena ogromna sredstva. Namjerno govorim DORH-a jer često puta u našoj javnosti sinonim DORH se upotrebljava i za redovna državna odvjetništva. Pa sada iako nas nema puno u Saboru sjećam se jedne anegdote, naime na teletekstu HTV-a prije nekoliko godina je pisalo danas su se u Beogradu sastali predstavnici hrvatskog i srpskog DORH-a. U izvješću su dati posebni podaci za zastupanje u parničnim predmetima pred općinskim i trgovačkim sudovima i uspjeh u tim parničnim postupcima. Uspjeh možemo gledati prema broju izgubljenih ili dobijenih parnica, ali mislim da ga trebamo gledati na ovaj način kako smo ih mi prikazali u izvješću, a to je kakvi su to financijski efekti. I ako promatramo uspjeh ili neuspjeh DORH-a kroz vrijednosti predmeta spora tada smo pred općinskim sudovima dobili parnice ukupno vrijednosti 305 milijuna 991 tisuću kuna, izgubili u vrijednosti 109 milijuna kuna [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] dakle u 74% parnica je dobijemo, a 26% sporova je izgubljeno.
Gospodine Cvitan, zamolio bih isteklo je vrijeme pa u trenutku kada bude mogućnosti druge da onda obrazložite, ali evo ako hoćete završiti, kratko, mislim da će se i zastupnici složiti pola minute.
Hvala vam lijepo. Samo još jedna rečenica iz rada građansko-upravnih odjela, dakle a što se tiče zastupanja uspjeha pred trgovačkim sudovima tu je rezultat na onoj razini kao i 2015., a tako je odmah da vam kažem i 2017. dakle daleko veći broj odnosno obim dobijenih parnica prema vrijednosti predmeta spora je nego što je to izgubljeno. Ja bi mogao još o organizaciji puno govoriti, ali vjerujem da će nakon rasprave biti mogućnosti da odgovaram na pitanja. Još imam samo obvezu na kraju da kažem i sljedeće, moj zaključak je da je državno odvjetništvo i tijekom 2015., 2016. godine prvo zadržalo visok stupanj ažurnosti kvalitete uspješnosti u radu, a što je s obzirom na istaknute zakonodavne materijalne i kadrovske poteškoće rezultat iznadprosječnog angažmana i zalaganja svih državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika, službenika i namještenika. U izvješću se posebno navodi da se posebna pažnja daje edukaciji državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika. Tu je jedan kritični stav da mislim da nismo dovoljno učinili prema edukaciji službenika i sada razmatramo mogućnosti da se i kroz pravosudnu akademiju i takva edukacija vrši kao nešto što je stalno i mislim da na tome trebamo poraditi. Nadalje u zaključcima se govori o funkcionalnoj uspostavi informatičkog sustava CTS-a koji treba još puno rada, ali već sadašnji rezultati omogućavaju da se zapravo svako može vidjeti sa razine, više razine što mu radi podređeni i u kakvom je stanju svaki pojedini predmet. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo hvala lijepo.
Hvala. Zahvaljujem predstavniku predlagatelja. Bilo je sveukupno sedam replika, za prvu repliku javio se zastupnik Glasnović.
Poštovani gospodine Civtan. Kaže se da spora pravda nije pravda. Veće malverzacije neću govoriti, samo ću spomenuti Porezna uprava, posmrtna ispomoć itd. sisačke ceste, HAVC, kaznena prijava podnesena 2012. godine do sada ništa. Ne samo to nego se pokazuju ti filmovi koji su financirali HAVC u … kao hrvatski filmovi koji pljuju po hrvatskoj vojsci. Drugo, Ovčara zaustavljena istraga o Ovčari, čovjek je maknut istraga se diže protiv tzv. Štuke pokajnika 13 godina nakon činjenice. Na kraju, kako će se pamtiti vaša vladavina i gospodina Bajića? Za tisuću masovnih grobnica žrtve komunizma na teritoriju Hrvatske države nijedna istraga, nijedna DNA analiza, nijedna presuda. To znači mi ćemo ići u povijest kao jedina zemlja gdje se amnestiralo najveće zlo u Europi zapadno od Urala i to je žalosno. Imate primjer gospodina … 130 jama, umro je prije dvije godine. Ništa.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin Cvitan.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Glasnoviću. Prvo, činjenica je da nisam ja zadovoljan time kada govorimo o procesuiranju počinitelja kaznenih djela ratnih zločina nad hrvatskim stanovništvom u Domovinskom ratu. Činjenica je da tada kada je to, ajmo kazati, bilo friško, iako je to ružna riječ, nisu poduzimane sve radnje i tada nisu prikupljeni relevantni dokazi, a danas smo u situaciji da se dokazi i svjedoci potencijalni, naravno i okrivljenici nalaze na područjima drugih država. Mi smo učinili sve, ja sam učinio sve u svom mandatu da se ubrza procesuiranje ratnih zločina. Od 2014. do 2017. godine, uključujem sada i 2017. godinu, procesuirani su zločini što je neoprostivo, tek tada, ali su procesuirani za zločine [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] u Voćinu, Ćetekovcima, Galincima, Čolju, Trpinjska cesta, dalmatinsko zaleđe, od zadarskog zaleđa pa skroz do dubrovačkog zaleđa [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] Lički Osijek, Široka Luka, [[Upadica Petrov: Gospodine Cvitan, isteklo je vrijeme.]] raketiranje Banskih dvora, Škabrnja, ... [[Govornik se ne razumije.]] , šta da vam kažem?
Hvala. Ja bih molio samo saborske zastupnike da paze na vrijeme isto kao i predstavnika predlagatelja. Za slijedeću repliku javio se zastupnik Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine glavni državni odvjetniče, od kad sam imao prilike pa i javno pratiti vaš rad bili ste profesionalac od glave do pete. To ste bili i danas kada ste iznosili izvješća za 2015. i 2016. godinu, iako je 2018. dobrano odmakla. Ja vas molim da, ako možete, ako ste na to spremni, na minutu, ne više od toga, na minutu izađete iz te ljušture profesionalca i pokušate mi iskreno odgovoriti na dva pitanja. Jedno je kako ocjenjujete ovih 4 godine kojih ste bili na čelu državnog odvjetništva i drugo je pitanje da li znate, ali ljudski, zbog čega se smatra da ne zaslužujete daljnje četiri? Hvala vam.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo zastupniče Grbin. Zadovoljan sam sa 4 godine. Moglo je biti i bolje, ali je učinjeno puno toga što javnosti nije vidljivo u odnosu na organizaciju državnog odvjetništva, posebno uspostavljanje nadzora nad radom redovnih državnih odvjetništava. Na vaše pitanje kako se osjećam, prije svega, iskreno kazati, govoreći, ja sam danas, osjećam se kao slobodan čovjek. Ja sam sretan što sam ja danas u Saboru i činjenica je da sam ja vezano uz moj rad, a i rad mog prethodnika, dakle, u odnosu na izvješće 2013. godine bio dva puta na plenarnoj sjednici, 10 puta na saborskim odborima samo povodom izvješća, time da sam povodom ovih izvješća za 2015. i 2016. godinu bio tri puta pred saborskim Odborom za pravosuđe, tri puta pred saborskim Odborom za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i jedan neuspješni pokušaj gospodina Sinčića gdje sam isto tako došao na saborski Odbor za ravnopravnost spolova, koji nažalost, zbog kvoruma nije održan. Ja bi bio puno sretniji da sam ova izvješća davao onda kada ih je trebalo davati, a smatram da to treba učiniti do ljetne stanke godine u kojoj je izvješće podneseno.
Vrijeme, hvala. Zastupnik Sinčić javio se za repliku.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Cvitan, molim vas da nam objasnite strukturu vrijednosti USKOK-čkih predmeta. Zašto naime se velik broj predmeta male vrijednosti, koji su prije svega državno-odvjetnički predmeti, se daju da o njima postupa USKOK, znači s jedne strane USKOK koji bi se trebao specijalizirati za organizirani kriminal, što mu kaže ime. Za gospodarski kriminal, za teške slučajeve gdje je velik broj sudionika, gdje je veliki novac, on je opterećen i pretrpan sitnicama, a velike ribe bježe. Evo, jedan slučaj, u slučaju 21 carinika i špeditera, šverc mesa, rakije i vina iz BIH obuhvatio je 44 osobe, ukupna je šteta 3,5 tisuće kuna. Zašto je to posao za USKOK, a ne za lokalnog državnog odvjetnika?
Odgovor na repliku, gospodin Cvitan. Izvolite.
Poštovani zastupniče Sinčić, apsolutno ste u pravu. Zakon o USKOK-u treba mijenjati, treba suziti njegovu nadležnost. USKOK treba raditi godišnje 10 ozbiljnih predmeta, a ne zaprimati hrpetine smeća, kaznenih prijava, podnesaka i svega i na kraju se iscrpljuje jer i ovi rakija i ne znam što je bilo i to treba dokazati kao što treba dokazati milijardu i 700 miliona kuna ko i u Agrokoru.
Zastupnik Bunjac javio se za repliku.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni odvjetniče, je li točno da državno odvjetništvo usporavanjem predmeta protiv pojedinih zastupnika, konkretno Tomislava Sauche, Milana Bandića, Ivana Vrdoljaka održava tanku parlamentarnu većinu? Tomislav Saucha, najbliži suradnik Zorana Milanovića u aferi „Dnevnice“ navodno je ukrao pola milijuna kuna lažirajući putne naloge. Čemu su bila potrebna tolika grafološka vještačenja koja su trajala više mjeseci, zašto je za podizanje optužnice bilo potrebno čak 9 mjeseci i zašto do dan-danas nije donesena ne samo prvostupanjska presuda, nego nije čak održano niti jedno jedino ročište, a sve se to dakle dogodilo, otkriveno prije 14 mjeseci? Kakva smo mi to država koja nije u stanju takav jedan medijski eksponirani predmet vrlo bitan za funkcioniranje države jer upravo o tom glasu ovisi Vlada, nismo u stanju dakle, privesti kraju u nekakvom razumnom roku. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, glavni državni odvjetnik.
Poštovani zastupniče Bunjac, ne mogu govoriti o konkretnom predmetu, ali reći ću slijedeće. Dakle, radnje koje provodi državno odvjetništvo ili USKOK, sasvim svejedno u istražnom postupku, oni su vremenski ograničeni. Statistički podaci koje izrađujemo i biti će dostupni Saboru, ja ih sad nisam ponio, jest, pokazuju zapravo da je preko 85% istraga se završilo u roku od 6 mjeseci. Iznimno istrage traju godinu i godinu i pol dana. A to što nema pravorijeka, gledajte, puno je razloga. Razlog je normativni okvir koji je loš. Mogućnost, ajmo kazati korištenja zakonskih, zakona od strane odvjetnika koji rade samo svoj posao, ja bi to radio ... [[Govornik se ne razumije.]] kako bi odgodio postupanje. I s druge strane, činjenica je da sudovanje ide jako sporo, posebno u drugostupanjsko sudovanje.
Zastupnik Jovanović javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Gospodine Cvitan, moram reći da je nedopustivo i sramotno od vladajuće većine što nije dopustila da ovim izvješćima raspravljamo kad je bilo vrijeme i što je izvješće dovedeno u dnevni red zahvaljujući oporbi i pritisku oporbe. Sramotno je da se čelnog čovjeka ključnih državnih tijela za borbu protiv korupcije i kriminala smjenjuje na ovaj način, ne produžuje mu se mandat i to baca dodatnu sjenu i na čovjeka koji će doći na vaše mjesto jer će to dodatno smanjiti povjerenje građana u institucije, u pravosuđe, u iskrenu borbu protiv korupcije. 94% ispitanika u Hrvatskoj smatra da je korupcija raširena, 58% da se u posljednje 3 godine povećala. Što mislite u kojoj mjeri je Milan Bandić presudio da ne možete dobiti povjerenje za naredne 4 godine, obzirom da je njegov predmet jedan od ključnih kojim ste željeli razbiti korupciju na lokalnoj razini?
Odgovor na repliku, gospodin Cvitan.
Poštovani gospodine zastupnik Jovanović. Ja ne mogu odgovoriti na ovo pitanje kako ste ga vi postavili, ja mogu samo reći sljedeće: za državno odvjetništvo i za USKOK definitivno ime, prezime, stranačka pripadnost ne znači ništa. Ako se prikupe dokazi protiv bilo koje osobe, ta osoba će biti procesuirana ili kako ja to volim reći, kolokvijalno društvo svojih kolega i vlastitog sina bi ga zatvorio da je počinio kazneno djelo i onda mu nosio četvrtkom mandarine u Remetinec.
Zastupnik Pernar javio se za repliku.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da jedan od razloga zašto smo izgubili na arbitraži u slučaju INA MOL je u tome što arbitražno vijeće nije prihvatilo Jezičeve tvrdnje o tome da je primio 5 milijuna eura mita kao ozbiljan dokaz, a zašto? Zato jer 5 milijuna eura mita za koje Robert Ježić rekao da mu ih je dao Ivo Sanader nikad nisu vraćeni u državni proračun. I zanima me do kada će tih 5 milijuna eura stajat na njegovom računu, odnosno hoće li ikad biti vraćane? Zašto već nisu vraćene? I vi kažete da je teško oduzeti onima koji su osumnjičeni novac za koji se smatra da je stečen na protupravan način, međutim u slučaju Ježić, čovjek je rekao da ima novac, rekao na kojem računu se nalazi novac, zanima me zašto DORH nije postupao po tom pitanju? Hvala.
Odgovor na repliku, glavni državni odvjetnik.
Poštovani gospodin zastupniče Pernar. Dakle, što se tiče zastupanja u arbitražnom postupku, u tom arbitražnom postupku nije angažirano Državno odvjetništvo RH i to je jedini arbitražni postupak gdje Državno odvjetništvo ne zastupa sa stranim odvjetničkim društvom. Dakle, što se arbitražnog postupka tiče, ne mogu vam kazati ništa. Što se tiče same presude o kojoj vi govorite, to je presuda koja je bila i pravomoćna i u trenutku kada je presuda postala pravomoćna podignuta je Ustavna tužba, mi smo tada poduzeli sve radnje pružanja međunarodne pomoći prema nadležnim Švicarskim tijelima, dok su Švicarska tijela tražila dodatna pojašnjenja jer im je bilo nejasno zašto sada općinsko državno odvjetništvo, građansko upravni odjel stavlja taj zahtjev, a ne USKOK, a tako je po našim propisima, dok su nam odgovorili Ustavni sud je ukinuo presudu i ovrha se nije mogla napraviti. Dakle sigurno želim ovim putem i demantirati da državno odvjetništvo nije napravilo sve što je trebalo, upravo suprotno, napravilo je sve. A novac, nadam se da će presuda jednog dana bit donesena, pa ćemo nešto i uzet.
Hvala. Zastupnik Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepo. Državni odvjetniče, nabrojali ste brojke, u biti narod tim brojkama ne vjeruje jer velike ribe koje su opljačkale Hrvatsku, koje nisu imali '90. 5 kuna u džepu, danas su bogati ljudi. Osobno sam dizao kaznene prijave za novac za naoružanje, s tim ste upoznati koji je uzet Cetinskoj krajini, danas ti ljudi upravljaju velikim sustavima i privatnici. Nema odgovora. Da li je moguće da nitko u RH nije odgovarao za Bijele noći? Za telekomunikacije, nego su kasnije oni šefovi teleoperatera stranih. Naravno da nam ljudi ne vjeruju. Bez obzira radili vi, ne radili vi. Jer ne mogu vjerovati kad se uhićivalo najisknutije sinove, znači generala Gotovinu, da se tada pljačkala INA, da tada državno odvjetništvo je odrađivalo politički nauk i to je činjenica. Kako to promijeniti? Ne znam, ali znam da narod ne vjeruje Državnom odvjetništvu, niti pravosuđu, gospođo iz pravosuđa, vidim da šutite i pratite. Narod vam ne vjeruje jer ne radite svoj posao. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku glavni državni odvjetnik.
Poštovani gospodine zastupniče Bulj. Slažem se ja s vama, slažem se. Sad se postavlja pitanje kako riješiti ono što nije riješeno? Jedino sinergijom svih državnih tijela. 2007. godine sam imao priliku i postao sam osoba tjedna, znate zašto? Zato što sam na vijeću gospodina Jovanovića gotovo vikao, ako mislite da ću ja riješit ili USKOK problem korupcije u Hrvatskoj, onda se grdno varate, ja dajem ostavku odmah. Moramo gledati tko su tijela otkrivanja kaznenog djela, to je primarno policija, ali ne samo policija. Gdje se nalaze podaci o računima? Nalaze se u poreznoj upravi. Inspekcije raspolažu jasnim podacima. Dakle jedino sinergijskim djelovanjem i voljom svih to se može riješiti. Državno odvjetništvo često puta je samo nemoćno. Stvaranjem poreznog USKOK-a, dakle samostalnog sektora za otkrivanje poreznih i financijskih prijevara učinjen je jedan veliki, veliki iskorak. Ajde sad da se pohvalim i to je bila moja inicijativa, ako ne vjerujete, pitajte gospodina Lalovca, on je tada bio ministar financija. Ali je i to nedovoljno.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenja? Ne. Otvaram onda raspravu. Prvi klub koji se javio za raspravu je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Oni će imati izlaganja s tim, da će gospodin Sinčić i gospodin Bunjac podijeliti izlaganje, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. 2018. je godina, već smo ušli u drugi kvartal, a raspravljamo o izvješću iz, odnosno, za 2015. g. Za nekoliko dana gospodinu Cvitanu istječe mandat i ne bi mogao doći ovdje, dati ovo izvješće da nije oporba skupila inicijativu. Imali smo sreće, da je inicijator bio Živi zid, ali zahvaljujem svima onima koji su potpisali tu inicijativu. Treba reći na samome početku, da je očito mudrost, odnosno, namjera gospodina Jandrokovića da u isto vrijeme stavi gospodina Peruška u Sabor i gospodina Cvitana da jedan drugome otmu pozornost, da HRT ne prenosi ovo današnje izvješće, dugo očekivano, veoma važno. Ja ću na samom početku kazati, da je Državno odvjetništvo, jedno od najrazvaljenijih, najorušenijih hrvatskih institucija, Živi zid i birači koje on predstavlja mu nikada nije vjerovao. U Državnom odvjetništvu imamo kontinuitet, od 2002. g. do 2012. ako se ne varam ili koje, smo imali, dakle, gospodina Bajića, njegov zamjenik je bio gospodin Cvitan, onda je zamjenik postao glavni državni odvjetnik, a gospodin Bajić njegov zamjenik. Znači to je ona rošada Putin … [[Govornik se ne razumije.]] I sada imamo opet slučaj gospodin Jelenića, koji je zamjenik gospodina Cvitana i sada će on postati glavni državni odvjetnik, a gospodin Cvitan, kažu mediji, će postati njegov zamjenik. Imamo prema tome kontinuitet vlasti, kontinuitet upravljanja u sistemu koji nije dobar. Ako imate kontinuitet, to je dobar model, kada imate uspješne rezultate, kada imate, znate kada ste uspješni, međutim, kada nemate, to je katastrofalan model i zato smo protiv imenovanja gospodina Jelinića, o tome više jučer. Usmjerimo se danas na ovo izvješće. Ja ne znam, gospodine Cvitan, koliko ste vi osobno odgovorni za sve ovo što se događa u Hrvatskoj, a to je jedna trag i komedija, čovjek kada gleda što se sve događa hrvatskim građanima i hrvatskim poduzećima, koliki su milijuni i milijardi blokirani zbog pravosuđa, dal bi se smijao ili bi plakao. Ne znam, koliko ste vi osobno odgovorni za to, Živi zid će se boriti do kraja da se ispita i vaša odgovornost ali i odgovornost svih drugih u Državnome odvjetništvu, međutim, vi ste šef svim tim ljudima. Pa evo idemo kroz privjeske vašeg rada, odnosno, rada DORH-a kojeg ovdje predstavljate. Vaša ustavna uloga, prema čl. 125. Ustava RH, je citiram „ Držano odvjetništvo je samostalno i neovisno pravosudno tijelo, ovlašteno je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih dijela“, kaj citata. Vi svoju Ustavnu ulogu niste ispunili, ne samo vi, nego imamo kontinuitet više desetljeća neispunjavanja te Ustavne uloge. A sada ću elaborirati zašto je tome tako. Kadrovska politika, koju vidimo u Državnome odvjetništvu, slična je kao i u mnogim drugim mjestima, npr. u HNB, te se iz rekao bi tako, iz toga kruga, iz te mase samo rotiraju ljudi i nemoguće je očistiti takve … [[Govornik se ne razumije.]] bez da se sustav otvori, bez da se netko, tko je izvan tog sistema stavi da upravlja tim sistemom. Hrvatsko Državno odvjetništvo ima kronične probleme, a koji ubijaju hrvatsko društvo, koji šalju jasnu poruku, da se kriminal isplati, a to su problemi nepostupanje po kaznenim prijavama, to su problemi kašnjenja sa optužnicama i namjerna tjeranja u zastaru, to su problemi, evo npr. kao slučajnog dizanja optužnice, recimo jedan dan kasnije, kao što je slučaj gospodina Vinka Mladineja, evo iz tiska. Zagrebački županijski sud, kolegice i kolege, zbog isteka roka za njezino podizanje odbacuje optužnice protiv bivšeg direktora Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Vinka Mladineja, te vlasnika tvrtke odlagalište sirovina Mihe Zrnića Marinovića. To je jedan od primjera što se događa u RH, ja ne vjerujem da je to bilo slučajno i baš taj dan, nego vjerojatno se radi tu o pogodovanju, možda da da neki mito da se to kao nemarom dopusti i da sve propadne. I zbog takvih slučajeva, ovdje konkretno otpadne mafije a imamo i vezane slučajeve gospodina … [[Govornik se ne razumije.]] Bandića, hrvatski građani žive u smeću od Karepovca u Splitu, do Marišćine kraj Rijeke, do gore Piškornice kraj Koprivnice, do Jakuševca, ovdje znamo svi kakvo je stanje, zbog vašeg nedjelovanja, ne samo da se hrvatski građani guše u smeću, piju zagađenu vodu, zbog vašeg nedjelovanja, mi ćemo morati plaćati penale, jer preko 10 g. nismo uspjeli riješiti taj problem, odlaganja otpada, a nismo zato što to ne paše otpadnoj mafiji. To je samo jedan slučaj, gdje Državno odvjetništvo, sa ostatkom pravosuđa, naravno, na koje ovdje danas neću trošiti vrijeme, biti će vremena za to, dovelo mafiju u zaštićeni položaj a sve hrvatske građane u ugroženi položaj. No idemo dalje, u slučaju HAC-a, evo, isto iz medija, Županijski sud u Zagrebu, danas je odbacio optužnicu, iz afere Fimi Medija HAC protiv 4 bivših direktora tvrtke Hrvatske autoceste i autoceste Rijeka- Zagreb, koja se teretila za isisavanje 9 milijuna kuna iz poduzeća za potrebe crnog fonda HDZ-a preko računa FIMI Medija. Optužno vijeće Zagrebačkog županijskog suda, odbacilo je optužnicu Županijskog državnog odvjetništva protiv direktorskog četverca, jer je premašilo zakonske rokove. Opet sličan slučaj, slučajan propust, tobože. Slučaj Croatia busa, nastavlja ovaj kontinuitet, novi propust DORHA-a sumnja na ratno profiterstvo i fiktivno dokapitalizaciju Croatia busa nisu dokazali, slučaj otišao u zastaru. Prema stavu županijskog suda DORH je počinio ključnu grešku, ključnu grešku gospodine Cvitan, jer nije dovoljno dobro obrazložio zašto se optuženici sada terete za ratno profiterstvo. Sud je tražio od tužiteljstva da dopuni optužnicu, tužiteljstvo to nije napravio, neznanje, nemar, namjera, tko bi znao, ugl. optužba je propala, slučaj je otišao u zastaru 16. siječnja 2018. g. prije nekoliko mjeseci. I niz je primjera, da ne trošim sve svoje vrijeme na kašnjenje predavanja, odnosno, dizanja optužnica, idemo malo na nedonošenje Državno odvjetničkih odluka. Već sam u Hrvatskom saboru rekao više puta ovdje je jedan slučaj kod izdvajanja Tiska iz Agrokora ako se sjećam, 8 godina nije donesen državnoodvjetnička odluka, ako vas zanima, mislim to su vaši spisi i vaši dokumenti, možemo vam još jedanput to dokazati i pokazat, poslati, poznam konkretno gospodina u ovom slučaju, 8 godina Državno odvjetništvo nije donijelo odluku hoće li ići u progon ili neće, ako neće gospodin bi sam tužio ili je oštećen privatnom tužbom a vi mu ne dajete čak niti tu mogućnost, to je sramota. Idemo dalje, još jedan od slučajeva gdje nije donešena državnoodvjetnička odluka je slučaj Fantazija projekta, svi smo dobili kolegice i kolege, u naše pretince gore u zastupničko-informacijskom centru vidio sam da ste svi dobili. Radi se o jednom slučaju koji mnogo toga pokazuje u hrvatskom pravosuđu, u posebnom Državnom odvjetništvu. Ovdje pak stotinu mjeseci, stotinu mjeseci, mislim da je ukupno 5 sporova, ali u ovom najgore, stotinu mjeseci nema državnoodvjetničke odluke, a 18 mjeseci je rok da se cijeli proces završi, da ne idem sad u pravne teze. Što se ovdje sve događalo? Naime dogodio se kriminal između investitora i banaka, prijavljen je slučaj Državnom odvjetništvu, Državno odvjetništvo 2 godine nije napravilo ništa, onda je to prijavljeno pravosudnoj inspekciji, tamo to stoji nekih 5 godina već, ništa nije napravljeno. Znači 5 godina nije pravosudna inspekcija ispitala što je rađeno odnosno ne rađeno u ovome slučaju. Djela koja se unutra navode su krivotvorenje službenih spisa, preplaćivanje sudskih vještaka višestruko nego što je propisano, ne postupanje po kaznenim prijavama, istražne radnje su se odugovlačile itd., itd., cijeli je dugi popis Naravno da to za javnost ne postoji kad nije pravosudna inspekcija nikad ispitala. Da ispita, našla bi neke stvari. Inače osoba koja je bila zadužena kao zamjenica ravnatelja USKOK-a za ove stvari je gospođa Sani Ljubičić, bivša zamjenica ravnatelja USKOK-a. Umjesto da je sankcionirana zbog nepostupanja 2 godine, gospodine Cvitan, ona je unaprijeđena na mjesto šefa županijskog Državnog odvjetništva a sada nedavno prije nekih petnaestak dana javljaju mi, vi ste ju, valjda vi ste ju, unaprijedili iako Državnoodvjetničko vijeće to po Ustavu čini, isto članak 25. stavili za zamjenika državnog odvjetnika. Umjesto da Državno odvjetništvo progoni kriminal, on se stavio u službu zataškavanja kriminala. Idemo dalje kroz presjek rada Državnog odvjetništva. Neki od ovih slučajeva možda nisu direktno vezani baš u vaš mandat ali vi ste dugo u Državnom odvjetništvu, bili ste zamjenik gospodina Bajića ako se ne varam 2005. godine, znali ste ili ste sve trebali znati, također cijela ekipa vaša i oko vas, recimo vaš zamjenik gospodin Jelenić. Idemo molim dalje, na slučaj evo jedan slučaj beskrajne istrage, gospodin Kalmeta, dignuta je optužnica tek sada za nešto što se znalo sadržajno prije 10 godina, što se čekalo 10 godina? da ode u zastaru, da pomru svjedoci? Što se je čekalo? Jel' to pravda? Hoće moja djeca dočekat presudu u ovom slučaju? Pa nemoguće da su baš svi nevini. To ne može biti. Pola Hrvatske nema, nitko nije procesuiran, kamo to vodi? Osim što su stradale brojne fizičke osobe, naši građani, pogotovo oni koji su prijavljivali nepravilnosti, zviždači, stradalo je hrvatsko gospodarstvo jer velik novac je izvučen iz javnih poduzeća, blokirani su brojni projekti, milijunski, investicije su blokirane, tko će doći u takvu zemlju ulagati gdje čekate 100 mjeseci. Vaš novac negdje čeka 100 mjeseci, pa svi će bježati od takve zemlje, svi će bježati, pa nije nitko lud da potroši pola života na hrvatsko pravosuđe, molim vas lijepo. Evo jedan slučaj HT-a, novi slučaj, jeste li gospodine Cvitan, upoznati sa činjenicom da je HT izigrao male dioničare? Nije im isplatio dividendu već je dobit otišla, tvrde oni na kupnju obveznica Deutsche telekoma koji su uvrštenu u luksemburšku burzu u iznosu od 125 milijuna eura. No međutim uvidom na luksemburšku burzu, vidi se da HT nije kupio obveznice Deutsche telekoma već neke ovisne off shore firme Deutsche telekom International … [[Govornik se ne razumije.]] iz Nizozemske, dakle HT je objavio lažan podatak vezano uz kupovinu vrijednosnih papira. Ovo je sve naravno prijavljeno, DORH je tu prijavio odbacio bez provjere stvarnog činjeničkog stanja te okolnosti da je DORH lagao. Isto oštećeni ljudi, pitaju, što je s tim novcem, dioničari HT-a pitaju što je s njihovom imovinu. Kako gospodine Cvitan objašnjavate činjenicu da je Općinsko državno odvjetništvo, kaznenu prijavu za društvo za zaštitu potrošača donesen u 2014. g. protiv Ivice Mudrinića i HT-a zbog kaznenog dijela prijevare u gospodarskom poslovanju rješavalo pune 4 g., pune 4 g. Da bi tek prije manje u mjesec dana odbacilo, bez ispitivanje okrivljenika. Također, u isto vrijeme Državno odvjetništvo, u 2 g. uopće nije postupilo po kaznenoj prijavi istog tog društva potrošač protiv drugih odgovornih osoba, tvrtke HT-a, a koja je podignuta zbog zlouporabe tržišta kapitala i krivotvorena službene poslovne isprave usprkos višestrukog pritužbama od strane istog tog društva potrošač. Čak je i odvjetništvo u ovom slučaju, Županijsko državno odvjetništvo naložilo kako se mora postupiti, mora se postupiti u roku od 3 mj. i to nije napravljeno. Za kraj, vidim da sam već potrošio svo vrijeme, slučajeva je stvarno milijun, ne samo da se građani javljaju, nego stižu dopisi, što vjerujem i sami znate. Za kraj osvrnuo bi se iz one plave knjižurine, vašeg izvješća koje sam proučio, tamo negdje piše kako se hrvatsko državno odvjetništvo muči sa materijalnim problemima, da nema više se na čemu snimati, odnosno da su tehnički dotrajali snimači koji se služe u istragama, da fali prostora, da se nema gdje raditi, da ljudi vlastitim automobilima jer nemaju službene prevoze spise, da. Ja sam govorio ovdje, kad se govorilo o proračunu da je hrvatsko izdvajanje za pravosuđe ... [[Govornik se ne razumije.]] ravna linija već dugi niz godina, a ljudi vape za sredstvima, da bi se učinkovito, da bi borba protiv kriminala bila učinkovita, moramo poboljšati zakone. Evo, gospodin Cvitan, valjda je stručnjak, rekao treba mijenjati Zakon o USKOK-u. Treba i novi kadar. Ne vjerujem sadašnjem državnom odvjetništvu, jednostavno ne vjerujem. I ovom kadrovskom restrukturiranju istih klonova. Nemojte se uvrijediti, ali to je stvarno da naši građani shvate i naravno, treba više novca jer svaki milion koji mi uložimo u prevenciju će nam se višestruko vratiti. Živi zid neće podržati niti vaše izvješće iz 2015. niti za 2016. godinu zbog svega ovoga što sam naveo, zbog nepostupanja i zbog toga što se DORH pretvorio umjesto u progonitelja, u zaštitnika, zaštitara krupnog organiziranog kriminala i niste neovisni, niste nikad bili neovisni, vi ste, vi djelujete nažalost po političkoj liniji. Ne znam za vas osobno, možda vi jeste najpošteniji pa ste ograničeni, ali državno odvjetništvo u globalu nije neovisno. Hvala vam.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika. Zastupnik Orsat Miljenić.
… [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Zahvaljujem zastupnik Miljenić. Prije nego nastavimo dalje, s nama su na galeriji učenici Prve gimnazije iz Varaždina, molio bih da ih pozdravimo jednim pljeskom. Pljesak! Za riječ se javio 5 minuta glavni državni odvjetnik. Izvolite.
Poštovani zastupniče Sinčić, bez namjere da mijenjam vaše stavove i da utičem na vaše stavove, ja sam dužan radi istine i svojih kolega koje ste ovdje spominjali, ne imenom i prezimenom kazati nekoliko riječi. Spomenuli ste slučaj Mladineo da je propušten rok od jedan dan za podizanje optužnice, da je optužnica odbačena. To je točno. Međutim, činjenica da se radi o omašci, nikakvo primanje mita nije bilo. Državno odvjetništvo je tada pokrenulo stegovni postupak protiv dvije vrijedne zamjenice županijskog državnog odvjetnika. To je bio zakonski uvjet za obnovu postupka, dozvoljena je obnova postupka, optužnica je potvrđena i rasprava je u tijeku. Druga stvar, spomenuli ste jedan projekt, da sad ne ponavljam, da ne reklamiram, iznijeli ste čitav niz netočnih podataka, vjerujem da to ne bi učinili da ste raspolagali svim informacijama i spomenuli ste ... [[Govornik se ne razumije.]] županijsku državnu odvjetnicu tada u Zagrebu. Tu optužnicu što ste radi, odnosi na Hrvatsku poštansku banku podigla je 2009. godine, ako se ne varam i za to je dobila s pravom državno-odvjetničku nagradu. S druge strane, gospođa Sani Ljubičić, koja je sada moja zamjenica, evo toliko isto da javnost zna, svi ste čitali o tome kako je u Londonu angažirana fantastična odvjetnica, gospođa Montgomery. Ona je zaista vrh, top of the top britanskih odvjetnika. Međutim, nitko nije uočio jednu stvar, da je sutkinja kazala s jedne strane, da nikada nije vidjela takav zahtjev za izručenje, EU nalog kao što je taj EU nalog je pisala kolegica Sani Ljubičić, a odvjetnica Montgomery, dan prije nego što je ušla u sudnicu, to je bio utorak, cijeli ponedjeljak je bila brifirana jer kolegica Sani Ljubičić je bila u Londonu. Zato u zaštitu digniteta, ja neću spominjati imena kolegica, dakle, zamjenica županijskog odvjetnika, ali kolegicu Ljubičić ste spomenuli imenom i prezimenom. S druge strane, ja se slažem s vama, imamo smeće, ali ne može državni odvjetnik hodati po smetlištu. Ja govorim o sinergiji svih državnih tijela. I s druge strane, pitaju se što sam radio prije 10 godine. Znate što sam radio? Od USKOK-a koji je bio mrtvo slovo na papiru napravio sam nešto čemu se cijela Europa klanja.
Za repliku su se javili prvo zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani državni odvjetniče. Iskoristio bih svoju drugu repliku od 3 da vas pitam, naime, da li je istina da ste vi i vaša obitelj u programu policijske zaštite i ako jeste, od kada ste? Tko vam iz kojega razloga prijeti? Govori se da ne izlazite na ulicu, čak se govori da se ne usudite uzimati hranu i piće za koje niste sigurni da su provjereni, pa me zanima ako je to sve skupa istina, kako je moguće da vi kao glavni državni odvjetnik ne možete procesuirati nekoga tko prijeti najvišim tijelima državne vlasti u RH. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku glavni državni odvjetnik.
Poštovani gospodine zastupniče Bunjac. Ne volim o ovome govoriti. Međutim, procjena policije je da je ugrožen moj život, da je naručeno moje ubojstvo i to iz dva izvora i zato se štiti mene i moju obitelj. Prije nekoliko godina zastupnik Lesar spočitavao je glavnom državnom odvjetniku, gospodinu Mladenu Bajiću što slobodno kreće po cesti i rekao je, vjerovat ću vam tek onda kada bude pod policijskom zaštitom jer tada ste se nekome zamjerili, a to je osnovni posao glavnog državnog odvjetnika i državnog odvjetnika uopće. To nije lako, to je težak život i to je to. Šta da vam ja kažem? Evo.
Zahvaljujem. Zastupnik Ivan Pernar javio se za repliku.
Uvaženi gospodine Cvitan, rekli ste da vam se iz cijele Europe klanjaju na radu. Da ste od DORH-a napravili nekakvu uglednu instituciju. To sam shvatio iz vašeg govora. Međutim, činjenica je da su hrvatski građani rezignirani, da u svim krupnim slučajevima nema pravomoćnih osuđujućih presuda. Imamo slučaj Kalmeta, Sanader, da ne nabrajamo dalje. Todorić je daleko još od suđenja itd., itd. Tako da mislim da se zapravo građani smiju radi DORH-a, ja bih čak rekao jednu englesku rimu, DORH is a joke, za one koji su veliki kriminalci, a to što se procesuira carinika za dvije kile sira itd., policajca za 200 kuna mita, takvi uspjesi ne mogu se smatrati, odnosno takvi slučajevi, ako se pravomoćno riješe, ne mogu se smatrati uspjehom. Općenito iz tog izvlačit zaključak da je DORH uspješan. Hvala.
Odgovor na repliku, glavni državni odvjetnik.
Poštovani gospodine zastupniče Pernar. Dobra je šala. Međutim, kada ja govorim o tome, moramo vidjeti šta radi državno odvjetništvo i koja je njegova uloga u cijelom postupku do donošenja presude. Državno odvjetništvo je to da utvrdi činjenice, procjeni dokaze i podigne optužnicu i onoga časa kada je potvrđena optužnica, dakle ocijenjena od strane suda, da ta optužnica treba ići pred sud i da sud o toj optužnici može raspravljati. Naravno da je i puno malih, sitnih kriminalaca optuženo, ja govorim od strane USKOK-a, ali od predsjednika Vlade, predsjedavajućeg Vijeća sigurnosti UN-a ne znam koliko ministara, načelnika, gradonačelnika, župana, profesora, liječnika, policajaca, pa i državnih odvjetnika i sudaca u zadnje vrijeme. To nisu male ribe. Ja znam da je percepcija građana loša u odnosu na rad državnog odvjetništva, vjerojatno sam i ja za to odgovoran, zapravo sigurno jesam, jel nisam htio izlaziti u javnost, profesionalno sam se ponašao i šutio i radio. Da li sam dobro radio, to će ocijeniti Sabor, to je jedino tijelo koje to može ocijeniti.
Hvala. Zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Cvitan, ja bih sad svašta mogao reći vama o slučaju gospođe Sani Ljubičić ili o Agrokoru ili o drugim stvarima. Međutim, srezali su nam Poslovnik, imam samo 3 replike cijeli dan, a vi možete govoriti beskonačno, pa ću prijeći na drugu temu. ... [[Govornik se ne razumije.]] ciljano da vas zovu ovdje nakon što su srezali vrijeme za raspravu. Što se tiče gospodina Roberta Jukića iz Hrvatske pošte i istrage oko malverzacija u Hrvatskoj pošti i drugih direktora, što je s time? Jesu li istrage počele, u kojoj su fazi, je li na vidiku dizanje kakve optužnice, molim vas da elaborate i meni i Hrvatskom saboru i javnosti što je sa slučajevima malverzacija u Hrvatskoj pošti. Znamo da imamo više zviždača odande, pa i mene su osobno, kad sam govorio o Hrvatskoj pošti gospodin Reiner nije mogao to slušati, pa me je izbacio iz Hrvatskog sabora. Molim vas malo o Hrvatskoj pošti.
Odgovor na repliku, gospodin Cvitan.
Poštovani gospodine zastupniče, ne znam u ovom trenutku što je s Hrvatskom poštom jer ne mogu znati sve predmete. Vidjeli ste brojke. 39 tisuća osoba poznatih se prijavi. Ono što ja znam po svakoj kaznenoj prijavi se radi. Zato se provodi nadzor. Da li je odluka donesena ili nije po kaznenoj prijavi, to radi nadzor. Ja kao glavni državni odvjetnik ne mogu znati. Dok sam bio u USKOK-u znao sam svaki predmet, ali sada ne mogu kao glavni državni odvjetnik znati što rade državna odvjetništva. Ali kad dođem u ured, provjeriti ću i ovo ću smatrati zastupničkim pitanjem, pa ćemo dostaviti odgovor. Inače, ovo nije izvješće o konkretnim predmetima, ali ovo smatram pitanjem, dobiti ćete odgovor kad dobijemo fonogram.
Zahvaljujem. Slijedeći je Klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDP-a. U njihovo ime govoriti će zastupnici Orsat Miljenić i Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Prije svega, dopustite mi da izrazim svoje veliko nezadovoljstvo činjenicom da o izvješćima za 2015. godinu i 2016. godinu raspravljamo u travnju 2018. godine. I to ne raspravljamo zato što su se vladajući napokon prizvali pameti i shvatili da o tome moramo govoriti, nego zato što je oporba iskoristila jedan novi institut koji je na neki način uguran i opstrukcijom i podnošenjem masu amandmana u Poslovnik koji je omogućio oporbi u Hrvatskom saboru da nametne neke od tema. Ovo je prva takva situacija i glavni državni odvjetnik RH, gospodin Cvitan je na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora ne zato što su vladajući to smatrali shodnim, nego zato što je to oporba zatražila. I što onda imamo danas? Danas imamo situaciju da makar iz kurtoazije, makar iz činjenice da se opraštamo od ovog glavnog državnog odvjetnika na plenarnu sjednicu ne dođe ministar pravosuđa, a onda državni tajnik koji je poslan, ne nađe za shodno reći niti riječ o radu cjelokupnog državnog odvjetništva RH u dvije godine. Niti riječ! Zašto? Valjda je nebitno. Jer je valjda nebitno kako proganjamo počinitelje kaznenih djela, valjda je nebitno na koji način zastupamo interese RH u tisućama parnica koje se vode pred hrvatskim sudovima, a vjerojatno je najmanje bitno na koji način pripremamo obranu RH u arbitražnim procesima, kao što je onaj protiv švicarskog franka koji se ovih dana vodi. To su sve stvari koje glavni državni odvjetnik i državno odvjetništvo RH rade. Njihov posao nije malen, njihov posao je velik i treba biti svjestan da se taj posao radi u dosta otežanim uvjetima. I kolega Sinčić koji je govorio prije mene jasno je rekao, sredstva za pravosuđe, pa time i državno odvjetništvo godinama se ne povećavaju, ali u jednom nije bio u pravu. Ona ne ostaju ista. Mi imamo inflaciju, mi imamo porast troškova života. Kada iznos novčano ostaje isti u takvoj situaciji, on se realno smanjuje i mi svake godine izdvajamo sve manje i manje za pravosuđe i onda se čudimo što ljudi ne samo u USKOK-u rade okruženi hrpama spisa, nego i primjerice u državnom odvjetništvu građansko-upravom odjelu u Zagrebu koji rade u adaptiranim stanovima gdje ne mogu proći od spisa koji prijete da će im se survati na glavu. Ali za to nitko ne pita. I nitko ne predviđa sredstva da bi to popravili, ali onda će danas ovdje doći i prozvati ljude koji rade u takvim uvjetima. E to, kolegice i kolege nije u redu. Ja neću govoriti o statistikama, o njima je govorio glavni državni odvjetnik. O jednoj moram, makar jednu rečenicu, a to je ona koja govori o počiniteljima kaznenih djela, odnosno ona koja govori o odlukama koje su sudovi donosili povodom optužnica u postupcima. Činjenica je da je preko 96% optužnica potvrđeno, a USKOK-kim predmetima preko 98%. Ja ću tu opet ponoviti ono što godinama ponavljam, da bi to možda moglo malo ukazivati na činjenicu da je nekad državno odvjetništvo previše oprezno kada pokreće predmete. Ali tu će me ipak demantirati statistika koja pak pokazuje da je uspješnost u USKOK-im predmetima nešto opala pa je ona u 2016. godini iznosila 90%. E sada, ovo je posebno bitno jer su upravo USKOK-čki predmeti oni koji su najviše eksponirani u javnosti. Jer nikoga u ovom domu izgleda ne zanima što se u RH redovito procesuiraju počinitelji onih kaznenih djela s kojima se najčešće susrećemo: krađa, provala i slično. Nikoga ne zanima što mi u RH imamo jednu od najnižih stopa ubojstava po glavi stanovnika u razvijenom svijetu. Ali ne samo to. Ta ubojstva i kada se dogode, u 80 ili 90% slučajeva budu razriješena, aktivnim i angažiranim radom hrvatske policije i državnog odvjetništva RH. Nikoga ne zanima što između ostalog, radom državnog odvjetništva RH i hrvatske policije, Hrvatska jedna od najsigurnijih zemalja na Mediteranu i Europi. Ako znamo da je turizam jedna od naših najvažnijih gospodarskih grana, onda vam je potpuno jasno zašto je ta sigurnost bitna. Ali o tome ne razgovaramo kada kritiziramo rad državnog odvjetništva. To prešućujemo i pravimo se da je bitno isključivo i jedino ono što je medijski eksponirano. Da bitno je, ali nije jedino bitno. Danas, u stvari i tu treba biti otvoren, samo formalno raspravljamo o izvješću državnog odvjetništva za 2015. i 2016. godinu. Mi u stvari raspravljamo o mandatu gospodina Cvitana u cjelini. Žao mi je, ponoviti ću, što ovdje ne sjedi ministar pravosuđa kako bi nam barem pokušao odgovoriti što se gospodinu Cvitanu zamjera. Koji je razlog, zašto nakon ove 4 godine mi ne predlažemo njega da nastavi mandat još jednom? Ja prihvaćam da vladajući imaju pravo na takav stav, dapače. Ali, kada zauzimaš neki stav, onda imaš obvezu taj stav i obrazložiti. Vlada i vladajuća većina to izbjegavaju. Ja se toplo nadam da ćemo sutra iz drugog pokušaja u tome uspjeti. No dopustite mi da prije nego što prepustim riječ kolegi Miljeniću, ipak izreknem i nekoliko primjedbi na rad državnog odvjetništva. Da, i tu si i kolege iz Živog zida djelomično, ali ipak i u pravu. Činjenica je da se percepcija odvija na temelju onih predmeta o kojima smo govorili. Onih predmeta koji su medijski eksponirani i činjenica je da u mnogim takvim slučajevima, kao što je slučaj Sanader, ili slučaj našeg uvaženog saborskog kolege Glavaša, presuda pravomoćnih nema. Makar ih je bilo. Ali da li je za to krivo državno odvjetništvo RH ili smo krivi mi, zastupnici u Hrvatskom saboru koji smo 7 puta mijenjali Zakon o kaznenom postupku, čini mi se prvi put i prije nego što je stupio na snagu. Jesmo li krivi mi koji donosimo takve zakone koji sudove i državno odvjetništvo često ometaju u radu umjesto da im pomažu ili su krivi sudovi koji takve predmete odugovlače pa se stvara percepcija da državno odvjetništvo iako je podnijelo optužnicu prije dvije godine, a glavna rasprava u predmetu nije zakazana. Dakle, dvojbeno je da li je to za to krivo samo državno odvjetništvo. Druga stvar, spomenuti su ratni zločini, da i ja bih volio da je postignut daleko veći uspjeh u procesuiranju ratnih zločinaca i razrješavanju ratnih zločina počinjenih protiv hrvatskih građana. Ali dopustite mi da onda kažemo bez obzira na nacionalnost, bez obzira na nacionalnost. Jer ne možemo samo jednu stranu gledati i praviti se da je zločin vezan uz nečiju nacionalnu pripadnost i da su samo neki činili zločine jer nisu. Međutim, ovu raspravu jer nećemo imati prilike govoriti o izvješću niti za 2017. niti 2018. sa vama, ovdje će sjediti vjerojatno netko drugi. Uvaženi kolega Cvitan, ona presica sa gospodinom Plenkovićem nije vam trebala. To je bila greška i bez obzira što se na vama vidjela neugoda, time ste ipak doveli u sumnju vašu neovisnost. Bila je još jedna greška, kad već spominjem gospodina Plenkovića, ali za nju vi niste uopće krivi, a to je ona još nesretnija greška, kada je javno objavljeno da se državnom odvjetništvu RH osiguravaju sredstva za rad na konkretnom predmetu. Pa mogli smo Todoriću poslati i depešu da pobjegne iz Hrvatske. Pazite, radi se na jednom konkretnom predmetu i onda Vlada to objavi. Pa gdje je element iznenađenja? Nema ga. Sve je javno objavljeno, ali to je država u kojoj živimo. Prepustiti ću riječ kolegi Miljeniću, a prije toga Klub SDP-a naravno podržati će izvješće o radu državnog odvjetnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Glavni državni odvjetniče, državni tajniče, pomoćnice, sve vas lijepo, uvažene kolegice i kolege. Čuli smo ovdje danas dosta podataka, čuli smo i kolega Grbin je ukazao zapravo na problem i kolege iz Živog zida su ga iznijele i donijele ovo izvješće zapravo pred nas i to je jedan problem i pokazatelj kako smo se odnosili mi prema državnom odvjetništvu. Ne mi u opoziciji, ali kako se odnosila ova vlast. Ako ne stavite izvješće da se o njemu uopće razgovara, vi šaljete poruku barem da vam do toga nije stalo, ako ne nešto još gore. I to je loše. I uopće, danas kad razgovaramo i kad je pred nama i prijedlog, nije ovdje, ali biti će za novog glavnog državnog odvjetnika, mislim da trebamo povući crtu i ja ovo što govorim, govorim u prvenstveno u svoje ime, a vjerujem i u ime svojih kolega, a to da je gospodin Cvitan u okolnostima u kojima je radio odradio izuzetno dobar posao. Ne samo da je pokrenut onaj čuveni porezni USKOK i ne zaboravimo da je to dovelo do istraga i do procesa u kojima nismo mogli ni slutiti prije i da one daju rezultate. Ne samo to da su otvorene istrage protiv nekih ljudi koji su prije bili smatrani nedodirljivima i danas se takvi postupaju u javnosti i najgoro je što ti isti nedodirljivi upravo ovog glavnog državnog odvjetnika prozivaju i prijete mu smjenom, a još gore je što Vlada to prihvaća i sutra predlaže nekog drugog. I to je loše. Ali kad pogledate i kad sumirate rad ovog glavnog državnog odvjetnika, onda ono što mu je možda najveća mana je to što je premalo nastupao u javnosti i onda je on i državno odvjetništvo, su zapravo nosili teret koji nisu trebali nositi. Jer ako se podigne optužnica, pa ne bude potvrđena dvije godine ili tri, onda to nije problem državnog odvjetništva nego suda. Ako se promijeni praksa, pa nešto je sad bilo, do sada zakonit dokaz, pa postane nezakonit dokaz, isto nije problem državnog odvjetništva. Ako se Zakon promijeni, nije problem državnog odvjetništva. Ali ono što trebamo, ja ću to reći kolegi Cvitanu. Treba o tome govoriti jer ovako je uzeo to sve na svoja leđa i na leđa državnog odvjetništva. Ja znam da je on tako izabrao pristup i takav je čovjek, ali to je taj jedan problem gdje se onda nešto prevaljuje i gdje ni u javnosti, a nažalost ni ovdje u Saboru nije jasno tko za što treba odgovarati i što spada u čiju nadležnost. I kad sumiramo taj mandat, ono što ga je obilježilo, to se vidi iz ovog Izvješća, ali vidi se ... [[Govornik se ne razumije.]] svih nas, a to je da su maksimalno, barem što se tiče postupanja državnog odvjetništva, bili svi jednaki pred zakonom. Nije se gledalo tko dolazi iz koje političke ili bilo koje druge opcije, tko je bogat, tko je siromašan. Barem kad smo govorili o pokretanju istraga i dizanju optužnica. Ovdje je netko od kolega rekao i za neke predmete koji su dugo stajali. Upravo u ovom mandatu su pokrenuti. Vi ste spomenuli Kalmetu. Da, on je dugo stajao, ali je pokrenut upravo u mandatu ovog glavnog državnog odvjetnika. Da li tu ima ičeg ili nema? Ja o tome ne mogu prosuđivati, to će donijeti odluku sud, ali je to nešto se kretalo. I mandat i ovo Izvješće, ja gledam kroz to. Dakle, tu je bilo puno rezultata, ali uvijek treba gledati u kojim okolnostima. Financijski o tome smo govorili, zakonski je tako kako je, ali ne zaboravimo, državno odvjetništvo je uvijek samo sredina. Prvo kreće od policije, prvo kreće od drugih tijela. Vi ne možete očekivati, ako imamo ne znam, ekološku katastrofu, državno odvjetništvo će to doći tek kad je netko drugi utvrdio što se stvarno dogodilo i onda to može procesuirati. Tako jednostavno ide postupak. I na kraju imamo sud. I to je nešto gdje kad valoriziramo i ovo i svako drugo izvješće, moramo ga staviti u taj kontekst. Što dolazi prije, što dolazi poslije i za što tko u njemu treba odgovarati, treba snositi i dobro i treba snositi loše. Međutim, činjenica je isto tako da su građani nezadovoljni ukupno državnom vlasti, i izvršnom i zakonodavnom. Ne znam tko od nas dobija lošije ocjene, mi kao zakonodavno najgore, ali i pravosudno i da je to tako. I da je državno odvjetništvo dio toga i mora snositi u okviru toga svoju odgovornost. I tu se vraćam na ono što sam prije rekao i to je moja zamjerka kolegi Cvitanu, trebao je govoriti. On je profesionalac i to nije radio, ali trebao je govoriti jer onda neke stvari koje ne idu na njega su se njemu bilježile, tovarile i prozivalo ga se zbog toga. To mi je zapravo najveća zamjerka u vašem mandatu koju mogu reći. A ovo ostalo, radili ste najbolje što ste mogli iz ovoga što je bilo i sigurno je i u državnom odvjetništvu, koliko imam podataka, situacija bolja nego što je, neke stvari su se pomaknule na bolje. Imate ovdje čovjeka koji se borio i za kadrovska rješenja, borio se i za financije koliko se moglo dobiti i za materijalne uvjete, dakle, brinuo se za svoje ljude i to je jedna dobra stvar. Evo, ja neću dalje dužiti, ali Izvješće podržavam. Mandat je bio vrlo dobar, žao mi je što nije još jedan. Evo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeći je klub zastupnika je Klub zastupnika HSS-a. Budući da ih nema, gubi pravo. Slijedeći Klub zastupnika je MOST nezavisnih lista. U njihovo ime govoriti će zastupnik Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani glavni državni odvjetniče. Eto, zaslugom zastupnika oporbe, među njima naročito zastupnika MOST-a koji su potpisali zahtjev za uvrštenje izvješća o radu državnog odvjetništva RH za 2015. godinu raspravu danas prije izbora novog glavnog državnog odvjetnika, imamo mogućnost čuti gospodina Cvitana i izložiti temu koja je izuzetno važna, a zapravo punih pa gotovo tri godine mi nismo imali prilike raspravljati o izvješću glavnog državnog odvjetnika. Dakle, imamo izuzetno važno samostalno i neovisno državno tijelo koje od lipnja 2015. godine nije podnijelo izvješće Hrvatskom saboru, a koje mora redovito godišnje izvještavati. Žalosno je to jer pokazuje, neću reći nemaran odnos prema državnom odvjetništvu, nego određeni politički odnos koji je neprihvatljiv od strane vladajuće stranke. Jer uredno izvješće je uvršteno u dnevni red, ono mjesecima stoji u dnevnom redu Hrvatskoga sabora, postoji mišljenje Vlade, koja istina govori više o statističkim pokazateljima, a nema nikakav stav o tome dali Vlada podržava to izvješće ili ne. Rasprava je održana na sjednicama nadležnih odbora pa i na Odboru za pravosuđe prošle godine još. Dakle svi formalni poslovnički uvjeti su ispunjeni da je ova točka davno trebala biti na raspravi Hrvatskog sabora, ovdje na Plenarnoj sjednici, namjerno nije bila. I to je ono što su upozoravali i raniji govornici i to je ono što je izuzetno prijeporno i zbog toga smo i podržali ovu inicijativu zastupnika opozicije da ova točka bude na raspravi. Slučajno se poklopilo da danas raspravljamo o izvješću glavnog državnog odvjetnika koji to izvješće podnosi svjestan i odluke Vlade da predloži novu osobu na tu dužnost, mada takvu paradoksalnu situaciju nismo imali nikada u Hrvatskom saboru. Mi smo naslućivali da gospodin Cvitan ne uživa povjerenje Vlade i Parlamentarne većine još od mišljenja Vlade prošle godine koje nije bilo pozitivno, a na Odboru za pravosuđe koji sam već spomenuo, većina je odlučila da izvješće tada samo primi na znanje, a ne da se potvrdno o njemu izjasni, što je jasno impliciralo da vladajuća većina i tada već neće podržati gospodina Cvitana. Istina je da u posljednje vrijeme postoji već jedan, gotovo kontinuirani obrazac pri izboru pojedinih osoba ili tijela i da se u pravilu mijenjaju sve osobe koje su imenovane za ranijih Vlada i postavljaju nove osobe u skladu sa voljom parlamentarne većine i Vlade. Samo da spomenem, imali smo i pravobraniteljicu za djecu, imali smo čelnicu povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa gospođu Orešković pa predsjednik Vrhovnog suda, sada je to glavni državni odvjetnik, sutra će možda biti povjerenica za informiranje čiji izbor ili reizbor slijedi u drugoj polovici ove godine i očito da postoji tendencija i uvjerenje Vlade da vjeruje samo osobama koje ona imenuje i da ne vjeruje onima koji su imenovani prije toga za neke ranije vlade. Nadamo se da to nije i želja Vlade i vladajuće većine da stavi pod kontrolu sve ključne institucije i državna tijela. To bi bilo potpuno pogrešno. Postoji određena tendencija u tom smislu i o tome smo govorili kad je bilo riječ o smjeni tadašnje predsjednice Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Pitali smo se koliko će ovo izvješće biti otvoreno objektivno sada kada glavni državni odvjetnik može govoriti praktički na isteku svoga mandata, zapravo govoreći o postignućima državnog odvjetništva u vrijeme dok je on bio njemu na čelu jer u krajnjoj liniji ovo zapravo i nije godišnje izvješće, ovo je zapravo izvješće o sveukupnom radu državnog odvjetništva unazad nekoliko, odnosno barem tri godine jer izvješće za 2017. godinu sasvim sigurno, kada i god bude, bit će neki drugi glavni državni odvjetnik. Kada je u pitanju Klub zastupnika MOST-a mi smo odlučili da nećemo podržati izvješće glavnog državnog odvjetnika i ja ću vam obrazložiti naše ključne razloge. Oni se ne nalaze samo u radu iz 2015. i '16. nego i 2017. godine, naravno gledamo cjelinu rada glavnog državnog odvjetnika. Ono što je obilježilo to razdoblje je što moramo kritički reći gospodinu Cvitanu, to je činjenica da je u određenom smislu svojim ponašanjem narušio diobu, načelo diobe vlasti, a to je odvojenost, samostalnost i neovisnost državnog odvjetništva od Vlade RH. I to je ono što smo mi ozbiljno zamjerili, dakle zajednički istup glavnog državnog odvjetnika i predsjednika Vlade na tiskovnoj konferenciji koja je bila vezana uz aferu Dnevnice koja se događa u samom srcu vlasti u Vladi Rh. Pa i sve ostalo što se događalo u tom postupku ili u toj aferi, pokazalo je, nažalost po našem uvjerenju, da istraga DORH-a nije bila kvalitetna, nije bila dobra, bila je zapravo dosta traljava. A tu smo upravo istragu dosta pozorno promatrali jer se ona događala u samom središtu Vlade, jer je bio ovdje upleten i jedan saborski zastupnik i zato smo pomno promatrali što će se i na koji način odvijati ta istraga, nažalost ona nije bila provedena kvalitetno, to smo kasnije imali prilike vidjet, a još manje je glavnom državnom odvjetniku trebalo da na zajedničkoj tiskovnoj konferenciji istupa sa predsjednikom Vlade. Nikada nije dobro kada glavni državni odvjetnik i šef izvršne vlasti zajednički istupaju jer oni upravo moraju zadržati tu distancu i svako zajedničko pojavljivanje zapravo šteti samostalnosti i neovisnosti državnog odvjetništva. Nadalje, činjenica da je kasnije dodijeljena ona posebna sredstva za rješavanje istrage o Agrokoru onih famoznih pet milijuna kuna koje su trebale doprinijeti učinkovitosti i kvaliteti i brzini istrage državnog odvjetništva zapravo se pokazalo kao potpuna suprotnost onoga što je zapravo htio postići predsjednik Vlade. Dakle upravo to što je simboličnih pet milijuna kuna odvojeno dodatno za tu istragu pokazalo je koliko državno odvjetništvo ima skromna sredstva s kojima i ne može učinkovito raditi. I to je nešto što postoji godinama i tih 340 milijuna kuna koliko je u proračunu godinama osigurano za rad državnog odvjetništva je apsolutno premalo. Zanimljivo jedan odjeljak koji je u izvješću dat sa nazivom o ne uvjetnosti prostornih uvjeta pod kojima mora djelovati državno odvjetništvo u kojima se izlaže koliko je gotovo nemoguće u zadanim prostornim uvjetima kvalitetno i učinkovito raditi. Žalosno je da se godinama događa da državno odvjetništvo radi u uvjetima koji su apsolutno neprimjereni i koji pokazuju da pri donošenju proračuna nije prioritet da se upravo državnom odvjetništvu omoguće kvalitetniji uvjeti rada. Brojne situacije koje opisujete u izvješću o nemogućim uvjetima o rušenju stropova o prokišnjavanju, o zastarjelom voznom parku, o tome da nemate kvalitetnu tehniku za snimanje iskaza itd. pokazuje da ono što se izdvaja za državno odvjetništvo ni na koji način ne može omogućiti kvalitetan rad, a činjenica je da sam uvjeren da to nisu velika sredstva, a s obzirom i koju imovinu ima RH na raspolaganju su sigurno mogli osigurati kvalitetniji prostorni uvjeti. Ono što nam je posebno sporno zbog čega ne možemo dati pozitivnu ocjenu radu državnog odvjetništva, to je činjenica i ne samo percepcija u javnosti o kojoj svi govorimo da svi ključni procesi koji su spektakularno započeli najčešće uhićenjima su kasnije nažalost godinama otezani i praktički u gotovo svim slučajevima nemamo pravomoćne presude, čak i tamo gdje smo ih i dobili na kraju se pojavio i Ustavni sud pa smo nažalost ostali i tome uskraćeni. Naravno da se uvijek može reći da nije samo državno odvjetništvo odgovorno za trajanje sudskih postupaka i to stoji, ali jednako tako činjenica da je u mnogim slučajevima trebalo izuzetno mnogo vremena za podizanje i potvrđivanje optužnica i da su one često vraćane na doradu i da je to dio koji se nesporno može staviti na teret državnom odvjetništvu. Jedan od važnijih prigovora našeg kluba je i činjenica da smo nezadovoljni rezultatima istraga i procesuiranju ratnih zločina tijekom Domovinskog rata. To je nešto o čemu smatramo da državno odvjetništvo nije zadovoljilo u svom radu. Naravno, postoje i određena opravdanja koja vi ističete, primjerice kadrovska devastacija u državnom odvjetništvu na koje se ukazuje i postoje čak i činjenice koje govore o tome da ste godinama bili uskraćeni u primanju državno odvjetničkih vježbenika, ali to je ono što prati ne samo vas nego i sudbeni ogranak i to je nesporno. Ali ono što se također može često pročitati, a to je da postoji velika fluktuacija u državnom odvjetništvu i da mnogi državni odvjetnici napuštaju instituciju, odlaze u odvjetništvo ili negdje drugdje u neko drugo državno tijelo što pokazuje da ta fluktuacija je ili rezultat nemogućnosti kvalitetnog rada ili nečeg dubljeg što je u sustavu. Ne vjerujem da je samo prostornih uvjeta, pogotovo ne financijskih uvjeta ili plaće jer one nisu različite od sudačkih plaća. Dakle ono što biste vi trebali reći nama što su ti ključni uzroci te fluktuacije koja je značajna upravo u državnom odvjetništvu koja onda nažalost ne dovodi do toga da imamo sve zrelije i kvalitetnije državne odvjetnike jer oni kada i dođu sa određenim značajnim radnim iskustvom često odlaze i to se sve češće spominje u javnosti kao jedan od razloga da državno odvjetništvo nije toliko kvalitetno u svom radu koliko bi moglo biti. Nadamo se da ćete nam dati i neke odgovore u tom dijelu sada dok imate prilike u ovom izvješću. Hvala lijepo.
Predlagatelj će sada uzeti riječ od pet minuta, gospodin Cvitan glavni državni odvjetnik.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle ne želeći demantirati vaše zaključke i vaš stav, ja sam dužan ovdje radi svih kolega koji rade u sustavu kazati sljedeće. Dakle istaknuli ste percepciju javnosti nezadovoljno radom državnog odvjetništva i kazali ste tu naravno ima i drugih pravosuđa zato što nema presuda. Odgovorno ovdje tvrdim, prvo, državno odvjetništvo nema apsolutno nikakve odgovornosti u situaciji kada je podigao optužnicu, a optužnica potvrđena ili optužnica zakazivanje optužnog vijeća nije učinjena …, to nije odgovornost državnog odvjetnika. Državni odvjetnik nema nijedan način da požuruje sud da postupi po podignutoj optužnici. Broj vraćenih optužnica je vrlo mali. I s druge strane, pitanje zašto ljudi odlaze. Odlaze zato jer su državni odvjetnici, ajmo kazati novim ZKP-om koji je sedam novela doživio, preuzeli su odgovornost dakle govorim o kaznenim odjelima, preuzeli su odgovornost i zadaće koje ima istražni sudac. Ne samo to, od državnog odvjetnika se očekuje proaktivan pristup da sudjeluje u otkrivanju kaznenih djela, dakle radi i policijski posao, radi tužiteljski posao, radi sudački posao. Prema tome, to je razlog ljudi teško rade i ne žele raditi za 10.000 kuna koliko imaju zamjenici općinskih državnih odvjetnika 10 i više sati dnevno i jednostavno traže bolji prostor za bolji život sebe i svoje obitelji. A iz suda nema odlazaka jer suci su gospodari svog vremena, državni odvjetnici to nisu.
Za repliku se javio zastupnik Željko Jovanović.
gospodine Cvitan, sada ste opet istaknuli u kojoj je mjeri važan integritet, kompetentnost svih koji su zaposleni u državnom odvjetništvu, a tako i u cjelokupnom državnom aparatu u koji građani nemaju povjerenje. Nažalost i ovaj način koji se vladajući odnose prema ova dva izvješća prema vašem radu, način na koji biraju novog državnog odvjetnika sigurno neće povećati povjerenje građana u institucije, posebno u sustav pravosuđa. Što mislite o inicijativi koju klub SDP-a namjerava promovirati, a to je da se ubuduće glavni državni odvjetnik bira na jedan mandat i to na mandat od sedam godina? Smatramo da bi to bilo jedno kvalitetno rješenje koje bi državnom odvjetniku omogućilo da radi puno kvalitetnije, neopterećen raznoraznim pritiscima koji su očito presudili i u ne produžavanju vašeg mandata.
Odgovor na repliku glavni državni odvjetnik.
Poštovani gospodine zastupniče Jovanović. Dakle inicijativa za izmjenu Zakona o državnom odvjetništvu bila je od strane državnog odvjetništva i to je bila moja inicijativa. Moja inicijativa je bila da se u zakon unese ograničenje mandata glavnog državnog odvjetnika najviše dva mandata jer to je nažalost u skladu s Ustavom, ne nažalost, Ustav moramo poštivat. Ideja je bila da se postoji samo jedan mandat jer ako postoji mogućnost produljenja i novog mandata to su koruptivni uvjeti objektivno koji postoje da osoba koja pretendira dobiti drugi mandat pretpostavljeno čini nešto što ne bi smjela činiti. S druge strane naš prijedlog je bio u zakonu, došao je jedan drugi tekst u prvo čitanje u Sabor da Državnoodvjetničko vijeće raspiše šest mjeseci natječaj prije isteka mandata glavnog državnog odvjetnika, da se na javni natječaj jave zainteresirani kandidati, daju svoj program rada, da to razmotri Državnoovdjeničko vijeće, utvrdi da li ti kandidati udovoljavaju formalnim uvjetima, da ocjene program rada i da svoje mišljenje koje ne obvezuje Vladu RH, ali ipak je mišljenje, dostavi Vladi RH i omogući izbor glavnog državnog odvjetnika između više kandidata. Nažalost, to za sada u zakonu ne piše.
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Podolnjak. Izvolite.
… nećemo stavljati na teret onaj dio koji se odnosi na sudski postupak koji može biti izuzetno dugačak, ali ono što smo rekli i u zaključku kluba jest da razdoblje koje vaša odgovornost, dakle razdoblje istrage, podizanje optužnice do potvrđivanja optužnice u mnogim slučajevima i vraćanje optužnice na doradu to je nešto što se odnosi na vaš rad. U dosta slučajeva, a mi naravno ovdje nemamo običaj govoriti o konkretnim slučajevima, ne bi to priličilo, ali znamo i mi smo imali prilike razgovarati o nekim važnim slučajevima gdje je to razdoblje trajalo i više od dvije godine i to je nešto jednako tako nije dobro. O tome je riječ kada smo govorili o tome.
Odgovor na repliku glavni državni odvjetnik.
Poštovani gospodine zastupniče, cijenim ovo što vi kažete. Međutim, morate znati kada se optužnica vraća tzv. na doradu da je često bilo sudskih rješenja gdje je pisalo optužnica se vraća na doradu gdje državni odvjetnik mora donijet rješenje u roku od osam dana, da će provesti nove dokazne radnje, a u tim rješenjima suda nije bilo instruirano što to državni odvjetnik mora napraviti u tom nekom novom, ajmo kazat, dodatnom istražnom postupku. I tu se javljaju problemi. Činjenica je da je zakonski okvir vrlo loš. Ja ne želim govoriti o sudačkim odlukama, nikad sudačke odluke bilo kog suda u RH nisam komentirao. Ali zakonodavni okvir loš, vrijeme je za jedan potpuno novi ZKP i trebamo vidjeti ako ga ne znamo napisati, brate izaberimo neki koji … odgovara i prepišimo taj zakon i sve propise koji su uz taj zakon i onda nećemo imati problema. Ovako imamo čudo da nam dokazi koji su bili zakoniti u vrijeme kada su provođeni nakon sedam i osam godina postaju nezakoniti i dovode se u pitanje postupci, a to nije do državnog odvjetnika jer vjerujte mi u to vrijeme ni Vrhovni sud ni bilo koji sud ni državno odvjetništvo pojma nije imalo šta je to Europski sud za ljudska prava niti je poznavao praksu Europskog suda za ljudska prava.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a javio se također za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Marko Šimić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani odnosno poštovana pomoćnice ministra, poštovani državni odvjetniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Izvješća državnog odvjetnika RH za 2015. i 2016. godinu obuhvatila su gotovo sve segmente nadležnosti DORH-a u progonu kaznenih djela na svim područjima, zatim statističke pokazatelje kretanja kriminaliteta i strukture prijavljenih kaznenih djela te prikaz rada državnog odvjetništva kroz njegovu glavnu zadaću, a to je zaštita imovine i interesa RH. Uz tekst su prikazane brojne tablice i grafikoni na kojima se može vidjeti državno odvjetnička organizacija, suradnja državnog odvjetništva sa drugim nadležnim tijelima kao i prikaz stanja ljudskih potencijala i materijalno financijskih uvjeta za rad. Odmah na početku želim istaknuti kako su ovim izvješćima zapravo, kako je u ovim izvješćima ispunjena zakonska obveza podnošenja godišnjeg izvješća od strane državnog odvjetnika, no međutim žalosti me činjenica da danas raspravljamo o izvješćima za 2015., 2016. godinu pa postoji i dobra neusklađenost godišnjih izvješća drugih podnositelja s ovim izvješćem u djelu forme. Smatram nepotrebnim obrazlaganje pravnih i organizacijskih osnova za rad u kojima se opisuju odredbe zakona, a umjesto toga bilo bi puno korisnije, uputnije da izvješće sadrži npr. aktivnosti državnog odvjetništva koje se namjeravaju poduzeti kako bi rad samog državnog odvjetništva bio kvalitetniji, napredniji, uspješniji, naposljetku bolji. Kada bi izvješće bilo kraće i preglednije, uz jednostavnije statističke prikaze podataka i sama analiza državnog odvjetništva bila bi puno jasnija i kvalitetnija. Vratimo se i prijeđimo na sadržaj. Što se tiče organizacijske strukture državnog odvjetništva za 2016. godinu u odnosu na 2015. vidimo da državno odvjetništvo ima 8 dužnosnika manje, dok je broj službenika povećan za 55 i imamo 7 novih namještenika, ukupno sustav ima 1731 zaposlenu osobu, od čega su gotovo 68% žene. Naglasak je stavljen na ozbiljan problem nepopunjavanja mjesta vježbenika, kao i na problem zapošljavanja osoba sa specijalističkim znanjima i vještinama te da nedostaju sredstva za podmirenje intelektualnih usluga vještaka i branitelja. Državna odvjetništva su tijekom 2016. godine zaprimila ukupno 39 244 kaznene prijave protiv poznatih počinitelja što je 1017 prijava više u odnosu na 2015. godinu, a od toga se veći porast bilježi kod prijava pravnih osoba koji je porastao za 7,5% na 2015. godinu, dok je broj prijava maloljetnih počinitelja naspram 2015. godine bilježi pad od 14,1%, Kod kaznenih djela, protiv nepoznatih počinitelja bilježi se i stanoviti pad od gotovo 10%, ovdje je naznačeno da je taj pad, da se on događa kod kaznenih djela protiv imovine koja su zapravo najzastupljenija u strukturi kaznenih djela protiv nepoznatih počinitelja pa se i njihovo kretanje izravno odražava na opću sliku o kretanju prijavljenog kriminaliteta nepoznatih osoba. Podaci koji zabrinjavaju su zapravo znatan rast kaznenih djela teškog ubojstva koji je u 2016. naspram 2015. godine porastao za 60%, dok se primjećuje i porast prijava za kazneno djelo ubojstva koji je u periodu za razliku 2016. 2015. porastao u 2016. za 35%. Nije potrebno dalje nabrajati sve statističke podatke i usporedbe svih segmenata izvješća jer su ionako detaljno opisani u izvješćima, već ću nabrojati ona koja zahtijevaju posebnu pažnju. Što je zanimljivo, na samom početku izvješća za 2016. godinu stoje navodi da su državni odvjetnici opterećeni odgovaranjima na pritužbe oštećenika da na odgovore, odnosno pisanja obrazloženja troše previše vremena, a prema praksi Europskog suda za ljudska prava, bliski rođaci i žrtve moraju biti uključeni u postupak istrage u mjeri potrebnoj da se sačuvaju njihovi legitimni interesi, a zanimanje bliskih srodnika žrtve za istragu predstavlja između ostalog i uvjet za njihovo obraćanje Europskom sudu za ljudska prava pa ovakva konstatacija u izvješću definitivno nije upitna, niti bi trebala predstavljati problem za državno odvjetništvo. Zatim se navodi da razina zaštite prava na obranu, posebno uvedena kroz institute, istraživanja i istrage nije u dovoljnoj mjeri izbalansirana sa zahtjevom za efikasnim kaznenim postupkom. To se prvenstveno odnosi na postupke za slučajeve teškog kriminala i prijetnji terorizmom. Iz prakse Europskog suda za ljudska prava vidljivo je da je konvencijski standard ide u smjeru jačanja, a ne slabljenja prava na obranu, a da su određena ograničenja prava na branitelje u skladu s Konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda utvrđena pod strogo određenim uvjetima. U izvješću se ističe problematika rokova za dovršetak istrage, odnosno traži se izmjena roka za završetak istrage na način da se instruktivni rok produljuje za završetke istrage neovisno i isključivo o složenosti ili težini predmeta, već i o nekim drugim kriterijima, uglavnom objektivne naravi. Smatram, odnosno mi u Klubu HDZ-a smatramo da je zadržavanje instruktivnog roka za završetak istrage poželjno jer je doneseno više presuda Europskog suda protiv RH u kojima je u tvrđena povreda konvencije zbog neučinkovite istrage kaznenih djela. Čak štoviše, propisivanje instruktivnog roka za dovršetak istrage, jedna je od mjera koje su poduzete radi sprečavanja budućih sličnih povreda, ali druga tijela koja sudjeluju u istrazi morale bi također biti obvezna na ažurno postupanje i dostavu, dakle materijala i odradu svojih dijelova poslova. Što se tiče dijela koji se odnosi na međunarodnu pravnu pomoć, tijekom 2016. godine nastavljen je trend povećanja broja kaznenih predmeta u kojima je došlo do pružanja međunarodne pravne pomoći i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Ona od 2012. godine bilježi rast od 126,3% i unatoč brojnim podacima i evidentiranoj suradnji bilo bi još korisnije da su te analize i statistike o predmetima međunarodne pomoći prema pojedinim državama, kao i uočeni problemi u praksi kako bi se unatoč različitosti pravnih sustava povećala učinkovitost suradnje, ali takvih podataka u ovim izvješćima nismo dobili. Dalje, vrlo zanimljiv dio izvješća koji se odnosi na ratne zločine. Nadležna državna odvjetništva su u 2016. godini optužila 84 osobe, što je porast od 171% u odnosu na prethodnu godinu kada je broj optuženih osoba bio 31. A još veći, ako uzmemo u obzir da je broj optuženih osoba 2012. godine bio 9. Unatoč tome, broj osuđenih osoba se smanjio 2016. godine na 13 osoba, što je 10 osoba manje u odnosu na prethodnu 2015. godinu. To je pozitivna statistika, ali bila bi još korisnija kada bi uz izvješće postojao dodatak koji sadrži prikaz svih predmeta u kojima je podignuta optužnica i predmeta koji su pravomoćno i nepravomoćno završeni u protekloj godini iz kojih je jasno vidljivo koji su to zločini i tko su počinitelji kaznenih dijela. Znamo da je zločin i da je kazneno djelo, kazneno djelo i uopće ne sporimo da bi počinitelje trebalo strukturirati i kao i kazana dijela, nisu potrebna imena, jer zaista, postoji distinkcija u pravnoj znanosti, na koji se, po kojoj se može razlikovati i zločine, vrste kaznenih dijela, a tako i strukturirati počinitelje. Vezano za regionalnu suradnju državnih odvjetništva u procesuiranju ratnih zločina, dostavljen je i određen broj predmeta zbog kaznenih dijela ratnih zločina počinjenih u BIH, radi eventualnog poduzimanja progona u RH. Jer potencijalni počinitelji pribivaju na području RH. Izvješće bi bilo daleko bolje i temeljitije, kada bi sadržavalo podatke o suradnji s tužiteljstvom za ratne zločine Republike Srbije i tužiteljstvom Crne Gore, kao i prikaz podataka o statusu predmeta i dokaznih materijala koje Državno odvjetništvo RH, predalo regionalnim tužiteljstvima. Zatim pregled sa stanjem suradnje, vezano za pojedine države, a posebno u koliko predmeta se informacije razmjenjuju temeljem memoranduma u suradnji, te u kojem omjeru isto dovodi do naknada formaliziranja zahtjeva putem međunarodne pravne pomoći. Vezano za zamrzavanje i oduzimanje imovinski koristi, navedeni su slijedeći podaci, u 2016. g. došlo je do smanjenje vrijednosti zamrznute i privremene oduzete imovine u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Dakle, prema izvješću za 2016. g. zamrznuto je ukupno nešto više od 90 milijuna kuna, što je 20,71% manje u odnosu na 2015. g. Od čega se iznos nešto više od 16 milijuna odnosi na koruptivna kaznena dijela, 72,66% je to manje ako gledamo u odnosu na 2015. g. dok je iznos od 74 milijuna 244 tisuća kuna, za kaznena dijela organiziranog kriminaliteta veći je dakle, za 35,70% u odnosu na 2015. g. Oduzimanjem imovinske koristi u 2016. g. sudskim odlukama, oduzeto je od 94 fizičke i jedne pravne osobe ukupno 16 milijuna 876 tisuća 824 kune i 25 lipa, od čega iznos gotovo 14 milijuna kuna odnosi se na kaznenog dijela korupcije, a iznos od gotovo 3 milijuna kuna na kaznena dijela organiziranog kriminaliteta, što u odnosu na 2015.g. u kojoj je ukupno oduzeto 7 milijuna i 900 tisuća kuna, a vidljivo je značajno povećanje u 2016. za 113,53%. Kao društvo u svakoj prilici zapravo, svaku priču moramo iskoristiti kako bismo poslali poruku, tako i ovo izvješće pa i ovu raspravu, kako bismo dakle, poslali poruku, da nitko ni pod jedni uvjetom, ne može zadržati imovinsku korist ostvarenu ili nastalu počinjenju kaznenog dijela, tim više, smatramo da bi i u ovom dijelu dakle, oduzimanjem imovinske koristi, podaci trebali biti prikazani i strukturirani na nešto drugačiji način. Iduća točka na koju bih se osvrnuo je dio izvješća koja se odnosi na organizirani kriminalitet i korupciju. Broj prijavljenih osoba za klasične pojavne oblike organiziranog kriminaliteta u 2016. g. bilježi pad koji je najuočljiviji kod kaznenih dijela neovlaštene proizvodnje i prometa drogama. Dok je za to kazneno djelo 2015. g. bilo prijavljeno 96 osoba, u 2016. g. prijavljeno je samo 26. Što predstavlja pad broja prijavljenih osoba za 72,92%. Ovaj negativni trend prati i pad procesuiranja takvih kaznenih dijela, a razlog tome mislim da je to što se nalazi u domeni nevidljivosti i tamnih brojki pa ih je nemoguće statistički evidentirati, a nerijetko te predmete rješavaju i županijska i općinska državna odvjetništva, na štetu samih kriminalističkih istraživanja. Na ovaj problem potrebno je nadovezati i činjenicu, da se nije posvetila dovoljna pažnja terorizmu kroz ovo izvješće, ono je spomenuto u nekoliko situacija i nekoliko slučajeva u određenim poglavljima, no međutim, s obzirom na sva aktualna odvijanja i na terorističke prijetnje, pa i nekakve terorističke napade i događanja povezana s njima, smatramo da je izvješću trebalo dati puno veću važnost i veći prostor terorizmu. Dalje, još jedno bitno područje koje je propušteno, koje je državni odvjetnik, odnosno Državno odvjetništvo propustilo spomenuti je Institut zaštićenog najma, a tijekom 2016. g. znamo da je pokrenuto nekoliko sudskih postupaka, u kojima su vlasnici stanova u kojima stanuju zaštićeni najmoprimci, potraživali naknadu štete od RH zbog nemogućnosti korištenje stanova, a na temelju presude stati Lelo protiv Hrvatske. Što se tiče sređivanja zemljišnog knjižnog stanja, Državno odvjetništvo je do 31. prosinca 2016. g. obradilo i provjerilo nešto više od milijun i pol zemljišno knjižnih čestica, preostalo je nekakvih 700 čestica po ovome izvješću. Možemo zaključiti da prema velikom broju podnesenom prijedloga i malenom broju čestica, koji još treba provjeriti, osim vidljive velike aktivnosti, ne samo Državnog odvjetništva, već i zemljišno knjižnih odjela, bilo bi dobro da izvješće iz 2016. g. sadržaji podatke o broju prijedlogu i b roju zemljišno knjižnih čestica, koje raspravljaju o zemljišno knjižnim sudu. Kao što sam naveo kroz ovo izlaganje i ovu raspravu, izvješća sadrže brojne podatke o radu Državnog odvjetništva u RH, donosi se zaista pregled svih aktivnosti iz poslova koji su u djelokrugu Državnog odvjetništva RH no moram napomenuti da su na nivou Vijeća Europe razvijen drugi i drugačiji pristup, dakle, moderno i ujednačeno izvještavanje o radu pravosudnih tijela i pravosuda čija bi primjena u ovom izvješću svakako doprinijela standardizaciji i lakšem pregledu i praćenju statističkih pokazatelja, kao i njihova komparacija i poredba s drugim pravnim sustavima u EU. Na samome kraju Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru, sukladno zaključku matičnog odbora, Odbora za pravosuđe, primiti će na znanje izvješće o radu Državnog odvjetnika za 2015. i 2016. g. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani državni odvjetnik Dinko Cvitan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče. Samo evo jedna rečenica, dakle ne možemo pisati o terorizmu kada se teroristički akti hvala Bogu u RH nisu desili. A pisati o tome da će nadležno županijsko zaprimiti kaznenu prijavu ako se taj akt desi i … zakon propisane radnje mislim da je izišla. Dakle sva sreća da o tome ne moramo pisati … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a i u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani glavni državni odvjetniče RH. Pred nama su izvještaji o radu DORH-a za 2015. i 2016., kada pogledamo da smo u 2018., mislim da su to svi do sada u raspravama istaknuli, taj jedan vremenski odmak kada su godina na koje se izvještaji donose i godina u kojoj mi raspravljamo u velikoj mjeri naša rasprava je zapravo besmislena. Ako DORH nije podnijelo izvještaj na vrijeme onda možemo prigovoriti DORH-u, ali to nije slučaj … ovdje nego je zapravo loša praksa i loš rad našeg Parlamenta. Ova rasprava je prvenstveno u izvještajima je politička iz razloga što je Hrvatski sabor političko tijelo, kao najviše predstavničko tijelo u kojem izražavamo mi svoje političke sudove, ali moramo se i koncentrirati na ono što u izvještajima piše. Na nama jest to da šaljemo političke poruke, da raspravljamo i da stvaramo klimu i okvir u kojem će DORH moći ispunjavati svoju ustavnu ulogu i biti slobodno i samostalno. Međutim osim činjenica, brojki, statistika, tablica koje su sadržane u izvještajima bitna je i ta percepcija, dakle od percepcije i javnosti i nas ovdje ne možemo pobjeći, ali zapravo često se stvara percepcija da je DORH nekakav aparat, nekakva mašina u koje možemo podnositi prijave kad se tko sjeti i napisati tko što hoće i onda očekivati da će to DORH procesuirati i vrlo često se onda i u medijima stvara slika odnosno stvara se slika da je netko osuđen prije nego što je i donesena državnoodvjetnička odluka o pokretanju cijele stvari. Takvim postupanjima i nekad našim očekivanjima kažem naših kolega i zastupnika i političara općenito dovodimo i pitanje kredibilitet cjelokupnog pravosudnog sustava i zapravo kredibilitet i integritet DORH-a. Činjenica je da smo svjedoci da su veliki pompozni postupci koje mediji i javnost prate nisu završili na očekivani način odnosno nisu uopće dovršeni, ali kada ocjenjujemo u toj sferi rad DORH-a ne možemo odvojiti rad DORH-a od rada sudova. Drugo što sam želio naglasiti vezano za ovaj izvještaj, ali da se lako primijetiti, zapravo iz godine u godinu to svi sigurno primjećujemo da DORH neprestano konstatira kako mu nedostaju potrebna sredstva za rad, kako nemaju odgovarajuću opremu, kako nemaju odgovarajuće materijalne i financijske uvjete, prostore. To po meni svakako obvezuje i Ministarstvo pravosuđa, cjelokupnu Vladu, a i nas ovdje u Saboru da vodimo o tome računa, da osiguramo sve materijalne, financijske pretpostavke neophodne da bi ljudi koji su zaposleni u DORH-u mogli na kvalitetan način raditi svoj posao da bi ljudi koji rade u DORH-u imali motiv da ostanu raditi u DORH-u i svakako da bi DORH kao institucija bio privlačna destinacija za vrhunske pravnike koji tek započinju svoju profesionalnu karijeru. Bilo bi krasno da ne moramo ulagati u kazneni progon nego da možemo više sredstava uložiti u školstvo i zdravstvo, a nažalost to nije slučaj nego je moramo jačati i kapacitete kaznenog progona. Što se tiče brojki u samom izvještaju kada pogledamo samo uvodno da je DORH, dakle cjelokupni DORH tijekom 2016., sada govorim samo o 2016. zaprimio ukupno skoro 40.000 kaznenih prijava protiv poznatih počinitelja i skoro 30.000 kaznenih prijava protiv nepoznatih počinitelja, to je znači skoro 70.000 prijava. Kolegice i kolege zastupnici, treba to sve obraditi, treba zaprimiti i treba procesuirati i vidjeti što je osnovano, a što nije. Iz samih tih brojki i izvještaja ja bih izdvojio tri stvari. Prva se tiče kaznenih djela koje DORH goni po osnovi međunarodnih ugovora i međunarodnih obaveza i domaćeg kaznenog zakonodavstva, to prvenstveno mislim na ratne zločine. Iz izvještaja je vidljivo, to je i kolega Šimić spomenuo u raspravi prije mene da je optuženo u 2016. godini 84 osobe što je značajno povećanje u odnosu na prethodne godine što je svakako pohvalno, ako uzmemo u obzir protek vremena koji svakako ne ide u prilog radu DORH-a jer je sve teže pronaći i dokazne materijale i svjedoke, a samim time onda i počinitelje. Ali ja bih ipak spomenuo i upozorio, ja osobno odlazim svake godine u VArivode i tamo održavamo komemoraciju za pobijene u ratnom zločinu nakon vojno-redarstvene akcije Oluja gdje isto također govorimo isključivo o tome da očekujemo od DORH-a da pronađe počinitelje da se počinitelj kazni i da se svrha pravne države ostvari. U pogledu pitanja počinjenja ratnih zločina, ali općenito svih pravosudnih pitanja smatram da među nama zastupnicima ne smije biti razlike i da moramo biti posvećeni tome da svi ratni zločini, ali svi zločini općenito budu kažnjeni bez obzira i bez razlike kada su počinjeni i od koga su počinjeni. Drugo što sam htio naglasiti što se tiče konkretnih projekata iz ovog izvještaja je u pogledu zločina počinjenih iz mržnje koje DORH posebno prati od 2006. kad je donesen naputak o radu i evidenciji tih kaznenih djela, tako je vidljivo iz izvještaja da su tijekom 2016. za ta kaznena djela je optuženo ukupno 20 osoba, a da su nadležni sudovi donijeli 9 presuda. U odnosu na 2015. optuženo je bilo tada 7 osoba, dakle ne radi se apsolutno o velikim brojkama, to nisu apsolutno brojke koje su velike, međutim pokazatelj je da se ipak radi, ako se gleda u postotcima da se radi o velikom povećanju. Ono što je dobro da DORH prati i kaznena djela javnog poticanja na nasilje i mržnju koje je svrstano među kaznena djela protiv javnog reda, ali zapravo ih povezuje sa kaznenim djelima, odnosno sa zločinom iz mržnje. Ono što je interesantno, dakle da je prema načinu počinjenja kaznenih djela javnog poticanja na nasilje, mržnju zapravo su društvene mreže, dakle Internet, Facebook i osnova zbog kojih su ta djela počinjena su uglavnom diskriminatorne naravi, od vjerske, nacionalne, odnosno etičke pripadnosti te spolnog i rodnog opredjeljenja, odnosno identiteta. Tu isto, ne radi se, kad se gleda izvještaj ne radi se o apsolutno velikim brojkama, dakle u 2016. godini je samo 8 osoba bilo optuženo, dakle DORH je pokrenuo postupak protiv 8 osoba, a 8 osoba je i osuđeno pa bi mogli reći da je tu postignut, da je DORH uspio zapravo u svim slučajevima gdje je pokrenuo postupke. Mala zamjerka je što u izvještaju za 2015. nemamo takve podatke pa onda ne možemo usporedit je li došlo do povećanja ili do pada. Ono što bih još htio istaknuti, nisam primijetio da su moje kolege o tome govorile, a to je građansko pravni odjel Državnog odvjetništva. Dakle svi smo fokusirani na kazneni odjel i on je nekako više medijski atraktivan, a građansko pravni odjel nije u fokusu, a stvarno je jedan vrlo bitan segment DORH-a i po meni jedan možda čak i važniji jer smatram da ulaganje u opremu i edukaciju kako bi se građanski odjel DORH-a digao na jednu veću razinu, zapravo da bi osjetila cijela država da bi se to zapravo višestruko isplatilo. Čak smatram da bi tu u tom djelu, to je moje osobno mišljenje, trebali napraviti reformu i zapravo taj građansko-pravni dio DORH-a izdvojiti od državnog odvjetništva da bude jedno zasebno tijelo ili da bude čak dio Ministarstva pravosuđa. Ono što bih istaknuo kao zamjerku, odnosno jednu opasku u pogledu tog djela rada državnog odvjetništva, još od 2003. Zakona o izmjenama Zakona o paričnom postupku uveden je članak 186.a koji propisuje dakle ako netko želi tužiti RH da se mora, da je propisan obavezan postupak mirenja, odnosno pokušaj mirnog rješenja spora sa državom gdje mora taj svoj podnesak podnijeti nadležnom državnom odvjetništvu koje onda ima rok od 3 mjeseca da se izjasni da li prihvaća mirno rješenje ili ide u parnicu. Ako se državno odvjetništvo ne očituje ili ako odbije ta osoba može pokrenuti parnicu protiv RH. Taj članak je uveden kako bi se smanjio broj sporova koje stranke vode s RH i na taj način rastereću i rad DORH-a, ali i rad sudova. Međutim, moja percepcija, moj dojam je da općinska državna odvjetništva to iz nekog razloga ne čine dovoljno, sad teško mi je ulaziti koji su to razlozi, nego da se više drže maksime, bolje ić u parnicu, bolje se sporiti pa bolje onda nakon prvostupanjske presude i uložiti žalbu pa nek odluči drugostupanjski sud. Svakako zapravo da se drže maksime neka sud odluči. Za kraj ono što bih htio reći da raspravljati i ocjenjivati rad DORH-a je teško odvojivo od sudstva sa kojim državno odvjetništvo čini jednu cjelovitu pravosudnu priču i kad imamo zamjerke na rad DORH-a, odnosno na rad pravosuđa, onda trebamo biti precizni, trebamo pogoditi adresu na koga zapravo imamo zamjerku, da li imamo zamjerku na rad državnog odvjetništva ili imamo na rad sudova. Ono što je meni svakako zanimljivo primjerice još za istaknuti u izvještaju je ocjena državnog odvjetništva koje konstatira i upozorava na preblagu kaznenu politiku sudova. Hvala.
Hvala lijepa. Sad prelazimo na pojedinačne rasprave. Imamo ih, samo da znate orijentacijski 19. I prva će biti ona poštovanog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine Cvitane, ja stvarno ne znam odakle bih počeo, nakon ovolkih izlaganja. Što se tiče vašeg izvješća, statistika, financije, prihvatljivo mi je to. Čak bih mogao reći da. Što se tiče traga novca u ovome djelu vašeg izvješća, ali tragovi novca u Hrvatskoj su daleko čudnih puteva i često jedan jedan nisu dva, a dva i dva nisu četiri. A često nam se događa da se milijuni, milijarde eura na tom putu gube. Percepcija javnosti negativna, koja govori o radu DORH-a, pravosuđa pa ponekad i policije, očituje se u nizu novinskih članaka, u nizu naslovnica negativnih, a u novije vrijeme izdaju se i brošure pravosudna i policijska mafija. Primjeri iz hrvatskih sudova i sudske prakse koji pokazuju kako organizirani kriminal u pravosuđu uništava pojedince, obitelji, gospodarstvo i državu. Dotle smo došli da se i knjige tiskaju u Hrvatskoj o hrvatskom pravosudnom, sudskom i inom drugom kriminalu. Mi smo najveći stručnjaci u percepciji javnosti, posebice kad se kaže i o Vijeću antikorupcijskome kojem i sam pripadam. Pa tamo dolaze izvješća isto od predsjednika koja kažu da smo napredovali u borbi novim sredstvima protiv korupcije, čak smo i u svijetu priznati, a nemamo niti jedan rezultat, nemamo ni jednog procesuiranoga tj. imamo, Tihomira Rončevića kojemu je na kraju dokazano da je nevin. Nitko drugi od državnih dužnosnika u Hrvatskoj nije se ogriješio o zakone Hrvatske. Zamislite, niti jedan. Pa mi smo najpoštenija država, bez korupcije. Mi smo, a po izvješću 2015. i 2016. od MUP-a od prije par dana, koji kažu, jedna od najsigurnijih zemlji. Po čemu je to izvješće fantastično pozitivno? Pa po tome tko je bio ministar, vjerojatno po tome. A taj isti ministar, u njegovo vrijeme, 2. siječnja 2015., naslovnica, nestanak oružja varaždinske policije uprave izaziva sumnje i optužbe. ... [[Govornik se ne razumije.]] U sklopu planiranog kriminalističkog istraživanja, kako je pojasnio načelnik PU Varaždinske Darko Jurčec, interventni policajci su u osobnom vozilu Renault Laguna kojim su se koristili uhićeni muškarci pronašli 20 pištolja, 10 automatskih pištolja, 9 automatskih pušaka, zatim više komada streljiva, gotovo 3 kg eksploziva te 30 ručnih bombi. Uz to pištolj i puške domaće izrade, te više desetaka komada streljiva pronašli su u njihovim domovima. Pronađeno je i više desetaka prigušivača, ... [[Govornik se ne razumije.]] i 12 laserskih ciljnika, što upućuje na te itd., itd. kud je oružje bilo namijenjeno, za koga. Jedna od najsigurnijih zemalja Hrvatska, a iz jedne policijske uprave je nestalo ovoliko oružje. Sad zamislite kad bismo napravili inventuru retroaktivno u svim policijskim upravama koje im je bilo početno stanje naoružanja, a koje je sadašnje stanje njihovog naoružanja i koliko je iz njihovih uprava od sličnih i takovih nestalo oružja kojemu se ne zna dalje trag. Ovom smo utvrdili trag. Uspjeli smo uhvatiti jedne policajce, da. Ali kako je dalje DORH i pravosuđe, dokle se stiglo sa tom istragom, ako nije postala tajna u međuvremenu, kao i mnoge tajne u RH koje su na djelu. O aferi svastike neću ni govoriti. Ministar je bio onaj koji je bio s onim šefom travnjaka, pa su valjda utvrdili koja je kemija najbolja. Neću nikoga optuživati, samo čitam mediji što govore. Ima tu i nekih kriminala drugih. Kaže ovako, što povezuje zastupnika Boru Grubišića? Zastupnik Boro Grubišić 29. siječnja 2014. godine i Stevo Culej 16. siječnja 2018. godine. Što povezuje mene i Boru? Zamislite iste čovjek, ista prevara, isti lopovluk, ali ... [[Govornik se ne razumije.]] Znači, zastupničko pitanje doktora Bore Grubišića, zastupnika u Hrvatskom saboru u vezi kaznene prijave za fiktivne studentske ugovore, u kojoj fazi je istraga DORH-a vezana uz kaznenu prijavu za fiktivne studentske ugovore u dramskom kazalištu Gavella u Zagrebu 2014. I onda dolazi neki Stevo u Hrvatski sabor i zamislite, njemu isti slučaj padne na pamet i onda i on postavlja isto takovo pitanje, ... [[Govornik se ne razumije.]] je Ministarstvo pravosuđa RH, dostavili ste zastupničko pitanje Steve Culeja, zastupnika u Hrvatskom saboru u svezi kaznene prijave zbog fiktivnih studentskih ugovora u dramskom kazalištu Gavella Zagreb, u svezi sa dostavljenim zastupničkim pitanjem izvješćujemo vas da smo dana 16. siječnja 2018. zaprimili izvješće Državnog odvjetništva RH pod br. iz kojeg proizlazi da je povodom podneska izjave g. Vinka Mikulića protiv odgovornih osoba gradskog dramskog kazališta Gavella općinsko državno odvjetništvo u Zagrebu provelo izvide, te iz prikupljenih podataka nije utvrđeno da bi prilikom isplata kazališta putem studentskih ugovora bilo počinjeno kazneno djelo koje se progoni po službenoj dužnosti. A kao slučajno, ja kod sebe imam fiktivne račune, snopovi. Matematika, dovoljna je 2 iz matematike pa da se zna što ovdje piše. Kaže ovako, međutim, navedene ugovore koje je popunjavala i supotpisivala gospođa Nevenka Andrić, zamjenica ravnatelja, a potpisivao ravnatelj, gospodin Darko Stazić i po opisu perioda rada vidljivo je da su ti ugovori fiktivni, a studenti su bili samo podizači novca uz vjerojatnu proviziju, a dvoje potpisnika samo zna tok novca. I sad su tu nabrojane poimence osobe. Recimo slučaj Toni Skelin isti period rada ugovora koji su dostavljeni u studentski servis istog dana, 28.9.2007. Tomislav Vuković, isti period rada, ima 4 ugovora, a u student servisu u periodu 23 dana dostavljeno je 5 ugovora na iznos od 46 tisuća 951 kunu i tako deseci i deseci ugovora između studenata koji su radili po 700 sati mjesečno. Ima tu i gospode koji su služili vojni rok u Gavelli pa su dobivali 50, 60 i više tisuća kuna za par mjeseci služenja vojnoga roka. Čiji su, a naši nisu, nečiji jesu, odslužili dečki vojni rok, napunili svoje kasice i odoše kući ili u partiju koja će im dati slijedeći zadatak. Sad ću se vratiti na ratne zločine koji su mi nekako prirasli. Kako je moguće da u RH nakon toliko godina od završetka Domovinskog rata mi nismo podigli nijednu optužnicu po zapovjednoj odgovornosti protiv onih koji su organizirali, protiv onih koji su nagovarali, koji su širili govore mržnje, a neki su i ovdje sjedili među vama, samnom ne, ali ovdje su sjedili. Bili su osumnjičeni i premalo procesuirani, čekalo se da im svjedoci umru. Mnogi neće vidjeti lice pravde nikada. Kažem, po kojim kriterijama DORH pokreće postupke i podiže tužbe? Koji su to kriteriji? Da se čeka dok netko umre. To je kriterij. Pitanje, naslov još jedan poraz pravne države, na zahtjev Cvitana, odnosno Pupovca, smijenjen je Nikola Kajkić, glavni istražitelj Ovčare. Policijski inspektor Nikola Kajkić iz PU Vukovarsko-srijemske koji je godinu dana bio na čelu tima koji vodi istragu ratnih zločina počinjenih na Ovčari, 20. i 21. siječnja 1991. smijenjen je sa dužnosti. Čovjek koji je došao do nekih rezultat i zamislite nakon toga, nakon njegove smjene i njegovih rezultata, dolazi optužnica protiv Štuke iz Srbije koji dal uopće i više gdje postoji, gdje se skriva, dal ga je pojela druga štuka, ona koja ga nagovorila da čini zločine na Ovčari. Sad da bi se zamaglio rad DORH-a, kao i oni su nešta radili pa su uzeli heroja Domovinskog rata Hosovca … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Reiner: hvala.]] koji je ubijen u Vukovaru.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Kolega Culej, zbog ovoga što ste sad vi iznijeli o mome bratu, bivšem direktoru Gavelle, je bivši šef računovodstva te Gavelle, Vinko Mikulić, pravomoćno osuđen za klevetu. Bratu ću predložiti da i vas tuži jer će vam izać mandat, sad vas ne može goniti dok ste zastupnik, ali izaći će vam mandat pa ćete i vi plaćati duševne boli i biti kazneno suđeni. Taj predmet je pregledalo državno odvjetništvo, bio je u kontroli gradski kontrolni ured, bila je krim policija i dvije revizije. Ništa od ovoga što ste vi naveli nisu potvrdili. Vi ste jedan najobičniji klevetnik.
Odgovor poštovanog zastupnika Culeja.
Gospodine Staziću, mogu ja biti klevetnik, ali možda ja i govorim istinu, kao i mnogo puta ovdje. A iza čega se vi krijete? Kao i vaš brat? Iza ovakvih fiktivnih računa? Iza ukidanja komisije za utvrđivanje žrtava rata i poraća? Zar je to vaše djelovanje? Možete vi imati potvrde i DORH-a i suda i sviju, ova knjiga i optužbe na sam rad istih govori o vašoj istini, a o mojoj istini govori matematika, čista, 1/1 ili je kod vas 1 1 -2.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govorit poštovani državni odvjetnik Dinko Cvitan, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Evo samo da sad konačno, iako je to MUP demantirao, kažem ovdje javno. Sve što ste rekli vezano, vjerojatno na osnovu članaka i portala ili gledali u televizijskoj emisiji gdje su bili pojedini gosti, Dinko Cvitan glavni državni odvjetnik na tom sastanku nije tražio smjenu nikoga. To je demantiralo Ministarstvo unutarnjih poslova, a dalje što je bilo na sastanku i način na koji se radilo ovdje ne mogu govoriti. Prema tome, jednostavno ovo što ste rekli nije istina, ali dozvoljavam da vjerujete medijima koje ste čitali, a ja vam odgovorno tvrdim da to nije tako.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Državni odvjetniče i državni tajniče. Prema Ustavu RH, glava 5, članak 125. državni odvjetnik je jedan od stupova državne vlasti, jedna od najvažnijih institucija u RH i mi imamo situaciju da on nije pozvan u Hrvatski sabor za izvješće od 2015. godine i da nije uvedena ova odredba Poslovnika, vjerojatno se sad zastupnici HDZ-a malo i kaju, mi ne bismo njega danas ovdje vidjeli s obzirom na to da je 24.4. gospodinu Cvitanu istječe mandat i kao što znamo ekspresno mu je imenovan već i nasljednik. To je vrlo zanimljivo da je nasljednik imenovan prije nego što smo izvješće čuli, prije nego što smo izvješće odbili ili prihvatili da na jedan takav način se on mora rastati od svoje funkcije, nakon što ovaj isti Hrvatski sabor raspravljao ne znam, sva izvješća pravobranitelja, bilo da su to pravobranitelj za djecu, za ravnopravnost spolova, invalide, nakon što je slušao izvještaj Povjerenstva za sukob interesa, nakon što je slušao izvješća HERE, HAMFE, HAMAK BIKRO-a, Hrvatske radio televizije, Hrvatskog dokumentacijskog centra, uz svo dužno poštovanje te ustanove se ne nalaze u Ustavu. Nema ih. Ali oni su svi došli prije na red. Usudio bih se reći, došli su na red u roku. A glavni državni odvjetnik mora doći i može doći u Hrvatski sabor samo onda kad 30 zastupnika to potpiše. I onda je logično pitanje, najlogičnije na svijetu, zbog čega? Što skrivate gospodo iz HDZ-a, što skrivate? Ako dakle ovaj gospodin državni odvjetnik progoni kriminal, a vi mu ne dozvoljavate da dođe ovdje, ja ne mogu ništa drugo zaključit nego da vi skrivate kriminal. Zato ga niste pozvali. Zato državni tajnik šuti ko riba u akvariju kad treba komentirati ova izvješća. I zato ste preko noći, pazite jučer je bio dnevni red jedan da bi jučer negdje oko ručka promijenili dnevni red i stavili odjednom izvor novog glavnog državnog odvjetnika za kojeg nitko nije čuo a kamoli mislim izvan pravosudnih krugova a kamoli da je provedeno nekakvo javno savjetovanje, rasprava, da imamo njegov život. Mi sada možemo nagađati putem medija tko je gospodin Jelinić ili tko nije. Međutim da se vratim na ovo samo izvješće na rad glavnog državnog odvjetnika, šta kažu ljudi. Glavni državni odvjetnik Bajić bio je loš pa je izabran njegov zamjenik koji je bio, neki kažu lošiji od njega, neki kažu bolji od njega. Sada mičemo gospodina Cvitana, ponovno izabiremo njegovog zamjenika. Znači, to je znači očito neka praksa da se izabire zamjenik. Samim time što se izabire zamjenik jasno je da će se na neki način nastaviti politika kontinuiteta, jednako kao i u slučaju kad gospodin Fabris Peruško nasljeđuje Antu Ramljaka, u biti se radi samo o kadrovskoj promjeni a ne i o promjeni politike. Rad DORH-a u najmanju ruku je kontraverzan, ima nekih stvari koje možemo reći da su bile dobre, neke stvari su definitivno bile loše. Npr. možemo priznati gospodinu Cvitanu da nije išao u medije, da nije estradizirao rad DORH-a što možda i nije nužno vrlina jer neke stvari treba javno i reći. Činjenica je da je netko ga očito odazvao kad je pod policijskom zaštitom. Ako je dva puta naručeno njegovo ubojstvo, čini se da je nešto i radio. Činjenica je da je nagazio recimo kriminal u nekim sektorima, npr. u nogometu, čini se da je manje-više odradio svoj dio posla u postupcima Bandić, Saucha, Sanader. Ali svi ti postupci završili su bez rezultata ili još uvijek traju. Znači nemamo ništa konkretno u rukama. Mogli bismo pitati gospodina državnog odvjetnika zašto je pala optužnica bivšemu HDZ-ovom ministru obrane Berislavu Rončeviću. Zašto je pala presuda Ivi Sanderu, simbolu korupcije u RH koji je prema optužnici oštetio državu, pazite sada, za 850 milijuna kuna. Pa zamislite vi taj iznos. On je danas potpuno nevin čovjek. On se može prijaviti ne samo za političku funkciju, on može biti predsjednik Sabora, on može biti premijer, čak i predsjednik države. I nije isključeno da će on to možda doista i biti, čovjek koji je dakle kupovao najskuplja odjela dok je bio premijer, najskuplje umjetnine koje, nosio najskuplje satove, sada nam se taj čovjek dakle smije u lice i kaže šta mi možete, ja sam formalno-pravno nevin. Glavni državni odvjetnik, slušao sam ga jednom na odboru a inače par njegovih nastupa do kojih sam mogao doći on kaže mi nemamo ljude, mi nemamo novca, svi nas opstruiraju, nemoćni smo. Ali čak i da je to istina, to ne može biti opravdanje. Ja sam rekao i na odboru i sada ću ponoviti, s čime se Hrvatska 1991. godine obranila, koje smo to mi resurse imali na raspolaganju. Borili smo se sa 3. oružanom silom u Europi pa smo nekako izišli s njima na kraj. Želim reći, tamo gdje postoji volja, tamo gdje postoji srce, tamo postoje rezultati. Tamo gdje državno odvjetništvo radi svoj posao dobro tamo su kriminalci u zatvoru i to je ono što hrvatske građane zanima. Hrvatske građane ne zanima tko je ukrao 10 eura. Pazite DORH donosi presudu tko je ukrao 10 eura, dajete nemojte me nasmijavati molim vas s time. DORH, gospodin Bajić, gospodin Cvitan je doduše onda bio zamjenik državnog odvjetnika sprema baku Minku u zatvor zbog 600 kuna duga, banka Minka je bila u zatvoru, starica od 75 godina a gazda koji je ukrao 1,7 milijardu on u Londonu šeće, posjećuje ne znam Piccadilly Circus. To građani kada vide, oni jednostavno izgube povjerenje ne u DORH, ne u pravosuđe, izgube povjerenje u cijelu Hrvatsku i odu odavdje i kažu šta ću ja ovdje, ode s veseljem, prezre svoju vlastitu domovinu zbog takvih stvari. Građane zanima šta je sa ne znam slučajem lovca na egzotične životinje Nadana Vidoševića. Zanima me gospodine Cvitan jeste li dignuli optužnicu protiv Ivana Vrdoljaka? Jeste li dignuli optužnicu protiv Darka Milinovića? Ne zato što ja mislim da su oni krivi nego zato što postoje strahovite neodgovornosti na nekim mjestima gdje su oni zapovjedno odgovorni isto kao vi. Što se dešava na Plitvičkim jezerima, znate li to? Znate li da će UNESCO oduzeti Plitvičkim jezerima status svjetske baštine? Tko je za to kriv? Da ja idem istraživati, to je moj posao? Mislim da nije. Kažete nemate dovoljno zaposlenika, imate, nemamo dovoljno sredstava, imate, dobili ste samo za Agrokor 5 milijuna kuna. Ja sam namjerno gledao stavke u proračunu za 2018., 70 milijuna kuna je dobio DORH. To nisu mala sredstva. Nešto ste trebali poduzeti. Svi kažete vaš rad opstruiraju. Tko opstruira? Izvolite nam sada recite ili zauvijek šutite. Nemojte više nikada govoriti da vas bilo tko opstruira ako sada ne kažete. Sad ili nikad. Ovo vam je prilika, u Hrvatski sabor kao što znate više nećete doći, ne mojom odlukom nego odlukom gospode iz HDZ-a. A javnost želi znati dakle da li ima organizirani kriminal svoje ljude u sustavu, koji su to ljudi u sustavu gdje se nalaze. U srpnju 2016. godine imali smo dramatično izvješće SOA-e, koja je ustvrdila da 20 sudaca ugrožava nacionalnu sigurnost RH. Pretpostavljam da su to visoko pozicionirani suci a ne prekršajni suci, općinski suci ili ne znam rukometni suci. Imate li vi saznanja osobno, da li je među tih 20 sudaca, da li su to suci Vrhovnoga suda? Da li su to suci Ustavnoga suda, Državnoga sudbenoga vijeća? I možete li nam reći, zašto država ne dozvoljava objavljivanje imovinsko kartice sudaca? Je li istina da suci imaj skupocjene automobile i odijela, satove u velikom nesrazmjeru, sa plaćanima koje primaju, odnosno, s onom imovinom koju su stvarno mogli steći. Je li istina da podzemlje kupuje sucima poklone i da se pojedini suci obogaćuju u stotinama, tisućama, milijunima kuna u tzv. honorarnom radu? Hvala lijepo.
Imamo 2 replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bunjac, prvo vam se želim zahvaliti što ste svojom upornošću progurali da, ipak prije odlaska Dinka Cvitana, raspravimo njegov rad u 2015. i 2016. i time pokazali smisao promijene poslovnika, barem u ovom dijelu, gdje se može voljom 30 zastupnika oporbe uvrstiti u dnevni red neka tema koju vladajući izbjegavaju. Danas je bilo gotovo apsurdno slušati izlaganje predstavnika Kluba HDZ-a, gospodina Šimića, koji je uvodno rekao da je nelogično i da nije dobro što već godinama, nismo raspravljali o izvješću 2015., 2016. a zapravo voljom njegovog kluba to nije bilo moguće. I možda se u pozadini svega krije još jedan sukob unutar vladajućih, gdje osječka struja, gura Vrdoljak, Šeks, Glavaš, žele za glavnog državnog odvjetnika Davora Petričevića, a ne Dražena Jelinića. Možda još imamo jedan novi sukob savjesti unutar redova HDZ-a.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo zastupniče Jovanović, ta priča sa novim državnim odvjetnikom iz Osijeka, gospodinom Petričevićem i ja sam ju čuo, ne znam točno o čemu se radi, ali ako sam dobro čuo i hvala Bogu, ovdje sada imamo državnog odvjetnika pred sobom, taj gospodin je smijenjen. Bio je predsjednik županijskog državnog odvjetništva i smijenio ga je osobno Dinko Cvitan, pa me zanima, kako je sada moguće i zašto se toga čovjeka forsira da bude njegov zamjenik, a ako ga je smijenio neka kaže iz kojeg razloga ga je smijenio, jer to hrvatska javnost isto tako ima pravo znati, s obzirom da mi ipak ovdje, prije svega djelujemo u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, ne mogu sada u ovoj minuti puno o prigovorima koje imam na rad Državnog odvjetnika, ali držati ću se otprilike samo jedne teme i to ću obrazložiti, ali ovo što ste rekli, sada, kada državni odvjetnik odlazi, sada raspravljamo o izvještaju. To nekog velikog smisla, uistinu sada nema. Ne znam, kakva je korist od toga, osim što ćemo na odlasku gospodinu Cvitanu reći što mislim o njegovom radu. Mislim da to nema nekog smisla. Druga stvar, 5 do 12 se određuje tko će biti novi državni odvjetnik, a nismo imali uopće šansu u javnosti raspravljati o tome, barem mjesec dana prije. To je veliki propust HDZ-a koja je time onemogućila građanstvu, da na vrijeme razgovara o onome što je aktualno i dovodi nas ustvari pred svršen čin.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Aleksić. Pa to vam je otprilike ista priča, kao što je bila u slučaju Dalije Orešković. Znači čeka se zadnji trenutak, čeka se praktički zadnja sekunda, da se onda kao na brzinu mora se, ne stigne se, žurimo se jako, rokovi su, imenuje jedan jedni kandidat i da onda Sabor u biti niti nema izbora, da može ili glasati za tog jednog kandidata ili može napustiti sabornicu, a u svakom slučaju 77 ruku će na daljanski upravljač biti dignuto. Ma nema veze kako se zove, je li Petričević, Jelenić, možda bi čak i ja prošao, samo kad bi takva bila uputu, dakle, tu preko glavne baze, srca … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, gospođa Dalija Orešković imala je barem tu mogućnost, da se njezina izvješća rasprave na vrijeme, a gospodin Cvitan, eto čak niti tu mogućnost, iako ponavljam, još jednom, bio je po hijerarhiji znatno iznad Povjerenstva o sukoba interesa, ali evo, bolje ikad nego nikad. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagača, govoriti poštovani državni odvjetnik Dinko Cvitan, izvolite.
Puno su pitanja postavili, međutim, ja ću se držati samo nekih činjenica. Prvo, ja nisam smijenio kolegu Petričevića, on je vršitelj dužnosti Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku i ovdje je smijenjen na natječaju u tijeku i završiti će se po pravilima, po zakonu, kako nalaže procedura i Državno odvjetničko vijeće će o tome odlučiti. Druga stvar, postavili ste puno pitanja o nekim opstrukcijama. Ja ne govorim o opstrukcijama direktnima i za to nema dokaza. Da ja znam da me netko direktno opstruirao, ja bi reagirao. Međutim, radi se jednostavno o podijeli, odgovornosti, time da ja ne bježim od vlastite odgovornosti, makar i 3 radna dana prije isteka mog mandata. Ali se radi o podjeli odgovornosti, odnosno, izvršavanju zakonom propisanih uloga svih institucija u lancu do pravomoćne presude. Dakle, tijela otkrivanja, primarna tijelo otkrivanje je načelno policija, tada sva druga državna tijela. Odakle državnom odvjetniku podatak da je nesrazmjer imovine postoji? Odakle ima podatak da nema, da nije plaćen porez? Pa nema on taj podatak. Činjenica je da je nekad vrlo teško i sporo ide prikupljanje tih podataka. Činjenica je da postoji propust u radu pojedinim državnih odvjetnika, na to se reagira. Zato postoji odjel za nadzor … [[Govornik se ne razumije.]] RH koji udovoljava, odnosno, odgovara na sve relevantne zahtjeve koje dolaze kako od pojedinaca, tako i od nadležnih državnih tijela. Problem drugog suđenja, ponavljam, je u zakonodavstvu, s jedne strane, s druge st rane, to sigurno stvara negativnu percepciju o mogućoj korumpiranosti, sada i državnih odvjetnika i sudaca i policije i ne znam koga. Ja samo mogu kazati, odgovorno tvrdim, da znam situaciju, da netko namjerno opstruira, odnosno, da čini kazneno djelo. Ja da znam, ja bi postupio po zakonu. Puno ste pitanja postavili, gotovo je nemoguće u kratko vrijeme, a da ovdje više neću dolaziti to znam, ali malo ovo je izgledalo kao sklapanje braka.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine Cvitan. Pa vi iz godine u godinu kada ste dolazili ovdje slušao sam pažljivo uvijek vaša izlaganja i čini mi se da opstrukcija postoji. Znate gdje je? Pa neprestano govorite, upozoravate nemate urede, prokišnjavaju, nemate automobile, računam tu prosječna plaća negdje oko 12.000 kuna bruto u vašem u čitavom ovom sustavu. Kako će ljudi koji imaju, čija je plaća možda jednaka iznosu džeparca koji pojedini optuženik dnevno daje svojoj djeci, kako će procesuirati takve osobe? Gdje je tu motivacija, gdje su tu uvjeti za rad? Ja mislim da je tu opstrukcija. … mi sada raspravljamo o izvješćima koja su prošla, dolazi novi državni odvjetnik, vi ćete biti isto u tom timu, hoće li biti opstrukcije i dalje, hoćemo li i dalje imati ovakvo državno odvjetništvo koje vozi Fiat Tempru iz '95. godine kako piše izvješću?
Odgovor poštovanog državnog odvjetnika.
Vrlo kratko. Dakle mi imamo kada govorimo o plaćama, mi imamo plaće zamjenika općinskih državnih, županijskih zamjenika i glavnog državnog odvjetnika s tim plaćama se može živjeti. Naši službenici koji rade za 3.500 kuna ili rade posao za pet radnih mjesta, vjerujte mi za pet radnih mjesta 4.200 da ja odobravam prekovremeno sate, mimo uredbe, ovdje javno kažem, po 100 i nešto sati osobi, ali se može provjeriti kada je ušla i kada je izašla svaka minuta je evidentirana, da bi dobila ta osoba za 120 prekovremenih sati 1.700 kuna, to je gotovo cijeli radni mjesec. Pisao sam ministarstvu, barem sam dobio odobrenje da smijem to napraviti u tri slučaja koje smo imali jer sustav nije mogao funkcionirati. A ima državnih odvjetništava kada bi zaposlili ljude da se podijeli taj posao nemaju gdje sjest. USKOK ima zabranu rada prijepisa tri godine već.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepa. Uvaženi državni odvjetniče. Pa evo čuli smo dosta optužbi i prema HDZ-u i mnogim članovima HDZ-a i pojedinačne slučaje itd. mene interesira da li je s obzirom da govorimo o 2016. jedan predmet u kojem je saborski naš jedan kolega optužio svoje kolege iz Živog zida za vrijeme predizborne kampanje znači da su ga nagovarali da uzme 100.000 tisuća kuna i 500 eura tjedno uvjeravajući ga da zadovoljan čovjek bolje radi. Da li ste vi podizali ikakvu optužnicu u ovom predmetu? Da li se uopće imali obavijesne razgovore ili nešto s obzirom da je to bilo vani dosta javno i dosta se o tome govorilo u javnosti, a nismo vidjeli rezultate niti sam to pronašao negdje unutar ovog vašeg izvješća, čisto ako ste vi s time upoznati.
Odgovor poštovanog državnog odvjetnika.
Poštovani gospodine zastupniče ne znam. Mislim iskreno govoreći predmet … nisu konkretni pojedinačni predmeti. To proizlazi iz ustavne odredbe iz Zakona o državnom odvjetništvu, a vjerujte ne mogu znati sve što se dešava. Dakle načelno poziv svima, ako imate kakve upite bilo kao saborski zastupnici, bilo kao građani, pošaljite upit DORH-u ako imate pritužbu na rad pošaljite Odjelu za nadzor DORH-a dobit ćete odgovor. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će onoga poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni odvjetniče, državni tajniče, kolegice i kolege. I danas se vidi koliko je šteta što nismo o ovim izvješćima raspravljali na vrijeme. Dobro znamo da mladi odlaze iz Hrvatske i ako ih pitate zašto odlaze iz Hrvatske jedan od ključnih razloga koji navode je i korupcija. Prema tome i rasprava o radu DORH-a može ukazati na neke probleme s kojima se suočavamo u borbi protiv korupcije, može riješiti i neke probleme u vezi percepcije kod građana koji trebaju shvatiti da u borbi s korupcijom svoje mjesto imaju i građani, policija, DORH, sudstvo i da u tome su svi jednako značajni i ako ne radi jedan kotačić onda u konačnici vozilo staje. Gospodin državni odvjetnik Dinko Cvitan je po svom dolasku u ožujku 2014. jasno rekao da je njegova impresija da su lokalni šerifi daleko opasniji nego što to na oko izgleda. I pokušao je u svom radu koliko sam ga ja doživio upravo stati na kraj tim lokalnim šerifima, krenuo je vrlo snažno i svi se sjećamo 2014. kada je krenuo pokušaj da se na kraj stane koruptivnim aktivnostima koje su doslovno institucionalizirane u gradu Zagrebu, Bandiću i njegovoj zločinačkoj koruptivnoj hobotnici u kojoj preko 20 ljudi koji su obuhvaćeni istražnim radnjama DORH-a. No opet je vrlo zanimljivo da je taj predmet na Županijskom sudu ležao pune dvije godine i ne nadzire mu se kraj. Nakon toga je gospodin Cvitan se hrabro ulovio i u koštac sa Zdravkom Mamićem. Vidjeli smo da su napokon iz paučine izvađeni predmete Kalmete, da se krenulo sa Nadanom Vidoševićem i da dalje ne nabrajam što je pokazalo da postoji dobra volja unutar državnog odvjetništva. Međutim da državno odvjetništvo samo nije dovoljno da se razbije ova institucionalizirana korupcija koja uništava Hrvatsku. Zato nije čudo da građani Hrvatske danas smatraju da je korupcija u ove tri godine narasla 58% i 94% građana smatra da je Hrvatska visoko korumpirana zemlja. Prema podacima MUP-a prošle godine je materijalna šteta gospodarskog kriminala i korupcije u Hrvatskoj iznosila više od 2,2 milijarde kuna što je 50% više u odnosu na 2016. godinu kada je iznosila milijardu i pol. Pa ljudi moji zamislite ako se taj trend nastavi što će biti onda ove godine? Kada je riječ o korupciji unutar ovog segmenta zanimljivo je da je ona 2016. bila u padu u odnosu na 2015. negdje za 18% i ukupna šteta je iznosila 85 milijuna kuna u tim kaznenim djelima koja su u izvješću Ministarstva unutarnjih poslova. I zato je šteta što i ovaj Sabor ne uvede jednu praksu da kada raspravljamo o nekim izuzetno opasnim problemima hrvatskog društva zaista nemamo raspravu koja prati taj tijek, da imamo izvješće MUP-a, izvješće državnog odvjetništva, izvješće o radu sudova, kada bi i građani dobili puno kompletniju sliku oko toga što se događa u Hrvatskoj i na koji način se može uspješno boriti protiv korupcije koja je jedan od najvećih problema hrvatskog društva. Onda bi građani vjerovali da ima smisla boriti se protiv korupcije, a ne kao sada, kada na pitanje da li bi prijavili slučaj korupcije 95% njih kaže ne bi. A pozitivno naravno, ako to pogledamo, samo 4%. Prema tome, povjerenje u institucije u RH, u ovom slučaju u policiju, u državno odvjetništvo, u sudstvo je na niskim razinama, a bez građana nema niti borbe protiv korupcije jer građani su ti koji prijavljuju korupciju i koji omogućuju da se u borbi protiv korupcije dosegnu oni rezultati koji će poslati poruku da se korupcija ne isplati. Ako pogledamo u izvješću, evo radi javnosti koja prati našu raspravu. U 2016. za koruptivna kaznena djela u užem smislu, prijavljeno je 169 osoba, što čini 17,5% od ukupno broja svih prijavljenih osoba za tu vrstu kriminala, za primanje mita 40, za davanje mita 64, za podmićivanje zastupnika 1, za trgovanje uticajem 22, za nezakonito pogodovanje 17, za primanje mita u gospodarskom poslovanju 2, za davanje mita u gospodarskom poslovanju 1, zlouporabu povjerenje u gospodarskom poslovanju 14 i pranje novca 7. Prema tome za kazneno djelo primanje mita 2016. prijavljeno je 40 osoba, što je 2 više u odnosu na 2015. Tko su ti koji su bili prijavljeni? Policijski službenici, carinici, liječnici, suci, općinski državni odvjetnik, načelnik i zamjenik načelnika općina, porezni inspektor, lovni inspektor, nadzornici u stanicama za tehnički pregled vozila, direktori i zaposlenici trgovačkih društava, direktori i djelatnici banaka, voditelj jednog odjela u Ministarstvu obrane RH. I za kazneno djelo primanje mita od ovih 40, odbačene su kaznene prijave u odnosu na 20 osoba, dok je u odnosu na 20 osoba doneseno rješenje o provođenje istrage. Nakon dovršene istrage optuženo je 10 osoba dok je u odnosu na jednu osobu postupak obustavljen. Među optuženima su policijski službenici, carinici, voditelji odjela u Ministarstvu vojne RH, vojni inspektor te direktor jednog trgovačkog društva. Dakle, kolegice i kolege, smisao borbe protiv korupcije biti će kada napokon budemo mogli pratiti da je došlo do prijave od građana koji imaju povjerenja u sustav, da nakon toga budu provedene istražne radnje, da bude podignuta optužnica, da temeljem optužnice nakon pravičnog i pravednog suđenja dobijemo pravomoćnu presudu u kojem će onaj koji je zaista bio korumpiran biti kažnjen, u kojem će mu biti oduzeta sva imovina i će na taj način se poslati poruka da se korupcija ne isplati. To je ono što je gospodin Cvitan radio u ovom svom mandatu. Ja sam surađivao s njim i kao predsjednik Nacionalnog vijeća u periodu 2007., 2011. i sada u ovom sazivu i ja se evo osobno i kao saborski zastupnik i kao predsjednik Nacionalnog vijeća zahvaljujem gospodinu Dinku Cvitanu jer smo uvijek kod njega imali apsolutnu pomoć, podršku i smatram da smo kroz tu suradnju i doprinijeli da koliko toliko borba protiv korupcije u Hrvatskoj bude uspješna, ali naravno pred nama je još puno, puno posla, pri čemu ovakav postupak prema glavnom državnom odvjetniku, koji je stup hrvatskog društva, institucije iz koje dolazi od strane vladajućih ne šalje poruku građanima Hrvatske, da je državno odvjetništvo u Hrvatskoj nešto što može raditi bez političkih pritisaka jer način na koji se, ne razrješava, nego ne bira ponovo gospodin Cvitan, šalje brojne upitnike na čovjeka koji će doći na njegovo mjesto, što sigurno nije dobro i zato ja pri kraju ove svoje rasprave, još jednom ponavljam da smatram da bi što prije trebali promijeniti način izbora glavnog državnog odvjetnika, da ga trebamo birati dvotrećinskom većinom u Hrvatskom saboru, da ga trebamo birati na jedan mandat od 7 godina i time mu osigurati da svoj posao radi bez bilo kakvih političkih pritisaka, potpuno fokusiran na svoj posao razbijanja svih mogućih oblika kriminala u RH.
Hvala, imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Jovanović. Dakle s vama se slažem vezano uz rad gospodina Cvitana i opet naglašavam, čovjek je tu svake godine upozoravao da nemaju uvjete, on i njegov tim nemaju uvjete za rad, nemaju adekvatne prostore, prostore koji prokišnjavaju, nemaju računala, moraju sjediti dvoje za istim stolom, a trebaju pregledavati spise koji su po 400, 500 stranica. Zašto? Jer su ovi akteri umreženi, pazite. u javnoj nabavi imamo 45 milijardi kuna. Toliko je teška javna nabava. To je 15 000 ugovora koji obvezuje Zakon o javnoj nabavi i preko 40 000 ugovora bagatelne nabave. Teško je tome ući u kraj i kad kažete zašto se ne prijavljuje? Zato što poduzetnici šute jer kažu e ako sad šutim doći će i na mene red. Postoji vam točno mreža kad će tko dobiti posao. Ne može to državno odvjetništvo samo. Ako se tu ne uključe građani i sve institucije, nećemo imati napretka u suzbijanju korupcije u ovom društvu. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Kolega Žagara. Kad je riječ o uvjetima u kojima radi državno odvjetništvo, sjećate se da smo mnogi od nas kod usvajanja proračuna predlagali promjene stavki na kojima smo tražili veća sredstva za državno odvjetništvo, tražili smo i veća ulaganja u vježbeništvo, nažalost ništa od toga od strane vladajućih nije prihvaćeno. Što opet nije dobra poruka jer neke stvari zaista bi trebali u Saboru donositi na način da ne gledamo s koje strane ti prijedlozi dolaze. Naravno, javna nabava je jedna od najvećih, područje najvećeg korupcijskog rizika, zbog toga i novci ne dolaze u Hrvatsku jer svaki pad na ljestvici indeksa percepcije korupcije automatski znači i manji dolazak investicija u RH.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolega Jovanović, u pravu ste kada kažete da je odlazak mladih i odlazak općenito naših građana iz Hrvatske dobrim dijelom motiviran sa nepovjerenjem u institucije i tu se s vama apsolutno slažem. To je uloga i glavnog državnog odvjetništva, ali i svih drugih institucija i policije i ostalih dakle, institucija represivnog aparata, ali ... [[Govornik se ne razumije.]] jako velika. Moramo vratiti povjerenje naših građana u institucije, a to ćemo jedino napraviti na način da institucije rade svoj posao. Slažem se sa vama da je vrlo zanimljivo da se ne ide u reizbor glavnog državnog odvjetnika, što baca sumnju na njegov dosadašnjih rad. Sami ste govorili o tome da je puno značajnih slučajeva načeto u njegovom mandatu i mislim da bi jako dobro bilo razmisliti o onome o čemu ste rekli, a to je promjena načina izbora glavnog državnog odvjetnika na jedan mandat, duži mandat i tada se glavni državni odvjetnik neće baviti eventualnim reizborima, nego će se baviti svojim poslom.
Hvala. Slijedeća rasprava je, a oprostite, odgovor na repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković, potpuno ste u pravu. Dakle, ključno je što u RH ovog trenutka nije dobro, što pokazuju i brojne ankete među građanstvom, gdje ne postoji povjerenje u politiku, političare niti u institucije i tijela javne vlasti, a tome doprinosimo i mi sami, u ovom slučaju više većina, koja sva tijela javne vlasti i neke čelne osobe u tijelima javne vlasti koje su se kroz svoj rad na neki način zamjerila članovima vladajućih ne želi produžiti mandate i time šalje vrlo lošu poruku u javnost. Sjetimo se pravobraniteljice, sjetimo se predsjednice Povjerenstva o sprečavanju sukoba interesa, sjetimo se predsjednika Odbora za etiku, znanost i visokom obrazovanju, svima njima nije omogućeno da nastave svoj započeti rad u kojem su se zaista pokušali boriti da se digne integritet i vjerodostojnost politike, političara i svih tijela javne vlasti.
Slijedeća rasprava je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni odvjetniče Cvitan, temeljna zamjerka na vas rad, već pretpostavljate o čemu se radi, jest nepostupanje na temelju nekih prijava udruge Franak. Ja moram javnost upoznati s meritumom problema, budući da ste vi to već obradili i završili u državnom odvjetništvu. Dakle, taj predmet, što se državnog odvjetništva tiče, ili više tih predmeta, već je riješen. Pa krenuti ću od samog početka. Prva kaznena prijava koja je podnesena državnom odvjetništvu protiv guvernera Vujčića, mislim da je to bilo negdje 2012. i '13. godine, odnosi se na ne činjenje HNB-a, gdje je HNB dapače, ne samo da nije činila ono što joj je dužnost, nije nadzirala i regulirala rad hrvatskih banaka koje su poslovale nepošteno, a još uvijek tako posluju, nego je dapače, na svojim stranicama držala jednu obavijest i zbog toga što je ta obavijest stajala na web-u HNB-a, zbog toga je udruga Franak 2012., 2013., nisam siguran kada, osobno sam pisao tu kaznenu prijavu, podnijela kaznenu prijavu protiv guvernera Vujčića. Pa ću samo pročitati što je pisalo na toj obavijesti koja se ticala zaštite potrošača. Dakle, na web-u za zaštitu potrošača pisala je jedna rečenica, jedna od rečenica i glasila ovako: U svojim ponudama građanstvu, potrošačima, banke koje posluju u RH uobičajeno svoje kreditne i depozitne proizvode nude uz administrativno promjenjivu kamatnu stopu, kamatnu stopu čija se visina mijenja po odluci uprave banke. Vidite, tako nešto je stajalo godinama na stranicama HNB-a, a znamo da je 13. lipnja 2014. presuđeno da je upravo takva ugovorna odredba nepoštena i zbog toga ništetna jer je ona suprotna Zakonu o obveznim odnosima, suprotna Zakonu o zaštiti potrošača, i ova obavijest koja je stajala na stranicama HNB-a, bila je temelj da se prijavi guvernera Vujčića, da ne čini svoj posao nakon što je upozoren da treba maknuti tu obavijest, nakon što je upozoren da treba banke spriječiti u njihovoj samovolji, oni su i dalje držali na stranicama HNB-a jednu takvu obavijest za potrošače u kojoj piše, banke smiju mijenjati svojim odlukama kamatne stope. Po mojem mišljenju to je zločin. To je zločin prema hrvatskom građanstvu. I to se nije događalo nigdje zapadno od Hrvatsko. To se događalo samo istočno od Slovenije. To su radile sve hrvatske banke, baš sve. Ugovarajući promjenjivu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke, one su kršile Zakon o obveznim odnosima u čl. 269.-272. u kojem jednostavno piše, vrlo jednostavno, da ugovorna odredba mora biti odrediva, a da bi bila odrediva moraju postojati podaci na temelju kojih se ona određuje. I onda HNB kaže, ne, ugovorna odredba ne mora biti odrediva. I onda mi prijavio HNB, odnosno guvernera Vujčića da drži lojtrice bankama i smatrali smo da je to kazneno djelo. Ako institucija koja regulira rad banaka drži lojtrice bankama u pelješenju hrvatskih građana, onda smatram da je to kazneno djelo. Međutim, to je odbačeno. Idemo to maknuti na stranu. To je prošlo svršeno vrijeme. Nakon toga, zakonom se regulira da upravo zbog toga što te kamatne stope nisu definirane na pravilan način, banke moraju za sve kredite u kojima nisu ugovoreni parametri definirati fiksni dio kamatne stope i promjenjivi parametar, uskladiti taj parametar i fiksni dio kamatne stope s dužnicima i konačno i ugovoriti. I piše prekršajna sankcija, ako banka ne ugovori s dužnikom parametre, banka će biti kažnjena kaznom od 80 tisuća do 200 tisuća kuna, a odgovorna osoba u banci biti će kažnjena kaznom od 10 tisuća do 50 tisuća kuna. I takvih kredita, po nekoj mojoj slobodnoj procjeni imao preko 100 tisuća u ovom trenutku. I u ovom trenutku na prekršajnim sudovima se vodi negdje oko 700 sporova, neki su završeni, neki nisu, u kojima se banke upravo optužuje da nisu učinile to što su morale na temelju Prekršajnog zakona, na temelju Zakona o potrošačkom kreditiranju. ja sam jedan od tih koji je banku tužio, ja sam jedan od onih koji je dobio prvostupanjsku presudu i Adico Banka, bivša Hippo banka, zbog toga jer sam ju optužio na prekršajnom sudu mora platiti 90 tisuća kuna prekršajne kazne. To još nije pravomoćno ali nadam se da će biti jer meritum je potpuno jasan, banka sa mnom nije ugovorila do 1. travnja 2014. godine, do kad je bio rok da ugovori parametre za promjenu kamatne stope. Ona je kasnije napravila u konverziji ali to više nije bitno. I upravo na temelju te prekršajne odredbe u zakonu o potrošačkom kreditiranju, udruga Franak vama je prijavila 8 hrvatskih banaka zahtijevajući da vi pokrenete prekršajni progon banaka. I vi ste odlučili da vi to neće raditi jer je to u nadležnosti HNB-a jer ona po Zakonu o potrošačkom kreditiranju ima ulogu nadziratelja i regulatora rada banaka i isto tako može ih prekršajno goniti putem prekršajnih sudova, to je točno, to je istina. Međutim, mi smo vam isto tako u tim prekršajnim prijavama napisali da HNB ne želi goniti banke jer HNB smatra da banke rade zakonito. Dakle, ponovno nakon svega HNB tvrdi da banke rade zakonito, da one nisu morale ugovoriti parametre nego je bilo dovoljno te parametre definirati onda poslati dužniku obavijest da su parametri definirani. Kada bi svi dužnici podnijeli prekršajne prijave, to bi značilo i kada bi dobili te procese u svoju korist, to bi značilo 10 milijardi kuna u hrvatskom proračunu. 10 milijardi kuna u državnom proračunu. Vi ste meni svojevremeno objasnili da ukoliko biste vi pokrenuli te postupke, to ne bi bilo 10 milijardi jer se ti procesi moraju objediniti i onda bi to bilo možda nekoliko desetaka milijuna kuna. U redu, neka bi bilo i nekoliko desetaka milijuna kuna ali vi biste time pokazali javnosti da banke definitivno sudski potvrđeno, krše hrvatske zakone, i Zakon o obveznim odnosima i Zakon o zaštiti potrošača i Zakon o potrošačkom kreditiranju. Nažalost, vi ste prebacili lopticu na HNB. Je moram reći da vam to zamjeram. Vi ste isto tako rekli da ne možete vi ulaziti u pojedinačne ugovore, ali sad ću vam ja objasniti koliko je bilo jednostavno da vi utvrdite tu prekršajnu odgovornosti banaka. To bi bilo toliko jednostavno. Sve što bi bilo potrebno napraviti bilo je slijedeće. Prvo, utvrditi koliko je bilo potrošačkih kredita s promjenjivom kamatnom stopom ugovorenih prije 10. rujna 2013. godine jer do tad banke nisu ugovarale ove parametre. To biste dobili odgovor od HNB-a. I koliko je tih ugovora još uvijek živo, koliko je još uvijek aktivno tih ugovora. I dobili bi ste kompletnu sliku, dobili biste npr. to je 100 000 ugovora, u Hypo banci toliko, u Zagrebačkoj banci toliko i dobili bi ste ukupan iznos koliko tih kredita ima. I onda biste na temelju tog podatka iz HNB-a tražili od svake banke pojedinačno da vam dostavi za svaki taj ugovor dokaz da su ugovorili promjenjivi parametar i fiksni dio kamatne stope. Dakle banke bi morale ako treba 10 000, 10 000, skeniranih dijelova ugovora ili aneksa ugovora dostaviti vama da su one ugovorile te parametre. Ali one vam ne bi imale što dostaviti, one bi vama dostavile možda 500 takvih aneksa svaka banka jer nisu ugovorile. Vama bi to bio corpus delikt da banke nisu s potrošačima ugovorile parametre. I onda dalje bi ste vrlo jednostavno išli prema prekršajnom sudu i dokazali da banke nisu ugovarale parametar i fiksni dio kamatne stope sa hrvatskim potrošačima. Za razliku od vas, vaši francuski kolege nakon što je utvrđena nepoštenost i ništetnost valutne klauzule CHF u kreditima koji su ugovarani u Francuskoj, to je jedna druga priča ali slična je, dakle tamo je utvrđeno pravomoćno da je jedna banka, jedina banka koja je ugovarala takve kredite, ugovarala nepoštenu ugovornu odredbu o valutnoj klauzuli CHF i vaš francuski kolega je pokrenuo kazneni postupak protiv jedine banke koja je ugovarala takva nepoštene ugovorne odredbe. Dakle, ako sve banke u Hrvatskoj, apsolutno sve u stranom vlasništvu ugovaraju nepošten način promjene kamatne stope, to je udruženi pothvat. To je pelješenje hrvatskih građana bez presedana. Po mojoj slobodnoj procjeni u ovom trenutku su banke dužne banke građanima oko 5 milijardi kuna pretplaćenih kamata. A mogli smo nešto i u proračun zaraditi, a mogli smo i dokazati sudski da su to banke masovno radile. Ovako ja to samo govorim, svi znamo da je tako ali nemamo sudsku potvrdu za ove parametre. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi državni odvjetniče, predstavnici ministarstva. Kao što sam maloprije u replici kazao, evo imamo znači izvješća koja kasne međutim činjenica je da je vlast odlučila, vladajući odlučili izabrati novog državnog odvjetnika pa bi ja kroz ovu svoju raspravu pokušao samo naglasiti par stvari koje mislim da su vrlo bitne ili da su vrlo očite što je u hrvatskoj državi očito, sad će glavni krivac za sve što se loše događalo biti državni odvjetnik. To će vam tako biti, jednostavno tako funkcioniraju institucije koje su također puno krivlje počev od ovog Parlamenta koji jednostavno samo poslušnički diže ruke za većinu stvari koje nisu dobre u zakonodavstvu i naravno slušajući direktive raznorazne koje nisu na dobrobit Hrvatske ni hrvatskog čovjeka ni hrvatskog gospodarstva ni zaštita i stabilnost Hrvatske i razvoj RH. Činjenica je da hrvatski narod i građani obični, a toga ste vi svjesni, živite s narodom, da ne vjeruju u pravosuđe a tako ni u DORH kao ni u ostale institucije. To je jednostavno jer kao što sam rekao, velike ribe su na slobodi. Oni koji su u privatizaciji se obogatili, u biti sudjelovali u bogaćenju kao što je slučaj telekomunikacija koje su naši očevi, pa i vi, koji ste stariji, platili, jednostavno otišlo je u strane ruke, nisu obeštećeni oni koji su to platili a to je naš narod i sad se naravno, imaju ogromnu dobit i naravno da ti koji su im to omogućili, bili su šefovi tim kompanija i nitko ih nije takao i tako brojne druge situacije i INA i ostale bijele noći sam spomenuo, pa gdje se god okrenemo. Moramo znati da je politički sustav u Hrvatskoj bio, on je demokratski, ali je činjenica da je on Agrokor sustav. Jednostavno to moramo znati i ja sam zbog toga, spominjao je i kolega ispred mene HNB koja je regulator unutarnje politike i koja treba paziti za financijsku stabilnost RH. Ali je činjenica i s tim ste upoznati, jer sam digao kaznenu prijavu, da je Vijeće za stabilnost, gdje je, najveći stabilnost strateških tvrtki, gdje najveću većinu čini HNB, guverner, HANFA i Ministarstvo financija ima svog predstavnika, tj. ministra, omogućila Todoriću da 10 milijardi kuna, bez pokrića mjenica, bez pokrića koristi, 10 milijardi kuna. To je sustav koji je bio politički zvan Agrokor, nitko ga nije smijo spomenuti, gospodine Cvitan, Todorića, ni političke elite, ni lijeve ni desne. Nisu ga spominjale nego su ga hvalile, do trenutka, kada se je otvorio ovaj slučaj. I naravno što je se tako ponašalo i što se je toliko novca utuklo i što je se gospodarstvo u jednom trenutku uljuljalo zbog 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića je bilo u prometu. Sada zamislite da vam da netko 10 milijardi kuna kredita bez pokrića. To je udar bio u financijsku stabilnost, u monetarnu politiku, ali zato je znao guverner, on sam kaže ali naravno da ta institucija nije radila svoj posao i naravno da će biti krivnje na vama. Zbog toga sam ja i digao kaznenu prijavu, između ostalih … [[Govornik se ne razumije.]] Vujčića, Relje Martića, Damira Odaka, znači vice guvernera, Barbuša, … [[Govornik se ne razumije.]] vice guverner, Faulenda i Perešćana i naravno da ste … [[Govornik se ne razumije.]] protiv HANFA-e, jer jednostavno to dozvoliti, da politički gospodarski sustav u Hrvatskoj umjesto demokracije, da se zove Todorićevo ili Agrokor. Ne mogu se ovdje opravdati oni koji su bili prije, bili ministri, bili, svi oni to znaju sve. Meni je žao oni koji nisu bili ovdje u Vladi, da su to znali. Međutim, toga čovjeka, nitko nije smijo spomenuti, do trenutka, dok se nije našlo ovdje grupa ljudi, koji su imali hrabrosti o tome progovoriti, ali mi je žao što se to nije dogodilo prije 15, 20 g. Sada je najlakše mlatiti po Cvitanu, po Todoriću, po njima je najlakše, jer, naravno, sada su oni meta, sada se svi bahate na njima, a vjerujte mi, da ih niti jedna politička stranka, opcija, zbog toga su se pojavile manje stranke, jer sustav u Hrvatskoj, politički u biti Agrokor u malom. Imenovanje i ministara je išlo iz Agrokora, sredstava i poticaji su išli u Agrokor takvo je se uništilo 2/3 Hrvatske i mi moramo biti svi skupa razočarani, ne samo državni odvjetnik, nego svi skupa. Šta je u ovome trenutku, imamo 2/3 Hrvatske prazne, demografska slika je katastrofalna, banke su nam radile šta su htjele, jer jednostavno HNB nije regulirala ono što je trebala regulirati. Evo danas podatak, da su godinama znači, kamate, 11% su imali veće mi kamate u Hrvatskoj, nego u Austriji, što su imali fizičke i pravne osobe. Znači oni su isisali sav novac naših građana i ono što je bilo u čarapama i ono što je bilo u bankama. Znači u Hrvatskoj, nažalost vrijedi ono pravilo, sirotinjo i Bogu si teška. Onaj tko je bio tu u toj političkoj eliti, slučaju kao što je Agrokor, politički sustav Agrokor, jednostavno teško ga je raskrinkati, i dalje ti isti pivci koji su dozvolili da se to dogodi, tako jedan monopol. Imamo mi monopol, evo, ja sam to uputio ministru unutarnjih poslova, gospodinu Vlahi Orepiću, pa sam dobio jedan odgovor koji nije baš suvisao. Recimo mi imamo, dali smo javne ovlasti i monopol centar za vozila. Znači oni mogu šta hoće raditi. A čuli ste zato, da tu imaju mi bivši ministri policije i svi imaju koji imaju su bili sa policijom, jednostavno imaju svoje suvlasničke odnose i naravno da oni ovaj, tu rade što hoće jer imaju monopol. Rade što god žele. Ja mogu i lokalno krenuti, znači od samoga naoružanja za Cetinski kraj, novac koji je otišao u privatni džep, nikada se nije vratio, jedno 4, 5 puta uzeo kaznenu prijavu, pa je došlo temeljem presude kao Sanaderu, Ustavni sud je donio odluku, da, rješenje, pobio rješenje Sanaderu, tako su rekli da ratno profiterstvo, u biti taj zakon je nevažeći 2010. g. Znači zakon koji je donio ovaj Parlament 2010. je zbog toga više nije važeći, tj. jednostavno protuustavan, to sam dobio odluku od vas. I jednostavno, narod ne vjeruje pravosuđu. Evo, ja to govorim kolegama ovdje, iz Ministarstva pravosuđa, ne vjeruje narod, a također ne vjeruju ni Državnom odvjetništvu, žao mi je što ne vjeruju i hrvatskoj policiji, jer jednostavno nemaju razloga vjerovati. Velike ribe su, danas, upravljaju Hrvatskom, kako političkom elitom, tako kompletnim sustavom. I ja vjerujem da vi znate da je to kapilarno posloženo. Što se tiče lokalnih šerifa, to ste vi na početku rekli, da lokalni šerifi, volio bi da se i o tome očituje, kolega Jovanović je maloprije spominjao, evo u svom izvješću kažete, jeste li tu zadovoljni tim svojim rezultatima, koji su iz poradara, jer mi moramo znati da imamo najveći, da imamo više gradova i općina nego Kina i SAD skupa, zato opet niste vi krivi. Naravno što je više općina i gradova, da će lakše političke opcije ostati i županija da će ostati na vlasti, to je njihovo biračko tijelo, ali je ipak, ja mislim, taj dio lokalnih šerifa, se provlači ispod radara, ja mislim da ste vi tada pogodili dobro metu, samo evo, očekujem da mi kažete vaš, znači vaše A sada čujemo u Saboru se te iste klevete ponavljaju, klevete koje su već na sudu prokazane kao klevete. A zašto? Pa zato što se pravosuđa nitko ne boji jer klevetnik zna da će proći godine, pitaj Boga hoće li on doživjeti pravomoćnu presudu. Pa onda kleveće kako hoće. I još samo jedna stvar poštovani gospodine Cvitan, širenje nacionalne i vjerske mržnje, molim vas, nogometni stadioni, trgovi, rive, dogodilo se pred kazalištima, na koncertima, glupost, tupa poput toljage ta mržnja oštra kao nož. Pa zar ni jedan od zamjenika državnih odvjetnika kada to već policija ne vidi, a policija nam stalno tvrdi da oni ništa nisu primijetili. Pa zar ni jedan od zamjenika državnih odvjetnika ništa ne vidi, pa da traži od policije izvide, dajte pregledajte snimke, vidite tko je to tamo pozdravljao ustaškim pozdravom, vidite tko je izazivao nacionalnu i vjersku mržnju, pa ćemo ga progoniti. Ja vas uvjeravam da se njih 100 osudi prestali bi neredi, ne voli nitko ići u zatvor, nitko ne voli ići u zatvor. Pa da se te glupane, te idiote, zbog njihovog idiotizma osudi na zatvor i širenje nacionalne i vjerske mržnje, to bi postupno prestalo. Ja vas pitam zašto se to ne događa. Zašto, kada je već policija takva, a policija je gledajte, policija se boji svog ministra, a ministar dolazi iz određene politike a ta određena politika i ta vladajuća stranka ona nešto simpatizira. Pa i ona ima pravo to simpatizirati. To je odurno što ona simpatizira, to je užasno, ali Bože moj, ima pravo. Ali zamjenik državnog odvjetnika nema pravo to uvažavati jer je to kazneno djelo pa ih treba progoniti. Pa sada gledajte, ako predsjednica javno kaže da je „Za dom spremni“ stari hrvatski pozdrav. Pa je li nju netko pozvao na razgovor da objasni koliko je star, gdje je to ona pročitala da je star, tko ga je prvi put upotrijebio kao stari hrvatski pozdrav. Pa neka objašnjava na obavijesnom razgovoru. Mislim možda može gospođa objasniti, pa ili ne pozna povijest ili je totalna neznalica ili veliča ustaštvo. Ali nešto od toga će izaći na vidjelo. Samo ja ne bih pustio da sam glavni državni odvjetnik, ne bih pustio da stvari prolaze tako, bilo pa i nije. Jer su to opasne stvari. Šešelj je danas u Beogradu srušio, izgazio hrvatsku zastavu, izvrijeđao našu delegaciju. Predsjednik Sabora prekida posjet. To je toleriranje nacionalne mržnje. To je, to dovodi do toga. Prema tome, to se ne smije tolerirati, ne smije se jer to dovodi u konačnici, ako je moguće i do zločina, ratnog zločina, zločina u miru. Prema tome, to je jedno područje gdje ja mislim da nismo dovoljno pokazali, ni kao zajednica, ni kao društvo, pa možda i, ako vam nešto mogu zamjeriti, neefikasnost u tom području ili nedovoljno efikasnost. Inače, kada bih trebao ocijeniti vas cjelokupan rad i vas i vašeg prethodnika onda ga jedino mogu pohvaliti. Mislim da ste radili odličan posao i da evo vas sada smjenjuju, odbacuju vas, budite ponosni s time, ja vam na tome čestitam.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je ona poštovanog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče. Uvaženi gospodin Cvitan, rekli ste u svome obraćanju u ovom Visokom domu, smeća ima, ali nije na državnom odvjetniku, glavnom državnom odvjetniku da hoda po smetlištu. Treba sinergije da bi se stvar dovela kraju. S prvim djelom vaše rečenice se ne mogu složiti. Nije na državnom odvjetniku da hoda, šeće rajskim vrtovima, nego da udiše otrovne sumporne, paklenske pare koje se izdižu iznad ljudskog smetlišta. To je odgovoran, ali i težak i neugodan posao. Sa drugim djelom se slažem, treba sinergija. Državno odvjetništvo je samo jedan dio pravosudnoga aparata. Ali ne treba tu samo sinergija pravosudnog aparata, tu treba i sinergija politike i to kako zakonodavnog djela koje je odgovorno za to kako zakoni izgledaju, kaznenom zakonu, kaznenom postupku, Zakon o državnom odvjetništvu, tako i izvršne vlasti, koja je eto odlučila da vas više ne potvrđuje ili ne predlaže na mjesto glavnog državnog odvjetnika. Ja mislim da na to možete biti ponosni, to je posredan dokaz vašeg kvalitetnog rada. Jer oni kojih se HDZ odriče, sasvim sigurno su radili dobro. Boljega dokaza za to ne trebate. Kako radi drugi stup pravosuđa, važan, sudovi? Ja bih rekao različito. Različito, ovisno o tipu predmeta. Kada su na primjer u pitanju krvni delikti pa ja mislim da rade dosta efikasno. Evo uzmimo samo jedan slučaj, Paravinje. Kazneno djelo je izvršeno 2011., a 2017. već je Vrhovni sud, nakon 2 … [[Govornik se ne razumije.]] , nakon ponovnog … [[Govornik se ne razumije.]] preinačio u drugostupanjsku presudu Županijskog suda i dosudio Paravinji 20 godina zakona. Ali predmet je okončan. Od dana kad je uhićen do ove završne presude Paravinja je bio u pritvoru. Drugi tip predmeta su suđenje političarima i to je ono zbog čega javnost gubi povjerenje u pravosuđe, a tu krivicu svaljuje i na vas, ni krivog ni dužnog, jer vi ste sve te predmete, državno odvjetništvo obradilo i poslalo na sudove. Npr. 2007. Sanader je organizirao sastanak s direktorima javnih poduzeća, počela je afera FIMI MEDIA. Nemamo još pravomoćnu presudu. A kad ćemo imat, ne zna se. U pitanju je 70 milijuna kuna, HDZ prvostupanjski osuđen kao zločinačka organizacija, kažnjen sa 5 milijuna kuna i da mora u državni proračun vratit pokradenih 24 milijuna kuna, ali nemamo pravomoćne presude, mi smo sada u fazi pravomoćne optužnice protiv HDZ-a kao zločinačke organizacije. Čekamo novo suđenje, koje će opet biti prvostupanjsko pa drugostupanjsko pa opet preinačeno, vraćeno, ukinuto pa onda opet novo suđenje. … [[Govornik se ne razumije.]] priznao Čobanković, priznao Fiolić, nagodili se društveno koristan rad, šteta 38 milijuna kuna. Vrijeme počinjenja 2008. Nema još pravomoćnosti. Pa Glavaš djeluje 1991. ratni zločin, slijedi novo suđenje, tko zna opet prvostupanjsko pa drugostupanjsko, hoćemo i ikada dočekati pravomoćnost. Pa Kalemata, pa Vidošević itd. itd. Od tih političara suđenje pravomoćno Rončević i to je oslobođeno. Oslobođen je zašto? On je u prvom suđenju osuđen na 4 godine zatvora, ali je onda viši sud županijski vratio na ponovno suđenje s uputom da se ne smije ispitivati da li je on, jer vi ste ga s pravom optužili, državno odvjetništvo je s pravom podiglo optužnicu, da li je on kupovao najpovoljnije ili najskuplje, nego da li je one najskuplje koje je on kupio, da li je on platio više nego što je taj najskuplji ponuđač tražio. Apsurdna uputa. Pa nakon takve upute pa naravno da mora biti oslobođen. Ali to je ono što dovodi u pitanje pravosuđe. Državno odvjetništvo optuži, dobro optuži, ali onda Županijski sud daje ovakvu uputu po kojem će taj političar, gle čuda iz HDZ-a, biti oslobođen. Pravosuđe je znači u nekim slučajevima presporo. Recimo u građanskim sporovima nekad to traje desetljećima, desetljećima. Pa i u kaznenim djelima koji se pokreću po privatnoj tužbi traje dugo, ali trebalo je valjda 6 godina da klevetnik, bivši šef računovodstva Gavelle bude osuđen za klevetu. A sada čujemo u Saboru se te iste klevete ponavljaju, klevete koje su već na sudu prokazane kao klevete. A zašto? Pa zato što se pravosuđa nitko ne boji jer klevetnik zna da će proći godine, pitaj Boga hoće li on doživjeti pravomoćnu presudu. Pa onda kleveće kako hoće. I još samo jedna stvar poštovani gospodine Cvitan, širenje nacionalne i vjerske mržnje, molim vas, nogometni stadioni, trgovi, rive, dogodilo se pred kazalištima, na koncertima, glupost, tupa poput toljage ta mržnja oštra kao nož. Pa zar ni jedan od zamjenika državnih odvjetnika kada to već policija ne vidi, a policija nam stalno tvrdi da oni ništa nisu primijetili. Pa zar ni jedan od zamjenika državnih odvjetnika ništa ne vidi, pa da traži od policije izvide, dajte pregledajte snimke, vidite tko je to tamo pozdravljao ustaškim pozdravom, vidite tko je izazivao nacionalnu i vjersku mržnju, pa ćemo ga progoniti. Ja vas uvjeravam da se njih 100 osudi prestali bi neredi, ne voli nitko ići u zatvor, nitko ne voli ići u zatvor. Pa da se te glupane, te idiote, zbog njihovog idiotizma osudi na zatvor i širenje nacionalne i vjerske mržnje, to bi postupno prestalo. Ja vas pitam zašto se to ne događa. Zašto, kada je već policija takva, a policija je gledajte, policija se boji svog ministra, a ministar dolazi iz određene politike a ta određena politika i ta vladajuća stranka ona nešto simpatizira. Pa i ona ima pravo to simpatizirati. To je odurno što ona simpatizira, to je užasno, ali Bože moj, ima pravo. Ali zamjenik državnog odvjetnika nema pravo to uvažavati jer je to kazneno djelo pa ih treba progoniti. Pa sada gledajte, ako predsjednica javno kaže da je „Za dom spremni“ stari hrvatski pozdrav. Pa je li nju netko pozvao na razgovor da objasni koliko je star, gdje je to ona pročitala da je star, tko ga je prvi put upotrijebio kao stari hrvatski pozdrav. Pa neka objašnjava na obavijesnom razgovoru. Mislim možda može gospođa objasniti, pa ili ne pozna povijest ili je totalna neznalica ili veliča ustaštvo. Ali nešto od toga će izaći na vidjelo. Samo ja ne bih pustio da sam glavni državni odvjetnik, ne bih pustio da stvari prolaze tako, bilo pa i nije. Jer su to opasne stvari. Šešelj je danas u Beogradu srušio, izgazio hrvatsku zastavu, izvrijeđao našu delegaciju. Predsjednik Sabora prekida posjet. To je toleriranje nacionalne mržnje. To je, to dovodi do toga. Prema tome, to se ne smije tolerirati, ne smije se jer to dovodi u konačnici, ako je moguće i do zločina, ratnog zločina, zločina u miru. Prema tome, to je jedno područje gdje ja mislim da nismo dovoljno pokazali, ni kao zajednica, ni kao društvo, pa možda i, ako vam nešto mogu zamjeriti, neefikasnost u tom području ili nedovoljno efikasnost. Inače, kada bih trebao ocijeniti vas cjelokupan rad i vas i vašeg prethodnika onda ga jedino mogu pohvaliti. Mislim da ste radili odličan posao i da evo vas sada smjenjuju, odbacuju vas, budite ponosni s time, ja vam na tome čestitam.
Repliku će izreći poštovani zastupnik Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Staziću, govoriti o govoru mržnje a ne sjetiti se svih vaših ispada u Hrvatskome saboru a koji su bili upereni protiv Hrvatske katoličke crkve, protiv hrvatskih branitelja, protiv hrvatske predsjednice i prema svemu onome što vama svjetonadzorski i ideološki ne sliči ni u jednom milimetru jer vaše biće je sazdano od relikta prošlosti kao i mnogih koji su proharali Hrvatskim saborom i nanijeli štetu svojim djelovanjem. Gospodine Staziću, kada sam spominjao vašega brata, nisam govorio bez argumenata. A … [[Govornik se ne razumije.]] post, hoćete li me tužiti zajedno sa njim ili nećete.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Relikt prošlosti, ja uistinu sad smatram da se Hrvatska nalazi na jednoj prekretnici, hoće li u budućnost ili će u srednji vijek jer takve sile danas djeluju u Hrvatskoj. Ja mislim da sam na strani sila svjetlosti koje hoće naprijed. Za vas mislim da nas vučete u srednji vijek. To je stvar percepcije. Kada sam, ako sam govorio o Katoličkoj crkvi, govorio sam u negativnim pojavama i negativnom djelovanju te crkve. Ako sam upozorao na predsjednicu Republike, govorio sam o onome s čime se s njom ne slažem a mislim da sam to govorio sa pravom. A što se tiče vaših kleveta, vidimo se na sudu.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je Ivan Pernar. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća rasprava trebala bi biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća rasprava trebala bi biti poštovanog zastupnika Nikole Grmoje. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Saše Đujića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. I sada završno će reći nešto poštovani državni odvjetnik, Dinko Cvitan. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, na kraju ovog mandata ja sam zahvalan saborskim zastupnicima koji su me ipak, kako su kazali, dovukli ovdje u Sabor da u Saboru kažem nekoliko riječi, koliko je to moguće u ovim uvjetima o radu državno-odvjetničke organizacije u 2015. i 2016. godini. Ja sam im zahvalan. Čudno se čovjek osjeća, dva puta sam bio na plenarnoj sjednici, 10 puta sam bio na saborskim odborima. Za ova dva izvješća sam bio 6 puta na saborskim odborima i čini mi se kao da ovo izvješće znam napamet, ali iza rada sastavljanja ovog izvješća radilo je puno kolega, veliki broj ljudi i ako se izvješće pažljivo čita, uz sve kritike koje vi možete imati, ovdje se radi o jednom vrlo ozbiljnom materijalu koji može poslužiti i za izradu, ja bih se usudio kazati, znanstvenih radova. Naravno, postoje kritike da izvješće treba biti ovakvo ili onakvo. Ja se slažem da bi trebali imati kriterije kakvi se primjenjuju u EU. Međutim, mi imao veliki problem oko objedinjavanja statističkih podataka. Naime, policija, kada govorimo o kaznenim djelima, progonu počinitelja kaznenih djela, statistiku vodi prema broju djela i to je logično. Mi kad govorimo, naša statistika, što se tiče poznatih počinitelja, odnosi se na broj osoba, ne na broj djela. Jedna osoba može počiniti više djela, time da protiv nepoznatih počinitelja radi se zapravo po istim kriterijima kao što radi policija. S druge strane, sudovi imaju statistike koje vode po broju predmeta. Što je sad od toga dobro, kako to sve skupa objediniti, to u budućnosti treba dati odgovor radi transparentnijeg i učinkovitijeg kontrole i nadzora, ono što ima ovaj parlament nad svim tijelima, pa tako i nad državnim odvjetnik. Kontrole u onom smislu da daje svoje sugestije i da rad državnog odvjetništva u cjelini učini boljim. Ja vam se svima zahvaljujem sada na evo, da kažem, prilici i časti da budem u ovom domu dosta puta i želim vam svako dobro, vama i vašim obiteljima. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. S time bih zaključio raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Izgubili ste pravo, niste bili ovdje. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Izgubili ste pravo na to. Dajte pogledajte Poslovnik, ajde, da ne gubimo vrijeme. Nastaviti ćemo sutra u 9,30 sati. Prva točka biti će Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o osnivanju međunarodne zaklade EU-LAC, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 314. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA JE PREKINUTA U 17,55 SATI.
Godišnje izvješće o radu DORH-a za 2015. godinu. Podnositelj je DORH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prima se na znanje Godišnje izvješće o radu DORH-a za 2015. godinu“. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Čekao sam da čujem što će se reći i kakav ćete zaključak predložiti pa vas molim da mi u skladu sa člankom 248. Poslovnika Hrvatskog sabora omogućite da u trajanju od dvije minute obrazložim zašto Klub zastupnika SDP-a traži stanku.
Možete s mjesta. Ne ovo su nova pravila, imate pravo s mjesta. Ovo je traženje stanke.
Dopustite mi onda da istovremeno izjavim i povredu Poslovnika kako bih se mogao obratiti odboru ako nije problem.
Kolega Grbin, dakle ovo nije izlaganje kluba, ovo je zahtjev od dvije minute za stankom i ja vam to dajem. I vi imate pravo u dvije minute objasniti zašto tražite stanku za Klub zastupnika SDP-a, dakle nema potrebe dolaziti za govornicu.
Ja vas molim ako mi možete odobriti povredu Poslovnika prije nego što pređem na izlaganje.
Mogu, izvolite.
Dakle zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Povrijedili ste članak 248. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora zato što je u Hrvatskom saboru i poslovnički i iz prakse uvriježeno da se iznosi stajalište u ime kluba zastupnika tada se to stajalište iznosi sa govornice Hrvatskog sabora. Mi smo u međuvremenu promijenili odnos prema stankama, naravno da se nekad zahtjev za stanku obrazlagao sa mjesta jer se nakon stanke u trajanju od pet minuta obrazlagalo zašto smo ju tražili. Obrazloženje zašto se stanka traži danas se daje prije i na način kao što se prije davalo sa govornice držim da bi to bilo i sada.
Hvala. Dakle ovako, ja vam neću izići u susret, neću vam davati ni opomenu jer smatram da ste legitimno zatražili ovdje povredu Poslovnika, ako smatrate da nisam upravu uputite svoj prigovor Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i neka on odluči da li ćemo u ovakvim situacijama govoriti s mjesta ili sa govornice.
Ja vam se zahvaljujem. Jasno je i vama da sam iz formalnih razloga tražio povredu Poslovnika upravo kako bih dobio priliku i sada najavljujem da ću se obratiti Odboru za Ustav. Mogu li prijeći na obrazlaganje stanke? [[Upadica predsjednik: Izvolite.]] Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor dvije godine nije raspravljao izvješća o radu DORH-a, dvije godine nismo raspravljali o tome kako radi možda i najvažnije tijelo u RH zaduženo ne samo za progon kaznenih djela nego zaduženo istovremeno i za zaštitu imovinskopravnih interesa RH koje RH zastupa po zakonu u svim sporovima koji se vode protiv i u njenu korist. Imajući navedeno u vidu oporba je morala zatražiti i primjenom novih poslovničkih metoda uspjela je ishoditi da se o tom izvješću raspravlja, što je koincidiralo i sa raspravom o imenovanju odnosno izboru novog glavnog državnog odvjetnika kojeg smo izabrali prije nekoliko minuta. Mi iz Kluba zastupnika SDP-a smatramo potpuno neprihvatljivim glasovati samo o primanju na znanje Izvještaj o radu DORH-a. Držim da je naša obveza kao saborskih zastupnika jasnim glasovanjem i izražavanjem stava oko toga reći da li se slažemo sa načinom na koji je DORH radio svoj posao odnosno da li se slažemo s time kako je dosadašnji glavni državni odvjetnik gospodin Cvitan obnašao svoju dužnost. Stoga ne možemo prihvatiti da glasujemo samo o prihvaćanju ili ne prihvaćanju ovog izvješća. imajući navedeno u vidu obavještavam i vas uvaženi gospodine predsjedniče, ali i cijelu hrvatsku javnost da ćemo morati zbog načina na koji ste predložili glasovanje oko toga biti suzdržani, a također predlažem da se prvo onda glasuje o zaključku Kluba zastupnika SDP-a da se ovo izvješće prihvaća ili ne. Imajući navedeno u vidu i imajući u vidu poslovničke odrede, tražim stanku od deset minuta u ime kluba. Hvala.
Dobro. Može. Nastavljamo u 12,36 minuta. Izvolite. STANKA U 12,26 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta jer ćemo sada preći na glasovanje. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prima se na znanje Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2015. g. molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 72 za i 11 suzdržanih i 9 protiv, donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDP-a predložili su Hrvatskom saboru donošenje zaključka koje glasi, prihvaća se Izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2015. O tom predmetu zastupnika bespredmetno je glasovati, jer smo upravo donijeli zaključak sukladan prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela.