.... na 70. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste kao i predstavnike sredstava javnog informisanja. Prema izvještaju službe dame i gospodo, sjednici prisustvuje 25 poslanika, što znači da imamo kvorum za punopravno i punovažno odlučivanje. Svoje odsustvo su pravdali Abdulah Nakaš, Selim Bešlagić, doktor Petar Kunić i Mirsad Ćeman. Ostali koji nisu pravdali svoj izostanak, očekujemo i njihovo prisustvo tokom zasjedanja. Ali dame i gospodo, dio predstavnika naše spoljnopolitičke komisije, prisustvuje jednom zajedničkom sastanku sa grupom prijateljstva iz Sabora Slovenije. Očekujemo da dođu na ovo zasjedanje kad se ta sjednica završi, ali pre nego krenemo sa radom, želim predsjednike klubova da zamolim, ovo je počela već biti učestala pojava da kasnimo gotovo redovno sa pola sata zakašnjenja, a to znači da klubovi moraju zasjedati ostalim danima i da komisije ne mogu zasjedati u toku dana plenarnog zasjedanja Predstavničkog doma ili barem nije poželjno, pa vas molim da nam sugerišete ako nekad treba pomjeriti zasjedanje sat vremena kasnije, da počnemo u 11 ali da počnemo na vrijeme. Evo, molio bih predsjednike klubova da o tome vode računa. Dame i gospodo poslanici, u pozivu za sjednicu dobili ste prijedlog dnevnog reda. Želim da vas informišem da smo jutros imali sjednicu užeg i proširenog Kolegija i da smo postigli saglasnost za dnevni red, proširimo sa četiri nove tačke dnevnog reda, tako da možete pratiti ovaj inovirani dnevni red, boldirane tačke, to je tačka 6, to je Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prerdloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, dakle na predlog Vijeća ministara. Zatim, 7. tačka Zahtjev poslanika Milorada Živkovića za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o poštama po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, zatim 21. tačka imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH i 22. poslednja tačka, imenovanje jednog člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja Zakona o javnom RTV Servisu, umjesto gospodina Vinka Zorića. Također smo u okviru proširenog Kolegija se dogovorili da danas predsjednici klubova, da pokušamo da ne širimo dalje dnevni red, ovo su bile tačke koje nismo mogli izbjeći, no da iskoristimo vrijeme da danas intenzivno radimo, jer evo kako vidite imamo opširan dnevni red od 22 tačke dnevnog reda. Vi ste naravno dobili ovaj prečišćeni tekst inoviranog dnevnog reda, imate ga pred sobom i ja otvaram raspravu vezanu za dnevni red, s tim što dugujem jednu napomenu. Vi znate da na prošlom zasjedanju jedna tačka dnevnog reda je skinuta. Ona se ticala Izvještaja o radu Obavještajne službe za period 1.1. i 31.12. 2004.godine. vođena je rasprava zašto je to 2 povjerljiva informacija. Moram da kažem da smo dobili pisani tekst od predsjedavajućeg Vijeća ministara u kojem moli, sobzirom da on po zakonu treba da bude izvjestilac, vezano za tu tačku dnevnog reda, on moli da se ta tačka ne stavi na današnje zasjedanje, nego na prvo naredno, sobzirom da nije prisutan danas u Sarajevu i da ostaje pri stepenu stajnosti koja je naznačena i za to smo postigli saglasnost da to bude tačka dnevnog reda na narednom zasjedanju. Također je bio zahtjev gospodina Moranjkića, da se pokuša održati neka rasprava vezana za odnose na relaciji CRA, Ministarstvo saobraćaja i komunikacija. Znate također da je to bio zahtjev SDP-a BiH, doktora Laugmdžije prošli put. Mi smo poslali pisanu informaciju Vijeću ministara, očekujemo da pošalju pisani materijal i da to također bude tačka dnevnog reda na narednom zasjedanju. Evo, dao sam ove napomene samo kako bi smo možda spriječili ili izbjegli nepotrebne rasprave kada je ovo u pitanju, dakle da nismo prešli preko toga bez jasnog obrazloženja i odnosno, nije Kolegij samoinicijativno donio tu odluku, nego na zahtjev predsjedavajućeg Vijeća ministara. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Momčilo Novaković, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, uvaženi gosti, ja bih htio da zamolim i predsjedavajućeg i Kolegij predsjedavajućeg, kad zakazuje sjednice da vodi računa o činjenici kao što je danas slućaj da je danas Mitrov dan, da je to veliki kod nas pravoslavaca veliki svetac i da bi bilo dobro da onim koji žele znači, da prisustvuju molitvi u 10:00 sati da im se omogući da prisustvuju, što praktično znači da bi sjednice onda trebalo zakazivati ili sat kasnije znači ili izbjegavati da se zakazuju znači na ovakve dane a mislim da je prihvatljivo da se tada sjednice zakazuju u 11:00 sati.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ vezano za dnevni red? Doktor Lagumdžija, izvolite.
Radi preciznosti gospodine predsjedavajući, ako sam vas ja dobro razumio, sobzirom da je i u zapisniku koji usvajamo pod slijedećom tačkom dnevnog reda, stoje ove obaveze o kojima ste vi sada govorili, da li to znači da ćemo za tačku dnevnog reda koja se tiče CRA ili Javnog servisa i problema vezano za čitav, molim, ja, izvinjavam se RAK, izvinjavam se ja sam u istorijskim kategorijama. Ovaj, dakle da li ćemo informaciju o tome da li to znači da nam je predsjedavajući obećao da ćemo dobiti informaciju Vijeća ministara pismenu i da ćemo po toj pismenoj informaciji slijedeći put razgovarati? Jer, ovde u zaključku koji je i u zapisniku naveden, ja samo da vas potsjetim, zaključak je bio da bude čitav set pitanja koja se tiču cjelovitog pitanja RAK-a ne samoo transfera novca nego i cjelovitog pitanja odnosa sa RAK-om koji uključuje i davanje licenci i promjena sektora telekomunikacija, odnosno davanje licence za treću generaciju ovih operatora. 3 Dakle, da li to možemo očekivati pismeno? Da li danas, ja sam za to da mi danas ne raspravljamo ako ćemo dobiti pismeno, ali to znači da mi danas zaključujemo da su nam oni obećali da ćemo dobiti pismeno i da nam ovde dođu predstavnici institucija o kojima govorimo i Javnog servisa i RAK-a, što bi rekao Beriz, odnosno Vijeće ministara. To je jedna stvar. Druga stvar, da li sam vas dobro razumio, gospodine predsjedavajući, da stepen tajnosti u ovoj fazi nij skinut, a da ćemo na idućoj sjednici Predstavničkog doma, imati izlaganje premijera na ovu temu i da ćemo tada se odrediti da li stepen tajnosti stoji ili ne? Ili, mi danas trebamo to da razjasnimo?
Evo, naravno pokušaću dati odgovor. Naravno, mi smo poslije zasjedanja proširene sjednice, ja sam uputio dopis Vijeću ministara u kojem sam tražio pisanu informaciju vezano za odnos RAK-a i Ministarstva saobraćaja i komunikacija. Mi pisanu informaciju nemamo i ja sam protiv toga naravno da raspravljamo bez materijala, jer vidim da nema nikog u ime Vijeća ministara ko bi mogao da taj problem elaborira pred poslanicima i mislim da treba sačekati pisanu informaciju, da to bude tačka dnevnog reda gdje ćemo na bazi validnog pisanog materijala kao poslanici voditi raspravu. Kada je druga tačka dnevnog reda, naravno evo, to je ono što mogu da vam kažem, kada je druga tačka dnevnog reda u pitanju, Izvještajj o radu Obavještajne službe, imam pisanu informaciju u kojoj predsjedavajući traži da ne bude danas tačka dnevnog reda, jer on fizički nije u Sarajevu, ne može prisustvovati radu sjednice. A kada je u pitanju odnos prema stepenu tajnosti, on kaže da Vijeće ministara ostaje pri određenom stepenu tajnosti te informacije. Mi ne možemo i kad bi smo vodili raspravu, skinuti, u skladu sa zakonom nivo tajnosti te informacije. No, kad bude ta tačka dnevnog reda i kad budemo imali izvjestioca u liku predsjedavajućeg Vijeća ministara, raspravljaćemo o svim segmentima. Dakle, biće tačka dnevnog reda na narednom zasjedanju, jer nas predsjedavajući moli i ja mislim da treba uvažiti te razloge jer danas nije prisutan. To je sve ono što vam mogu reći vezano za tu informaciju. Izvolite,
Dakle, mi ćemo, ako sam vas dobro razumio, predsjedavajući ostaje pri tome da ostaje stepen tajnosti. Ali mi danas ne možemo zaključiti da će ostti taj stepen tajnosti, mi ćemo o tome dakle razgovarati kad dođe ta tačka dnevnog reda, što znači i dakle moja je preporuka gospodina predsjedavajući, da ovaj, se proba mirno razjasniti status ovog materijala do iduće sjednice, jer ovde želim kao što sam i prošli put redako, da kažem da mi kao SDP nećemo učestvovati u raspravi o toj tački dnevnog reda, ukoliko se bude održao ovaj stepen tajnosti. I, onda ćemo poduzeti sve zakonom predviđene aktivnosti, da javnost obavijestimo o tome zašto to radimo. 4
Zahvaljujem doktor Lagumdžija. Želim također da kažem, da na ovu sugestiju gospodina Novakovića, da ćemo voditi računa a u svakom slućaju trebamo imati i zahatjev kad, dakle vrlo je teško i žalim što je danas došlo do ovog nesporazuma ali da smo imali informaciju da treba početi u 11:00 počeli bi u 11:00, sve dotle dok ne dođemo do zakona o praznicima i praznovanju na državnom nivou u BiH, moramo uvažavati zahtjeve klubova. Ima li još neko da se javlja za riječ? Izvolite, Huskić, gospodine Huskić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, dragi gosti, predlažem da donesemo zaključak danas, da za narednu sjednicu, da nam Sekretarijat pripremi pregled zaključaka ovog doma koji su realizirani i koji nisu. Razlog za to je naš zaključak sa 63. mislim da je bila 63.sjednica, na kojoj je ovaj dom zaključio da Vijeće ministara dostavi Informaciju o stanju proizvodnje i sa posebnim osvrtom na poljoprivrednu proizvodnju, pa je bilo zaključeno da ta informacija bude prezentirana na narednoj sjednici koja je bila samo dan ranije, pa je na prijedlog kolege Zorića taj rok prolongiran za 65.sjednicu. Danas se održava 70. a te informacije nema. Ja ne znam koji još zaključci, ne mogu sad da se sjetim koji još zaključci stoje, a da su im rokovi istekli, a da nema niakvih informacija, pa predlažem da to sve skupa uradimo u jednoj informaciji .. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu dame i gospodo i konstatujem da smo usvojili slijedeći dnevni red, Dnevni red 1. Zapisnik sa 69. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama Bosne i Hercegovine, 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Prijedlogu zakona o osnovama geomatike Bosne i Hercegovine, 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka poslanika Mladena Potočnika sa 69. sjednice Doma, 6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama dopunama Zakona o državljanstvu BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 7. Zahtjev poslanika Milorada Živkovića za razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o poštama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 8. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika, 5 9. Prijedlog zakona o postupku indirektnog oporezivanja, drugo čitanje, 10. Prijedlog zakona o postupku prinudne naplate indirektnih poreza u BiH, drugo čitanje, 11. Prijedlog zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotreba opojnih droga, prvo čitanje, 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH, prvo čitanje, 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, prvo čitanje, 14. Prijedlog Okvirnog zakona o visokom obrazovanju BiH, sa izvještajem Ustavno- pavne komisije, 15. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zkona o porezu na dodatu vrijednost sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, 16. Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH, 17. Pregled donacija za BiH u periodu ’96-2005.godina, 18. Predlog kandidata za članove Kancelarije za razmatranje žalbi, predlagač Savjet ministara BiH, 19. Prijedlog zaključka o formiranju Istražne komisije za ispitivanje aktivnosti u vezi za izgradnjom carinskog terminala u Tuzli, predlagač Selim Bešlagić, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju, a) Sporazuma o preuzimanju uloge suosnivača Instituta za nestala lica BiH između Savjeta ministara BiH i Međunarodne komisije za nestala lica, b) Sporazuma o pružanju vazduhoplovnih usluga između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Makedonije, c) Ugovor između BiH i Republike Makedonije o socijalnom osiguranju, d) Administrativnog sporazuma za sprovođenje Ugovora između BiH i Republike Makedonije o socijalnom osiguranju, e) Nota sporazum između BiH i Republike Slovenije o uslovima tajnog prenosa dijela kontigenta detašmana Republike Slovenije u korist BiH, 21. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja BiH i 22. Imenovanje jednog člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja Zakona o javnom RTV Servisu, umjesto Vinka Zorića. To bi bio dnevni red, s tim što molim da prihvatimo ovu sugestiju, dakle da ne glasamo o zaključku gospodina Huskića, da nadležna služba pripremi dakle analizu zaključaka ovog parlamentarnog Doma pa da jednu tačku dnevnog reda narednog zasjedanja posvetimo raspravi na koji način se sprovode zaključci Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH. Time smo dame i gospodo, ako se kolega Huskić slaže? Slaže, hvala. Dakle, time smo završili raspravu vezano za dnevni red. I, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 69.sjednice Predstavničkog doma Otvaram raspravu. Je li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 6 Dakle, konstatujem da smo sa 26 glasova za, dakle jednoglasno bez glasova protiv, suzdržanih, usvojili zapisnik sa 69.sjednice Predstavničkog doma. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. To su, Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Odgovore na pitanja dobili su poslanici Adem Huskić, Beriz Belkić, Mirsad Ćeman, Muhamed Moranjkić. Ima li potrebe da komentarišu kolege odgovore na postavljena pitanja? Kolega Belkić, izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Znači, odgovor sam dobio i zadovoljan sam ali sam ogorčen i razočaran da godinu i po dana traje proces i procedura uspostave Agencije za osiguranje BiH, vrlo važne institucije. Dakle, odgovor glasi da iz proceduralnih razloga usaglašavanja itd. Agencija nije počela sa radom. Ja znam da ovo neće imati nekog posebnog efekta, samo upozoravam zaista da razlozi koje ljudi navode zašto ne uspostavljaju određene strukture ... za BiH, zaista su ovaj, neprihvatljivi i neobjašnjivi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Moranjkić želi da komentariše, izvolite.
Hvala gospodina predsjedavajući. Ja sam dobio praktično odgovor na pola odgovora i snjim sam zadovoljan, s tim što ja očekujem glavni odgovor zbog čega je postavljen ovaj odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Je li ima još neko da želi komentarisati? Ne želi. Evo imate šansu da postavljate poslanička pitanja. Ko se javlja za riječ? Izvolite, evo kolega Suljkanović, pa Mlaćo.
Moje prvo pitanje je ustvari ponavljanje zahtjeva od prije nekoliko mjeseci a vezano za obavezu Vijeća ministara, odnosno resornog ministarstva, da svaka tri mjeseca informišu Predstavnički dom o situaciji vezanoj za aktivnosti na izgradnju auto-puta na koridoru Vc. U objašnjenju mogu da kažem da se vi svi sjećate da smo mi odlučili još davno zauzeti jednu aktivnu poziciju kada je u pitanju auto-put na koridoru Vc i ova obaveza je bila od strane Vijeća ministara, odnosno resornog ministarstva da nas o tome informišu. Nažalost, sve ono što je vezano za aktivnost na izgradnji auto-puta na koridoru Vc, odnosno u ovoj prvoj fazi izradu projektno planerske dokumentacije, mi te informacije 7 dobijamo iz medija i imamo jednu potpunu ignoranciju te obaveze i ja bih ovim putem apolovao i na naš kolegij da potsjete ili zamole Vijeće ministara da nas, da ispuni svoju obavezu. Što se tiče drugog pitanja, ono nema adrese, ne znam ni kome bih ga uputio a vezano je za možda je više inicijativa da se Parlament uključi u aktivnosti vezane za otvaranje pregovora o stabilizaciji i pridruživanju. Naime, svima vam je poznato šta se dešava u zadnje vrijeme, vezano za određivanje glavnog pregovarača i koliko je meni poznato, jedine aktivnosti do sada bile su ono što smo mogli da vidimo u jednoj tv emisiji na sastanku predsjedavajućeg gospodina Špirića, kolege Lagumdžije i gospodina Terzića. Tamo je bilo govora o kandidatima ali izgleda ti prvi kandidati bili su i ovaj, žrtvovani odnosno da se izvrši njihov odstrelj da tako kažem. Mislim da bi u ovom svemu aktivnija uloga Parlamenta bila i te kako potrebna. Svakako da je potrebno vrlo hitno nešto uraditi u ovom trenutku. Dakle, ovo bi bila više inicijativa našem kolegiju da se po ovom pitanju nešto uradi. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegica Mlaćo,
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, svjedoci smo pojave ptičije gripe u našem daljem i bližem okruženju. Također, zarazne bolesti ne poznaju niti granice država, pa čak ni kontinenata, obzirom na značaj zdravstvene zaštite životinja i naravno njenog uticana na direktan i indirektan način i na zdravlja ljudi i građana, a isto tako imajući u vidu značaj zaštite i stimulacije peradarske proizvodnje u BiH, moje polsaničko pitanje upućujem Vijeću ministara odnosno, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, konkretno Uredu za veterinarstvo BiH. Šta je do sada urađeno na državnom planu, odnosno strategiji protiv pojave ptičije gripe u BiH? A, moje pitanje, podrazumjeva i odgovor, šta se do danas uradilo i na izradi i finansiranju mjera u spriječavanju pojave bolesti, u prevenciji i eventualnih mjera iskorjenjivanja zaraznih bolesti u slučaju ne daj Bože pojave. I drugo pitanje, BiH posjeduje kvalificiran i kvalitetan stručni kadar koji se bavi ovom problematikom. To su veterinarske medicine i naravno doktori veterinarske medicine različitih nivoa naučnih zvanja. Pitam, da li u BiH postoje laboratorije, posebno referentne koje su tehnički opremljene i osposobljene za dijagnosticiranje odnosno, otkrivanje ptičije gripe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Belkić je tražio riječ.
Dakle, ja imam pitanje za Sud BiH, odnosno Kazneno odjeljenje. Ono glasi; koliko je pokrenuto i okončano postupaka za izvršenje odluka o oduzimanju imovinske koristi, misli se na novac i imovinu u smislu član 192. stav 2 Zakona o izvršenju sudskih sankcija? Obrazloženje, mi smo dobili ovde informaciju, ja ne znam da li su svi poslanici dobili informaciju Tužilaštva. Informacija je na zahtjev Kolegija koliko sam shvatio, u kojoj nas 8 Tužilaštvo pored nabrajanja broja predmeta vođenja postupaka, iznosa itd. na kraju obavještava da ono nije nadležno da provodi postupke oduzimanja itd. i upućuje nas na Sud BiH, odnosno Kazneno odjeljenje, pa sam ja ovaj, ovim pitanjem pokušao da nam pribavim odgovor koliko je te nezakonito stečene imovinske koristi oduzeto. Po meni je ovo argument više da mi još jedanput raspravimo o potrebi donošenja zakona o oduzimanju stečene imovine, nezakonito stečene imovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja? Ne javlja niko. Kolega Križanović, ivzolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 16.9. dakle, na 65.sjednici Zastupničkog doma, potsjećam da smo podržali inicijativu za formiranje parlamentarnog odbora odnosno komisije, koja bi trebala da izvrši proceduru izbora teksta himne BiH. Tom prilikom sam ja pokušao predložiti određene zaključke kojim bi održali nekakav kontinuitet u tom procesu. Međutim, Dom nije podržao to sa obrazloženjem da će Kolegij učiniti sve da izvrši taj zaključak, odnosno da provedemo tu proceduru. Obzirom da će već se navršiti dva mjeseca od tada, ja postavljam konkretno pitanje Kolegiju našeg doma. Kada će dakle imenovati ovu radnu, odnosno grupu odnosno odbor, komisiju, kako hoćete i kada će odrediti njen mandat i rokove za izvršenje ovog posla?
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Lozančić,
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, vrlo često u dnevnom i tjednom tisku, pa može se reći i svakodnevno, čitam o raznim pronevjerama, kriminalu, razbojstvima ali i o enormnim otkrivenim utajama poreza. Nedavno sam u jednom dnevnom listu pročitao da su dva poduzetnika čiji su inicijali samo objavljeni utajili u ovoj godini 16 miliona i 161 tisuću KM a da je u prvih devet mjeseci utajeno još 28 miliona 276 tisuća KM. I, porezni organi tvrde da ova druga utaja je vezana za postojanje fiktivnih poduzeća na naši prostorima i da je to enorman problem za rad poreznih organa koji nikako ne mogu da se razračunaju sa fiktivnim tvrtkama. Naglašavaju da je uu ovoj godini podneseno 15 krivičnih prijava a da do sada imamo samo dvije presude vezano za ovu vrstu poslovanja. Pa je moje pitanje za Vijeće ministara, kako misli ubrzati i na koje mjesto u listi prioriteta staviti ovu zadaću, da bi se razračunali sa fiktivnim firmama i da bi na neki način popunili proračun, odnosno da bi ubrzali i bili efikasniji kada je u pitanju naplata utajenih poreza?
Zahvaljujem. Kolega Andrić. 9
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. I, ja nemam zastupničko pitanje, nego bih dao jednu inicijativu Regulatornoj agenciji za komunikacije BiH, a ona se sastoji u slijedećem. Da CRA pregleda sinošnju emisiju 60 minuta i da poduzme odgovarajuće mjere iz svoje nadležnosti prema FTV i naravno glavnom odgovornom uredniku te emisije. Sobzirom da je on u sinoćnjoj emisiji potsjećam, nazvao jednu komponentu Vojske Federacije zločinačkom organizacijom, odnosno ta komponenta je sad sastavnica Oružanih snaga BiH. Mislim da na to nema pravo i da je tu prekršio sve norme i zakonske i kodeks ponašanja i ljudske. Stoga tražim od CRA da pregleda emisiju, da poduzme mjere iz svoje nadležnosti i da izvjesti Parlament i mene osobno o poduzetim mjerama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Zorić.
Ja imam pitanje za Vijeće ministara a ono je vrlo kratko i jasno. Hoću li ja dobiti odgovor na tri postavljena pitanja na 69. sjednici od 25. listopada?
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo, ja ću samo, nećete mi zamjeriti što ću evo, neću izaći pošto predsjedavam, nema koelge Martina, moje pitanje je Vijeću ministara također. Kani li Vijeće ministara zaključiti Ugovor o saradnji sa nevladinim sektorom, sobzirom da se ubrzava put BiH ka potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i čini mi se da bi smo dobili mnogo pozitivniju klimu ukoliko bi do 17. decembra Vijeće ministara zaključilo jedan takav sporazum jer su to učinile sve zemlje u okruženju i sve ona koje su prošle put pridruživanja EU. To bi bilo dakle moje pitanje. I, time prelazimo na treću tačku dnevnog reda. To je, Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama BiH, predlagača doktora Zlatka Lagumdžije, Joze Križanovića i Selima Bešlagićaž Potsjećam vas da je na 69. sjednici, Izvještaj Komisije za finansije i budžet nije dobio entitetsku većinu. U Kolegijumu kako kao Komisiji proveden je postupak usaglašavanja. Dobili ste izvještaj o usaglašavanju. Dakle, nije postignuta saglasnost i prelazimo u drugi krug glasanja. To je poslovnički. Želim da vas samo informišem, ako u drugom krugu glasanja protiv izvještaja glasuje dvije trećine iz jednog entiteta, izvještaj nije usvojen. Time bi Predlog zakona išao u dalju 10 proceduru sa novim smjernicama i rokom za dostavljanje novog izvještaja. Ako nije bilo dvije trećine protiv, izvještaj bi se smatrao usvojenim i zakon u tom slučaju bi pao. Pozivam vas dame i gospodo, da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Glasaju oni koji su protiv izvještaja. Dakle, za 1, protiv 4, suzdržano 0. Konstatujem da je izvještaj Komisije usvojen. Zakon se smatra odbijenim. Molim, tražite da se ponovi glasanje. Ja sam vam čak dao i tumačenje, znam o čemu se radi. Dakle, gospodine Križanović vi tražite da se glasanje ponovi. Pripremite se, recite, može nije problem. Izvolite.
O ovom našem zaključku, je li tako?
Je, je. To je izvještaj Komisije i negativan je izvještaj bio i sad glasaju, trebaju dvije trećine dakle, da glasaju samo oni koji su protiv izvještaja. Protiv, da. Dakle, pripremite se, je li sada jasnije? Samo malo, lagano moramo imati strpljenja jedni za druge. Izvolite doktore Lagumdžija.
To je Izvještaj Komisije o postizanju sporazuma o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama. Jer prošli put Izvještaj Komisije nije prihvaćen.
Je, nije dobio entitetsku većinu.
Jasno. I danas praktično, ukoliko nas dovoljno glasa protiv, onda je Zakono akcizama prošao, je li tako?
Da.
Dakle, ko god je za Zakon o akcizama, treba biti protiv, ja uredu, ide u proceduru. Hvala. 11
Dakle, molim vas pripremite se za glasanje. Glasaju oni koji su protiv. Za 1, protiv 11, suzdržan niko. Iz Federacije protiv 8, iz RS 3. Dakle, nemamo dvije trećine protiv. Dakle, zaključak nažalost nije usvojen. Prelazimo dakle, propao je zakon. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad.4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu zakona o osnovama geomatike BiH, predlagač poslanik Mirsad Ćeman Imamo istu istuaciju kao u prethodnoj tačci. Dakle, Izvještaj Ustavno-pravne komisije koji je negativan, nije dobio entitetsku većinu. U okviru Kolegija nismo postigli saglasnost. Pozivam vas dakle, da se izjasnimo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Glasaju samo oni koji su protiv Izvještaja, je li tako? Dakle, protiv 11, 1 suzdržan, 9 iz Federacije, 2 iz RS. Dakle, i ovaj zaključak ima istu sudbinu kao i podzaključak broj 3, dakle nije usvojen zakon. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad.5. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o predlogu zaključka poslanika Mladena Potočnika sa 69.sjednice Doma Kao što znate, gospodin Potočnik je na 69. sjednici u okviru rasprave o prdlogu dnevnog reda, predložio da Dom usvoji zaključak sledeće sadržine. Parlament BiH zahtjeva javnu raspravu o južnoj tački izlaza na more koridora Vc. Prijedlog zaključka nije dobio entitetsku većinu pa je proveden postupak usaglašavanja u Kolegijumu kao Komisiji. Vi ste dobili izvještaj Kolegija. Dakle, nije postignuta saglasnost. Pripremite se za glasanje. Glasaju oni koji su protiv. Izvolite, htjeli ste, izvolite ali sad uzeti samo postupak glasanja, raspravu smo proveli. Izvolite.
Pa ništa, htio sam samo da pojasnim još jednom o značaju ovoga što sam predložio.
A to je već završena rasprava. Dakle, samo je tehnika glasanja, svi znaju pretpostavljam. 12
Znam da svi zajedno glasamo ali značaj upravo hoću poslanicima da ukažem na značaj ove rasprave jer je to pitanje od državnog interesa. I zato je javna rasprava potrebna. I molim poslanike da imaju pred očima interes BiH, da glasaju za moj prijedlog.
Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Glasuju samo oni koji su protiv, je li tako? Dakle protiv 7, 6 iz Federacije i 1 iz RS. Konstatujem da i ovaj zaključak ima sudbinu zaključaka pod tačkom 3 i 4, dakle nije prošao ovaj zaključak kolege Potočnika. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad.6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Ovaj predlog zakona dostavljen je jučer od Savjeta ministara sa zahtjevom da se donese po hitnom postupku u skladu sa članom 105.Poslovnika. Vidjeli ste da se ovde radi o izmjenama koje tretiraju državljanstva naturalizovanih lica te definisanju razloga zbog kojih lica koje je naturalizacijom stekao državljanstvo BiH, može biti oduzeto državljanstvo, procedura kao i nadležnosti organa za donošenje odluke o oduzimanju državljanstva. Nadam se da vam je poznata ova problematika jer se većj duže o tome razgovaralo i putem medija određenih organa. Vi ste jutros dobili Prijedlog zakona i ukoliko neko u ime predlagača želi da obrazloži, ima priliku. Ukoliko neko u ime Vijeća ministara želi da obrazloži ovaj prijedlog. Otvaram raspravu. Gospodin Zorić.
Ja u ime Kluba HDZ Demokršćani, predlažem prdlagaču da ovo ide po 104. jer ovdje ima 8 stranica pisanog teksta kojeg treba suvislo pročitati. Ja to nisam uspio ovaj, pogotovo moje kolege koje su to dobile ovdje na klupama, ja sam to dobio oko 9:15 na proširenom Kolegiju. Mislim da zakon nije toliko kratak da bi mi mogli jednostavno dignuti ruku ovdje za njega i podržati ga u tako hitnoj proceduri.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Belkić, izvolite.
Ja razumijem gospodina Zorića ali mi smo jutros na Kolgiju, proširenom Kolegiju, imali priliku da raspravimo o mogućnosti ili nemogućnosti stavljanja ovog zakona i 13 dogovorili smo da ga stavimo na dnevni red. Naravno, naravno ja poštujem vaše opredelenje. Klub poslanika Stranke za BiH će podržati zbog važnosti materije i zbog opšteg poznavanja stvari zbog čega se ovo donosi, ovo je rzultat svih izvještaja, svih naših rasprava itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se dakle za glasanje, glasamo o proceduri. Glasajte sad. Dakle, za 25, 5 protiv, 2 suzdržana. Imamo entitetsku većinu i ukupnu većinu. Dakle, konstatujem da smo prihvatili zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, u skladu sa članom 105.Poslovnika. Sada otvaram raspravu vezanu za Prijedlog zakona. Ko se javlja za riječ? Doktor Lagumdžija, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ovo je zakon koji treba da pomogne da se uvede red nakon 10 godina sobzirom da obaveze preuzete u Dejtonskom sporazumu nisu izvršene od strane onih koji su trebali da izvrše u prvih nekoliko godina nakon Dejtona. Dakle, radi se o izuzetno bitnom pitanju koje je nekoliko puta ovde pred Parlamentom bilo. Ja bih zato zamolio prije nego uzmem učešće, dakle mi jesmo za to da se ova oblast konačno uredi na pravi način, ali tražim da nam neko da uvodne napomene o ovome jer se ovde ne radi o jednostavnom zakonu, nego se radi o urgentnom zakonu. Ovo uopšte nije jednostavan zakon i ja bih zato zamolio zbog preciziranja nekih stvari koje bi trebale da se preciziraju kako bi mogli djelovati ne amandmanski, jer ne možemo djelovati amandmanski, onda kako bi mogli se eventualno opredijeliti za neke dodatne zaključke uz ovaj zakon. Ja bih zamolio da nam neko da ispred Vijeća ministara obrazloženje. Dakle, ja sve, meni je sve jasno ali radi javnosti. Nema potrebe da ja dajem uvodne napomene za ovo. Ili vi. Ili nepostojeća komisija, nego neka nam da Vijeće ministara a onda da znamo svi o čemu smo glasali i šta je obaveza ovoga i zbog čega ovo radimo.
Zahvaljujem, ja sam već pozvao Vijeće ministara, ukoliko osjeća potrebu da, da uvodno obrazloženje. Evo ne znam je li ima neko u ime Vijeća ministara ko želi može, ili ima zadaću da to uradi. Doktor Gligorić se javio za riječ, dok Vijeće ministara obavi konsultacije.
Pa nisam se baš javio, evo mogu dok se uključe. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, slažem se da bi trebalo dati određene uvodne napomene od strane predlagača. BiH se s ovim problemom dugo godina bavi. Imali smo svojevremeno jednu komisiju koja je bila ovaj, predviđena u Zakonu o državljanstvu. Nakon toga, kad je prestao njen mandat i kad je 14 Parlamentarna skupština produžavala njen rok, prestala je da radi u međuvremenu. Prošli put sam govorio o tome da je komisija koja je formirana ad hocc od strane Savjeta ministara a to je bilo više zbog 11. septembra kada se dogodilo u SAD, ta komisija ustvari nije uradila ništa. Ona je u međuvremenu i bila suprotna zakonu jer Savjet ministara nije mogao da odredi, može da odredi komisiju ali nije mogao dati ovu vrstu mandata sobzirom da je ovo predviđeno zakonom. I sad ovim izmjenama i dopunama zakona sada ćemo dobiti tu komisiju koja to pitanje treba da riješi u narednoj godini dana ili ako to najduže da se produži još jednom od strane Parlamenta ali više znači, od godine dana ne može se. Zakon onemogućava produženje tog, i to je s te strane dobro. Upravo ono što smo imali do sada, jedan nezakonit rad, sada bi ga zakonom ili u zakon ugradili, tu vrstu komisije i dali joj određenu nadležnost da ovo pitanje riješimo. I naravno, slažem se da ostaje problem svih onih godina, da pitanje naturalizovanih osoba uopšte nije riješeno u BiH, da je to tabu tema u koju se ne ulazi, s tim da jedan dio naturalizovanih osoba koji su bili u bivšoj Jugoslaviji, na neki način i sada kroz mala vrata puštamo da uđu. Ali hajde, možemo to smatrati liberalnim u recimo, državljanstvo da bi dobio, evo uzećemo primjer u Srbiji, može da zatraži svaki građanin bivše Jugoslavije i da smatram to liberalnim i zašto BiH tako nešto ne bi omogućila građanima koji to žele iz bivše Jugoslavije. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo, doktor Lagumdžija, izvolite. Pa evo vidite, jedino da ja idem za ruku izvoditi. Ja dajem šansu ko hoće da se obrati. Zamjenik ministra, gospodin Mektić, nečete. Zaključujem raspravu. Doktor Lagumdžija, izvolite. Pa ne mora niko ako neće, takva je praksa.
Dobro, žao mi je gospodine predsjedavajući što smo došli u ovakvu situaciju. Mi ćemo podržati ovaj zakon kao Klub SDP-a. Javnost treba znati, ovde se radi o obavezi koje je državni vrh preuzeo s pravom pred međunarodnom zajednicom da se pokaže neki gest dobre volje, da država uđe u odlučno rasčišćavanje, sa problematičnim državljanstvima koji su generisani od Dejtonskog sporazuma do danas. I ovo je dobro. Dobro je što je ova državna struktura prihvatila da tu obavezu proba realizirati. Vi znate da smo mi kao poslanici par puta imali pred sobom pitanja i informacije koje nam je upućivala ona komisija za reviziju koja je ustvari bila preko Vijeća ministara kao protočnog bojlera, nama se obraćala kao zakonodavcu da im objasnimo tumačenje zbog toga što ta komisija i Vijeće ministara nisu radili svoj posao. Radi se o tome da veliki broj građana ove zemlje, upravo zbog razloga donošenja ovog zakona, danas čeka pred vizama svjetskih ambasada, pred vratima svjetskih ambasada da bi dobili vize. Svaki državljanin ove zemlje je sumnjiv građanin na svakom graničnom prelazu zbog razloga zbog kojih se donosi ovaj zakon. To treba znati. I meni je žao što predsjedavajući Vijeća ministara koji je usput budi rečeno gospodine predsjedavajući, nije van zemlje, nije na putu nego je sprat iznad nas, ali nema veze. On je trebao ovde da nam izađe i da nam kaže o čemu se ovde radi. Mi treba da damo punu podršku razlozima za donošenje ovog zakona, da damo punu podršku ovom zakonu i da damo obavezu ljudima ne da na desetu obljetnicu Dejtona kažu, mi smo donijeli zakon, nego da na desetu obljetnicu 15 Dejtona mogu reći donijeli smo zakon i počeli smo po njemu da radimo. Dakle, to je suština cijele priče. I pošto smo glasali da ide po članu 105. jer znajući nas, da nije po 105. ne bi opet bilo nikad urađeno. Ja predlažem gospodine predsjedavajući da mi kao Parlament, prihvatajući ovaj zakon, glasajući za njega, ne tražim da Parlament iskaže svoje nezadovoljstvo, ovakvim nastupom i ovakvim ponašanjem Vijeća ministara u jednoj ovakvoj kapitalnoj stavari, jer nas to objektivno nigdje ne vodi. Ali, predlažem zaključak gospodina predsjedavajući, uz ovaj zakon zadužuje se Vijeće ministara da o realizaciji ovog zakona, obaviještava Parlament u redovnim mjesečnim informacijama a da kvartalno se Parlament o realizaciji ovog zakona očituje na svojim zasjedanjima. Drugim riječima, ja ću sad formulirati, daću vam ovo. Drugim riječima, gospodine predsjedavajući, mi trebamo biti mjesečno informisani o tome šta je Komisija u prethodnih mjesec dana radila. I onda, na kraju tromjesečja, da imamo informaciju gdje će nam se ovdje obratiti ljudi zaduženi za ovo, da kažu šta su u ta tri mjeseca uradili, da bi mogli eventualno im dati podršku. Ovo govorim zbog toga gospodine predsjedavajući, ako ovo prihvatimo ovako, znajući nas, zakon će se usvojiti, formirat će se komisija, i onda će ova komisija u novom sazivu Parlamenta da objasni zašto nije radila. A to nije svrha ovog zakona. Svrha ovog zakona je da se konačno uvede red u ovoj oblasti, kao elementarne pretpostavke da svaki državljanin ove zemlje ne bude sumnjiv, ako već ne u svojoj zemlji, onda kad krene iz zemlje na privremeni boravak kao turista, poslovni čovjek ili kao slobodan čovjek ove zemlje. Zato bih zamolio dakle, da se usvajajući ovaj zakon, izjasnite odnosno izjasnimo i o ovom zaključku, jer neprihvatanje jednog ovakvog zaključka znači da mi ustvari lažemo sami sebe i one kojima smo obećali da ćemo napraviti ovaj zakon. ja ne želim da učestvujem u obmanjivanju sebe, javnosti a Bogami i naših prijatelja koji hoće da nam pomognu.
Zahvaljujem. Gospodin Zorić se javlja za riječ.
Ja ostajem pri svome i nisam pročitao ovaj zakon, uvažavam one koji znaju ovaj, o čemu se tu radi i nečitajući, međutim dešavalo je se do sada da mi dobivamo zakone na ćirilici, pa se malo bunimo, pa da Srbi dobivaju na latinici, pa se malo bune, međutim ja sam sad dobio zakon gdje u tri riječi, evo ja sam samo uspio pročitati članak 8, u tri riječi imamo i ćirilicu i latinicu. U riječima dakle, u jednoj riječi ne u jednom tekstu ili u jednoj rečenici, nego u pojedinim riječima imamo i ćirilice i latinice. I vjerojatno pošto to niko nije čitao, nije ni primjetio. Jer ja sam na početku rekao da nije niko čitao, jer nije uspio pročitati. Evo ja sam sad uspio samo članak 8 i našao sam tri riječi u kojima ima i ćirilice i latinice.
Zahvaljujem, ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 16 Dame i gospodo, pripremite se za glasanje o zakonu. Glasajte sad. Za 24, protiv 2, suzdržana 2, 14 iz Federacije, 10 iz Republike Srpske. Konstatujem dakle da smo usvojili Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, po hitnom postupku. I sada dame i gospodo, imamo obavezu da se izjasnimo o zaključku doktora Lagumdžije, koji je ja mislim na relaciji intenzivnog sprovođenja ovog zakona što nije loše. Dajte mi samo zaključak da ga mogu pročitati, ako nije dugačak. Zadužuje see dakle Vijeće ministara da, da realizaciju ovog zakona, obavještava Parlament u redovnim mjesečnim informacijama te u sumarno kvartalnim informacijama o kojima će se očitovati Parlament. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 24, 2 protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da smo usvojili zaključak gospodina Zlatka Lagumdžije. I, time stekli uslove da pređemo na sedmu tačku dnevnog reda, a to je Ad.7. Zahtjev poslanika Milorada Živkovića za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o poštama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Poslanik Milorad Živković u parlamentarnu proceduru Predlog ovog zakona dostavio je 3.novembra 2005.godine sa zahtjevom za hitni postupak po članu 105. Poslovnika. Ako predlagač želi dodatno obrazloženje, pozivam ga da to učini. Izvolite doktore Živkoviću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, da vas potsjetim samo da smo zaključkom na 55. sjednici, ovaj dom od 20.4.2005.godine obavezao Savjet ministara da u roku od mjesec dana od dana objavljivanja Zakona o poštama BiH, definiše sjedište Agencije za poštu u BiH. Kao što vidite, 6 mjeseci od tada je prošlo, mi još uvijek nemamo sjedište Agencije o poštama i mislim da je naša dužnost kao najodgovornije tijelo za donošenje zakona i kontrolu njihove provedbe da podnose i prijedlog za izmjenu i dopunu zakona kada se za to ukaže potreba. Zakon je da kažem zakočen, odnosno ne može da se sprovodi iz jednostavnog razloga što smo mi, ovaj parlament da bi uopšte došli u poziciju da usvojimo ovaj zakon, dogovorili se da Vijeću ministara damo dovoljno vremena od mjesec dana da izađe sa sjedištem. Dobzirom da to nije urađeno, smatram da se potreba za 105. članom Poslovnika ovde otvorila i da zakon za razliku od prethodnog zakona, nije toliko komplikovan da se nebi mogao u jednom čitanju da, da, zato molim polsanike da uvaže razlog zbog kojeg sam naveo da se ide po članu 105. i da vratimo mogućnost donošenja zakona ovom parlamentu i od Vijeća ministara koji to kao što vidimo nije bilo u stanju da uradi. Ja ću da napomenem da sam i na prošlom zasjedanju tražio i u poslaničkim pitanjima i odgovorima, da mi se usmeno kaže za ovaj, evo koliko je prošlo, 15 dana, da li je određeno sjedište, koja je funkcija. Međutim Vijeće ministara nije htjelo da izađe ni da kaže u kom je stupnju ili proces taj donošenja ..., prema tome mislim da je obaveza svakog od poslanika ovde da deblokira ovaj zakon. Hvala. 17
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Ko se želi javiti za raspravu, vezano o proceduri? Ne javlja niko. zaključujem raspravu. Pozivam da se izjasnite. Dakle pripremite se za glasanje, glasamo o proceduri. Glasajte sad. Molim poslanike da glasaju. Za 13, protiv 12, 2 suzdržana, 4 iz Federacije, 9 iz Republike Srpske. Nemamo entitetsku većinu. Nemamo kolege Raguža ovde. Dakle, ostajemo za usaglašavanje za narednu sjednicu. Takva je poslovnička dakle, poslovničke mogućnosti. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad.8. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Savjet ministara je 18. oktobra 2005.godine, dostavio u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika ovog doma. Vi ste Prijedlog zakona dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu. Dakle, raspravljamo o proceduri. Gospodin Belkić.
Ovo je vrlo slična situacija, već viđeno naravno. Parlament se stalno dovodi u situaciju biti ili nebiti, mora se produžiti itd. Zaista kada je riječ o ovom drugom, trećem prolongiranju rokova za uspostavu žalbenog vijeća itd. Agencije za javne nabavke i ureda, zaista bi neko trebao da nam objasni zašto se to nije uspostavilo. Mi ćemo podržati, radi implementacije cijele reforme, odnosno procesa uspostave itd. ali stvarno ljudski je i stvar je kućnog odgoja da se izađe i da se kaže, gospodo, mi ne možemo godinu i po dana da formiramo ured, ne možemo agenciju da uspostavimo, zbog toga i toga i toga. Ja stvarno pozivam predlagača zakona da nam to objasni.
Ovde raspravljamo samo o proceduri
Pa upravo zbog toga, upravo da bi se mogao odrediti o proceduri.
Okej. Ko se dalje javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 18 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 17, 1 protiv, 2 uzdržana. 12 iz Federacije, 5 iz Republike Srpske. Konstatujem da smo prihvatili predlog Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, to je Ad.9. Predlog zakona o postupku indirektnog oporezivanja, drugo čitanje Kao što znate, na 69. sjednici Predlog ovog zakona usvojili smo u prvom čitanju. Potsjetit ću vas da u plenarnoj fazi imamo 22 amandmana Tihomira Gligorića i 4 amandmana gospodina Mirsada Ćemana. Mi smo na prošloj sjednici sugerisali da se klubovi pokušaju usaglasiti o amandmanima kako bi smo sada lakše došli do zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu, idemo na amandane. Gospodin Gligorić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Javio sam se na ovu tehniku, vi ne gledate, izgleda ponovo kad se samo maše rukama. Smisao predloženih amandmana, govorim za svoje, je da zaštiti privredu BiH kroz zaštitu poreskih obveznika. Smatram da poreske obveznike treba zaštititi kroz visinu zatezne kamate jer prijedlog kamate od 0,06% misli se na dnevnu, je zelenaška kamata i zato amandmane koje sam uložio, sprečavaju obračunavanje kamate na kamatu, zelenašku naplatu naknadnih tereta paušalno od 10%, što je vrlo važno. Zatim, namirivanje po osnovu zaostavštine, smatram da sve to treba liberalizovati na drugi način i to sam u amandmanima predložio. Dalje, amandmani koje sam predložio učvršćuju pravnu sigurnost skračujući rokove zastare, relativne one kako su rekli u zakonu, predlogu zakona sa 5 na 3 godine, apsolutne sa 10 na 5, što državne organe tjera na efikasniji rad jer ovako ih mi stimulišemo zakonom na nerad. Amandmanima se utvrđuje načelo da sankcije mogu izricati samo sudovi jer iz teksta zakona je nejasno da li to pravo zadržava Uprava. To je potpuno jasno i mislim da amandmanima možemo da to preciziramo i da otklonimo dileme. Amandmanima se pokušava transformisati i poglavlje o kaznenim odredbama sa ciljem da se omogući preživljavanje privrednih subjekata što po predloženim odredbama nije moguće. Naravno, amandmanima se i predviđa postepenost u različitim organima kao i odgoda izvršenja rešenja u žalbenom postupku, Zakonom o upravnom sporu a nije kaže, nije u suprotnosti sa opštim interesom. Tako da je, smatram i to umjesno. Prijedlog Uprave po ovom pitanju, se isključuje iz pravnog sistema koji već mi imamo. Drago mi je da je jedan dio amandmana usvojen na Komisiji, ali oni su bili tehničke prirode jer smo imali takve nebuloze, pa sam pokušao da ih otklonim u smislu, kazniće se prekršaji. Ne mogu se prekršaji kazniti, valjda prekršioci ili lica ili ne znam kako. Tako da smo i to uvažili a ovo što je liberalno u odnosu na restriktivno, kako su oni napisali, ja smatram da se ovim amandmanima u mnogome pomaže. Smatram da ukoliko bi poslanici 19 uvažili ove amandmane, dobili bi mnogo bolji zakon, dobili bi precizno definisane odredbe, otklonili bi dileme koje omogućavaju zloupotrebu unutar Uprave. Gdje god ostavite dilemu, ona će biti na štetu poreskog obveznika i na taj način Parlament bi bio saučesnik u smislu jednog neodgovornog odnosa ili zloupotreba unutar Uprave. I smatram da na ovaj način i ovim završavam, bi dobili efikasniju Upravu a sada u Predlogu zakona kako je Uprava sve to definisala, mi imamo komercijalni organ koji zarađuje novac a ne državni organ koji treba da bude servis poreskih obveznika i građana. To u zakonu pogledajte pa ćete vidjeti, a istovremeno se često u javnom životu pozivamo na poreske obveznike da bi oni trebali da kontrolišu trošenje budžetskih sredstava ili svakih drugih javnih sredstava, jer oni to finansiraju, a onda ih mi svodimo u ovom predlogu zakona na nivo lopova kojima se ništa ne vjeruje, pa čak se ulazi u ustavnu nadležnost u smislu privatnosti, da možete da uletite tamo na način kako vi to hoćete, nije važno da li vam se dijete ili žena kupa, ako oni traže poslovne knjige. Hvala vam.
Često kupanje nije dobro. Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Kolega Novaković, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, moram reći da dio amandmana o kojima je govorio gospodin Gligorić, zaista zaslužuje jednu ozbiljnu ovaj, jednu ozbiljnu raspravu posebno u onim dijelovima koji govore o zateznoj kamati, kamatnim stopama jer činjenica je da tim metodom, bojim se da nećemo postići cilj koji želimo a to je da dobijemo disciplinu u izvršavanju obaveza, nego ustvari ćemo dobiti jedan kontra efekat. Ono što po meni, nije u ovim amandmanima prihvatljivo u jednom broju amandmana, odnosi se na one amandmane koji govore o kaznama. Dakle, o sankcijama za ne izvršenje svojih obaveza jer smatram da nekakvom liberalnijom politikom, mi nećemo pomoći privrednicima, nego upravo pomažemo onim koji ne žele da izvršavaju ili ne izvršavaju obaveze. Dakle, pravim privrednicima, mi ćemo pomoći time što ćemo utvrditi takve sankcije da oni koji nisu ozbiljni, koji se ozbiljno ne bave ovim poslom, ustvari ne mogu da rade i omoguće posao onima koji izvršavaju svoje obaveze kad se radi o ovim obavezama koje se tiću Uprave za indirektno oporezivanje odnosno, oko ovog zakona. Dakle, ovi amandmani su po meni neprihvatljivi i ja ću se u skladu sa tim i opredjeljivati u odnosu na sve ove amandmane. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Belkić.
Ja sam se javio tragom diskusije gospodina Gligorića i on je iznio niz stvari za koje ja nemam argumente da ih osporim. Tačno je da Uprava za indirektno oporezivanje ovim zakonom ima, dobija velika i snažna ovlaštenja, čak kad je riječ o određenim procedurama, nije uobičajeno da i prvi i drugi stepen se u okviru jednog tijela dešava itd. ali sličen ovlasti i sličnu praksu imamo i u razvijenim evropskim zemljama. Dakle, i njihove institucije ove vrste 20 imaju ovakve snažne ovlasti i mi po mom mišljenju trebamo Upravi dati stu snagu i jednostavno na neki način, pod navodnicima reskirati ali očekujući odgovornost ljudi u Upravi, da će shvatiti da njihova ovlaštenja, njihova snaga i jeste ustvari odgovornost da pravično i korektno provode propise, ne na štetu nikoga. Na kraju, želim ukazati predlagaču na jedan problem. Mi smo se svi konsultirali sa ljudima iz struke itd. Dakle ovo što ja govorim, ne govorim samo iz svoje glave nego iz konsultacija sa ljudima, dakle ljudi su upozorili da niz termina i pojmova odnosno koji su upotrebljeni ovaj, u ovom zakonu, nisu baš prisutni u našoj svakodnevnoj pravnoj terminologiji, pa će biti potrebno da se prilagodi postojećim upravnim i sudskim terminima koji su uobičajena praksa zbog nesporazuma i nerazumjevanja nekih pojmova koji su ovdje u zakonu rečeni. Ovo je više poruka za pojašnjenje kroz podzakonske akte itd. nekih pojmova. U svakom slučaju, Klub poslanika Stranke za BiH će podržati zakon u prvobitnom tekstu, odnosno izvještaj Komisije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjašnjavati o amandmanima. Pitam predlagača da li ostaje kod svih 22 amandmana ili će nam pomoći glede raspoloženja, što bi rekli?
nije uključen mikrofon Ostajem kod svih.
Kod svih 22. Moleći Boga, krećemo od jednog do 22. Pripremite se za glasanje. Izjašnjavamo se o amandmanu I doktora Tihomira Gligorića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 10, protiv 12, 5 suzdržanih. Nije prihvaćen amandman I. Pripremite se za glasanje vezano za amandman II doktora Gligorića. Mogao si nam Tiho pomoći, vidiš kakva je sudbina. Za 5, protiv 12, 7 uzdržanih. Nije prihvaćen amandman II. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu III. Pripremite se za glasanje. Nije još kasno odustati. Za 5, protiv 11, 6 uzdržanih. Amandman III nije prihvaćen. 21 Prelazimo na amdnaman IV. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 9, protiv 11, 6 suzdržanih. Nije prihvaćen amandman IV. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu V. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 11, protiv 11, 5 suzdržanih. Ni amandman V nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o mandmanu broj VI. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 9, protiv 11, 7 suzdržanih. Nije prihvaćena amandman broj VI. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu. Molim.
nije uključeno Evo vidiš đabe sam te pratio za, ali eto. Dobro, zahvaljujem dr. Gligoriću, da smo ušli u fazu izjašnjavanja. Znači odustaje od amandmana VIII do XXII. Zahvaljujem dr. Gligoriću. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Mirsada Ćemana. Pripremite se za izjašnjavanje vezano za amandman I gospodina Mirsada Ćemana. Glasajte sad. - za 13, protiv 11, niko uzdržan. Iz RS 2, nema većine. Usaglašavanje vjerovatno ostaje za dalje. Dakle nije usvojeno. Idemo na amandman broj II gospodina Ćemana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 15, protiv 13, 1 suzdržan. Ista je situacija. Nema većinu iz RS. Ostaje za usaglašavanje. Prelazimo na amandmana broj III. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 15, protiv 14, 1 suzdržan. Ista situacija. Nema većinu iz entiteta. Dakle ide na usaglašavanje. 22 Amandman broj IV. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 15, protiv 14, 1 suzdržan. Ista situacija. Dakle ide i amandmandman broj IV na usaglašavanje. Ali ne možemo usaglašavati bez Martina, jer nismo mogli na drugim stvarima. Sve je u redu nije problem to, problem je procedure i Poslovnika. Što se mene tiče, problem je samo. Može, evo SDA može da u ime predlagača povuče amandmane, pa možemo se izjasniti o zakonu. To je jednostavnije nego da kršimo poslovničku proceduru. Predložite povlačenje ako su tehnički amandmani da imamo izjašnjavanje o zakonu.
Nema Ćemana. Ne mogu ja u ime njega povlačiti.
Onda ne mogu ni ja u ime Poslovnika kršiti Poslovnik, jer nema Martina.Tehničke su prirode su amandmani, možete ih povuči jer jesu tehničke prirode. Da usvojimo zakon.
Hazime. Jesu tehničke prirode amandmani?
Jesu tehničke. Ma briši riječ ovu ili onu. Nije problem, ne možemo se usaglasiti nema Martina. Mi ne možemo usaglasiti da bi usaglasili. Ali možete vi povući amandmane. Zato predlažem.
Pa u ime Kluba su zaista, amandmani jesu zaista tehničke prirode, jedno. I iz toga razloga bitnije da prođe zakon, nego da se odloži njegovo usvajanje. Povlačimo u ime Kluba Ćemanove amandmane.
Naravno, zahvaljujem. Dakle povučeni su amandmani u ime Kluba dakle gospodina Ćemana. Zahvaljujem. Idemo dakle dame i gospodo pripremite se za glasanje. Izjašnjavamo se o zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 25, protiv 2, suzdržana 4. Imamo entitetsku većinu i ukupnu većinu. Konstatujem da je Predlog zakona o postupku za indirektno oporezivanje usvojen u drugom čitanju. Time smo dame i gospodo prešli na, stekli uslove da pređemo na 10. tačku dnevnog reda, to je 23 Ad.10. Predlog zakona o postupku prinudne naplate indirektnih poreza u Bosni i Hercegovini u drugom čitanju I ovaj zakonski prijedlog smo na 69. sjednici usvojili u prvom čitanju. U plenarnoj fazi podnjeli su amandmane Mirsad Ćeman dva amandmana, Tihomir Gligorić takođe dva amandmana. Ako ima razumjevanja, možda bi dobro bilo da ovaj zakon imamo u drugom čitanju da se povuku amandmani. Ako ne, moramo završiti proceduru poslovnički. Dajte mi amandmane. Gospodine Gligoriću, jel ima raspoloženje da povuku amandmane i Ćeman i vi jeste li raspoloženi, ili tražite da se izjasnimo.
Evo prvi da vidimo kako će proći.
Znači da testiramo. Odustaje dr. Gligorić. Zahvaljujem. Vidite kako je moguće približiti stavove.
U ime Kluba odustajem od Ćemanovih amandmana.
Zahvaljujem. Dame i gospodo vidite u jednoj tolerantnoj atmosferi kako je moguće doći do teksta zakona. Zahvaljujem. Time smo stekli uslove da se izjasnimo o Zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasujte sad. Malo čirilice, malo latinice jeste. Za 26, protiv 2, 3 suzdržana. Dakle 17 iz Federacije, 9 iz Republike Srpske. Dovoljno. Prijedlog zakona o prinudnoj naplati indirektnih poreza u Bosni i Hercegovini usvojili smo i u drugom čitanju i prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, to je Ad.11. Predlog zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga u prvom čitanju Prijedlog ovog zakona Savjet ministara dostavio je u parlamentarnu proceduru 2.septembra 2005. godine. Razmatra se u redovnoj proceduri. Dobili ste mišljenje Ustavno-pravne komisije, kao i izvještaj Ustavno-pravne komisije koja je nadležna za razmatranje ovog zakona. Vidjeli ste da je Ustavno-pravna komisija usvojila 15 amandmana. U plenarnoj fazi nismo imali amandmana. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić. Izvoli. 24
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege poslanici, svhra donošenja osnovnog zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe droga je, kao što vam je poznato efikasno suprostavljanje rastojećem širenju droga i njihove zloupotrebe. Uređenje ove oblasti nužno je iz sljedećih razloga. Građani ove zemlje veoma su zabrinuti rastućem širenju droga, a pravna neuređenost ovog značajnog područja dovela je Bosnu i Hercegovinu na crne liste mjerodavnih organa UN. Uređenje ove oblasti je jedan od uslova Studije izvodljivosti EU. Ovaj zakon bi stoga trebalo da predstavlja glavni normativni akt koji propisuje najvažnije da kako cjelovitu legistativu vezanu za suzbijanje zloupotrebe droge. Međutim, predloženim zakonskim rješenjem, po meni nije ispunjen osnovni princip, a to je da se na jednom mjestu, na organizovan metodološki i stručni pristup cjelovito rješe sva pitanja vezana za sprečavanja zloupotrebe droga. Dakle predlog ovog zakona bavi se proizvodnjom i prometom, a ne sprečavanjem zloupotrebe droga. Propisuje uslov za uzgoj biljaka iz kojih se mogu dobiti opojne droge, uslove za proizvodnju, posjedovanje i promet opojnih droga i materija koji se mogu upotrijebiti za njihovu izradu, kao i nadzor nad proizvodnjom, posjedovanjem i prometom opojnih droga. Međutim, predlagač zakona je sasvim ispustio veoma važan segment iz ove oblasti. Nema ni jedne riječi o izgradnji sistema prevencije liječenja ovisnosti, kao ni o pomoći ovisnicima i povremenim konzumentima opojnih droga iako je svima jasno da nema rješenja problema zloupotrebe i širenja droga dok se ne stigne u kraj narkomaniji. Takođe zakon ne reguliše ni mjesto i ulogu državnih ustanova nevladinih organizacija u sistemu i zaštiti i pomoći ovisnicima i povremenim konzumentima. Smatram da je ovakav predlog zakona koji ne ispunjava osnovne principe njegovog donošenja ne može učiniti značajniji pomak na suzbijanju ove počasti savremenog doba. U prilog tome želim da vam navedem nekoliko statističkih podataka. Tačan broj osoba koji su narkomani, ili koji su umrli od posljedica uzimanja droge nemoguće je utvrditi, jer u Bosni i Hercegovini nema institucije koja bi na jednom mjestu imala ovakve podatke. Napravila sam neke kontakte i saznala da recimo samo u Banja Luci ima oko 2000 registrovanih narkomana, ali se procjenjuje da je realna cifra ovisnika dobija tek kada se ta cifra pomnoži za 5 do 7. Znači od 10 do 14 hiljada. I ako u Bosni i Hercegovini ne postoji evidencija o tačnom broju korisnika droga, istraživanja pokazuju da je problem narkomanije na ovim prostorima dobio razmjere epidemije, posebno među srednjoškolcima. Među ovisnicima je sve više djece od 13 godina. Policijski podaci pokazuju da se više ovisnika i među počiniocima krivičnih djela najčešće razbojništava i pljački. Na putu transporta droge, do proizvođača do konzumenta Bosna i Hercegovina svoje mjesto je našla pod okriljem tzv. Balkanske rute koja iz istočnih zemalja preko Srbije i Crne Gore do Bosne i Hercegovine i Hrvatske uvozi i krijumčari droga koja se dalje prebacuje ka zapadnim zemljama. Iako je Bosna i Hercegovina u ovim narkokanalima prvenstveno zemlja pogodna za transport droge nesumljivo je da se veliki dio zadrži na našem tržištu. O transportu droge preko Bosne i Hercegovine govori i nedavna izjava na suđenju Miloradu Lemeku, prvooptuženom za ubistvo premijera Zorana Đinđića o prebacivanju 700 kg heroina preko Bosna i Hercegovine i Rumunije u zemlje Zapadne Evrope. 25 Činjenica da je u posljednjih nekoliko godina od državljana Bosne i Hercegovine na ilegalnom tržištu zapadnih zemalja oduzeto i zapljeneno više od 1000 kg heroina dokazuje visok stepen umješanosti u krijumčarenje droga veliki broj lica sa ovih prostora. Policijski podaci u Bosni i Hercegovini govore da je najzastupljenija droga na ilegalnom tržištu u Bosni i Hercegovini marihuana, a istraživanja pojedinih nevladinih organizacija koje su sprovedene u školama govore da je više od 30% učenika bilo u prilici da proba marihuanu, te da im je ona dostupna na svakom koraku. Posebno zabrinjava činjenica da je među onima koji koriste marihuanu sve više djece mlađe od 13 godina. U problemu sa drogom mladi najčešće dolaze u životnoj dobi između 16 i 22 godine. Dok je početna granica za prvi kontakt sa drogom pomjerena na 12 godina. Velikom porastu konzumiranja narkotika doprinosi i izuzetno pristupačna cjena droge na ulici. Tako šibica trave na ulici košta 10, dok se za poter heroina može naći čak po cjeni koja se košta od 5 do 10 maraka. Jedna tableta ekstazija košta 2 marke. To se samo govori o tome koliko je droga pristupačna mladima. Pitam se zato, bzog svih ovih podataka svi oni zanemarljivi, sve
Molimo da saslušamo kolegicu.
i prihvatiti ovakvu verziju zakona koji se samo djelimično pokušaj zakonskog regulisanja ove složene materije. Može li ovaj parlament u ovakvim okolnostima u kakvim se zemlja nalazi sa aspekta zloupotrebe opojnih droga prihvatiti prijedlog zakona kojima ne obuhvata veoma važnu oblast, a to je prevencija, liječenje i rehabilitacija ovisnika. Sobzirom da se ne dotiče pitanja prevencije i liječenja ovisnosti, zakon ne obrađuje ni pitanje resocijalizacije osoba liječenih od ovisnosti, iako je poznato da je to veoma važan segment u borbi protiv bolesti i ovisnosti. Takođe ovim zakonom, predlogom zakona bi moralo biti se riješiti značaj civilnog sektora ili različitih udruženja koja se bave programom pomoći ovisnicima i njihovom rescijalizacijom kroz jačanje njihove uloge. Ne smijemo zaboraviti da je posao prevencije i liječenja ovisnika neprocjenjivo koristan za društvo. Najviše zbog smanjenja i širenja droge na zdravu i mladu populaciju, ali i zbog smanjenja drugih oblika kriminala koji čine ne liječeni ovisnosti, kao i zbog smanjenja bc hepatitisa, HIV infekcija, uništavanja porodica. Ne završava se ovaj popis svih nedostataka ovog zakona. Koliko je ovaj predlog zakona ozbiljan govori podatak o predloženim nadležnim tijelima i potrebnom budžetu za njegovu implementaciju. Nadležnost za ovu kompleksnu i složenu problematiku predlagač je povjerio sljedećim institucijama – Oboru za suzbijanje opojnih droga pri Savjetu ministara koji čine ministara civilnih poslova i entitetski ministri nadležni za poslove zdravstva i odgovorna osoba u Distriktu Brčko i Odsjeku za suzbijanje zloupotreba opojnih droga ili Odsjeku za opojne droge pri Ministarstvu bezbjednosti koji bi brojao tri stručna radnika sa budžetom od 50 hiljada. Nije teško zamisliti koliki će biti efekat ovog zakona u kojem Odbor za droge, koji uzgred ima veoma ambiciozan djelokrug rada, molim vas da pročitate član 9. šta je djelokrug odbora, uključuje ministar civilnih poslova kojem je to pridodata dužnost uz pitanja deminiranja, kulture, obrazovanja, zdravstva, registarskih tablica, ličnih karata, pasoša, upisa, 26 ispisa državljanstva, zaštite ličnih podataka itd. Isti je slučaj sa ostalim članovima odbora, mislim na entitetske ministre zdravlja. Takođe nije teško zamisliti kako je osminacija da se može na suzbijanju zloupotrebe droge može se napraviti 40 hiljada. Svakom ozbiljnom u ovoj zemlji je jasno da predloženo rješenje u pogledu nadležnosti nije dobro i da bi prvo pravo rješenje bilo organizovanje kancelarije za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, dakle stručnog tima pri Savjetu ministara BiH, ali sličnih tijela na entitetskim nivoima. Kancelarija bi pratila pojave i razmatrala pitanje za ove oblasti, te obavljala i druge poslove u vezi sa primjenom Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe droge. Iako je uzgoj biljaka u nadležnosti entitetskih ministarstava poljprivrede, dozvoljeni uzgoj konoplje i maka po ovom predlogu zakona mogu obavljati samo pravna i fizička lica koja imaju dozvolu Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, glava IV. Zamislite za sva pitanja vezana za izdavanje dozvole i uzgoj konoplje i maka propisuje ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Na kraju želim da kažem da bi na ovom zakonu i pitanju morali izbjeći bilo kakvu politizaciju i da bi se moralo postići konsenzus svih političkih partija u skladu stim da bismo izbjegli da Bosna i Hercegovina dobije još jedan zakon koji ne donosi bez prethodnih i dobrih priprema i koji jedino može da služi da se zamagle oči građanima ove zemlje i međunarodnoj zajednici da smo napravili zakon, ali koje je nemoguće implementirati. Zato predlažem da se na ovaj predlog zakona kao nepotpun i nedorečen vrati predlagaču na doradu, da Savjet ministara angažuje radnu grupu sačinjenu od eminentnih stručnjaka iz oba entiteta koji će predložiti strategiju na suzbijanju zloupotrebe droga, da se predlog zakona dopuni mjerama za izgradnju sistema prevencije ovisnosti, liječenja ovisnika i rehabilitacije, da se zakonom predvide formiranje posebne institucije koja bi bila zadužena za predlaganje, provođenje i koordinaciju mjera, da se zakonom treba regulisati mjesto i uloga državnih i entitetskih institucija kao i nevladinih organizacija u sistemu zaštite i pomoći ovisnicima. Kaznenim mjerama predvidjeti zaplijenu imovine i svima onima koji učestvuju u distribuciji droga i planiranje budžetskih sredstava za implementaciju ovog zakona izvršiti na osnovu strategije za suzbijanje i zloupotrebe droga. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Novaković je tražio riječ, pa gospodin Gligorić.
Ja samo da podržim uvodno izlaganje.
Zahvaljujem. dr. Gligorić.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, pa evo da i ja krenem od toga, ovo što je govorila uvažena poslanica Majkić, ja se sa tim slžem, ali išao bih korak dalje. Šta znači tražiti od predlagača ponovo da donese ili da ovaj zakon stavi u javnu raspravu, ili da ga on dopuni u smislu ovih prijedloga. Šta znači ako tražimo strategiju od bilo koga u Bosni i Hercegovini i bilo kog nivoa? Šta znači koordinacija od strane Savjeta ministara ili bilo koga? To znači da narko dileri mogu biti zadovoljni i da trljaju ruke da u ovakvoj nesrećnoj Bosni i Hercegovini neće se donjeti vjerujte, onda zakon možda ne u ovom mandatu nego poslije 27 izbora neka druga vlast će da donese. A do tada ćemo biti crna lista na spisku UN-a jer zbog ne donošenja ili neimanja ili kako god hoćete ovog važnog zakona. Ja bih zato molio da mi ovaj predlog zakona koji imamo i koji ja posmatram kao tehnički zakon koji ustvari tzv. model zakon i to je prepis koliko znam UN-ovih konvencija koje regulišu ovo pitanje. I da je suština ovog zakona tako sam ga shvatio i razumio, podržao sam ga i na komisiji na Ustavno-pravnoj iz tih razloga po kojem pokušavam nešto da kažem, jer definiše ustvari hajde da kažemo supstance ili rekusure od ovih proizvoda opojnih droga, jer imamo situaciju da sada ove supstance od kojih se proizvode droge, uzmimo da to u Federaciji BiH je zabranjeno, da u drugom entitetu nije ili obrnuto, mi jednostavno onda na tržištu Bosne i Hercegovine i ovdje imamo proizvodnju opojnih droga. Na ovaj način smatramo da na državnom nivou treba to sprečiti. Ovim zakonom se to postiže. Naravno, veoma je važno pitanje o kojem je gospođa Majkić govorila kada su u pitanju mladi, kada je u pitanju njihova zaštita, njihovo liječenje, prevencija i sve ono što se odnosi na njih, to je veoma važno itd. Ali to je entitetski, entitetska nadležnost. Jedino onda moramo se suočiti sa činjenicom da imamo ustavno uređenje, da je to entitetska nadležnost kada je u pitanju javno zdravstvo i da mi u tom slučaju moramo imati to u vidu. Hoćemo li tražiti sada prenose nadležnosti ili je važnije spriječiti da se na ulicama u gradovima po školama pojavljuje droga od strane dilera i koja je obuhvatila cijeli prostor Bosne i Hercegovine. Ovaj zakon će biti udar na njih. I zato smatram da je to važno i zato treba djelovati. Možemo izmjenama i dopunama ponešto mjenjati i u hodu, ali je opasnije nemate uopšte zakona i zato molim poslanike, jer mi smo sada na prvom čitanju. Znači kada su u pitanju principi ovog zakona i potreba donošenja ovog zakona, a u drugom čitanju ja čak predlažem da idemo i na drugo čitanje odmah danas i da to u tom drugom dijelu ukoliko ima amandmana, ukoliko neko želi popraviti imao je mogućnosti i šansu u komisijskoj fazi. Nije niko dostavio Ustavno-pravnoj komisiji koja je bila od strane Kolegija određena kao nadležna komisija. Ako smo imali tako dobru brigu itd. trebali smo to uložiti kao što sam i ja na prethodnim zakonima i svako od vas drugi. Ako to nismo uradili, ja kada je u pitanju droga, narkotici, vjerujem da djelim mišljenje i ostali poslanici, ta počast, ta negativna društvena pojava, to zlo koje je ušlo. Mi smo nekada svi, ovdje malo stariji, rasli u nekim drugim uslovima u drugom sistemu u drugim u porodici koja je mogla da se suprostavi mnogo čemu i sistem se suprostavljao. Mi danas toga nemamo. Ja ne želim da ni u bilo kom segmentu pomognem tim ljudima zato što nemamo pravnu normu da ih spriječimo i da na taj način regulišemo ovo važno pitanje. I zato nisam za bilo kakvo odlaganja po ovom pitanju, nego da hitno interveništemo i to će biti dobra poruka da je Parlament to danas završio. U suprotnom to će biti loša poruka i kažem narko dileri će biti zadovoljni i dalje imaju ovu sivu tampon zonu preko koje prolaze putevi droge to svi znaju. Zato, govorimo na ovim principima, bilo bi mi drago gospodine Mišiću da vi to prihvatite i da ova moja priča nema nikakvog možda smisla, ali na način kako je krenulo i na način kako sam razgovarao sa ovim ljudima i za mene nema važnijeg zakona od ovoga da pokušamo da zaštitimo omladinu i građane Bosne i Hercegovine.
Svaka priča nađe svoje uvo. Samo ti pričaj. 28
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. I zato bih volio da me gospodine Mišiću vi podržite pa. Drago mi je ako je to tako. Ja sam uzeo učešće i na komisiji kada sam govorio o ovom pitanju i sada kada su ovi principi, želim da dam svoje mišljenje i svoj stav vezano za ovaj zakon. Smatram da je on potreban, smatram da je trebao biti ranije i da se tu svi možemo dogovoriti i evo drago mi je da ćemo danas dobiti ovaj važan zakon i prema UN i EU poslati poruku da smo se uključili u borbi protiv ovog društvenog zla. Hvala vam.
Zahvaljujem. Je li replika ili je diskusija gospodine Novakoviću?
Ja ću samo, jeste, jeste, samo hoću da podržim i Tihino uvodno izlaganje. Mi ćemo glasati za zakon.
Zahvaljujem. Riječ je tražio zamjenik ministra gospodin Mektić, pa onda gospodin Križanović, pa, ustvari dr. Živković, pa Križanović.
Poštovano predsjedništvo, uvažene dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, ja ne bih ovdje sada govorio o tome ili iznosio neke činjenice kolika je potreba i važnost za donošenje jednog ovakvog zakona u Bosni i Hercegovini i mimo toga što je Bosna i Hercegovina obavezala se da će poštovati sve međunarodne konvencije kada je u pitanju zloupotreba opojnih droga, ali kada je u pitanju borba protiv narkomanije. Pre svega to je obaveza bečke konvencije i ovih roblema koji su pojedini poslanici govorili, a to je da se Bosna i Hercegovina nalazi na crnoj listi zato što uopšte nije uredila oblast zloupotreba opojnih droga. Ali se bojim da dolazi, da u toku ovih rasprava dosadašnjih da je došli, pa želim u tom smjeru nešto da kažem možda do određenih vrsta nesporazuma u smislu da smo mi i u ovim konvencijama i u intencija bila predlagača, pre svega Ministarstva i Savjeta ministara da se pod hitno donese zakon o zloupotrebi opojnih droga u Bosni i Hercegovini. Zbog toga, sprečavanja zloupotrebe, pardon,, zbog toga što kod nas se dešava jedna situacija, ili inače da imate ogroman broj hemijskih supstanci, ili prekusora koji se normalno koriste u hemijskoj ili nekoj vrsti druge industrije, ne samo u Bosni i Hercegovini, već i u drugim državama, a postoji vrlo laka mogućnost zloupotrebe ovih supstanci u proizvodnji opojnih droga. Zato je pojedine ove supstance neophodno staviti pod određeni režim stroge i jake kontrole kada je u pitanju promet i kada je u pitanju proizvodnja određenih supstanci iz kojih se može proizvoditi droga, a to je prvenstveno ovdje kod nas, ne znam uzgojem određenih biljaka itd. Dakle, osnovna namjera ovog zakona i potreba i zbog čega se mi nalazimo na crnoj listi je zbog toga što nismo imali ovaj zakon pa se događalo recimo da određena supstanca krene odnekud iz inostranstva, nas obavještavaju ovdje da je krenula prema Bosni i 29 Hercegovini, misleći recimo da je na posebnom režimu to ovdje kod nas u smislu pune kontrole te materije. Međutim, ovdje se uspostavi da ona nije ni na kakvom režimu, da se radi o klasičnoj hemijskoj supstanci i sjećate se i vi određenog broja otkrivenih slučajeva i nekih na kojim se radi kada je u pitanju ogromna količina uvezenog ovog artitrida sirćetne kiseline iz koje se bez nekih većih problema dobijale velike količine opojnih droga, pre svega heroin. Međutim, ovaj zakon nije, a mislim nema ni potrebe da reguliše oblast borbe protiv narkomanije regulisana kao sastavni dio najčešće borbe protiv organizovanog kriminala. I Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine i njenih entiteta je propisana sve moguće inkriminacije borbe protiv narkomanije u Bosni i Hercegovini i ponavljati to u ovom zakonu mislim da ne bi bilo potrebe, a ustvari ne bi mogli ništa novo ni reči u smislu borbe, kažem protiv narkomanije kao organizovanog dijela, kao jednog dijela organizovanog kriminala izuzetno opasnog i štetnog po svaku državu, pa i po Bosnu i Hercegovinu. Isto tako želim da kažem da ovaj zakon nije obuhvatio dio prevencije i dio hajde da ja kažem možda malo više laički liječenja i resocijalizacije određenih osoba i ličnosti koji su bili uživaoci droge, ili preventivnog jednog djelovanja u smislu odbijanja potencijalnih učesnika, potencijalnih korisnika ove droge. Ali nismo za to što smo smatrali i što je gospodin Gligorić rekao da je to specifičnost ustavnog uređenja Bosne i Hercegovine da je pitanje kompletno pitanje zdravstva i socijalne zaštite na entitetskom nivou pitanje prevencije, ne znam putem škola određenih ustanova, obrazovnog karaktera i drugog na takvom nivou kakvom jeste i da na entitetskom nivou postoje zakoni o borbi protiv narkomanije i zloupotrebi opojnih droga koji regulišu tu oblast i vi ćete vidjeti da smo, da je rečeno, čini mi se u članu 99. u završnim i prelaznim odredbama da ovaj zakon isključuje kada su u pitanju zakoni entiteta i Brčko Distrikta one odredbe koje su regulisane ovim zakonom i one odredbe koje su eventualno u suprotnosti sa ovim zakonom. Dakle apsolutna prevencija liječenje i resocijalizacija ostaje u nadležnosti entiteta, ali ovdje stoji obaveza da će se formirati jedna, jedna, ovdje stoji povjerenstvo ili već kako hoćete na državnom nivou u čijem će sastavu recimo na čelu biti ministar civilinih poslova, entitetski ministri zdravstva itd. koji će se sa jednog državnog nivoa baviti ovim pitanjem i ovim problemima. I u članu 9. je ovdje rečeno, čini mi se da je član 9. ili 8. obaveza donošenja državne strategije za borbu protiv zloupotrebe opojnih droga i u toj strategiji se generalno, ne generalno već konkretno mogu navesti sve mjere i radnje i ovom strategijom obavezati svi na ovom nivou vlasti u Bosni i Hercegovini da daju svoj, u članu 7., pardon, izvinjavam se, dakle državna strategija i državni akcioni plan u kome stoji da će Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovini na prijedlog Vijeća ministara Bosne i Hercegovine itd. donjeti ovu državnu strategiju i akcioni plan za provođenje državne strategije. Zato ja još jednom, evo na kraju ponavljam da je ovo dakle zakon o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, dakle prije svega da stavimo pod jednu normativnu regulativu promet i proizvodnju supstanci i prekusora koji se, čijom se zloupotrebom može doći do, proizvoditi droga i to je jedan ključni i ogroman napredak u Bosni i Hercegovini i vidjeli ste tamo da stoji ne znam sad tačno u kom članu da će prvu listu zajedno sa zakonom ovih materija koje se nalaze na posebnom i supstanci režimu utvrditi Parlament Bosne i Hercegovine čisto iz praktičnih razloga da bi zajedno bio objavljen u službenom glasniku i zakon stupio na snagu i ta lista, a da će svaku poslije Savjet ministara utvrđivati tu listu, jer je moguće u toku godine vrlo brzo da se neka supstanca nova pojavi i stavi na tu listu itd. Mi smo tu dužni da pratimo, pre svega Međunarodni komitet UN čije je sjedište ovdje u Beču i 30 prema kome smo se mi obavezali da ćemo uraditi i koji su imali određene primjedbe u početku na predlog ovog našeg zakona i koje smo mi te njihove primjedbe ugradili u ovaj dio zakona i radi čisto jednog praktičnog razloga i brže jedne efikasnijeg načina djelovanja da će poslije svaku tu listu i promjena toj listi utvrđivati dakle Savjet ministara. I ovo je znači osnovna suština tog zakona i mislim da ne bi trebalo dovoditi u vezu ne znam zloupotrebu ovih supstanci i ne znam borbu protiv narkomanije itd. što je sastavni dio apsolutno ne znam borbe protiv organizovanog kriminala ili kažem prevencije i liječenja i resocijalizacije što je opet po Ustavu BiH u nadležnosti entiteta i propisano je to njihovim zakonima i oni se već to rade i time bave i tu ništa nije sporno i oni će samo svoje zakone uskladiti u tom dijelu da će poništiti da kažem tako ove odredbe koje je regulisao ovaj zakon i eventualno neke druge koje nisu uskladiti sa ovim zakonom i mislim da bi bilo veoma bitno i važno da što pre dođemo do ovog zakona, jer smo se, vidjeli ste ovdje u jednom članu obavezali da ćemo odmah u roku od 7 dana, čini mi se tekst ovog zakona dostaviti Generalnom sekretaru UN vezano da se vidi da je Bosna i Hercegovina praktično ispunila ovu obavezu iz bečke konvencije. Hvala. Evo ja sam pokušao, meni je drago, pokušao sam drago mi je ako sam uspio da možda pojasnim neke stvari. Ako bude bilo još nekih eventualnih pitanja, ja sam spreman da odgovorim.
Zahvaljujem zamjeniku ministra, zahvaljujem i vama što ste ga strpljivo slušali. Za riječ se javio gospodin Džaferović, pa dr. Živković, pa Križanović, pa Ljilja Milićević.
Poštovane koleginice i kolege ja sam izašao za govornicu da plediram za usvajanje ovoga zakona danas kako u prvom, tako i u drugom čitanju, jer našoj zemlji je ovaj zakon potreban što prije to bolje, imajući u vidu zlo koje nastaje i našoj državi kada je po srijedi zloupotreba opojnih droga, odnosno narkomanija, jel. Ovim zakonom Bosna i Hercegovina ispunjava jednu vrlo važnu međunarodnu obavezu, dakle usklađuje svoje unutrašnje zakonodavstvo sa međunarodnim pravnim aktima. To je obaveza svake zemlje članice UN, pa i Bosne i Hercegovine i molio bih da kada govorimo o ovoj stvari govorimo na način kako je to govorio zamjenik ministra ovdje, dakle borbe protiv narkomanije nije samo stvar ovoga zakona, nego je to stvar čitavog spektra zakona koji će se donositi ili su već doneseni i na entitetskom i na državnom nivou i tek ukupan paket zakona čini državu sposobnom da se na adekvatan način nosi sa ovim savremenim zlom. Zbog toga ja predlažem dakle da mi danas usvojimo ovaj zakon kao temeljni zakon. Ovaj zakon kada se donese spriječiće se sve moguće vrste zloupotreba i sve moguće vrste nejasnoća u primjeni zakona koji propisuju sankcije bilo prekršajne, bilo krivične, kada je u pitanju zloupotreba opojnih droga. Tek usvajanjem ovoga zakona, dakle omogučiće se efikasna primjena tih propisa u Bosni i Hercegovini tako što će se ili stvari definirati, ili će se nedovoljno definirane stvari razjasniti, jer to zapravo predviđa ovaj zakon i ja ga zapravo smatram temeljnim, ili ključnim zakonom u, vezanim za sprečavanje i suzbijanje zloupotrebe opojnih droga. 31 Predlažem dakle da ga usvojimo i u prvom, a i u drugom čitanju, jer što ga prije usvojimo to bolje za Bosnu i Hercegovinu i za sve nas u Bosni i Hercegovini. Toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Ima dosta diskutanata vezano za ovu tačku dnevnog reda, pa to valjda nije znak da se u droge poslanici bolje razumiju od ostalih ovih zakonskih rješenja. Gospodin dr. Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, sozbirom da se, čini mi se ovaj postiže jedna polarizacija ovdje u Parlamentu u vezi s pitanjem ko je za, a ko je protiv zakona, ja bih želio ovdje da kažem jasan stav SNSD-a da smo mi za zakon i da je on neophodan u Bosni i Hercegovini. Međutim, način na koji je ovaj zakon došao u ovu proceduru za nas nije prihvatljiv iz jednostavnog razloga, počećemo od samoga, same odabira komisije koja je trebala da radi ovaj zakon, Ustavno-pravna komisija čini mi se da nije najsretnije rješenje odabrano, jer to je možda više za Komisiju za spoljnu trgovinu i carine. DOgovorili smo se u ovome parlamentu da ćemo sve zakone koji se tiču problematike koja je u vezi sa našim pridruživanjem EU da imaju od naše agencije za evropske integracije oznaku da je usaglašen sa EU. Mi nemamo to ovdje. I želim da kažem da kršimo sami, ono što smo se ovdje u ovom parlamentu dogovorili da takve zakone ponovo na putu ka EU ne moramo usaglašavati, a vidjeli smo da zakoni koji su već donešeni u našem okruženju, spomenuću Hrvatsku su mnogo bolje urađeni nego ovaj zakon koji mi imamo sada ovdje. Znači mi nismo protiv zakona, ali smatramo da on sveobuhvatan, da je mogao mnogo bolje da se napiše i da u ovom obliku koji je trenutno ovdje pred nama nije sprovodljiv. Nije sprovodljiv zato što probleme pokušavamo stalno da stavljamo da ih zakonom i rješavamo na nivou Bosne i Hercegovine, a onda ih poslije guramo u opštine, kantone, entitete, da se bave tim problemima koje smo mi ovdje njima uradili. Spomenuću samo PDV-a i socijalne programe. Rekli smo ovdje da ćemo to uraditi, a onda smo poslije ostavili na milost i nemilost opštinama, kantonima, entitetima da to rade. Čini mi se da ćemo i sa ovim zakonom to isto uraditi. S druge strane ne mislim da je Ministarstvo za civilne poslove trenutno osposobljeno da to radi. Čini mi se da idemo igloma na Golijata i sobzirom da sam neki dan bio u Ministarstvu civilnih poslova, oni mnogo jednostavnije probleme kao obično kupljenje potpisa za ono što smo trebali aplikaciju za, prema Svjetskom fondu za sidu nisu uspjeli da urade, a kamo li da se bore protiv side, tog zla koji je mnogo, mnogo bolje organizovano nego i službe kao što je SIP-a, policija itd. u Bosni i Hercegovini. Stoga hoću opet da kažem SNSD je za zakon i treba ga donjeti. Droga nije ovdje od juče, ali bojimo se da ovakav zakon neće biti sprovodljiv. Imamo dva načina da u glasanje o ovom zakonu, ili da ponudimo Vijeću ministara da ga povuče iz procedure. Hvala. 32
Zahvaljujem. Kolega Križanović riječ ima.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja ću zaista vrlo kratko. Želim takođe naglasiti da ja visoko cijenim napor koji je učinjen od strane Ministarstva da se dođe do ovog prijedloga zakona. Naravno da podržavamo donošenje i potrebu za donošenjem ovog zakona, jer se radi zaista o jednom općem društvenom interesu i opće društvenom problemu u Bosni i Hercegovini koji ima i svoj ekonomski i zdravstveno reproduktivni i kako bih rekao još i sigurnosni aspekt u vezi sa ovim problemom. Da je ne bih duljio, ja se dobrim dijelom slažem sa izlaganjem kolegice Majkić i samo onim prijedlozima koje je ona već iznjela ja bih insistirao i predložio zapravo da se ništa neće izgubiti ukoliko se danas ne bude izjašnjavalo o ovom zakonu, ukoliko bi se eventualno pripremilo izjašnjavanje na sljedećoj sjednici, a da se u međuvremenu organizira javna rasprava o ovom zakonu. Zašto je to važno? Važno je zato što se ovaj problem odnosi na cjelokupno društvo i on se može rješavati uspješno ukoliko se u njega sa određenim sinhroniziranim aktivnostima uključuju svi elementi društva, uključujući naravno, prije svega i nevladine organizacije. Time bismo postigli još jedan važan momenat da se kroz javnu raspravu već time daje doprinos podizanju svjesti u Bosni i Hercegovini o problemu i opasnostima od nelegalnog korištenja opojnih droga. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegica Ljiljana Milićević je tražila riječ.
Ja sam htjela ustvari dio onoga što je već rekao moji prethodnici. Smatram da zakon o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga da se trebao znatno ranije naći i voljela bih znači da danas idemo u prvo i drugo čitanje. Što se tiče popravke zakona, koliko smo mogli vidjeti dosta amandmana je bilo na komisiji, dobar dio amandmana znači zakon je popravljen, uzmimo uslovno u dobrom dijelu. Vidite Bosna i Hercegovina, činjenica je da je do sada imala primjedbe i bila par puta na tapeti od strane UN upravo zbog toga što nismo imali ovaj zakon. A što se tiče potrebe i uređenja ove oblasti ova počast je novijeg datuma, možemo reći u našoj zemlji. Međutim, u svim oblastima života, počev od porodice kao čelije ovog društva, pa nadalje, ovaj, to je jedno zlo proitv koga se moramo znači svi boriti i u različitim oblastim života i ne možemo očekivati da ti i različiti aspekti znači i način borbe protiv ovaj upotrebe droge da bude sadržano, ovaj zakon smatram da popunjava oblast kojoj je namjenjen, da je ustvari reguliše i da je kao ovakav prihvatljiv. Ali što se tiče borbe protiv droge, kažem tu od nevladinih organizacija, vladinih, svih mogućih sektora i u oblasti života, koliko god radimo, budite sigurni da je malo i da je to veliko zlo. To govorim kao neko ko dolazi iz Hercegovine gdje se tokom 15 godina posljednjih, znači ta droga je prelazila preko te teritorije, dolazila odnekle, išla nekuda. Međutim sve što vam prelazi slamke otpadaju, tako da se i u Hercegovini danas mogu sresti 33 uživaoci oni koji puše marihuanu i evo uostalom o tom ste čitali. Znači sve što je tranzitno područje, to tranzitno područje na kraju počne uzimati žrtve i počne imati uživaoce. Znači spremna sam podržati svaku noviju inicijativu i sve ono što vodi tome da suzbijamo drogu, ali je neupitno da ovaj zakon danas treba ići, podržavam i drugo čitanje. Hvala lijepo.
Sozbirom da je Bosna i Hercegovina zemlja u tranzitu za drogu sada je najbitnije da je regulišemo proizvodnju, onda ćemo biti kompletni. Ko dalje traži riječ? Adem Huskić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući, ja spadam u one kolege poslanike koji sam čitao ovaj zakon i gledao sam i zakone u susjednim državama i mislim da je ovo što je došlo nama na klupe objektivno ono što je najviše moguće u ovom momentu. Ako govorimo suštinski, pa i formalno, mislim sad nemamo mogućnosti neke da naknadno djelujemo. Dakle spadam u one koji su zabrinuti za stanje zloupotrebe opojnih droga, a i spadam među one koji smatraju da treba što je prije moguće donjeti ovaj zakon. Znači između te dvije nekakve opcije bih podržao prijedlog da idemo danas u prvo i drugo čitanje, stim da imamo mogućnost uvijek djelovati u pozvitivno na zakon ukoliko se ikada ukaže potreba, a potrebe će sigurno biti, jer nas vrijeme na to tjera. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo, zaključujemo raspravu. Dakle, čuli ste kako je bio tok rasprave. Idemo dakle se izjasniti o zakonu u prvom čitanju. Bilo je zajtjeva da se ide i u drugo čitanje. Naravno, to će zavisiti od rezultata glasanja u prvom čitanju. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasamo o zakonu u prvom čitanju. Glasajte sad. Za 24, protiv 1, 4 suzdržana. Dakle, 16 iz Federacije, 8 iz RS. Konstatujem da smo Predlog zakona o sprečavanju suzbijanja zloupotrebe opojnih droga usvojili u prvom čitanju. Sada se pripremite da se izjasnimo ko je za to da se ide na izjašnjavanje o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ova se vlast može preživjetu uz malo konzumiranje droge. Za 26, protiv 1, 2 suzdržana. Konstatujem da imamo većinu, da se izjašnjavamo u drugom čitanju. Otvaram raspravu o zakonu u drugom čitanju. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. zaključujem raspravu. 34 Pripremite se za izjašnjavanje o zakonu u drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle za 25, 2 protiv, 3 suzdržana. Imamo i većinu entitetsku i većinu. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga u prvom i drugom čitanju. I, time stekli uslove da pređemo na 12. tačku dnevnog reda, Ad.12. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH, prvo čitanje Prijedlog ovog zakona dugo se nalazi u proceduri, još od 30. marta 2005.godine. Nadležna komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, dva puta je tražila produženje roka za razmatranje. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je 19. septembra 2005.godine. Nakon što smo dobili izvještaj nadležne komisije, Predlog zakona uvrstili smo u dnevni red 66. sjednice održane 28. septembra 2005.godine, kada smo zaključili da se izjašnjavanje o Predlogu zakona odgodi na rok od 20 dana, da se od Narodne skupštine Republike Srpske zatraži, da dostavi stav o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH. Nažalost, stav Narodne skupštine nismo dobili ni do danas. Ja ću vas potsjetiti na izvještaj nadležne komisije koji ste vi dobili. Komisija je usvojila 13 amandmana. U plenarnoj fazi Momčilo Novaković podnio je 6 amandmana. Dakle, mi imamo Predlog zakona u prvom čitanju. Ono što bih želio da skrenem pažnju jednostavno, sobzirom da je zakon dugo u proceduri i mislim da se radi o bitnom zakonu za BiH, ja bih volio kada bi smo smogli snage da ovaj zakon usvojimo jer je u interesu građana BiH i u tom smislu predlažem, ukoliko je moguće i molim kolege, predsjednike klubova da se ne komplikuje ovaj zakon dodatnim amandmanskim fazama kako bi smo došli do najboljeg predloga zakona koji bi također bio u skladu sa evropskim standardima. Imamo već sada primjedbe od onih koji vrše monitorng u BiH da ovaj rok implementacije od 2 godine nije dobro rešenje, da će biti prigovora za to. I ja mislim, ukoliko usaglasimo tekst zakona, činjeni su kompromisi, i mislim da su ti kompromisi prihvatljivi i u skladu sa Izvjetšajem Venecijanske komisije, da mi u dražvnom Parlamentu vodimo računa da ne idemo ukoliko nema posebne potrebe na dug rok početka implementacije tog zakona. Zato danas molim dakle, da jednostavno u jednoj tolerantnoj atmosferi pokušamo iznaći sve mahanizme koji stoje na raspolaganju, da ovaj zakon usvojimo u prvom čitanju a da onda, ovo je dakle vezano za amandmane pokušaju predjednici klubova vidjeti koliko ima smisla za kompromise i da li ti kompromisi izlaze izvan onoga što jeste stav Venecijanske komisije i OSC-a u BiH. Evo, otvaram raspravu uz ove napomene vezano za Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombdusmeneu za ljudska prava, s tim što želim da skrenem pažnju da nemamo mogućnosti za daljnje produžavanje i iščekivanje. Ja sam 28. spetembra poslao dopis Narodnoj skupštini Republike Srpske u kojem sam tražio da oni iznesu svoj stav bilo kakav da je on, da bi smo ovde jednostavno otkočili proces jer su poslanici davali primjedbe da nema stava Narodne skupštine RS. Nažalost, taj stav nismo dobili ni do danas i ne možemo ovaj zakon odgađati, bez obzira što taj stav nismo dobili. Otvaram raspravu. 35 Kolega Novaković se javio za riječ.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, ja bih predložio jednu pauzu prije rasprave. Čini mi se da bi na taj način možda i dio nekih rasprava znači ovaj, izbjegli s tim što prepuštam Kolegiju sada da ocijenimo, za ono što zbog čega ja tražim pauzu meni je dovoljno 15 minuta. Međutim, da li sada možda napraviti sat vremena, pa završiti i sa ručkom, ili nastaviti posle pauze od 15 minuta, pa onda ići, dakle to prepuštam Kolegiju. Znači, što se mene tiče, dovoljna mi je pauza od 15 minuta.
Molim vas, nema potrebe sat vremena. Evo, pauza do 1:00 sat. U 1:00 dakle nastavljamo, da se izvrši konsultacija da se kratko ruča, mislim da nećemo dugo poslije raditi, ali vas molim u 1:00 da počnemo sa radom. Nema potrebe da probijamo tajming svaki put. Dakle pauza do 1:00 sat. [[PAUZA]] Predlažem da poslanici zauzmu svoja mjesta i da nastavimo sa, molim poslanike da zauzmu svoja mjesta. Gospodo, ima li potrebe da obrazloži?
Uvažene kolege, ja sam tražio pauzu kako bih obavio neke dodatne konsultacije u vezi sa predstojećom tačkom dnevnog reda i nakon izvršenih konsultacija mi ćemo dakle spremni smo da se izjašnjavamo o prvom čitanju a nakon prvog čitanja, ukoliko se bude dalje rasprava vodila, ja ću izneti svoje stavove u vezi sa amandmanima. Ono što mogu reći, da nakon ovih konsultacija, Klub Srpske demokratske stranke, uvažava da je u značajnoj mjeri na Komisiji niz manjkavosti zakona, dakle, ovaj, promijenjeno i da smo u principu dobili dakle, principe zakona na kojima možemo čini mi se ovaj, naći zajedničko svi, odnosno za koje se i mi možemo izjasniti.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se javlja dalje za riječ? Raspravljamo o zakonu u prvom čitanju? ne javlja niko. zaključujem raspravu. Dame i gospodo, pripremite se za glasanje o zakonu u prvom čitanju. Glasajte sad. Dakle, za 24, niko protiv, niko suzdržan. Imamo entitetsku i ukupnu većinu. Konstatujem da smo prihvatili Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava BiH. Dame i gospodo, ja sam spreman predložiti da uđemo i u drugo čitanje. Radi se o bitnom zakonu. Treba da prođe oba doma. Pretpostavljam da će biti potrebe za usaglašavanje da bi smo do konca imali ovaj bitan zakon, pa vas pozivam da se izjasnite ko je za to da imamo drugo čitanje o ovom zakonu? 36 Pripremite se za glasanje. Glaajte sad. Dakle, za 26, niko protiv i 1 suzdržan. Dakle, prešli smo na drug čitanje. U drugom čitanju imamo amandmane gospodina Momčila Novakovića, 7 amandmana i nemamo više amandmana za drugo čitanje. Ja želim da pitam gospodina Novakovića da li ostaje kod amandmana, da li želi da se izjašnjavamo o svim amandmanima? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, prvo želim da izrazim jedno zadovoljstvo što je Komisija razmatrajući amandmane gospodina Raguža i moje amandmane, došla naravno uz našu pomoć do teksta amandmana koji je prihvatljiv bio i koji na neki način predstavlja kompromisno rešenje kad se radi o definisanju isntitucije ombdusmena na nivou BiH. Ja sam nezadovoljan neriješavanjem jednog dijela ovih amandmana, dosta ovih pitanja dostavio 7 amandmana. I, želim obavijestiti ovaj dom da amandman VII je čisto tehničke prirode i nije mi, moram izraziti svoje čuđenje zbog čega dakle Komisija nije uvažila da do isteka roka utvrđenog u stavu 1.17 stav 1 bez obzira dakle kako taj glasio, entiteti su dužni donijeti odgovarajuće zakone koji utvrđuju prestanak funkcionisanja. Naime, moramo imati i uvažiti činjenicu da na nivou entiteta postoji ta institucija i da oni moraju utvrditi prestanak postojanja te institucije svojim aktom i nema zaista potrebe da mi našim aktom taj dio ovaj, posla završavamo i mislim da je taj amandman čisto tehničke prirode. Ne mijenja ništa u suštini zakona i pozivam kolege da ovaj, na ovakav način posmatraju amandman VII a ne principjelno kako što se zna desiti, da se svi amandmani nekoga zato što je taj neko, taj i taj, odbijaju. Ono što sam ja spreman kao predlagač amandmana u ovommomentu sam spreman da odustanem od ostalih amandmana izuzev amandmana I. Dakle, spreman sam odustati od svih amandmana izuzev amandmana I, naravno i amandmana VII čiji sam već, koga sam već obrazložio. Smatram da smo mi zaista usvajajući odnosno prihvatajući da usvojimo ovaj zakon, moram reći odrekli se u jednom dijelu, ma kako to izbledalo ovaj, nekome od nas, znači odrekli se u jednom dijelu jedne institucije koja bez obzira na to kako tumačili, njenu ulogu je pripadala entitetima. Smatram, da bi usvajanjem amandmana I i sjedišta koje evo sami smo rekli da nema nekog posebnog značaja, znači usvajanjem sjedišta u Banja Luci, mi bismo u potpunosti otklonili i poslednju prepreku da glsamo za ovaj zakon i da usvojimo ono to je postprijemna obaveza BiH i što zaista puno, puno vremena se bavimo i s čim se puno vremena bavimo i što puno vremena pokušavamo da usaglasimo. Hvala.
Zahvljujem kolegi Novakoviću. Zahvaljujem što je odustao od 5 amandmana i time dao doprinos za skraćenu proceduru o izjašnjavanju i kolege molim da evo imaju u vidu ovo o čemu je kolega Novaković govorio. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje o amandmanu I kolege Novakovića. 37 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, izvolite,
Ja bih zaista volio, mislim da sam problematizovao amandman I, da sam mu dao poseban značaj. Volio bih da čujem zaista šta predsjednici klubova ovdje u Parlamentu misle o ovome. Bojim se da samo na ovaj način prelazeći na glasanje, ne stvorimo neku situaciju u kojoj sve ovo što sam maloprije rekao i sav ovaj trud, i sva ova moja priča ne bude prazna priča. Dakle ja bih molio zaista da predsjednici klubova potpuno jasan stav daju o ovom amandmanu kako bi smo nakon toga prišli tek izjašnjavanju.
Gospodin Beriz Belkić, pa neka se pripremi gospodin Tihomir Gligorić.
Mislim da smo sami trebali reagirati. Vrlo korektno od gospodina Novakovića. Dakle, kada je riječ o Stranci za BiH, mi bismo mogli i prihvatiti ovaj amandman VII premda i on na neki način otvara prostor i mogućnost da se stvari razvlače. Ali evo, dakle amandman VII bismo mogli prihvatiti, amandman I ne, pogotovo što on ne samo da određuje sjedište ombdusmena nego na neki način implicira i govori o posebnim nekim strukturama po entitetima itd. što na neki način slabi instituciju ombdusmena. Mi smo i u ranijoj raspravi iskazali jednu ozbiljnu primjedbu na onu formulaciju da instituciju ombdusmena čine tri lica itd. smatrajući da ovoj državi je dovoljno imati ombdusmena BiH itd, uz svu organizacionu strukturu i onda bismo rađe podržali da to sjedište bude u Banja Luci, nego ovu varijantu sa tri lica itd. Ali, evo da skratim, da budem precizan, amandman VII možemo podržati, amandman I ne.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Gospodin Tihoir Gligorić, ivzolite.
Poštovanje gospodine predsjedavajući Raguž, dame i gospodo, ja smatram da ovaj prijedlog gospodina Novakovića nakon pauze i ono sve što je sada predložio u drugom čitanju, u smisluu povlačenja amandmana, insistiranjem samo na jednom amandmanu, smatramo konstruktivnim i korektnim a istovremeno, ne bi bilo loše da se svi zamislimo kad govorimo o amandmanu I o sjedištu ombdusmana, da bi trebalo voditi računa o raznim, o dislokacijama i da bi na taj način mogli unaprediti ili praktično pokazati da smo spremni da ispoštujemo zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine koji je u više navrata tražio da vodimo računa da kod formiranja novih institucija mi odredimo sjedište na različitim, znači u različitim mjestima u BiH. Da je praktično na tragu tog zaključka i ovo što je predložio poslanik Novaković, i da bi bilo dobro o tome razmisliti, da napravimo i mi sami određenu prekretnicu. Jer, često smo znali mi ili smo bili bolje rečeno dovedeni u poziciju da 38 nismo bili u stanju da odredimo sjedište zbog određenih odnosa unutar Predtavničkog doma i da smo to često vraćali Savjetu ministara da to pitanje riješi. Savjet ministara je to riješavao sporo ili gotovo nikako kao što vidimo u ovom primjeru kod uvaženog poslanika doktora Živkovića koji se uporno trudi da ovo pitanje riješi na kraju u konačnici Parlament. Zato bi bilo dobra poruka, da smo smogli snage da unutar BiH priznamo da postoje mjesta, gradovi koja mogu da pruže sve ono, da bi jedna institucija mogla da radi uspješno i u korist svih građana BiH a kada je u pitanju Ombdusmen za ljudska prava, sasvim je dovoljno ili mislim, svima bi trebalo biti jasno koliko bi to bilo važno da danas iz ovog parlamenta ode da smo uvojili i sjedište u Banjoj Luci. Evo, ja bih zato predložio da još jednom razmislimo a što se tiče Kluba, Mješovitog kluba SPRS nezavisnih poslanika, mi podržavamo amandman I gospodina Novakovića i izjasnićemo se o njemu pozitivno.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Kolega Jahić je tražio riječ.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja bih samo htio potsjetiti da smo mi dakle članovi naše Komisije za ljudska prava smo uložili puno napora smo uložili puno kompromisa da bi došli do ovog prijedloga zakona. I ako ćemo biti korektni, znamo dakle da je jedan od ovih kompromisa ustvari bilo i sjedište. Mislim da u najmanju ruku, hajde da kažem, da bi sada bilo diskutabilno, da ne kažem da je nekorektno, sada pokušavati nešto mijenjati kada znamo dakle, koji su ustupci napravljeni s jedne, s druge, s treće strane, pa i predstavnici međunarodne zajednice, da dođemo do ovog prijedloga zakona. Ja mislim da se mi nalazimo u onoj situaciji kada smo eto puno puta do sada se nalazili, kada imamo zakon upakovan, kada sve, bilo kakva i najmanja promjena ustvari bi bilo onda promjena koja bi zadirala puno dublje. Dakle, mi smo usaglasili na Komisiji za rad neki drugi stvari, gdje su napravljeni neki drugi je li, ustupci, da ostane ovako što se tiče ovog sjedišta. Tako da za Stranku demokratske akcije, dakle, nakon svega ovoga, nakon dogovora dakle koji smo imali, je neprihvatljivo da mi sada podržimo ovaj amandman. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Jahiću. Doktor Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, sobzirom da je ovako dobra atmosfera u vezi sa ovim zakonom kojeg smo već dugo vremena radili, dorađivali pa skidali sa dnevnog reda i obarali, ja bih dao jedan mali prilog svemu tome. Mislim da bi bilo dobro da zamolimo gospodina Novakovića da se odrekne dijela ovog amandmana I, da praktično on samo glasi, sjedište Ombdusmena za ljudska prava BiH u Banja Luci, time bi našli jedan kompromis prema onome što je govorio gospodin Belkić, ne bi ulazili u organizacione probleme i 39 strukturu samog ombdusmena a ipak dali mogućnost ovom parlamentu da kad donosi zakon, bude odgovoran i za njegovo sprovođenje, da ne bi došlo do blokiranja, znači sprovođenja ovog zakona. Evo, ja bih bio znači za to da ovaj zakon uz ovaj amandman prihvatimo odmah i da deblokiramo. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Gospodine Novakoviću, izvolite.
Čini mi se, ne znam da li sam shvatio da ovaj je prijedlog ovdje da što se tiče ovog prvog amandmana ustvari bude samo da je sjedište Ombdusmena za ljudska prava u Banja Luci a da ostali dio amandmana također brišem. Evo ja sam spreman dakle da prihvatim i ovaj prijedlog i u tom smislu dakle, ispravljam znači, mogu reći da ispravljam svoj amandman i da on ustvari glasi samo, sjedište Ombdusmena za ljudska prava BiH je u Banja Luci. Tim bi smo mi praktično imali onaj amandman gospodina Raguža koji je usvojen, da ima odelenja ne znam, u Mostaru itd.
Sve je jasno. Ko se dadlje javlja za riječ? Ne javlja niko. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasamo o amandmanu broj I u kojem kaže da je sjedište Ombdusmena u Banja Luci, ostali dio se briše. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 15 za, protiv 8, 7 suzdržanih, imamo većinu, nemamo većinu iz Federacije, ide na usuglašavanje. Nema nam Šefika. Dobro, ali ja bih molio, vidite sasvim je svejedno ako postoji politička raspoloženja ili će biti sad ili će biti za 10 dana, ja bih molio ukoliko gospodin Šefik je na sastanku sa i ukoliko SDA je protiv, pretpostavljam da neće biti saglasnost ali ga moramo sačekati da se izjasnimo. Pa, dobro bi bilo da danas završimo jer smo prešli na drugo čitanje. Ostaje nam za usaglašavanje. Ili da završimo izjašnjavanje i o ovom poslednjem amandmanu, pa da. Idemo na drugi amandman a pokušat ćemo usaglasiti u toku sjednice, pa da glasamo o zakonu. Možemo li tako? Može. Dakle, molim službu da pronađe gospodina Džaferovića, da dođe, on je u sali za sjednice, recite da je hitno potreban. Idemo dakle, na amandman broj VII sobzirom da je Novaković odustao od ostalih amandmana. 40 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 20, protiv 5, suzdržana 4. Nemamo ponovo Federaciju, nemamo većinu iz Federacije. Ide na usaglašavanje. Molim, ali evo, sačekat ćemo kolegu Šefika da usaglasimo ova dva amandmana, da završimo izjašnjavanje o ovom zakonu. Ja vas molim za kratko strpljenje. Mislim da bi bilo bolje da napravimo pauzu od 5-6 minuta. Ako će Džaferović doći, teško je preći s tačke pa se vratiti na nju, ne možemo poslovnički. Dakle, završićemo ovo, molim samo malo strpljenja. Pet minuta kratka stanka dok Džaferović, samo vas molim da se ne udaljavate iz sale. [[PAUZA]] Želim da vas obavijestim da smo u skladu sa Poslovnikom proveli usaglašavanje. Nemamo saglasnost o amandmanu I. Moramo završiti proceduru glasanja. Dakle, pripremite se i glasajte. Glasaju samo oni koji su protiv. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Protiv amandmana, da. Dakle, protiv 8, 7 iz Federacije, 1 iz Republike Srpske. Dakle, ovaj amandman je prihvaćen. I postigli smo saglasnost na amandmanu broj VII, samo vas izvještavamo, tako da smo završili dakle amandmansku fazu. I molim vas da se pripremite za glasanje o zakonu u cjelini. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 26, protiv 0, 1 suzdržan. Konstatujem dame i gospodo, sa velikim zadovoljstvom da smo Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH usvojili u Predstavničkom domu i stekli uslove na prelazak na 13. tačku. Ad.13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, prvo čitanje Prijedlog zakona razmatramo u redovnoj proceduri. Predlagač je Savjet ministara. Nadležna komisija je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj Komisije dobili smo 25. oktobra. Komisija je prihvatila Predlog zakona u predloženom tekstu i konstatovala da nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pozivam da se izjasnite o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 27 za, protiv niko, 2 suzdržana. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama u prvom čitanju. 41 Pitam ko je za to, sobzirom da nije bilo amandmana da pređemo na drugo čitanje? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 28, niko protiv, niko uzdržan. Imamo dakle, konsenzus. I, otvaram raspravu o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama u drugom čitanju. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje o zakonu u drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle, za 25, protiv niko i 1 suzdržan. Konstatujem da imamo većinu i entitetsku većinu i time smo usvojili Zakon o administrativnim taksama, Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama. I, prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad.14. Prijedlog okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH sa izvještajem Ustavno-pravne komisije, predlagač zakona poslanik Momčilo Novaković Prijedlog ovog zakona imali smo na dnevnom redu na 64. sjednici, 31. avgusta 2005.godine sa izvještajem nadležne komisije, koja nije podržala principe Predloga zakona. Izvještaj komisije nije dobio entitetsku većinu, pa je išao na usaglašavanje u Komisiji Kolegijuma. Na 65. sjednici 16. septembra 2005.godine, imali smo izvještaj o nastaojanju za postizanje saglasnosti, izvještaj Ustavno pravne komisije. U drugom krugu glasanja, na 69. sjednici nije usvojen izvještaj Ustavno-pravne komisije, pa je Predlog zakona išao u dalju proceduru. Novi izvještaj Ustavno-pravne komisije dobili smo 20. oktobra 2005.godine. Vidjeli ste da Ustavno-pravna komisijja ponovo nije prihvatila principe Predloga okvirnog zakona o visokom obrazovanju, čiji je predlagač kolega Novaković. Mi sada ponovo na dnevnom redu imamo izvještaj Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju koji je negativan. Vi ste dobili taj izvještaj i otvaram raspravu vezano za izvještaj. Ko se javlja za riječ? Kolega Novaković, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, ja moram reći da mi imamo jednu situaciju o kojoj sam ja komentarisao prošli put kad smo raspravljali o jednom zakonu, a to je situacija da vjerovatno poslovnički smo to sada ostavili nedorečeno i da mi sada ćemo se vrtiti najvjerovatnije znači, po ovom pitanju do novog poslovnika. Naime, nadležna komisija je odbila principe ovog zakona, moram reći da mi zaista nije jasno u potpunosti zbog čega, imajući u vidu da osnovni principi ovog zakona zadovoljavaju sve kriterije koje je pred nas postavila Bolonjska deklaracija i da eventualno amandmanska rasprava bi mogla prilagoditi zakon da bude prihvatljiv za sve i da na ovaj način dobijemo zakon na nivou BiH. 42 Sobzirom da nemamo raspoloženje, Klub Srpske demokratske stranke, neće dakle podržati izvještaj Komisije, smatrajući da će time pomoći znači da još jednom nadležna komisija sagleda sve aspekte u vezi sa ovim zakonom i eventualno prihvati principe, kako bi ušla u amandmansku fazu.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje o izvještaju Ustavno-pravne komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 16, 10 protiv, suzdržana 2. Dakle, nemamo entitetsku većinu, nema većine iz Republike Srpske, nažalost to ostaje za usaglašavanje, ponovo nemamo kolege Raguža i vi ste kolega Novaković u pravu, ovo će se vrtiti ovako kao ringišpil, ali evo, takva je nedorečena poslovniča procedura. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda, Ad.15. Prijedlog zakonan o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, predlagač zakona poslanik Muhamed Moranjkić Poslanik Muhamed Moranjkić 15. septembra 2005.godine, dostavio je u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika. Na 66. sjednici usvojen je zahtjev za hitni postupak po članu 104. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje 30. septembra 2005.godine, kojim je utvrdila da postoji valjan ustavno-pravni osnov za donošenje zakona. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj nadležne komisije je dostavljen 25. oktobra 2005.godine. Vidjeli ste da nadležna komisija nije prihvatila principe Predloga zakona. Imamo dakle i ovde negativan izvještaj i raspravu i glasanje o izvještaju. Otvaram raspravu. Kolega Moranjkić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, kolege polsanici, dame i gospodo, govorim kao predlagač zakona. Obrazloženje za ovaj zakon, dao sam uz sami zakon i ukratko ću pred ovim parlamentom nešto ponoviti ali u drugoj formi, uz posebno naglašavanje da preambula člana 1. mog zakona, kaže da se ove moje tražene izmjene odnose na proizvode i usluge koji su imali poreze 0 prije stupanja na snagu PDV-a. Ovde sam podrazumjevao i ulazni elementi za te proizvode. Sobzirom da imaju različita tumačenja, da li ići sa ulaznim ili ne ići, i sobzirom da se time pokušava da brane nečiji stavovi koji su kontra ovom zakonu, da će poskupiti ulazni elementi, a PDV biti skinut sa konačne cijene, su netačni i to je praktično plašenje onih koji treba da razmišljaju o ovom zakonu. Prvo, ako se prihvati ovo što sam ja pod napomenom rekao, znači to ne dolazi u obzir. A u drugom slučaju, ulazni elementi su repromaterijal a po ovom zakonu repromaterijal je 43 oslobođen PDV-a. Prema tome, ni u tom slučaju baba roga ne može biti ona koja se lansira a lansirana je preko Bosnalijeka, da bi se postigli sasvim drugi efekti. To sam mislio kao pod ps. Dalje govorim, da je neoborivo tačno da će PDV od 1.1. izvršiti strašan udar na posebnu populaciju siromašnih ljudi u ovoj zemlji, da će privreda biti pod udarom jer kredit koji je najavljen od 60 dana do 6 mjeseci u ovakvim uslovima privređivanja, ja sam čovjek iz privrede, znači vrlo brzo isisavanje obrtnih sredstava i dovođenje u poziciju privrede da ona bude zatvorena ili ona koja je izuzetno kurentna da vrlo brzo poskupi, ne samo za PDV nego i za druge iznose, cijene i time pospješi još veće siromaštvo i još veći udar na standard. Neoborivo i tačno je i to da će se pod udarom naći dakle, preko 50% stanovništva ove zemlje, neoborivo je i tačno i to da teoretski se ovaj problem može prevazići socijalnim programima. Međutim, tih programa nema ni na pomolu niti će ih biti, ja to tvrdim. Oni su u ovoj situaciji utopija iz više razloga. Prvo, što mi ne bavimo se uopšte tim, niti ćemo se baviti. Drugo, što mi nemamo para za te programe niti znamo u krajnjem koliko je to para nama potrebno da socijalnim programima anuliramo ovaj udar. Iz izvještaj koji je neko prezentirao u klupe ovog parlamenta, rečeno je da se to može sa 50 miliona sanirati. To je netačno 100% jer ako uzmete u analizu samo jedan od proizvoda koji su praktično diskutabilni, vidjećete da ni 10% samo toga ne može biti pokriveno. Dakle, socijalni programi su utopija u ovom vremenu i ja ih kao takve normalno i odbacujem. Mislim, odbacujem u ovom trenu. Tvrdim da je u ovom momentu i u ovom stanju jedini izlaz da se ublaži ovaj udar uvođenja PDV-a time da se proširi član 30. sa posebnim oslobađanjem, tako nosi naziv podnaslov, a ta posebna oslobađanja znače i posebno stanje, jer je ono posebno u ovoj zemlji i u ovakvoj situaciji i materijalnoj i svakoj drugoj. Sve dotle dok konačno ponovo se neko ne sjeti da vrati diferencijalnu stopu, koja je neminovnost u ovoj zemlji. Posebno uz ovo moram naglasiti i drugi dio ovog svog zakona koji bi sa malo više rada, samo malo više rada i truda u Upravi indirektnog oporezivanja, mogao puno šta da učini privredi koja će se naći također pod udarom o kojem sam govorio. Ukoliko do toga ne dođe, ja tvrdim da će veliki broj preduzeća biti zatvoreno, pojačana armija nezaposlenih i armija, normalno siromašnih još će se pojačati. Mislim i tvrdim da država nema pravo da svoju nemoć, neznanje ili nespremnost tako jednostavno svali na pleća svoga stanovništva i svoje privrede koja joj život znači. A razlozi koji se navode kao opravdanje da se sada ništa ne može urditi zbog kratkoće vremena do stupanja na snagu PDV-a, izmjene informatičkih i drugih programa koji u operativi prate PDV, s... poskupljenje provedbe PDV-a, nastajanje haosa i zbrke itd. su za mene a i za 99% stanovništva ne prihvatljive u ovom vremenu a to što Upravni odbor indirektnog oporezivanja tako arogantno napiše, normalno Komisija je prihvatila, sprovela u principe iako to za mene nisu principi i rečeno je da se zbog tih principa ne bi trebalo prihvatiti. Ja to normalno, odbacujem kao razloge i smatram da tu nisu razlozi. A razlozi koji su navedeni od Uprave indirektnog oporezivanja, vezano za drugi dio zakona koji je vezan za smanjenje kreditiranja države od strane privrede, su ponižavajući i za ovaj paralment i za predlagača zakona ako pročitate onaj odgovor u obliku kako su oni nazvali, odluke, jer oni ne daju po njima mišljenje i prijedloge ovom parlamentu, nego daju konačne odluke. To je apsurdno. Ovaj parlament je samo forma znači a sve drugo što bi mi htjeli da uradimo moralo bi da se uradi u obliku zamolnice da se smiluje neko ko je ekspert odjednom postao u privredi, da to reguliše i riješi. Ja tvrdim da tamo baš nema tih privrednih eksperata, naprotiv ja imam drugo mišljenje. 44 Zato molim ovaj parlament, da razumi moj gest pri mom nastojanju da ovaj zakon u jednoj malo izmjenjenoj formi, u odnosu na onaj koji je išao prije nekoliko dana, ispred ovog zakona, da shvate i stanje u kome se nalazi ova zamlje i ovaj narod, da je i ovo privremena u krajnjem mjera, privremena mjera kako se kaže da može sonu stranu biti ono privremena, neka bude i ovo privremena mjera kako bi se ublažio, ja smatram da je daleko manji gubitak za nas sve i za državu, da se umanji udar ovaj dok se ne pripremi, bolje rečeno dok pod navodnim znacima ne sazri situacija i stanje u ovoj zemlji, dok uvedemo diferencijalnu stopu. Molim još jednom sve vas, da bez veće diskusije, mislim već je postalo malo vidite i ja to idem na preskok i degutantno, molim da bez veće diskusije praktično i efikasno glasamo za izvještaj Komisije, normalno uz moj prijedlog da se odbije, da glasamo za ovaj zakon uz izmjenu Zakona o PDV-u i olakšao život siromašnom građaninu i pomognemo privredi koja još stoji na staklenim nogama a manjak para u budžetu da namirimo na bolji i pravedniji način. Ja znam da je 17% sa malim preticanjem sa 16,5% neko ko je obračunavao uzeo i zamijenio PDV sa Zakonom o porezu na promet proizvoda i usluga, da 0,5 sada ako oslobodimo ovo će umanjiti neku hrpu para, ja znam da se ovde bori za mogućnost servisiranja ove države ali ja se borim i za to da dio ovog stanovništva ne ostane gladan dok se mi ne sjetimo da nešto drugo uradimo. Zato predlažem, kao što sam i predložio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Križanović, jeste li se vi prijavili? Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, ja mislim da je sudbina ovog prijedloga zakoga bila sasvim izvjesna. Moglo se očekivati ovakav stav Komisije jer na kraju krajeva, inicijative koje su dolazile pravovremeno i prije ovoga prijedloga, bile su odbijene od ovog doma. Ja neću govoriti i ponavljati priću o važnosti PDV-a i izmjena, odnosno pogubnosti jedinstvene stope PDV-a jer smo imali priliku govoriti o tome gotovo cijelu ovu godinu. Međutim, hoću principjelno ovdje da kažem da nije korektan izvještaj ove komisije naše za finansije. Ako pogledate obrazloženja zašto se odbija ovaj prijedlog zakona svode se na to da je kasno i da bi bilo sve uredu samo da nije kasno, da ima vremena da se ovaj, prihvati to, da se uredi program je li, da se tamo izvrše pripreme za praćenje i primjenu financiranje ..., što ne odgovara suštini. Znate, prije godinu dana kad smo usvajali zakon onda smo imali sasvim drugu argumentaciju da se prihvati jedna stopa. Trebalo bi zbog digniteta ovog parlamenta ostati pri tome da se brani određena politika. Zato ne mogu prihvatiti obrazloženje i izvještaj ove komisije jer nije korektno i ne odražava suštinu problema. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i pozivam da se pripremite da glasate o izvještaju Komisije. 45 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 19, protiv 9, suzdržan 1. Ima većinu, ima entitetsku, prihvaćen je dakle izvještaj Komisije i konstatujem da ovaj zakon nije prošao, pao je zakon. I, time prelazimona 16. tačku dnevnog reda, Ad.16. Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Na 69. sjednici, kao što je poznato odgodili smo izjašnjavanje o Prijedloguu ove odluke zbog dileme koja je izražena u odnosu na amandman, stav prvi pod, koji je ovo amandman, gdje se navodi pomoćnik izabranog zvaničnika, amandman VIII dakle ovde je kod mene da. Bio je sporan ovaj termin izabranog o čemu je trebalo da se izjasni nadležna komisija. Potsjećam vas da su nadležne komisije oba doma na zajedničkoj sjednici usvojile mjere amandmana. U plenarnoj fazi jedan amandman podnio je Momčilo Novaković ali smo na prošloj sjednici konstatovali da je amandman neblagovremen. Ja mislim da ste dobili izvještaje administrativnih komisija oba doma o spornom amandmanu. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Gospodin Novaković, izvolite.
Ja bih samo molio tumačenje, sobzirom da sam ja dostavio amandman. Prošli put mi je rečeno da treba 48 sati prije sjednice. Sobzirom da tad nije, a sad ima više od 48 sati, da li je ovaj amandman sada u raspravi ili nije?
Nije. Od onog se računa poslovnički, to sam i ja tražio. Dakle, taj amandman se smatra neblagovremenim.
Ali nismo prošli put raspravljali o zakonu uopšte.
Pa nismo, slažem se.Imamo tumačenje sekretara. Imamo tumačenje, žao mi je, ja ne tumačim. Evo sekretar tumači. Dakle, to je stav da nije blagovremen amandman. Ko se dalje javlja za raspravu? Ne javlja niko. zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje o Prijedlogu odluke. Glasajte sad. Dakle, za 23, protiv 1, suzdržan niko, 15 iz Federacije, 8 iz RS-a. Konstatujem da smo prihvatili Prijedlog odluke o organizaciji Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH. 46 Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, Ad.17. Prijedlog donacija za BiH u periodu '96-2005.godina Od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, 3. oktobra 2005.godine, dobili smo pregled donacija za BiH u periodu od '96-2005.godine kojeg je Ministarstvo sačinilo na osnovu zaključka Savjeta ministara BiH od 14.7.2005.godine. Vi ste taj materijal dobili. Jučer je zasjedala Istražna komisija Predstavničkog doma za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava. Izvještaj Komisije ste dobili. Vidjeli ste u izvještaju da Komisija predlaže da se predlog donacija primi k znanju i pored činjenice da materijal nije urađen po kriterijima i po zahtjevu ovog doma. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Tihomir Gligorić, izvolite.
Izvještaj ste dobili i u njemu smo pokušali da hronološki navedemo sve ono što je bilo bitno i što je u međuvremenu rađeno. Osnovno je da je Predstavnički dom, kada je formirao ovu komisiju, dao u zadatak da ona izvrši, da uspostavi evidenciju ili bazu podataka donatorskih sredstava, da utvrdi način trošenja i eventualnu odgovornost za zloupotrebu trošenja donatorskih sredstava. Formirani smo 13.10., znači prije dvije godine i kada smo se našli u jednoj situaciji kako i u dilemi kako ovo pitanje da riješimo na najbolji način, mi smo tada došli do informacije da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ima program i da radi na tom poslu. U Komisiji smo izrazili jedno tada zadovoljstvo da je dobro što imamo to, ali i tada i kasnije smo se suočili sa činjenicom da taj program ne odgovara projektnom zadatku koji je dao Predstavnički dom Parlamentarne skupštine i definitivno smo se jučer u to uvjerili, a istovremeno i nezavisna revizorska kuća u tom pravcu je dala također mišljenje. Mi sad imamo poseban problem, a to je da taj projekat je istekao u septembru ove godine. Neizvjesno je da će se izvršiti ili dopuniti taj projekat. Što? Pa neizvjesno je od nove godine i ko će te poslove voditi, da li Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ili Ministarstvo finansija i trezora. Na taj način smo došli do neke tačke u kojoj umjesto da idemo naprijed i dalje, vraća nas to na neki način na početak i morali smo se suočiti sa činjenicom da taj program nije potpun. Izvještaj koji smo mi slali ispred Komsije Predstavničkom domu, a Predstavnički dom je to još u martu mjesecu usvojio, tamo je rečeno da baza podataka ima određene nedostatke, da nema pouzdanih garancija da su obuhvaćene sve donacije, da ne postoje instrumenti za pouzdanu kontrolu i provjeru, izvor tih podataka nisu zemlje i organizacije donatori, već organi vlasti koji su učestvovali na neki način i donatorskim projektima, da ti pod navodnicima zloupotrebljeni projekti jednostavno nisu ni prijavljeni, odnosno unešeni u bazu podataka, da direktno djelovalo prema korisnicima donacija baza ne sadrži znači, podatke o značajnim iznosima, nema podataka o donacijama koje su dobile nevladine organizacije, brzina ažuriranja podataka je također nedostatak ove baze kao i moguće dupliranje oko posljedica kašnjenja i ažuriranja da pored činjenice da cijeli projekat je do sada koštao oko 2 miliona američkih dolara, tačnije milion i 800 hiljada dolara, on ne sadrži bilo kakve podatke o načinu trošenja izuzev činjenice da je projekat realizovan. 47 Dragi moji polsanici, mi danas raspravljamo o pregledu a Predstavnički dom je trežio izvještaj od Savjeta ministara da u roku od 60 dana dostavite izvještaj. Mi umjesto izvještaja dobili smo pregled. Predstavnički dom po Poslovniku može da usvaja izvještaje a ne preglede. Zato smo i predložili ispred Komisije da primimo k znanju ovaj pregled. Nije nam ni jasno kad pominjem već i ovu nezavisnu revizorsku kuću koja je rekla, manjkavosti ovog programa od milion i 800 hiljada maraka, kada smo mi to rekli u martu mjesecu, zašto se uopšte revizorska kuća angažovala u aprilu i maju ove godine, da bi sve to potvrdila i nejasno je koliko je sve to koštalo i da li nam je to trebalo, kad smo već ispred Komisije mi to konstatovali. Zato kažem daragi moji poslanici, imate pregled od 180 strana. Svaka ova strana kad podijelite milion i 800 hiljada dolara, vi ćete dobiti da svaka stranica košta 10 hiljada dolara ovog pregleda, jer je praktično ovo samo isprintano iz baze podataka koje ima u Ministarstvu ali naravno, i u Ministarstvu sami konstatuju da ovo ustvari nije baza podataka nego pokušaj neke evidencije o uspostavljanju donatorskih sredstava, a daleko smo od konačne baze trošenja donatorskih sredstava. U samom pregledu do strane 116-te u tabeli 1 nema zbira. Od 116-te do 178 strane, govore o donacijama iz RS i u toj tabeli se završava sa i miješaju se i Federacija BiH i Bosna i Hercegovina, mislim na tri ministarstva kad govorim o zajedničkim institucijama BiH Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, Ministarstvo finansija i trezora i Ministarstvo ljudskih prava. Zatim RS pa Distrikt Brčko i na kraju imamo taj iznos koji je ovde evidentiran od 7.211.510.695,39 KM. Postavlja se pitanje, zašto to nije razdvojeno, zašto nije po strukturi kako bi se lakše mogli poslanici snaći. Imate samo jednu konačnu cifru i ništa u međuvremenu. Ovde je rečeno da ima 59 donatora plus ostali, to je znači 60. Misli se na nevladine organizacije koje su učestovale sa 304.793.710,00 KM a u toj stavci vidimo da se odnosi na 810 miliona. Znači potpuno nejasno po ovim pozicijama kako je navedeno i niti postoji korektno obrazloženje. Pomoć Evropske komisije, govorimo samo o Evropskoj komisiji, evidentirana je u tri perioda u tom periodu. I to prvi od '96. do 2002. u iznosu od 1,158 milijardi i pozivaju se tu strani izvor, geografska distribucija finansijskih tokova, toje OECD iz 2003.godine. U drugom periodu od 2003. do 2005. u iznosu od 219 miliona ali sada eur-a. Izvor podataka je Svjetska banka, finansijski tokovi BiH od 2003. do 2005.godine. I u trećem periodu od '96. do ove godine, kroz evidencije BiH evidentirana je pomoć u iznosu od 1,3 milijarde KM. Postoji konstatacija da ne evidentirani dio pomoći rezultat je direktnog izvršenja od strane Evropske komisije. U samom pregledu postoji jedna konstatacija da u pregledu donacija konstatuje se da postoji određen broj projekata, ne zna se tačan broj projekata koji se direktno finansiraju i implementiraju od strane donatora tzv. direktno izvršenje i da se ti projekti ne nalaze u pregledu donacija od '96. do 2005. jer njihova implementacija i finansiranje nisu išli kroz finansijske tokove institucija BiH. Ovo je direktno priznanje da mnoga sredstva, mnogi projekti, njihova realizacija i implementacija nisu prošli kroz institucije sistema tako da ta kontrola finansijkih tokova nije obuhvaćena. U pregledu pomoći nisu razdvojena finansijska sredstva po entitetima i Distriktu Brčko, pa smo dobili jučer podatak od predstavnika nadležnog ministarstva, pa ako nekog zanima da zna da od ovih 7 milijardi je Federacija BiH dobila 5 milijardi 164 miliona, zaokružujem sad ja, RS je dobila milijardu i 459 miliona, Distrikt Brčko je dobio 144 miliona 48 a institucije BH 443 miliona. Misli se na ova tri ministarstva o kojim sam već govorio pod zajedničkim institucijama. Ostala je obaveza od prošlog puta, kada je Predstavnički dom usvojio taj izvještaj, da je u roku od 30 dana je bilo potrebno izvršiti prezentaciju projekta iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, znači u roku od 30 dana, to je bilo u aprili. Ali evo, mi do danas nismo, nije omogućeno da poslanici izvrše ovaj program koji evo vidim u septembru je istekao, koji je toliko koštao i kad uzmemo samo primjer na ovom projektu od milion i osamsto hiljada maraka, da ne znamo strukturu koliko je to koštalo to ministarstvo, koliko su možda uzeli ovi na tehničku edukaciju, znači pomoć, da bi se usavršavali ovi ljudi, onda kako izaziva sumnju kako možemo da po drugim projektima imamo način trošenja donatorskih sredstava kad u ovom baznom, od koga smo mi krenuli, nismo postigli mnogo. Sobzirom da je mnogo toga, o tome bilo riječi, ja bih završio na ovaj način, da potsjetim da je svojevremeno Komisija i Predstavnički dom je usvojio i taj zaključak, da je bilo ovo moguće riješiti putem vlastitog projekta koji je urađen na bazi standarda EU i koji je mogao obuhvatiti ili mogao je da riješi ovo pitanje, odnosno projektni zadatak koji je dao Predstavnički dom, ali Savjet ministara je taj projekat odbio uz obrazloženje da nema 299 hiljada KM, da ne vide rezultate tog posla ni efekte znači tog posla. Tako da danas smo suočeni da nam je istekao program, da program nije dobar nadležnog ministarstva, ne znamo ko će to da radi od nove godine, da projektni zadatk ili koji smo mogli riješiti na ovaj način za godinu dana, jer smo tako dali garanciju da ćemo za godinu dana to riješiti. Ali se sad postavlja objektivno pitanje, kako sada, iako bi Parlament odobrio taj projekat koji smo mi ponudili kao izlaz i da riješimo ovo pitanje, na koji način bi mi to mogli sada postići, sozbirom da ovom parlamentu ističe mandat i da mi u ovom slučaju to ne možemo riješiti u ovom mandatnom periodu, ostaje ipak problem i pitanje za ovaj parlament jer smatram da parlamentarni nadzo mora da bude nad izvršnom vlašću, da izvršna vlast tokom ove dvije godine pokušala je na mnogo načina da izvrši opstrukciju, da nikad konačno nismo dobili izvještaj koji smo tražili. Zbog toga i sada predlažemo da se dostavi izvještaj, da ovaj pregled primimo k znanju jer ga ne možemo usvojiti jer je nepotpun i nije odgovorio zaključku Predstavničkog doma, a on je bio potpuno jasan još od 12. aprila ove godine. Ostaje pod zaključkom 3, u cilju razrješenja ove problematike jedna dilema. A to je i sam nastavak rada ove istražne komisije. Sobzirom da smo ovde naglasili, da Predstavnički dom može obavezati Vijeće ministara da u što kraćem roku podnese izvještaj o donacijama po kriterijumu koji je utvrdio dom prilikom formiranja Istražne komisije, sa preglednim podacima po donatorima, korisnicima donacija, sektorima itd., a da eventualno Istražna komisija koordinira i vrši nadzor. To je u alternativi postavljeno da Istražna komisija ostane i da koordinira sa Savjetom ministara ovaj rad kako bi se zadržao parlamentarni nadzor nad izvršnom vlašću po ovom važnom pitanju, odnosno ili da Istražna komisija obezjedi da se Istražnoj komisiji obezbjede sredstva za aktiviranje prijedlog projekta utvrđivanja trošenja donatorskih sredstava. To bi bilo reaktiviranje postojećeg projekta o kome se već svojevremeno izjasnio Savjet ministara, da je nepotreban a mi smo smatrali da jeste, ali se sad javlja novi problem, a to je da nema dovoljno vremena da se taj projekat, projekat ovog doma realizuje za godinu dana, sobzirom da idu izbori. Ovaj zaključak je znači u alternativi. Molio bih da se i drugi uključe u ovu raspravu i pokušate razriješiti to pitanje, da li da odgovornost prenesemo na Savjet ministara, da Parlament zadrži tu kontrolu a da u tom slučaju Istražna komisija i prestane sa svojim radom. Hvala vam. 49
Zahvaljujem. Ja mislim da je ovde ovaj predlog donacija za BiH u periodu '96.- 2005. je najbolje primiti k znanju, što je sugestija naše komisije, ali evo ne oduzimam nikom pravo da diskutuje ukoliko želi. Ko se dalje javlja za riječ? Ali da se, evo Šefik predlaže dobro primi k znanju. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. I mislim da se ne izjašnjavamo. Dakle, primili smo k znanju ovaj pregled donacija za BiH u periodu '96.-2005.godina. I, time stekli uslov da pređemo na 18. tačku dnevnog reda, recite,
.. Komisije stoji određene nedoumice oko daljeg statusa ove komisije. Ovde smo mi ponudili kao Komisija moguća dva rješenja, da se u skladu sa odlukom ovog doma, o mandatu Komisije, taj posao prenese na Vijeće ministara i drugi je da pošto je bio zamrznut rad ove komisije, da Komisija nastavi sa radom, da koordinira ovaj posao a da uz pomoć Vijeća ministara odnosno određenog ministarstva, vjerovatno u budućnosti Ministarstva finansija i trezora, uradi ovaj posao uz podršku naravno Parlamenta i Vijeća ministara. Prema tome, mislim da bi bilo dobro da se Dom odredi o daljem statusu i poslu na ovom zadatku.
Zahvaljujem. Ja mislim da bi smo mi evo, čitam ovaj treći zaključak, možda bi bilo, dakle razmišljam suvišno da usvojimo zaključak kojim se kaže da Predstavnički dom obavezuje Savjet ministara da u što kraćem roku podnesu izvještaj o donacijama po kriterijima koje je utvrdio Dom prilikom formiranja Istražne komisije, sa preglednim podacima po donatorima, korisnicima donacija, sektorima itd. tačka. I dalje da se, jer nema smisla da ova istražna komisija prerasta u nadzornu komisiju. Onda ovaj proces kompletan gubi smisao, podložan je više, ja mislim da to može biti zaključak naš, ukoliko nismo zadovoljni sa ovim radom. Dakle, po meni bi to bilo logično. Sve ovo dalje, a da eventualno Istražna komisija koordinira i vrši nadzor, odnosno da se Istražnoj komisiji obezbijede sredstva za aktiviranje prijedloga projekta itd. Mislim da oko sredstava, da završavamo ovu budžetsku godinu. Ne znam ni koliko bi trebalo sredstava. Dakle, to je moje lično razmišljanje. Izvolite gospodine Križanoviću.
...nemam ništa protiv tog prijedloga koji ste vi sad iznjijeli, ali da se onda donese odluka o da kažem, raspuštanju ove komisije, da ova komisija prestaje sa radom. Pošto sam ja član te komisije, mislim da mi je stalo da znamo šta je dalje sa, koji je status te komisije, 50
To se podrazumjeva dok usvajamo zaključak dakle, posle ove današnje rasprave, mi zadužujemo Vijeće ministara da po kriterijima koji su određeni dostavi izvještaj o donacijama,
Da konstatiramo da je Komisija uradila svoj posao, onoliko koliko je mogla,
Komisija se raspustila. Nije sama, nego
I da se sad definira dalji posao prema Vijeću ministara.
Je, je. To je ovaj zaključak pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 19 glasova za, 1 protiv, 2 uzdržana, usvojili ovaj zaključak. I, time stekli uslov da pređemona 19. tačku dnevnog reda, pregled zaključka o formiranju Istražne komisije za ispitivanje aktivnosti u vezi sa izgradnjom carinskog terminala u Tuzli, a to je 19. Izvinjavam se 18. tačka, pardon. Moja je greška. Ad.18. Predlog kandidata za članove Kancelarije za razmatranje žalbi, predlagač Savjet ministara BiH Vi ste dobili predlog kandidata koji je Savjet ministara Parlamentu dostavio 15. oktobra 2005.godine. Potsjetit ću vas da se prema članu 49. Zakona o javnim nabavkama Kancelarija za žalbe sastoji od 3 člana koji se biraju iz reda priznatih stručnjaka iz upravnog prava ili upravnog postupka i 3 člana koji su stručnjaci u oblasti izvođenja radova javnih nabavki, transporta i strateškog poslovnog upravljanja a izabrani su putem javnog konkursa na način predviđen po zakonskim aktima. Savjet ministara utvrđuje predlog kandidata nakon provedenog javnog konkursa uzimajući u obzir da dva člana budu iz Federacije BiH i jedan iz RS. U skladu sa članom 49. stav 7 Zakona o javnim nabavkama članove Kancelarije za žalbe imenuje Parlamentarna skupština BiH. Dobili ste znači Prijedlog za imenovanje 5 kandidata i to, 1. Iz reda stručnjaka iz upravnog prava, Amira Pilav, Dragica Miletić, Jasminka Putica, 2. Iz reda stručnjaka iz oblasti javnih nabavki, Blago Bošnjak, Kasim Bajramović, Za jedno mjesto stručnjaka iz oblasti javnih nabavki Savjet ministara raspisat će ponovni konkurs. Otvaram raspravu. Momčilo Novaković, izvolite. 51
Gospodine predsjedavajući, ja imam pred sobom predloge, sad meni ovde nešto nije jasno. Naime, prva rečenica u ovom predmetu glasi, Vijeće ministara BiH na 23. sjednici održanoj 29.9. 2005.godine, utvrdilo je prijedlog kandidata za članove Ureda za razmatranje žalbi, na hrvatskom ću jeziku, i zaključilo da se o prijedlogu informira Parlamentarna skupština BiH. Dakle, ko usvaja predloge? Da li se mi informišemo o ovome ili mi usvajamo, jer po ovome mi se informišemo o predlogu koji očito je nejasno ko usvaja. I kad sam već uzeo riječ, da se više ne javljam, ukoliko mi usvajamo onda također imam jedno pitanje, a to je poslednji stav koji kaže, za jedno mjseto stručnjaka iz oblasti javnih nabavki, zaključeno je da se raspiše ponovni konkurs. Sobzirom da je nacionalni, ovdje ima valjda nacionalni, ustvari imamo 3 iz reda ...debalans, evo da tako kažem, imamo 3 iz reda Bošnjaka i po jednog iz reda Srba i Hrvata. Da li se podrazumjeva da će kod raspisivanja znači popunjavanja ovog mjesta, biti iz reda srpskog naroda?
Zahvaljujem. Je li to sve Momo? Evo ja ću vam samo dati tumačenje, ja sam ga pročitao. U skladu sa članom 49. stav 7 Zakona o javnim nabavkama, članove Kancelarije za žalbe, imenuje Parlamentarna skupština BiH, ali pošto mi imenujemo na prijedlog Vijeća ministara, danas opet na sramotu nema nikog iz Vijeća ministara, da brani ni konkurs ni ponovni konkurs, ja mislim da bi dobro bilo da ovu tačku ostavimo i da se izjasnimo o njoj kad bude prisutan predlagač, da mu možemo postaviti pitanje jer vam ja ne mogu odgovoriti na pitanje na koje treba da odgovori predlagač. Dakle, ako prihvatate da odložimo izjašnjavanje o ovome, za narednu sjednicu. Slažu li se ostali? Zahvaljujem. Nema potrebe da se izjašnjavamo. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, ali molim da se pismeno obavijesti Vijeće ministara da smo skinuli izjašnjavanje, samo iz razloga što nisu bili prisutni da odgovore na eventualna pitanja. Devetnaesta tačka, Ad.19. Predlog zaključka o formiranju Istražne komisije za ispitivanje aktivnosti u vezi sa izgradnjom carinskog terminala u Tuzli, predlagač poslanik Selim Bešlagić Žao mi je, predlagača nema. Poslanik Selim Bešlagić je 14. marta dostavio predlog zaključka o formiranju Istražne komisije za ispitivanje aktivnosti u vezi izrade carinskog terminala u Tuzli. Vi ste prijedlog zaključka dobili. Otvaram raspravu. Molim, ali dobro, evo nema veze ovo smo utvrdili kao dnevni red i mislim da se trebamo izjasniti. Izvolite gospodine Zoriću, vi ste tražili riječ.
Jesam, tražio sam riječ i zahvaljujem se predsjedavajući što ste mi je dali. Ja predlažem da u ovoj rimskoj točci I bude arapsko 6 točka i ovo crta. Jesam li bio jasan? 52
Ne razumijem
Dakle, u rimsko I da imamo arapsko 6 i isto ovako crtu kao i kod 1,2,3,4.
Okej, sad je jasno. Neka bude 6 nemam ništa protiv. Ko dalje želi da raspravlja? Izvolite, Felić. Samo da vidimo hoćemo li formirati komisiju, pa ćemo onda o kandidatima. Dakle, slažemo se da formiramo komisiju. Molim da se predlože po dva člana.
Hadžić Izet i Avdić Sead.
Predlažem dakle gospodin Novaković i Nikola Špirić. Jesi li ti htjeo nekog dugog da kažeš?
Moram reći da ja imam jednu dilemu ovdje. Volio bih da je sa kolegama podijelim. Naime, ovdje se radi ovaj, uslovno rečeno, o nekoj aktivnosti koja se radila u Federaciji BiH i mnogo bi, da, ali nije traženo za čitav regionalni centar. Evo ja, Da li ovo onda podrazumjeva da će ova istražna komisija znači za čitav taj regionalni centar vršiti, obavljati istražne radnje? Ne, mislim za sve, ne samo za
Komisija će utvrditi svoj zadatak. Predlažem dakle Novaković, Špirić, bio je prijedlog,
Hadžić Izet, Avdić Sead
Molim dva imena, Zoriću
Filip Andrić i Vlatka Komšić.
Zahvaljujem. Imamo 6 članova. Pripremite se za glasanje. 53 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dao prijedlog Novaković, Špirić. Prošao si Momo, zahvali što te cenim. Dakle, završili smo glasanje. Za 21, niko protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da smo dobili komisiju u sastavu koja je predložena. Prelazimo na tačku broj 20. Ad.20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma od a) do e) u dnevnom redu Nema potrebe da posebno čitam i preldažem ukoliko nema posebne rasprave, da izvršimo ratifikaciju svih sporazuma jednim glasanjem. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko za riječ. Zaključujem raspravu. Pozivam vas da se glasanjem izjasnite o ratifikaciji Sporazuma od a) do e). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, dame i gospodo, konstatujem da smo jednoglasno sa 26 glasova za, izvršili ratifikaciju sledećih sporazuma, dali saglasnost ustvari za ratifikaciju pod f) Sporazuma o preuzimanju uloge suosnivača Instituta za nestala lica BiH između Savjeta ministara BiH i Međunarodne komisije za nestala lica, g) Sporazuma o pružanju vazduhoplovnih usluga između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Makedonije, h) Ugovora između BiH i Republike Makedonije o socijalnom osiguranju, i) Administrativnog sporazuma za sprovođenje Ugovora između BiH i Republike Makedonije o socijalnom osiguranju, i pod j) Nota sporazum između BiH i Republike Slovenije o uslovima tajnog prenosa dijela kontigenta detašmana Republike Slovenije u korist BiH, Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda to je, Ad.21. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH Prijedlog zakona o osnovama bezbijednosti saobraćaja usvojen je u različitom tekstu oba doma radi čega je potrebno formirati komisiju kako bi se došlo do jedinstvenog teksta zakona. Iz Predstavničkog doma treba da imenujemo tri člana. Miloš Jovanović, predjsdnik Komisije i treći član Izet, Jovanović, treći član? Ruža Sopta. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 26 glasova, dakle jednoglasno imenovali tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima BiH, i to gospodin Hadžić, Ruža Sopta i gospodin Miloš Jovanović. 54 Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda, Ad.22. Imenovanje jednog člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja Zakona o Javnom RTV servisu, umjesto gospodina Vinka Zorića Ima li potrebe za raspravu gospodin Zorić, izvolite.
Ja predlažem gospodina Ivu Lozančića.
Dakle, ako nema još predloga, pedlažem da se izjasnimo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, jednoglasno smo, ustvari sa 25 glasova za, niko protiv, niko uzdržan smo imenovali gospodina Ivu Lozančića umjesto gospodina Vinka Zorića u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja Zakona o Javnom RTV servisu. Želim mu uspješan rad u Komisiji. Time dame i gospodo, zaključujemo dnašnje zasjedanje, o narednom ćete biti blagovremeno obaviješteni i biće vam dostavljen dnevni red i tačke dnevnog reda. Zahvaljujem. Sjednica završila sa radom u 14:40 sati.