Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 34. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu, poslije zastupnika, pozvani su naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjetatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koje redovito prate rad našeg Doma i predstavnici određenih nevladinih organizacija. Pozdravljam sve nazočne zastupnike kao i predstavnike medija. Evo, nadam se da ste se svi odmorili i da ste pripravni da danas učinkovito radimo. Prema informaciji službe, konstatiram da je na sjednici nazočno 36 zastupnika, što je dostatan kvorum za punopravan rad i odlučivanje. Poštovane dame i gospodo zastupnici, u pozivu za sjednicu napomenuo sam da ćemo u okviru prethodnog pitanja izjasniti se o točkama za koje smo na 33. sjednici odgodili odlučivanje. Predlažem da to učinimo odmah. Dakle, o 19., 20., 21. i 22. točki dnevnog reda 33. sjednice završena je rasprava i ostalo nam je samo glasovanje. Prema tome, pozivam vas da pristupimo glasovanju o ovim točkama. I molim da se pripremite. Zahvaljujem na, nadam se, dobronamjernim sugestijama iz klupa o načinu odlučivanja. Pošto se nadam da ste pripravni za odlučivanje, znači prelazimo na izjašnjavanje o 19. točci dnevnog reda 33. sjednice: Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o javnim cestama (prvo čitanje). Kolegij nije postigao suglasnost. Svi glasujemo u drugom krugu. Ukoliko dvije trećine bude protiv, iz bilo kog entiteta, prijedlog nije prihvaćen. Ukoliko se desi suprotno, prijedlog je prihvaćen. Nadam se da su upute dovoljno jasne, gospodine Džaferoviću. I sad prelazimo na izjašnjavanje. Molim da se pripremite. Glasujte sada! 25 glasova „za“, 11 „protiv“, bez suzdržanih. Konstatiram da više od dvije trećine glasova je „protiv“ iz RS i zbog toga ovaj zakon nije prihvaćen u prvom čitanju. 2 Prelazimo na 20. točku dnevnog reda: Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu za primanje k znanju Godišnjeg izvješća Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2007. godinu. Ni ovdje nije postignuta suglasnost. Glasujemo u drugom krugu o primanju Izvješća k znanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 18 „za“, 11 „protiv“; dvije trećine „protiv“ iz entiteta RS – konstatiram da nismo primili k znanju Izvješće. Sada treba da se izjasnimo o zaključcima koji su predloženi u raspravi o ovoj točci dnevnog reda. Podsjećam još jedanput, u raspravi u okviru ove točke zaključke su predložili Klub SNSD-a, zaključci u četiri točke; Rifat Dolić jedan zaključak, Husein Nanić jedan zaključak, Momčilo Novaković jedan zaključak. Predlažem da se o zaključcima Kluba zastupnika SNSD-a u četiri točke izjašnjavamo u paketu. Ima li drugačijih prijedloga, da se ne izjašnjavamo? Nema. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka Kluba SNSD-a. Zaključci su u četiri točke. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 12 „za“, 15 „protiv“, devet „suzdržanih“, uz dovoljnu, odnosno nedovoljnu entitetsku većinu glasova „protiv“, rekao bih ovako, konstatiram da su zaključci prihvaćeni. Pardon, pardon, znači nisu prihvaćeni zaključci. Idemo na izjašnjavanje o Zaključku Rifata Dolića – jedan zaključak. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 16 „za“, 17 „protiv“, nedovoljna opća većina. Zaključak nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka u dvije točke, uvaženog zastupnika Nanića. Izjašnjavamo se o oba u paketu. Pripremite za glasovanje. Glasujte sada! 17 „za“, 14 „protiv“, nedovoljna entitetska većina „protiv“. Konstatiram da su zaključci Huseina Nanića prihvaćeni. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka uvaženog zastupnika Momčila Novakovića. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 3 Molim? Na zahtjev Kluba SNSD-a ponavljamo glasovanje o Prijedlogu zaključka uvaženog zastupnika Huseina Nanića. Molim da se pripremite o Prijedlogu zaključka uvaženog zastupnika Huseina Nanića. Ponavljamo glasovanje na zahtjev Kluba SNSD-a. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 17 „za“, 16 „protiv“. Uz dvije trećine „protiv“ iz RS, zaključci nisu prihvaćeni. Prelazimo sada na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka uvaženog zastupnika Momčila Novakovića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 14 „za“, 12 „protiv“. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja u ime Kluba SNSD-a tražim da se u dnevni red dodaju još dvije tačke u okviru ovog seta davanja saglasnosti za ratifikaciju ... To je: - Sporazum o kreditu između BiH, koje zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Raiffeisen banke; odnosi se na razvoj sistema vodosnadbijevanja u opštini Laktaši. I drugo: - Memorandum o razumijevanje između Ministarstva civilnih poslova BiH i Regionalne kancelarije Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu. Dakle, da ih dodamo u ovaj set ostalih sporazuma koji su danas na dnevnom redu. Ja imam usmenu saglasnost predsjednika Komisije da ćemo se sastati u pauzi i dati mišljenje o sporazumima.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Marković. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Poštovani predsjedavajući, cijenjeni gosti, predstavnici medija, u ime Kluba poslanika SDP-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da se kao prva tačka dnevnog reda današnje sjednice odmah nakon poslaničkih pitanja i odgovora uvrsti tačka dnevnog reda, koja bi glasila: - Razmatranje Prijedloga zaključaka predloženih na 10. zajedničkoj sjednici Doma naroda i Predstavničkog doma povodom rasprave o sadržaju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Naime, mi smo krajem jula održali tu zajedničku sjednicu i konkretno, kada je riječ o poslanicima SDP-a, uputili smo niz prijedloga i konkretnih zaključaka u vezi sa tom temom. Mi smo i na sjednici krajem jula vrlo jasno istakli da je i tada bilo kasno za neke zaključke, s obzirom da smo dosta vremena bez potrebe izgubili. Međutim, preglasani smo krajem jula s obrazloženjem ljudi iz parlamentarne većine, koji su nam rekli da ćemo se o tome izjasniti na prvoj sjednici početkom septembra. S obzirom da je ovo prva sjednica početkom septembra, pitamo se zašto ove tačke dnevnog reda nema. Naravno, vi ćete mi sada reći da je to upućeno na komisijsku fazu i prema ovim materijalima vidim da bi 8. septembra tek trebala da se sastane Komisija koja bi razmotrila to pitanje. Međutim, s obzirom, ponavljam, na obrazloženje koje je bilo krajem jula i na ove zaključke, a posebno na rokove, jer nam vrijeme ne ide naruku, mi predlažemo da taj posao danas završimo, ovdje, dakle na sjednici Predstavničkog doma. To je naš prijedlog. Hvala. 7
Zahvaljujem. Dostavite molim vas svoje prijedloge u pisanoj formi i vi, uvažena zastupnice, i vi, uvaženi zastupniče. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Slavko Matić.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti, predlažem dopunu dnevnog reda, sa jednom točkom: - Razmatranje Prijedloga zaključka a koji bi glasio: 'Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Središnjeg izbornog povjerenstva BiH da preispita svoju odluku kojom je oduzelo biračko pravo za više tisuća prognanika, državljana BiH, u procesu registracije birača izvan Bosne a koji su u procesu registracije birača izvan BiH iskazali namjeru za sudjelovanje na lokalnim izborima a koje im je uskraćeno bez njihove krivice.' Kratko obrazloženje. Poznato da je po procesu registriranja za lokalne izbore nekoliko tisuća birača prognanih iz BiH odlukom Središnjeg izbornog povjerenstva uskraćeno pravo sudjelovanja na izborima zbog, kako iz Središnjeg izbornog povjerenstva navode, nevažećih uvjerenja o državljanstvu. Unatoč tome što su iskazali namjeru izlaska na izbore, progranici su po ko zna koji puta postali žrtve vlastite države koja im nije omogućila da svoje biračko pravo mogu ostvaritvati kao i ostali građani BiH. Ne bih duljio sa ovim obrazloženjem. Želim samo reći da je odluka uistinu iznenađujuća i začuđujuća, da ne bih koristio nekakve teže, grublje termine, osobno mislim da je i neodrživa i stoga, uime Kluba HDZ-a, predlažem ovakvu dopunu dnevnog reda kojom bi zatražili preispitivanje navedene odluke. Što se tiče prijedloga uvažene kolegice Marković, ukoliko se Zastupnički dom danas odredi da uvrstimo dva sporazuma koja ona predlaže za suglasnost za ratifikaciju, ukoliko to uradimo, bilo bi dobro da taj materijal onda bude i dostavljen i svim zastupnicima, posebno i članovima Komisije, ako ćemo već danas održavati posebnu sjednicu Komisije da bi razmatrali ova dva sporazuma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja više nemam prijavljenih. Ispričavam se, uvaženi zastupnik Momčilo Novaković. 8
Ja bih samo postavio pitanje: Da li je moguće Komisiju zakazati na ovaj način, znači poslovnički, pošto mi ostali poslanici nemamo neke od ovih materijala? Znači, da li je moguće zakazati Komisiju, održati u pauzi, a da poslanici pri tome nemaju taj materijal?
Uvaženi zastupnik, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo sačekaću da dođe uvaženi poslanik Jerko, jer bih htio jednu molbu prema njemu da uputim, radi efikasnosti današnjeg rada Parlamenta. Ali prije toga da podsjetim uvaženog poslanika Novakovića da ima poslovničke mogućnosti ako se ima volje, da ovo nije prvi put, da smo u prošlom sazivu radili to mnogo puta i tad nijednom nije bio problem. Znači, ako ima volje, ima poslovničke mogućnosti, a ne vidim nijedan razlog zašto ova dva sporazuma da budu danas u Parlamentarnoj skupštini, iako, iskreno govoreći, oni su došli juče popodne i jedini razlog zbog čega ovo radimo je da ne kažu da se neki sporazum za ratifikaciju nalazi ovde u Parlamentu u ladicama. S druge strane, htio sam zamoliti uvaženog poslanika, jednostavno, da svoj zahtjev iz 5. tačke dnevnog reda za 127. članom Poslovnika preimenuje u 126. i da obavimo zajedničku raspravu sa tačkom dnevnog reda 7. i zahtjevom Savjeta ministara o istoj temi. Time bi objedinili te rasprave i siguran sam da bi poslanik razmislio o toj mogućnosti. I drugi zahtjev je da razmisli o tome da li uopšte da razmatramo tačku dnevnog reda koja se tiče Izbornog zakona, s obzirom da je svima jasno da nema zakonskih mogućnosti da se Izborni zakon mijenja nakon proglašenja izbora. Znači, mi smo ovo formalno morali staviti u dnevni red, ali on ima pravo da povuče ovu tačku dnevnog reda, jer u obrazloženju ne vidim načina da obrazloži kako zakonski da mijenjamo Izborni zakon u izbornoj godini, kada je proglašeno već vrijeme. Mislim da je ovo dobar zahtjev i dok on ne dođe, možda, napravimo pet minuta pauzu da vidimo kako će se on prema ovome odrediti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za prijedlog dnevnog reda.
nije uključen mikrofon
Je li to zahtjev za pauzom? Uvaženi zastupnik Kalabić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. 9 Iako smo razmišljali da to uradimo na sljedećoj sjednici, ali očito da se pomalo stvari komplikuju, jer je to sve vezano. Stoga, u ime Kluba poslanika SNSD-a, tražimo da se uvrsti tačka dnevnog reda: - Prijedlog odluke o održavanju popisa u BiH. Očito je da su ove sve stvari vezane i da bismo donošenjem takve odluke izašli iz jednog ćorsokaka i riješili sve ove druge probleme koje prati ova odluka i izvršenje ovoga posla oko koga smo, ja se nadam, svi saglasni, da ga treba uraditi i onda ne bismo imali ove druge odluke koje će biti vezane jedna za, ... odnosno raspravu koja bi se na taj način mogla preduprijediti.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Ima li još prijedloga za izmjene i dopune dnevnog reda? Vas molim da dostavite pisani prijedlog točke dnevnog reda za uvrštavanje. Deset minuta stanke. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo rad. Evo, dok se dijele ovi materijali, imamo li još prijavljenih za raspravu o ovoj točci? Uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, vezano za prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona, ja sam imao za cilj da to donesemo prije izbora kako bi već na ovim općinskim izborima određene stvari popravili, jer imamo situaciju da će naši mnogi načelnici biti izabrani sa možda 10% glasova biračkog tijela i vjerojatno će i njima to otežavati u radu sa tako velikim ovlastima koje podrazumijevaju i donošenje proračuna na općinskoj razini. Mislim da će taj rad biti jako težak ako imate samo 10% podrške građana, a u biti morate
Ja Vas molim, Vi ćete dobiti vrijeme za obrazlaganje Prijedloga zakona kad budemo prešli na dnevni red. A ja Vas molim, ako imate kakvih prijedloga izmjena i dopuna dnevnog reda, znači da se na to, imat ćete Vi mogućnost svaki prijedlog zakona da obrazložite.
Ja se onda izvinjavam, ja sam bio odsutan, vani, mislio sam da smo već došli na ovaj zakon i da se o tome vodila rasprava. Ja nemam primjedbi na dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih? Nemam prijavljenih više. 10 Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlozima za dopunu dnevnog reda. Prvo ćemo se izjasniti o prijedlogu uvažene zastupnice Milice Marković. Ona je predložila da se u dnevni red uvrste davanje prethodne suglasnosti za još dva sporazuma. Ja ću pročitati o kojim se sporazumima radi - Sporazum o kreditu između BiH, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora, i Raiffeisen Zentralbank Austrije – razvoj sistema vodosnabdijevanja u općini Laktaši. Sporazum je potpisao gospodin Dragan Vrankić, ministar financija i trezora, 30.7.2008. godine. - Memorandum o razumijevanju između Ministarstva civilnih poslova BiH i Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Europu. Memorandum je potpisao magistar Sredoje Nović, ministar civilnih poslova. Predlažem da se o prijedlogu, ako se uvažena zastupnica slaže, izjasnimo u paketu, pošto je jedan prijedlog. Suglasna je. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 39 glasova „za“, bez glasova „protiv“ i bez glasova „suzdržanih“, konstatiram da je prijedlog uvažene zastupnice Marković prihvaćen i uvrstit ćemo ovaj prijedlog u okviru točke dnevnog reda gdje su međunarodni sporazumi. Dodat ćemo, znači. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića. Prijedlog točke dnevnog reda glasi - Razmatranje Prijedloga zaključaka predloženih na 10. zajedničkoj sjednici Doma naroda i Zastupničkog doma povodom rasprave o sadržaju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ovo je prijedlog da ovo bude treća točka dnevnog reda. Molim da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sada! Uz 14 glasova „za“, tri „protiv“, 23 „suzdržana“, uz dovoljnu entitetsku, nedovoljnu entitetsku većinu, pardon, pardon, nedovoljnu entitetsku većinu – usuglašavanje. Ima li usuglašavanja? Znači, obavit ćemo usuglašavanje naknadno i bit ćete obaviješteni. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka uvaženog zastupnika Matića, uime Kluba zastupnika HDZBiH. Prijedlog zaključka je - Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Središnjeg izbornog povjerenstva da preispita svoju odluku kojom je oduzela biračko pravo za više tisuća prognanika - državljana BiH koji su u procesu registracije birača izvan BiH iskazali namjeru za sudjelovanje na izborima, a koje im je uskraćeno bez njihove krivice. 11 Molim da se pripremite. Točku dnevnog reda, a ovo je Prijedlog zaključka u okviru te točke, tako je. Glasujte sada! Uz 27 glasova „za“, tri „protiv“, osam „suzdržanih“ i ... nedovoljnom entitetskom većinom, ima li usuglašavanja. Naknadno usuglašavanje. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka Kluba SNSD-a (uvrštavanje u dnevni red točke). Zaključak glasi 1. Obvezuje se Vijeće ministara BiH da u suradnji sa Vladom Federacije i Vladom RS, te Agencijom za statistiku BiH, Republičkim zavodom za statistiku RS i Federalnim zavodom za statistiku, sačini odluku o početku priprema za sprovođenje popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH kojim će se precizno definirati potrebni podaci i obveze nadležnim institucijama BiH neophodnih za adekvatno sprovođenje ovih aktivnosti. I druga točka zaključka 2. U roku od mjesec dana Vijeće ministara će podnijeti izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH o konkretnim aktivnostima urađenim o ovom pitanju. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 16 glasova „za“, 21 „protiv“, tri „suzdržana“, konstatiram da ovaj prijedlog nije prihvaćen. Prema tome, konstatiram da 34. sjednica Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ima slijedeći 1. Usvajanje Zapisnika 33. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja i odgovori; 3. Zahtjev zastupnika Jerka Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 4. Zahtjev zastupnika Jerka Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 5. Zahtjev zastupnika Jerka Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o zaštiti domaće proizvodnje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika; 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje po žurnom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika; 12 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odličjima BiH – predlagatelj zastupnik Beriz Belkić (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o flaširanim pitkim vodama BiH (drugo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun – predlagatelj zastupnik Branko Dokić; 12. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje I – XII 2007. godine; 13. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zahtjevu Ustavnopravnog povjerenstva za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 14. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka – predlagatelji zastupnici Šefik Džaferović, Niko Lozančić i Milorad Živković (drugo čitanje); 15. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH – predlagatelj zastupnik Milorad Živković; 16. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH – predlagatelj zastupnik Milorad Živković; 17. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu odluke o usvajanju Prometne politike BiH za razdoblje od 2008. do 2020. godine; 18. Prijedlog Vijeća ministara za imenovanje člana Povjerenstva za koncesije Bosne i Hercegovine; 19. Imenovanje tri člana u Interresornu radnu skupinu za pripremu Prijedloga zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH; 20. Inicijativa zastupnika Adema Huskića da se na jednoj od narednih sjednica Doma raspravlja o pitanju imovine Bosne i Hercegovine; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje a) Sporazuma o ekonomskoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovačke, b) Sporazuma između BiH i Republike Slovačke o unapređenju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, c) Aneksa Sporazuma između BiH i Kraljevine Norveške o financiranju projekata u korist pravosuđa iili sudova i tužiteljstava u BiH, d) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o provođenju mješovitih patrola uz zajedničku državnu granicu, e) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o službenom tranzitu preko državnog područja druge ugovorne strane u cilju postupanja na vlastitom državnom području, 13 f) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o upućivanju službenika za vezu, g) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o osnivanju zajedničkih radnih grupa za suzbijanje kriminaliteta, h) Finalnog akta regionalne konferencije za radioveze za planiranje digitalnog zemaljskog radiodifuznog servisa u dijelovima regiona 1 i 3, u frenkvencijskom opsegu od 174 do 230 megaherca i 470 do 862 megaherca (RRC 06), i) Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženih vrsta divljih životinja i biljaka, j) Konvencije o zaštiti i promoviranju različitih kulturnih izraza, k) Dopune članka 1. Konvencije o zabrani i ograničenju uporabe određenih vrsta konvencionalnog naoružanja; l) Sporazuma o kreditu između BiH, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora, i Raiffeisen Zentralbank – Razvoj sistema vodosnabdijevanja u općini Laktaši i m) Memoranduma o razumijevanju Ministarstva civilnih poslova BiH i Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Europu. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 33. sjednice Zastupničkog doma
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja moram izraziti svoje nezadovoljstvo odgovorom Vijeća ministara na moju inicijativu za upućivanje protestnih nota Republici Srbiji i Republici Hrvatskoj zbog nepoštovanja Ugovora o sukcesiji i nezakonite prodaje imovine BiH. Odgovor koji sam dobio je u najmanju ruku tendenciozan, u njemu se konstatira kako Republika Srbija krši Ugovor o sukcesiji što je više nego točno. Ali je isto tako tačno da taj Ugovor o sukcesiji ništa manje krši i Republika Hrvatska. Navođenje slučaja imovine „Agrokomerca“ u Splitu i obrazlaganje da u „Agrokomercu“ nije bilo dovoljno dokaza o vlasništvu je smiješno. „Agrokomerc“ je prije rata bio u posjedu te imovine gotovo 10 godina i smiješno je govoriti o nedostatku dokaza o vlasništvu. Ovdje je vrlo često u pitanju sprega između kriminogenih lobija u Hrvatskoj i u menadžmentu „Agrokomerca“ i ta imovina je otuđena zajedničkim djelovanjem. Evo ja ovdje imam svježe odluke sudova u Republici Hrvatskoj ... ... kojima „Agrokomerc“ ostaje bez imovine koja je predmet sukcesije, a koja je vrijedna blizu 2 miliona eura. Dakle, ja nisam zadovoljan sa ovakvim odgovorom, ali sam zadovoljan saznanjima koja sam stekao nakon dobivanja ovog odgovora, a svoje gledište ću izraziti novim pitanjem koje ću danas postaviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ima li još komentara na dobivene odgovore? Uvaženi zastupnici, evo ga, Bešlagić, Jukić, pa Bahtić.
Poštovane kolege i koleginice, ja sam dobio odgovor od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća u vezi pitanja: Šta će se poduzeti u smislu procesuiranja procesa pred Sudom BiH u vezi stare devizne štednje. Visoko sudsko i tužilačko vijeće dalo mi je odgovor da su i oni to pitanje postavili sudovima i traže odgovore, što me je zadovoljilo kao efektivnost rada Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, ali još uvijek tvrdim da ovo pitanje nije uopšte pokrenuto s mrtve tačke i smatram da bi to i Ministarstvo, gospodin Čolak trebao da pokrene pitanje obnove ovih procesa pred sudovima u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jukić. 15
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolegice i kolege, gospodo, predstavnici Vijeća ministara, ja sam dobio odgovor i zahvaljujem se Vijeću ministara na odgovoru koji je korektan, međutim imam primjedbu na rokove, odnosno sporost dostave odgovora. Naime, pitanje je postavljeno 29. aprila i odnosilo se na visinu primanja u tri javna RTV servisa u BiH. U to vrijeme je bio aktualan, da vas podsjetim, Zakon o plaćama korisnika proračuna institucija BiH i isto tako bilo aktualno Izvješće o radu BHRT-a za prošlu godinu i o financijskom poslovanju, a isto tako Program o konsolidaciji financijskog poslovanja ove javne institucije, Javnog RTV servisa. Odgovor sam dobio i u odgovoru nema ništa spektakularno. Plaće u ovim kućama su na razini prosjeka nešto malo i bolje u BiH što je, vjerujem, i korektno i uredu, menadžment isto tako ima plaće koje su, ja bih rekao, u okviru onoga što je i Zakonom o plaćama korisnika proračuna institucija BiH aktualnim sada predviđeno. Tako da je i to korektno i uredu, evo, samo kažem, moja je primjedba na sporost. Istina, ovo je bilo i vrijeme godišnjih odmora, ali ipak mislim da rok od neka četiri i nešto malo više mjeseci, ipak, realno može biti barem duplo kraći, barem 60 dana, a ne 120 dana. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Bahtić.
Mene niste pročitali, dobio sam u augustu ovaj odgovor. Ja ću opet po starom dok se ne riješi pitanje imovine bivšeg Saveza komunista i ja ću svaki parlament. Znači, dobio sam odgovor, 30.7. poslano, u augustu sam dobio tako da je sve o.k. iako nisam pročitan tu. Zadovoljan sam odgovorom kad je u pitanju zakon i Vijeće ministara kaže da su zakon uputili, uputilo Pravobranilaštvu BiH. Zakoni u BiH daju izvorno pravo kao nosiocu prava svojine da poduzme određene pravne radnje u zaštitu iste imovine putem svog zakonskog zastupnika tj. Pravobranilaštva BiH. I o.k. to je sve kazano i ja sam prije toga dobio odgovor od Pravobranilaštva BiH za jednu zgradu na Alipašinu za koju su oni uradili, gdje su oni utvrdili, s obzirom da je ZK, da se vodi kao korisnik za vlasništvo „d.s“ država BiH, korisnik je SK bivše Jugoslavije. Znači, SK ni prije rata nije mogao da uknjiži na sebe, a SDP nema onda sad nikakvo pravo. Kao kad bi ja vašu kuću izdavao i uzimao pare za zakup. I zato, znači, ja sam zadovoljan ... jedan dio odgovornost, nije više imao ni vremena. Vjerovatno, bili su godišnji odmori i iz čega se to decidno vidi, ZK da SDP nije vlasnik niti je mogao da bude. Prema tome, ja zahtijevam jedino ... znam da je to u pripremi 'Zakon o državnoj imovini', da se zbog toga treba da šalju i tu i to sporo ide. Ja želim da se to hitno rješava, ima i ova odluka Parlamenta, želim da država vrati ono svoje, eto državno. Ne mogu kao predsjednik Komisije za finansije prihvatiti da država plaća 20 miliona maraka za smještaj svojih institucija, a da SDP nezakonito ubire pare od prihoda što nezakonito koristi. I ja sam to prošli put i opet kažem da ta politička partija je sada u povlaštenom položaju u odnosu na druge političke partije. Predsjednik 16 te političke partije putuje po bijelom svijetu, obilazi sve silne metropole, troši, ponaša se raskošno. To je sve na račun naroda, na račun ovih para, želim znači da se to hitno, hitno, rješava i da se vrati. Tuđe pare, haram pare tuđe, nikome nije doboro, pa neće ni njima. Ja ću to kad ovo pitanje se ponovi i bude riješeno, već sam kazao, ali ću tražiti sumu ... koju je država, ... dobila, znači svu zakupninu koju su dobili sa kamatama. Mislim da je to van svake pameti da država kod toliko svoje imovine, toliko je to čisto, pusti nekome da radi, to je za mene ilegalac, ilegalno neko ubire pred nama svima i mi ovdje kao poslanici ne smijemo to dozvoliti. Ne smijemo dozvoliti da neko ubire ogromna sredstva, a ušao nasilu kao, maltene, to automatski treba da se; razumijem ja šta znači zakon, ali oni su nezakonito tamo. Nezakonito tamo, pa mene bi naglavičke ... izbacili da ja uđem u nečije nezakonito, upravo kao da su oni u vlasti. Kakva smo mi onda vlast? Treba da izgubimo vlast, da damo njima vlast, nek mu je sve ... Savez komunista da je SDP. I zaslužio je kad je tako, kad ih mi ne diramo, znači, vjeruju da zaslužuju. Tražim da se ovo pitanje rješava, ima odluka Parlamenta, a 'Zakon o državnoj svojini' kad se donese, donijet će se, a međutim ne može ovo čekati, ne može ovo čekati, ovo treba kao prioritet rješavati. I opet ću danas postaviti pitanje kad budu poslanička pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Novaković, je li komentar odgovora? Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, prvo, čestitam Ministarstvu inostranih poslova na virtuoznosti u sklapanju ovog odgovora i naravno Savjetu ministara na ne čitanju ovog odgovora s obzirom da vjerovatno da su ga pročitali da ga ovakav ne bi poslali Parlamentu. Naime, ja sam tražio da mi se odgovori: Zašto nije ispunjen Plan aktivnosti na zatvaranju Konzulata u Bonu i na otvaranju Generalnog konzulata BiH u Frankfurtu? Dobio sam odgovor da je taj plan otvaranja; zatvaranja nije otvaranje Generalnog konzulata u Frankfurtu sa 1.6.2008. godine. Nakon toga u istom odgovoru koji je rađen 24., odnosno poslan 24.7. ovom parlamentu se kaže - da je pripremljen Prijedlog izmjena i dopuna Poslovnika o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva inostranih poslova koji se odnosi na sistematizaciju radnih mjesta u Generalnom konzulatu Frankfurt i isti je u proceduri usvajanja. Po dobivanju ovih saglasnosti će se postaviti osoblje, odnosno otvoriti ovaj konzulat. Naravno nije teško utvrditi da nije otvoren, nije ispunjen plan, da nije otvoren Konzulat u Frankfurtu, da imamo pauzu između 1.6. i dana otvaranja ovog konzulata gdje su naši građani praktično bez pomoći u ovom dijelu Njemačke. Da je prosto nevjerovatno da napravite plan, a da kad realizujete dio, onda pravite pravilnik i utvrđujete koliko će imati taj konzulat u Frankfurtu zaposlenih radnika i tek tada još uvijek, znači, plan koji ste realizovali tek tada utvrđujete, utvrđujete te neke elemente. Moram reći da onako kako sam i govorio mnogo puta baveći se ovim pitanjem ovdje u Parlamentu i ovaj odgovor pokazuje ustvari o ozbiljnosti kojim se bavilo Predsjedništvo BiH i Ministarstvo inostranih poslova u racionalizaciji diplomatsko-konzularne mreže. Nažalost, ta neozbiljnost se nastavlja i dalje vidimo šta se dešava sa imenovanjem naših ljudi u Vašington, u Brisel itd., itd. 17 Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za komentare dobivenih odgovora. Za postavljanje pitanja, ja ću vas zamoliti, evo sad vas vidim jedno pet, šest, da ja ne licitiram ko se prvi, ko se drugi javio, da se elektronski pokušate prijaviti, već imam prijave. Znači, sad ću čitati redoslijedom. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, pa neka se pripremi Zlatko Lagumdžija, pa Lazar Prodanović, pa Sadik Bahtić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, predstavnici nevladinih organizacija, medija, dame i gospodo poslanici! Nažalost, volio bih da ne postavljam ova pitanja, al' tako sam najavio, jer ne dobivam čak ni djelimične odgovore, a radi se o pitanju vraćanja imovine Srpskoj pravoslavnoj crkvi i rekao sam, naravno, uključujem tu i sve druge vjerske zajednice ako ima takvih slučajeva. Postavljam pitanje, samo ne znam više kome. Hoće li u toku našeg mandata, idućeg mandata, nekada ili nikada početi se vraćati imovina Srpske pravoslavne crkve? Jer vidimo da i to Međureligijsko vijeće je dalo neke rezultate i daje nadu za ovu zemlju, barem u stvaranju povjerenja među narodima. Ali ne može se to desiti ako ogromna imovina Srpske pravoslavne crkve, baš ovdje u Sarajevu, nije vraćen nijedan objekat, nijedna parcela zemljišta, iako nije moguće da se nađe način obeštećenja itd., itd. Ali ja više ne znam kome ću to postaviti, ko je nadležan, ali ostajem kod tog pitanja. Naravno, ono drugo pitanje koje postavljam od 2. sjednice Parlamenta, i to više ne znam ko će to sprovesti i da li je moguće, a jeste. Kad će se ispoštovati konstitutivnost naroda u institucijama BiH, dakle u svim: od agencija, ministarstava, Parlamenta, Predsjedništva i svih ovih koji predstavljaju državu? Jer ne možemo krenuti dalje u poštovanje tih prava konstitutivnih naroda na području mjesne zajednice, opštine, ako ova država to ne poštuje na nivou svojih institucija. Zato kažem, ostajem kod tih pitanja, ali više ne znam kome da ih postavim, jer to izgleda niko ne želi da sprovede. Ali barem zbog stenograma ove sjednice, zbog javnosti, želim da kažem da nije uredu, nije pošteno da tražimo negdje drugo rješenja, a moramo ih tražiti svugdje, ali moramo početi od sebe, sa nivoa države. Hvala.
Zahvaljujem. 18 Sljedeći je uvaženi zastupnik Zlatko Lagumdžija.
Zahvaljivam se, gospodine predsjedavajući. U više navrata u posljednjih godinu dana u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine i nadležnim komisijama su doneseni zaključci kojima se obavezuju nadležne institucije da učine sve što je potrebno da se u skladu sa zakonom i interesima države i njenih građana okonča slučaj tzv. Alžirske grupe koji su deportovani i na zahtjev dati pod nadzor SFOR-a, odnosno SAD-a 17. januara 2002. godine. Na moj prijedlog, Predstavnički dom je prije skoro dvije godine obavezao državne institucije da, citiram: 'Pristupe izradi i realizaciji Mape puta za povratak građana BiH iz Gvantanama', odnosno obavezao ... na okončanje ovog slučaja na pravedan način u suradnji s nadležnim institucijama SAD-a i da zaštiti interese građana BiH. Rukovođen motivima sa kojima sam Parlamentu predočio takve zaključke, kao i samim zaključcima Predstavničkog doma, proteklih godina sam surađivao sa američkim advokatima šestorke kako bi se što efikasnije došlo do istine i pravednog okončanja ovog slučaja. Bez obzira na različite dezinformacije i napade kojima sam bio izložen, ja se nisam osvrtao na to, niti sam javno govorio o saradnji sa advokatima, jer sam smatrao da je u interesu države i njenih građana najvažnije da se čitav slučaj okonča oslobađanjem ili presudom nadležnog suda, a ne da se o tome vode javne polemike koje mogu otežati ili čak onemogućiti dolazak do istine i pravde. Osim toga ključne odluke ovog parlamenta koje sam i sam inicirao su me obavezale na saradnju koja bi dovela do rješenja ovog slučaja, a ne do njegovog politiziranja. Ovih dana se provodi postupak predavanja dokaza američkom sudu. Zato su sve one institucije i pojedinci koji se smatraju obaveznim ili koji žele da učestvuju u realizaciji zaključaka Parlamenta po ovom pitanju dužne da dostave potrebne dokaze američkim advokatima. Imajući sve to u vidu, advokatskom timu Wilmer Hall sam dobrovoljno pristao da u lično ime osiguram svoju pismenu izjavu kao svjedok koja će biti korištena u sudskom procesu u SAD. Dakle, pristao sam da svjedočim na saslušanju o dokazima ukoliko bi to bilo od koristi da se ovaj slučaj dovede do konačnog, istinitog i poštenog završetka, te za zaštitu prava ljudi koji su pred sudom i prava njihovih porodica u BiH. Poznato vam je da je prošle sedmice nadležni američki sud odbio zahtjev ... koji bi me obavezao da dam iskaz kao svjedok. Neovisno o tome, ja sam ponovo potvrdio advokatima a potom i javnosti da sam, iako to američki sud ne zahtjeva, spreman dati traženi iskaz kao svjedok bez obzira na to da li imam ili ne eventualni imunitet koji bi me poštedio od davanja bilo kakvih iskaza. Prošle sedmice je nadležna institucija američka, i drago mi je da ministar pravde ovdje sjedi, putem Ministarstva vanjskih poslova postavila pitanje: Da li postoji bilo koje pitanje vezano za davanje dokaza od mene kao svjedoka koje bi vlada BiH željela da razmotri sa SAD, odnosno kakva je generalna pravna pozicija BiH u pitanju eventualnog svjedočenja mog pred američkim sudom u ovom procesu? Tom prilikom je direktno postavljeno, ministar pravde to dobro zna, pitanje: Da li se vlada BiH protivi ukoliko bih ja ponudio pisanu izjavu o mojim saznanjima koja bi se mogla koristiti u ovom sudskom procesu? Vlada SAD također je iskazala svoju zahvalnost – jeste to je pitanje – ukoliko bi dobila pisani odgovor od naše vlade do srijede 27. augusta 2008. godine. Koliko je meni poznato, vlada to nije dostavila. 19 Zbog svega toga, prvo pitam: Da li će i kada će Vijeće ministara odgovoriti na ova pitanja koja je postavila Vlada SAD i koja sam ja postavio i uraditi sve ono što proizilazi iz zaključaka Predstavničkog doma i drugih relevantnih institucija? Drugo pitanje Vijeću ministara je identično pitanju koje je stiglo od Vlade SAD sa zahtjevom da im se odgovori do 27.8. ove godine. Treće pitanje za koje molim da mi se odgovori najkasnije za sedam dana, a ministar će shvatiti zašto za sedam dana, je: Da li se Vijeće ministara ili bilo koja druga nadležna institucija protivi da dam iskaz, odnosno svjedočim pred američkim sudom o događajima iz kraja 2001. i početkom 2002.? Ja ovim putem obavještavam i ministra i Vijeće ministara i Parlament, tako i sve institucije koje imaju ustavnu i zakonsku poziciju u ovom slučaju; da li iko ukoliko u roku od sedam dana ne dobijem odgovor ili bilo kakvu zabranu – smatram da nema nikakvih prepreka, te da ću na odgovarajući način dati svoje svjedočenje na zahtjev američkim advokatima o kojima je ovdje riječ. I četvrto pitanje: Kada i kako će vlada BiH i nadležne institucije odazvati se javnom pozivu američkih advokata Firme Wilmer Hall da učine ono što i ja i da stave na uvid dokaze koje posjeduju, a koji se od njih traže koji se tiču hapšenja, te ... puštanja i deportacije njihovih klijenata iz BiH? Ovo pišem zato što je narednih par sedmica od izuzetnog značaja za advokatski tim, pri čemu još jednom podvlačim da je ta obaveza proizašla iz zaključaka ovog parlamenta i drugih državnih institucija. Na kraju, ja još jednom pozivam Vijeće ministara da hitno odgovori na ova pitanja, jer u protivnom mogu značajno otežati ili usporiti pa čak i onemogućiti dolazak do istine i pravde u ovom slučaju. Koristim još jednom priliku da vas zamolim, ako već američkoj vladi niste odgovorili do 27. augusta kako je od vas traženo, gospodo iz Vijeća ministara, da ukoliko u roku od sedam dana ne odgovorite, ja ću smatrati da ne postoje nikakve prepreke da dam iskaz u ličnom kapacitetu koje ću da šutnja od strane Vijeća ministara neće značiti ništa drugo nego odobravanje makar da se ide dalje, za one koji to žele, a oni će uraditi ono što treba da urade i sami u to ne sumnjam. Hvala vam lijepo, gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, gospodo iz Saveta ministara! Moje pitanje upućeno je ministru bezbednosti u Savetu ministara i ono glasi: 20 Koliki broj slučajeva je u prvih šest mjeseci ove godine u BiH otkriven pranja novca? Dakle, Odjeljenje za suzbijanje pranja novca pri SIPA-i, koliki je broj slučajeva otkriven, o kolikim iznosima se radi i u koje su namjene ova sredstva nezakonitim putem stečena bila planirana, odnosno ulagana u proteklom periodu? Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
... i ovako ću do kraja mandata. Kada će Vijeće ministara u skladu sa zaključkom ovog parlamenta i niz odgovora na moja poslanička pitanja popisati i donijeti zakon o oduzetoj imovini bivšeg Saveza komunista koju je SDP nezakonito prisvojio, uzurpirao, opljačkao, te je koristi i izdaje u zakup? Obrazloženje: Iz odgovora Pravobranilaštva BiH na moja poslanička pitanja o pljački i otimačini državne imovine od strane SDP-a vidi se da nekretnina Alipašino upisana u ZK ul.br. LIV DSM ... k.o. Sarajevo u vlasništvu BiH, zvanoj kućište i dvorište, ukupne površine 4.834 m2, kao vlasnik upisana je država, državna svojina sa pravom korištenja radi podizanja poslovne zgrade Saveza komunista Jugoslavije, CK Saveza komunista u Sarajevu. A u ... broj 90 k.o. centra Sarajevo 7 kč. broj 428/1 kuća i zgrada kao posjednik upisan je Centralni komitet Saveza komunista BiH. S obzirom na ovakvo stanje upisa u javnim knjigama zemljišnoj i katastarskoj proizilazi da SDP nije titular prava svojine, niti je posjednik predmetne nekretnine jer ista nije upisana u javne knjige. Vidi se da je ovo najveća otimačina i pljačka državne imovine od strane SDP-a i veća od bilo koje kriminalne privatizacije. Kako se vidi iz odgovora, sva imovina bivšeg Saveza komunista koju je SDP nezakonito prisvojio, uzurpirao u cijeloj BiH, a ima je i u Bihaću, i u Kladuši, i u drugim gradovima i van nje i vodi se kao „d.s“ – društvena svojina koja je data na korištenje Savezu komunista. Znači, Savez komunista prije rata nije je mogao uknjižiti na sebe jer je to državna imovina. Znači, ni to da sadašnji SDP po zakonu nema ama baš nikakvo pravo da koristi, raspolaže, a kamoli da izdaje u zakup državnu imovinu. Tražim od Vijeća ministara da ovo pitanje hitno riješi, da se državi vrati imovina, a SDP- u oduzmu sva sredstva koja je nezakonito dobijala od zakupa, sa zateznim kamatama. Također predlažem SDP-u, prije nego što se donese zakon o državnoj svojini i bude deložiran, da vrati uzurpiranu imovinu stvarnim vlasnicima, a to su institucije BiH a oni neka s njom raspolažu i koriste je, jel, u interesu svih građana, jer je nelogično da država BiH korištenje za smještaj institucija plaća cca 20 miliona KM kod svoje imovine. Tako sada SDP nezakonito ubire milionske cifre i u povlaštenom su položaju u odnosu na druge političke stranke, a njihov lider se bahato i raskošno ponaša trošeći narodne pare, obilazeći svjetske metropole na račun građana BiH. Gdje je tu moral, a gdje je pravna država kada ovakve stvari dopušta? I ovaj put u Ameriku je išao na račun naroda od ovih para. Toliko, hvala. 21
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Snježana Rajilić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo poslanici, članovi Vijeća ministara, ja imam dva pitanja a odnose se na istu ustanovu. Naime, u Parlamentarnoj skupštini BiH u proteklu godinu i po dana vrlo često je vođena rasprava o jednoj ustanovi, a to je BHT1. Obzirom da se mi ne možemo usaglasiti i da nema nekih pomaka o ovoj ustanovi, ja ću postaviti dva pitanja. Prvo je: Tražim od Upravnog odbora i menadžmenta BHT1 da mi dostavi Izvještaj o utrošku sredstava prikupljenih od prodaje kartica za korištenje satelitskog programa BHT1 u 2006. i 2007. godini. Poznato vam je da je zakonom regulisano da se ova sredstva ne mogu koristiti za namjene koje se tiču, kako se to kaže, zemaljske, odnosno domaće proizvodnje, a ja evo kažem da možda postoji takva mogućnost da se to desilo tako da bi molila jedan opsežan izvještaj. I drugo. U posljednih desetak dana BiH, bar u medijskim natpisima, je zatrpana jednom manifestacijom koja treba da se održi u Sarajevu. Ja neću komentarisati opredjeljenja određenih grupacija u BiH o načinu njihovog života, privatnog života, ili o načinu njihovog opredjeljenja u smislu rodnosti ali me ipak zanima, obzirom da je bilo u bh. TV medijima nagovještaja da BHT1 treba da bude sponzor, odnosno glavni informativni nosilac aktivnosti oko prikazivanja ove manifestacije. Ja tražim taj odgovor, a on, znači, ovako glasi pitanje: Tražim od Upravnog odbora i menadžmenta BHT1 da mi dostavi hitan odgovor da li je BHT1 generalni informativni sponzor manifestacije čiji su organizatori pripadnici Udruženja Queer, odnosno radi se o manifestaciji, kako mi to narodski kažemo, Gej udruženja? Ovo bih molila hitno prije tog događaja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam za danas jednu poslaničku inicijativu i jedno poslaničko pitanje. Poslanička inicijativa je upućena Vijeću ministara a odnosi se na poduzimanje potrebnih radnji i potpisivanje Istambulske konvencije o privremenom ulasku robe koju je Svjetska carinska organizacija usvojila 1990. godine prošlog stoljeća a koja je stupila na snagu 1993. godine i progresivno zamjenjuje raniju ATA konvenciju iz 1961. godine. 22 Obrazloženje u ovoj pismenoj inicijativi ima. Ja ću samo reći da ova konvencija omogućava primjenu ATA karneta koji podrazumijeva brojne carinske olakšice u prelasku određenih roba preko granice i nije mi razumljivo zašto ova konvencija do sada nije potpisana. Poslaničko pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara i ministru inostranih poslova, a pitanje glasi: Koji su razlozi za selektivno reagovanje Vijeća ministara i resornog Ministarstva vanjskih poslova po pitanju zaštite imovine BiH, njenih građana i firmi izvan BiH? Zašto protestna nota u tom pravcu nije upućena i Republici Hrvatskoj kada se tamo svakodnevno prisvaja imovina BiH, njenih firmi i građana i tko će biti odgovoran za štete koje su nastale zbog indolentnog i selektivnog odnosa državnih organa BiH naspram zaštite ove imovine? Kratko obrazloženje: Kao poslanik o ovome pitanju sam u više navrata postavljao pitanje i upućivao inicijative i obradovao sam se kada je, na moju inicijativu, upućena nota Republici Srbiji, rezultat koje je zaustavljanje aktivnosti na provođenju natječaja za prodaju imovine BiH u Srbiji. Nedugo nakon toga doživio sam razočarenje po saznanju da protestna nota nije upućena i Republici Hrvatskoj koja nastavlja svakodnevno prisvajanje imovine BiH u Hrvatskoj. Želim vas obavijestiti da u kriminogenom postupku, čiji su akteri kriminalci i pravosuđe Republike Hrvatske i menadžmenta Agrokomerca Velika Kladuša, ova firma u petak, 5.9.2008. godine, zbog osnovnog duga od 70.030 kuna ostaje bez imovine 450 m2 kvadratnih poslovnog prostora u Poslovnom tornju Zagrepčanka u Zagrebu koji je procijenjen na 12.260.907 kuna ili oko 1,8 miliona eura. Ovdje se radi o potpuno nezakonitom postupku nad imovinom koja ulazi pod tretman Ugovora o sukcesiji. Ukoliko BiH ostane bez ove imovine, osobno smatram odgovornim i Vijeće ministara i resorno Ministarstvo inostranih poslova koji, ni nakon više upozorenja, nisu poduzeli ništa na zaštiti ove imovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja imam jedno pitanje koje postavljam Vijeću ministara, a glasi: Ustavni sud BiH je svojom trećom Djelomičnom odlukom u predmetu broj 5/98 od 30. juna i 1. jula 2000. godine („Službeni glasnik BiH“, broj 23/2000 od 14. septembra 2000. godine), proglasio određene odredbe Ustava Federacije BiH i Republike Srpske neustavnim zato što uskraćivanje ne samo građanskih nego i nacionalnih prava i prava nacionalnih manjina i ostalih na cijeloj teritoriji BiH predstavlja jasno kršenje prava o nediskriminaciji. U skladu sa tom odlukom Ustavnog suda BiH, izmijenjeni su ustavi Federacije i RS-a i propisane obaveze o proporcionalnoj zastupljenosti konstitutivnih naroda i pripadnika nacionalnih manjina u javnim 23 institucijama, i to prema popisu iz 1991. godine do potpune provedbe Aneksa VII Dejtonskog sporazuma. U vezi sa tim tražim od Vijeća ministara da mi dostavi potpunu informaciju sa potrebnim podacima o tome koliko su entiteti do sada proveli pomenutu odluku Ustavnog suda i odredbe svojih ustava vezano za ovo pitanje? Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, moje pitanje je upućeno ministru komunikacija i transporta BiH. Pitanje je: Zbog čega Ministarstvo nije otklonilo jednan ... diskriminatorni dopis službenika Ministarstva komunikacija i transporta upućen Međunarodnoj poštanskoj uniji u Bernu kojim je samo jedan operator, to je BH pošte, dobio poziciju da predstavlja BiH u Međunarodnoj uniji za poštanski saobraćaj? Time je nanesena velika šteta cijeloj BiH jer svi podaci u posljednje dvije godine koji se dostavljaju Međunarodnoj poštanskoj uniji su vezani za jednog poštanskog operatora, znate da ih imamo tri, na zemlju BiH koja ima ukupnu površinu takvu kakvu ima i broj stanovnika takav kakav ima i na osnovu toga je, samo uzmem taj podatak, u Međunarodnoj poštanskoj uniji potpuno pogrešna slika o pitanjima poštanskog saobraćaja u BiH. Još jednom kažem, otišao je iz Ministarstva dopis službenika, neovlašteno, mimo redovne procedure. Ukazano je na to i bila je prilika da se taj diskriminatorni odnos prema ostala dva poštanska operatora otkloni jednim regularnim dopisom koje treba da bude upućeno iz Ministarstva komunikacija i transporta, a u skladu sa Zakonom o poštama u BiH, koji je usvojio ovaj parlament. Uz pitanje zbog čega to nije urađeno do sada, moja je sugestija da se to odmah uradi. Posljedice svega ovoga su se ispoljile i na tek završenoj, prošlog mjeseca tek završenoj redovnoj konferenciji, četverogodišnjoj konferenciji Poštanske unije gdje se još jednom pokazalo, evo, da zbog tog propusta BiH nije bila na adekvatan način predstavljena.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Meni je žao što u ovom trenutku nema u sali nijednog ministra iz Vijeća ministara BiH jer sam upravo, prvo, želio pitati predsjedavajućeg ili nekog od ministara da mi objasni: koji su to motivi zašto Vijeće ministara daje ekspresne odgovore na pitanja koja su vezana za 24 problematiku Saveza komunista i ne daje gotovo ne gotovo već nikakve odgovore vezano za problematiku koja je vezana za Evropsku uniju? Ja mogu shvatiti da ljudi u Vijeću ministara imaju veće iskustvo i znanje o Savezu komunista i o Savezu komunista nego Evropskoj uniji, ali ne mogu shvatiti zaista kako je moguće da tako grubo krše odluke ovog parlamenta. Stoga postavljam pitanje: Zašto Vijeće ministara BiH ne pristupi realizaciji tačke 3.Rezolucije o ubrzavanju procesa pristupanja BiH u članstvo Evropske unije, a koja je objavljena u „Službenom glasniku BiH“ broj 25/08? Podsjećam da je Vijeće ministara BiH bilo dužno odmah da pristupi jasnom definiranju plana za sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, da to još uvijek nije uradilo. Danas smo predlagali tačku dnevnog reda da usvojimo zaključak koji bi ih ponovo primorao na to, međutim, kao što smo vidjeli, glasovima poslanika, danas iz Federacije, takvo nešto nije prošlo. Sljedeće pitanje glasi: Zašto Vijeće ministara BiH nije do sada ispoštovalo zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kojim je obavezalo Vijeće ministara BiH da izradi i dostavi Parlamentu BiH ovu strategiju? Ovo pitanje sam postavljao u pisanoj formi. Na prošloj sjednici sam postavio direktno premijeru, i u jednoj i u drugoj verziji, nisam dobio odgovor. Jedino mi je preostalo da pozovem Vas, predsjedavajući, da razmotrite kako da ispoštujemo član 155. Poslovnika Predstavničkog doma, s obzirom da se radi o zaključcima Parlamenta koje izvršna vlast ne provodi! Da li predsjedavajući misli da u ovoj zemlji nema korupcije pa zato ne treba takva strategija ili neće da provodi odluke Parlamenta? Šta god da je u pitanju od ova dva slučaja, nije dobro. I treće pitanje Ministarstvu pravde i Ministarstvu za ljudska prava: Šta su konkretno učinili u 2008. godini da pomognu nezakonito uhapšenom državljaninu BiH Iliji Jurišiću koji već gotovo godinu i po dana leži u zatvoru u Beogradu? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Matić.
S obzirom da maloprije nije prihvaćen prijedlog zaključka, koji bi ušao u dnevni red u smislu preispitivanja odluke Središnjeg izbornog povjerenstva, ja ću pokušati taj dio riješiti kroz zastupničko pitanje ili bar zatražiti dodatno pojašnjenje takve odluke. Moje pitanje glasi: S kojim se razlozima Središnje izborno povjerenstvo BiH rukovodilo pri donošenju Odluke o osporavanju biračkog prava za više tisuća prognanika/državljana BiH koji su s istom dokumentacijom predatom za lokalne izbore mogli glasovati na općim izborima 2006. godine? 25 Kao što je poznato i što se može vidjeti iz medija za većinu onih kojima se osporava biračko pravo za lokalne izbore, uglavnom se kao razlog navodi Uvjerenje o državljanstvu, koje nije validno, izdato u Slavonskom Brodu. Proteklih dana bar desetak osoba mene je izravno kontaktiralo i potvrdilo mi da sa istim uvjerenjem su glasovali 2006. godine. Zašto je ovaj puta takvo uvjerenje nedostatno, zašto nije validno, to su vjerojatno najmanje krivi sami prognanici? Kao što je poznato, takva uvjerenja su izdata u uredima udruga prognanika u Slavonskom Brodu, temeljem legalnih i validnih matičnih knjiga Općine Derventa i Bosanski Brod. Zašto te matične knjige nisu u Derventi i Brodu? To zasigurno nisu krivi ovi kojima se osporava biračko pravo, kao što nisu krivi ni što su 1992. protjerani, ni što od 1995. do 2008. ova država i svi ostali nisu im omogućili da se vrate. Danas im se kroz ovakvu odluku Središnjeg izbornog povjerenstva želi, očito na koncu svega, na koncu cijele tragedije ili farse, kako se iz kog kuta gleda, želi reći da više nisu ni državljani BiH jer im se nakon ovakve odluke Središnjeg izbornog povjerenstva poručuje da izvade CIPS-ovu osobnu i da će moći glasovati. Za mene je takvo tumačenje Izbornog zakona vrlo nakaradno jer nigdje se nije reklo da je CIPS-ova osobna imperativni uvjet da bi neko mogao glasovati. Zar nije dovoljno da je neko državljanin BiH i da je punoljetna osoba? To je uvijek bilo dovoljno. Ne znam zašto nije dovoljno za lokalne izbore? Kao minimum dobre volje od Središnjeg izbornog povjerenstva uistinu očekujem, za ispravljanje ovakve nepravde, bar preispitivanje odluke koju su već donijeli i zamoljavam stručne službe Parlamenta da se ovo pitanje, radi aktuelnosti, dostavi što je moguće prije Središnjem izbornom povjerenstvu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći je uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poslaničko pitanje je upućeno ministru spoljnih poslova. Naime, u kontaktima sa ambasadama ali i u posjeti drugim zemljama pitali su nas - zašto BiH krši međunarodno pravo ne primjenjujući sporazume koje je prihvatila prilikom raspada Savezne Federativne Republike Jugoslavije. Mene zanima: Da li BiH krši time međunarodno pravo, da li ih može jednostrano prekinuti i šta se čini da se ta praksa u BiH prestane svakodnevno dešavati? I s druge strane, kao što je gospodin Matić rekao, isto tako s obzirom da nije prošao naš prijedlog da bude tačka dnevnog reda stavljanje zaključka i donošenje od Savjeta ministara odluke o početku priprema za popis stanovništva, pokrećem inicijativu da se u skladu sa dosadašnjom praksom pokretanja inicijative ovdje u našem domu proslijedi komisiji, nadležnoj komisiji: 'Inicijativa aktivnosti Savjeta ministara i Agencije za statistiku BiH u vezi sa predstojećim popisom.' Obrazloženje Inicijative imate danas na današnjoj sjednici, dostavljena svim poslanicima kada smo dostavili i Prijedlog zaključka. Mislim da ta tema u ovom parlementu mora doći na dnevni red. Ne smijemo zatvarati oči pred nečim što do kraja ove godine – ako o tome ne raspravimo, donesemo bilo kakav zaključak, izgubićemo dragocjeno vrijeme da uopšte bilo šta uradimo povodom toga. 26 Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo, ja imam jedno kratko pitanje Direkciji za evropske integracije, Vijeću ministara, Ministarstvu vanjskih poslova, a to je: U kojoj je fazi realizacija Protokola o saradnji u oblasti evropskih integracija, potpisanog maja 2005. godine, između Slovačke i BiH, a Protokol je predvidio ostvarivanje kontakata eksperata dva ministarstva vanjskih poslova sa ciljem prenošenja iskustava Slovačke u procesu pristupanja Evropskoj uniji? Jučer, kao član Komisije za vanjske poslove, u razgovoru sa predsjednikom Komisije za vanjske poslove Slovačke smo dobili informaciju da je Slovačka zaposlila u procesu usaglašavanja legislative Slovačke sa legislativom EU novih 1.200 državnih službenika i da je Slovačka zemlja koja je spremna, kroz Sporazum o razvojnoj saradnji između Slovačke i BiH, da pomogne BiH usaglašavanje legislative sa legislativom EU, tako da se ovo moje pitanje zapravo odnosilo na taj protokol i fazu njegove realizacije. Hvala.
Gospodin Ivanković.
nije uključen mikrofon
Pa prijavili ste se.
Ja imam jednu inicijativu za nadležne institucije. Predlažem da se žurno potpiše 'Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja' sa svim zemljama u kojima bosanskohercegovačko gospodarstvo ima poslovne aktivnosti, kao primjer Republika Makedonija, Austrija, u kojima bosanskohercegovačko gospodarstvo ima mogućnosti za velike poslovne aktivnosti, ali ih u velikom dijelu sprečava što nemamo 'Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja'. Hvala.
Gospodin Kalabić. 27
Moje pitanje upućeno je Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika kulture: Tražim cjelovit izvještaj o radu Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika kulture, sa posebnim akcentom na činjenicu kakav je status zaposlenih u Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika, ko je dao mišljenje na Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji, koliko je stalno zaposlenih, koliko je pod ugovorom i da li su ispoštovani stavovi Predsjedništva BiH da Pravilnik usvoji Savjet ministara? Koliko se sredstava koristi iz budžeta po godinama od osnivanja, koliko iz donacija? Ko je sklopio ugovor od članova Komisije sa Komisijom i koliko sredstava su uzeli po tom osnovu članovi Komisije, kolika je plata predsjednika Komisije, a kolika je članova Komisije? Sve više u javnosti se povlače informacije da je ova komisija, osnovana na osnovu Aneksa VIII, izašla iz svog mandata djelovanja i da se počela baviti i politikom, čak i u okviru međunarodnih odnosa, i mislim da ovaj parlament treba da se pozabavi time, ali želimo kompletan ovaj izvještaj da dobijemo pa ćemo onda vidjeti dalje. Hvala.
Ja imam ovdje još registriranu prijavu Adema Huskića i nemam više. Je li neko preskočen i ima li, eventualno, još potrebe? Ako nema, izvolite, gospodine Huskiću.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću postaviti vrlo kratko pitanje a tiče se medijskih natpisa koji su bili dosta česti u zadnjih desetak dana. Ja nisam uspio doći do odgovora šta je istina, pa pitam Vijeće ministara: Ko je vlasnik i na osnovu kojih dokumenata vile „Bosanka“ u Beogradu? Hvala lijepo.
Na ovaj način smo iscrpili tačku 2. Prelazimo na tačku. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 28
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, evo, prije nego što mi se oduzme riječ, ja ću reći par riječi. Zbog općinskih izbora koji se održavaju u narednih mjesec dana je bio cilj ovog zakona, dobio sam sugestije od kolege Živkovića da će to biti malo teško izvesti zbog postojećeg zakona koji na neki način ograničava donošenje izmjena prije izbora. Ja cijenim tu sugestiju ali evo, ja ću onda pokušati, ako ovo usvojimo danas, do naredne sjednice ići sa dodatnom izmjenom da i to reguliramo kako bi ispravili sprečavanje implementacije ovog zakona, tako da se on može promijeniti da u izuzetnim situacijama, kada je to potrebno, možemo donijeti izmjene Izbornog zakona ako to ne utiče u izbornom procesu značajno, koji se dešava. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu.
Ako mogu samo jednu sugestiju?
Prelazimo.
nije uključen mikrofon 29
Imamo proceduru, samo polako. Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda: Ad. 4. Zahtjev zastupnika Jerka Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika I ovaj zakonski prijedlog zastupnik Jerko Ivanković Lijanović podnio je 1. rujna. Također zahtijeva žurni postupak sukladno članku 127. Poslovnika a raspravljamo o Zahtjevu za žurni postupak. Ima li potrebe obrazložiti Zahtjev? Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, ovi ljudi čekaju na povrat stare devizne štednje 18 godina i mislim da je to jako hitno pitanje koje bi mi trebali riješiti i u njihovom interesu, a i u interesu države BiH, jer pred Međunarodnim sudom pravde u Strazburu postoji sedam tisuća tužbi protiv države BiH sa iznosom preko milijardu KM. Imamo već prve tužbe koje su riješene i koje su ljudima morale biti isplaćene. I ako ne bi usvojili jedan ovakav zakon, ako nam se desi da te tužbe se počnu rješavati u narednim mjesecima do Nove godine, znači iduće godine može BiH doći u potpuni ekonomski kolaps, jer ako padne milijarda maraka na naplatu, a po presudama suda to pada odmah na naplatu, imat ćemo nesagledive posljedice. Iz tog razloga smatram da bi ovo trebalo danas da se usvoji po članku 127. Mislim da bi bilo dobro da glasujemo odmah o proceduri, pa da možemo otvoriti raspravu na ovu temu i onda ostaviti glasovanje o ovom zakonu na kraju, kao što to radimo u praksi kod svih zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Po praksi se izjašnjavamo o svim točkama dnevnog reda na kraju sjednice i tako ćemo i danas činiti. Prelazimo na petu točku dnevnog reda. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 30 Rasprava o zahtjevu. Ima li prijavljenih? Nemam prijavljenih ovdje i gledam ove elektronske. Ima li prijavljenih za raspravu? Evo, uvaženi zastupnik Erić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege i kolegice, poštovani gosti, ovo je veoma bitna tema i zaista zaslužuje da ponovo ova skupština zauzme stav o ovom pitanju. Ja ne bih mnogo širio, ali podržavam ovo što je gospodin Lijanović iznio, jer je pitanje ozbiljno. I samo bih podsjetio da smo mi raspravljali na ovu temu, da je Savjet ministara u prvom navodu rekao da se ne mogu skraćivati rokovi, donijeli zaključke poslije kada je Udruženje starih deviznih štediša tražilo kompromis, smanjili smo im rokove, a onda poslije sve je ostalo na papiru. I zaista bi trebali vidjeti, ako krenu sve ove tužbe, ako se obračunaju kamate, onda ćemo doći u jednu nezgodnu poziciju i mi i Savjet ministara, a pogotovo što se radi o velikom broju građana. Ja predlažem da ovo podržimo i da Savjet ministara da ponovo obrazloženje dokle su stigli, šta je sa rokovima, koliko su isplatili i da naprave jedan anuitet i plan. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ja hoću poslanike da podsjetim da su dva doma formirali jednu zajedničku komisiju koja bi trebala da izađe sa jednim izvještajem. Taj izvještaj će biti dostavljen vama do kraja ovog mjeseca. Tek doliko da znate.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, želim samo jednu dilemu ovdje da pojasnim. Imam osjećaj da nekima nije jasno to, pogotovo pritisak deviznih štediša, na čijoj sam ja strani bio od početka. Nema nikakve opasnosti po BiH da će Sud u Strazburu donijeti neke presude, čime bi nas doveli u nepovoljan položaj. Mi bi jedino imali posljedice da nemamo ovaj zakon, da BiH nema ovaj zakon o vraćanju stare devizne štednje, onda bi BiH došla u situaciju o kojoj ljudi govore. Ali ja sada pitam: Šta je nama sada preče? Da sačuvamo BiH i da ne dođemo u ekonomski kolaps ako bi se ovo prihvatilo!? Možemo li to prihvatiti? Ja mislim da ne možemo, da ... racionalno rješenje. 31 Druga stvar, vidite da entitet Republika Srpska je tražio da se izvrši samo registracija deviznih štediša i već je za nekoliko hiljada tih deviznih štediša koji su imali manje iznose vratio sredstva. Šta želim time da kažem? Ne možemo više svaku sjednicu, drugu ili treću, imati ovakva pitanja i sami sebi praviti probleme. Bili smo na strani starih deviznih štediša, tražili mogućnosti, našli najbolje da se i njima izađe u susret. Naravno, nikada neće biti zadovoljni i slažem se sa time, ali možemo li mi biti zadovoljni i dovesti BiH pred bankrot. Ne možemo. Dakle, suština je u tome, i ne treba nas niko prepadati Strazburom jer imamo Zakon i sud svaki će poštovati zakon one domicilne zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Novaković.
Replika.
Izvolite.
Pa, samo želim da podsjetim kolegu Jovičića da takođe u praksi imamo da na svakoj sjednici imamo ista poslanička pitanja. Ne vidim zašto ne bismo imali i iste zakone. Valjda će se neko uozbiljiti da odgovori na poslanička pitanja gospodina Jovičića ali isto tako uozbiljiti se da riješi ove probleme koji, nažalost, moraju se ponavljati iz sjednice u sjednicu, kako ovaj zakon tako i sljedeći zakon i ne znam još neki. Dakle, ne treba strahovati od toga da o ovim pitanjima razgovaramo. Ne vidim zašto ne bismo razgovarali. Naravno, rezultat tih razgovora, svako od nas će se opredjeljivati za rezultat, ali u svakom slučaju svaki razgovor o ovom pitanju možda može, na neki način, pomoći.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović.
Ja želim, kroz repliku, kazati da ovim zakonom nećemo dovesti u kolaps BiH. Znači, devizne štediše nemaju interes da dovedu u kolaps državu nego da se samo minimum pravde primijeni i prema njima. Zamislite ljude koji 18 godina čekaju svoj novac koji im država mora da isplati. Nakon 18 godina dobiju presudu Suda pravde u Strazburu, u toj presudi čak stoji i 4 tisuće eura odštete za nanesenu bol zbog čekanja na te novce. I mi sada treba da ignoriramo jedno takvo stanje. Ovim zakonom se samo želi izbjeći verifikacija te štednje, jer taj zakon nije uspio. Verificirano je samo 3%, čak ni toliko, stare devizne štednje i veliki broj tih ljudi koji su to sada 32 ratificirali traže da te ugovore raskinu, jer su na neki način prevareni, jer ta verifikacija nije ono što im je dodijelio sud. A naša je obveza da poštujemo i provodimo odluke tog suda. Samo jedan primjer još kako se naše domaće sudstvo odnosilo prema tim ljudima. Znači, tužbe koje su još davno podnesene pred našim sudovima, ljudi su dobili odgovor da ih upućuju na verifikaciju stare devizne štednje, pa onda po zakonu znamo da će dobiti nešto malo novaca, da će dobiti neke papire od države BiH, a znamo kako su ljudi završili oni koji su papire dobivali. I u tom istom dopisu im kažu, samo ću pročitati zadnji citat: „Ukoliko se ne odazovete ovom pozivu u navedenom roku, smatrat ćemo da ste odustali od svog zahtjeva za verifikaciju, odnosno od tužbenog zahtjeva“. Znači, upućuje ih se da ako se ne verificiraju neće moći ih tužiti, što je klasična manipulacija, jer presude pred Sudom pravde to govore. Iz tog razloga, mislim da ne trebamo ignorirati ovu situaciju. U idućoj godini ćemo stvarno imati kolaps ako je budemo ignorirali, jer će pasti milijardu maraka na teret isplate BiH. Ako prihvatimo ovaj zakon, onda ćemo ljudima izmiriti svoje obveze koji prihvataju da u roku od pet godina, srazmjerno mogućnostima naše države, se to izmiri i mislim da je to rješenje. Hvala. NIKO
: Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jovičić: odgovor na repliku.
Da se ne bi pogrešan utisak stekao da sam ja i da navlačim devizne štediše sebi na leđa ili još, ne daj Bože, političkoj opciji kojoj pripadam, pa mi smo za ovo da se ljudima vrati. Ali ja kažem koji su modaliteti. Oko ovih tužbi, što gospodin Lijanović govori, pa to su tužbe bile koje su išle u prilog tih ljudi koji su se žalili dok nije postojao Zakon. Sada imamo Zakon. I druga stvar, da li se neko sjeća ovdje šta smo mi jednom zaključili. Da mi nećemo više voditi raspravu o bilo kojoj tački dnevnog reda ako nemamo stav Savjeta ministara. Njihov smo stav imali. Oni su se izjasnili koji je način, kako je moguće, mi to osvojili. Nisam protiv da ovu temu imamo stalno ali da me pogrešno moj prijatelj ne razumije, Lijanović, ne želim da ovo neko koristi ... u ovom baš sada mjesecu, zato što je izborni. Pa, evo, kao neko hoće da vrati, a kao ja ne dam! Ko, ja ne dam, što ja ne dam. Ima li para, hajmo danas vratiti; ima li mogućnosti, hajmo danas vratiti. Može li Ministarstvo finansija da izađe ovdje pred Parlament i kaže - možemo to vratiti za godinu dana. Ima li para, gdje ima? Dakle, to su mogućnosti. Ne smijemo se igrati sa narodom, obećavati mu, pa navlačiti gnjev na Parlament, pa kao što se desio onaj slučaj gdje sam ja zaista trpio teške posljedice od toga da li će neko ovdje se uvući sa eksplozivom, raznijeti, ne znam, sjećate se one čitave gužve. Dakle, hoćemo tim ljudima pomoći. Koji je način? Ko će nam predložiti najbolji način i mogućnost da se to vrati? Ja se zalažem, pa sam na jednoj sjednici, kada je ova tema bila,
Vrijeme! 33
evo završavam, predložio može li BiH ući u spor sa Ljubljanskom bankom i sa Slovenijom!? Da vidimo koliko su nam oni dužni, pa da vratimo jedan dio devizne štednje. Hvala.
Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu točku: Ad. 5. Zahtjev zastupnika Jerke Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o zaštiti domaće proizvodnje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Također, 1. rujna zastupnik Jerko Ivanković Lijanović ponovo je dostavio u proceduru Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje, sa Zahtjevom za donošenje po žurnom postupku. Otvaram raspravu o Zahtjevu. Želi li predlagatelj obrazložiti Zahtjev? Predlagatelj Jerko Ivanković Lijanović.
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, mi u ovom domu već godinu dana vodimo raspravu o našem vanjskotrgovinskom deficitu, vodimo raspravu o stanju u proizvodnji u BiH, vodimo raspravu šta sa našima nezaposlenima a kojih je 40%, šta sa malim plaćama onih koji rade, šta sa malim mirovinama, šta sa lošim zdravstvom, a sve iz razloga jer nemamo novaca. Iz tog razloga smatram da je hitnost ovog zakona jako bitna. Dok smo mi odmarali prošli mjesec, deficit u BiH je povećan za milijardu maraka. I kako sada pokazatelji govore da ćemo ove godine doći do rekordnih 10 milijardi maraka, iako prije dvije godine je bilo razmišljanja da taj deficit od 6 milijardi treba smanjiti jer je on bio jako prevelik, a on se sada povećao na 10 milijardi maraka. I zamislite kako taj deficit sada pokrivamo? Tu smo imali i kod ovog izvješća Centralne banke koji nam je obrazlagan i u kojem je izneseno iz čega pokrivamo taj deficit: pokrit ćemo ga 20% od naših izbjeglica. Znači, mi smo dozvolili da nam izbjeglice spašavaju našu nesposobnost! I sa druge strane, 80% tog deficita ćemo pokriti zaduženjem naših građana i zaduženjem gospodarskih subjekata. Umjesto da građanima osiguramo posao, osiguramo plaće, da iz tih plaća napunimo zdravstvene i mirovinske fondove, da imamo kvalitetne mirovine, kvalitetno zdravstvo i da ti ljudi mogu nešto i uštedjeti za stare dane ili za neke investicije, mi smo ih doveli u poziciju da nemaju posla, da oni koji rade imaju male plaće i da moraju podizati kredite kako bi preživjele njihove obitelji i na taj način pokrivati našu nesposobnost, ili nehtijenje, ili evo ne znam koje riječi bih upotrijebio za situaciju u kojoj se nalazimo. 34 Evidentno je da taj deficit i da ta šteta 30% se odnosi na dvije susjedne zemlje s kojima smo nekada imali razmjenu, dok smo bili u zajedničkoj državi, čak u korist BiH. BiH je imala suficit u vanjskotrgovinskoj bilanci i znači naši građani su mogli štedjeti, mogli uzdržavati svoje obitelji prije 20 godina, a sada smo ih doveli da oni to ne mogu. Taj suficit posebno se odnosi na poljoprivredu kao jednu specifičnu oblast u kojoj svaka država ima posebne propise za nju, u kojoj svaka država ima posebne mjere, posebna sredstva da unaprijedi tu oblast. Odavde se u zadnje vrijeme ovu godinu dana upućuju poljoprivrednici da idu u entitete, da će im entiteti osigurati sredstva za poticaje i da će ovaj problem time biti riješen. Znači, mi odavde želimo odgovornost delegirati na neko drugo mjesto. Ja mislim da nije korektno i da nije uredu da upućujemo gospodinu Dodiku i gospodinu Brankoviću ljude odavde i da kažemo dajte im novce, neka vam riješe probleme, a tamo novaca znamo da nema, jer smo mi nadležni ovdje za prikupljanje novaca. Znači, mi nismo prikupili novce, ali smo spremni kazati - idite u entitete, dobit ćete novce! Ja mislim da je korektno da kroz jedan ovakav zakon osiguramo i dodatne novce kako bi entiteti mogli poboljšati stanje koje je, ali isto tako malo zaustavimo pritisak koji nam dolazi posebno iz te dvije susjedne zemlje i da na takav način, jednom kombiniranom metodom, u biti riješimo ovaj problem. I ovdje predlažem, ako to želite, da se izjasnimo o proceduri odmah i da otvorimo raspravu, jer ako ostane rasprava za večeras, bojim se da ćemo ostati večeras do ponoći ili ćemo morati prekidati sjednicu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Suljkanović se prvi javio.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, gospodin Jerko Lijanović, poslanik u Predstavničkom domu i drugi zamjenik predsjedavajućeg Komisije za vanjsku trgovinu i carine, na 24. sjednici Komisije, održanoj 1. septembra 2008. godine, upoznao je prisutne da je ponovno Predstavničkom domu, 1.9.2008. godine, uputio u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje, sa prijedlogom da se razmatra po hitnom postupku, na osnovu člana 127. Poslovnika Predstavničkog doma. Ja ovdje želim da iznesem stav Komisije koji je bio jednoglasan. S obzirom na sve ono što se do sada dešavalo sa prijedlozima ovog zakona i želeći da prekinemo ovu farsu da Komisija ne podržava ovaj prijedlog i Komisija navodi da je u nekoliko navrata pokušala kroz određene prijedloge zakona i zaključke inicirati podršku u pravcu stimulacije i zaštite domaće poljoprivredne proizvodnje kroz smanjenje carinskih stopa i akciza ali do sada od nadležnih institucija, tj. Vijeća ministara BiH, Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i resornih ministarstava, nije bilo rezultata. Konstatirano je da je stupanjem na snagu Sporazuma CEFTA i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU u BiH značajno pogoršano stanje i ugrožena proizvodnja, kako u oblasti poljoprivrede tako i u privredi, a Vijeće ministara BiH nije donijelo zaštitne mjere u tom pravcu. 35 Komisija je zaključila da se u što kraćem roku održi sastanak sa članovima Kolegija Predstavničkog doma, predsjedavajućim i zamjenicima predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i predsjedavajućim, zamjenicom predsjedavajućeg Komisije za vanjsku trgovinu i carine, te pokuša dogovoriti iznalaženje mehanizama u pravcu djelovanja Vijeća ministara – programom i usvajanjem odluka o zaštitnim mjerama radi poremaćaja na BiH tržištu koji je evidentan. Napominjem da je Predstavnički dom na 32. sjednici, održanoj 9. i 14. jula 2008. godine, također razmatrao, u drugom čitanju, Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje i usvojio i dostavio zaključak kojim su formulisane obaveze Vijeća ministara BiH i Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Ono što sam naglasio na početku, Komisija traži u ovom slučaju pomoć Kolegija Predstavničkog doma da se organizuje sastanak sa prisutnim koje sam ovdje naveo, posebno zbog činjenice da je na zadnjem sastanku došlo do izmjene jednog prilično krutog stava činovnika u Ministarstvu za vanjsku trgovinu i carine. Naime, sad se iznose stavovi da je moguće provesti odgovarajuće zaštitne mjere, da se to ne mora raditi kroz zakon, ali da postoji mogućnost da Vijeće ministara, odnosno resorno ministarstvo da odgovarajući doprinos na rješavanju ovog itekako akutnog pitanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Raspravljamo o Zahtjevu za žurni postupak. Uvaženi zastupnik Okolić, pa uvaženi zastupnik Jašarević.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zamjenici, uvažene kolegice i kolege poslanici, predstavnici Savjeta ministara, međunarodnih organizacija, nevladinih organizacija, sredstava informisanja i dragi gosti! Pazite, ovo je tema koja se već nekoliko puta na ovom domu javlja i odmah se može zaključiti zdravom logikom da tu nešto ne štima, odnosno da se treba na nekakav način reagovati, ukoliko se o istoj temi razgovara u nekoliko navrata bezuspješno, donose nekakve odluke i zaključci, onda tu nešto treba preduzimati radikalnije. Evo, ja bih se nadovezao na diskusiju prethodnog kolege koji je rekao i istakao ustvari da Komisija predlaže i radi ono što je već ovaj dom nekada davno, i ne baš tako davno, u vidu odluke donio, gdje je rečeno da nadležno ministarstvo, resorno ustvari, donese program mjera zaštite domaće proizvodnje. Gdje mi taj odgovor nikada nismo dobili, odnosno nikada nismo vidjeli taj plan mjera zaštite domaće proizvodnje. Iz toga se može vidjeti da se ozbiljno ne shvata ovaj problem koji je sigurno evidentan i gorući i da nema od strane nadležnih ili, bolje rečeno, resornog ministarstva nekakve inicijative. I zato ćemo mi danas podržati ovaj prijedlog zakona u ovom postupku, ne zbog toga što mi mislimo da je ovo dobro u potpunosti i idealno rješenje nego zato što smatramo: ukoliko danas podržimo, da možemo – ako ne kroz ovaj vid predloga ukoliko danas on prođe ovu proceduru pa dalje ide u sledeću proceduru – nešto poboljšati iz ove oblasti. Ako ne, onda ćemo barem iznuditi, nadam se, nakon svih ovih diskusija na ovu temu od 36 resornog ministarstva da nam konačno dostavi program mjera zaštite domaće proizvodnje koji sigurno naša privreda i naši građani sa zebnjom očekuju. Mislim da će poslije ovih naših diskusija i poslije rasprava o ovoj tačci dnevnog reda to uroditi plodom. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani dame i gospodo zastupnici, ja ću iznijeti svoj stav da zakoni po tačkama 3., 4. i 5. ne ispunjavaju uslove o hitnosti, zakone visokog stepena hitnosti, a nisu ni po svojoj sadržini takvi da se mogu po hitnoj proceduri usvojiti. Ovo je uporno ponavljanje i uvođenje običaja u ovaj parlament da se izbjegne Vijeće ministara i nadležne komisije i da se o zakonima čije su posljedice dalekosežne odlučuje bez dovoljno argumenata da bi poslanici mogli nesmetano odlučivati, pri čemu je različito, po mom mišljenju, za zakone pod 4. i 5. koji u redovnoj proceduri, naravno, mogu biti razmatrani kad god neko od predlagača ovlaštenih ih pusti u proceduru, ali zakon pod tačkom 3. bruka BiH, sramoti sve nas i raspravljati o plaćanju pravo glasanja je sramotno i mislili smo da smo tu sramotu jednom preživjeli. Ali evo, uporno nas se uvlači u tu jednu igru koja je bez istog primjera u čitavom svijetu. I ja predlažem da vi u Proširenom kolegiju ipak pokušate malo čvršće tumačiti ovaj poslovnik, da to ne bude ono kako god kome padne napamet, nego da nas učinite odgovornijim i da bar o ovim stvarima koje su apsolutno neuobičajene i neprimjerene ovom parlamentu da stanete ukraj, a da sve druge predlagače usmjerite u skraćenu ili redovnu proceduru. I na kraju bih rekao: sljedeći zakon Vijeća ministara je apsolutno za hitnog postupka gdje se u jednom članu u jednoj rečenici usaglašavanje sa evropskim standardima upućuje u skraćenu proceduru. A možemo li onda vidjeti koliko je to različit pristup u toj odgovornosti i u pravilu sve što je hitno nosi sa sobom rizik da se napravi greška. I ja predlažem da danas ovaj zakon pod 3. usvojimo po hitnom postupku i hitno ga što je moguće hitnije odbacimo, a ovo 4. i 5. predlažem da uđe u redovnu proceduru i da u onoj najredovnijoj proceduri ponovo se izvrši analiza i u Vijeću ministara i u nadležnim komisijama i da se vidi šta da se radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. A nema više prijavljenih? Replika, uvaženi zastupnik Lijanović, druga replika.
Kolega Jašarević se i prošli put protivio. Zašto? Ja imam pravo predložiti jedan ovakav zakon. I prošli put prozivao Kolegij zašto dozvoljava da prijedlozi ovakvi dođu na dnevni red. Ja ne znam čega se kolega Jašarević boji, zbog čega se bojati rasprave o jednom ovako jako bitnom pitanju za građane ove zemlje, koji ih ostavlja bez osnovne egzistencije, bez posla, bez primanja, koji pravi nesagledive štete ovoj državi. A ovdje smo i položili zakletvu da ćemo braniti Ustav i interese ove države. Znači ovaj zakon, ovaj zakon je dobio podršku u Parlamentu Federacije, oba 37 doma, i mi smo dobili svi zahtjev oba doma Parlamenta Federacije da izglasamo jedan zakon, jer ljudi ne mogu riješiti poticajima problem poljoprivrednika, jer nemaju para. Dobili smo apel prije par mjeseci iz oba doma Parlamenta Federacije – pomozite nam, ne možemo izdržati ovakvu situaciju! Kolega Jašarević dolazi iz Tuzlanskog kantona. Tuzlanska skupština je jednoglasno donijela odluku i pozvala sve zastupnike u državnom parlamentu da se hitno ovakav zakon donese, jer tuzlanska vlada ne može da rješava problem poljoprivrednika, jer nema dovoljno novca. Da je ovo neko kazao iz RS-a, ja bih kazao - pa evo, oni nisu imali apele barem Skupštine RS za ovakvo nešto. Ali, kad to kaže čovjek iz Tuzlanskog kantona čija je vlada slala apel, iz Federacije čiji su oba doma slali apel da se ovakvo nešto usvoji, onda me to naprosto zabrinjava.
Vrijeme!
I nadam se da evo neće ostale kolege, je li, takav stav nego da ćemo nešto uraditi i ja bih bio sretan da ovo nikad više ne mora doći na dnevni red, da je ova tema uredno završena, da naši građani, posebno poljoprivrednici, mogu raditi i od svog rada mogu živjeti. Hvala.
Uvaženi zastupnik Jašarević: odgovor na repliku.
Naravno da se ničega ne bojim. Da se bojim, oćutao bih, jer je to najlakše. Dakle, bojati se i ćutati je lakše nego govoriti. Ovdje se radi o tome da na ponovljeno uvođenje Parlamenta u neprimjerene parlamentarne procedure moramo reagovati jednako kako se pokušava i uvesti ti neprimjereni običaji. Ja nisam od onih koji bi baš bio sklon tom čestom javljanju i volio bih da to urade oni koji su sa više parlamentarnog iskustva. Ali i Skupština Tuzlanskog kantona je pokazala koliko je taocem određenih ljudi koji misle da je dovoljno zaželjeti neku stvar i da se ona onda može realizovati u stvarnosti. Oni koji odgovornije razmišljaju, znaju da to mora biti predmetom temeljitih analiza i da se tek tako može dirati u poreski sistem svake zemlje. Oni koji prate privredu uključujući i poljoprivredu koju predlagač stalno poziva, moraju znati da o tome dominantno moraju odlučivati entiteti, ma koliko se to nama ili dopadalo ili ne dopadalo. I moram reći, a najviše me sikira da hoće neko da plaća izlazak na izbore. Dakle, to me ne sekira uobičajno, nego vrijeđa me da bilo kakav parlament na svijetu ono za šta su se ljudi otkako su postali borili ili otkako su doznali da bi se moglo nešto birati, izlazili besplatno s ponosom, oblačeći se i kupajući se onog dana kad se inače baš i neredovno kupaju, mi danas tražimo da to bude izlazak za 100 maraka. Ne znam što li 100 maraka, što nije 200 maraka, što nije 1.000 maraka, što nije 1.000 eura, što nije onoliko koliko bi izvuklo i one koji su bolesni, one koji su na samrti? Zato nisam u okviru poslovničke intervencije kazao, zato sam se odlučio na raspravu o tome, jer neko mora, neko mora reagovati. Ja sam uvjeren da će budući poslovnik, a svi ćemo to učiniti, zaštiti Parlament od ovog odlučivanja po hitnom postupku onda 38 kada nisu ispunjeni uslovi, kada nije ni hitno ni jednostavno da bi se o tome moglo tek tako odlučivati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon
Dvije replike ste iskoristili. Odgovor na repliku je kao replika. Znači, dvije, dobro imamo evidencije, imam evidenciju pa ... Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Poslovnička intervencija, uvaženi zastupnik Bećirović.
Gospodine predsjedavajući, iako gospodin Jerko Ivanković Lijanović dolazi iz jedne opozicione stranke, ja mislim da bi mu trebali omogućiti kao i poslanicima iz vladajućih stranaka da ima pravo da iskoristi ono šta piše u Poslovniku. Čovjek je imao jednu diskusiju, jednu repliku i ostaje mu pravo još na jednu repliku. A ja moram reći ovdje, javio sam se na ovu poslovničku intervenciju da pomalo djeluje zaista čudno da ovdje držimo lekcije Jerki Lijanoviću o tome kako treba štititi Poslovnik, hitni postupak itd., a na toliko krupnim stvarima se ovaj parlament obrukao i pojedini članovi Parlamenta obrukali kompletno ovo instituciju, a ovaj parlament nije reagovao. Tako da zaista bilo bi dobro da pokušamo ići principijelno i da pokušamo ići redom. A svakako i poslanicima opozicije omogućiti ono što im pripada po Poslovniku.
Sve je omogućeno po Poslovniku i ja sam uvaženog zastupnika Lijanovića, kad se javio za drugu repliku, upozorio da mu je druga replika, Evo možete uzeti stenogram pa pogledati. Prema tome, znači iskorištene su dvije replike. Zaključio sam. Slušajte, ja vodim računa i bilježim pred sobom, vas toliko ima da ja sad pamtim šta je ko sve rekao i koliko puta se javio i vodim znači računa o tome. Zaključujući raspravu o ovoj točci dnevnog reda, Ja vas želim kratko podsjetiti da smo planirali danas raditi do 17,00 sati zbog vjerskih obveza jednog značajnog dijela naših kolega i ja vas molim da evo imate u vidu takav plan i da u skladu s tim planom pokušate dati svoj doprinos da u tom vremenskom razdoblju okončamo današnju sjednicu. Ali, evo radit ćemo do 17,00 bez obzira da li okončali ili ne okončali dnevni red, ali mislim da možemo realno okončati dnevni red. 39 Prelazimo na šestu točku dnevnog reda: Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Vijeće ministara je 30. srpnja 2008. godine u proceduru dostavilo Prijedlog zakona iz ove točke, sa Zahtjevom da se razmatra po skraćenom postupku. Otvaram raspravu o Zahtjevu. Nemam prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda: Ad. 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika
Uvažene kolege, ja sam ponovo predložio šest amandmana da se brane na sjednici Doma, s obzirom da isti nisu dobili podršku u komisijskoj fazi. Naime, smatram ovaj zakon nepotrebnim. I zbog toga sam predložio brisanje člana 1., 2., 3., 4., 5.; člana ... 1., 2., 3., znači 5., 6. i 7. Zašto smatram nepotrebnim? Prije svega, to što razlozi koje je predlagač naveo nisu dovoljno ubjedljivi, i ne, ovaj zakon i ovaj tekst ovog zakona ni na koji način ne garantuje da ti razlozi će usvajanjem ovog zakona nestati. Naime, u dosadašnjoj proceduri oko predlaganja i dodjele odlikovanja u skladu sa postojećim zakonom nije bilo ni jednog prijedloga, tako da nije moglo nijedno odlikovanje biti ni dodijeljeno. Isti predlagači su i sada novim zakonom predviđeni ili gotovo isti, samo neko drugi prikuplja prijedloge i obrađuje, što praktično znači da s obzirom da do sada nije bilo prijedloga neće biti ni sad ili ... nije onaj ko prikuplja kriv što nije bilo prijedloga. Nego, naravno, ... u pitanju su očito neki drugi razlozi, pa ako hoćete i to odslikava ustvari jednu sveukupnu atmosferu u BiH i ovaj zakon, na kraju krajeva, pokazuje oko čega sve mi ne možemo da se dogovorimo ili zašto sve nismo zainteresovani. Zbog toga predlažem Domu da usvoji ove amandmane i da zadrži postojeći tekst zakona koji, još jednom ponavljam, ne onemogućuje primjenu odredbi nego jednostavno druge, druge, vrste su razlozi zbog čega do sada taj zakon nije u praksi dao rezultate. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Nema više prijavljenih. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, drugi zamjenik predsjedatelja.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Pustio sam prvo da gospodin Novaković izlaže svoje mišljenje s obzirom da je predlagač amandmana. SNSD nije imao potrebu da daje dodatne amandmane s obzirom da su u ovim 41 amandmanima sublimirani svi oni amandmani koje smo i mi htjeli da uradimo. Naime, istog smo stanovišta da ako se od 2003. godine ovaj zakon nije primjenjivao, a nije se primjenjivao ne zato što je loš zakon nego zato što nije imalo volje i potrebe da se primjenjuje, da nije potrebno ni ovaj put ići na izmjene i dopune toga zakona. Kaže se da nije donesen poslovnik, odnosno pravilnik o dodjeli imenovanja, budžet Predsjedništva je budžet kao i Parlamenta BiH. Ovim se prijedlogom predlaže da Ministarstvo pravde pravi obični pravilnik. Zar administracija Predsjedništva nije mogla za pet godina da napravi obični pravilnik? Ne dopuštam da zakon, niti ova institucija bude glavni razlog zašto se ovaj zakon do sada nije primjenjivao, nego smatramo da je to nerad i neodgovornost u Predsjedništvu. Iz tog razloga, nismo za to da se podrže ove izmjene i dopune ovoga zakona. Ne smatram da je gospodin Belkić imao lošu namjeru, naprotiv. Međutim, ne želim da budem suodgovoran u tome da zakon i ovaj parlament su razlozi za dosadašnje nedonošenje bilo jednog odlikovanja u BiH nego direktno Predsjedništvo. Mi od Predsjedništva do sada nismo dobili nikakav zahtjev, niti bilo kakvu primjedbu da se ovaj zakon nije primjenjivao iz tehničkih i zakonskih razloga, oni ni danas nisu tu i, jednostavno, mi poslanici, ako hoćemo da se uvažavamo, isto tako moramo da tražimo i od Predsjedništva i od Savjeta ministara da onda kada ... oni nas trebaju, da i oni nas uvažavaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik i predlagatelj: prvi zamjenik predsjedatelja Beriz Belkić.
Poštovane kolegice i kolege, naravno, ja nisam iznenađen, ali želim uvjeriti sve vas da nije tačno da nisu postojali razlozi da se izmjene i dopune naprave. Ja se mogu složiti da postoji nerad, da postoji neinteres itd. Međutim, argumentacija onih koji su trebali određene stvari činiti je išla u pravcu, ako se možete sjetiti naravno kada se vodila jedna vrsta javne diskusije o tome – zašto se ne primjenjuje? Argumentacija za nerad i nepostojanje inicijativa išla je u pravcu nejasnoća i određenih nedorečenosti u ovom zakonu. Ne može niko osporiti da je u međuvremenu, od kada je zakon donesen, došlo i do određenih promjena i kad je riječ o Ministarstvu odbrane i Stalnom komitetu za vojna pitanja i određenim nadležnostima određenih ministarstava itd., što je tretirano u ovim izmjenama i dopunama. Naravno, nemam ja namjeru ovdje neko veliko ubjeđivanje da radim u pravcu poslanika koji smatraju da je ovo nepotrebno. Naravno, na svijest i savjest, izvolite i izjasnite se. Samo želim da pojasnim da je bilo potrebe.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. 42 Prelazimo na 10. točku: Ad. 10. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o flaširanim pitkim vodama (drugo čitanje) Prijedlog zakona je na 32. sjednici usvojen u prvom čitanju. Ustavnopravno povjerenstvo je 28. kolovoza dostavilo Izvješće o Prijedlogu zakona. Vidjeli ste iz Izvješća da nije bilo amandmana na Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda: Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun – predlagatelj: zastupnik Branko Dokić
Gospodine predsjedavajući, ja bih htio ukazati na jednu činjenicu sa pretposljednje sjednice ovog parlamenta kada je povučen ovaj zakon iz procedure, sa obrazloženjem da je potrebno da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje da svoje mišljenje, što je obavezan po zakonu, ali ne samo to, da Savjet ministara ovom domu dostavi detaljnu informaciju o efektima uvođenja diferencirane stope i o cijeloj tehnici koja bi trebala da se provede. I tada sam i rekao u obrazloženju da smo mi iz PDP-a spremni da povučemo svoj zahtjev u korist jednog takvog zakona koji bi predložio Savjet ministara. Na posljednjoj sjednici Komisija za finansije i budžet je formalno prihvatila stav Upravnog odbora koji je dao negativno mišljenje, a ja moram da kažem da su njihovi stavovi bili veoma, veoma pušalni, da oni nisu argumentovani, da su oni bazirani na 'pretpostavljamo, imamo osjećaj, neko je pravio analizu' itd., itd. Mislim da od jedne takve institucija kao što je Uprava za indirektno oporezivanje, koja je trebala pripremiti naravno Upravnom odboru, da je ovo jedan neodgovoran postupak. Pogotovo, kada se ovdje 43 iznose činjenice kao što je odnos evo Evropske komisije ili evo odnos EU o ovom pitanju gdje se na više mjesta ukazuje na činjenicu da je BiH potpisnica Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i kao EU preferira jednu stopu, ona nas podržava sa jednom stopom. Ja imam pred sobom zvanične podatke EU gdje jedinstvene stope PDV-a u EU imaju samo dvije zemlje, Danska i Slovačka, a sve ostale imaju diferencirane stope, neke i više od dvije, otprilike nekih 5% je taj minimum. I mi smo išli sa tom logikom da to bude taj minimum. PDP će i dalje insistirati na ovom pitanju, mi ne možemo da prihvatimo, ja bih morao da kažem, obmane koje traju od uvođenja PDV-a do danas, a te obmane se odnose na formiranje socijalnih programa. Evo i ovdje se ukazuje da bi bilo efikasnije da se uvode novi socijalni programi, pa da se preko tih programa rješavaju pitanja onih koji su ugroženi. Stalno, kada se potegne ovo pitanje, govori se o nekim socijalnim programima koje niko nije napravio. S druge strane, socijalne mjere i socijalni programi su potrebni bez obzira na to da li će ostati jedinstvena stopa ili će ona biti diferencirana, dakle to vlade u ovoj državi ne oslobađa odgovornosti za socijalnim mjerama, jer se ni sa diferenciranom stopom ne mogu riješiti svi socijalni problemi koji su narasli i koji su zaista veliki u ovoj državi. Ali zna se da će onda ti socijalni programi obuhvatiti jedan manji sloj, jedan uži sloj veoma, veoma ugroženog stanovništva, a takvih je, nažalost, dosta u BiH. Ja apelujem još jednom na evo ovaj dom da možda odgodi izjašnjavanje o ovom pitanju za period poslije izbora, da se ne bi shvatilo da se ovo radi iz nekakvih političkih razloga, politikantskih razloga. I da sačekamo ono što je i prijedlog Komisije za finansija i budžet: jedan cjelovit izvještaj Savjeta ministara i eventualno onda na osnovu toga njihov prijedlog o izmjeni Zakona o PDV-u. U tom slučaju, mi ćemo svoj prijedlog povući, eventualno djelovati sa nekim amandmanima, ako dođe do takvog zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sadik Bahtić, pa onda uvaženi zastupnik Novaković.
Komisija je na svojoj sjednici održanoj 1.9., prije svega, vodeći se mišljenjem Upravnog odbora, a znamo da bez njihovog pozitivnog mišljenja nema šta da pričam, znači Komisija je odbila principe iz razloga što je kolega Dokić to malo i objasnio. Međutim, ja podržavam ovaj odgovor Upravnog odbora gdje se lijepo vidi. Po meni je ispravniji metod da se ide višak prihoda koji će vjerovatno biti, evo pratimo ove pokazatelje statističke i Uprava za indirektno oporezivanje izlazi s podatkom da je 8,4% više prikupila. Entiteti i direktni porezi također zato što su porasle plate, znači na direktne poreze, plate, doprinose, dobit, da se taj višak prihoda koji je prošle godine bio 500 miliona, ove godine će biti veći, da se on rasporedi znači u razvoj, socijalne programe, subvencije onim kategorijama stanovništva kojima uistinu treba. A kad bi mi uveli diferencijalnu stopu, nemam ništa protiv, ja sam to kazao, možemo, ako se svi dogovorimo, ali to je ipak vlada, vlada vodi fiskalnu politiku, da onda podignemo poreze za luksuznu robu, a da ove osnovne životne namirnice idu ka 5%. A o tom, po tom. Moramo voditi o makroekonomskoj nestabilnosti države i po meni je vrlo bitno, vjerujte mi, to možemo uraditi, ništa neće pojeftiniti, profitirat će opet profiteri, trgovci na račun te marže, a država će izgubiti ogromne, ogromne prihode. 44 Ja sam zato da se ne usmjerava taj višak prihoda u potrošnju nego u razvoj, subvencije, socijalne programe i da dobije onaj kome uistinu treba. Jer ima svake godine viška prihoda i ovo što tu, ja sam zato da možemo, a nema, evo moram malo i da objasnim to, ... čitavu je zbrku izazvala u javnosti izjava zamjenika ministra finansija da će se ići povećanje PDV-a na 21%. To je van svake pameti, to niko ne može izjaviti, nema nijednog argumenta da će za to ići. Zbog 120 miliona, koliko će koštati onaj gubitak prihoda od carina, na drugoj strani imamo možda 500 do milijardu viška prihoda. Kolega Kasumović je izjavio da će ... PDV neće rasti to je apsolutno, to je van svake pameti, niko o tome ozbiljno nije ni razgovarao, mislim da takve izjave ne traba da idu u javnost, jel' u javnosti je tako, tu postoji veliki pritisak. Po meni stoji ovo Dokićevo, međutim stoji i to da su sve države koje su išle u to ... su vidjele da, kao Hrvatska za jednu godinu dana izgubila 500 miliona. Nažalost, naša granica još uvijek nije sto posto zaštićena, nemamo ni opreme, porozna je, ja to znam kako se radi tamo u Bihaću na prelazu Izačić kako se radilo, radilo bi se i sada. Uvozi šleper viskija i piše šleper krompira, država gubi, profiteri zarađuju. Mi još uvijek nemamo te svijesti, ni opreme. Mislim da je, ovo je za mene najbolji projekt, uvijek to govorim, zadnji koji je donesen, dobro funkcioniše, dobro se kupe prihodi. Ono što dobro funkcioniše, ne treba dirati. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Po rasporedu koji ja imam ispred sebe, uvaženi poslanik Novaković, pa Bećirović, Okolić. Izvolite.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Vidite, ostaje dilema da li je bolje u našim danas uslovima imati dvije stope ili imati, od kojih je jedna sad da li 5% ili ... neka druga cifra, ili imati nultu stopu kao drugu stopu. Naime, mogu se složiti sa onima koji kad se radi o ovakvim stopama razmišljaju da je moguće da se zloupotrijebi stopa i da u tom slučaju utiče se na pojavu crnog tržišta. S te strane gledano, nulta stopa je bolje rješenje, jer praktično ona onemogućuje bar taj razlog ovim koji žele da odbiju ovakve zakone. A ja moram reći da, bez obzira na to, mi ćemo biti protiv Izvještaja Komisije. Navešću nekoliko razloga. Prvi razlog zato što smatramo da je krajnje vrijeme da se vlasti pozabave onim slojevima društva koji su najsiromašniji. Neka vlast izabere metode kojima će to uraditi. Ako poslanici predlažu jednostavne, neka vlasti izabere složene metode, ali neka riješi taj problem. Priča kako s jedne strane ima viška prihoda, a onda nam izađe zamjenik ministra pa kaže kako će se povećati stopa PDV-a jer nema dovoljno prihoda, a to je rezultat primjene novih carinskih stopa definisanih Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, nema smisla. Poslije toga 45 izađe direktor Uprave pa kaže - nije tačno, ima viška prihoda, nema potrebe da se povećava poreska stopa itd., itd. Priča kako će se višak prihoda koristiti za razvoj i socijalne programe je vrlo interesantna priča, samo kad bi imala argumentaciju da je dosadašnji višak korišten za to. Evo, ja bih je podržao odmah sada da smo prošlogodišnji višak prihoda iskoristili za to, a ne za ono zašto smo iskoristili, da dobro znamo zašto smo ga iskoristili. Posebno je nevjerovatan zaključak Komisije, a to je da: 'Komisija predlaže da od Savjeta ministara zahtijeva izradu i dostavu detaljne analize i procjene uvođenja diferencijalnih stopa PDV-a na ukupne prihode u BiH.' Dakle, suštinski razlog jesu ukupni prihodi, a ne efekti druge prirode ili efekti za one najsiromašnije. Dakle, vlasti su zabrinute za budžete, a ne za građane. Bilo bi dobro da je Komisija makar rekla između ostalog - na ukupne prihode, ali da sagleda i posledice promjene stopa na najšire i na najsiromašnije slojeve. Onda bi ovaj zaključak imao smisla i ja bih ga podržao. Ovaj zaključak ustvari je dovoljno obrazloženje i ne trebaju nikakvi stavovi Uprave za indirektno oporezivanje, bilo kakva dodatna obrazloženja, bilo kakvo solidarisanje, razvoj i socijalni programi koje, gospodo, pominjete. Znači, on je ustvari pokazao odnos prema ovom pitanju, suštinski odnos, znači prema ovom pitanju. Ja mislim da najmanje što je Komisija mogla – mogla je ponoviti prethodni zaključak kad smo raspravljali o prethodnom zakonu, bilo bi korektnije. Ili mnogo puta kad smo raspravljali o ovakvim zakonima do sada i nije nam ovo prvi put nego, ne znam već, koji po redu put. Bilo bi dobro da smo svi dobili stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i ne vidim zašto je on ostao kod Komisije. Ja tražim da mi se kao poslaniku, bez obzira na sudbinu ovog zakona, dostavi stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje o ovom zakonu kako bi imao priliku da vidim koliko se Uprava ozbiljno odnosila prema prijedlogu ako su primjedbe na račun poslanika da se oni neozbiljno odnose kad predlažu ovakve zakone. Naravno, tad bi mogao prokomentarisati i ozbiljan odnos Komisije pa i svih nas ovdje, ovdje u Parlamentu. Evo mislim da sam iznio nekoliko razloga zbog kojih smatramo u Klubu SDS da treba odbiti Izvještaj Komisije i vratiti još jednom Komisiji da razmatra ovaj zakon, uozbiljiti ovaj proces, valjda će, ako ništa drugo, iz njega izaći oni socijalni programi o kojima toliko puta do sada smo govorili. Hvala vam.
Zahvaljujem. Netačan navod, uvaženi poslanik Bahtić, je li tako ili replika? Izvolite.
Kolega Novaković kaže - nas ne obavezuje mišljenje Upravnog odbora. Pa upravo Upravni odbor je taj, mi nemamo, Komisija, ne možemo ništa raditi kad dobijemo negativno mišljenje, to je zakon. To je samo replika na to, a poslije ja bih se javio za diskusiju.
Uvaženi poslanik Bećirović: diskusija. Izvolite. 46
Ja prvo želim izraziti nadu da će danas Predstavnički dom Parlamenta BiH smoći snage da odbije ovakav jedan neprimjeren Izvještaj Komisije za budžet i finansije, neprimjeren aktuelnoj socijalno-ekonomskoj situaciji u BiH. Moram reći na početku da mi je drago da se kolega Branko Dokić priključio petogodišnjoj borbi SDP-a BiH u ovom parlamentu da se napokon uvede diferencirana stopa na osnovne životne namirnice, na lijekove i na druge stvari koje je i kolega Dokić evo naveo u svom prijedlogu. Moram reći da SDP BiH nije protiv PDV-a, ali jeste protiv ove jedinstvene stope i suština našeg prijedloga je bila da treba oporezovati po većoj stopi luksuz, a ne poreski teret i poresku politiku prevaliti na najugroženije kategorije stanovništva, na najsiromašnije. U vezi s tim, i nekoliko puta smo predlagali i izmjene Zakona o akcizama. Međutim, sve to, evo za ovih pet godina, nijednom još nije prihvaćeno. Interesantno je ovdje – stvari kad je riječ o Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje. Ova Uprava za indirektno oporezivanje se ponaša kao da je i iznad Parlamenta i iznad Vijeća ministara. Gotovo se ništa ne može uraditi bez njihove saglasnosti i mislim da je sazrelo vrijeme da Vijeće ministara BiH uskoro predloži izmjene zakona koje će djelovanje Uprave za indirektno oporezivanje svesti u ustavne okvire. Kada to govorim, moram napomenuti i sljedeće. Naime, ovo mišljenje koje smo dobili, evo svi poslanici u Predstavničkom domu, ovo maloprije što sam rekao potvrđuje se i u ovom izvještaju, odnosno ovom mišljenju, naime, i ovdje se vidi da je i ova Komisija za budžet i finansije nekoliko puta upućivala prijedlog Upravi za indirektno oporezivanje da bi dobila od njih Mišljenje, što samo govori kako Uprava za indirektno oporezivanje tretira i ovaj parlament. Također, u ovom mišljenju imamo da je standardna i jedinstvena stopa PDV-a od 17% rezultirala sigurnim prihodima. Ali u ovom mišljenju Komisije nema nijedne riječi šta je sa socijalnim programima i šta je sa socijalnim efektima. Zašto sam pominjao pet godina borbe u Parlamentu BiH za uvođenje diferencirane stope? Naime, u pripremi za ovu tačku dnevnog reda našao sam jedan oglas Vijeća ministara iz 2004. godine u kojem su rekli šta između ostalog će donijeti i ova jedinstvena stopa PDV-a. I kada to poredite danas pet godina poslije, svako može da uoči barem tri velike prevare. Prva: Vijeće ministara BiH je dakle javno najavilo da PDV neće povećati cijene već da će ravnomjernije rasporediti teret poreza. Svakom živom u ovoj zemlji jasno je da ovo, da od ovoga ništa nije bilo i da uopšte teret nije ravnomjerno raspoređen već, prije svega, on je raspoređen tako da je ovo, da je ovaj PDV, ovakvu jedinstvenu stopu, najviše su osjetili oni najsiromašniji slojevi društva. Druga prevara: cijena, kaže, jedne vekne hljeba trebala bi ostati ista kao što je i sada. Svi dobro znamo šta je bilo sa cijenama hljeba i drugih nekih proizvoda. Jedinstvena stopa PDV-a će pomoći vlastima u BiH da donesu programe potrebne za poboljšanje socijalnih usluga i direktno pružanje beneficija penzionerima i ostalim ugroženim grupama. Evo, da ja ne dajem svoj komentar, najbolje bi bilo pitati penzionere i te druge ugrožene kategorije stanovništva šta je ostalo od ovog obećanja. Dakle, ovo obećanje da će se uvođenjem jedinstvene stope PDV-a donijeti efikasni socijalni programi koji će neutralisati negativne uticaje na životni standard najugroženijih slojeva stanovništva je potpuno iznevjereno, socijalni programi nisu doneseni, a sredsva za ove namjene nisu obezbijeđena. Jedinstvena i relativno visoka poreska stopa izazvala je evidentno snažan udar na životni standard stanovništva i prekomjerno izvlačenje sredstava iz privrede. Zbog toga gotovo svake godine imamo redovnu pojavu da su budžetski prihodi znatno 47 veći od očekivanih i planiranih. Iskustva većine evropskih zemalja u regionu koja su imala uspješne sisteme sa više stopa PDV-a nedvojbeno ukazuju na pozitivne efekte takvih rješenja, kao što su puna finansijska disciplina, zaštita životnog standarda, očuvanje tekuće likvidnosti privrede itd. Dakle, jasno je da vlast u BiH nema efikasan socijalni program koji se može efikasno sprovesti. Pozitivni efekti PDV-a treba da se vide i u oporavljanju privrede. Mi to također ne vidimo. Pravo je možda pitanje da li su građani, dakle najširi slojevi stanovništva u BiH, osjetili efekte PDV-a i da nam oni zaista kažu kakvo je stanje na terenu, a ne da dobijamo ovakve frizirane izvještaje. Mi evidento, kad je riječ o socijalnim programima, nemamo efikasan model koji definira ko, šta, kako i kada radi kad je riječ o socijalnim programima, jer postojeći socijalni programi ne obezbjeđuju efikasnu uključenost svih siromašnih u socijalne programe i ne odgovara potrebama siromašnih. Posebno pitanje, takođe je, gdje je utrošen novac od PDV-a? Evo svjedoci smo da su budžetski prihodi veći od planiranih. PDV, kao što znamo, ima razumne posljedice i na bosanskohercegovačku kulturu, da ne govorimo kakve posljedice ima na 680.000 siromašnih građana. Da ne govorim o tome da li su kantonalne vlade razradile socijalne programe, a bile su obavezne prema Programu Vijeća ministara BiH. Ja ne znam zašto uporno dobijamo na jedan te isti način odgovore kada je riječ o svim ovim zahtjevima za uvođenje više stopa na lijekove, na hranu za bebe, na hljeb, učila, itd. Kao da je to neka ogromna fama. Zašto ne pogledamo malo evropska iskustva? Pa Italija je samo od 1972. do 2004. 29 puta promijenila svoje poreske stope, odnosno to je Irska učinila, a Italija 19 puta od 1973. do 1997. godine. Evo i kolega Dokić je govorio iskustva iz zemalja EU, ali i drugih zemalja koje nisu u EU. I ovdje je jasno da je izuzev Danske i Slovačke ... to su jedine dvije države koje koriste jedinstvenu stopu PDV-a; Belgija ima čak 4, 0,6, 12, 21; Češka tri stope od 0,5% do 19%; Francuska tri stope; Irska četiri stope; Italija trenutno tri stope; Mađarska tri stope; Luksemburg tri stope itd., da ne nabrajam. Dakle, da se uklopim u onaj poslovnički predviđeni dio od deset minuta, želim samo reći da bi bilo dobro da danas Parlament BiH, odnosno Predstavnički dom, zaista pronađe snage da odbije ovo mišljenje Komisije za finansije i budžet i da pokuša napokon okrenuti stranicu vođenja poreske politike u ovoj zemlji na način da pomognemo i da vodimo poresku politiku u interesu najširih slojeva društva, a ne u interesu isključivo onog malog broja bogatih danas u BiH.
Uvaženi zastupnik Bahtić: replika, druga po redu.
Jeste, znam dobro. Prvo, evo vidite kako smo dosljedni, SDP danas se zalagao za evropski put. Naravno, svi smo za evropski put. Možda, jedino osim njih, oni deklarativno, a evo ovdje znamo da po evropskoj direktivi nulta stopa se ne može. I snižena 5% ... Evropske komisije, koliko oni drže do Evrope i do evropskog puta. Ako hoćemo u Evropu, moramo poštivati evropska pravila, evropska pravila igre, tu, broj jedan. Broj dva, mislim da Komisija je sasvim ozbiljno ovo shvatila i ja ću otvoreno da kažem to ... Izbori su, i malo, malo, to su i predizborni zakoni, a znamo da narod teško živi. Međutim, 48 još bi teže živio kad bi se uvela jer, prije svega, povećali bi sivu ekonomiju. A, ovo što SDP radi, to je čisto politikanstvo. Koliko je njima stalo do naroda, nikada na Komisiju ne dođe njihov član Komisije, pa da brani to. Što ne bi na Komisiji? Čak, oni predlažu, ne dođu na Komisiju. To je čisto radi dobijanja nekih jeftinih političkih poena i, naravno, da država ostane bez određenog prihoda. Kako SDP vodi poresku politiku, ja to najbolje znam, a zna i država BiH. Milijardu maraka smo izgubili zahvaljujući njihovoj, kad su bili na vlasti, alijansi kad je Alija Behmen bio premijer Federacije. Kad je bio porez na promet proizvoda, kad su fiktivne firme i kad je obračunavan porez na mjestu potrošnje, a ne tamo u veleprodaji. Milijardu maraka sad po sudovima stoji ... poreza zahvaljujući PDV-u i SDP-u, to mi svi dobro znamo. Evo, on je iznio dokumente prednosti kao diferencijalne stope i ja sam za. Ja sam i mi smo svi za da se luksuz oporezuje što više; osnovne životne namirnice, lijekovi, hrana što manje, ali mora to znati i cijena koštanja. Mi smo rekli: hoćemo analizu Vijeća ministara. 40% otpada na ove proizvode, na osnovne životne namirnice i lijekove ... Da vidimo koliko to košta? Ako je to 200 miliona, a ima i viška prihoda 500 miliona, odmah idemo ... stopu. Ne možemo ići napamet. Ne možemo ići napamet, a on samo nabrojao ove neke prednosti. Sve su ove negativne ostavili. Pa ... cijena ... prvo povećava broj zaposlenosti, mora inoframacioni sistem promijeniti se, siva ekonomija, šverc, mito, korupcija, sve to ide sa uvođenjem sive stope i smanjenjem porskih obveznika. Pita gdje je utrošen prihod od PDV-a. E, odlično pitanje. Prije uvođenja PDV-a, Općina Bihać je imala budžet 14,5 miliona. Uvođenjem PDV-a, Bihać ima sad 45 miliona. Sve ide u potrošnju pranja para. I tamo gdje je SDP na vlasti, najviše se pere. E tu ide PDV, e te pare treba u razvoj, u socijalne programe. Dole se pare troše na mikro, a ne na makro gore. Toliko, hvala.
Uvaženi zastupnik Bećirović se prijavio za repliku, pa onda uvaženi zastupnik Bešlagić za replika.
Ja ne znam zašto se je gospodin Bahtić uopće javljao kada nijednu tezu nije opovrgao nikakvim argumentima. Prvo, moram reći da nije mogao stvoriti tezu da je SDP konzistentan i dosljedan u svojim prijedlozima, jer je najmanje četiri puta u ovom parlamentu predlagao zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama i zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost. I, vrlo dosljedno i konzistentno već pet godina insistira na određenim stvarima, a posebno na utvrđivanju ovih socijalnih programa. Kada je riječ o više stopa PDV-a i opravdanosti za više stopa PDV-a, ja sam ovde evo upravo prezentirao i nemam namjeru da idem od države do države ali je jasno da u EU samo jedinstvenu stopu imaju dvije države, da sve ostale države imaju više stopa, uključujući, da tu malo pogledamo i stanje u regionu, šta to rade naši susjedi. Naravno, gospodin Bahtić je te činjenice prećutao, nije ništa želio o tome govoriti. Isto tako, nije ništa želio reći na ove opaske vezano za Upravu za indirektno oporezivanje, gdje i on, kao predsjednik Komisije za budžet i finansije, mora se po nekoliko puta 49 obraćati toj istoj Upravi za indirektno oporezivanje da bi dobio najbičnije mišljenje Uprave. To samo govori u kakvom smo stanju i kako funkcioniše trenutno država BiH. A da ne govorim o tome da se nije osvrnuo ni o jednoj rečenici vezano za najave Vijeća ministara još prije pet godina. Ja ovde dakle imam oglas Vijeća ministara tačno i precizno rečeno i kao što se vidi u odnosu na ono što je obećano, i danas, pet godine poslije, kad to analiziramo vidimo da su to bili teški promašaji. I zašto da gubimo još neke nove godine, pa da za nekih novih pet godina spoznamo da poresku politiku treba napokon usmjeriti i u pravcu zaštite najsiromašnijih kategorija društva u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. Sljedeći za repliku je uvaženi zastupnik Bešlagić.
Predsjedavajući, bit ću veoma kratak. Izvještaj Komisije treba odbiti iz jednog prostog razloga što je to nemoć ovog parlamenta da politiku, poresku politiku i sve drugo, faktični diktira ovaj parlament i vlada, odnosno Vijeće ministara. Govorim to iz razloga što do sada svaki put na ovim raspravama je rečeno da ne možemo ništa uraditi dok nam Vijeće ministara ne podnese izvještaj o stanju prikupljanja sredstava i korištenja sredstava i koje su to vlade i da da prijedlog. Ja ne mogu više u ovom parlamentu prihvatiti da tražimo od Vijeća ministara da to daju, jer, na kraju krajeva, oni opet moraju pitati Upravu za indirektno oporezivanje da li se nešto može mijenjati ili ne mijenjati. Mislim da je došlo vrijeme i mislim da se tu svi slažemo: ili da se promijeni funkcija ovog parlamenta u odnosu na tu politiku i politiku Vijeća ministara prema Upravi za indirektno oporezivanje i da na taj način prekinemo ovu agoniju, igre između Vijeća ministara, nas parlamentaraca i Uprave za indirektno oporezivanje! Nijednom još nismo dobili izvještaj o, da kažemo, efektima, gdje se troše i kako se troše i koji su prijedlozi za poboljšanje onoga što smo se zaklinjali ovde da će se donijeti socijalni programi. Problem ovog parlamenta jeste u tome što oni, nivo, ja bih rekao, Vijeća ministara nije taj koji donosi te programe, socijalne programe nego to donose faktički entitetske vlade i ide se do nivoa kantonalnih, ja bih rekao, vlada. Ali mislim da moramo onda nešto izmijeniti u ovom paralamentu i da tražimo, kad se traže ti programi, da oni to naprave. Ako ne naprave, neće koristiti ova sredstva. Nešto moramo poboljšati u odnosu na naš odnos prema ovim stvarima, jer smo mi odgovorni za visinu prikupljanja i nas prozivaju gdje se troše sredstva, a mi nemamo onog glavnog elementa što smo, evo, i Vijeće ministara je reklo da ćemo kroz socijalne programe poboljšati status, ja bih rekao, građana kojima je potrebna ta pomoć. Mislim, u toj relaciji, da je došlo vrijeme i ja evo predlažem da se razmisli o tome da se promijeni odnos, zakon, i da faktički da se promijeni odnos prema, ja bih rekao, Upravi za indirektno oporezivanje u funkciji da ovaj parlament i vlada, odnosno Vijeće ministara imaju ingerencije koje im pripadaju, a ne Uprava za indirektno oporezivanje. Hvala vam velika. 50
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih za replike. Rasprava? O.k. Sljedeći je za raspravu prijavljen uvaženi zastupnik Okolić.
Pa, evo vidite, isto nam se ponavlja da i na ovu temu raspravljamo u više navrata i da smo otprilike nemoćni zato što od prvih rasprava koje su bile predložene od više političkih opcija, znači nije samo iz jedne opcije, na ovu temu da su određeni proizvodi potrebni da budu drugačije tretirani kod poreza na dodatu vrijednost. A šta da se radi? Izgleda da je tako stanje u ovoj oblasti i u našoj državi, da to nije moguće urediti, iako svi mi mislimo ili uglavnom svi mi mislimo da bi to trebalo drugačije uraditi. Evo konkretno ću reći o ovih šest proizvoda koji su ovde u ovome zakonu sada predloženi. Ja sam ubijeđen da i među nama ovde koji smo u ovoj sali, kada bi izvršili anketu, pa i među onima koji će danas podržati ovaj stav Komisije, kada bi izvršili anketu da li ovi proizvodi trebaju da imaju jedinstvenu stopu PDV-a ili trebaju da budu ovoliki koliki su predloženi u ovom zakonu ili nulti ili nekakvi drukčiji, uglavnom manje, vjerovatno bi naišli na, ako ne na sve, na većinu onih koji bi rekli da treba da ne bude jedinstvena, odnosno da bude smanjena. I zato ja ne krivim mnogo Komisiju, nego jedino je ona na udaru ovoga što će se danas desiti, ako se desi da se prihvati njihov izvještaj da se ne prihvate principi, jer će ona biti ta koja će, evo, kao biti protiv ove diferencirane stope, a oni koji bi trebali to da naprave nisu napravili i onda će biti sav teret na ovoj komisiji i na našem parlamentu. I ovo obrazloženje zašto se odbijaju ovi principi su takvi s kojima se ja ne mogu složiti. Kaže, rezultati tako odabrane poreske stope pokazali su da je ova stopa rezultirala sigurnim prihodima što nije sporno, te onemogućila razne vrste finansijskih prevara i utaja. A ljudi moji, ovo nam ne smije biti nikako obrazloženje zbog čega proizvodi, evo, koje ću ja pročitati, pšenično brašno tipa 500, mlijeko i jestivo ulje, lijekovi, i da dalje ne čitam ovih šest proizvoda, zbog toga ne budu u drugom položaju. Ne smiju potrošači ovih roba biti kolateralna šteta nemoći države i njenih institucija i organa da spriječe, kako ovde kaže, prevare i utaje. To treba rešavati institucionalno na drugim nivoima, zakonima itd. Drugo je što mi na ovom dijelu ne radimo kako treba, na ovom dijelu imamo višestrukih povratnika, za ove tužbe i radnje se određuju nekakve novčane kazne itd. Ali to je sad jedan drugi problem o kome trebamo raspravljati i zato ovi potrošači ne smiju biti kolateralna šteta nemoći toj državi. Ja to mogu prevesti na jedan praktičan primjer, a to je recimo da određeni vlasnik ima dobar i po rodu obiman voćnjak i, naravno, voćnjak kao voćnjak ne može se u potpunosti zaštiti i neko mu malo to potkrada u toku berbe njegove, odnosno do berbe mu se potkrade možda 10% ili 20% tog njegovog roda. I on, u nemoći da spriječi tu krađu, odluči se da posiječe voćnjak kompletan i da spriječi onih 20% krađe na taj način što će uništiti sopstveni voćnjak. Ja mislim da to u praksi ne trebamo primjenjivati. Trebamo iznaći druge načine i mogućnosti da se spriječi prevara i utaje, a da treba ozbiljno razmišljati o ovim proizvodima i još možda nekim drugim koji su možda bili u ranijim prijedlozima ili koji će biti u budućim prijedlozima da se smanje ili u potpunosti ukinu stope. 51 Zbog toga što mi mislimo da će ovo zainteresovati i primorati nadležne iz Uprave za indirektno oporezivanje da o ovome podebelo razmisle, treba u ekonomskom i političkom žargonu, reći, načeti ovu temu, pa neka oni dobro razmisle o ovome i neka daju nekakav mjerodavan predlog jer su oni za to ovlašćeni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeći je, replika ima, je li? Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović: replika.
Ja naslućujem potrebu poslanika iz SDS da raspravljaju o ovom, ali zaboravili su jednu stvar: da su oni bili dio parlamentarne većine koja je donijela ovaj Zakon o PDV-u. Dakle, očita priča koja se na ovo odnosi je predizborna kampanja po kojoj mi želimo uvijek da zaboravimo jednu suštinu: da je porez, donošenje Zakona o porezu na dodatnu vrijednost u BiH jedan od najznačajnijih zakonskih projekata koji je učinio stabilnim budžete svih institucija na svim nivoima vlasti u BiH, i lokalnih zajednica, i entiteta, i kantona, što je jako značajno. Svakako, o ovome kad vodimo raspravu, suštinska stvar bi bila promijeniti Zakon o porezu na dodatnu vrijednost .. Upravi za indirektno oporezivanje koji zakonski reguliše jedno pitanje: da su promjene stope poreza na dodatnu vrijednost, za promjene, neophodno je pozitivno mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. I tu nema nikakve dileme da je predsjedavajući Upravnog odbora po prvi put, dakle državljanin BiH i ministar finansija i trezora u Savjetu ministara BiH, dostavio sasvim jasno obrazloženje zbog čega u ovom momentu ne bi bilo povoljno uvoditi diferenciranu ili nultu stopu poreza na dodatnu vrijednost. Takođe, Direkcija za evropske integracije dala je svoje mišljenje. Da bismo vodili raspravu o ovome, bilo bi svrsishodnije uputiti u parlamentarnu proceduru promjenu člana Zakona o Upravi za indirektno oporezivanje koji nas na ovo obavezuje. Komisija za finansije i budžet nije radila ništa drugo već u skladu sa zakonom. I drugo, ona štiti sve u BiH od onog što bi bilo neizvjesno ovog momenta – uvesti diferenciranu stopu. To, da li će se u BiH završiti s tim, uvesti mjere zaštite socijalnih kategorija, koji način će biti transfera tih sredstava i sigurno korištenje od strane onih je mnogo značajnije nego da li ćemo ovog momenta uvesti diferenciranu ili nultu stopu poreza na dodatnu vrijednost, učiniti nesigurnim socijalne kategorije u situaciji u kakvoj jesu, kao što i jesu sada, i takođe omogućiti moguće malverzacije, ne podržavajući ih u bilo kom smislu ... kad se vodi rasprava o ovom zakonu. I mišljenja sam da ovu raspravu treba voditi u atmosferi koja nas ne bi upućivala, evo, mi želimo nekog da pomognemo, a glasali smo da bude tako kako jeste. Dalje, ako uvodimo stopu od 5% ... koju je uvaženi kolega Dokić predložio, a onda moramo razmišljati o ukidanju carine i svega ovoga što je bilo nakon potpisivanja SSP-a, koliko bi bilo potrebno povećati stopu PDV-a od 17% na više. Ja mislim da bi to imalo daleko negativniji efekat u odnosu na ukupno stanje koje jeste. Hvala. 52
Zahvaljujem. Replika, je li? Replika znači Okolić, Novaković. Evo, svejedno.
Pa vidite, kolega Prodanović nije bio tada u Parlamentu, pa on sebi može dopustiti da to na ovaj način komentariše. Znači, oni koji su bili tada u Parlamentu, znaju dobro kada je izglasavan ovaj zakon kakvi su zaključci doneseni i moram reći da, nažalost evo, nakon nekoliko godina ti zaključci nisu ispoštovani i danas o njima govorimo, o socijalnim programima itd. Dakle, nedugo nakon toga je SDP i SDS, u nekoliko navrata, išla sa različitim prijedlozima zakona o izmjeni stopa. Ne moram valjda podsjećati da, u zavisnosti ko je predlagao, čak je Uprava davala pozitivno mišljenje kada je predlagač bio Savjet ministara i uvijek negativno na iste zakone kada je neko drugi bio predlagač. Valjda smo donijeli Zakon o Fiskalnom vijeću kojim bi trebali ovo prevazići o čemu govori gospodin Prodanović. Ja razumijem, gospodo, da se vama više sviđaju budžeti. To je meni jasno. Pazite, i možda i mi da smo u poziciji bi razmišljali na ovaj način da su mnogo važniji budžeti zato što se sa budžetima svašta može uraditi. Bez budžeta, malo šta. Moram reći da ja i danas mislim da ova reforma, bez obzira na to kako je mi gledali, je dala efekte. I da najveće efekte te reforme upravo uživa SNSD sa svojom vladom, koja je nedugo nakon usvajanja Zakona došla u RS. I uživao i zloupotrebljavao, naravno. Ali to je sad političko pitanje, nije predmet ove rasprave ovde. Dakle, htio sam samo da podsjetim pod kojim uslovima je ovaj zakon donesen u ovom parlamentu ovdje i da nikada nisu ispunjeni ti zaključci Parlamenta, iako su nekoliko puta i nakon toga ponavljani kad god smo imali ovakve prijedloge.
Uvaženi zastupnik Okolić: replika.
Evo vidite, kad hoćete da razgovarate i najozbiljnije o jednom ozbiljnom problemu i kad ne spomenete nijednu političku opciju, niti izbornu kampanju, niti izbornu godinu, nemoguće je i to uraditi. Ja nijednom svojom riječju nisam inicirao bilo kakvu sumnju u repliku koju je dao gospodin Lazar Prodanović da je to izborna godina, da je to predizborna kampanja itd., ali je sad to valjda sasvim normalno da se tako replicira i određeni poeni kupe, ako se može pokupiti. Ja to smatram drugačije. Bilo je vrijeme i kad nije bio izborni period, nije bilo izborne godine itd. – izmjene i dopune ovog Zakona o PDV-u su bile u proceduri i isto tako nisu prolazile ... nekim našim zaključcima iz kojih se vidi da je potrebno napraviti određeni pomak u ovoj oblasti. Na koji način, to će neko iz struke reći. Nije samo iz opozicije bilo prijedloga. Bilo je i iz pozicije od gospodina Dokića; ja smatram da je u poziciji, tako se izjašnjava, bilo je i njegovih prijedloga. Prema tome, i od pozicije, i od opozicije, i u vrijeme kad nisu bili izbori. 53 E, sad, ne možemo mi se vaditi na to ako je usvojen ovaj zakon u onom momentu kada je uvedena jedna novina na tržištu kod nas, a to je Zakon o PDV-u, da je on Sveto pismo ili Kur'an ili da ne treba da se mijenja. U tom momentu je mogao takav da se donese i fino je donošenjem tog zakona rečeno da se odrade i sprovedu određeni zaključci o kojima je maloprije gospodin Novaković govorio. Ukoliko ti, a nisu sprovedeni ti zaključci, naravno da se mora pristupiti nečemu drugo. Ne možemo dozvoliti da se mi vadimo na to i kažemo - treba dobiti pozitivno mišljenje od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. I to je razlog zašto se nešto u ovoj oblasti ne može napraviti. Ja nisam uopšte govorio o tehnici da ona mora biti strogo ovakva, nisam krivio Komisiju za koju sam rekao da je uradila u ovom momentu što je moguće uraditi. Dozvoljeno je svakakve mogućnosti da se naprave u ovoj oblasti, ali vam tvrdim da korisnici ovih roba ne smiju biti kolateralna šteta svega ovoga o čemu mi danas ovde pričamo i o čemu ne možemo naći zajednički stav u Parlamentu da treba ovo izdiferencirati. A kada pojedinačno razgovaramo, svi od nas kažemo - pa trebalo bi smanjiti tu stopu, trebalo bi ukinuti, samo ne znamo na koji ćemo način i onda iz te naše nemoći se dešava to da ništa ne mijenjamo. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku. Druga replika, uvaženi zastupnik Prodanović.
Ma, razumijem vašu raspravu o tome, ali ću reći. Ne radi se o koristi jedne političke partije zbog uvođenja PDV-a. Niste pomenuli još jednu činjenicu: da BiH ima jednu od najnižih stopa PDV-a u Evropi, jednu od najnižih stopa. To je jedno pitanje. Drugo, nismo mi imali koristi. Šta smo imali kada je bio porez na promet? Kakvo je uopšte stanje u BiH bilo? Šta je učinjeno u smislu koristi zaposlenih u javnom sektoru na svim nivoima vlasti? Ne zaboravimo da je njih blizu 50% u ukupnom broju zaposlenih u BiH, da je taj procenat jako visok. I dalje, potrebno je, dakle kad govorimo o ovome, voditi raspravu o ovom pitanju. Bilo bi sasvim logično da ne bude u ovakvom ambijentu u kome mi stalno mislimo da ćemo učiniti to. Evo imamo jednu od kratkoročnih od 30 obaveza koje proizilaze nakon potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, odnosi se na to da je u BiH potrebno konstituisati 'Ekonomsko- socijalni savjet', i nakon toga donijeti ove mjere o kojima, hajde da vidimo kako ćemo tu problematiku razraditi. Šta ćemo učiniti ako ovaj dio, dakle, ako ga konstituišemo i ne budemo vodili ovu aktivnost, šta će uopšte biti dalje? Da li ćemo imati o tome saglasnost? Dalje, prihodi u budžetima i njihova raspodjela na zaštitu socijalnih kategorija? Ako vodimo o tome raspravu, ja sam uvjeren da tu mislimo slično. Mi smatramo, evo slično mislim i SDS i SNSD, da pitanje zaštite socijalnih kategorija – nadležnosti su u ovom momentu zakonske i ustavne na nivou entiteta. Dakle, ako o tome govorimo, dakle to je apsolutno pitanje koje, kako sve to sada riješiti. Znači, da li mi smatramo da ćemo uvesti stopu od 5% za neke namirnice i da ćemo riješiti ukupno ovo pitanje i da li nam je cilj takođe to ako govorite treba misliti i o investicijama koje su bile. Treba analizirati koliki je procenat investicija danas i koliki je bio 54 prije uvođenja poreza na dodatnu vrijednost u BiH na svim nivoima vlasti. A ne kako je ko imao u smislu, normalno, mi smo bili vlast, sada smo mi na vlasti. Sutra će biti neko drugi. Sigurno mi ne smatramo da je naš doprinos u uvođenju PDV-a ali je on uveo finansijsku stabilnost i disciplinu u BiH.
Uvaženi zastupnik Novaković: replika druga.
Vidite, to što je nama stopa od 17% a jedinstvena, nije neka prednost i da kažemo da je ona niska. Znate, mnogo bi bolje bilo da imamo diferenciranu stopu, pa za luksuzne proizvode višu od 17%, a za ove proizvode o kojima govorimo nižu, evo neću da kažem 0, ali nižu od 17%. Možda bi to bolje rješenje bilo i mi upravo o tome govorimo. Dakle, nije naša sreća što mi imamo samo ... što je ona samo 17%, ali je i na hljeb 17% i na alkohol 17% i na cigarete. Dakle, ja ne mislim da je to neka sreća. Drugo, kad govorimo o Upravi za indirektno oporezivanje, ja ne znam, mi posmatramo Upravu kao neku fikciju. U Upravi sjede ministri finansija. Živi ljudi koje vi, gospodo, kontrolište iz stranaka na vlasti, koji mogu glasati ovako ili onako i koji očito glasaju onako. Dakle, nema, nema uprave negdje izvan sistema, negdje upravni odbor izvan ove zemlje. Znači, Upravni odbor, zna se ko čini po ... svom sastavu, dakle po funkciji ko čini i da Upravni odbor želi donijeti odluku, on može donijeti odluku. Naravno, za to mu je potrebna saglasnost, vjerovatno politička i svaka druga, ali jedna ozbiljna analiza koju niko ne želi napraviti. To je suština jedne ozbiljne analize koju niko ne želi napraviti i javnosti prezentovati nego imamo izjave kakve imamo, šarenilo izjava kakve imamo već nekoliko mjeseci u ovoj zemlji.
Uvaženi zastupnik Okolić: replika druga.
Evo ja ću početi s jednom narodnom kao repliku, a to je „ne da mama djetetu mlijeka da sisa sve dok to dijete ne zaplače, bez obzira što ga najviše na svijetu voli“. Tako i mi, ukoliko u ovakvim rasprava (pod navodnicima) ne budemo plakali o ovoj tematici, niko se neće sjetiti da nešto odradi kada je u pitanju ovaj zakon ili zaštita, to su socijalni slučajevi itd., što je prateći dio ovoga zakona. Moramo mi inicirati određene promjene ovoga zakona. Evidentno i vidljivo je da ovakve kako jesu, neodrživo je. Mi stalno govorimo da je ovo jedna od najnižih stopa u zemljama u okruženju što je i tačno da je jedna od najnižih ali nije najniža, ali ona jedinstvena, znači prosječna, imamo mi zemalja, kad bi uzeli prosječnu jedinstvenu i preračunali, pa bi vidjeli da je najniža, a moramo imati, voditi računa i o standardu naših građana i o vremenu koje je iza nas. Ne treba država samo da uzme dušu svome građanu i onda kad mu treba i kad ne treba. I nije grijeh pomoći onima kojima zaista treba pomoći da prežive, a isto tako nije grijeh uzeti onima više nego što se uzima ukoliko se rasipaju raskošnom i ekskluzivnom robom.
Uvaženi zastupnik i drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković, replika. 55
Zahvaljujem, predsjedavajući. Hoću da kažem da oni koji su pričali o načinu na koji je došao ovaj zakon ovde i kako je usvojen u ovome parlamentu trebali su da kažu onda čitavu istoriju toga, a ne da se zadrže samo na dvije tačke – ko je glasao i kakvi su bili zaključci. Treba da se kaže, isto tako, da su bila upozorenja u ovome parlamentu da se čini greška uvođenjem jedinstvene stope i da će tu grešku nemoguće biti ispraviti nakon toga bilo kakvim zaključcima, bilo kakvim izmjenama uvođenjem više stopa. I dan-danas stojim na tom stanovištu da onaj ko je povisio cijenu hljeba uvođenjem bilo kakve stope, čak i nulte na cijenu hljeba, neće smanjiti tu cijenu. Neka mi neko kaže da u bilo kojoj računici to neće u BiH biti tako. Znači, greška je napravljena i nikakvim zaključcima nakon toga ta greška nije mogla biti ispravljena. Ono o čemu hoću da kažem: to je da ovaj ovdje parlament ne treba da se krije niti iza Savjeta ministara niti iza Uprave za indirektno oporezivanje, nego sam da kaže da član 14. Zakona gdje se govori o nadležnosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje treba promijeniti. Da treba promijeniti dio koji se tiče da je Odbor nadležan za pokretanje priprema zakonskih prava. Ja nisam u ovome parlamentu vidio od bilo kojeg poslanika izmjenu i dopunu Zakona koji se tiče tog člana. Hajdemo mi u Parlamentu napraviti preduslove da ako neće Savjet ministara, da ako neće Upravni odbor da mijenja ove zakone, mi napravimo uslove da onda ovaj parlament donosi zakone, ono što je njegova i ustavna nadležnost, a što smo sami osporili pri donošenju ovakvog zakona sami sebi. Oduzeli Zakonom sebi pravo da mijenjamo Zakon!? Zato, poslanici, gospodo, kolege i koleginice, dajte da i mi uzmemo dio svoje odgovornosti. O tome koliko Vlada RS, pojedinih entiteta, način na koji troši budžet, nije to tema za današnju raspravu. Ostavimo tu temu za neku drugu sjednicu, i ja ću vas sigurno sa drugim podacima ubijediti da mnogo to bolje radi nego do sada. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Denis Bećirović, druga.
Zahvaljujem. Ja ću biti vrlo kratak. Naime, slažem se sa kolegom Živkovićem da je prije pet godina napravljena greška kada je uvedena jedinstvena stopa PDV-a, i to je poznat stav SDP-a. Međutim, javio sam se da kažem da se ne slažem sa ovom ocjenom da se greška ne može ispraviti. U svojoj početnoj diskusiji a i sada evo ponovo ponavljam: jedna Irska je samo od 1972. do 2004. godine 29 puta ispravljala svoju grešku i mijenjala broj i visinu stopa. Jedna Italija je 19 puta od 1973. do 1997. mijenjala broj i visinu stopa. Moguće je ispraviti grešku, ako se ima političke volje i spremnosti za to. 56
Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović: replika.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Evo dozvolite da pomenem da li u formi krivog navoda ili u nekoj drugoj formi, ali u svakom slučaju ne mislim da je napravljena greška kada je usvojen taj zakon sa jednom stopom i u visini u kojoj je on usvojen. I ovo pominjem iz više razloga jer ovde niko ne govori o prednostima jedne stope. I zašto baš u onoj visini kako je ona usvojena tim zakonom za koji je bilo jako puno posla, odnosno analiza i proračuna itd., zašto ustvari i služi prihod od PDV-a. Mi se možemo slagati i ne slagati s tim, ali činjenica je da bi mnogo veći rizici, mnogo veće greške – ako treba iznositi takvu argumentaciju, možemo diskutovati – bile učinjene da smo startali sa reformom u sistemu indirektnog oporezivanja sa više stopa u nedostatku adekvatnih institucija i u nedostatku jedne pozicije startne gdje smo imali visok stepen obuhvatnosti oporezivanjem u sistemu indirektnog oporezivanja. Ne možemo se ni komparirati sa drugim zemljama, jer poreska evazija ni u jednoj zemlji koje su ovde danas pomenute nije bila u onoj mjeri prisutna kao što je to bio slučaj sa BiH. Nego, ovo govorim samo iz jednog razloga, ne znam da li da se kvalifikuje ova intervencija kao ispravka krivog navoda ali evo neka se kvalifikuje kao drugo mišljenje. Ja imam potrebu da nešto drugo kažem. Ovo nije prvi put da mi se vraćamo na PDV i izmjene zakona itd. i obično se u diskusijama takve vrste koristi socijalna problematika kao argumentacija. Naravno, mi tu socijalnu problematiku možemo koristiti kao argumentaciju i u pričama druge vrste. Kolega Jerko će pomenuti u kontekstu deficita možda, neko drugi u kontekstu nekom drugom. Kad imamo ovakvu socijalnu sliku u BiH, onda je sasvim lako naći vezu između teškog stanja određenih kategorija stanovništva i bilo kog segmenta diskusije vezano za ekonomiju. No, svi predlagači zastupnici, zagovornici bilo kakvih promjena ovog zakona, ja bih ih samo uputila na to da se upitaju, odnosno da pronađu odgovor, je li hoćemo ovde ili da se dogovorimo da li hoćemo da rješavamo socijalnu problematiku poreskom, odnosno fiskalnom situacijom, posebno u sistemu indirektnog oporezivanja i posebno izmjenama Zakona o PDV-u, odnosno da li nama Zakon o PDV-u služi za rješavanje socijalne slike prvenstveno ili za nešto drugo. Ako ćemo govoriti o nekim prioritetima i u kom kontekstu, onda da se dogovorimo unaprijed tako, a ne da stalno razvlačimo i dovodimo sebe u poziciju da i možda ponekad i opravdane prijedloge stavljamo u kontekst izborne ili predizborne kampanje, eventualno kritike između nas i da na kraju ne postignemo efekat koji možda ovaj parlament i treba da postigne. Potražimo, ukoliko se radi, a radi se o ekonomskom zakonu, potražimo onda argumentaciju i za jedno i za drugo rješenje. Naravno, sa pretpostavkom da vrlo jasno znamo šta hoćemo da postignemo time, da li da rješavamo ekonomske probleme u BiH ili socijalne. Hvala vam.
Sljedeći je, odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Živković, druga replika. 57
S obzirom da su moje riječi pogrešno interpretirane ili nisu dovoljno dobro shvaćene, imam potrebu da ispravim i da pojasnim ono što sam htio da kažem, a to je da naravno svako ima svoje mišljenje. Ja mislim da je uvođenje jedinstvene stope bila greška jer u tom momentu nije bilo dovoljno čvrstih argumenata da naš sistem nije podržavao i nije omogućavao uvođenje više stopa. Isto tako, mislim da je uvođenje bilo greška, zato što su svi redom i oni proizvođači hjeba i ulja na osnovnu cijenu dodali 17%. Da smo tad to ili stavili na 5%, a cijenu PDV-a digli na 18%, imali bi sasvim drugi sistem u BiH. Sadašnjim davanjem ... tih osnovnih namjernica na 5%, na 0%, niko od proizvođača tu neće vratiti cijenu. Stoga smatram da je to bila greška. A da smatram da nije moguće ispraviti grešku u nekim drugim segmentima, ne bih ni predlagao kolegama parlamentarcima da se pokrene procedura izmjene ovog zakona u kome bi mi mogli da predložimo izmjene i dopune ovog zakona. Zato smatram da je u nekim drugim segmentima moguće da se ispravi ta greška. Ja pozivam i Savjet ministara, predsjedavajućeg Savjeta ministara, u svojim izlaganjima su rekli da će predložiti nekoliko varijanti viših stopa. Ja očekujem da ovaj parlament i to vidi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za replike. Sljedeći je za rapsravu prijavljen uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, prosto nevjerovatna situacija, svaku riječ ću sada potpisati što je pozicija rekla. Ali ima li ovdje stvarno, da nije apsurd, ne mogu reći tragično nego da nije katastrofalno, bilo bi smiješno. Pa valjda smo mi stranke iz opozicije više zainteresovali da pomognemo narodu, jer taj narod glasa za nas. Ne glasa za njih. Ali po njihovoj priči samo se oni zalažu za građane, a eto mi hoćemo da svi danas pomru. A ljudi, ovo je zaista smiješno, ovo je žalosno, ovo čovjek ne može da sluša. Evo, danas imamo dva prijedloga zakona. Velika populacija kod deviznih štediša, i kad su bili prvi put u Parlamentu, tražio sam da jednom neko kaže ko je njih opljačkao, opljačkani su. Gdje su im lopovi odnijeli pare? Hoće li Tužilaštvo išta uraditi da nađe lopove? Hoće li SIPA naći lopove? Hoće li Savjet ministara ući u neku debatu, ne znam kakvu, sa Slovenijom da kaže da Ljubljanska banka vrati pare, da oni vrate sve što su opljačkali, a da mi preko PDV-a nadoknadimo to i da jednom riješimo njihov problem. I zalagao se da im se pomogne. I sad se zalažem. Ali kako? Kako? Drugi svi zakoni i prijedlozi gospodina Lijanovića, sve podržavam. Ali možemo li domaćim zakonima mijenjati međunarodne sporazume? Pa predlagao vama ovdje i molio vas u Kolegiju, molio kolege poslanike, hajmo tematsku sjednicu: samo privredna situacija, da ne doživimo kolaps svi ukupno. I niko ništa. I sad ovaj Zakon o PDV-u obuhvata sve, dakle populaciju, nije više jedan dio deviznih štediša, jedan dio poljoprivrednika, nego evo svi građani. I ponavljam, i zamislite, samo je pozicija zainteresovana, a ogroman broj, ne znam postotak, evo 70% tih ljudi glasalo za nas, parlamentarnu većinu. I kao mi, eto nećemo, kao mi ne želimo. Gospodin Živković je fino objasnio poziciju nas poslanika, pogotovo u komisijama 58 koje su, moram naglasiti, zavisne od Uprave za indirektno oporezivanje, zavisne, da smo mi klasični taoci kao zakonodavci Uprave za indirektno oporezivanje. I ponavljam vam, gospodin Živković je fino rekao, je li iko od nas ovde tražio izmjenu tog zakona da se njima nadležnost ta skine. Da nas ne drže kao taoce! Mi u Komisiji za spoljnu trgovinu svaki put smo se njima obraćali. Pet puta nam ništa ne odgovore, šesti put odgovore nepovoljno po nas, pa mi izlazimo sa zakonskim projektom, Savjet ministara nije izašao, pa onda, kad oni vide da smo mi predložili, i oni dođu, pa to kolizija njihovog prijedloga i našeg i mi smo u pat-poziciji. Pa fino je Anštajn rekao - samo je ljudska glupost i svemir, samo su oni beskonačni. Šta ja treba da budem sada Anštajn. Ja veze nemam o ovim stvarima. Ali neću da trpim. Narod koji me stalno zove, kaže - vi ne date. Evo, sve dam. Ali ko? Savjet ministara, može li uraditi ovo što traži narod? Evo i ja kažem što pozicija traži, na njihovoj smo strani ali ne na ovaj način. Može li Uprava za indirektno oporezivanje da bude iznad ovog parlamenta. Kakva je sad pozicija? Jeste. Jeste. Možemo li mi promjenom stopa da tražimo socijalni mir, pa kažemo, evo pomogli smo građanima, a ništa im nećemo pomoći, ništa. I onaj način kao što sam na jednoj sjednici rekao: šta se mi bojimo oporezivanja luksuzne robe!? Da vidim, gospodo kolege, naš vozni park privatni! Da oporezujemo to, šta. Pa ćemo onda spustiti ovamo stopu. Ako je to moguće izvesti? Ali nemojte ovde samo neka priča, jedni hoće da pomognu, eto mi kao nećemo, i to je suština. Pošto su mediji gladni, a i javnost, a kamo sreće da se ovaj parlament nije jedno godinu dana održavao, jer narod je bio miran u ovoj sezoni kad smo mi bili na odmoru, pa sad, kad čuju ovu sjednicu kako mi nešto ne damo, vidjećete sutra u svim novinama, pa nam prijete ovi naši zaposlenici iz ovih naših agencija i ministarstava – štrajk neki tu će biti. Ako to budu organizovali, ja ću biti na čelu da vidim kako ćemo im pomoći. Pa ljudi, stvarno ima li izlaza iz ove situacije? Ima li mogućnosti da nam kaže neko ko će ovo riještiti? Evo, ja hoću. Evo, hoće naš klub. Evo, hoće opozicija. Hoće naše kolege iz parlamentarne većine. Hoćemo svi. Kako? Kako vratiti ljudima staru deviznu štednju ako para nema, a niko neće da kaže koji su to lopovi odnijeli. Ko ih je opljačkao? Evo i danas postavljam pitanje, nije bilo zvanično poslovničko. Hoće li Tužilaštvo i SIPA riješiti ko je odnio pare iz Ljubljanske banke i Investicione banke? Hoće li neko reći? Sve je ovde tačka dnevnog reda, sve. Hoćemo li mi pomoći ovom narodu da preživi? Stalno vas ja molim, kolege. I dajte jednom da vidimo, Uprava za indirektno oporezivanje je ovako rekla kao što je rekla. Nemamo mogućnosti da mi drugačije uradimo. Taoci smo u Komisiji, stalno me neko kritikuje. Neću više da primam kritike na svoj račun. Neću ni na račun stranke, jer mi smo konstruktivni, mi smo sigurno ovdje u poziciji da uradimo nešto. Pitam, opet, kako? Evo, sve vas pitam. Evo, sve ću podržati što ste vi iz opozicije rekli, kako?
Vrijeme!
E, vi ste vlast, vi to riješite! Koja vlast? Koja sam ja vlast kad direktor Uprave za indirektno oporezivanje neće pet puta na naš zahtjev da mi uopšte odgovori, pa i kad odgovori onda je negativno i ja ne mogu u Komisiji ništa da uradim. A onda kaže meni moj kolega kojeg uvažavam, e, ti si Slavuj najveći demagog. Izađeš kako ćeš narodu pomoći, a u Parlamentu ne daš. Evo, dam sve. Evo, sve od sebe dam da bude bolje narodu. Jer, ako narodu ne bude bolje, neće ni meni biti. Ja neću, ljudi, niko da me motkom ovdje tjera. Ali pošto sam ja iz obavještajnih službi, znam kad će doći s motikama, ja ću vas obavijestiti da i vi bježite sa mnom. 59 Nemoj da se igramo, ljudi, sa sudbinom ljudi. Sve je ovo tema. I PDV i ne znam šta. I dajte da, evo kad prođu izbori, evo hajde da ovo stavimo poslije izbora,
Vrijeme.
evo završavam, ne pod tepih. Hajmo poslije izbora sve aktivirati probleme i riješiti ono što možemo, kad vas molim, kao prijatelje.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bahtić: prvi put rasprava.
Nisam mislio da diskutujem, međutim, pored ovakvih diskusija i pokušaja da okrive Komisiju, dužan sam da iznesem neke činjenice. Prije svega, Komisija za finansije i budžet vrlo odgovorno i savjesno radi svoj posao, zahvaljujući članovima iz opozicije koji nikad ne dođu, i mi ćemo u Komisiji uvijek podržati svaku izmjenu, dopunu, čak i novi zakon koji će povećati prihode, ali nećemo ništa uraditi napamet, bez detaljne analize koliko to košta, koliko će se to odraziti na budžet, jer znamo, evo vidite ovde .. stare devizne štediše, čeka nas institucija, imamo hiljadu zahtjeva. Po meni je greška, stvarno je greška, što je ova tačka uopšte ... stavljena na dnevni red. Mi smo i na Komisiji kada je bio kolega Dokić rekli da to bude iza izbora. I ja ne znam ko je to stavio. Sad svi kao, tobože, nije predizborna, a vidi se iz aviona da je predizborna. Svako želi neke poene ali džabe, mi pričali šta ko hoće, narod cijeni rad unazad 20-30 godina, a ne unazad par mjeseci. Tobože, oni se brinu za narod! Kako se oni brinu za narod, vidi se gdje je opozicija na vlasti u općinama. Satraše taj narod, opljačkaše, a ovde odjednom oni tobože za narod. De mi pokažite to na djelu, tamo gdje ste na vlasti u općinama! Ja bih kazao vrlo kratko efekte uvođenja PDV-a, upravo ... da kažem i o ... uvođenju nulte stope. Efekti su prije svega, rekao sam, da je to najbolji projekt koji je u BiH uveden poslije rata ili ... PDV je dao višestruke pozitivne efekte na ekonomiju BiH , došlo je do smanjenja uvoza i povećanja izvoza, dobili smo suficit na svim nivoima i prihodi nam dobro napreduju, GDP svake godine raste u prosjeku 6%. To je sve zahvaljujući PDV-u. Također, smanjili smo sivu ekonomiju, povećali smo poresku bazu sa 20.000 poreskih obveznika ... na 40.000. Sve su to pozitivni efekti. Industrijska proizvodnja je porasla iz razloga što je povrat tog PDV-a i još puno, puno toga. E, sad da kažem posljedice uvođenja nulte stope. Nemam ništa protiv, vjerujte, ja ću biti prvi za, samo dajte mi sve na son, sve cijene koštanja. Prvo, rekao sam, povećat će sivu ekonomiju, šverc, mito i korupciju. Nažalost, kod nas u BiH još uvijek mafija i kriminalci su jači i organizovaniji od države. Ta stvar je svima nama jasna. Iskustva nam pokazuju da uvođenje jedinstvene stope u drugim zemljama gdje su slabe institucije kao i kod nas – razvijen lanac šverca, tako da bi korist imali samo trgovci i profiteri. Uvođenje nulte stope povlači za sobom 60 nova zapošljavanja, povećanje administracije. Je li nam to treba? I ovako imamo previše birokracije, trebamo još zapošljavati. Uvođenjem nulte stope neće ništa pojeftiniti nego doći će samo do novih poskupljenja. Mi ćemo morati određene proizvode, 60%, dignuti na 23 ili na 25, a ovu nultu stopu, a ovi neće ništa pojeftiniti, tako da će doći do poskupljenja za sve. Ako kruh bude marka, on će biti i za bogate i za siromašne, znači ništa s tim ne dobivamo. Znači, ne bi se smanjile cijene. Na račun države, profitirali bi jedino trgovci i šverceri. Isto tako, uvođenjem diferencirane stope ili nulte stope ugrozili bi funkcionisanje budžeta na svim nivoima, jer bi to vodilo gubitku javnih prihoda. Došlo bi do, rekao sam, drastičnog poskupljenja drugih proizvoda. Također, zaustavilo bi ekonomski razvoj. Evo mi imamo staru deviznu štednju, imamo hiljadu tih koji čekaju. Šta ćemo ako nam padnu prihodi, a past će. Isto tako, svi se vade na taj socijalni karakter. Međutim, već sam kazao, u tom slučaju bi i bogati i siromašni imali te, međutim ništa ne bi pojeftinilo. Ja sam rekao, ako ima tih viška prihoda, uložimo ih u razvoj, u poticaj, u proizvodnju, subvencije, socijalne programe. Ako ima tih prihoda, hajmo smanjiti linearno 15% do 16%, a ne da razgovaramo da dižemo mi sad PDV na nekih 21%. I mislim da je Komisija sasvim ispravno postupila kada je donijela zaključak da se napravi jedna detaljna analiza koliko bi to ukupno koštalo, od Vijeća ministara svaka vlast vodi fiskalnu politiku. Pa neće meni valjda fiskalnu politiku voditi opozicija, zna se šta je cilj opozicije šta pozicije. Vijeće ministara je to koje treba da napravi detaljnu analizu koliko košta i da, ako Vijeće ministara, tamo sjede stručni ljudi, ocijeni da ima priliva sredstava, da se može uvesti, nikakav problem, čak i u tri stope. Hajmo 3, 5, 15, 29. Zna se šta treba najviše, šta je sredina, šta je ovo. Ali treba sve voditi na papiru sa podacima. Ne možemo mi ići grlom u jagode. Uprava za indirektno oporezivanje je vršila neku analizu i ona je nama izračunala na bazi 5% i 25% i 8% i 23% i pokazalo se da 60% prometa potrošnje su proizvodi koji bi išli po višoj stopi. Znači 50%. Znači, mi bi još više opteretili one siromašne zato što ne bi ništa pojeftinilo. A ja bih tu završio. Znači, kome je cilj to da država gubi na stotine miliona prihoda, pa da imaju privatni trgovci. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Jašarević.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici, ja bih htio da u svom kratkom izlaganju govorim o onome što nije rečeno, jer razumijem sve iznesene stavove ovde od svih zastupnika iz pozicije i opozicije, i teško bi se moglo osporavanjem doći do nekog konačnog stava. Ono što bi imao potrebu da možda ponovim: da je Parlament BiH vlasnik sistema za indirektno oporezivanje i svako prebacivanje odgovornosi na bilo koga drugog, jednostavno, ne može biti tačno. Mislim da bi dobro bilo da se podsjetimo da je Vijeće ministara uvelo sistem indirektnog oporezivanja u BiH u saradnji sa entitetskim vladama i vladama kantona u ovom federalnom dijelu i, neko pitanje da li je urađeno kako valja u onim okolnostima, mislim da je 61 urađeno najbolje što se moglo i jako je dobro da s obzirom na efekte ovog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju možemo i dalje ostvariti osnovne ciljeve na svim nivoima vlasti, bez da zbog umanjenja poreza zbog smanjenja carina moramo posezati za bilo kakvom promjenom PDV-a na više. To je važna stvar. I može biti, da odmah kažem, da promjena PDV-a bez sagledavanja fiskalnog kapaciteta BiH za period od tri do pet godina, u svjetlu ovog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, jednostavno neće proći, ma ko koliko želio i kako želio. Mora se odgovorno to mijenjati. Treba se mijenjati, ali nikako dovesti u poziciju da se to često mijenja. Mislim da i ova rasprava pokazuje da je Parlament, kada je donosio odluku, svjesno ... Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje želeći da izbjegne politikanstvo i onih na poziciji. Dakle, da to ne može biti neki predizborni trik niti bilo šta drugo nego da se na nivou eksperata odlučuje o eventualnoj promjeni poreskih stopa. Struktura Upravnog odbora pokazuje koliko je to nadležnost i entiteta. Dakle, tamo nikako nisu samo stručnjaci nego i ljudi koji odgovaraju na nižim nivoima vlasti za finansiranje, u skladu sa ustavima svih nivoa vlasti. Napredak je već istaknut ovdje. Dakle, ne samo da je bio Upravni odbor, bio je čak i stranac jedno vrijeme dok mi nismo iskazali dovoljan nivo odgovornosti kada je, evo, uspješno preuzeo domaći predsjednik i mislim da ovaj odgovor koji smo sada dobili jeste posljedica te ukupne odgovornosti. Ovdje se to sve može osporavati, ali osim zamjerke da nije kvantificirano efekti ovog zakona – smanjenje prihoda u budžetu, ja mislim da se teško može, kada se tu samo uzme struka u obzir, teško se može osporiti stavove koji su ovdje izneseni. Mislim da je dobar prijedlog da svi zastupnici dobiju ovaj stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da su u pravu oni koji govore da bi se sve to pretočilo u trgovačke marže, marže u prometu. Najbolji primjer su energenti. Kada su rasli, sve je raslo, kada energenti padaju, evo ništa skoro ne pad, i pada kako pada. I ovdje bi se to isto desilo. Mislim da je to jedna lekcija koja je naučena. Ono što bih htio da ovdje istaknem – mislim da bi neko morao iznijeti svoj stav o PDV-u kao poticaju domaćoj proizvodnji. Dakle, o tome niko nije govorio, a kada smo ga uvodili onda se govorilo i o tome da u nekom obimu i domaći proizvođači su tu imali jedno aktivnije učešće da je ovaj PDV bio, na određen način, poticaj domaćoj proizvodnji. Kada bi se za ove poljoprivredne proizvode ukinuo PDV, onda bi domaća poljoprivredna proizvodnja došla u još oštriju konkurenciju. Ja mislim da ne treba zanemariti i slabo razvijeno tržište u BiH. Nije to samo u BiH, ono je vjerovatno nerazvijenije u BiH, ali i susjedne zemlje ne mogu da uđu u trag ekstra profitima zato što je tržište nedovoljno razvijeno i naravno da trgovci imaju zakonsko pravo da povećanim maržama stižu ekstra profite. I kada se sve to sabere i oduzme, mislim da je dobro da imamo ovakvu Komisiju za finansije i budžet koja je preuzela odgovornost da donese ovakve zaključke kakvi jesu, a Parlament bi mogao podržavanjem, po ko zna koji puta, ovog zaključka konačno privoliti Vijeće ministara da pristupi izradi ove analize koja bi bila osnova za sagledavanje poreza na dodanu vrijednost u narednim godinama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović.
Imam li ja pravo na diskusiju? 62
Možemo mi oduzeti riječ ako hoćete.
Zahvaljujem. Pošto nisam imao pravo na drugu repliku, pa sada samo pitam imam li pravo na diskusiju? I ja bih Vas zamolio, gospodine predsjedatelju, da ubuduće ne radite nasilje nad mojim pravima u ovom domu.
Ja bih Vas zamolio da se usredotočite na diskusiju. Imate pravo na diskusiju, pa diskutirajte.
Ali, evo pošto nisam imao prilike da Vas upozorim u prošloj raspravi, to koristim sada.
Ovdje po Poslovniku samo ja upozoravam, uvaženi zastupniče, a Vi imate pravo da poštujete Poslovnik.
Samo Vi imate pravo?
Kada budete na mome mjestu, onda možete upozoravati. Pređite na diskusiju.
Na nasilje nad pravima ovdje svako od nas ima pravo. Ali ja mislim da ne trebamo primjenjivati nasilje nad pravima nego se trebamo držati Poslovnika.
Izvolite se držati Poslovnika. Na to Vas stalno upozoravam.
Zahvaljujem, predsjedatelju. PDV je tema od usvajanja do danas: koliko stopa, na koji način i kako!? Ja osobno i Narodna stranka Radom za boljitak podržava više stopa PDV-a i mislim da ovaj zakon u prvom čitanju, kada gledamo njegova načela, mislim da bi ga trebali usvojiti, a onda u drugom dijelu parlamentarne faze da pokušamo popraviti ga, eventualno, sa svim ovim primjedbama koje su danas bile u ovoj raspravi. Iz cijele rasprave se da vidjeti da mi pokušavamo cijelo vrijeme, kao i kod drugih zakona, odgovornost prebaciti iz Parlamentarne skupštine na komisije, na upravne odbore ili na nešto drugo. Ja smatram da to nije uredu, jer smo mi ovdje odgovorni za donošenje propisa i, u biti, ako nam smeta ovlaštenje Upravnog odbora, mi to ovlaštenje možemo promijeniti. Ako nam 63 smeta Vijeće ministara, mi možemo to donijeti i bez njih i, u biti, nama ništa ne može smetati osim nas samih da donesemo neki zakon, sukladno Ustavu koji nam je dao te ovlasti. Evidentno je da je naš PDV kao sarma. Samo jedni jedu kupus, a drugi samo meso. Znači, naplaćujemo porez isto i onima koji koriste luksuz i onima koji pokušavaju jedva da prežive. Ja mislim da može jedno vrijeme biti, eventualno, pravdanje da je problem uvođenja, jedno vrijeme može biti pravdanje problem zloupotrebe itd. ali to ne može trajati u beskonačnost jer oni koji eventualno to nisu u stanju provesti, trebamo ih osposobiti i pomoći im da oni to provedu. Iz tog razloga, evo zamolio bih vas sve da pokušamo usvojiti ovo danas u prvom čitanju, a onda, u drugom čitanju, i ja imam primjedbi na stope. Trebamo neke stope u luksuzu, možda, i povećati kako bi osigurali financijsku održivost jednog ovakvog prijedloga. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda: Ad. 12. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje I–XII 2007. godine Predsjedništvo BiH Izvješće je dostavilo 11. srpnja 2008. godine. Mjerodavno Povjerenstvo za financije i proračun razmatralo je Izvješće i svoje Izvješće dostavilo 1. rujna 2008. godine. Povjerenstvo nije imalo primjedbi na Izvješće o izvršenju Proračuna i predlaže ga Domu na usvajanje. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda: Ad. 13. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zahtjevu Ustavnopravnog povjerenstva za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika
Evo, ja sam, kada smo stavljali ovo na dnevni red, imao jednu rezervu da je moguće tumačiti član 34. Poslovnika na ovaj način, ali mi smo glasali da se to stavi na dnevni red. Naime, da je u pitanju neka bogata opština istočne Hercegovine, inače istočne Hercegovine bogate vodom, mi ne bismo glasali ali, s obzirom da se radi o Laktašima, mi ćemo glasati za ovaj sporazum.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu.
To bi ti uradio i da je Visoko u pitanju. 68
U ovom trenutku iscrpili smo dnevni red u raspravi i evo imamo sugestije da je najmanje jedan sat potreban pauze. Želim omogućiti, znači u granicama smo; znači nastavak za izjašnjavanje po svim točkama dnevnog reda u 15,30, ali vas uistinu molim da budemo točni, u 15,30. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta da se pripremite za izjašnjavanje. ... Zastupnici, drago mi je da čujem da ste u drobrom raspoloženju, pa vas sada molim da se pripremite da pređemo na izjašnjavanje. Prelazimo na izjašnjavanje o 1. točci dnevnog reda: Usvajanje Zapisnika 33. sjednice Zastupničkog doma. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz 36 glasova „za“, bez glasova „protiv“ i „suzdržanih“, konstatiram da je Zastupnički dom prihvatio, usvojio Zapisnik 33. sjednice Zastupničkog doma. Prelazimo na izjašnjavanje o 3. točci dnevnog reda: Zahtjev zastupnika Jerke Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona po žurnom postupku, sukladno članku 127. Glasujemo o Zahtjevu. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz dva glasa „za“, 33 „protiv“ i tri „suzdržana“, konstatiram da Zahtjev za hitni postupak nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri ponovo, glasovanje o proceduri za 126. – skraćeni postupak. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz sedam glasova „za“, 29 „protiv“ i četiri „suzdržana“, konstatiram da nije prihvaćena ni procedura po članku 126. To znači da ovaj zakon ide po redovitoj proceduri. Prelazimo na izjašnjavanje o 4. točki: Zahtjev zastupnika Jerke Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Glasujemo o Zahtjevu. Molim da se pripremite. 69 Glasujte sada! Uz 12 glasova „za“, 27 „protiv“, jedan „suzdržan“, konstatiram da nije prihvaćen Zahtjev za glasovanje po članku 127. Prelazimo na izjašnjavanje za glasovanje o proceduri po članku 126. Poslovnika. Ista, četvrta točka. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz 13 glasova „za“, 21 „protiv“, jedan „suzdržan“, konstatiram da nije prihvaćena ni procedura po članku 126. To znači da ovaj zakon ide u redovitu proceduru. Prelazimo na izjašnjavanje o 5. točki: Zahtjev zastupnika Jerke Ivankovića Lijanovića za razmatranje Prijedloga zakona o zaštiti domaće proizvodnje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Glasujemo o Zahtjevu. Glasujte sada! Osam glasova „za“, 27 „protiv“, pet „suzdržanih“. Zahtjev nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o istoj točci dnevnog reda, za glasovanje o proceduri po članku 126. Poslovnika. Glasujte sada! Devet glasova „za“, 27 „protiv“, četiri „suzdržana“ – konstatiram da nije prihvaćena ni procedura po članku 126. i ovaj zakon ide u redovitu proceduru. Prelazimo na izjašnjavanje o 6. točci dnevnog reda: Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o klasifikaciji djelatnosti u BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika. Glasujemo o Zahtjevu za skraćeni postupak. Pripremite se. Glasujte sada! 36 glasova „za“, dva „protiv“, jedan „suzdržan“ – konstatiram da je Zahtjev za skraćeni postupak prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o 7. točki dnevnog reda: Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika. Glasovanje o Zahtjevu za skraćeni postupak. Pripremite se i glasujte sada! 21 glas „za“, 11 „protiv“, sedam „suzdržanih“. Nedovoljna entitetska većina, nema suglasnosti. Prelazimo u drugi krug glasovanja o istom zakonu. Svi glasujemo, dvije trećine glasova „protiv“. 70 Pripremite se. Glasujte sada! 21 „protiv“, 21 „za“, 12 „protiv“, sedam „suzdržanih“. Nedovoljna, odnosno, uz nedovoljno glasova „protiv“, konstatiram da Zahtjev Vijeća ministara prihvaćen. Prelazimo na 8. točku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH (drugo čitanje). Molim da se pripremite. Glasujte sada! 37 glasova „za“, tri „suzdržana“ – konstatiram da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici prihvaćen. Prelazimo na 9. točku: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odličjima BiH. Imamo prvo glasovanje o amandmanima uvaženog zastupnika Novakovića. Možemo li o svim amandmanima ili pojedinačno inzistirate? Znači, evo, pošto je predlagatelj suglasan, izjašnjavamo se u paketu o svim amandmanima uvaženog zastupnika Novakovića. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! 13 glasova „za“, 25 „protiv“, dva „suzdržana“ – konstatiram da amandmani nisu prihvaćeni. Prelazimo na izjašnjavanje o ovom zakonu u drugom čitanju. Molim da se pripremite. Glasujte sada! 24 glasa „za“, 11 „protiv“, četiri „suzdržana“, uz nedovoljnu entitetsku većinu, nema suglasnosti u Kolegiju. Prelazimo na izjašnjavanje u drugom krugu o istom zakonu. Molim da se pripremite. Glasujte sada! 25 glasova „za“, 11 „protiv“, četiri „suzdržana“ – uz dvije trećine glasova „protiv“ iz RS, ovaj zakon nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o 10. točci: Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o flaširanim pitkim vodama (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakonu u drugom čitanju. 71 Pripremite se. Glasujte sada“ Uz 37 glasova „za“, jedan „protiv“, jedan „suzdržan“, konstatiram da je Prijedlog zakona prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o 11. točci: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun – predlagatelj: zastupnik Branko Dokić. Glasujemo o Mišljenju Povjerenstva. Ako se Mišljenje usvoji, Prijedlog zakona je pao, ako se ne usvoji, Povjerenstvu se daje zadatak da dostavi novo mišljenje. Glasujte sada! 28 glasova „za“, 12 „protiv“, bez „suzdržanih“. Uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatiram da je Mišljenje Povjerenstva prihvaćeno, što znači da je Prijedlog zakona odbijen. Prelazimo, imamo i jedan Prijedlog zaključka Komisije. 'Komisija predlaže Zastupničkom domu da od Vijeća ministara zahtijeva izradu i dostavi detaljne analize i procjene uvođenja diferenciranih stopa PDV-a za ukupne prihode u BiH.' Tako je, o.k, u pravu ste, prelazimo na izjašnjavanje o 12. točci: Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje I – XII 2007. Pripremite se za izjašnjavanje, glasujemo o Izvješću. Glasujte sada! 36 glasova „za“, dva „protiv“, dva „suzdržana“ – konstatiram da je Izvješće usvojeno. 13. točka: Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu Ustavnopravnog povjerenstva za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Glasovanje o Zahtjevu u drugom krugu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! Uz 24 glasa „za“, 11 „protiv“, pet „suzdržanih“ i dvije trećine „protiv“ iz RS, konstatiram da Zahtjev nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o istom, o istom znači Zahtjevu Komisije po članku 126. Može, može, kad se ne usvoji, kad se ne prihvati zahtjev za 127., sukladno Poslovniku ide se odmah na izjašnjavanje po članku 126. Ako se ni to ne prihvati, onda ide redovita procedura. Znači, prelazimo na izjašnjavanje ... za proceduru po članku 126. Glasujte sada! 25 glasova „za“, 10 „protiv“, četiri „suzdržana“; dvije trećine „protiv“ iz RS, nije prihvaćena procedura po članku 126. zakon ide. ___________(?) Ne, ne, ne, ovo je prvi krug usaglašavanje Kolegija. 72
Izvještaj, negativno je Mišljenje. [[zajednička diskusija]]
Molim vas, bez rasprava, sigurno radimo po Poslovniku. 23 glasa „za“, 11 „protiv“, tri „suzdržana“. Uz dvije trećine „protiv“ iz RS, nije, nema entitetske većine.
Ja se izvinjavam, nisam ja stigao glasati.
Hoćeš ponovo?
Hoću, nisam stigao glasati.
Dajem pauzu 10 minuta, pa ćemo nastaviti glasovanje. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Nastavljamo rad. 16. točka dnevnog reda. Izjašnjavanje o Izvješću Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH – predlagatelj: zastupnik Milorad Živković. Glasovanje o Mišljenju Povjerenstva u drugom krugu. Ako se Mišljenje usvoji, ovaj zakon je pao, ako se ne usvoji zadatak Povjerenstvu se daje da dostavi novo mišljenje. Molim, pripremite se. Pristupite glasovanju sada! 23 glasa „za“, 11 „protiv“, tri „suzdržana“; 11 „protiv“ iz RS – Mišljenje nije usvojeno. 74 Idemo, nema, a ima, nema entitetske većine.
Ne, ne, ne, ovo je drugi krug, ima 11, završena je procedura, vraća se Komisiji. Ne, ne, nije usvojen, ima 11 „protiv“.
U pravu ste. Znači, vraća se Komisiji da dostavi novo mišljenje. Prelazimo na izjašnjavanje o 17. točci dnevnog reda: Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu odluke (ako možete da se malo slušamo jer stvarno je) Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu odluke o usvajanju Prometne politike BiH za razdoblje od 2008. do 2020. godine. Glasovanje o Prijedlogu odluke – u drugom krugu nije postigla suglasnost. Znači, ukoliko dvije trećine bude „protiv“, Prijedlog nije prihvaćen. Molim da se pripremite. Glasujete sada! 26 glasova „za“, 10 „protiv“, dva „suzdržana“; dvije trećine „protiv“ iz RS. Prijedlog odluke o usvajanju Prometne politike za razdoblje od 2008. do 2020. nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o 18. točci: Prijedlog Vijeća ministara za imenovanje člana Povjerenstva za koncesije BiH. Glasovanje o imenovanju Ive Andrića za člana Povjerenstva za koncesije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 29 glasova „za“, jedan „protiv“, osam „suzdržanih“. Konstatiram da je Ivo Andrić imenovan za člana Povjerenstva za koncesije. Prelazimo na izjašnjavanje o 19. točci: Imenovanje tri člana u Interresornu radnu skupinu za pripremu Prijedloga zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH. Interresornu radnu skupinu osnovalo je Vijeće ministara. Glasujemo o imenovanju tri člana u Interresornu radnu skupinu. Predloženi su, kao što ste u prvom dijelu čuli, gospoda: Bakir Izetbegović, Vinko Zorić i Momčilo Novaković. Molim da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sada! 28 glasova „za“, dva „protiv“, devet „suzdržanih“. Konstatiram da je prijedlog prihvaćen i da su u Interresornu grupu izabrani Bakir Izetbegović, Vinko Zorić i Momčilo Novaković. 75 Prelazimo na izjašnjavanje o 20. točki dnevnog reda: Inicijativa zastupnika Adema Huskića da se na jednoj od narednih sjednica Doma raspravlja o pitanju imovine BiH. Izjašnjavamo se o Inicijativi. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. 28 glasova „za“, bez glasova „protiv“, suzdržanih 11. Nedovoljna entitetska većina. Ne možemo se sad usuglašavati, bit ćete obaviješteni o rezultatima usuglašavanja. Prelazimo na 21. točku: Davanje suglasnosti za ratificiranje: a) Sporazuma o ekonomskoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovačke, b) Sporazuma između BiH i Republike Slovačke o unapređenju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, c) Aneksa Sporazuma između BiH i Kraljevine Norveške o financiranju projekata u korist pravosuđa i/ili sudova i tužiteljstava u BiH, d) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o provođenju mješovitih patrola uz zajedničku državnu granicu, e) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije – o službenom tranzitu preko državnog područja druge ugovorne strane u cilju postupanja na vlastitom državnom području, f) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o upućivanju službenika za vezu, g) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH – Granične policije - i Minstarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske – Ravnateljstva policije - o osnivanju zajedničkih radnih grupa za suzbijanje kriminaliteta, h) Finalnog akta Regionalne konferencije za radioveze za planiranje digitalnog zemaljskog radiodifuznog servisa u dijelovima regiona 1 i 3 u frenkvancijskom opsegu od 174 do 230 megaherca i 470 do 862 megaherca (RRC 06) i) Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženih vrsta divljih životinja i biljaka, j) Konvencije o zaštiti i promoviranju različitih kulturnih izraza, k) Dopune članka 1. Konvencije o zabrani i ograničenju uporabe određenih vrsta konvencionalnog naoružanja, l) Sporazuma o kreditu između BiH i Raiffeisen Zentralbank Austrijske banke – razvoj sistema vodosnabdijevanja u općini Laktaši, m) Memorandum o razumijevanju između Ministarstva civilnih poslova BiH i Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu. 76 Predlažem da se u okviru ove točke o svim ovim sporazumima, konvencijama i ostalim aktima za koje je potrebno davanje prethodne suglasnosti, izjasnimo zajednički u paketu, pa ovaj prijedlog dajem na izjašnjavanje. Ko je za ovaj prijedlog? Glasujte sada! 36 glasova „za“, dva „protiv“, jedan „suzdržan“. Konstatiram da je ovaj prijedlog prihvaćen. Pristupamo izjašnjavanju o cjelokupnoj 21. točki dnevnog reda, od a) do m). Pripremite se za izjašnjavanje. Glasujte sada! 39 glasova „za“, bez glasova „protiv“, jedan „suzdržan“ – konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH dao suglasnost za ratificiranje sporazuma navedenih u 21. točci dnevnog reda, od a) do m). Prije zaključenja dnevnog reda, želim da vas, uz malo pozornosti, kratko samo još informiram da je Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH donio kalendar naših aktivnosti zasjedanja do kraja ove godine, o čemu ste informirani, nadam se, kroz ovaj dopis koji vam je proslijeđen. I evo, molim vas i ovom prigodom da vodite računa o ovim terminima prilikom planiranja svojih obveza. Želim vas isto tako informirati da je Kolegij Zastupničkog doma uputio inicijativu prema Domu naroda za održavanje Zajedničkog kolegija na kojem bismo razmatrali termin održavanja jedne zajedničke sjednice u ovom razdoblju, o čemu ćete isto tako biti blagovremeno obaviješteni. Hvala na pozornosti. Zaključujem rad 34. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Sjednica je završena u 16,30 sati.