E, sada ćemo početi sa: - Prijedlogom Zakona o zabrani glifosata, prvo čitanje, P.Z. broj 751 Kolega Zekanović je dignuo ruku za stanku prije možda nego što samo započnete da najavim, ako ne stignemo završiti ovu točku do, u slijedećih sat vremena, onda ćemo napraviti jednu stanku od sat vremena, dakle od pola 11 do pola 12 budući da je sazvana sjednica Predsjedništva sabora vezana uz ovu situaciju zdravstvenu koja postoji u našoj zemlji. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani dopredsjedniče sabora, tražim stanku Kluba Hrvatskih suverenista naravno uz ovaj prijedlog zakona, a ovdje moram istaknuti potrebu da se ovdje u Hrvatskom saboru otvori tematska sjednica na temu epidemije odnosno pandemije korona virusa. Dakle, nije logično i nije dopustivo da danas Hrvatski sabor uopće ne govori o ovoj temi, temi koja je itekako, itekako aktualna, koja i te kako potresa ne samo Hrvatsku nego čitavu EU i čitav svijet. Dakle, radi se o jednoj krizi koja je ja ću se usuditi reći najveća u novije doba, a u Hrvatskom saboru mi jednostavno stojimo ne radimo ništa i još se nismo usudili odnosno Predsjedništvo sabora se nije usudio staviti tu točku dnevnog reda na raspravu. Ja ne znam zbog čega, smatram da je Hrvatski sabor mjesto koje je najvažnije za hrvatsku politiku, za hrvatsku državu i smatram da bi se ova točka trebala na jednoj tematskoj sjednici i to žurno, ako treba već danas početi raspravljati ali obvezno u idućem tjednu. Dakle, kad je bilo koja krizna situacija, a evo imamo već 31 oboljelog u Hrvatskoj, preko 1.000 mrtvih u Italiji, 10-tke tisuća oboljelih diljem Europe e onda se ta točka dnevnog reda mora raspraviti u Hrvatskom saboru kao najvažnijem mjestu za hrvatsku državu. Dakle, pozivam vas da utječete na predsjednika sabora gospodina Gordana Jandrokovića i da se idući tjedan, a možda i danas, evo moja preporuka je i danas, započne sa tematskom sjednicom na ovu temu. Dakle, nije dopustivo da, da ova tema prolazi ispod radara odnosno da se o njoj ne raspravlja u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati stanku do 9 i 45 s time da moram reći, upravo sam čas prije rekao da je sazvana zbog toga i sjednica Predsjedništva sabora koja će utjecati na naravno, na rad sabora, a ovaj, a čini mi se da su i mediji uistinu vrlo kvalitetno izvještavaju neprestano, svakodnevno gotovo iz sata u sat o razvoju situacije u nas. Prema tome, ovaj nije da baš ne znamo o čemu se radi, ali u svakom slučaju velim imat ćemo sjednicu Predsjedništva sabora i zbog toga smo i odredili stanku, ako ne završimo do onda, a sad ćemo se vidjeti dakle kao što smo rekli u 9,45. STANKA U 9,36 SATI. NASTAVAK SJEDNICE NAKON STANKE U 9,45 SATI Evo poštovane kolegice i kolege, istakla nam je stanka pa ćemo nastaviti da podsjetim sa Prijedlogom zakona o zabrani glifosata, prvo čitanjem P. Z. broj 751, predlagatelj je zastupnik Miro Bulj temeljem članka 58. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo, Vlada ... [[Govornik se ne razumije.]] dostavlja svoje mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi tajniče sa svojom suradnicom, uvaženi kolegice i kolege. Prije samog Zakona o, kojega sam predložio, o zabrani glifosata u Republici Hrvatskoj, rekao bih da je nikada vidljivije nego sada kada imamo određenu ugrozu, kol'ko je bitna poljoprivreda, zbog toga sam i dao Zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta, dao sam i Zakon o zabrani uvoza to jest zaštiti, prije svega zaštiti domaće proizvodnje, a to je Zakon o zabrani uvoza, prijevoza, trgovine i prodaje GMO-a, isključivo zbog toga da kad dođu ugroze određene da kao što je sada sa pitanjem korona virusom, vidimo da je potrebno imati svoju vlastitu domaću proizvodnju i da trebamo puno više misliti o našem seljaku kao što nas poziva i Europska unija da je poljoprivreda grana o kojom trebamo govoriti, ne samo kao proizvodnom grani, nego o grani koja će zaustaviti ljude, zadržati ljude na područjima i ruralnim područjima, jer nažalost da nas imamo 2/3 Hrvatske prazne, imamo 780 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta neobrađenog, da je to zemljište obrađeno kod ugroza zasigurno danas bi imali riješen taj problem, i zbog toga još jednom pozivam sve nas kolege, saborske zastupnike da budemo puno aktivniji u ovome Saboru baš kad je pitanje ovakvih ugroza jer da ljudi vide da govorimo o ozbiljnim temama, da pozovemo naše ljude da kupuju domaće proizvode a nikako genetski modificirane uvozne proizvode, i da napokon Hrvatska počne obrađivati svoje poljoprivredno zemljište, jer bez hrvatskog seljaka iz hrvatskog sela nema Hrvatske, bez bogata seljaka nema Hrvatske. Nažalost uvozni lobiji koji se nalaze u našim Ministarstvima, ja ih nazivam često štetočine, su dovele do toga da u Republici Hrvatskoj sve više uvozimo prehrambenih proizvoda upitne kvalitete koji ugrožavaju prije svega ono šta je najbitnije i što mi saborski zastupnici moramo govoriti, zdravlje stanovnika naših, našega naroda, i da je domaća proizvodnja na vrlo bitna i da moramo o tim stvarima govoriti. Još jednom pozivam vas, evo kao saborski zastupnik, kupujmo domaće ovo što je ostalo, kupujmo na tržnicama, kupujmo lokalno, kupujmo u našega seljaka, kupujmo ono što znamo da ljudi proizvode i na taj način pomozimo, pomozimo da se poljoprivredna proizvodnja poveća, a ne da se povećaje, ovaj da se povećaje uvoz upitne kvalitete. Kao što sam rekao, dao sam jedan set Zakona jer prije svega smatram da je nacionalni interes poljoprivredna proizvodnja, i smatram da ono što se događa u Republici Hrvatskoj, to je i u Europskoj uniji, ništa mi sad ovdje ne govorimo, nije ovo tema koju je Miro Bulj otvorio, Miro Bulj došao ovdje pa otvorio, ova tema se raspravlja već dugi niz godina, i o ovoj temi se govori dugo, o glifosatu, to je kod nas, imamo 20-ak proizvoda i 50% u biti u Europi i u svijetu je, nalazi se glifosat, on je znači tvar koja se u Republici Hrvatskoj koristi, evo mogu navesti par primjera, na primjer najpoznatiji je cidokor, a znamo evo da narod, narod, vama građani približim šta znači cidokor, to vam je ono kad pospete korov ili travu, ne da vam se kositi, i svi smo malo, da to tko ima zemlju nije upotrebljavao, i na taj način se u biti 5-6 mjeseci bi bila spaljena zemlja, znači ne bi mogla tu, ovaj niknuti ništa. Evo ovo da malo pojednostavnim, u biti moj prijedlog ide iz toga razloga što je Svjetska zdravstvena organizacija odnosno njezina Međunarodna agencija za istraživanje karcinoma objavila u ožujku da je herbicid glifosat vjerojatno karcogen. Novija izučavanja kazuju na mogući utjecaj glifosata na zdravlje, posebno na endokrvni sustav i utjecaj na okoliš. Ispite koje je naručila mreža ekoloških organizacija za zaštitu, Prijatelj Zemlje, Europe, pokazuje da se tragovi glifosata mogu pronaći u tijelima ljudi. Prijatelji Zemlje, Udruga to jest građanska inicijativa, su od neovisnog laboratorija u Njemačkoj naručili ispitivanja uzoraka mokraće sakupljenih u 18 europskih zemalja, rezultati su pokazali da je tragove glifosata moguće pronaći u uzorcima svih zemalja. Kada se uzme u obzir svi prikupljeni uzorci tragove glifosata je moguće pronaći čak u 44% uzoraka. Pa istraživanja na životinjama pokazuju da se prilikom konzumacije biljaka na kojima se nalazi glifosat, da se oko 15 do 30 apsorbira u tijelu životinje. U istim istraživanjima dokazano je da je glifosat pronađen u krvi i tkivima ispitanih životinja. U procesu raspada od manjih količina glifosata može nestati znači u štete na tijelo i nakon dužeg vremena. Zbog svega navedenog moramo kazati ovdje kao što sam rekao na početku nije ovo pitanje koje je otvorio Miro Bulj, europski parlamentarci su ovo otvorili. Europska komisija je 2017. godine zatražila da članice EU produže, inače se produžuje na 15 godina uporaba sredstava u ovome slučaju glifosat je produžen do 2022. da se vrše ispitivanja. Postavlja se ovde pitanje zašto je Austrija i europski tj. njihov donji dom donio odluku da se zabrani glifosat. Evo, to je ključno pitanje. Zašto je donio? Bez obzira šta Vlada u mišljenju navodi da je Austrija poslala članicama EU svoju namjeru da će zabraniti glifosat. Znači, ako Austrija to radi ne vidim razlog zašto mi to ne radimo. Znači Austrija je po pitanju organskog uzgoja, ekološkog uzgoja napreduje i ona prkosi, ona prkosi odluki Europske komisije koju je podržalo 11, 18 članica, 9 je bilo protiv, znači govorimo Europska komisija je dala prijedlog da se produži uporaba glifosata do 2022. 18 članica je glasalo za prijedlog Europske komisije, 9 je bilo protiv i 1 suzdržana. Međutim, mene ovdje zanima kako je RH glasala po pitanju jer ne mogu naći taj podatak, zanima me kako je Hrvatska glasala po pitanju upotrebe glifosata. Istraživanja znači rekao sam koja pokazuju i koja se doslovno kriju i tu imamo, znači namjera je da ovaj zakon otvorim, u biti ovaj prijedlog o uporabi glifosata koji se koristi u 100-tinama miliona litara, o tome ću govoriti u raspravi ako bude …/nerazumljivo/… cilj ovde otvoriti raspravu. Pozivam znanstvenike hrvatske i neke ću i citirati ovdje, pozivam odbore mjerodavne da odrade okrugle stolove jer ako je išta bitno nama ovdje to je sigurnost i zdravlje naših građana i primarno ovo moje otvaranje ovoga pitanja je ono što se događa po pitanju korištenja glifosata. Dok je Međunarodna agencija za istraživanje raka, kao što sam rekao Svjetske zdravstvene organizacije, zaključila glifosat je vjerojatno kancerogen za ljude. Suprotno agencija, Europska agencija za sigurnost hrane tvrdi suprotno. Herbicidi na bazi glifosata koriste se samo u poljoprivredi već u javnim i privatnim vrtovima što potencijalno dovodi poljoprivrednike, a i potrošače u opasnost. Kao što sam rekao mišljenje Vlade da ne prihvaća nije mi jasno zbog čega i ja bih ovdje tražio obrazloženje malo detaljnije od Vlade RH jer imamo ovdje i mjerodavnu agenciju tj. mjerodavnu koja mora narodu kazati zbog čega druge države ne žele, se bore da se zaustavi upotreba glifosata. Ja bi sada samo naveo u biti nekoliko stvari o glifosatu. Glifosat kao što sam rekao pronalazimo u herbicidima, namijenjen je uništavanju nepoželjnih biljki kao što je primjerice korov to sam rekao. Nedavno je postalo najviše korištena kemikalija svih vremena. Unatoč tome postoji velika šansa da nikad nismo, niste čuli za njega, a divovi kemijske industrije bit će najsretniji ako tako i ostane. Zašto? Osim njihovog intenzivnog korištenja glifosata, glifosat se pokazao vrlo kontraverznim što je dovelo do porasta zabrinutosti o njegovoj sigurnosti. Upotreba glifosata može kolegice i kolege može ozbiljno narušiti naše zdravlje, zdravlje ljudi. U tijeku je goruća znanstvena rasprava o tome je li glifosat karcogena kemikalija i vidimo samo odlukom Europske komisije da se koristi do 2022. inače standardno se koristi, ne ne produžava se na 5 godina nego inače je praksa na 15 godina. Dok je Međunarodna agencija za istraživanje raka, kao što sam rekao zaključila da je vjerojatno kancerogen imamo suprotno mišljenje Europske agencije za sigurnost. Glifosat predstavlja ne samo za ljude problem nego i opasnost i prijetnju, nego na i životinje i biljke. Ljudsko zdravlje nije samo znači jedino koje će pretrpjeti ove štete. GMO proizvodnja i glifosat dvije su strane iste medalje. Gligosat i GMO možemo promatrati kao dvije strane istoga novčića. Od 61 odobrenog GMO proizvoda u EU, uvoza više od polovica njih su biljke otporne na glifosat, dizajnirane da se tretiraju tim specifičnim herbicidom i ako ste gledali u evo, u sjeverno, u južno američkim državama se proizvodi i u drugim državama se proizvodi, velike industrije poglavito soja koja se tretira glifosatom i tu ljudi strašno obolijevaju tumora Monsanto koji je inače i proizveo i prvi gurnuo u, sada imamo i druge proizvođače, glifosat na tržište, tretirane površine soje koje uvozimo u EU, kojom se hrani između ostalog i životinje, poglavito svinjetina, a svinjetine najviše uvozimo u EU, iz EU-e, a hrane se sojom koja je uzgajana i koja je bila otporna na glifosat na tim površinama, što znači da mi jedemo svinjetinu koju uvozimo koja je znači kontaminirana tim otrovnim spojem. Zato vas pozivam da sagledamo mnoge slučajeve raka, fizičke deformacije na tim područjima ljudi i životinja u Americi, gdje se na opsežnoj površini zemljišta uzgojene GMO soje koja je otporna, kao što sam rekao, na glifosate, ali se izvozi taj soja u znači u Hrvatsku, u Europu, EU-u, između ostaloga i na naše područje. Širenje štetnosti, glifosat je štetan sam po sebi, no herbicidi kao što je Monsantov proizvod Roundup sadrže koktele kemikalija koji mogu biti otvoreni, otrovnije od samog glifosata, a još više rizika za poljoprivrednike kao i širu populaciju. Osim toga, superkorov koji je otporan na glisofat već se proširio diljem SAD-a, Kanade, zbog pretjerane upotrebe Roundupa na GMO usjeve na glifosat. Znači imamo brojne rupe u dokazima, znači, međutim, na poznate rizike i zdravlje na ljude, životinje, na okoliš, a pozivamo se da smo sada evo predvodnice EU, pa evo ja pozivam i premijera Plenkovića jer je bio europarlamentarac kad su se otvarale ove teme, ovo nije tema koju je ponovljeno otvorio Miro Bulj, ovo su otvorili europarlamentarci, EU komisija pa ga pozivam, ako se on poziva na zaštitu okoliša, tj. na zaštitu klimatskih promjena, zdravlje ljudi kao ključnu točku, vidimo da se neki dan sa Gretom slikao i naš ministar okoliša pa da otvore ovu temu o glifosatu. Inače, Monsanto i kojega je postao vlasnik Bayer, tvrde da ne postoje alternative. Alternative postoje. Alternative postoje i ja mislim da RH ono što treba, zabraniti ovaj glifosat, zabraniti uvoz GMO-a, prijevoz, prodaju, trgovinu i sadnju, osim u medicinske svrhe. Žao mi je što ostavljamo i dalje našu djecu kao pokusne kuniće. Do sam ovdje i amandman i zakon, nažalost nitko ga nije prihvatio. Ustvari, 90 saborskih zastupnika je reklo da taj amandman ne treba biti prihvaćen. Dok brojne zemlje zabranjuju, bore se, Hrvatska neće zabraniti glifosat, kaže ministrica Vučković. Ministrica poljoprivrede, evo ovdje je znači državni tajnik. A znanstvenici upozoravaju na njenu štetnost. 3. srpnja je naša ministrica izjavila da Hrvatska neće zabraniti glifosat i da nema štete. Herbicidi na bazi glifosata najčešće su znači opasni. Ministrica u svom pojašnjenju objasnila da je herbicid kojim se pokazao najučinkovitiji u borbi protiv korova, za koje se sumnjalo da je potencijalno karcogen, zbog toga Europska agencija hrane provela je niz istraživanja. Najveća zabrinutost oko zabrane glifosata predstavlja činjenica da će za njom naškoditi konkurentnosti naših poljoprivrednika budući da sada nema jedinstvenog zamjenskog sredstva, što je apsolutno neistina i što po ovome, izjave ministrice očito je puno bitnije i najbitnije bi vam trebalo biti zdravlje, povećanje poljoprivredne proizvodnje, ekološki uzgojene poljoprivredne proizvodnje, ponavljam, 790 tisuća četvornih metara, kilometara u RH je neobrađeno zemljište, od toga je više od pola zemljišta u vlasništvu RH. Stoga je Austrija već u ... [[Govornik se ne razumije.]] domu glasala o zabrani glifosata, pa tako bi trebali i mi, kolegice i kolege, ne čekajući EU direktive. Austrija je postala prva članica EU-e koja je jedno tijelo donijelo da zabranu u srpnju mjesecu, znači Donji dom, upotrebu glifosata u ograničenju su također, na snazi, Češkoj, Italiji, Nizozemskoj. Također, Austrija je zabranom prkosila pravilima europskog tržišta no danas Austrija, upravo ona ima najveću udio organskih poljoprivrednih posjeda u EU-i, otprilike 23%, dok je prosjek EU-e prema podacima Eurostata iz 2017. 7%. Znači Austrija organski ekološki uzgajanu poljoprivredu je 23%, a EU na 7%. Glifosat je trenutno je dozvoljen na 5 godina da se provedu istraživanja i ovdje je ključno pitanje zbog čega na 5 godina? Zbog čega je 9 država EU-e bilo protiv? 9, upotrebe glifosata i da se zabrani glifosat. To je ključno pitanje i mene stvarno zanima kako je RH glasala na prijedlog EU komisije. Ja taj odgovor još nemam ni neko, ako od saborskih zastupnika zna taj odgovor, znam da je se Hrvatska svrstala da će biti protiv GMO-a, međutim, što je se dogodilo na glasanju? Ja tu informaciju nemam. Također, Francuska planira postupno ukinuti glifosat do 2023. g., no 20-tak gradonačelnika je tijekom kolovoza zabranilo u Francuskoj opasni herbicid na području svojih gradova i općina prkoseći Vladi Emanuela Macrona, Macron je još 2017. obećao da će u roku od 3.g. zabraniti njegovu uporabu, međutim, prošle su 3.g. još nije zabranio. Njemačka kancelarka Angela Merkel rekla je da će zabraniti i da će se boriti protiv upotrebe, upotrebe glifosata do kraja 2023.g., njegovu upotrebu do tada, to je priopćeno čak iz 4. rujna iz njemačkog Ministarstva zaštite i okoliša. Farmaceutska tvrtka Bayer jedna je od proizvođača ove tvari, ona je kupila, znači Monsanto, glifosat je razvila američka tvrtka koja je kupljena pod nazivom „Roundup“ i deseci drugih kompanija glifosat sada već širi i plasira širom svijeta. Zabrinutost naša mora biti jel je sigurnost i zdravlje ispred svega. Jer ako je Zdravstvena svjetska organizacija rekla 2015.g. da glifosat vjerojatno uzrokuje rak. Bar nije kupio Monsanto nedavno i tvrdi se kako su istraživanja i regulatori pokazali da su glifosat i oni tvrde, sigurni za ljudsko zdravlje. Međutim, tvrtka se suočava s tužbama zbog brojnih tvrdnji tužbi u Americi 9000 ima tužbi da uzrokuje tumor, Ne-Hodgkinov limfom. Prema podacima iz ministarstva koje imamo, 21 se sada, znači koristi sredstvo za zaštitu bilja gdje je aktivna tvar glifosat. Njegova ukupna potrošnja se kreće u razmjeru od 50% ukupne potrošnje herbicida pripravaka u RH. Ja bih ovdje još rekao da gdje se u medijima pojavilo i to smo mogli čitati, kako je u Americi u gradu Valeo jedan vrtlar često polijevao travnjak uokolo školske zgrade jel mu je to bio posao. Slijedio je upute proizvođača, te je čak nosio i zaštitno odijelo kako bi se dodatno zaštitio. Nakon 2.g. bavljenja tim poslom, čovjek je zamijetio osip. Potom se osip pretvorio u velike rane koje su zahvatile cijelo tijelo, lezije po tijelu su ga toliko boljele da se nije mogao imati odjeću, niti izlaziti na sunce. Liječnici u početku nisu, nisu znali što s njim. Naposljetku su saznali, imao je rak koji ga je ubijao, točna dijagnoza Ne-Hodgkinov limfom, rak krvi. Johnson se, Johnson je pokrenuo protiv giganta Monsanta tužbu, te je prvi srušio veliku tvrtku poznatu po prodaji pesticida i genetski modificiranog sjemena u svijetu. Porota u Kaliforniji dodijelila mu je 289 milijuna odštete koju je morao platiti Monsanto, ali nešto sudac je smanjio na 78 milijuna kuna, što znači da imamo i presude da je štetan taj herbicid tj. glifosat koji se upotrebljava u RH. U RH kao što sam rekao na početku, najpoznatiji je cidokor, cidokor + i cidokor max koji su naši seljaci jako često koristili u prošlosti, dok se sada na tržištima nalaze i novije inačice, ali pod drugim komercijalnim imenima. Naravno, svi u sebi imaju taj opasni glifosat. I poslije tvrdnji znanstvenika da je vjerojatno karcogen, kako je moguće da naša polja, voćnjaci, uvaženi tajniče, posipuju sa ovim, kaže, kako kaže američki ugledni znanstvenik otrovima. Moguće, jer je aktivna tvar glifosat ponovno odobrena u upotrebi EU, kao što sam rekao do 2022., jedino najviše prkose Austrijanci, a nabrojio sam i države gdje se bore, gdje čak postoje zabrane. Zbog čega ministrica zastupa stajalište Monsanta, Bayera i drugih tvrtki, a ne sigurnost i zdravlje naših ljudi? Kolegice i kolege, govorimo o vrlo, vrlo ozbiljnom problemu. I naš stručnjak, prof. dr. znanosti Valerije Vrčeka predstojnik Zavoda za organsku kemiju i farmaceutske biokemije Fakulteta u Zagrebu jasno kaže, glifosat u RH treba zabraniti što prije. Tome herbicidu su dani, trebaju biti odbrojani i ne bi bilo dobro da RH bude među zadnjima, a poglavito šta mi sad predsjedamo EU, poglavito šta je Europski parlament potegao to pitanje, poglavito što imamo premijera koji je bio europarlamentarac kad se je govorilo o ovoj temi. Ako mi nemamo hrabrosti i cilj ove moje rasprave je da zaštitimo zdravlje i sigurnost naših građana, a predsjedamo EU. Ako se može Austrija koja proizvodi 23% organskih proizvoda poljoprivrednih usprotiviti i prkositi, ako Macron kaže, premda još nije ispunio obećanje, pa mu gradonačelnici zabranjuju glifosat, ako je njemačka kancelarka rekla da će zabraniti glifosat, zbog čega mi šutimo, a imamo 790 000 četvornih metara poljoprivrednog zemljišta neobrađenog. Ja bih još na kraju jednom ponovio ono šta je najbitnije, ovdje je povezanost Monsanta, Bayer-a, jakih kompanija kojima je interes da se o ovome ne priča, zahvalio bi im se svima, parlamentarcima, europarlamentarcima koji su upozoravali na ovaj problem i otvorili ovaj problem na nivou Europske unije. Izrazio bi sućut svim oboljelim i koji su umrli zbog ovog, ove štetočine, a isto bi nas pozvao da ne dozvolimo da budemo pokusni kunići, mi i naša djeca. Imamo sudske presude, američki sud je presudio da je uzrok raka, bolesti, smrti brojnih ljudi je zbog korištenja glifosata. Vlada u svome mišljenju mene želi demantirati, ali je činjenica da je Donji dom donio u Austriji tu odluku o zabrani glifosata, ali je također činjenica da je ona obavijestila sve članove, članice Europske unije. A zašto to Hrvatska ne napravi? Zašto ministrica poljoprivrede kaže glifosat je potreban i mi ga nećemo zabraniti? Zašto ne kažete javno kol'ki je utjecaj glifosata na pčele, na zdravlje ljudi, na krvožilni sustav, na presude? Znate kol'ko presuda ima, kol'ko ima postupaka po pitanju oboljenja ljudi zbog ovoga štetnog, zbog štetnog glifosata? Još jednom vas kolegice i kolege molim, otvorio sam set pitanja po pitanju zaštite i sigurnosti domaće proizvodnje. Vidimo da nam nažalost ugroze nas homogeniziraju, očekujem da će nas biti što više u ovome Saboru i da narod vidi da raspravljamo o temama koje su značajne, o temama koje će otvarati pitanja da razvijamo našu domaću proizvodnju, 2,5 milijarde EUR-a uvozimo poljoprivrednih proizvoda, najviše svinjetine, uvozimo peciva, kruva, a naša žitnica je neobranjena, neobrađena. Zato još jednom poruka, zabranimo štetni glifosat, a kupujmo domaće u hrvatskoga seljaka, kupajmo lokalno i borimo se za zdravstvenu sigurnost naših ljudi.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo cijeli niz replika, nećemo ih sve uspjet do stanke odradit, ali krenimo od početka. Prvi je poštovani zastupnik Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Dakle poštovani kolega Bulj, svaka mudra vlast čita znakove vremena, ako ovo sa ovim korona virusom nije znak vremena, i ako nije znak za uzbunu i alarm, i ako nije znak da bi se takve stvari kao što je glifosat, trebalo zabraniti, i da bi se trebalo okrenuti ekološkoj, dakle našoj proizvodnji, onda ne znam što je dakle znak. ... [[Govornik se ne razumije.]] čitati znakove vremena znači mijenjati stvari u kojoj se trenutno nalazimo, dakle, ovo, ova, ovaj virus koji nas pogađa može biti s jedne strane i pozitivan u smjeru da se mi okrenemo svojoj ekološkoj poljoprivredi, svome seljaku, a isto tako tu poljoprivredu zaštitimo od takvih štetnih stvari koje vi zagovarate.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Sladoljev kao što sam rekao, u Republici Hrvatskoj sve više uvozimo poljoprivrednih proizvoda, a sve više površina je neobrađenih i sve više je prostora toga ruralnoga prazno, ljudi odlaze. Još jednom zbog toga, nažalost sad zbog ugroze koju imamo zbog korona virusa, a i inače često ovdje upozoravam i dajem prijedloge kupujmo domaće, kupujmo u naših seljaka, i zabranimo ove štetne proizvode koje uvozimo, koji su tretirani i otporni na glifosat, poglavito po pitanju soje kolega Sladoljev, znate kol'ko se soje uveze iz država Južne Amerike koji mi ne kontroliramo, kojima se hrane životinje, poglavito svinjetina, mi milijardu kuna svinjetine uvozimo i to kupujemo i konzumiramo, dok druge države se bore glasno. Još jednom zahvaljivan, naša ministrica kaže ja neću zabraniti glifosat.
Hvala lijepa. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Kirina.
Poštovani podpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Postavili ste pitanje kako je glasovala Hrvatska, 2017.-te godine u Europarlamentu Hrvatska se je uz Francusku, Italiju, Luksemburg, Maltu, Austriju, Sloveniju, Švedsku usprotivila daljnjem i uvođenju, nastavku uvođenja, nastavka upotrebe gliofosata. I glavnom došlo je do korekcije sa 15 na 5 godina. Kissinger je rekao tko kontrolira hranu, poljoprivredu, proizvodnju, kontrolira narod, tko kontrolira naftu, energiju, kontrolira države, po vama vidim da ste vi za organsku poljoprivrednu proizvodnju, kao i većina nas, ali znamo da bi to naše proizvođače stavilo u jedan podređeni položaj u odnosu koji, prema proizvođačima koji koriste zaštitna sredstva.
Hvala. Hvala, isteklo je vrijeme. Poštovani zastupnik Bulj.
[[Upadica: isteklo je vrijeme.]] /Smijeh./… Evo ja bih, ozbiljna je tema i smatram da vaša poruka da je Hrvatska glasala, ja tu nemam informaciju, znam da je Hrvatska i hrvatski parlamentarci su dijelom bili u, cijelo vrijeme su bili za, ali točno kako je glasalo ja nemam tu informaciju, volio bih imati informaciju, znam da je 9 država bilo protiv korištenja glifosata, zabrane, 1 je bila suzdržana, a 18 je bilo za nastavak upotrebe glifosata, međutim ipak ljudi miču granice ja bi još jednom rekao da je Austrija 27% organske proizvodnje brez glifosata i ona prkosi ovome svemu najviše uz ostale poruke, recimo u Francuskoj Macron rekao da će do 2020. zabraniti glifosat ali nije, ali određeni čelnici lokalnih samouprava su zabranili, oni njemu prkose jer im je bitnije zdravlje i proizvodnja. Mi moramo pozivati naše ljude da kupuju domaće i da mi počnemo nešto proizvoditi.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Čelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, pohvalio bih što ste ovu temu stavili na plenarnu sjednicu, no s druge strane mislim da ste vi najveći PR-ovac za promociju Monsanta. Vjerojatno se o njemu ne bi govorilo i sutra će u medijima ta firma se spominjat zahvaljujući vama tako da vi reklamirate tu firmu. Tema o glifosatu je pokrenuta 2015. nakon što je utvrđeno da je možda, možda kancerogeno. U ovome trenutku ja bih rekao da Vlada Andreja Plenkovića i dok je bio Tolušić ministra i sada dok je Marija Vučković iz moje doline Neretve da vode odgovornu politiku da se zalažu za hrvatsku poljoprivredu u kojoj će biti prehrambena neovisnost. Dakle, rasprava traje nemojmo biti papskiji od pape i s druge strane ovo što vi se zalažete to bi najveću štetu nanijelo hrvatskom poljoprivrednik. Dakle, jer on ne bi bio konkurentan i nemojte usporedbe koje nisu usporedive koristit.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Vi kao liječnik, kao čovjek evo i akademski obrazovan, hvala vam lijepo što ste pohvalili da sam ja otvorio ovu temu štetnosti i štete po zdravlje i sigurnost naših građana i vidimo da se brojne države prkose, ali da sam ja Monsantov zastupnik ne, ja govorim negativno o Monsantu, negativno, najnegativnije, a ova Vlada svjesna tih vaših činjenica, vi ste lobisti, ova Vlada, vi ste lobisti Monsanta jer i dalje želite upotrebu njihovih štetnih sredstava. Vi želite da naša djeca i dalje budu pokusni kunići. Jel imamo presude kolega Čeliću da su ljudi obolili i umirali u teškim mukama zbog Monsantovih proizvoda, štetočina. Dao sam ja i zakon o zabrani GMO proizvoda, uglavnom Monsanto to kontrolira, glasali ste da se prodaju Monsantovi proizvodi na štetu zdravlja naših ljudi, na štetu poljoprivrednika
Hvala lijep, hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mikulića. Nemojte kolega Grmoja šaptat cijelo vrijeme, pa zna kolega Bulja valjda i sam složiti to, molim vas. Izvolite u čem je povrijeđen Poslovnik.
Poštovani potpredsjedniče vi ste poznat kao čovjek koji odlazi u emisije sa šalabahterima, ja kolegi Bulju ne trebam šaptat ja njega podržavam, ja izražavam svoje odobravanje ovom što on govori. Ako vama netko piše talking points nemojte to predbacivati kolegi Bulju. Žalosno je da idete u emisije sa unaprijed pripremljenim znači stvarima koje trebate reći, MOST-ovi ljudi, MOST-ovi zastupnici su slobodno misleći ljudi koji imaju svoj stav i ne trebaju im napuci. To vama trebaju napuci.
Fino, dobijate opomenu jer se niste ni pozvali čak ni na članak, a osim toga nemate se šta sa mnom ovaj raspravljati. Izvolite kolega Nikolić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Bulj vi ste ovdje i poznati kao političar opće prakse i zaista otvarate brojne teme u Hrvatskome saboru. Tako je na red sada došao i glifosat koji je od iznimne važnosti za naše poljoprivrednike, ja vjerujem da ste toga i sami svjesni i ovdje tražite apsolutnu zabranu glifosata. No ono što je zabrinjavajuće da vi ne nudite nikakvu alternativu za glifosat i situaciju u kojoj će se naći naši poljoprivrednici ukoliko ga i zabranimo. Sami ste istaknuli da se brinete za seljaka, a ono što mene zanima s kime to točno ste vi komunicirali od strane poljoprivrednika, poglavito od znanosti recimo. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa da vi ste baš to dobro rekli, ja sam otvorio ovu temu da se raspravlja i pozvao sam na početku evo i ove ugroze, a očete reći da prije glifosata i Monsanta nije poljoprivredne proizvodnje, vi to hoćete reći, vi želi i dalje …/nerazumljivo/… Monsanta i vi bi zabranili saborskom zastupniku da otvori, korektno jedno pitanje jer to pratim, čitam, živim na selu, znam kako ljudi koriste nekontrolirano taj korov i vaš premijer je bio europarlamentarac pa očekujem da vi njemu to rečete šta sad govorite, zbog čega ne slijedi politiku primjera Austrije, ne davaju otpora i proizvodnju organskih poljoprivrednih proizvoda. I vi tvrdite da ja kao političar nema pravo otvoriti ova pitanja, da, otvorio sam pitanje zabrane GMO-o, zabrane prodaje poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim ovaj osobama i da kupujemo domaću i promičemo proizvodnju, a ne štetnu, proizvode da uvozimo na štetu zdravlja naših ljudi, pa mi uvozimo … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Glasnovića. Izvolite. Ne, ne, ne, kolega Glasnović je prije.
Evo hvala zastupniče Bulj što ste pokrenuli to, opasnost herbicida. Naravno to je važna stvar, a šta sa drugim ovim stvarima. Antibiotici u stočnoj hrani, estrogen u ova u piletini, ženski hormon u plastici, vidimo da se muškarci sve više i više feminiziraju, imamo dokaze u Hrvatskoj danas. Šta je sa 100.000 ovaj poljoprivrede u stvari 100 milijardi kuna poljoprivrede poticaja, šta je s tim? Kad kaže domaći luk, pod domaćim šta mi jedemo na tržnicama, bijeli luk iz Kine, samo bih na kraju spomenuo ovo što je tabu tema u Hrvatskom saboru i u Ministarstvu tamo poljoprivredne, u svim strankama, zašto je prazna istočna Slavonija, zato što su tifusari pobili il otjerali 200.000 Nijemaca iz Banovine Hrvatske. Uzeli 1.000 farmi i zato je prazna Lika jer su tamo Hrvate porokali, a to su stvari o čemu mi moramo govoriti, a tu je istina postala kriminal. Ti Nijemci su Hrvati pobijeni, otjerani i to je zašto je prazna Slavonija.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Kolega Glasnoviću jedno dobro pitanje, Hrvatska nikad više sredstava nije dala, nikad više za novca za poticaje nego sada, a nikad veći uvoz, a nikad manje ne proizvodimo. A nikad više sredstava u poticaju, znači da nemamo rezultata. I da se moramo okrenuti i da moramo kolege iz HDZ-a i većine i oporba svi zajedno zapitati, što ne valja? Zašto u Vrgorcu pilaju voćke, breskve, mi uvozimo tretirane GMO-om, ovim, glifosatom. Zašto uvozimo sve što, mi uvozimo luk, evo spomenuli ste luk, a imamo u mojoj ... [[Govornik se ne razumije.]] , mogli bi posaditi luka, koliko god triba domaćega. I ne bi zadovoljili proizvodnju. Zašto nemamo navodnjavanje polja? Zašto? Zato što uvozne štetočine, uvozni lobiji, štetočine je u interesu uvoziti ovu štetnu hranu i koja koristi ili je tretiran glifosatom ili su životinje koje su jele hranu koja je tretirana [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] i to je njima interes.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Varde sada.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Ispričavam se, krivo sam čuo [[Upadica Reiner: Sve u redu.]] ovaj, kolega Bulj. Na Odboru za zakonodavstvo ja sam već rekao svoj stav, međutim, ipak bi napomenuo da udjel organske proizvodnje, poljoprivredne proizvodnje nije vezan uz upotrebu insekticida, pesticida i herbicida. Ja se samo pitam što bi bilo da nema toga bar što se tiče insekticida jer smo buhač, buhač smo potpuno zaboravili. Kao autohtonu biljku organsku za insekticid. Međutim, ono što mene sad zanima, zato sam se javio za repliku, da li je Austrija, država Austrija zabranila ili nije zabranila ovaj gliko, gli, kako kažeš, fosfat. Jer na odboru je bilo rečeno, zabranila je, s vaše strane, sa strane ministarstva je bilo rečeno nije zabranila. Sad ja ne znam tko tu više govori [[Upadica Reiner: Hvala.]] istinu.
Odgovor, poštovanog zastupnika Bulja.
Imate prirodi način, ... [[Govornik se ne razumije.]] buhač, on je prihvatljiv koliko čitam, pratim, razgovaram, tako ... [[Govornik se ne razumije.]] On je prihvatljiv, a to pratim, čitam zato šta bi mi je namjera da mi zaštitimo domaće proizvođača i da se obradi napokon ovih 790 tisuća četvornih kilometara poljoprivrednoga zemljišta i da u ovim ugrozama imamo svoje poljoprivredne proizvode, a ne da u sred turističke sezone uvozimo iz Italije pomidore. Što ćemo sad? Gdje su sad pomidore, a zemlja nam prazna ili rajčica. Ima alternativa, i prije glifosata bilo je poljoprivreda, međutim, onaj tko kontrolira sjeme otporno na glifosat, taj će kontrolirati cvijet i život, to je rekao dr. Kirin maloprije. Interes kontrole sjemena i otpornosti na glifosat, čuvajmo svoju domaću proizvodnju, banku sjemena našega starog. Borimo se za [[Upadica Reiner: Hvala.]] domaću proizvodnju koja [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] će biti cijenjena.
Kao što smo u početku sjednice najavili, sad ćemo napraviti stanku do 11,30 sati. A onda ćemo nastaviti naravno sa replikama i sa svim ostalim raspravama i svim, jasno. [[STANKA U 10,30 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,34 SATI]] Evo kolegice i kolege nastavljamo sa sjednicom kako smo se i dogovorili i slijedeća replika je poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Bulj, ja sam veliki pobornik zdrave hrane. I jako sam oprezan kad se govori glikosufatu ili drugim herbicidima kao i o GMO hrani. I to je dobro. No, svjesni smo svi broj jedan da hrvatska poljoprivreda nažalost koja proizvodi poprilično zdravu hranu nije konkurentna. Drugo, svjesni smo da naši građani kao potrošači kad dođu u dućan tada gledaju što je jeftinije i vrlo često su jeftinije namirnice koje su GMO obrađene ili tretirane različitim herbicidima. E sad, ako ne promijenimo takav trend i takav pristup građana nećemo napraviti ništa. Samim zakonskim ograničenjima možemo malo usmjeravati stvari, ali ne dovoljno. Dakle, ključna je edukacija, evidentna i zato kad smo predlagali i uvodili zdravstveni odgoj i to je trebao biti dio zdravstvenog odgoja. Prema tome, čini mi se da ne bi ni korona ovako lako prolazila da smo u škole uveli na vrijeme …
Hvala, hvala. Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Klisoviću meni je bio interes da ja predložim ovaj zakon jer već se godinama i u Europskom parlamentu, a i u drugim državama raspravlja o štetnosti glifosata, da naš narod razumi to je cidokor pojednostavljeno da ljudi koji se tim tretiraju da znaju o čemu se radi i o ovome triba raspravljati. Jedan ogromni problem u RH vi ste ga dobro dijagnosticirali je šta mi dajemo nikad više sredstava, poticaja u poljoprivredi, a nikad manja proizvodnja i nikad veći uvoz poljoprivrednih proizvoda pa primjer svinjetine uvozimo milijardu kuna, a 2,5 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda i uglavnom ta svinjetina koju uvozimo se hrani sojom koja je u Južnoj Americi tretirana tj. koja je otporna na cidokor ili glifosat. Prema tome, ja mislim da tribamo poticati ljude da obrađujemo poljoprivredno zemljište 700.000 m2 i da kupujemo u hrvatskog seljaka. Hvala lijepo.
Slijedeća replika trebala je biti kolege Grmoje, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeća replika biti poštovanog zastupnika Dobrovića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Bulj, šta je protivnik napretka u smjeru boljeg i snažnijeg korištenja zdrave hrane? Sustav u kojem jedino cijena predstavlja metar po kojem građani biraju hranu, a ne znaju odnosno ne vidi se nigdje da postoje skrivene prednosti organski uzgojene hrane, ekološke i da postoje skrivene štetnosti konvencionalne jeftine hrane. Kad bismo našli načina da to vrednujemo kroz označavanje hrane onda bi naš poljoprivredni proizvođač koji radi na malim površinama naša se u bitno boljoj situaciji. I onda bi on mogao, jer ljudi su spremni platiti više za kvalitetnije, jer kad se razbole onda plaćaju čudesa za kojekakve prirodne preparate.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Dobroviću ono što ste rekli vi se i bavite u svom životu ste se posvetili poglavito ovaj otpadom i načinom gospodarenja i svjesni smo koliko bacimo komposta koji bi trebao biti kompost koliko bacimo, da taj samo dio iz segmenta izdvojimo i da damo kao nagradu seljaku koji će se baviti proizvodnjom u kompostanama koje nemamo, taj seljak bi već bio na plusu i bio bi ojačan organski. Međutim, je činjenica da u RH imamo smanjenu poljoprivrednu proizvodnju dok imamo, ponavljat ću to non stop, ogromne poticaje. A i ovde ispada od naših kolega koje mene žele reći tu da ovo nije trebalo predlagati, ispada da prije glifosata nije uopće postojala poljoprivredna proizvodnja, koliko ja znam ne, dapače tada je bila poljoprivredna proizvodnja ja mislim da se mi moramo vratiti održivom razvoju, a to vi promovirate.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prvi u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku će vrijeme podijeliti poštovana zastupnica Sabolek i poštovani zastupnik Lovrinović. Najprije poštovana zastupnica Sabolek, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] poštovani građani, kolegice i kolege pa zapravo je bilo zanimljivo i neki dan čuti kako predstavnici Vlade tvrde da glifosat nije opasan za ljudsko zdravlje. Ja ne znam da li je trebao neki jači dokaz o kancerogenoj štetnosti glifosata od sudske presude u SAD-u, dakle koljevci glifosata, Bayer koji je kupio zloglasni Monsanto suočen je trenutno sa 8.000 privatnih tužbi. Monsanto je znao da glifosat izaziva rak i druge bolesti ali je pokušao spriječiti javnost da se to sazna. Bivši kalifornijski profesionalni vrtlar gospodin Johnson umire od raka nakon što je nekoliko godina koristio herbicid Ronudup na bazi glifosata, tužio je Bayer Monsanto i 2018. godine pristao na konačnu presudu u visini odštete u iznosu od 78 milijuna dolara. Johnsonov slučaj bio je prvi koji izravno povezao poznati herbicid Ronudup sa smrtonosnim rakom. Bayer koji je kupio Monsanto Ronudup suočen je sa oko 8.000 tužbi. Dionice Bayera izgubile su više od 10% vrijednosti samo u 2018. godini od kako je naložena isplata prve odštete. Dakle ponavljam pitanje je li potreban neki jači dokaz o kancerogenosti glifosata? Ne znam zašto ga ne zabranite, možda branite interese njemačkog diva Bayera jer je vaša stranka u vezi vazelskom i servilnom položaju u odnosu na Europsku uniju u kojoj otvoreno i očito šefuje upravo Njemačka, branite se da je Europska agencija za sigurnost hrane provela niz istraživanja koja nisu dokazala kancerogenost takve tvari pa je Europska komisija produžila njegovu upotrebu do 2022.-ge godine. Europska komisija nije smjela dopustiti daljnju upotrebu glifosata na temelju tajnih studija financiranih od strane samih industrija u čijoj su izradi sudjelovali ljudi koji ne žele javno objaviti svoje interese. Osim toga, vi iz Vlade prešućujete da mnoge zemlje članice Europske unije zabranjuju glifosat ne čekajući Direktivu Europske komisije, na primjer Austrija, ona je zabranom prkosila pravilima europskog tržišta, no danas ona ima i najveći udio organskih poljoprivrednih posjeda u Europskoj uniji. Također prešućujete da postoji otvoreno pismo 93 vrhunska europska znanstvenika koji argumentirano ukazuju da je Europska agencija za sigurnost hrane kao dokaz o sigurnosti upotrebe glifosata citirala rezultate istraživanja financiranih od strane same korporacije. Također prešućujete da je UN-ova međunarodna agencija za istraživanje raka još u 2015.-oj godini klasificirala glifosat kao vjerovatno kancerogen za ljude. A što ćemo sa korporativnom GMO poljoprivredom ovisnoj o glifosatu koja osim što nas truje, dovodi do propasti malih i srednjih poljoprivrednika? Možda režimska HDZ-SDP-HNS aliansa upravo zbog toga godinama sustavno uništava našu nacionalnu poljoprivredu te iseljava Slavoniju. Što ćemo sa znanstveno empirijski dokazanim smrtonosnim utjecaju glifosatu na pčele bez kojih je ljudska vrsta osuđena na propast. Ne skrivajte se iza Europske komisije, hitno zabranite glifosat, ne uništavajte zdravlje građana i lokalnu ekonomiju vlastite države. Hvala.
Sada će u ime istog Kluba nastaviti poštovani zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku želim podržati, iskazati podršku ovom Prijedlogu Zakona za zabranu korištenja glifosata u Hrvatskoj, i ovo je pohvalna inicijativa zastupnika Mire Bulja, dakle da predlaže da se zabrane jednostavno upotreba glifosata. Međutim mi vidimo već ovdje u raspravi da vladajuća koalicija je protiv toga znate, zanimljivo je zašto su zastupnici vladajuće koalicije protiv ukidanja glifosata, naravno oni dokazuju pozivajući se na druga neka mišljenja, pa da to i nije tako loše, znači pošto su glifosati vezani prije svega, ovi herbicidi znači, u obliku herbicida, za GMO biljke koje rastu, onda oni kažu pa dobro kod nas se ne siju toliko GMO biljke, međutim nitko živ od nas ne zna u kojoj mjeri i gdje na kojim njivama se sije soja GMO ili nešto drugo, jer ona je prenosiva vjetrom i tako dalje, i tako dalje. Dakle, mi smo se zalažemo u Stranci Promijenimo Hrvatsku za proglašenje Hrvatske kao eko oaze Europske unije, znači na granici bi moralo pisati, velike ploče, table Hrvatska eko oaza Europske unije. Da bi ona bila eko oaza Europske unije i time, znači popularizirali našu zemlju kao zemlju zdrave hrane, zdravog života, onda moramo osigurati zdravu hranu i zdrav život. Možemo mi sada pozivat se na ova ili ona istraživanja o utjecaju ovog glifosata u obliku herbicida zbog kojeg je u Americi donešene presuda za jednog vrtlara da mu se isplati 290 milijuna dolara, jer je čovjek obolio od raka neizlječivo. Zato predlažem svima onima koji su za upotrebu ovog herbicida da se prijave i u eksperimentalnu grupu ovdje u Hrvatskoj, da na njima se testira znači kako će djelovati ovaj herbicid, jer su talijanski konzorcij instituta je radio istraživanje na štakorima i pokazalo se nakon istraživanja da je utjecat tog herbicida vrlo štetan, opasan, dovodi do hormonskog, hormonalnih poremećaja, problema u probavnom slučaju i tako dalje, i tako dalje. Znači čemu špekulacije? Uvijek će se naći barem jedan ajmo tako reći argument ... [[Govornik se ne razumije.]] ima nešto kod toga i dobro, pa ako je dobro pristanite, budite u eksperimentalnoj grupi pa ćemo mi poslije vidjet kako na vama djeluje jel tako, to je najpoštenije jel, jer ako ste toliko uvjereni pa prijavite se brate ono, a nemojte eksperimentirat na hrvatskom narodu jel. Znači vi ovdje kažete nećemo, ali vi sigurno ne kupujete tu hranu tamo po onim jeftinim centrima, vi sigurno to ne, i vi tražite okolo, znam po nekima od vas, idete po selima, raspitujete se, kupujete, a onda kaže ovima, i što je ovdje najzanimljivije, masovno se kupuje ovaj herbicid, prvo objašnjenje u anketi je bilo zato što je jeftin, on je vrlo jeftin vidite, ali jeftin herbicid ili ajmo tako reći, ja ga mogu nazvati ... [[Govornik se ne razumije.]] i otrov, ono što je jeftino i služi za proizvodnju nečega, hrane, postaje poslije preskupo u zdravstvenom sustavu za liječenje tih, ne tih istih ljudi, nego građana koji konzumiraju hranu jer se taj glifosat preko bilja koje jede životinja, ona se zadržava u mesu, mi ga jedemo, dolazi u naš organizam jel. Dakle, ja imam vrlo jednostavan prijedlog gospodo, ako ste vi toliko uvjereni i vi ste promotori glifosata, ovih herbicida u Hrvatskoj, evo, obvežite se, pozivam vas, već danas se potpišite za eksperimentalnu skupinu i na vama nek se testira sve što je. Ali gledajte, u EU 9 zemalja je bilo protiv toga. 18 za. Hrvatska je bila protiv, pa koga vi ustvari zastupate, tamo ste bili protiv, ovdje ste za. Mislim malo ste konfuzni vi iz vladajuće koalicije, nije mi jasno što se događa, je li to pred sutrašnje, preksutrašnje izbore možda neka, neki poremećaj, ali ne znam ovdje što se događa. Prema tome, kada govorimo o koronavirusu, vidite i to je povezano, sve je to povezano. Evo, na granici prolaze ljudi, policajci, carinici, imaju neke rukavice, one gumene, plastične, uzimaju putovnice, preko putovnica oni prenose praktično drugima virus. Pa zašto ne uzmete bar kodove one ručne pa preko stakla odmah skenirate putovnicu, ne mora čovjek ni izlaziti, itd., isto tako, pregledati robu koja prelazi, to su ogromni problemi na granicama. Znači ne vodi se bitka protiv koronavirusa samo u stožerima. Ona se vodi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, na granici preko policajaca i ovoga, itd. No, da se vratim ovoj temi glifosata, herbicida, itd. Pa mi smo mala ekonomija. Ja sam po struci ekonomist, kao što znate. Hrvatska u proizvodnji masovne hrane nikakve šanse nema. Nikakve šanse. A uporno proizvodi samo kukuruz i pšenicu i onda kaže trebaju glifosati, tko će to kositi, tko će ovo, itd. Mi možemo opstati, ako smo rekli da budemo zelena oaza, eko oaza EU-e, zdrave hrane, samo na proizvodnji zdrave hrane koja će biti skupa. Kad sam bio na Islandu prije pola godine u ... [[Govornik se ne razumije.]] posjetu jer znate ja hodam, Sabor mi nikad nije platio ni jednu lipu da negdje odem, ali i ne treba, je li? Ali od odlaska vas ne vidimo nikakve koristi, pitao sam kako vi ovaj losos proizvodite, koja vam je strategija. Kaže znate, naša strategija je da prodajemo najskuplji losos. Ja velim pa kako to, pa kao nećete uspjeti, zato što želimo zdravo ih hraniti, a imamo i divljeg lososa, itd., želimo imati najskuplji losos. E to je pitanje za Hrvatsku. Hoće li hrvatska poljoprivreda se natjecati u proizvodnju onog gdje ne može se natjecati jer prosječna površina u EU-i po farmeru je 100 hektara. U Americi 1000 hektara. U Hrvatskoj 5 hektara. Europska poljoprivreda bi završila za godinu dana, svi traktori i motike bi se trebale pobacati u Atlantik kad bi se otvorila sloboda nad, razmjene između američke poljoprivrede i europske. Jednostavno bi je, zasula rižom, pšenicom, kukuruzom, čime god hoćete. Ne može konkurirati. Prema tome, ona je visoko znači subvencionirana i uživa posebnu zaštitu države. Pa u tom smislu, mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku znači podržavamo ovaj prijedlog zakona. on govori o stanju svijesti, on je jedan poziv za zdrav život, za naše potomke, a s druge strane, recite vi meni. Tko kontrolira na ovih 33 tisuće hektara najplodnije poljoprivrednih površina u Hrvatskoj koje je preuzeo od Agrokora Fortenova, čime oni tamo špricaju i čime prihranjuju, čime, što oni tamo rade? A vi koji ste stručnjaci, posebno za agrar, vi znate iz godine u godinu da se sloj humusa na hrvatskim poljoprivrednim površinama smanjuje. Čime oni gnoje? Da li gnoje, a imaju 33 tisuće hektara najplodnije zemlje u Hrvatskoj. Dragi građani, stalno mi pišete i već mi to pomalo iritira, ne vi svi. Kaže, pa kome ti govorim, ovdje nema 6, 7, 8, 10 ljudi. Ma ne govorim ja kolegama ovdje, dragi građani, ja vama šaljem poruku, šaljem vama dragi građani. Jer ovdje najveći broj ljudi ne želi čut ovo, ili se smješka, veli pričaj ti svoje. Pa zato smo tu kad dođu izbori, jednostavno je pitanje, hoćete li ovako više živjeti ili nećete. Hoćete li da nas truju ili nećete. Hoćete li da ovu zemlju uredimo ili nećete? Ako hoćete da ju uredimo, onda najviši broj ljudi koji ovdje gledate ovdje ne smije nikad više bit, znate. Nikada. Tako u staroj Grčkoj bio ovaj jedna praksa da na kraju godine su demos, znači građani su birali najgoreg političara ili najgore i onda, koga bi označili takvim, on bi bio protjeran iz zemlje. To je taj ostarcizam, ostracizam. Ja mislim da bi ovdje trebali autobusi. Ali, riješimo to građani na sljedećim izborima, riješimo se ovih ljudi i uspostavimo jednu novu politiku da promijenimo Hrvatsku, da našoj djeci osiguramo, nama i našoj djeci da osiguramo zdrav život jer koje god područje mi otvorimo, pokrenemo, mi vidimo nered, kriminal, korupciju, neznanje. Neznanja u ovom Saboru ima, bolje da ne znate koliko ima jer to vam je velika privilegija. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo ja bih kao predlagatelj zahvalio kolegi Lovrinović i kolegici Sabolek što su u ime svojih, u ime svog kluba podržali ovaj zakon, a u biti interes prijedloga ovoga zakona, uz ono što sam predlagao do sada, zabrana poljoprivrednoga, prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima jer znamo da ističe moratorij i znamo da su iseljena ta područja, naša ruralna, da zabranimo poljoprivredno zemljište, kao što je napravila Mađarska, dao sam i bio prijedlog o zabrani, zakonski prijedlog o zabrani uvoza, prijevoza, prodaje i trgovine GMO proizvoda i proizvodnje. Međutim, i tada nisam podržan od većine tako da ta ... [[Govornik se ne razumije.]] koju je ovdje spomenuo kolega Lovrinović je ovdje zapanjujuća. Pred europskim čimbenicima, kako kažete, glasali ste za tj. protiv ovaj upotrebe glifosata, to je za zabranu, a ovdje ste protiv. I sad se stvarno postavlja pitanje i ja sam predložio da, dao prijedlog o zabrani GMO-a, kao što sam rekao, prijevoza, uvoza, trgovine, prodaje i ovaj proizvodnje, nažalost to nije podržano ovdje. A vidimo da svi relevantni čimbenici ovaj g. Johnson u SAD-u je dobio svoju tužbu, al tešku bolest je dobio i brojni drugi koji sad tuže Bayer i Monsanto, znači, ogromna se sredstva radi. Znači, do čega mi dovodimo? Mi imamo istraživanja na pčelama u Kanadi, znači kanadski znanstvenici su proveli opsežno istraživanje prisutnosti glifosata u medu. Prikupili su oko 200 uzoraka medom širom Kanade slučajni uzorak, a u njih 197 otkrili su, ovaj izmjerili su velike količine glifosata. Znači, gdje je Međunarodna organizacija za istraživanje raka smatra vjerojatnik uzročnikom raka i gdje Mosanto i Bayer gube, to je sad Bayer, gube ogromne novce zbog oboljenja ljudi. I sad se mi pitamo, a o dječjoj hrani ću drugoj govoriti, o pronalasku u dječjoj hrani glifosata. Znači, mi ovdje sad postavljamo pitanje dal smo mi zaista pokusni kunići il ćemo tu poljoprivrednu zemlju, poglavito neobrađenu, obrađivati uz, znači govorim uz, obrađivati da proizvodimo ekološki čistu hranu, 790 000 četvornih kilometara imamo neobrađenog zemljišta i da tu proizvodimo hranu i da se borimo za opstanak ljudi na tim područjima, mi danas imamo najmanju proizvodnju po svim pitanjima, a uvozimo najviše prehrambenih proizvoda i to koji su u biti otporni na glifosat ili životinje koje su jele to, ovaj tu hranu ili uvozimo tu hranu. I sad se postavlja pitanje, kolega iz HDZ-a g. Bulj odakle vama pravo to predložiti? Zato što živim u područjima gdje ljudi biže, gdje nije navodnjeno sinjsko polje, sve je pod korovom, nikoga nije briga za te ljude, a dok se izdvaja ogroman novac za poljoprivredu, a mi nikad više ne uvozimo. Imamo stručnjake znači, 200 ljudi stručnjaka, koji kažu da je opasan glifosat, imamo našega čovjeka stručnjaka koji upozorava da triba hitno zabranit, imamo Austriju, Donji dom koji je donio odluku o zabrani glifosata i to je uputila svim državama EU. Imamo znači Macrona koji je rekao da će zatvoriti, u Francuskoj da će zabraniti glifosat, međutim nije, sada su lokalni čelnici, 100-tinjak lokalnih čelnika zabranilo glifosat. Šta nama triba? Održivi razvoj. Kolko samo biootpada završi u, u, u, u, na, na, na mješovitom otpadu u katastrofi, samo da to napravimo kompost i damo našim poljoprivrednicima, mi smo uštedili poljoprivrednicima i omogućili im zbog, zbog nestanka toga komposta, omogućili smo im da, ovaj imaju jeftiniji proizvod, samo da imamo kompostane. O tome Slaven Dobrović puno više zna jer mu je to profesija. Međutim, ovdje se gura Monsantov proizvod i ti tvrtki koje, i drugi tvrtki naravno koje plasiraju na tržište, Monsanto je prvi počeo i tako je njihovo sjeme. RH je jedino opstanak u održivom razvoj, našoj poljoprivredi je jedino opstanak održivi razvoj. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite kolega Lovrinović.
Poštovani g. potpredsjedniče u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku od 10 minuta koja se odnosi na ovu temu. Pitanje nacionalne sigurnosti kao što je virus korona pitanje nacionalne sigurnosti, tako je i kvaliteta hrane, a koja se odnosi na glifosate jer glifosati su sadržani u mesu, dakle da o tome se konzultiramo dodatno. Naime, proteklih godina tražimo, mi iz kluba tražimo izvještaj Ministarstva, znači, poljoprivrede i Ministarstva zdravstva da u narednih mjesec dana sačine preciznu analizu na vremenskoj seriji unatrag 10.g. otkako se intenzivno sve više uvozi hrana u RH, jer poznato je da mi izvozimo milijardu i 400 milijuna EUR-a, a uvozimo 2 milijarde i 400 milijuna EUR-a. Velika je količina mesa koje se uvozi, mi smo proteklih godina vidjeli da je ono problematičnog porijekla, u nekim slučajevima nitko ne zna koliko je staro, da li iz nekih strateških rezervi, godinama staro itd. Tražimo, dakle izvještaj od Ministarstva zdravstva i Ministarstva poljoprivrede izvijesti u kojoj je korelaciji uvoz hrane sa povećanom, povećanim brojem karcinoma u RH? Prema tome, ne mora biti to 100%, ali ono bi nas sigurno upozorilo na trend na prvu, a onda nakon toga bi morala uslijediti precizna, znači istraživanja. Dakle, želimo kroz ovo zaštititi hrvatske građane, sve nas, našu djecu, ne želimo da se smeće uvozi u ovu zemlju po jeftinoj cijeni jel znamo da je uništavanje stare hrane od starog mesa skuplje nego, nego da ga daju džabe doslovno ili za 10 centi u EU jer je uništavanje skuplje. RH ne smije biti smetlište i da nas truju i nas i našu djecu i time povećavaju troškove sustava, nego moramo biti ekozona EU.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati stanku. Vidimo se u 12 i 10. STANKA U 12,01 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,13 SATI]] Evo, kolegice i kolege stanka nam je završila, pa ćemo nastaviti sa replikama. Imamo repliku poštovanog zastupnika Dobrovića.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj, spominjali ste studiju kanadsku u kojoj je utvrđeno prisutnost glifosata u praktički 99% uzoraka meda koji su nasumice skupljeni po Kanadi. Znate li šta će vam reći industrija, odgovor na za stavljanje na tržište? Dakle, oni koji žive od toga jako dobro. Oni će reći da je to statistički neznačajno, da to ne znači i predstavlja nikakvu posebnu opasnost, dakle uglavnom idu za tim da sve dok se ne dokaže da izravna veza postoji između zdravlja odnosno ugroze zdravlja i činjenice da to postoji da stvar nije opasna. Naravno mi mislimo sasvim drugačije.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa da, zapanjujuće je da u 99% nasumično uzetih uzoraka slučajnim odabirom u Kanadi u medu je glifosat. I naravno da industrije i moćnici ne bi željeli da o ovome pričamo koji imaju veliki profit i veliku dobit, ali to ide na štetu znači zdravlja, zdravlja svih nas, a poglavito naše djece. Poslije ću iskoristiti trenutak, ako budem imao vremena, a imat ću da je zainteresiranost za ovu temu i to je bio cilj, relativno dobra, na hranu na dječju hranu oni na dječjoj hrani na uzorcima vidjet ćete koliki je u SAD-u, ovaj koliko je postotak glifosata. Znači, pa zar mi želimo da naša djeca budu pokusni kunići? To je osnovno pitanje koje ja postavljam i zbog toga je povećanje u Hrvatskoj zbog broja oboljelih od tumora. Da li je to moguće? Ovo šta Svjetska zdravstvena organizacija kaže, da upravo su to radili, štetna hrana.
Hvala. Idemo na slijedeći klub zastupnika, a to je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče Majdak sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o Zakonu o zabrani glifosata, kada govorimo o glifosatu treba reći kako je to najčešće korišten herbicid u svijetu i primarno se koristi u poljoprivredi gdje poljoprivrednicima pomaže pri zaštiti polja od neželjenih korova prije početka sijanja i uzgoja novih kultura, ponajviše u trajnim nasadima u njihovim vinogradima, voćnjacima, maslinicima, šumskim nasadima. Koristi se i za obnovu livada i pašnjaka. Svi smo svjesni velike konkurencije u proizvodnji i prodaji hrane koje naše poljoprivrednike i poljoprivrednu djelatnost stavljaju pod veliki pritisak i to znači da naš poljoprivrednik mora biti maksimalno učinkovit ako želi opstati na velikom tržištu što podrazumijeva korištenje novih tehnologija, pripravaka i sl. Danas našem poljoprivredniku glifosat predstavlja učinkovitu pomoć na polju i ekonomski isplativu pomoć u uzgoju biljaka, a zbog manje prisutnosti korova se ostvaruju znatno veći prinosi i po nekim procjenama i do 22% što se kasnije odnosi i na veću profitabilnost od oko 25%. Naši poljoprivrednici se nalaze u nezavidnom položaju jer moraju proizvesti kvalitetnije i jeftinije proizvode s manje sredstava, a ova ideja zabrane glifosata danas bi predstavljala veliki teret istima i jedno s drugim nikako ne ide. Ovo nije nova tema, glifosat je tema mnogih javnih rasprava zadnjih godina iako je prisutan od 1973. godine, postoje određene indicije da ova tvar predstavlja rizik i za okoliš i za zdravlje. I upravo zbog toga osim što je glifosat najčešće korišten herbicid on je i najispitivaniji herbicid u svijetu. Upravo zbog toga je vrlo teško ocijeniti njegovu kancerogenost ili nekancerogenost no dobro je što analitička tehnologija postiže ogromne napretke i vjerujem da ćemo u budućnosti doći do odgovora na pitanje kancerogenosti glifosata, a do tada bez analize mislim da je dosta neodgovorno spekulirati. Hrvatska trenutno ima odobreno 19 sredstava za zaštitu bilja koje sadrže glifosat te se njegova potrošnja kreće na oko 50% od ukupne potrošnje herbicidnih pripravaka. No, mi svi zajedno moramo biti odgovorni i svjesni da trenutno nemamo alternativu po ovome pitanju i prije same zabrane trebamo odgovorni i prema poljoprivrednicima i pronaći drugi oblik obrade korova, pripremiti znanstvene analize, osigurati instrumente potpore kako bi naše poljoprivrednike dodatno educirali i pripremili za prijelazno razdoblje, a pogotovo ono naša mala gospodarstva. EU odobrila je glifosat za korištenje u sredstvima za zaštitu bilja do 2022. godine te u svim zemljama postoje registrirana sredstva za zaštitu bilja na bazi glifosata. No, za sve one koji su skeptični po pitanju ovoga i smatraju da moramo donositi ovako ishitrene odluke od kraja 2019. godine provodi se postupak ponovnog odobrenja glifosata na razini EU. To je jedan kompleksan postupak koji uključuje i struku i agencije za hranu i agencije za kemikalije, zainteresiranu javnost i sve države članice da predstave ali svoje znanstveno i stručno dokazane pokazatelje i podatke iz monitoringa o eventualnim štetnim utjecajem na zdravlje ljudi, životinja i okoliša. Kao što sam rekao, analize predstavljaju kompleksne procese koje dugo traju, ali jedino one mogu dati traženi odgovor. I najmanji je problem nešto zabraniti no koja nam je alternativa. Važnost glifosata u poljoprivrednoj proizvodnji je velika i nažalost tu alternativu nema, i ovakvim zakonskim prijedlogom mi naše poljoprivrednike stavljamo u podređeni položaj, te s obzirom da je u drugim zemljama dopuštena upotreba ugrožavamo i njihovu konkurentnost. Takvo neodgovorno ponašanje između ostalog može dovesti i do otvaranja crnoga tržišta, poglavito u pograničnim područjima sa zemljama u kojima je dozvoljen glifosat, i mi danas imamo situacije gdje se u proizvodima analizom pronalaze sredstva iako su zabranjena na našem tržištu, što znači da imamo ilegalno korištenje tih sredstava, i bojim se da bi nam se ovakim odlukama upravo to moglo i dogoditi sa glifosatom. Kod ovakvih tema trebamo svi zajedno biti odgovorni, ostaviti populizam na stranu, imati znanstveno utemeljene pokazatelje o štetnosti, prije razgovora o samoj zabrani, pronaći alternativu, educirati i pripremiti poljoprivrednike, osigurati instrumente potpore prije nego zabranimo glifosat koji se danas koristi u svim segmentima poljoprivrede. Stoga Klub HDZ-a će biti odgovoran i neće podržati ovaj Prijedlog zakona o zabrani glifosata. Hvala.
Hvala lijepo. Sada će u ime predlagatelja govoriti ponovno poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa Klubu zastupnika MOST-a u, sudjelovanju u ovoj raspravi, naravno da nisam suglasan jer osobno ću stvarati ovakve teme, i otvara sam ih, to je moja obaveza kao narodnog zastupnika, apsolutno ovo nije populizam, ovo je tema kako tvrdi i kolegica, kolega, kako tvrde ovdje da je Hrvatska glasala, jedna od onih koja je glasala protiv glifosata 2017.-te godine kad je Europska unije, ... [[Govornik se ne razumije.]] znači 9 država je bila, tako tvrdi, 9 država je bilo protiv, 18 je bilo za glifosat da ostane na tržištu, smanjeno je na 15 godina na 5, a o tome znači govore dovoljno drugi primjer u drugim državama, apsolutno ne smatram ovo populističkim prijedlogom, ja još jednom pozivam sve znanstvenike da se uključe, sve ljude da se uključe, međutim imam određene znanstvenike koji izlaze u javnost, pa bi ja sada i spomenuo opet Valerija Vrčeka koji je predstojnik Zavoda za osiguranje ... [[Govornik se ne razumije.]] farmaceutskog i kemijskog fakulteta u Zagrebu, koji je sam rekao da Hrvatskoj treba zabraniti što prije glifosat, to su hebricidi znači kojima trebaju biti dani odbrojani, on ovdje navodi i svoje učinke u svom intervjuu da je glifosat u biti uvozni proizvod, proizvod loše agrokemijske znanosti, da je, da su učinci katastrofalni, to je sredstvo, navodi profesor doktor Vrček, da je sredstvo idealno za narušavanje bioraznolikosti jer ta priroda, on uništava sve, znači ... [[Govornik se ne razumije.]] posljedice kemijske zaštite, uništava okoliš, osim što je njegova, osim šta je formulacija karcogena kako kaže Svjetska zdravstvena organizacija, glifosat je i hormonski otrov ili endokrvni ... [[Govornik se ne razumije.]] koji narušava hormonsku ravnotežu ljudi i životinja. On navodi da je žalosno da se na takoj kemikaliji temelji moderna poljoprivreda i proizvodnja kruha, ulja i tjestenina ili piva. I vi pitate šta je alternativa? Znate li vi kad se pojavio glifosat, znate li kad se pojavio, i koji je interes te industrije? Evo pa u replici ... [[Govornik se ne razumije.]] pa vi recite kad se je pojavio da javnost čuje zbog čega bi naša djeca u istraživanjima bili, kojeg ću pokazati, kasnije ću još citirati profesora doktora Vrčeka kao našega stručnjaka, a vi sebe demantirajte jer je Hrvatska glasala protiv, zbog čega je glasala protiv tada?, mene zanima zbog čega je glasala. Glifosat u dječjoj hrani, u Sjedinjenim američkim državama provedeno je ispitivanje dječje hrane na sadržaj hebricida glifosata, nasumično su također odabrani proizvodi u trgovinama San Francisca i Washingtona, te uzorci poslani ... [[Govornik se ne razumije.]] američko ... [[Govornik se ne razumije.]] akreditiran za određivanje pesticida. Rezultati su porazni, u svim ispitivanjima i ispitanim uzorcima otkriveni su tragovi glifosata, kemikalija koja je 2015.-te, kao što sam rekao, Međunarodna agencija za istraživanje raka svrstala u skupinu tvari koje vjerojatno uzrokuju rak. Istraživanje je provela radna skupina za okoliš sa sjedištem u Washingtonu, članovi te skupine odlučili su provjeriti prisutnost glifosata u hrani koja mnoga američka djeca jedu svakodnevno, zobne, voćne i druge proizvode sa žitaricama, instant kašice, grickalice, ispitano je 28 različitih proizvoda popularnih brendova, a njih 26, od 28, što znači 93% količine glifosata su bile veće od dopuštene granice koje preporučuju djelatnici skupine, znači 0,01 miligram dnevno. Znači bila je veća od dozvoljene u 93% dječje hrane u Sjedinjenim američkim državama di se to kontrolira. Zamislite koju hranu naša onda djeca jedu? I to je smiješno. Pa ovo je otvoreno pitanje zbog čega je smanjeno sa 15 godina upotreba, to razdoblje, na 5 godina u Europskoj uniji? Zbog čega je austrijski Donji dom donio odluku o zabrani glifosata? Zbog čega je Angela Merkel kaže da će se borit protiv glifosata, zbog čega? Zbog čega je povećan broj tumora? Zbog čega najviše ulažemo u poljoprivredu poticaja a nikad goru nemamo poljoprivredu jer uvozimo štetne i jeftine proizvode. I nije to smiješno, ovo je pitanje za raspravu, ja pozivam sve u dobroj vjeri, nije ovo populizam, u dobroj vjeri kao zastupnik sam otvorio ovo pitanje, ... [[Govornik se ne razumije.]] nego sam otvorio te teme i otvarat ću ih zbog budućnosti naše dice jer ne želim da budu pokusni kunići.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Mikulića.
Zahvaljujem se poštovani podpredsjedniče. Kolega Bulj ovo je klasični populizam što vi govorite, 1973. godine, znači zadnjih 40-ak godina na tržištu se nalazi glifosat, ali vi jednostavno ne razumijete materiju. Vi ste ovdje rekli da je Austrija zabranila glifosat, to naprosto nije istina, vi ste rekli da Francuska brani glifosat, to nije istina, Francuska čak bilježi rast prodaje od proizvoda sa glifosatom. Vaši podaci koje iznosite dolaze iz novinskih članaka i zaista nemaju neku ozbiljniju utemeljenost. a u RH niti jedan slučaj nije, nema prijavljen sa višim udjelom glifosata, tako da molim vas da budete odgovorni, da govorite isključivo ovdje istinu, a ne citirate određene dijelove pojedinih novinskih članaka upitnih portala. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Okej, vi možete nešto proglasiti populizmom, to je vaše pravo i to je vaš, to je demokratsko pravo i ja s tim nemam nikakav problem. Ako je Valerija Vrčeka, dr. prof. znanosti, onda ja postavljam pitanje vama da li ti ljudi znanstvenici u RH koji vodi predstojnik Zavoda za organsku kemiju i farmaceutsku biokemiju Fakulteta u Zagrebu kaže da treba odma zabraniti glifosat, ako kaže austrijski dom, ako u EU, nije Miro Bulj otvorio ovo pitanje nego to je Andrej Plenković, u Briselu je bio protiv, glasan, a u RH sad kad predsjedamo EU kolega Tušek je za. Ja želim da se o ovome raspravlja i da se uključi struka. I naravno, ja kao zastupnik ću otvorat ova pitanja. To što ste vi glasali da mi kupujemo GMO i da budemo pokusni kunići Monsantovih proizvoda i glifosata, to je vaš problem, al moje je pravo i obaveza da štitim zdravlje i sigurnost naše dice [[Upadica: Hvala lijepo]] [[Govornik se ne razumije]] a to nije populizam. Vi ste populist … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, pozdravljam državnog tajnika sa suradnicom i naravno sve nazočne i hrvatsku javnost. U prvom redu bi htio reći da se po pitanju ovog zakonskog prijedloga nije uspio sastati saborski Odbor za poljoprivredu kojemu predsjedam jer je eto bilo problema u dva navrata sa kvorumom odnosno sa sastavom onih koji čine kvorum jer bi, jer bi očito bio zakonski prijedlog čak i prošao kao takav odnosno dobio zeleno svjetlo, tako da evo nisu se ljudi koji su članovi Odbori za poljoprivredu, a podupiru vladajuće, nisu bili kadri doći poslušati raspravu i odbiti zakonski prijedlog. Ovdje smo čuli kako nema alternative i kako je to ekonomsko isplativa pomoć u poljoprivrednoj proizvodnji. Mislim, to je nevjerojatno za čuti jer to je rezon koji naprosto vidi samo u jednom uskom smjeru i nije sposoban pogledati i raširiti pogled lijevo i desno, upoznati se sa svim novim spoznajama koje se tiču ove tvari i onda donositi politike i odluke, nego se uporno ide u jednom smjeru. Dakle, glifozat kako to nazivaju naši stručnjaci iako je se vidim udomaćio u javnosti naziv glifosat je, jest najpopularniji i najprodavaniji herbicid. Međutim, upotreba tog herbicida se vezuje sa mnogim štetnim učincima na okoliš jer je on perzistentan, ostaje, vraća se nazad kroz hranu i na druge načine do ljudi odnosno i životinja i uočavaju se bitni štetni učinci, tako da je on dokazani endokrini disruktor, dakle i tvar koja ulazi u interakciju sa mnogim metaboličkim procesima u organizmima. On je sveprisutan u okolišu i naravno vezan je, kao što je kolega prije mene govorio, uz njega postoje brojne studije, međutim, mi moramo znati razlikovati znanost i znanost. Postoji neovisna znanost financirana javnim novcem koja definitivno u svojim istraživanjima ne koristi, nema, ne postoji ciljana, ciljani zaključak koji se mora postići određenim istraživanjem, dakle oni su neovisni i oni dolaze do činjenica znanstvenih bez upliva pojedinih interesa. S druge strane imamo industriju koja je, naravno zainteresirana za ovaj proizvod jer je taj proizvod davno proglašen izuzetno dobrim, genijalnim, patentiranim agrokemijskim proizvodom, supstancom, koja je doživjela ogromnu proizvodnju i prodaju i koja je za vlasnike patente omogućila ogromni profit. Taj novac je, naravno sposoban financirati svašta i medije i razna istraživanja koja će ić za tim da se neke drugi uvidi tumače na način kako to sada odgovara nekome ko je silno zainteresiran za točno definirane zaključke tih spoznaja. I sada mi tu imamo kao sukob dviju znanosti, jedne koje tvrde da jest štetno i da je dovoljna evidencija, a druge koja kažu ne, ne, nije, mi imamo drugačije evidencije. Dakle, to je stvar neke kontroverze. Ja ću podsjetiti da je nekad, dakle organska kemijska industrija imala niz fantastičnih patenata i produkata za koje su tvrdili da su riješili, da će riješit sve probleme i bolesti i glad i svega skupa, poznat je recimo DDT, dakle prah koji se koristio za svašta, dakle insekticid i poznata je fotografija primjene DDT-a na plažama, na plaži New Jerseya u Americi '45. kad je jedan veliki stroj prašio, dakle jer je to u obliku praha, plažu, okolo trče djeca i kupači, al to je bila 45. ali bilo je dosta ljudi na toj plaži, a na stroju stoji znak DDT, dakle on je upoznao o čemu se radi. Snažan insekticid, ali harmless, dakle neštetan za ljude. To piše, to je bila tvrdnja onoga tko je to prašio. Nije prošlo niti 10 godina, ustanovljene su brojne štete na okoliš i došlo se do toga da se zaustavlja proizvodnja tog DDT-a, tog proizvoda, tog patentiranog dakle čudesnog proizvoda koji je trebao spasiti svijet od svega i svačega, ne? Što to znači? Postoje period otkrića, stavljanja na tržište, industrija tu uvijek brza, tvrdi koješta, što god treba tvrditi, dobiva dozvolu, ide u proizvodnju i primjeni tek onda se otkrivaju učinci i zato postoji princip predostrožnosti. Jer smo to naučili jer vi sad te tvari koje su, to su perzistentne organska zagađivala, one su sveprisutne posvuda, naći ćete ga u sedimentu jer nema mikroba, nema enzima koji je sposoban razgraditi te tvari odnosno vrlo sporo se razgrađuju, pod UV-om sunca itd. i možda se razvije neka bakterija koja će ipak ići k tome da on pomalo u okolišu nestane. Dakle princip predostrožnosti govori da kad god postoji kontroverza oko nečega, dakle sukob znanstvenih evidencija, da treba ići na strani opreza. To je uputa politikama, ići na strani opreza da se ne naprave prevelike štete, kao što je u pitanju glifosata već učinjeno. Jer što znači ove evidencije prisutnosti dakle toga spoja u medu u Kanadi ili u dječjoj hrani u Americi? Naravno da će proizvođači, oni koji imaju proizvodne, sve je uhodano, proizvodnja, plasman, primjena. Fantastična stvar. I sada to ugroziti, oni će činiti sve da do zabrane dođe što kasnije. I to je jedan veliki medijski rat u kojem oni imaju velike novce. Međutim, žalosno je da se onda jedan ovakav prijedlog proglašava populizmom i da se smješka saborski zastupnik, kao on tu proglašava čovjeka ne znam, redikulom ili neznalicom jer je on se usuđuje pričati o nečemu o čemu sve ne zna. G. Bulj, saborski zastupnik se poslužio sa znanstvenim evidencijama koje postoje, pa zna čitati. Dakle te evidencije su prisutne i nije sve rađeno kod nas. Možete uzeti znanstveni časopis Nature pa vidjeti da je izravno povezana, dakle od britanskih i francuskih znanstvenika, dakle su izravno povezane glifosat sa metaboličkim poremećajima i to su onda bolesti od koje obolijevaju i naša djeca, ljudi, starci, mladi, svi redom, a da ne znamo uzročnika. Uzročnik je u hrani i uzročnik je u onome što nije regulirano jer kod nas nije reguliran sadržaj glifosata, koliko ga smije biti u müsliju koje dajete djeci da jedu. To su sve pitanja koja se postoje i koja su mnogi ljudi već otvorili i otkrili i znaju, međutim, ovdje se to ignorira i onda se kaže, ne, ne, nije Austrija uspjela. Da, Austrija je dio EU i naravno da treba proći vremena i proceduru da ona to istjera, da ona upozna sve one, jer je potpisala ugovor o pristupanju i obvezuju se razne procedure i to nije jednostavno. Međutim, pa zar bi mi, zemlja u kojoj ima toliko neiskorištene poljoprivredne proizvodnje, trebali biti na stani tih velikih proizvođača, a mi nemamo uopće tih velikih površina gdje, kako to… Naravno, Amerikanci su glavni po pitanju takve primjene, industrijske proizvodnje. Zar nije nama u interesu raditi na jačanju ekološke proizvodnje? I konačno otkriti skrivene štete i probleme tradicionalno, kemijski, industrijski proizvedene hrane, a isto tako, otkriti skrivene prednosti ekološki uzgojene hrane i prestati s tim da naši ljudi gledaju isključivo cijenu. Nemojmo gledati samo cijenu. Cijena je jedini parametar i ljudi naravno u slaboj ekonomskoj moći su nekada prinuđeni tako činiti. Međutim, nije čak ni ti proizvodi nisu uvijek nužno skuplji. Čovjek koji ima zdravu proizvodnju, ekološku proizvodnju, koji se drži regula, koji ne troši kemikalije, koje koristi organski gnoj na pravilan način, koji ide za tim da maksimalno poštuje ekosustav i da ima manji prinos nego industrijski, međutim, zdrave hrane, ta hrana koja je ustvari ne da je hrana, ona je ujedno i lijek. Mi moramo evo, svi doći do toga da takvim proizvođačima omogućimo lakši dolazak na tržište i ukidanje, tj. zabrana, nije to zabrana, nego stavljanje van prometa. Nemojte nam to, nama to ne treba, hvala lijepo. Idemo proizvoditi ono što trebamo na način da se ne stvara šteta okolišu i idemo to, taj proizvod idemo verificirati, dakle označavanje hrane, kvalitete, ekološke kvalitete i omogućiti da prvo, naši kupci znaju što i kako, gdje i kamo kupuju, a onda ćemo mi vrlo lako, jer bit će pomama za takvim proizvodima i vani jer ljudi vole kupiti dokazano zdravu hranu. Svaki tretman kemijski ima svoga traga. Vi možete u vinu vidjeti koliko ima čega, vi možete u jabuci, vi možete u mesu, evo, u müsliju, u čemu god hoćete, sve ima svoga traga, danas instrumenti mjere ako hoćete do femto, piko razine, sve ćete izmjeriti, dakle možete molekulu naći i sve ima onda svoju težinu. Svaki toksin ima svoju težinu, svoje opterećenje toga proizvoda i ja ne vidim doista drugačije nego da je ovaj zakon ide u stvari u prilog hrvatskoj poljoprivredi i hrvatskom gospodarstvu, zdravlju naših ljudi jer svaka kemikalija koju mi i, unosimo u sebe, a unosimo puno toga a da i ne znamo da unosimo ona opterećuje naš imuni sustav. Ona na neki način neku kompromitaciju donosi pa i onda evo imamo korona virus, sigurno bi zdrava hrana, one koji se koriste zdravom hranom, koji imaju snažni imuni sustav problem virusa je praktički ne postoji za takve ljude. Stoga bih ja evo ukazao da ovdje nema populizma, da ima alternative itekako ima alternative, dakle šta znači da ćemo, da će prestati poljoprivredna proizvodnja ako ukinemo glifosat. To su gluposti. I da ekonomska isplativa pomoć glifosata, hvala lijepo jer ona stvara ekološke štete koju vi ne vidite za sada u računu, ali ne dao Bog da ćete vidjeti usvom zdravstvenom kartonu. jer mi oboljevamo od svega i svačega, a ne znamo čega je sve to posljedica. Prema tome, put u smjeru uklanjanja dokazanih jer tu više nije, to nije kontroverza, to je dokazano, potpuno je evidentno. Dakle, znanstvenici neovisni su došli do zaključaka spoznaja da ta tvar ima izravne štete. I to je valjda dovoljno da to prekrižimo i tražimo druga rješenja. Tako da će naravno Klub MOST-a podržati ovaj zakon i nada se da će hrvatska politika ići u smjeru, ne morate vi podržati ovaj zakon, ali dajte stvorite politiku koja će ići na tragu ovoga što, o čemu ovdje pričamo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad će u ime predlagatelja ponovo govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Kolega Dobroviću, imam i moram kazati da mi je razočarenje zbog čega odbora su utekli članovi većine, a bio se stvarao kvorum jer jednostavno bi očiti su procijenili da bi ovo prošlo na odboru, a što se tiče populizma, što se tiče pozivanja odakle meni pravo predlagati zakone i …/nerazumljivo/… nisam samo ovaj zakon predložio. Predložio sam i Zakon o zabrani GMO-a, predložio sam zakon o zabrani poljoprivrednoga zemljišta strancima, o teleoperaterima da se ponašaju u RH kao ostali i predlagat ću. Tako ovo, šta ja sam ušao u politiku od ove puste pameti koja u ovome saboru se poziva od akademski najobrazovanijih ljudi koji znadu svoj posao i morali bi znati, ali veće štete su napravili na Hrvatsku i po ovome i ovome po pitanju glifosata i štetne hrane i našu poljoprivredu nego svi okupatori od Turaka do danas. Zbog toga sam ušao u politiku, nisam mislio biti političar, ja sam bio profesionalni vojnik 18 godina, znači ja nisam mislio, a sve akademski obrazovni ljudi uništili poljoprivredu, gospodarstvo, ribarstvo, poljoprivrednu zemlju, iselili 2/3 Hrvatske, uvozimo štetnu hranu tretiranu ovim ovaj herbicidom tj. koji su otporni na ovaj na glifosat, na cidokor da bolje narod razumi. Znate narode kad cidokor polijete ko gleda kako to izgleda. I oni kažu da sam ja populist, šta želim da se raspravlja o ovome, šta želim da kažem da je to žalosno da glasnogovornici, vi ste glasnogovornici samo pod ovim svjetlima gospodine Tušek ukravačeni, tih industrija koje imaju ogromne dobiti na štetu zdravlja naših ljudi, ja želim o tome raspravljati, kao saborski zastupnik, obični čovik iz Sinja iz sela Suhača imate li problem. Dao mi narod velik broj glasova da ih zastupam, što će biti ne znam …
Kolega Bulj ovo nije kolega Tušek, malo ste nešto pobrkali.
… ja se ispričavam ako sam pogriješio ime, ali evo rekao sam …
Kolega Mikulić Domagoj.
… ali oću da vam kažem uvaženi akademiče da sam ušao u politiku šta su akademici, najškolovaniji ljudi doveli poljoprivredu i moju Hrvatsku na rub, moj Sinj prazan, Cetinsku krajinu, nenavodnjeno Sinjsko polje, a uvozimo štetnu hranu velikih industrija. I Europi se predstavljate da ste glasali protiv, u EU, protiv, na prijedlog Europske komisije protiv korištenja glifosata, a ovdje zastupate stavove da glifosat nema tog problema, triba tretirati, kao prije glifosata nije bilo proizvodnje. Nema alternative, ima alternative. Sad je najgore, sada uvozimo soju, uvozimo hranu koja se, životinjsko meso koje se hranilo sa sojom. To je, znači ovo je vaš, kemijsko biološki politički marketing populistički u svrhu velikih multinacionalnih kompanija. I to je populizam koji štiti velike multinacionalne kompanije na štetu zdravlja hrvatskih građana. Pokusni kunići ne smiju biti naša djeca. Američka istraživanja kažu da u 93% dječje prehrane, hrane najpopularnije od kašice, svega što idu 93% ima glifosata više od predviđenih 0,01 miligram, 93% u Kanadi je dokazano meda, u 93% u medu uzoraka što su uzeti isto nasumično 99% je glifosat u većim količinama od dozvoljenih. Pa što bi mi tribali? Šutit o ovome. Ja želim da se raspravlja o ovome kao saborski zastupnik. Ja populista predlažem zakone. Šta sam triba? Šta sam ja triba bit? Šutit jel, dizat ručice kako mi naredu sa druge strane trga, neću, otvarat ću ovu temu, ne tribate se kolega slagat s menom i ne vidim nikakav problem, ali ne možete reći da je prijedlog zakona populizam gdje ne želite da bude većina na odboru jer ste bili svjesni da će ovo proći na odboru. Jučer nije se niti odbor oko ovoga, zamislite nije se održao odbor o ovako bitnu temu. A tvrdite da je Hrvatska među 9 država, među 9 država koja nije podržala, ovaj koja je podržala tj. nije podržala prijedlog europske Junckerove komisije kojoj je on bio na čelu da se produži, tvrdite ja ne znam, da se produži upotreba glifosata. Onda tko je ovde, jeste vi kontradiktorni, u Europi ste kao protiv, a ovde sve radite da budete glasnogovornici, zaštitnici velikih farmaceutskih milijarda dobiti kompanija koje čine štetu na … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala vam lijepo. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče Bulj, i ja sam se dugo vremena čudio zašto naša Vlada u isto vrijeme dok naši građani se iseljavaju iz zemlje dovodi ovdje ljude iz zemalja 3 svijeta i daje im besplatno stanove i plaća im režije. Zašto tu mogućnost ne ponudi Hrvatima koji se žele vratiti u našu zemlju? Pitao sam se zašto ova Vlada podržava Monsantno odnosno njihov herbicid glifosat kad je jasno da su na sudovima u Americi izgubili mnoge tužbe na kojima je dokazana zapravo kancerogenost i gdje su morali isplatiti odštete milijunske. Jedini logičan zaključak koji se nameće je da ova Vlada radi za internacionalnu kliku, da ne radi za svoj narod, da glume da su jedni od nas, a da zapravo nisu i da zapravo predstavljaju one koji potajice vladaju našom zemljom, a koji pokušavaju uništit ne samo naš narod i kulturu nego i nama srodne narode i kulture. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
2/3 Hrvatske su prazne, 2/3 Hrvatske ruralnoga prostora su prazne, 790.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta je pod korovom, Hrvatska nikad više nije ulagala u poljoprivredne potpore, a nikada više nije uvozila poljoprivrednih proizvoda, a nikada manje ne proizvodimo. Znači da je cilj bio, politički cilj bio uvoziti uvozne štetočine, uvozni lobij u ministarstvima, uvoziti štetne proizvode tim farmaceutsko ti Monsanto, Bayer ti njihovih proizvoda i sad kad su uveli te proizvode, jeftino, uništili našu proizvodnju sad su iselili Hrvatsku. I kad mi predlažemo zakon koji je Austrija, donji dom donio zakon o zabrani glifosata, gdje se Njemačka protivi, gdje se Francuska protivi, brojni načelnici, gradonačelnici … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Dobrovića, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj, pa mislim ovaj glifosat ide svome kraju, a agroindustrija bogata traži alternativu jer oni samo moraju nastaviti proizvodit nešto drugo, a Hrvatska se ne želi zamjeriti, mislim da malo pretjerujete kad kažete da je to programirana štetočinska politika. Oni naprosto ne žele puno talasati i isticati se nečim, to je najbolje šuti dolje i sluganjski čekaj da vidiš kad će veliki odlučiti nešto izbaciti iz upotrebe pa ćemo onda i mi. Ali to ujedno znači propustiti priliku izgraditi zdravu ekološku poljoprivredu koja bi mogla hraniti naš turizam, koja bi mogla hraniti naš zdravstveni turizam i koja bi mogla hraniti i naše ljude na zdravi način dakle i za dobrobit sviju. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Možda sam retoriku figuru napravio preoštru, ali stojim iza toga da uvozni lobiji su najveći problem domaće proizvodnje i hrvatskog seljaka i sela. I ovom prigodom, vidimo kod ove ugroze prve da je vidjet ćemo da je problem domaće proizvodnje. Pozivam kupujmo domaće, pozivam sve obrađujmo poljoprivredno zemljište i tako će Hrvatska biti bogata država jer bez bogata seljaka nema bogate države. Što se tiče glifosata, pa nije to otvorio pitanje Miro Bulj, pa to je Europski parlament otvorio i smanjio sa 15 godina na 5 godina do 2022. korištenje glifosata tj. tu fazu nekakvoga ispitivanja. Pa nije Miro Bulj rekao da je to kancerogeno nego Svjetska zdravstvena organizacija. Pa nije Miro Bulj donio presudu za gospodina Johnsona koji je obolio od 280 miliona kuna štete da plati Monsanto ili Bayer da plati ovaj čovjeku koji je obolio od tumora. Pa Miro Bulj je samo otvorio temu kao saborski zastupnik … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Dobro je vidjeti da kolega Bulj vi evo u nekim stvarima ste glasnogovornik Europskog parlamenta ovdje obično kao euroskeptik ovaj nastupate, ali evo sada vidim da zastupate određene stavove koje razmatra Europski parlament od 2022. godine i to nije loše. Ono šta ne bi trebali raditi je da tu prozivamo nas u Hrvatskoj kad je 26 zemalja još uvijek u postupku analize kako i šta napraviti. Recimo najmoćnije europske zemlje koje nemaju proizvođača tog, te supstance znači govorili ste o Bayeru, on možda može utjecati na Njemačku, ali u Francuskoj nema tako velike tvrtke farmaceutske koja to proizvodi da bi Francuzi bili stisnuti, a i oni moraju o tome razmišljati. Znači, vjerojatno se traži određena alternativa, ali ja se slažem sa kolegom Dobrovićem da bi trebali razviti našu poljoprivredu organsku da na taj način pokušamo kompenzirati određene stvari koje su štetne u poljoprivredi.
Hvala. Poštovani zastupnik Bulj, izvolite.
Kolega Maras, hvala lijepo na konstruktivnoj replici po pitanju glifosata ili kako kaže se narodnjački cidokor, cidokor vam je inače kad polijete korov pa sve se crni za njim mjesecima. Problem je što u RH u ovome trenutku previše uvozimo hrane, previše, poljoprivrednih ovaj prehrambenih proizvoda, a pada nam znači proizvodnja, a nikad više nismo davali poticaja. Zašto? Jer tretirano sa glifosatom je puno jeftinije, puno je ovaj lakše proizvoditi i jeftinije i naravno da te jeftinije proizvode plasiraju na naše tržište, ali sa glifosatom to jest poglavito genetski modificirani organizmi, mi smo uništili domaće proizvođače, mi smo uništili, a imamo 790 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, ekološki očuvanoga, mi moramo biti ekološka zelena zona kvalitetne zdrave hrane, i još jednom pozivam kupujmo domaće, promičimo domaćeg seljaka i poljoprivrednika.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mikulića. Izvolite.
Zahvaljujem se podpredsjedniče. Kolega Bulj, rasprava je apsolutno dobrodošla, treba je potaknuti, treba je poticati, no vi govorite poluistine i zato je to populizam. Vi spominjete i Austriju, i češku, i Francusku, u Austriji nije zabranjen glifosat, u Francuskoj imamo čak i veće, veću prodaju od 10% glifosata, u Češkoj također nije zabranjen glifosat, vi ste svjesni da smo mi kao članica Europske unije, imamo i određene obveze, da su nama ruke vezane do 2020.-te godine, vi trebate biti svjesni ako niste rade se, sada se znači rade analize za ponovno odobrenje glifosata, također niti jedan slučaj viših udjela glifosata od povijesti Republike Hrvatske u Hrvatskoj nije zabilježen kada govorite o dječjoj prehrani, i tako dalje. Evo, hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Žao mi je, al' dat ću vam materijale da još jednom pročitate. Donji dom u 7.-om mjesecu prošle godine Austrije je donio odluku i uputio je cirkularno ... [[Govornik se ne razumije.]] na koje se vi pozivate, svim članicama Europske unije, svoju namjeri o zabrani glifosata, ali je donio odluku, to može i naš parlament, zašto mi ne ... [[Govornik se ne razumije.]] ako je austrijski, mi smo nešto razvijeniji od Austrije, nešto bolju poljoprivredu imamo od Austrije koju uvozimo mi od njih, i oni su zaista smanjili upotrebu glifosata jer imaju takvu promidžbu. Ne zabranu, nego nećemo kupovat, zašto bi mi to uvozili u Republiku Hrvatsku i te štetne u biti proizvode koji su tretirani i otporni, prehrambene, koji su otporni na glifosat, ja ne vidim niti jedan razlog, ali zbog čega je Hrvatska glasala u Europskoj uniji od 9 država i ona je jedan od 9 koja je bila protiv, a vi ste ovdje za, nije mi jasno, vi tvrdite da ste bili od ovih 9 protiv, …
Hvala lijepa. Sad ćemo ovaj na časak zastati i ići na [[Upadica: Ne, kad završimo raspravu, nakon glasovanja.]] a da, nemamo glasovanje, nemamo glasovanje, da, onda ćemo tek ... [[Govornik se ne razumije.]] završetka rasprave ići na Klubove, pa ćemo nastaviti onda sa raspravom, ovaj sljedeća će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović [[Upadica: Nakon glasovanja petkom, a kako nema glasovanja onda nakon rasprave.]] Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi podpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom. Evo, pred nama je Prijedlog zakona koji je u proceduru uputio gospodin zastupnik Bulj o zabrani glifosata u Republici Hrvatskoj. Prije svega uz ovu temu važno je istaknuti značaj poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje ukupno u svijetu, a onda i u Republici Hrvatskoj, i nije slučajno da je i Hrvatska poljoprivredu i poljoprivrednu proizvodnju svrstala u stratešku granu gospodarstva, međutim činjenica da sami poljoprivredni proizvođači, pa ni potrošači baš i ne primjećuju da je tome tako, jer ovih zadnjih godina bilježimo pad proizvodnje, i u mlijeku, i u mesu, i nemamo dostatnu proizvodnju ni voća, ni povrća, ni drugih prehrambenih proizvoda, i uvozimo sve i svašta. I upravo taj značaj proizvodnje hrane je danas vrlo aktualan zbog svjetske krize sa korona virusom, zbog zatvaranja granica, postoji realna opasnost da, obzirom da nemamo dostatnu proizvodnju hrane, mi ne budemo imali s čim prehranit svoje stanovništvo iz razloga zatvaranja granica i smanjenog protoka roba, jer samo kad navedemo da se bijeli luk, grah uvozi iz Kine, iz Kanade, da voće, povrće najvećim dijelom uvozimo iz Italije, Francuske, Španjolske, to dovoljno govori u kontekstu zatvaranja granica i sprečavanja prometa u kojoj smo mi situaciji. I zato je važno da mi ozbiljno razgovaramo o ovoj temi, da ozbiljno razgovaramo o poljoprivredi i proizvodnji hrane u Hrvatskoj, ne kažem da su do sad rasprave bile neozbiljne, nego da je neozbiljno da mi u takvim okolnostima smanjujemo proračun Ministarstva poljoprivrede, iako su izravna plaćanja povećana, ali treba istini radi reći da su to EU sredstva, da iz Nacionalne omotnice nikad nismo našim proizvođačima isplatili ono do 100% mogućeg, i da je rezultat dijelom i toga ovo smanjenje proizvodnje. I kad je riječ o upotrebi pesticida, u ovom slučaju glifosata kao herbicida u proizvodnji hrane, onda treba reći da je poljoprivreda ukupno u svijetu bez kemije danas teško moguća, i podsjetiti da su prvi insekticidi korišteni još 1000 godina prije rođenja Krista, kad se pojavili skakavci i uništili sve usjeve i nasade, i da jednostavno danas sigurno bez pesticida bi bila smanjena proizvodnja hrane od 30 do 50% ovisno o vrsti, ovisi o klimi i mjestu gdje se proizvodi, i da treba biti realan i reći da, mi moramo koristiti kemijske proizvode, sredstva za zaštitu bilja u poljoprivrednoj proizvodnji, slično kao što se proizvode i koriste veterinarski lijekovi u proizvodnji hrane u stočarstvu, kao što se koriste različiti farmaceutski pripravci u zaštiti zdravlja ljudi, tako i ovdje u zaštiti bilja, naših kultura koje proizvodimo, nužna je upotreba pesticida. I treba reći da je Europska unija, pa onda i Hrvatska, ima vrlo stroge uvijete za registraciju pojedinih aktivnih tvari za uporabu u, na svojem području strože nego što je to u Sjevernoj Americi, Južnoj Americi i drugim dijelovima svijeta. Pa tako je i glifosat 1970. odobren, a 1978. je na području bivše naše države korišten u proizvodnji i danas ga se u RH koristi 217 000 kila, oko. Najviše se koristi u voćarstvu, vinogradarstvu, višegodišnjim nasadima starijim od 4.g., koristi se u ratarstvu i to najvećim dijelom postrno nakon skidanja žitarica za rješavanje višegodišnjeg korova kao što su abutilon, ambrozija, pirika, slak, znači one vrste koje se drugim kemijskim pripravcima teško mogu ili nikako riješiti, s te strane su vrlo neophodni našim poljoprivrednim proizvođačima. I danas je i hrvatska poljoprivreda naravno za to da se europske zelene politike primjenjuju i provode kod nas, pa i mi iz HSS-a smo za to. Međutim, činjenica je da se te politike ne mogu raditi bez mišljenja i mjesta i uloge poljoprivrednika. Pa imali smo primjer prosvjeda u Njemačkoj, u Berlinu i čudi me da nisu i naši poljoprivredni proizvođači prosvjedovali jer stalno se nekakve nove uloge nameću poljoprivredi, stalno su neki novi pritisci, sad je evo pritisak da se smanjuje upotreba pesticida u poljoprivredi i naravno da treba imat jedan takav integrirani pristup poljoprivrednoj proizvodnji, da se osmišljava takve modele proizvodnje i agrotehničke mjere gdje će uz što manje upotrebe kemije se postić optimalan prinos da ostvari siguran dohodak tom poljoprivrednom proizvođaču. Ukolko tomu nije tako onda smo mi protiv toga, onda tražimo da i Europska komisija ne smanjuje proračun za poljoprivredu, onda smo i protiv tog da Ministarstvo poljoprivrede RH smanjuje proračun za poljoprivredu nego upravo obrnuto da osigura siguran dohodak našim poljoprivrednim proizvođačima za izgubljenu dobit iz razloga što će smanjiti kemizaciju u poljoprivredi, smanjiti upotrebu i pesticida, gnojiva i drugih preparata. Naravno da kod takvih uvođenja tih novih politika se mora uvažavat mišljenje poljoprivrednih proizvođača. Pa ja vas evo kolega Bulj pitam jeste li konzultirali mišljenje poljoprivrednih proizvođača, udruga, Hrvatske poljoprivredne komore i drugih dionika na tom području, Agronomskih fakulteta, instituta i svih koji sudjeluju u tom procesu? Jer mi iz HSS-a inzistiramo da se ubuduće kod svakog zakona koji se tiče poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje i proizvodnje hrane mora konzultirati poljoprivrednu komoru, udrugu poljoprivrednika i sve poljoprivredne proizvođače i da se nijedan zakon ne može donijeti bez njih, al evo to je mjesto i uloga Ministarstva poljoprivrede da konačno oformi i ustroji Hrvatsku poljoprivrednu komoru, a oni su nažalost izbacili ju iz sufinanciranja u proračunu za ovu godinu, ostalo je nešto minimalno sredstava i to svakako nije dobro i to nije dobar pristup. Danas je agronomska struka i poljoprivredna proizvodnja pred velikim izazovima, upravo treba proizvesti što više hrane sa što manjom unosom agrokemikalija. To je teško, tu treba puno znanja, tu treba puno i financijskih ulaganja, od edukacije do same reguliranja tržišta poljoprivrednih proizvoda. Mi jesmo za ekološki pristup da se osigura dostatnost hrane, ali po ekonomski prihvatljivim, priuštivim cijenama našim potrošačima i sigurnost hrane, sigurnost i zdravlje naših ljudi ispred svega. Kako to pomiriti? Nije lako i to može jedino uz jedan znanstveni pristup, uz razgovor i suradnju sa svima, to ne može bit samo odluka politike, medija, to mora biti jedna sinergija, zajednički interes mora bit i proizvodnja hrane i sigurnost potrošača i zdravlje naših građana. I dokle god postoji sumnja da li je glifosat utjecao na zdravlje ljudi, s jedne strane od Svjetske agencije za ispitivanje raka ne možemo samo tako prihvatiti odluku Europske komisije odnosno Europske agencije za sigurnost hrane da nema statistički dokazivih podataka koji kažu da glifosat nema utjecaja na zdravlje. I sigurno da treba uvažavat struku i ja sam se evo potrudio i hvala profesorima s Agronomskog fakulteta koji su mi omogućili da koristim njihov rad i njihovu studiju, pa ću evo iz tog rada pročitati glavne karakteristike i kronologiju ovoga što se događalo u Europi vezano uz glifosat. Naime, rekao sam da imamo stroge uvjete za registraciju aktivnih tvari u Europi i u RH i svi ti proizvodi moraju kroz određeni broj godina na kolko im je izdana dozvola raditi novu dozvolu za naredno razdoblje. I piše u ovom radu da su kod glifosata vidljiva znatnija odstupanja od propisane procedure, stoga iznose kronologiju kako je ovdje navedeno. „Još u svibnju 2012. tvrtka Monsanto je odabrala Njemačku kao zemlju izvjestiteljicu da Europskoj komisiji dostavi dokumentaciju za ponovno produljenje odobrenja za upotrebu glifosata u Europi.“ Trajala je prepiska od 2013., 2014. i 2015. između Europske komisije i Njemačke kao izvjestiteljice i utvrđeno je da se razlikuju u stajalištima, pa su zatražene nove konzultacije, pa je privremeno produžena dozvola glifosata za 2015., 2016., pa onda i za 2017., a u ožujku 2015. Svjetska organizacija za istraživanje raka objavljuje Monografiju o toksikologiji 5 organofosfornih insekticida i o glifosatu kojom se, ga se klasificira u skupinu A2 kao tvar koja vjerojatno uzrokuje rak kod ljudi. Nastavno na to zatražene su nova istraživanja, novi pregovori i konzultacije između različitih europskih tijela i članica i nikako nije bilo moguće postić konsenzus nego se, nije se htjelo ić na preglasavanje nego se produžilo, rekao sam privremeno dozvola na jednu godinu, pa onda na još jednu. U ožujku 2016. zbog neslaganja prestanka članica u stalnom Odboru za bilje, životinje, hranu, i za životinje, komisija odgađa donošenje odluke, upućuje zemlje članice na usuglašavanje stavova sve dok se kvalificiranom većinom ne postigne jedinstven stav ili odluka. 23. ožujka 2016. Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane EU parlamenta poziva se na mišljenje i nalaz Monografije i ulaže prigovor te je prijedlog EU komisije da se glifosatu produži rok upotrebe do, na sljedećih 15 godina. Naravno da to ne prolazi i u svibnju 2016. komisija djelomično uvažava prijedlog Parlamenta, ali novom provedbenom uredbom predlaže produljenje na 10 godina. Međutim, države članice odnosno članice ovog tijela, kod glasovanja u lipnju ne uspijevaju postići kvalificiranu većinu i na kraju dolazi do ove odluke da se produljuje na još 2 godine, preglasavanjem 18-9 gdje je Hrvatska bila protiv predložene odluke i na temelju toga su naručena istraživanja da bi se dokazalo je li glifosat štetan za ljudsko zdravlje ili ne. Imamo i presudu suda u Americi gdje je jedna osoba dobila 80 milijuna dolara kao naknadu štete za trovanje glifosatom. Ima još nekih 10 tisuća tužbi građana u Americi. Istovremeno ima i istraživanje koje je provedeno od njihovog instituta u Americi, u Iowi, Sjevernoj Karolini, gdje je na 54 tisuće ispitanika nije dokazana statistička povezanost između oboljenja rakom i glifosata i dokle god je tako podijeljena struka, dok se ne može dogovoriti, a često je prozvana struka da je pod utjecajem velikih kompanija, da je to često plaćeno od strane kompanija koje imaju novca i da se ne može vjerovati tim izvještajima, pogotovo što je dio stručnjaka odbio potpisati ovakvu rezoluciju, odnosno Monografiju kojom je Međunarodna agencija za istraživanje raka izvijestila EU komisiju. Stoga mi iz HSS-a predlažemo da se napravi moratorij na daljnju uporabu glifosata u RH dokle god struka i znanstveni pristup ne dokaže jedno ili drugo, da se paralelno s tim radi edukacija naših poljoprivrednih proizvođača jer mi njima ne možemo zabraniti da oni upotrebljavaju dokle god je taj proizvod registriran, ali ih moramo uputiti kad primjenjivati glifosat, na kojim kulturama, da izbjegavaju ono što je česta praksa u Hrvatskoj, da nisam siguran da li će te 3 litre biti dosta pa još pola litre dodam. Da ih sigurno treba uputiti na ispravnost svojih prskalica jer često jedno krilo baca više, drugo manje pa imamo veće onečišćenje nego što je to nužno i potrebno, da se na javnim površinama zabrani glifosat jer se on najčešće koristi na javnim površinama, uz željezničke pruge i sl. što su neke države već u Europi i učinile i svakako da kod takvih aktivnosti moramo tražiti brigu za naše potrošače, za kupce hrane, ali moramo osigurati i dohodak poljoprivrednim proizvođačima i naći nekakve alternative. Postoji tu i EU novac i evo, predlažemo da se napravi jedan znanstveni projekat u kojem bi sudjelovali naši stručnjaci s Agronomskog fakulteta, Veterinarskog, ministarstvo, odgovorno fakulteta medicinskog ili PMF-a i da se napravi jedno neovisno istraživanje jer činjenica da dokle god to kompanije naručuju, postoji rezerva prema takvim istraživanjima i sigurno nije dobro da se samo na njih orijentiramo. I da, sigurno treba povećati hranu, smanjiti u, proizvodnju hrane u Hrvatskoj, smanjiti uvoz jer činjenica da mi iz Italije koja je sad evo zaražena, odakle je bazen koronavirusa uvozimo i voće i povrće u kojima [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] sigurno može biti i izvor zaraze, tako da [[Upadica Reiner: Ponovo nam se javio u ime predlagatelja…]] struku i poljoprivredu zajedno.
Poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo kolega Vlaoviću. Hvala na konstruktivnoj raspravi. I cilj moga prijedloga je bio da se konstruktivno raspravlja u HS-u o pitanju upotrebe glifosata jer to nije pitanje, ponavljam koje mora se kretati ispod stola nego ga treba otvoriti i vi ste rekli svoj stav, otvoreno, rekli ste određene stvari po pitanju poljoprivrednika i njihovog stava i jednakopravnosti naših poljoprivrednika u korištenju kemikalija, u ovome slučaju smo govorili o glifosatu. Znači to sve stvar o kojima trebamo raspravljati i tribamo i zato i je Sabor i moja intencija ovoga prijedloga zakona da se progovori o ovom problemu. O ovome problemu o kojem govore u Austriji je Donji dom donio odluku, doduše odluku o zabrani, ali je poslato svim članicama EU-i ugovora koji ima s EU-om, prema tome, sve što ste rekli, ja prihvaćam da je vrijeme da se o ovome otvoreno govori, kroz okrugle stolove, tribine, pozivam sve ljude koje ste vi spomenuli da su vam dali akademski i sve poljoprivrednike da se angažiraju po ovome pitanju, da Hrvatska nađe najbolje rješenje, da napokon 790 tisuća četvornih kilometara poljoprivrednoga neobrađenoga zemljišta bude obrađeno, da napokon hrvatsko selo zaživi, tražio sam i zabranu prodaje poljoprivrednoga zemljišta od stranih pravnih i fizičkim osobama, ako to može Mađarska, zašto ne Hrvatska? Jer, nije samo Europi cilj, i EU-i, koliko ja to mogu iščitati, a to svi znamo, proizvodnja poljoprivrede je samo ... [[Govornik se ne razumije.]] za proizvodnju. Nego opstanak ljudi na ruralnim područjima. Zato i postoje fondovi, a u nas je obrnuto. U nas, otkad smo ušli u EU, ovo što je i ostalo ljudi, više se ne bavi poljoprivrednom nego je otišlo u treće zemlje, ali primarni interes, da se ljudi bave poljoprivredom, da ojačamo selo i seljaka, to ste i spomenuli, da ojačamo u biti, evo, kod nekakve ugroze, kao što je ovaj slučaj koronavirus, mi ne znamo kolike će imati ugroze po pitanju, kolike će imati posljedice po pitanju naše poljoprivredne proizvodnje jer kao što ste rekli, ovisni smo o uvozu. Ja uvijek spominjem svoj Sinj, cetinski kraj i Sinjsko polje. 6 tisuća hektara. Rijeka Cetina teče kroz sred Sinjskog polja, a mi uvozimo, a do Splita je, do Makarske, to je u samoj blizini, mi uvozimo pomidore iz Italije. Ili rajčice je li, kako netko kaže ili kako netko kaže ovaj paradajz. Pomidore iz Italije uvozimo, a Sinjsko polje pod korovom, jel to razumno? Evo dol dolazi, tko dolazi na ljetovanje, kolega Maras, ovo, ono, pa jel bolje da je bila domaća pomidora iz Sinjskog polja i da imamo dodatnu vrijednost da je naš čovjek ostao živjeti mi nismo navodili Sinjsko polje. I zato trebamo ojačavati hrvatsko selo, a sve što ste vi rekli i stavove poljoprivrednika triba njih pitati, stavove struke, stavove, ja sam suglasan ali o ovoj temi se ne smije držati ispod stola. Ako se to raspravlja u drugim državama, ako o tome se raspravlja u austrijskom domu i ako je donio austrijski dom tu odluku da treba zabraniti glifosat onda je ne vidim niti jedan razlog zašto mi o tome ne bi raspravljali, pa makar ja bio u krivu ali smatra da je ovo tema o kojoj trebamo raspravljati otvoreno, javno bez bojazni od bilo koje multinacionalne kompanije koja želi kontrolirati i sjeme i hranu i herbicide i pesticide, sve. Znači moramo o ovome razgovarati jer je interes svih nas zajednički mora biti da opstanu ljudi na poljoprivrednom zemljištu u ruralnim područjima od vaših dijelova Slavonije sve do Dubrovnika, mi moramo o tome razgovarati. Pa tko je mjerodavniji nego mi da razgovaramo. Jel imamo loše i porazne rezultate. Nikad veći uvoz 2,5 milijarde, milijardu EUR-a uvozimo, izvozimo manje nego, više izvozimo ovaj izvozimo nego, pardon više uvozimo 1,5, milijardu EUR-a nego šta izvozimo i rapidno nam pada proizvodnja. I postavljaju se pitanja što su razlozi? Razlozi su jeftini uvozni lobiji koji jeftinu hranu uvoze jel na način kako ih proizvodi. Koliko samo svinjetine, kolega vi to znate, uveze se koja je ranjena sojom koja je tretirana glifosatom i to zna u kojim količinama? I kakvi su ti kokteli Roundup nemam poima, tu gore u južnoj, dole u Južnoj Americi. Pa bio je dokumentarni film nedavno, gledao sam ga, to je katastrofalno kako ti ljudi obolijevaju doli u tim područjima gdje se tretira glifosatom. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, građanska inicijativa građana EU njih više od milion je potpisalo zahtjev da Europska komisija i parlament provede proceduru i da se zabrani upotreba glifosata u EU. To dovoljno govori koliko je javnost zainteresirana da se ovom problemu znanstveno pristupi, da se konačno da odgovor je li glifosat kancerogen ili nije, da li je štetan zdravlju ili ne, ali isto tako da se osigura zdravstveno isprava hrana na stolu svakog europskog građanina, a konačnici i mi u Hrvatskoj moramo biti zainteresirani da jedemo zdravu hranu, nažalost mi uvozimo rekao sam puno voća i povrća izvan Europe, upitne kvalitete i pitanje tko kontrolira ima li ostataka pesticida i to onih koji su zabranjeni u Europi i Hrvatskoj, a koriste se u tim zemljama.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa da Udruga Greenpeace, udruga koja je prikupila više od milijun potpisa, znači to je udruga koja se bori za održivi razvoj, a mi imamo sve uvjete za održivi razvoj, imamo mogućnosti pomoći naše poljoprivrednike da taj proizvod bude zaštićen, da bude proizvod ekološki proizveden i zaista mi moramo jedino na taj način promišljati. A ova ugroza ako nam ne otvori oči, sad ovaj virus koji ne samo zdravstvene, koji će mogao izazvati probleme i izaziva vidimo što se događa i to triba reći, ne treba biti panika, međutim i trebamo se mi i saborski zastupnici raspravljati o ovim temama, trebamo pozivati proizvodimo domaću hranu, podržimo našega seljaka, kupujmo domaće i na taj način slat poruke odavde i vjerujte mi da će taj narod i mi svi zajedno na taj način počet pomicati stvari. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Bulj, vi ste u svojoj raspravi i sada spomenuli jednu situaciju koja je činjenica, a to je da bez obzira zabranite li vi u Hrvatskoj upotrebu tih preparata da će velika većina uvozne hrane odnosno velika veličina nego sva uvozna hrana koja se nažalost uvozi u Hrvatsku s obzirom na to da naša poljoprivreda ima silazni trend godinama i dalje bez obzira na velike poticaje koje dobijamo iz EU, da će biti izložena tome i da ćemo na kraju krajeva opet koristiti i trošiti hranu tretiranu sa glifosatima. Tako da tu bi trebalo po meni to regulirati na jedan drugačiji način, ali ja sam skloniji tome da to napravi se na razini svih zemalja EU i da onda napravimo jednu generalnu regulaciju, da na neki način zaštitimo građane od štetnih mogućih utjecaja. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Točno ste rekli da je problem u Hrvatskoj što uvozimo 2,5 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda upitne kvalitete. Poglavito evo ja sam spominjao u nekoliko navrata Hrvatska uvozi milijardu kuna svinjetine koja se hrani sačmom koja je otporna na glifosat ili koje su površine tretirane jel uvozi se iz Brazila tj. iz Južne Amerike se uvozi sojina sačma i to je ogroman problem što mi evo kroz životinjsko meso konzumiramo glifosat. Imaju istraživanja određena koje su ove udruge ovaj Greenpeace i radile da u većini zemalja na uzorcima u urinu ima glifosata kod svih stanovnika i to čak preko 50% što znači da mi već dobro konzumiramo tu hranu, štetnu, uvoznu preko naših uvoznih lobija i da ti uvozni lobiji te štetočine su se malo stale na stranu hrvatskog sela i seljaka, danas smo imali puno selo i domaćih proizvoda, a ne bi nam prijetilo da nemamo [[Upadica: Hvala.]] hrane. Hvala lijepo.
Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala vam lijepo. Kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče evo neću dugo govoriti jer dosta toga sam već rekao u svojim replikama i više-manje stavovi su jasni, šteta je, a to moram gotovo svakodnevno primijetiti u svojim raspravama da prvo tema na dnevnom redu HS koje Vlada predlaže gotovo i da nema, znači, a kamoli, a kamoli da ima recimo zastupnika vladajuće većine, ja mislim da je ovo zbilja kuriozitet da u sabornici osim predsjedavajućeg nema nikog iz HDZ-a i kolegica, kolegica iz HNS-a, to je sve skupa šta je ostalo od vladajuće većine. Bez obzira na petak, bez obzira na kriznu situaciju u RH, mislim da, da jednostavno je ovo jedna potpuno kriva poruka koja se šalje hrvatskim građanima u trenucima kada bi trebali imati maksimalno povjerenje u institucije RH i da se svi skupa zajedno uhvatimo u koštac sa krizom koja nam se dešava. Ali pređimo sada na ovu, na ovu temu i ovo što je reko kolega Bulj ja apsolutno sam sklon tome da ako ništa i ako bi eventualno potpuna zabrana dovela do velikih šteta u poljoprivredi odnosno našim poljoprivrednicima da se stavi to pod nadzor odnosno da imamo neka vrsta ograničenja kao šta imaju i više-manje gotovo sve europske, europske zemlje. Jedino Austrija je zabranila u potpunosti uporabu i sa te strane možda napravila i nama put kojim bi trebali ići, a to je da se pokušamo skoncentrirati na prirodno, na, na, na proizvodnju koja bi, ja bi rekao, bila, bila usmjerena prema sve većem i većem tržištu EU jer ljudi su u ovim trenucima dosta orijentirani na tome i na koju kvalitetu proizvode troše., znači, sa te strane tu postoji šansa za RH. Austrija je to napravila kao jedna mala zemlja, ima veliki udio proizvodnje poljoprivrede koja, koja je potpuno, ja bi rekao, lišena bilo kakvih kemijskih proizvoda. Znači, gotovo 20% poljoprivredne proizvodnje je ekološka poljoprivreda u, u, u Austriji, RH bi morala ić u tom smjeru jer Austrija također je zemlja koja ima jako razvijen turizam i mi se želimo uspoređivati sa, sa takvim zemljama. Ono šta također ide u tom smjeru je i razmišljanja Europskog parlamenta i inicijative koje se čuju u Europskom parlamentu i sigurno 2022. će doći do ozbiljnog razmatranja kako se dalje nositi sa, sa tretiranjem poljoprivrede razno raznim, razno raznim kemijskim supstancama, pa i ovdje glifosatima. Znači, sa te strane moguće da ćemo vrlo brzo doći u situaciju kada će se ograničiti ili potpuno ukinuti upotreba glifosata na području EU. Mislim da su to trendovi, mislim da više, sve više i više podrške dobija, dobija za to i svaka inicijativa, pa i ova kolege Bulja, tako da sa te strane vjerojatno nas to u budućnosti čeka. I sa te strane mislim da nije loše o tome raspravljati, mislim da bi trebalo uzeti sve u obzir i da se sada usvoji ovaj zakon vjerojatno bi trošili hranu koja je tretirana negdje drugdje i poljoprivredne proizvode sa glifosatima, znači ne bi riješili generalni problem. Za mene je to nešto šta se mora riješiti generalno na tržištu EU i u proizvodnji, ali i u potrošnji odnosno ograničenje kupovine hrane sa, sa tim, sa tim svojstvima. To ne može napraviti RH sama za sebe i bez obzira šta kolega Bulj ponekad kao revolucionar nastupa i pokušava neke stvari ovdje predložiti, to ne može nažalost u ovoj konstelaciji i, i našeg članstva u EU proći. Bilo bi puno bolje kada bi se založili kao zemlja, možda bi to bila prilika i da iskoristimo predsjedanje EU koja bi bila, koja bi bila predvodnica u takvim stvarima u EU i da pokušamo izlobirati na razini EU da se na taj način poslože stvari odnosno pretpostavke jer da RH donese ovaj zakon kao Austrija, vjerujte mi s obzirom na strukturu naše poljoprivrede 90% opet hrane bi bile tretirane time jer nažalost mi nismo Austrija koja, koja pokušava i uspijeva ovaj na taj način, na taj način organizirati svoju poljoprivredu. Kod nas je poljoprivreda devastirana godinama i dan danas nemamo ono šta bi trebali imati kao jedna zemlja koja ima prilično bogatu, bogate resurse poljoprivredne i mogla bi defakto pokrivati proizvodnjom sve ono što, što potroši, mi smo daleko od toga, mi smo se pretvorili nažalost u zemlju koja troši dosta često i proizvode niske kvalitete, to smo se osvjedočili proteklih godina kada je bila aktualna i situacija i inicijativa zastupnice u Europskom parlamentu Biljane Borzan koja je ukazala na problem kvalitete proizvoda u RH i Njemačkoj. Umjesto da to država rješava, da to država regulira, da država brani, mi smo morali imati solo inicijativu jedne europske zastupnice koja je sa svojim sredstvima iz Europskog parlamenta uspjela to dokazat i pritiskom javnosti natjerati velike korporacije da u RH također nude proizvode kvalitete kao što nude u Italiji ili Njemačkoj, dakle odakle dolaze. Tako da sa te strane evo možda ne bi bilo loše da kolega Bulj i, i ostali klubovi u HS podrže jednu takvu inicijativu i da pokušamo utjecati preko naših zastupnika u Europskom parlamentu možda već danas kada se bude o tome raspravljamo za godinu i po dana da se obavežu zastupnici u hrvatskom parlamentu da će na taj način se zalagati za ograničenje upotrebe glifosata na području EU, kako u proizvodnji tako i u potrošnji jer moramo biti svjesni da i usvajanje ovog zakona ne bi riješilo problem u RH. Usvajanje ovog zakona bi donijelo neki mali pomak, donijelo bi i dosta problema za naše poljoprivrednike jer nemaju alternativu u određenim supstancama kako da, kako da proizvode, tako da mislim da je to jedna stvar koju trebamo rješavati generalno na području cijele EU odnosno da nastupimo kao zajednica jer sa tako velikim tržištem onda nas nitko nikad više ne bi mogao ignorirati i prilagođavali bi se drugi nama. Tako da bi vjerojatno i američke tvrtke koje spominjete u vašim raspravama jako vodile računa o tome kakve proizvode i kakve, kakve ja bi rekao preparate nude na tom tržištu ukoliko mi to kao EU reguliramo. I zbog toga jesmo na jednom velikom tržištu zbog toga smo se i priključili da Hrvatska bude dio prve lige i da na taj način pokušamo postaviti preduvjete da naši građani žive u uvjetima kao što to žive i najrazvijenije svjetske zemlje. Evo, hvala vam lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege, raspravu o glifosatu je svakako potrebna, no moramo krenuti od one druge premise tj. da su svi pesticidi uglavnom kancerogeni. I što bismo sada trebali učiniti, znači ukinuti kompletnu kemiju u poljoprivredi i pitam vas kako bi izgledala poljoprivredna proizvodnja koja je i tako propala u svim sektorima u RH. Ono što je bitno kod glifosata to je da ga koriste najvećim dijelom tamo gdje se dešava genetski modificirana proizvodnja, tj. proizvodnja genetski modificiranog sjemena kao herbicid za uklanjanje korova. U RH ako ste pročitali registraciju glifosata tj. nekih pod trgovačkim nazivom sredstava kojima je baza glifosat, glifosat se ne koristi za takvu namjenu, čak se ne koristi ni za desikaciju. Za desikaciju u Hrvatskoj imamo Reglone forte koji nije glifosat već je dikvat i koji je propisan da desikaciju usjeva kao recimo soje, repice, krumpira i nekih drugih stvari. To što možda neki naši poljoprivrednici koriste glifosat za desikaciju to je jedna druga priča i to je stvar inspekcija i stvar analize poljoprivrednih proizvoda koje mi proizvodimo. Po tome glifosat nije problem u poljoprivrednoj proizvodnji RH već je problem u onome što se uvozi jer mi nemamo nikakvu kontrolu i nadzor nad namirnicama koje uvozimo u RH, a koje pretpostavljamo da sadrže veliku količinu glifosata s obzirom da kao recimo sojina sačma koja dolazi iz Argentine, Brazila ili Amerike gdje se uglavnom uzgaja na način da je sjeme genetski modificirano, toga, o tome ne razgovaramo. Ne razgovaramo ni o tome da sva sojina sačma koja GMO free u Hrvatskoj, a da biste dobili potporu morate priložiti potvrdu agenciji za plaćanje da ste posijali genetski nemodificiranu soju, uglavnom se izvozi. To je jedan problem. Nažalost ljudi koji kreću u ove rasprave često se ne educiraju dobro i govore dosta krivo, ne u zloj namjeri, ali da biste razumjeli upotrebu glifosata u Hrvatskoj onda morate biti blizu proizvodnje ili u samoj proizvodnji. Ja kao dipl.inž. agronomije i kao poljoprivredni proizvođač uglavnom ne koristim glifosat, no imamo grane u poljoprivrednoj proizvodnji gdje ukidanjem preko noći glifosata stvaramo jedan drugi problem. Što će raditi ljudi recimo koji se bave voćarstvom i vinogradarstvom bez glifosata? Koristit će koktele nekih drugih sredstava za širokolisne korove, za uskolisne korove, za višegodišnje korove i tada smo učinili još veći problem, koristimo još više kemije, umjesto da educiramo naše proizvođače, da damo obvezu da može samo 1/3 međurednog razmaka biti herbicidni pojas, da ih educiramo da upotrebom uree se za 50% smanjuje količina glifosata koja je potrebna da bi se suzbili korovi. Tu su i nepoljoprivredne površine koje se tretiraju sa glifosatom kako bi se uklonili korovi. Jer da podsjetim glifosat je neselektivni sistemični herbicid koji unošenjem, nanošenjem na biljku se usvaja u biljku i ulazi u korijen i uništava tu biljku u cijelosti. Dok recimo sredstva kao Reglone je kontaktni i on samo sprži ono što je zeleno ne uništi korov, korijen i omogućava da višegodišnji korovi i dalje se razvijaju. Glifosat se u Hrvatskoj koristi za uništavanje tvrdokornih korova na strništima, znači kada su iznesene kulture kao pšenica, ječam, znači žitarice tada se neki korovi koji se ne mogu uništiti ili trebaju velike količine drugih herbicida da bi se uništili se na ovaj način daleko lakše uništavaju. Opet kažem edukacija, dodatna neka sredstva koja pripomažu da glifosat bude aktivniji i da ga se koristi manje. Naravno da će on u nekoj skorijoj budućnosti biti izbačen iz upotreba, no tada moramo našoj poljoprivredi omogućiti i alternativu. Nažalost, danas se pričalo puno o ekološkoj poljoprivredi. Mi imamo nešto ekološke poljoprivrede, međutim, nemamo ekološkog proizvoda. A i onda kad stvorite ekološki proizvod, pokušajte proizvesti 200, 300 tona ekološkog kukuruza, koji nakon skidanja sa polja moram ići na sušenje, ja vas pitam gdje ćete ga voziti? Gdje ćete ga sušiti? Gdje ćete ga skladištiti? I na kraju, kome ćete ga prodati? Prodat ćete ga po istoj cijeni po kojoj ste prodali i konvencionalni kukuruz. Tako da ekološka proizvodnja i istina o ekološkoj proizvodnji je voda duboka, a smatram da ministarstvo poljoprivrede tu nije dobro odradilo posao i da nije dobro usmjerilo ekološku proizvodnju. Ona danas služi mnogim ljudima za izvlačenje novca u obliku potpora, pa tako recimo imamo usjeva od 300 hektara oraha u kojima ne možete nabrati oraha za dvije gibanice. A potpora je velika i to je naša ekološka proizvodnja. Proizvodnja bez proizvoda. Na taj način nećemo napraviti transformaciju naše poljoprivrede. Transformacija iz konvencionalne u ekološku ili integralnu poljoprivredu traje jako dugo, trebaju biti svi sektori uključeni i tek tada će se naši poljoprivrednici uključiti u ovakvu transformaciju. Zato istražujmo glifosat, utvrdimo ono što je stvarno istina o glifosatu, isključimo ga iz upotrebe, ali tek nakon kad stvorimo alternativu. Nemojmo otežavati našim poljoprivrednim proizvođačima više nego što treba jer ti ljudi se danas bore na europskom tržištu, većina našeg kukuruza, soje i žitarica i ostalih uljarica završava u Italiji ili u nekom dijelu Europe. Oni posluju na tržišnom principu i ukoliko mi ne možemo njima konkurirati, doći će do daljnjeg urušavanja i ovog ratarskog dijela poljoprivrede koji još koliko-toliko živi. No, kao što sam rekao, zamjena glifosatu su, da bi se ... [[Govornik se ne razumije.]] više novih sredstava, više sredstava koji moraju uništiti korove i moramo tu odvagnuti što je za nas bolje, da li je bolje produžiti djelovanje tog glifosata, tj. upotrebu sa edukacijom kako se može smanjiti njegova količina ili ga jednostavno izbaciti iz upotrebe i ostaviti poljoprivrednim proizvođačima da se snalaze, a snalazit će se na skuplji način jer odnos glifosata i recimo Dikvata, tj. Reglonea je otprilike 1:10 u cijeni, da ne kažem koje još kombinacije trebaju. I samim time narušavamo konkurentnost naših poljoprivrednika. Dobro razmislimo o ovome što radimo. Ja normalno nisam nikako za kancerogena sredstva, ali nažalost mi smo tu gdje jesmo, jako puno toga je oko nas kancerogeno, pa i mnogi lijekovi koje koristimo za snižavanje temperature imaju epitet da su kancerogeni. Izgleda da je sva kemija koja je neprirodna, kancerogena no međutim, moramo odvagnuti što želimo. Da li želimo imati dostupnu hranu po povoljnoj cijeni ili želimo imati zdravu hranu koje će biti malo, skupo ćemo je platiti, a opet ćemo biti pod velikim upitnikom, da li je ona stvarno ekološki proizvedena i da li je ona stvarno toliko zdrava. Hvala.
Imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala. Kolega, sva sredstva za zaštitu bilja mogu biti opasna, nisu sva kancerogena, ona su pod strogim režimom registrirana za uporabu u Hrvatskoj i u Europi i ako se koriste po propisanim uvjetima, nisu opasna ili manje su opasna ako se koriste u pravo vrijeme i po svim mjerama opreza jer ako ćemo tako, imamo i recimo kuhinjsku sol koja može biti otrovna, ako se koristi u velikim količinama. Tako da, tu treba gledati da je prije svega mjerilo količina. Kad je riječ o glifosatu, nakon njegove mikrobiološke razgradnje u namirnicama koje su analizirane, ostane negdje u mikrogramima tog herbicida u tim proizvodima. Tako da, treba vidjeti da li je stvarno taj mikrogram utjecao na zdravlje, treba sve analize koje su napravljene, objaviti i treba napraviti neovisne analize, kao što je najavljeno da će biti napravljena neovisna [[Upadica Reiner: Hvala.]] analiza od naših državnih tijela.
Odgovor poštovanog zastupnika Lenarta.
Zahvaljujem kolega Vlaoviću. Kao što sam rekao, u ovom trenutku je edukacija prva koju bi trebalo napraviti, ali ne na represivni način već treba ljudima objasniti da ukoliko su im prskalice dobre, ukoliko znaju koliko koristiti, a ne da ono, za svaki slučaj dodamo 20, 30% više jer nekada sa kvalitetnom upotrebom prskalica, sa krupnoću kapi u prskalicama, sa dobrim pritiskom i rasporedom se može smanjiti za 20, 30% količina herbicida koji se danas koriste, a da bi bio efekat isti. Mislim da je tu prvo što treba učiniti i onda nakon znanstvenog proučavanja i dokazivanja onoga što glifosat nosi, ukoliko je to stvarno toliko velika kancerogenost, normalno da ga treba ukinuti i krenuti. Poljoprivredna proizvodnja u Hrvatskoj neće propasti ukoliko ga ukinemo, trenutno [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali će ona biti znatno otežana.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Makar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi kolega, moram reći da zapravo skoro nije bilo rečenice u kojoj se ne bi mogla složiti s vašom raspravom jer ste vi na neki način pokušali zapravo sagledati koje je to štetnost glikosfata, a zapravo i što to donosi ne primjena za našu poljoprivredu, odnosno što to znači ako se on u ovom momentu ukine u Hrvatskoj i zato smatram da ste dobro detektirali i to me još zanima, da li smatrate što je već doneseno da neke zemlje će zabraniti primjenu od '22., '23., da li još objektivna dodatna analiza bi mogla pridonijeti tome da ipak dokaže se i da objektivno se sagleda da on može dalje biti u primjeni jednim ispravnim načinom primjene uz primjenu svih mjera ili ćemo ići opet u drugu krajnost da ga zabranimo, a istovremeno [[Upadica: Hvala.]] zamijenimo nečim još … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Lenart.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice ja sam u svojoj raspravi išao upravo s ove neke stručne strane, ali i sa strane proizvođača iako sam rekao da ga uglavnom ne koristim, ali nekada za neke šikare kada rješavam takve korove da, u vrlo malim količinama. U ovom trenutku i raspravama koje se vode, glifosatu je vrijeme ograničeno i pitanje je samo nakon kojeg vremena će se on ukinuti, ali ono što se nadam da će do tada biti pronađena neka alternativa koja će našim poljoprivrednim proizvođačima omogućiti istu zaštitu od korova, a da neće biti toliko otrovan. Onoga koji neće biti tako otrovan, ne postoji, nema trenutno u ovom trenutku nema kemije takve. No, mi nemamo radnu snagu, mi se nemamo kako rješavati tvrdokornih korova u vinogradima i voćnjacima već smo prepušteni jedino kemiji i mehaničkom načinu. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Ja ću u stvari nastaviti gdje sam stao u onoj svojoj prvoj replici kada sam kazao da sam ja kao i kolega Bulj, a vjerujem i drugi zastupnici ovdje u saboru stvarno veliki pobornik zdrave hrane. No, to nije dovoljno samo reći jer naravno na razini nekoj logičnoj ako kažete da ste za zdravu hranu u odnosu na nezdravu hranu, ništa čudno i ništa pretjerano pametno. No, ako vidimo navike naših građana koje sam također spominjao kada odlaze u nabavku hrane onda redovito vidimo one police u dućanima na kojima je zdrava hrana kako nema gužve, nema nikoga oko njih, a da se građani redovito skupljaju oko onih namirnica koje možda i nisu najzdravije. Naravno razlog tome je cijena. Kako doskočiti tome u raspravi smo već malo i dotakli, po mom mišljenju prvenstveno edukacijom, kako edukacijom odraslih građana, tako i edukacijom poljoprivrednika tako i ekonomskom politikom u poljoprivredi kojima ćemo poticati poljoprivrednike da proizvode zdravu hranu, a pri tome ne gube na tržištu i po tome nisu manje konkurentni. Jer ako je cijena zdrave hrane nemjerljivo veća nego cijene nezdrave hrane, uvjetno govoreći nezdrave jer i ona prolazi naravno Agenciju za hranu i dobija zeleno svjetlo, dakle uvjetno rečeno, onda naravno svako se ekonomskom logikom vođen orijentira na proizvodnju onoga što je jeftinije što mu donosi veći profit, a valjda državi i javnom zdravstvu ostavlja da se brine o zdravlju građana. Dakle, svi u lancu proizvodnje i potrošnje hrane moraju biti educirani, od poljoprivrednika do građana, do osoba koje formuliraju ekonomsku ili poljoprivrednu politiku ove zemlje. Ako jedan od tih karika u lancu nije na razini svoj zadatka nažalost lanac puca i sve ovo što mi pričamo su puste i prazne riječi. I menije posebno važno da od same, od samog djetinjstva educiramo našu djecu u školama kroz školske programe o važnosti zdrave hrane. Neke od tih programa imamo, ali program koji smo također namjeravali uvesti dakle zdravstveni program kao dio građanskog odgoja bi trebao biti upravo orijentiran između ostalog i na ove segmente vrlo važne za svaku osobu koja odrasta, koja stupa u život i sutra će donositi svoje vlastite odluke o tome kakvu će hranu jesti ili neće jesti, a bit će u isto vrijeme bombardirana marketinški od strane velikih korporacija sa reklamama koje potiču kupovanje nezdrave hrane. Dakle, podizanje svijesti građana ne počinje u njihovom punoljetnom razvoju život nego kad su djeca, kad su otvorena da čuju stvarno ono što je važno za sutrašnje odluke koje će donositi. GMO hrana, ja nisam pobornik GMO hrane, no s druge strane ni tu nema jasnih znanstvenih dokaza koliko i na koji način šteti ljudskom zdravlju, ali dok ne budemo sigurni u to mislim da trebamo biti puno, puno više oprezni nego kad budemo imali znanstvenu potvrdu da ona nije štetna. No, ona se i danas u tragovima nalazi u mnogim namirnicama i u mnogim proizvodima koje konzumiramo, a ne povezujemo ih sa zdravom, sa GMO hranom. Recimo u tabletama koje pijete ako su one gel tablete ona ovojnica između ostaloga je rađena i od supstanci koje su genetski modificirane i proizvedene. Dakle, nije to samo hrana koju kupite u supermarketu to su mnoge druge stvari koje unosimo u sebe koje konzumiramo, a koje u tragovima već više ili manje sadrže GMO. Osim toga, potpuno je jasno već danas i medicina nas tome uči da bolesti današnjice dobrim dijelom su uvjetovane prehranom koju koristimo. Pa bilo da se radi o kardiovaskularnim bolestima što je već općepoznato, pa bilo da se radi čak i o konzumaciji ulja, biljnog ulja koji se termički obrađuje, mijenja sastav i postaje transmasna kiselina odnosno mast koju tijelo ne prepoznaje jer evolucijski jednostavno nije na to naučilo, a pržit se počelo na biljnim mastima, biljnim uljima negdje '50.-tih godina prošlog stoljeća. Čovjekov organizam puno duže od toga postoji, znamo da prije toga se koristila svinjska ili neka druga, druga mast. Jednako tako i autoimune bolesti su dobrim dijelom uzrokovane prehranom i zbog toga prehrana nije nevažna, zbog toga je ona važna i mora postati sastavni dio kurikuluma u školama kako bi se djeca već u najranijoj dobi osvijestila o njezinom značaju. Ono što je također važno kada govorimo o glifosatima je reći da i u Hrvatskoj su prisutni, pogotovo cidokor koji je naravno zastupljen koliko čujem u većini poljoprivrednih domaćinstava koje se dakle bave poljoprivredom i zbog toga, pošto nam znanost ne nudi stvarno točna ili provjerene podatke da li je on kancerogen ili nije, da li je štetan za ljudsko zdravlje ili nije trebamo ipak ograničiti dok ne budemo sigurni. Jer ako imamo dvije institucije, jedna koja se bavi istraživanjem raka, a druga europska koja se bavi hranom sa dva potpuno različita stajališta o istoj stvari, onda naravno, građani koji nisu stručnjaci, a stalno se zaklinjemo u struku i moramo slušati savjete struke, a sad se postavlja pitanje, a što je to struka, ako jedni stručnjaci kažu jedno, da je štetno za zdravlje, a drugi stručnjaci kažu sa istim kompetencijama, fakultetima, istraživanjima iza sebe, drugo, onda što je struka? Čime se vi vodite? Čime se kao političar vodite u odlučivanju u ime građana koji su vas izabrali? Dakle, struka nije nešto iza čega se uvijek i svaki put možemo sakriti i reći, nemamo mi nikakvu odgovornost jer je struka rekla. Dakle, dok nam znanost nedvojbeno potvrdi da glifosfat nije štetan, ja mislim da moramo biti oprezni. Dokle smo u dvojbi, trebamo ga jednostavno odgurnuti od sebe i u tom kontekstu, ja podržavam i ovaj prijedlog koji ide na za ograničavanje ili zabranu korištena glifosata u poljoprivredi jer na kraju krajeva, unosimo ga u sebe. Spomenuta je europska rasprava, da, bila je vrlo intenzivna, posebice u EU parlamentu. Prijedlog kompromisni je bio stvarno da se ograničiti, ono što je i komisija predlagala, da 15 godina bude dozvola za korištenje i prodaju proizvoda poljoprivrednih koji sadrže i glifosat, odnosno u svojoj proizvodnji je bio, tretirane su bile njime, 7 godina je također, puno, ali dobro, tu je jedna ograda koja kaže da se u bilo kojem trenutku može to povući ta dozvola, ukoliko se dokaže da je on štetan za zdravlje. Dakle, nedvojbenih još uvijek dokaza nemamo, ali ja u takvoj situaciji se uvijek zalažem da budemo oprezniji i da ne čekamo da eksplodira u lošem smislu riječi, zdravstvena situacija u našoj zemlji ili u Europi, nego da budemo puno oprezniji i da ustvari čekamo potvrdu da li je to stvarno u redu kako bi onda produžili taj rok kad se i koliko može koristiti. Milijun europskih građana koje je potpisalo peticiju da se stvarno ograničiti ovaj herbicid, nije mala stvar, nije zanemariva stvar i mislim da svaki policymaker ili predstavnik građana u našem parlamentu, kao i u europskom, to mora uzeti u obzir jer proizvodnja profita nije jedino što bi trebalo ljudski rod voditi u njegovom razvoju. Zdravlje je nešto što svi smatramo jednom od najvažniji vrijednosti, najvažnijih prava na kraju krajeva, građana, koje je kodificirano u raznim ustavima, pa i naš Ustav govori o pravu na zdravlje, odnosno čak, međunarodne konvencije to spominju, također. Ne treba to zanemarivati jer samo oni koji ostanu bez zdravlja ili kojima je narušeno zdravlje, shvate koliko je to važno. E sad, kao odgovorne osobe mislim da bi mi svi ostali trebali biti toliko zreli da shvatimo da sa zdravljem se nije za igrati. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… O pardon, imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Lenarta.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Klisović, vi ste ovdje rekli jednu dobru riječ, u ovom slučaju, to je svijest, svijest građana, ali i svijest proizvođača. Jer, kao što ste vi rekli, profit je ono za čim svi trče u svakoj proizvodnji, pa tako i u ovoj poljoprivrednoj. Recimo, kod desikacije soje, ako koristite Reglone, to je nekih 700 kn po hektaru, ako koristite glifosat, to vam je nekih 150 do 200 kn po hektaru, znači razlika je 500 kn po hektaru, pa broj hektara i sad ovdje opet dolazimo do svijesti tog proizvođača. Da li će on ići sa glifosatom koji 3 tjedna treba da posuši soju, ali će vjerojatno ući u sam plod ili će koristiti Reglone, koji to radi u kraćem vremenu, iako će i on ostaviti određeni kemijski trag u tome. Znači tu treba vagati, ovisi o svijesti ljudi koji proizvode i koji prodaju to. Hvala.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo. Da, u pravu ste kolega Lenart. To je ono što zovemo društveno odgovorno poslovanje ili društveno odgovorna proizvodnja. Dakle, nije ona samo kod velikih kompanija, multinacionalnih, bogatih kompanija, gdje su obično sve naše oči uprte. Ona se, ustvari društveno odgovorno poslovanje je poslovanje svake tvrtke, svakog obiteljskog gospodarstva, dakle svih kojih koji doprinose proizvodnji nečega što se na tržištu konzumira. Kažu da ljude vode dvije stvari. Na engleskom to zvuči need ili greed. Dakle potreba ili pohlepa, da su to glavni motivatori pokretanja ljudskih aktivnosti. Potreba, dakle need za hranom je evidentna. Proizvodnja hrane radi profita je ustvari vođena pohlepom, dakle greed. Ne više need. No nama svima, a posebno političarima saborskim zastupnicima je stvarno da doprinesemo edukaciji naših građana i da ne tretiramo svaki stvarni [[Upadica Reiner: Hvala.]] prijedlog zakona kao populistički.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi predsjedavajući, pitao je zastupnik Lenart kako izbjeći upotrebu kemikalija u poljoprivredi odnosno on je rekao, da, ha ja vjerujem da je cidokor štetan za ljude, ali i druge kemikalije su također, štetne. I time zapravo je postavio krucijalno pitanje, usudio bih se reći pitanje svih pitanja u poljoprivredi, a to je zašto je danas, današnja poljoprivreda, nezamisliva bez uporabe brojnih kemikalija. Odgovor na to pitanje u suštini je jednostavan. Radi se o tome da je današnja ta pod navodnicima, moderna poljoprivreda usmjerena na monokulture, znači na sadnju istovjetnih kultura. Vi imate, recimo voćnjak u kojem su samo jabuke. Ili voćnjak u kojem su samo šljive ili voćnjak u kojem su samo lješnjaci. Ili polje u kojem je samo pšenica, samo kukuruz, samo soja, itd. Međutim, di tu nastaje problem? Problem nastaje u tome što, kada vam se pojavi neki specifični štetnik koji napada samo jednu kulturu, npr. ljeskotoč koji napada lješnjake. Ukoliko vi imate hektare i hektare nasada isključivo lješnjaka, on će se širiti sa stabla na stablo, jednostavno će vam cijeli voćnjak, odnosno cijelu plantažu lješnjaka će vam uništiti. Jedini način da se spasite u tom slučaju su kemikalije, a opet, ako koristite kemikalije, onda ćete imati druge probleme, u konačnici i zdravstvene, za vas same. Koje je rješenje, koji je odgovor? Odgovor je sadnja u polikulturi, odgovor je u tome da umjesto jedne kulture na jednom hektaru se sadi 20 različitih kultura na jednom hektaru. Izmiješano. Da. I onda kad imate polikulture, kada imate otporne sorte, npr. jabuke, kojima ne treba kemijsko tretiranje, e onda više nema potrebe za tretiranjem kemikalijama. I to je ono rješenje koje sam ja pronašao u Karlovcu, znači kad sam se krenuo baviti voćarstvom, svi su rekli ne možeš bez kemikalija, ne možeš bez kemikalija, ali ja sam onda tražio, koje je rješenje, npr. rješenje za breskvu koja se, čiji list se zakovrča zbog one gljivice Taphrine deformans, a rješenje je da se nabave breskve koje su otporne na kovrčavost lista. I rješenje za šljivu koju napada virus šarke je nabava šljive koja je otporna na šarku i kada sadite u polikulturi, tada ćete vidjeti da zapravo štetnika gotovo da i nema jer ste stvorili prirodan i normalan eko-sustav. Ono to mi danas imamo, te monokulture, to nisu prirodni i normalni eko-sustavi. To je lud sustav, to je sustav u kojem, sustav u kojem imate samo jednu vrstu i pri tom trošite more kemikalija da suzbijate sve moguće štetnike koji se ne bi na tom području pojavili da ste sadili u polikulturi. Također, htio bih vam navesti primjer borbe sa korovima koje sam vidio na otoku Braču. Naime, meni drag prijatelj Ivica Franceschi sa Brača, on je, njegovi roditelji su ovčari, imaju ovce, međutim, nemaju puno zemlje i pitanje je zapravo kako nahraniti sve te ovce. Odgovor je u tome što njihovi prijatelji, susjedi, rođaci, tko već imaju zemlju na kojoj su masline, odnosno maslinike i oni imaju dogovor sa maslinarima, da jednostavno ovce puste u maslinik i zapravo ovce riješe sve korove u masliniku i na kraju godine još dobiju vlasnici maslinika i nešto sira, itd. Uglavnom, na Braču su riješili korove u maslinicima ne fizičkim radom, da ljudi sad se muče s tim, ne s mehanizacijom i ne s kemikalijama. Nego su jednostavno pustili najobičnije životinje, ovce od kojih onda imaju višestruku korist. Takav način suzbijanja korova, to je način suzbijanja kojem moramo težiti. Međutim, današnja poljoprivreda ne traži rješenje koje je prirodno, današnja priroda ne traži rješenje koje je staro tisućama godina, nego izmišlja neka nova rješenja koja nijedno nije starije od 100 godina, a svim tim rješenjima je zajedničko to da su toksične za ljude, za životinje, na kraju krajeva i za biljni svijet. I što se događa. A događa vam se to da kad prskate zemlju s tim otrovima, u konačnici vi poubijate sav, sve mikroorganizme u toj zemlji. Ta zemlja postaje mrtva. I ona postaje toliko mrtva da više bez gnojiva umjetnik ne može dat ploda, toliko mrtva da ju morate stalno orati jer nema više krtica u njoj, nema više glisti, nema tko jednostavno nju rahliti više. I, u konačnici, htio bih pohvaliti zastupnika Bulja što je dotaknuo ovu temu jer se radi o uistinu bitnoj temi. Ja u potpunosti podržavam njegov prijedlog zakona da se zabrane glifosati. To je jedna pametna odluka i mogu reći da je kolega Bulj vidio ono što mi zapravo svi znamo, samo je preduhitrio sve nas druge i dao konkretan prijedlog zakona, čime je zapravo prešao sa riječi na konkretna djela. Međutim, opet će vladajući reći da Miro Bulj samo kritizira, a ne daje konkretne ideje, odnosno prijedloge, međutim, ovim prijedlogom je Miro Bulj pokazao da daje konkretan prijedlog i konkretno rješenje. Međutim, svatko rješenje koje ne odgovara onima koji trenutno drže poluge vlasti ili konce vlasti, bit će odbijeno. Tako će i ovaj prijedlog Mire Bulja biti odbijen od vladajuće većine. Smatram da je kontrola nad hranom, odnosno imanje zdrave hrane, najbitnija stvar za jednu državu, a mi smo se toga odrekli. Umjesto da se na fakultetima potiče ljude da imaju znanja od kojih mogu imati primjenjive koristi, mi danas od osnovne škole do fakulteta zapravo učenici nemaju blage veze o proizvodnji hrane. Poljoprivreda je prikazana kao nešto što je nazadno, nešto čime se bave neškolovani, nešto što se ne tiče svakog od nas, itd., a istina je obratna. Istina je nešto, istina je da za bavljenje poljoprivredom treba imati znanje, istina je da bez hrane ćemo svi riknuti od gladi i istina je da bez zdrave hrane ćemo svi bit bolesni i istina je da bi ovo pitanje trebalo svakoga zanimati i da bi se svi trebali baviti poljoprivredom, koliko tko može. Ja sam zasadio u Karlovcu razne voćke. Čak imam indijansku bananu, kaki jabuku, nashi, odnosno azijsku krušku, mongolsku borovnicu, 13 lješnjaka, 3 badema, zasadio sam 7 sorti jabuke otpornih, zasadio sam 3 breskve otporne na kovrčavost lista, šljive otporne na šarku, dvije, zasadio sam kruške neke domaće sorte i zapravo čak sam i pistačio zasadio, nema šta nisam zasadio. Ali zašto? Zato jer volim zemlju, zato jer ovo je moja zemlja, ovo je moja država, ovdje žive moji ljudi, moj narod, želim živjeti ovdje, ne želim nikamo otići, gledam u budućnost za 5.g. i to je ono što država treba poticat da svaka obitelj i koja ima zemlju da im država da sadnice. Treće sam zaboravio, zasadio sam jedno 6 trešnji, 7 zapravo, jedna od njih je bijela izvana. Znači, voće je stvarno čudo, voće je zahvalno, sadite u polikulturi, nema potrebe za kemikalijama, sadite otporne sorte i vi i vaša djeca će uživati u slatkom voću i slatkoj hrani i onda nećete morati jurit po Shopping centrima kada izbije panika poput ove trenutne s koronom. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Lenarta.
Poštovani kolega Pernar, ja podržavam vaše bavljenje poljoprivredom, nadam se da ćete konzumirati te plodove od toga što ste posadili. No, ja bih volio kad biste vi pokušali živjeti od 5 hektara zemlje kako sam ja 5.g. živio, odgajao djecu, pa bih vas pitao da li je to moguće sa tom polikulturom koju vi zastupate? Nažalost, ljudi koji se bave poljoprivredom moraju platiti i račune, imaju troškove, djecu, familiju i sve i lijepo bi bilo kad bi se moglo živjeti od tako jednostavnoga, a da ne moraju trošiti na zaštitna sredstva, da ne moraju trošiti na neke druge stvari, kada bi mogli živjeti od onoga što priroda da. No, međutim, na zemaljskoj kugli nas ima već 7,5 milijardi, nažalost u RH nas ima sve manje, al još uvijek dovoljno da ne možemo ni ovako proizvesti dovoljno hrane koliko bi nam trebalo. I nažalost, nije realno očekivati da ovaj način poljoprivrede može zaživjeti, a i ono što je tragedija u hrvatskoj poljoprivredi i u nekim drugim granama da se u poljoprivredu, nogomet i politiku svi u RH razumiju.
Poštovani zastupnik Pernar.
Uvaženi zastupniče, želim vam reći da za to što je u RH teško živjeti na prirodan način, nije kriva priroda nego je kriva vlast koja je to onemogućila, vlast koja ne želi ljudima izać u susret, vlast koja ne brine uopće kako će seljaci prodat svoju robu, vlast koja drži nerealan tečaj, visoke namete itd. A ono što je, ono što je najveća tragedija danas zapravo jest da o ovako bitnoj temi kao uporaba herbicida glifosata koji je dokazano otrovan i štetan nas je ovdje samo četvero u saboru sa predsjedavajućim g. Reinerom 5 i postavlja se pitanje što je sa drugim zastupnicima, da li njih ova tema ne zanima ili su možda svi u onoj protektivnoj izolaciji od korona virusa? Hvala.
Hvala lijepa. Sada će riječ uzeti poštovani zastupnik Miro Bulj u ime predlagatelja.
Hvala lijepo. Evo, pozdravljam izdržljivost tj. evo tajnika državnoga i njegove suradnice i vas kolege zastupnici, sva trojica, evo sad nas ima 5-ero, znan da je petak, vikend je, bez obzira na korona virus i sve preporuke ja mislim da je svakoga petka kad nije glasanje slična atmosfera, ali očekujem da ćemo mi saborski zastupnici pokazati sad ozbiljnost i sad kad ne bude i škole i drugih stvari u borbi sa tom, sa tim virusom, da ćemo mi saborski zastupnici pokazati trezvenost i da ćemo biti ovdje na radnom mjestu i da ćemo pokušati smanjiti tu paniku, ali i ukazivati na probleme i raspravljat od ovim problemima kao što se danas raspravljalo. Ja bi na kraju zahvalio svima koji su me saslušali, žao mi je šta nitko nije iz Vlade izašao ovdje tj. predsjednik Vlade cijelo vrijeme je mogao dat svoj stav. Ja bi zahvalio svima onima koji su dali konstruktivne i kritike i svima onima koji su rekli zbog čega da, još uvijek nije niko bio ovaj klasično rekao za glifosfat osim gospode iz Kluba HDZ-a, ovi ostali su rekli da treba razgovarati i moja intencija i cilj je bio da se potakne ova tema i razgovor o problemu glifosata jel moramo znati da, ja sam osobno protiv upotrebe glifosata, za zabranu uvoza, prevoza, trgovine i proizvodnje GMO-a, dao sam i taj zakon, zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima jel mislim da je neobrađeno zemljište naše najvrijednije zlato. Ja dolazim iz krajeva, evo kolega je maloprije spominjao, gdje također male su površine i parcele, tu je vrlo teško bilo opstat, al ljudi su živjeli od poljoprivrede na tim parcelama. Moguće je ako budemo svi obrađivali to zemljište povećati proizvodnju hrane jel ova ugroza govori na poruku koju ću ja uvijek ponavljati, a vjerojatno i vi pošto smo svi zastupnici naroda tj. narod nas je izabrao u ovaj parlament, da smo, svim slati poruku kupujmo domaće, proizvodimo, zaštitimo prije svega sigurnost i zdravlje jel kontradiktornosti ima, jel Svjetska zdravstvena organizacija govori da je mogući uzročnik tumora da je ovaj glifosat, uz to imamo i presudu u Americi da je glifosat ovaj, tvrtka je kažnjena tj. Bayern i, Bayer i Monsanto. Znači imamo, znači imamo kontradiktornosti dok s druge strane Europska agencija za sigurnost hrane kaže da to nije tako. Znači, imamo tu lobiste, imamo utjecaje, imamo mogućnosti razvijati poljoprivrednu proizvodnju koja nije štetna, koja je organska. Meni je žao evo što nisu tu kolege maloprije iz HDZ-a koji su tvrdili da je ovo populizam šta ja predlažem. Ja tvrdim evo neka oni budu testi, nek se oni testiraju sa glifosatom i s tim, pa neka vide oće bit posljedice. Vjerujem da ćemo naći rješenja, proizvođači organske hrane nama kolegice i kolege uvijek govore da znači da i glifosat nije potreban oni to ponavljaju Austrija je izričiti primjer za učinkovitu proizvodnu. Poljoprivreda budućnosti je da se surađuje sa prirodom, a ne protiv prirode. Glifosta je neprijatelj prirode, to tribamo s toga stajališta. Mi moramo znači sve elemente tražiti da surađujemo sa prirodom jel i prije glifosata uvijek je bilo kemijskih sredstava odavno, od starih vremena, međutim je isto tako činjenica da se mi moramo početi oslanjati na bioraznolikost i velikog mnoštva različitih usjeva i struktura, o tome je maloprije kolega i govorio, izbjegavajući pri tom neubrojive monokulture koje privlače nametnike i opetovanje sadnje na poljima koje omogućuju razvoj parazita u zemlji na biljkama. Imamo udrugu koja je znači potegla to pitanje u, na nivou prikupljeno je, Greenpeace, prikupljeno je priko milijun potpisa. Ovo je tema o kojoj će se još uvijek raspravljati, vjerujem da će Vlada uskladiti mišljenje unutar RH i stav Hrvatske sa EU jel u EU kad smo glasali na prijedlog Europske komisije Hrvatska je jedna od 9 država koja je bila protiv, a vidim da ovdje vladajuća stranka nije baš protiv nego je čak za jel oni smatraju da je ovaj prijedlog zakona i rasprava o ovome zakonu populizam. Vjerujem da će se to uskladiti, jer ovako postaje kontradiktornost i prije svega želim na kraju poslati poruku kupujmo domaće, kupujmo lokalno, proizvodimo domaću poljoprivrednu, iskoristimo domaće poljoprivredne kapacitete, 790.000 hektara neograđenoga zemljišta, a vas kolegice i kolege saborski zastupnici pozivam da prihvatite ovaj moj prijedlog, a sve koji znadu nešto od stručnjaka do poljoprivrednika koji mogu se uključiti da zajednički napokon očuvamo prirodu od neprijatelja prirode, a sve u svrhu zaštite zdravlja naših ljudi. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
I idemo na zadnji prijedlog o kojem glasujemo, to je Prijedlog Zakona o zabrani glifosata, prvo čitanje, P.Z. br. 751. Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj, rasprava je zaključena. Sukladno mišljenju Vlade i prijedlogu saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o zabrani glifosata. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak sukladno mišljenju Vlade i prijedlogu saborskog radnog tijela, a rezultat je bio 88 za, 6 suzdržanih i 30, ne vidim, 30 protiv. Ovime smo poštovane kolegice i kolege došli do kraja glasovanja, svima vam se zahvaljujem na vrlo korektnom i discipliniranom ponašanju. Sada ćemo napraviti stanku od 10 minuta kako bi oni koji žele napustili prostoriju. Nastavljamo sa slobodnim govorom po klubovima i nezavisnim zastupnicima i nakon toga je rasprava objedinjena o setu zakona SDP-a vezanih za krizu oko koronavirusa. Nastavljamo, najvjerojatnije, gotovo 100%, u zgradi Hrvatskoga sabora na Markovom trgu u srijedu, 15., dan ranije imat ćemo sjednicu predsjedništva. Hvala lijepo, pozivam kolegu Antu Sanadera da preuzme predsjedanje. Hvala. STANKA. Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta i molim vas samo za malo pozornosti. S obzirom na situaciju vezano uz korona virus mi se isto tako kao Hrvatski sabor moramo prilagoditi novim uvjetima. Pratite situaciju koja je u nekim zemljama u našem okruženju zaista dramatična, kako bismo izbjegli takav scenarij kao što je npr. u Italiji, moramo se vrlo strogo držati pravila i preporuka koje smo dobili od nadležnih državnih tijela. Stoga vas molim da budemo odgovorni, ozbiljni, solidarni i da vlastitim primjerom pokažemo da država može dobro funkcionirati i da mora dobro funkcionirati. Još jednom ponavljam, strogo se držimo pravila i preporuka nadležnih državnih tijela, ali molim vas da se držimo i preporukama koje smo mi napravili ovdje u tajništvu Sabora, dakle da nema fizičkih kontakata rukovanja, da se dezinficiraju ruke i da držite razmak koji smo evo definirali ovdje u sjedenju. Oni koji imaju zdravstvenih problema, koji ili kašlju ili imaju respiratornih problema, glavobolja, grlobolja, temperature ne bi trebali biti i ne smiju biti u Hrvatskom saboru. Naša je zadaća ključna donošenje zakona kojima ćemo osigurati provođenje mjera koje predlaže Vlada, a tiču se zdravstvene sigurnosti, općenito sigurnosti građana. Danas ćemo raspraviti i set zakona vezano za gospodarske mjere, odgovornim pristupom, racionalnim raspravama, ozbiljnim raspravama pokazat ćemo hrvatskoj javnosti da se možemo nositi sa odgovornošću i molim vas da svi zajedno budemo na razini koja je nužna da bi ostavili i poslali jednu kvalitetnu poruku. Moramo biti isto tako učinkoviti i efikasni i napraviti na najbrži i najbolji mogući način sve ono što se od nas traži, a još jednom ponavljam naša ključna zadaća je donošenje zakona. Plan za danas je sljedeći, dakle prvo ćemo dopuniti dnevni red, nakon toga ćemo glasovati o Zakonu o sustavu civilne zaštite, onda ćemo imati slobodne rasprave, gdje vas molim samo da budemo kratki i jasni i da nemamo previše slobodnih rasprava kako bismo mogli ići što prije na objedinjenu raspravu o setu vladinih zakona vezano za gospodarske mjere. To bi danas trajalo dok ne završi rasprava, sutra ujutro imali bi amandmane na predložene zakone i u 12 sati glasovali bi onda o svim tim zakonima i o onima koje smo raspravili prije. Što se tiče novinara, njih isto tako pozdravljam, izjave ćemo davati u dvorani „Ivan Kukuljević“, dakle to je ona staklena dvorana gdje se inače održavaju pressice, vidjeli ste da nema novinara i kamera ispred ulaza jer svi se moramo pridržavati tih mjera, pa svako onaj tko će davati izjave, molim vas da te izjave daje u dvorani „Ivan Kukuljević“. Što se tiče replika, dakle ovo je sada sjedenje kako ćemo sjediti, samo da vam kažem pravila kod repliciranja nakon izlaganja uvodnog, doći će premijer i bit će ovdje ministar financija, dakle svi oni koji sjedite ovdje replicirate s mjesta, oni zastupnici koji će sjediti bočno govorit će sa zadnjeg mikrofona ovdje vladinog s ove strane ili sa ove strane, a vi na galeriji morat ćete malo jače i glasnije govoriti da vas se čuje jer ako stavimo mikrofone gore dolazi do mikrofonije i onda je zvuk nejasan i zvučnici loše reagiraju. Ali već smo isprobali, neki kolege su testirali malo kako to zvuči i bilo je uredu, dobro se čuje. Evo, mislim da je to to. Sada ćemo onda prijeći na sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika prijeći ćemo na dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 21. novom točkom. Vi ste prijedlog dopune dnevnog reda dobili elektroničkim putem, čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, a ovdje su sve točke iz predložene dopune dnevnog reda predložene po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona iz predložene dopune dnevnog reda? Nema nitko, to znači da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka, sukladno čl. 205. Poslovnika te utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Sada idemo na: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 860 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na hitni postupak. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Sukladno dogovoru klubova zastupnika o ovom zakonskom prijedlogu nećemo provesti raspravu. S nama je ovdje došao ministar MUP-a i potpredsjednik Vlade poštovani Davor Božinović, ali smo se dogovorili da ja pročitam samo članak koji se mijenja. Dakle, u Zakonu o sustavu civilne zaštite iz Članka 22. dodaje se Članak 22a. koji glasi: „1. U slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaji ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje ugrožava život i zdravlje građana, imovinu veće vrijednosti, znatno narušava okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu stožer Civilne zaštite RH donosi odluke i upute koje provode stožeri civilne zaštite i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. 2. Odluke i upute iz stavka 1. ovog članka donose se radi zaštite života i zdravlja građana, očuvanja imovine, gospodarske aktivnosti i okoliša te ujednačavanja postupanja pravnih osoba i građana.“ Članak 2. ovaj zakon stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama, a dogovorili smo s Narodnim novinama da odmah po glasovanju i potpisu nadležnih to ide i bude objavljeno u Narodnim novinama. Pa ja sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite. Dakle, glasuje se vi koji ste dolje elektroničkim putem, a gore imamo 5 brojača za svaki dio sabornice koji će me onda izvijestiti o, o onome tko je za, tko je protiv i tko je suzdržan. Dakle, prvo vas molim elektronički da glasujete za ovaj Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite. Možete objaviti, dobro, ovdje imamo znači 67 za, 5 suzdržanih i 1 protiv. Sada ću pitati tko je od zastupnika za prijedlog zakona, neka digne ruku na galeriji i sa strane ovi koji ste. 9, 9, 9, 13 znači molim vas samo 9, 9, 9 to je 27 i 13 je 40 i 1, 41. Tko je suzdržan? Dobro, možete mi 1, 1 dobro. I tko je protiv? 0 protiv, što 8, 0, dobro. Možete mi sad samo reći koliko je konačno? Dakle, utvrđujem da je većinom glasova 108 za i 1 protiv i 6 suzdržanih donesen Zakon o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite. Tako da smo to napravili.