Dame i gospodo, poslanici, poštovani gosti, nastavljamo 5. hitnu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo je opravdao poslanik Saša Magazinović i Momčilo Novaković. Prema informaciji službe sjednici prisustvuje po ovome, po informacijama tehničke službe, 40 prisutnih. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Na 5. hitnoj sjednici, održanoj 30.05.2016. godine, Dom je usvojio zaključak kojim se Savjet ministara BiH zadužuje da u roku od 10 dana dostavi informaciju o popisu stanovništva iz 2013. godine u vezi sa utvrđenom tačkom dnevnog reda 5. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Savjet ministara je 14.06.2016. dostavio Informaciju o trenutnom stanju aktivnosti na obradi rezultata popisa stanovništva, domaćinstva i stanova u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu, koju je pripremila Agencija za statistiku BiH. Materijale ste dobili doduše danas, pošto je sjednica tek juče održana. Otvaram raspravu. Poslanica Dušanka Majkić, diskusija. Izvinjavam se, izvinjavam se, ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Molim, kako krivi navod kada nije ni počela, je li to moj ... [[zajednička diskusija]] Hajte.
Poštovani predsjedavajući obzirom da smo, a sve vezano uz Poslovnik, pa ću navesti i članove, o ovome nadugo i naširoko prošli put raspravljali, ako se možete sjetiti ja sam tražio da se stenogram mog izlaganja podijeli poslanicima. Stenogram nije podjeljen, samo je dat meni, jer sam tamo grubo i onda od strane onih medija o kojima je govorila gospođa Pandurević, razdiran besmisleno, jer sam cijelo vrijeme govorio u prvom licu jednine i ni jednom nisam spomenuo mi, nego sam rekao – ja, meni, ja, meni. I u najmanju ruku klegica koja je na taj način se vrlo grubo obratila meni, trebala bi bar tim medijima da kaže da je pogriješila, u najmanju ruku. Jer, ovdje je ako ništa bar fer odnos između nas unutra poslanika nešto što bi trebalo da nas krasi. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, rasprava. 2
Hvala lijepa predsjedavajući, pozdravljam sve.
Izvinjavam se, molim službu da podesi vrijeme diskusije na 10 minuta, ovo je ostalo od prethodne sjednice. Samo da Vas, ako možete da se prijavite ponovo na tom monitoru, da bi se uključio mikrofon. Izvolite, gospođa Majkić.
Dakle, evo zaista mislim da nedostaje nam i ono malo želje da napravimo sporazum i dogovor o važnim stvarima u ovoj zemlji, jer ako nismo u stanju jedni drugima da učinimo takav ustupak, evo pod navodnicima kažem ustupak, i da smo ovu sjednicu držali prije 31. sjednice, mislim da bi mnogi rezultati bili drugačiji. A zbog neke tvrdoglavosti, koja ne može se ničim objasniti, stanje je kakvo jeste. Mi međusobno se ovdje iznurujemo do tog nivoa da dovodimo stvari do apsurda, upravo kao i današnja tema o kojoj je riječ. Veoma sam nesrećna što na ovoj lijevoj strani vidim samo dva ministra. Time se pokazuje koliko je ovom važnom pitanju u BiH predana i posvećena izvršna vlast ove zemlje. Tragično istinito, to se ne bi moglo naći ni u nekoj afričkoj zemlji, da izvršna vlast se ponaša na način kako se ponaša Savjet ministara BiH. Pročitala sam u medijima da je 14.06. Vijeće ministara upoznato sa Informacijom Agencije za statistiku o trenutnom stanju aktivnosti na obradi rezultata popisa stanovništva, domaćinstava i stanova 2013. godine i da je zadužen Generalni sekretarijat da dostavi Informaciju, odnosno da Informaciju proslijedi Parlamentarnoj skupštini. Ne mogu da vjerujem da je Savjet ministara bez ijedne riječi, bukvalno prepisujući tekst, odnosno onaj tekst koji je dobilo od Agencije za statistiku BiH, ne osjećajući nikakvu odgovornost da kaže dvije rečenice, ni toliko, a radi se o stvarima koje mogu biti ozbiljne za ovu zemlju. 25 godina nismo imali popis, zadnji '91. je nepriznat i ovaj koji je bio izgleda da će biti nepriznat, a ovaj Parlament solidno kumuje tome. Zašto sam mislila da Savjet ministara mora imati odgovornost za ovako nešto? Nedležnosti Savjeta ministara su da imenuje i razrješava direktora Agencije za statistiku BiH. Direktor je nedavno imenovan i prosto nevjerovatno da u roku od 4-5 mjeseci, direktor izlazi sa ovakvim odlukama. Teško da je mogao da savlada sve i da se upozna sa svim stvarima koje su se dešavale, a kamoli da donosi ovako krupne odluke. Drugo, Savjet ministara je potpisao Memorandum sa IMO, međunarodnom organizacijom koja je provodila, odnosno pratila izbore, ovaj, popis i po tom osnovu je bio odgovoran. Savjet ministara je odredio koordinatora i u prošlom i u sadašnjem sazivu. Savjet ministara određuje budžet, usvaja Izvještaj o radu ove Agencije, dakle, to su sve dovoljni razlozi da ne može da kaže, mene to ne zanima i jedna agencija u Savjetu ministara da nosi tu težinu i odgovornost, a da svi ostali su se sklonili iza nje. Ja hoću da kažem nekoliko argumenata kojim se osporava Jedinstveni program za obradu podataka. Mislim da su to sve stvari koje se tiču zakona i u svakom sporu koji bude uslijedio, lako će se dokazati da direktor ove Agencije nije poštovao zakon. Prva stvar, nije uzet u obzir član 21.b) zakona, a to znači da entitetski zavodi učestvuju u donošenju jedinstvenog programa. Dakle, to nije slobodna volja jednog čovjeka, posebno ne da direktor Agencije ne upozna ni svoje saradnike, dakle dva zamjenika. Drugo, poziva se na član 28. Zakona o popisu koji nema nikakve veze sa Jedinstvenim programom za obradu podataka, nego se radi o Metodologiji za pripremu i sprovođenje popisa, donesenim još 2013. godine. Dalje, poziva se na član 8., 9. i 18. Zakona o 3 statistici, koji nisu referentni, jer Opšti zakon o statistici se radi tu, a ovdje je Zakon o popisu lex specijalis, odnosno lex generalis koji tretira i treba se po njemu raditi, a ne Zakonu o statistikama. Pozivanje na Zakon o statistici Republike Srpske, ne može biti pravni osnov za donošenje Jedinstvenog programa za obradu podataka, kada nam treba nešto, onda stavljamo i ono što nije. I na kraju u tački 6. želim da kažem da Zakon ne poznaje Uredbu EZ 223 2009, nego pominje samo Uredbu 763/2008. i Preporuku evropskih statističara, dakle samo dva dokumenta, nikako one koje direktor navodi u svom Izvještaju. E sad, malo o hronologiji, nekoliko riječi. Prvi sastanak rasprave o ovoj temi na sjednici u Predsjedništvu, tri člana Predsjedništva, gospodin Zvizdić, Bevanda, gospodin Šarović i Bosić, tada je valjda dogovoreno da se produži rok do 31.12. i da se ovo pitanje rješava nakon izbora. Drugi datum, bitan je, 10.05.2016. kada je Savjet ministara informisan od strane Agencije da traži se produženje roka sa 01.07. na 31.12. To će biti zanimljivo zašto nešto što je gotovo, treba da traži se produženje roda do 31.12. Treća stvar je 16.05. odlazak gospodina Jukića u Tužilaštvo i četvrta 18.05. kada gospodin Jukić donosi Odluku o Jedinstvenom programu obrade podataka ne obavještavajući ni svoje prve saradnike. To je način na koji mi komuniciramo i dogovaramo, to je onaj nož u leđa o kojem je govorio član Predsjedništva iz Republike Srpske i to su navike kojih mi ne možemo da se oslobodimo, valjda misleći da ćemo u tim trenucima prigrabiti nešto više za sebe, u odnosu na druga dva naroda. Da li je bilo pritisaka? To je ključno pitanje, da li je bilo pritisaka. I ovi datumi treba da odgovore, da li je bilo pritisaka i ko je te pritiske vršio. Ali evo nekoliko stvari koje je potrebno iscrtati posebno, zato što gospodin Jukić posebno favorizuje preporuke IMO tima, da bi ti predstavnici na Zajedničkoj sjednici svih direktora statističkih institicuja koja je bila 26.05. u delegaciji Evropske komisije, čuli slijedeće od predsjednika EUROSTAT-a. Ovo su široko postavlje međunarodne preporuke od kojih svaka država uzima ono što smatra da je svrsishodno i referentno, a to je ono oko čega smo valjda trebali postići dogovor. A odmah poslije toga kažu, Zakon o popisu ima jaču pravnu snagu od preporuka IMO tima. E na to se oglušio direktor zavoda za statistiku, odnosno Agencije za statistiku, on je taj, to je svjestan previd napravio. I još nešto, još jedno samo podsjećanje da napravim. Ovaj IMO tim je pratio cijeli postupak i u Crnoj Gori i kada se dogodilo ovo što se dešavalo u BiH, sve te popisnice bile su odstranjene, jer nisu bile legalne, nisu bile zakonite. Vjerovatno su vidjeli ovdje kakva je opasnost, kakva se opasnost može desiti, ne poznajući dobro naše prilike, a vodeći računa više o svom uspjehu na tom planu, odlučili su se tako kako su se odlučili. Prekršeni slijedeći zakoni, slijedeći članovi zakona – član 2. i 7. koji definiše ko su rezidenti. Član 11. za djecu ispod 15 godina, podatke daju roditelji, staratelji i usvojitelji. Član 37. koji definiše rok za objavu rezultata popisa, dakle 01.07., do tada će biti objavljene samo stanovništvo, a kompletni rezultati popisa, poljoprivreda, domaćinstva, stanovi, to će biti ne znamo kada. Dakle, 01.07. imaćemo samo broj stanovnika, sve ostalo nećemo imati. Kakve su posljedice? Posljedice su takve, da nezakoniti i netačni podaci će imati veliki uticaj na život u ovoj zemlji. Navodili su mi primjere, da u jednom dijelu koji je poljoprivredni i gdje se popisivala poljoprivreda, gdje je utvrđen određen broj poljoprivrednih domaćinstava, da ustvari tamo ne živi niko. To su ona izmišljena domaćinstva koja su se prijavili na nekim adresama nepostojećim i dakle urađeno je to što je urađeno, imačemo apsolutno iskrivljene podatke. Alarmantno je to da u nekim dijelovima do 50% su odstupanja, a .../zvučno upozorenje za poslanicu/.. priznato je od 3 do 5%. 4 I još nešto što na kraju hoću da kažem, napravila sam nekoliko zaključaka. Mislim da ... nužno da se o njima odredimo, a to je, prvi zaključak je: 1. Predstavnički dom zadužuje Savjet ministara da se izjasni o Odluci direktora Agencije za statistiku o Jedinstvenom programu obrade podataka popisa stanovništa, domaćinstava i stanova i istu stavi van snage. 2. Nalaže se Agenciji za statistiku BiH, da zajedno sa entitetskim zavodima za statistiku predloži usaglašeni Jedinstveni program obrade podataka usklađen sa Zakonom o popisu. 3. Od Savjeta ministara traži se da u parlamentarnu proceduru uputi izmjenu Zakona o popisu kojom se produžava rok za objavu popisa do 31.12. Neće to biti konačan rok, ali bar da smo u roku, u ovom momentu. Hvala.
Hvala. Poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem Vam se, uvaženi predsjedavajući. Prije svega, ne bih željela da odavde ode poruka da je ova sjednica sazvana zbog toga koliko će koga biti i po ovim rezultatima i Metodologiji obrade koju je donio mimo zakona, gospodin Jukić. Prije svega, ovdje je u pitanju poštovanje zakona, poštovanje zakona ove zemlje i ako hoćete i donekle uplitanje jednog stuba vlasti, u ovom slučaju pravosuđa ili tužilaštva, u nezavisnost institucija. Kao što je već pomenula uvažena koleginica Majkić, 10. maja direktor Agencije za statistiku uputio je pismo Savjetu minsitara, koje je u Savjetu ministara zaprimljeno 16. maja. U tom pismu se kaže – da uzimajući u obzir spram procjenama statističkih institucija i IMO tima, potrebno je razdoblje od 4 do 5 mjeseci za obradu i objavu rezultata popisa, nakon utvrđivanja i prihvatanja Jedinstvenog programa, smatramo da nije moguće ostvarivanje zakonskih obaveza u propisanom roku. Te uvaženi direktor, od Savjeta ministara traži da donese, da predloži izmjene i dopune, uvaženi direktor, da predloži Savjet ministara izmjene i dopune roka i produži do 31. decembra, objavljivanje rezultata. Pazite, to je 16. maj, 18. maja direktor donosi Odluku o usvajanju Jedinstvenog programa obrade podataka popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine. Šta se to desilo za jedan dan, pa ja vama postavljam pitanje? Da li je to razgovor u Tužilaštvu ili nije, da li je neko drugi izvršio pritisak na vas? Ali je vrlo čudno, prije svega sam naziv – Odluka o usvajanju. Pa ko je usvojio Odluku, jedan čovjek? Pri tom se direktor poziva na član 8. Zakona o statistici BiH i član 20. i 28. Zakona o popisu stanovništva. Član 8. Zakona o statistici navodi da je Agencija nadležno tijelo za obradu, distribuciju i utvrđivanje statističkih podataka BiH, pazite, Agencija ne direktor i pri tom se svjesno i namjerno zaboravlja Odluka o osnivanju Agencije za statistiku, objavljenu u „Službenom glasniku“ 16/98, koja kaže da direktor nije Agencija, nego da se sve odluke u Agenciji donose konsenzusom direktora i njegova dva zamjenika. U ovom slučaju nema konsenzusa direktora i dva zamjenika. Direktor je nadležan da donese isključivo odluke, propise za koje mu zakon daje ovlašćenja. U slučaju Jedinstvene metodologije i Zakon o popisu stanovništva i Zakon o statistici, govore o Agenciji, ne o direktoru. Dakle, govore o direktoru i 5 njegova dva zamjenika. Član 20., na koji se takođe, Zakona o popisu na koji se takođe u svojoj Odluci poziva uvaženi gospodin Jukić, određuje da Agencija utvrđuje jedinstvenu i međunarodno uporedivu metodologiju. Član 28. kaže, na koji se on poziva u ovoj Odluci, direktor Agencije propisuje popisne obrasce. Kakve to ima veze sa Jedinstvenom metodologijom? Direktor Agencije donosi Pravilnik o uništavanju popisne građe, odakle mu iz ovog člana, kako crpite to što ste uradili? Dakle, ponavljam, direktor Agencije ima ovlašćenja da donese akte za koje mu zakon daje nadležnost. Ja bih voljela da vi zaista nađete ovdje član zakona koji vam je dao ovlašćenja za ovakvu Odluku. I naše je legitimno pravo da takvu Odluku sporimo legitimnim sredstvima pred nadležnim sudovima. I ja ne znam da li je uvaženi direktor, kada je donosio ovu Odluku, bio svjestan da nije samo ovu krizu otvorio, nego da je otvorio čitavu spiralu krize, jer mi ćemo uložiti tužbe ili apelacije sudovima. Jedan je slučaj da ona bude uvažena, rezultati popisa padaju u vodu. Drugi slučaj, mi smo uvjereni da su svi argumenti i pravna struka na našoj strani. Da ne bude uvažena, ponovo se otvara pitanje političkog uticaja na pravosudni sistem u BiH i legitimiteta njihovih odluka. Sledeću krizu nakon ovoga što je gospodin Jukić uradio, je nemoguće izbjeći u bilo kom slučaju. Moguće je izbjeći samo na jedan način, da gospodin Jukić podnese, povuče svoju Odluku, moralno bi bilo, ako niste mogli da izdržite pritiske, da podnesete ostavku. Zašto, ako ne možete da izdržite prisiske i neko vas tjera da radite nezakonito stvari, lijepo podnesete ostavku. Dalje, ovdje se stalno u ovom Izvještaju poziva, da, prije svega da ovo još kažem, i sam sadržaj Jedinstvenog programa je nezakonit i u suprotnosti sa članom 37. Zakona o popisu stanovništva. Jer, Jedinstven program kaže – da će do 1. jula biti objavljen ukupan broj stanovnika na svim nivoima vlasti, a da će se prostali podaci objaviti sukcesivno. Zakon je jasan, krajnji rok za objavu svih podataka je 1. jul, dakle i sadržaj samog Jedinstvenog programa je u suprotnosti sa Zakonom o popisu stanovništva. Stalno pozivanje na preporuke IMO, IMO tima. Uvažena koleginica Majkić je već rekla kako je gospodin Everas rekao zakon je iznad preporuka. Mi smo dobili preko 500 preporuka, je li tako, i one se odnose na usklađenost sa međunarodnim zakonodavstvom, široko su postavljene, kao što je i rekao i gospodin Everas i ne ulaze u domaće zakonodavstvo. Uostalom, podsjetiću i da je gospodin Everas u svom posljednjem pismu Savjetu ministara, koje je stiglo prije neki dan, rekao da je svejstan problema sa unutrašnjim zakonodavstvom, ali da ostavlja vlastima da riješe to, te da misli da je Jedinstven program dobar osnov, pazite dobar osnov, samo dobar osnov. Dakle, ja pozivam sve kolege, da danas donesemo jednu odluku koja je prije svega u interesu svih, a to je da pozovemo gospodina Jukića, da svoju nezakonitu Odluku stavi van snage, da potom svi zajedno usvojimo ovdje izmjene i dopune Zakona i produžimo rok za objavu rezultata popisa do kraja godine, jer bojim se ne samo što ćemo imati nevjerodostojne, nezakonite podatke, nego ćemo imati i nevjerodostojne podatke, jer ovim što se radi, imaćemo lažnu statistiku i o strukturi stanovništva i o prihodima stanovništva i o bruto društvenom proizvodu po glavi stanovnika i o poljoprivrednoj i ekonomskoj strkturi, o svemu. I postoji štansa da nam i takvi rezultati na kraju ne budu prizanti. Pa, u tzv. Kosovu, samoproglašenom,
Hvala. Za intervenciju, odnosno raspravu se javio zamjenik predsjedavajućeg Savjeta minsitara, Mirko Šarović. 6
Hvala. I možda odmah na početku da kažem, da ne govorim u ime Savjeta ministra, obzirom da nema predsjedavajućeg, ali ja govorim kao ministar i možda više da se osvrnem na možda komentar ili mišljenje, da u Savjetu ministara nije vođena rasprava o ovom pitanju. Moram da kažem da smo o ovom pitanju juče razgovarali u dva odvojena dijela i da je rasprava trajala poprilično, u kojoj je učestvovalo i više ministara u Savjetu ministara, uvaženi gospodin Jukić, ministar Crnadak, Osmanović, ja i drugi. I moram da kažem da nisu postojali uslovi da se ova Informacija usvoji na bilo koji način. Ne trebam da objašnjavam i detaljišem zbog čega nisu postojali uslovi za tako nešto, ali nisu postojali uslovi da se zatraži od gospodina Jukića da stavi van snage ovu Odluku ili da je povuče, odnosno nisu postojali uslovi da Savjet ministara to od njega zatraži. A naravno, jedan broj ministara koji dolazi iz Republike Srpske, iskoristio je priliku da to u više navrata zatraži od gospodina Jukića, uz naš stav da ukoliko to iskoristi i resetuje, nećemo biti u prilici da tražimo svoj stav, odnosno mišljenje, da je Odluka nezakonita kod nadležnih pravosudnih institucija i kao što su neki drugi rekli. Ja mislim da je to legitiman stav, ali naravno taj legitimni stav treba da potvrde oni koji su za to nadležni, kao što je i legitiman sasvim suprotan stav da je ovo što je doneseno, da je u skladu sa zakonom. Sve ono što su rekli uvaženi poslanici prije mene, možda bih se ponovio, ja sam to takođe govorio u više navrata, pominjući i datume, znači i 5. maj i 10. maj i 16. maj i 18. maj, možda samo još jedan jedini je ostao 10. mart 2016. godine, kada je Savjet ministara raspravljao o Informaciji o stanju popisa, u kojem je Savjet minsitara donio zaključak u kojem je zatražio od direktora da iskoristi i Agencija naravno, da se iskoristi ovaj trenutak i preostalo vrijeme do 01.07., da se zajednički u skladu sa zakonom nađe rješenje za obradu podataka popisa stanovništva, popis 2013. kroz donošenje Odluke, odnosno Jedinstvenog programa obrade podataka. I potpuno, to želim da kažem, da je jedan broj, ali samo jedan broj članova Savjeta ministara iskoristio priliku i ukazao, odnosno iznio svoj stav, da je i Odluka i Jedinstvena metodologija odnosno Jedinstveni program obrade podataka, da nije u skladu sa zakonom, da je poziv na članove Zakona o statistici i poziv na članove Zakona o popisu stanovništva BiH 2013. godine potpuno pogrešan i pozivanje na, posebno na Metodologiju na koju se pozvao uvaženi direktor Jukić, je već jednom iskoristio kroz donošenje Metodologije o pripremi i obradi i sprovođenju popisa stanovništva u 2013. godini. Naravno, i ja sam iskoristio priliku da kažem da je propušteno ključno vrijeme i to naravno želim na ovaj način da kažem, da je i Odluka i Jedinstvena metodologija trebala biti donesena 2013. godine, ali nije donesena, da je trebala da se donese i 2014. ili 2015. i došli smo u ovaj, u ovo, rekao bih, kritično vrijeme. Ja vam ne bih preporučivao, neko je dao prijedlog da se sada pokrene inicijativa i da se ide u izmjenu i dopunu Zakona kojim bi se ovaj rok produžio za, do kraja godine, 2016. godine. Ja mislim da bi to bilo pogrešno, jer bi išli upravo na ruku objavljenoj Odluci o Jedinstvenoj metodologiji. Može, ali pod uslovom da se vrati unazad i Odluka i Metodologija, jer očito je da do 01.07. ćemo dobiti samo ukupne rezultate i možda još neke, ali postavlja se pitanje šta će biti poslije 01.07. Zato više dobro razmislite o tome. Ja ne znam naravno šta će Parlamentarna skupština da učini, zatražila je Informaciju, moja ocjena je bila da Informacija ne zadovoljava kriterije i standarde i potrebe Parlamentarne skupštine, zato se o njoj nije ni apsolutno glasalo, čuvajući naravno i dignitet Savjeta ministara, isključivo rekao sam, još jednom ponavljam, govorim u svoje ime. I evo iskoristio sam ovo vrijeme da bih možda iznio ovih nekoliko činjenica, znači u Savjetu ministara vodila se ozbiljna rasprava, ali naravno oko ključnih stvari nismo imali 7 saglasnosti i zbog toga smo imali jedinu mogućnost da ovu Informaciju samo proslijedimo u ovaj Dom, a Informacija je od prvog do zadnjeg slova Informacija direktora Agencije za statistiku BiH. Hvala.
Diskusija, Denis Bećirović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Prije nekih 15-16 dana, kada smo raspravljali da li imati hitnu sjednicu danas, ja sam bio jedan od rijetkih poslanika koji su bili protiv ovakve sjednice, protiv ovako naslovljene tačke dnevnog reda i glasao sam protiv uopšte da danas raspravljamo na ovakav način o ovoj temi. I mislim, a sad sam još više ubjeđen da sam bio potpuno u pravu, jer ova rasprava nije ništa drugo nego bježanje od suštinske rasprave i od suštinskog problema, kad govorimo o demografiji i stanovništvu u BiH. I ja ne znam zašto smo pobjegli, ako želimo otvarati ove teme, od te suštinske rasprave. A šta je suština? Suština je da BiH u cjelini, u odnosu na posljednji popis stanovništva 1991. godine, prema popisu iz 2013. godine nema blizu 900.000 stanovnika, odnosno ima manje blizu gotovo 1 milion stanovnika. Pa ljudi, da u jednoj Kini i Indiji imate takve nepovoljne demografske trendove, i oni bi se uhvatili za glavu i rekli bi, ovo je problem, dajte da vidimo šta je i u čemu je problem. Među tih 900.000 stanovnika manje, u zadnjem popisu u odnosu na popis iz '91. godine nema i Srba i Hrvata i Bošnjaka i Roma i Jevreja, ostalih brojnih građana BiH. Zar nije trebalo otvoritu tu suštinsku raspravu, pa ne samo sada da ulazimo u temu '92.-'95., koliko nam je ljudi zbog pogrešno postavljenih politika i tema otišlo i odlazi i dan danas iz BiH, pogotovo mladih ljudi. Zar to nisu ključna pitanja, zar to nisu suštinska pitanja za ovaj Parlament i za ovu zemlju? A mi smo dovedeni u situaciju da raspravljamo da li da u odnosu na jedan takav stravičan demografski gubitak za ovu zemlju i sve njene građane i narode, da mi još raspravljamo trebamo li još 200.000 stanovnika BiH da umanjimo. Ja ponavljam, ne mislim ni da je to suštinska rasprava, ni da je to dobra rasprava, ni da to ide u korist bilo kojem narodu ili građaninu ove zemlje. I mislim da ako ovako nastavimo o ovako osjetljivoj temi pričati, da sve manje će to imati veze i sa statistikom i demografijom i evropskim standardima i zakonom, a sve više će otići u neku stranu od koje niko praktične koristi neće imati. Naravno, ja s obzirom da dolazim iz SDP-a BiH, multietničke političke partije, itekako razumijem da postoje određeni strahovi u ovoj zemlji, itekako razumijem da trebamo neke stvari posložiti da bi se svi ljudi u ovoj zemlji osječali ravnopravno i jednakopravno. Na tome treba svi zajedno da radimo, ali kako da to radimo? Ja mislim da je bolje da smo otvorili ovu raspravu na način da se svi dogovorimo konsenzusom, da iniciramo jedan projekat BiH za 21. stoljeće i da se u tom projektu svi nađemo. Da pošteno i iskreno kažemo, neće ustavnopravna pozicija jednog naroda zavisiti od toga hoće li ga 2-3 procenta biti više ili manje. Jesmo li spremni svi da postignemo konsenzus oko tih bazičnih pitanja i da to pretočimo i u zakone, ako treba i ustavnu normu. To je ozbiljna priča. To je nešto što bi vratilo sigurnost i povjerenje svakom narodu i svakom čovjeku u ovoj zemlji. O tome bi mi trebali da razgovaramo. A što se tiče same Agencije i ovoga što je radio uvaženi direktor Jukić, naš bivši kolega ovdje u Parlamentu, to ljudi nije posao za nas u Parlamentu. Ako ima nešto da je nezakonito urađeno, imaju nadležni organi koji to treba da ocjene. Pa nije valjda neko pomislio da mi kao poslanici još trebamo postati i sudije da presuđujemo. To ne ide, to mogu pojedinci da iznose ovdje na sjednici, ali to jednostavno ne ide. 8 Stoga da zaključim raspravu. Razmislimo svi o tome šta je suštinski problem BiH, razmislimo u kakvu demografsku katastrofu smo došli, kako se ta demografska katastrofa nastavlja i dalje i kako to zaustaviti. A paralelno s tim, otvoreno razmislimo, progovorimo i dogovorimo se o tome kako ćemo, bez obzira na procenat dole gore nekog naroda, imati principjelan stav da svi narodi i građani ove zemlje imaju i ustavne i svake druge garancije, da će biti ravnopravni. Razmislimo dakle, o projektu demokratska BiH, multietnička BiH u EU 21. stoljeća.
Zaim Backović, diskusija.
Bosiću, ponovo hvala, nema na čemu. Mi kao da smo programirani da se ništa ne dogovorimo. Ovo sam rekao mi, jer mislim na sve nas. A sada ću da govorim u svoje im, ja i u prvom licu, kako se opet ne bi tumačilo da sam govorio u ime kolektiviteta. Pitam se da li su obrasci za popis koji su predočeni onima koji su se popisivali, ranije dogovoreni i usklađeni? Da li su materijali, koje su oni koji su popisivali, bili materijali koji su usaglašeni, odnosno koji su usvojeni i kao takvi predočeni svakom ko se popisivao? Ukoliko nisu, onda je popis apsolutno nevalidan. Ukoliko jesu, onda sad imamo drugo pitanje. Mi sve sada ovdje čitamo te zakone, te ovaj, te oni rekli, te ovi rekli, a mi imamo ispred sebe strašan zadatak. I sad dilema pred svakim od nas, e sad dilema preda mnom, govorim opet u prvom licu, je obzirom da sam jedan od onih koji je u životu morao statistiku da uči, i morao je da je polaže i to vrlo žestoko u dva navrata, jednom kao student, a drugi put na postdiplomskom studiju i to nisu bili ovo uradi seminarske, uradi eseje, uradi, to su bili ispiti stvarni i pravi ispiti, gdje smo mi to dobro morali da elaboriramo i učimo. Ako je taj obrazac napravljen i ako on u sebi sadrži od 1 do X pitanja i ako je taj obrazac od 1 do X pitanja popunjen, zašto se kompletan ne obrađuje? Zašto se sada posebno mora donositi Metodologija obrade podataka, kada je svako pitanje za sebe jedna od informacija koju je neophodno elaborirati ili prezentirati? To još niko nije odgovorio. Koji je razlog? Ja se pitam koji je razlog da se traži, da se sada nakon što je usvojeno nešto na osnovu čega se vršio popis, mora nekom metodologijom revidirati i obrađivati? Kako je to moguće? To je onda skup netačnih podataka. Jer kada vi to obradite a ne obradite ono što je popunjeno, vi ne obrađujete tačne podatke. Vi ćete obrađivati netačne podatke i vi ćete onda obmanuti čitavu BiH. Je li iko reagovao kada su popisnice napravljene? Je li neko rekao – ovo ne valja, ovo ovako ne može, ovo ne smije, ovo mora biti drugačije definisano, a vi ste napravili nešto protiv tog stava? Ukoliko nije, statistika kao nauka onda ne poznaje ovo, bez obzira koliko se mi sada ovdje upirali na sve načine da kažemo ovako i onako. A sada ja, da ja kažem ovako, statistika ne poznaje da radite sad nekim novim metodom. Izvršite onda novi popis. Jer vi ćete izostaviti podatke sa popisnica. Ako izostavite podatke, lažete nas. Šta je krajnji cilj, da li ustvari neko nazire šta je krajnji cilj? Nazire. Jako se ljudi varaju ako misle da građani svih provenijencija dobro ne vide o čemu se radi i da im je apsolutno jasno o čemu se radi. Ali se na taj način ne može koliko se god iskrivljivali statistički podaci, a iskrivljuju se u ovoj državi sa svih strana, od VDP-a, preko realnog rasta BDP-a na godišnjem nivou, preko, ja to sada mogu elaborirati ovdje oko laganja u statistici, koliko god hoćete. Jer statistika je i dokazala da je jedan jednako dva. To Nikola zna, Nidžo preko trougla kako se dokaže jedan jednako dva, u statistici. Ne, ne dokaže se i vi vidite da je jedan jednako dva, to je statistika. Nemojte to da nam radite. I nemojmo napad na direktora koji je donio Odluku, on je ustvari presjekao da se izađe iz slijepog kolosjeka i nije način na koji je prezentirano, nije korektan, nije 9 prekršio. Ja se neću .... zakona, mogu sada ovdje da ih čitam jedan po jedan, pa zakon pa član, pa zakon pa član, samo ovih deset minuta je malo. Neophodno je da napravite i obradite kompletnu popisnicu. Ja kao čovjek obzirom da sam vršio popunjavanje svoje popisnice, ukoliko se ne bude svaki podatak sa moje popisnice uzimao u obradu, tražiću krivičnu odgovornost od onih koji to nisu napravili. Ja želim da se ono što sam ja popunio obradi, jer to sam ja uradio. Ne možete vi brisati dio onoga što ste mi ponudili da ja odgovorim. Ukoliko to radite, ta popisnica je bezvrijedna. Hvala.
Poslanica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Pa, možda ima potrebe da neki ljudi nisu imali priliku da pročitaju sva ta dokumenta i da budu, da se uključe u sve ovo i možda nedostaje tu nekoliko stvari koje svakako treba reći. Šta je sporno u ovome o čemu govorimo? Najveći broj popisnica je popunjen ispravno i on je nesporan. Drugi dio popisnica je djelimično popunjen, nejasan. Šta to znači? Ne može se izvesti zaključak da li se radi o nerezidentu ili rezidentu. Dakle, da li je osoba zaista živi ovdje ili ne. Šta to znači? Jedno od pitanja na popisnici pita - kolika je dužina odsustva? Odgovor jedan je, ako je do godinu dana, to je nerezident, ako je kraće od godinu, je rezident. Dakle, to mora biti popunjeno. Međutim, šta se dešava dalje, jer je ovaj popis takav da ako napraviš svjesno grešku na jednom mjestu, nesvjesnu grešku, otkričeš se na slijedećoj. Slijedeće pitanje kaže, koliko namjeravaš da budeš odsutan? Nema odgovora, prazno polje. I sada nastupa gospodin Jukić, da pokuša da dodavanjem popuni polja koja nedostaju i zato je to problem, to je jedan dio. I drugi dio, popunjeno sve, ali nekonzistentno. Šta znači to? Odgovori na pitanja su ovakva, osoba rekla da želi da živi ovdje i da živi ovdje i da i dalje ima namjeru da živi ovdje, ali radi u Švedskoj. Dakle, ima namjeru, živi, i dalje želi da živi, ali sada je u Švedskoj. Morate priznati, dva sasvim suprotna podatka. Ne može jedno lice da živi u Švedskoj i da želi i dalje da živi ovdje. I zbog tih razloga je u 13. izvještaju IMO-a napisano, da je, to je neposredno nakon popisa, a IMO je vidio šta se dešavalo u toku samog popisa, da treba odgovoriti na pitanje broj 40 koje definiše mjesto rada i školovanja. To je bio kapak koji je rješavao sve sporove, e to je preskočio gospodin Jukić. On je okrenuo glavu od toga, zaboravio sve i krenuo da dodaje, da bi od nerezidenata napravio rezidente. Dakle, ozbiljan je problem i vjerovatno teško, s pravom kolega ne može da razumije o čemu se radi i šta je sve problem.
Hvala. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Poštovane kolegice i kolege, pa morao sam reagirati. A volio bih da direktor Jukić objasni, odakle ovi podaci gospođi Majkić? Pa to je ključno pitanje. Dakle, odakle podaci gospođi Majkić iz Direkcije? Je li to krivično djelo, ko ih je optuđio, ko ih je već sabirao, itd. itd.? Odakle joj ti podaci? Ja mislim da je jedina greška gospodina Jukića što to nije uradio prije 3 ili 4 mjeseca ili možda prošle godine i tu bi priču imali završenu.
[[nije uključen mikrofon]] 10
A o pravim razlozima bih volio danas da ne govorim, jer su pravi razlozi prije 20 i nešto godina izrečeni u ovoj sali preko puta nas. I to su pravi razlozi. E sad što oni nisu u onoj mjeri koliko su bili planirani, i onda je to problem. Onda je to problem. I ako bude trebalo, javiću se za diskusiju, da govorim o pravim razlozima. Hvala lijepo.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Poštovani predsjedavajući uvijek se pozivam na Kodeks. Zamolio bih da se riječi – ne zna, ne razumije, ukoliko ja ne znam, gospođo Majkić, ja ću otići pred profesora polagati ispit, pa će on da provjeri da li ja znam. Rekli ste ne zna i ne razumije, stenogram tražite, stenogram. Ja dobro znam šta ste Vi rekli i mogu svaku riječ da ponovim. I zamolio bih da u takvim trenucima ipak zaštitite poslanika, znate. Neko da mi govori ne znam, nema na to pravo, nije moj profesor, nije moj mentor, i da ne razumijem. Također sada da se obratim, obzirom na ovaj način na koji je gospođa se meni obratila, ja ću isto tako direktno njoj, očito ona ne razumije šta znači otići i privremeno raditi. Da li naše diplomate neće biti popisane? Oni su na privremenom radu 3-5, 3 godine, 2 godine, godina, van Bosne i Hercegovine. Da li će ljudi koji zastupaju, primjer govorim, Kanton Sarajevo Predstavništvo u Briselu, biti nerezidenti? Da li će Predstavništvo Republike Srpske u Briselu i ljudi koji tamo sjede biti nerezidenti? Neće. Kako su rezidenti ako ih tri godine nema u BiH? Dajte, molim, znači rezidenti, ali oni i jesu rezidenti, na privremenom radu, ljudi tamo rade, ostvaruju dohodak koji dolazi ovdje u Bosnu. Zadnja rečenica gospodina Sadika Ahmetovića je najbliža istini, ali otom-potom. Samo me čudi moje kolege ispred mene da šute. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Žao mi je što su rasprave otišle u ovom pravcu. Nije ovdje pitanje, a odnosi se na ovo što je kolega Ahmetović govorio i sada i gospodin Backović, koliko je koga, koliko je Srba, Bošnjaka i Hrvata. Jer, bez obzira na brojeve koje budemo imali konačne, postoji nešto što se zove Ustav i što garantuje konstitutivnost tri naroda i što ne može niko promijeniti. Stvar je u tome uvaženi kolega Backoviću, što ne može neko biti popisan na dva mjesta i u Njemačkoj i u BiH, što dobijamo nerelevantne podatke, što dobijamo nerelevantnu socijalnu i ekonomsku strukturu ove zemlje. Pa molim vas, taj neko ko živi i radi u Njemačkoj i ima prihode od 50.000 evra i on će prijaviti, imam prihode u BiH od 50.000 evra. Potpuno pogrešna ekonomska slika ove zemlje. I čak to što se govori, ako ćemo i o tim prebrojavanjima, ja mislim da bošnjački nacionalni interes 11 nije da se naduvaju cifre stanovništva ovdje. Zašto? Zato što će to pokazati da najveći demografski pad imaju Srbi. I što dvadeset godina priče o viktimizaciji jednog naroda i satanizaciji drugog naroda pada u vodu. Čitava politička filozofija koja je građena naduvavanjem podataka, pada u vodu.
Znači, poslanik Nikola Špirić, a poslije toga ću dati riječ direktoru Agencije, gospodinu Jukiću.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni ministri, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Ja sam, dakle popis stanovništva je složen proces. Dakle, ja sam sudionik od izrade zakona, kreiranja popisnica do evo današnjeg dana i ja mislim da bi trebalo biti da konac djelo krasi. U svakoj normalnoj zemlji, objava rezultata bi trebala da bude svečani čin iako se ne prave svečane manifestacije. Bojim se da nijedna institucija u ovoj zemlji nije spremna da otvoreno i argumentovano razgovara o izazovima i problemima ... s nama. Pokazujemo suviše površnosti i politikanstva u svim stvarima koje ne otvaraju vrata EU, nego bojim se da otvaraju nove nesporazume unutar zemlje, za koje će svi danas reći ovdje da nisu za to. Pa imamo objavljen Mehanizam koordinacije, a i danas pregovaramo o njemu. Pa imamo priču da napravimo agendu, jel je Odluka iz Brisela da .... napredak, pa imam zato, imamo priču da će biti rezultati 01.07. a neće biti. I sve je to što gledaju građani BiH i međunarodna javnost. Ja vas pozivam da budemo strpljivi i da ne budemo površni. Ja mislim da Agencija za zaštitu tajnih podataka je trebala odavno da reaguje. Ja ne znam da li ima 900.000 ili milion manje ili više ljudi u BiH, procjena je da ih ima manje, a koliko, ne znam. Što će nam objava podataka, evo danas već govorimo o konačnim ciframa. To govori samo o neuređenosti zemlje i mi se međusobno optužujemo. Zato bih ja molio Kolegij, možemo biti jedina zemlja u Evropi koja 35 godina nema verifikovane rezultate popisa, nebitno je ko će ih osporavati, jedan entitet, drugi entitet, oba entiteta ili država. Pa moramo biti svjesni toga. Zato vas molim da danas ne mislite da je ova rasprava završena. Nemojte danas da je završimo. Pozivam Kolegij da sazove Prošireni kolegij da tražimo rješenje. Ne može pitanje popisa biti taknuto maknuto. To naprosto nije logično. Ja ne mislim da optužujem bilo koga, ni direktora, ali je očito ovdje da se govori i pominje kršenje zakona. Šta će nam popis ukoliko ga bude osporavala bilo koja strana. To ne jača kredibilitet zemlje. Ja sam protiv toga da se mi pogađamo koliko ima stanovnika. Zakon je jasan, traži se stroga primjena zakona a ne dogovor koliko koga ima. Kad strogo primjenjujete zakon i popis nećete napraviti nijednu grešku. I bojim se brzine, i sada smo ušli u jalovo političko nadmudrivanje i utrkivanje. Nećemo doći do rezultata i bojim se da ćemo napraviti nepopravljivu štetu ovoj zemlji, da nećemo ni za milimetar odškrinuti vrata EU, iako će mnogi izvan ove zemlje i iz međunarodne zajednice aplaudirati Metodologiji koju je objavio gospodin Jukić. Pa ovdje živimo mi, drugi su na mandatima ovdje 3 godine, 4 godine itd. I ja vas molim da danas kako god da se razgovara, dozvoljavam da otvorimo raspravu široku, da je ne završavamo, svaka brzina u završavanju ove rasprave na način na koji se vodilo, odsustvo Vijeća minsitara, predsjedavajućeg, način da nemamo Informaciju Savjeta ministra. Kako je moguće, ja znam kada smo donosili zakon, kreirali popisnicu, pa Vijeće ministara ima koordinatora u ime Vijeća ministara. Kako je moguće da Vijeće ministara nema nikakve nadležnosti? Zašto bježimo ljudi od problema? Ja sam protiv toga da se optužujemo međusobno i ja mislim da treba danas obaviti raspravu i vas molim iz Kolegija, da ne završavate raspravu, nego 12 da se pozove Prošireni kolegij da se još jednom sjedne. Uvijek je u ovoj zemlji bolje sjesti sto puta, nego preko koljena donijeti odluku. Pa valjda nas iskustvo uči tome, bez ružnih riječi. I ja vas dakle molim, neka kaže ko kog šta misli, samo dajte da govorimo u skladu sa zakonom i suštinski bez procjena koliko ljudi ima, jer nisu objavljeni rezultati. I dobro bi bilo da se pozovu agencije za zaštitu tajnih podataka, da pitaju ljude otkud im podaci. Šta će objavljivati Jukić, ako se već zna da imamo, koliko ima ljudi, koliko hvali ljudi? Dakle, bojim se te doze površnosti i davanja strogo političkog tona i pogađanja koliko ima stanovnika u BiH. Stroga primjena zakona, popisnica koja nije popunjena, na kraju i glasački listić, nevažeća, žao mi je. Rezidenti i nerezidenti, zna se šta je rezident, šta nije rezident. Ja se bojim da smo mi sada strogo ušli u političke vode. I najgore će biti za ovu zemlju, evo da se prihvati Metodologija, da se sve objavi i da neki drugi organi kažu, mi ne priznamo rezultati popisa. Šta ima BiH od toga? Šta ima bilo koji građanin ove zemlje da ne govorimo ...? Nema ništa. I zato vas molim, nemojte da danas završimo. Ništa nam ne vrijedi danas da jedna strana diskutuje i predlaže zaključke ako se ide po principu taknuto-maknuto i ako se vraćamo na '92. Ja sam protiv toga. Bolje deset dana da razgovaramo, da se držimo zakona i doći ćemo mi do Metodologije ako hoćemo. Dakle, doći ćemo ako hoćemo, ako nećemo, ja mislim da se vrata EU ovako ne otvaraju, ona se zatvaraju i da se širom otvaraju vrata većim nesporazumima, da ne govorim o šteti koja će se nanijeti ukolikok nemamo približnu grešku, kao i sve druge demogratske zemlje, odstupanje ±3%. Ako je probni popis pokazao da je prepopisano do 20% popisnica ili ljudi, ljudi o čemu mi govorimo? Pa kada se izađe sa rezultatima probnog popisa, zašto o tome ne govorimo? Dakle, ne treba to nikome. I još jednom molim, da ne zaključujemo brzo, ova je zemlja iscrpljena brzim odlukama, tragičnim odlukama i ja molim, dakle, za strpljenje i bolje je da ovaj Parlament donosi odluku, nego da se uključuju drugi, sa mnogo većim nesporazumima. Hvala lijepo.
Direktor Agencije za statistiku BiH, gospodin Jukić.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, dame i gospodo, članovi Vijeća ministara i gosti. Zahvaljujem se što sam u prilici informirati vas o ovom važnom pitanju i stanju aktivnosti na popisu stanovništva, odnosno obradi podataka popisa stanovništva 2013. godine. Popis stanovništva u svakoj zemlji važan je događaj, to je složena statistička operacija koja je specifična u smislu što se provodi na punom obuhvatu a ne na uzorku. To podrazumijeva angažiranje značajnih resursa, kako ljudskih tako i materijalnih. Vama je poznato da se o popisu stanovništva, koji se dogodio 2013. u Bosni i Hercegovini i u ovom Parlamentu razgovaralo već tamo od 2007., pa '08., '09., pa jedan mali zastoj, pa nakon toga opet, da bi se došlo do Zakona o popisu stanovništva koji je ovdje donešen i koji je takav kakav jeste i on je danas na snazi. I odmah na početku svog obraćanja ću reći, došao sam u Agenciju, imenovanje u Vijeću ministara bilo je sredinom 12. mjeseca prošle godine, dakle prije otprilike 6 mjeseci. I o onom što je bilo prije ću govoriti, ali bez osobne ili bilo kakve odgovornosti, ali ću govoriti o onom vremenu od tog dolaska, od mog imenovanja sa punom mojom i osobnom odgovornošću direktora Agencije za statistiku BiH. 13 Kod samih priprema za provođenje popisa bilo je nekih i dobrih, po meni, procjena, da bi ovo moglo biti određenih problema u realizaciji popisa. I zato je Vijeće ministara uradilo Memorandum o razumijevanju, to vam je poznato, ali ću ja vrlo kratko o tome, sa Evropskom komisijom EUROSTAT-om, formiran je IMO tim, Međunarodna promatorska misija sa ulogom i zadatkom da na neki način pomaže, motri, promatra i pomaže u realizaciji ovog posla. Njihov zadatak je između ostalog da osigura i tijek ovog procesa takav da se omogući i da bude moguća međunarodna usporedivost i priznanje ovih rezultata popisa. Vijeće ministara je u svom radu, odnosno predložilo u ime, odnosno resorna ministarstva, njih pet, svoje predstavnike u Središnji popisni ured, kojeg sačinjavaju, osim rukovodstva statističkih institucija, i pet predstavnika ministarstava. Ovo tijelo broji 12 ljudi i ima važnu ulogu u pripremama dokumenata, praćenju tijeka popisa, neke vrste koordinacije i isto tako očekivalo se da u određenom trenutku pokuša se naći dogovor oko nekih važnih neusuglašenih pitanja. Da je bilo prema nekim očekivanjima, i kako inače se radi, to je da se metodologija dogovori na početku samog procesa. To se nije dogodilo, o tome je maloprije govorio uvaženi ministar, gospodin Šarović. To je se dogodilo kako se dogodilo, to je propust. I najjednostavnije je bilo da se to tada uradilo, onda danas ne bi govorili, čini mi se ili siguran sam, o ovom problemu i pitanju. Zašto? Što god je proces obrade rezultata popisa odmicao dalje od početka ili se bližio svom kraju to je bilo sve teže donijeti ovaj važni dokument koji je, ponoviću to ovdje, u točki c) članka 20. Zakona o popisu stanovništva se kaže da metodologija mora biti međunarodno usporediva. Znači, mi smo u Zakon stavili obvezu da metodologija mora biti međunarodno usporediva. Od sredine 6. mjeseca '15. godine IMO tim je u svojim preporukama, i ovo je istina, i to ću ovdje reći i ponoviti, nije bilo otpočetka jedinstven stav o nekim pitanjima metodološkim, međutim oni su kroz svoj rad od svog angažiranja do tih dana, do sredine šestog mjeseca 2015., tražili najbolja rješenja u razgovoru sa statističkim institucijama u Bosni i Hercegovini, Zavodom republičkim iz Banja Luke i Federalnim iz Sarajeva i Agencijom za statistiku. I oni su sredinom 6. mjeseca u svojim izvještajima utvrdili, na neki način kroz preporuke, kakva je to metodologija najprihvaljivija, naročito ovo se tiče jednog pitanja, a to je izvođenje ... stalnog stanovništva, odnosno rezidentnog stanovništva za Bosnu i Hercegovinu. Od tada je Agencija za statistiku BiH na svom Popisnom uredu definirala Program za obradu podataka i usvojila i prihvatila te preporuke koje su definirane sredinom 6. mjeseca. Dakle, taj dokument je star godinu dana i o njemu se razgovaralo do prije mjesec dana. Razgovaralo se na 47 sjednica Središnjeg popisnog ureda, zapravo i više jer su neke imale po nekoliko nastavaka. Od sredine 12. mjeseca novo rukovodstvo Agencije za statistiku BiH krenulo je vrlo aktivno sa sastancima tražeći rješenje neusuglašenih pitanja. Ja sada ne bih oduzimao vrijeme da govorim o detaljima koja su to neusuglašena pitanja, ako treba mogu i o tome govoriti, njih je bilo, zavisno, od 4 do 6. To su bili pitanje redosljeda isključivanja, pitanje okolnosti davanja odgovora za djecu mlađu od 15 godina, pitanje upotrebe ... i pitanje broj 40, da bi se na zadnje dvije sjednice Središnjeg popisnog ureda broj neusuglašenih pitanja proširio za još nova dva, a to je način izvođenja varijable trajanja i upotreba determinističke metode za određivanje rezidenta. Govori se malo i o brojkama, koliko je to popisnica otprilike znači neusuglašeno po ovim pitanjima. I ono što je ovdje vrlo bitno je ono što često puta zaboravljamo, a to je da su ova sva pitanja, ovih svih 6 pitanja, visoko stručna statistička pitanja. I stvarno neka se niko ne ljuti, ali treba određenog i statističkog znanja, pa čak ja ću reći dijelom i ekspertskog znanja, da se o tome pravilno i kvalitetno razgovara. I oko toga se cijelo vrijeme vodila rasprava na našim sjednicama Središnjeg popisnog ureda i na sastancima rukovodstva kolegija, rukovodstava statističkih institucija. ... ono oko čega se nije složilo, ili nismo složili bio je stav Republičkog zavoda iz Banja Luke oko ovih pitanja, koji je bio različit od stava IMO tima. Federalni zavod za statistiku je prihvatio IMO preporuke, ne u početku, ali krajem prošle godine, i od tada se vodila rasprava ponovo, znači, o toj grupi pitanja sa pozicije da su prihvaćene IMO preporuke u jednom dijelu, a u drugom dijelu nisu. I ono što je, ja ću reći sada ovdje svoju ulogu, 14 a to je je li bilo spremnosti, s čije strane i kolike da se postigne konsenzus i dogovor, odgovorno tvrdim, to ću ponoviti, učinio sam sve, ali baš sve što je bilo moguće i racionalno da se do dogovora dođe. Mnogi ljudi su me ponekad i pripitivali zašto, ima li to smisla, itd., ja sam ponavljao, i bio sam u pravu, ima smisla i potrebe dokle god ne bude ugrožen sami popis. Odgovoriću na nekoliko ovdje pitanja koji se čine nelogičnim, a to je događaji kako ih je redom uvaženi ministar ovdje hronološki poredao, dakle od Vijeća ministara zaključak da statističke institucije urade sve napore da se dođe do rješenja i da se na vrijeme objave rezultati popisa. Mi smo se stvarno maksimalno angažirali i trudili da do toga dođe. Drugi rok 05.05. sastanak u Predsjedništvu, ja ću ovdje odgovorno izjaviti pred svima, nisam o tome bio informiran, a smatram da sam trebao biti, ako je bilo dogovora da se produlji rok ja sam u svom Izvještaju Vijeću ministara od 10.05., koji je bio i prije napisan, ali tada nosi taj datum, se zalagao za takvo rješenje. Zašto? I pismo gospodina Everasa koje je bilo nešto starije od ovoga, znači negdje krajem 4. mjeseca preporuča se da se zatraži produljenje roka da bi se mogli komotno i, na neki način, bez velike žurbe obraditi i objaviti rezultati popisa. Šta se događa? Mi informaciju Vijeću ministara pišemo nekih 20-ak, skoro mjesec dana. Zašto? I to ću ovdje reći, to su vrlo bitni elementi da se sagleda prava slika stanja, napišemo jedan tekst onda napravi cijeli krug, otići u jedan zavod, u drugi zavod, na Središnji popisni ured, pa ponovo novi krug. I na kraju smo imali situaciju takvu da smo, ja sam predložio i tako je prihvaćeno, da se svačije primjedbe i komentari uvrste da budu dio, u prilogu dio ove Informacije. I na kraju je bilo više teksta komentara nego osnovnog teksta, ali ok i to je isto tako dostupno da se vidi i da se ima na uvid. Upućujemo i nakon toliko odugovlačenja, ne znam ni ja šta bih rekao, znači objektivnih i subjektivnih razloga da se to ne uradi na vrijeme kako je bilo zamišljeno, uputimo takvu Informaciju, događaju se sjednice Vijeća ministara, to ne ide na dnevni red. To je činjenica. Šta preostaje konkretno direktoru Agencije? Rok curi, ne ide to na Vijeće ministara, mi nemamo mogućnost obratiti se Parlamentu izravno i onda naravno uz razgovor i dogovor s ljudima koji znaju šta sve treba uraditi da bi se rezultati obradili i objavili, kažu ne može nikako za manje od mjesec i po dana, od šest tjedana. I tada sam stvarno bez suglasnosti, istina je to, svojih kolega zamjenika, a na prijedlog i po Programu koji je već bio razmatran mjesecima, skoro cijelu godinu dana, odlučio sukladno svojim zakonskim ovlastima i obvezama, prije svega obvezama i ovlastima, i donjet je, odnosno potpisao sam takav Jedinstveni program za obradu podataka popisa stanovništva 2013. godine. To je puna i prava istina. Ja ću ovdje ponoviti zasnovano potpuno na zakonu, i ne samo zakonu, nego i međunarodnim standardima u oblasti statistike. Neki od ovih su navedeni u Informaciji, ne želim ih ponavljati zbilja, ono što vam piše još je preciznije nego što bih ja ovdje možda, mogu napraviti lapsus pa ne želim to ponavljati. I mi smo već tada znali da nam je vrlo kratko vremena ostalo da ovo uradimo, dogovorili isti dan kad je Odluka potpisana, sazvana je konferencija tiskovna, da se mediji informiraju i javnost, informirali smo i
Hvala gospodine Jukiću. Riječ ima gospodin Mladen Bosić, ispravka krivog navoda, predsjedavajući Doma. Izvolite.
Gospodine Jukiću na Vama je strašan teret, na Vama je ogromna odgovornost, Vi ste donijeli odluku koja je izazvala krizu, političku krizu koja može biti mnogo dublja nego što izgleda u ovom trenutku. Ovo je kada govorite o stranim stručnjacima, strani stručnjaci rješavaju normalna pitanja, oni nisu naučili na ovakve prevarante kao što su ovdje, oni nisu naučili da ljudi razmišljaju unaprijed kako će prevariti sistem, pa i popisnicu, čak i ne znajući zašto to rade. Vi ste morali objaviti podatke onakvi kakvi jesu. Niko nema ništa protiv podataka, objavite ih onakve kakvi jesu, objavite koliko ima tih ljudi koji žive u inostranstvu i kaže radim u inostranstvu, a živim u Bosni i Hercegovini. Ili djeca su mi na školovanju u inostranstvu, maloljetna imaju 7 i 10 godina, a ja, svi mi zajedno živimo u Bosni i Hercegovini. Stavite to, te kategorije, pa nek svako sabira sebi šta hoće. I to je rješenje. Kakve probabilističke ili ne znam kakve ste rekli metode, molim 16 Vas. Mislim to možda važi za Švedsku, pa kad neka baba nije vidjela neko polje da ispuni pa onda da ga on popuni. To je možda za te normalne sisteme, ali ovdje se jasno radi, pa kad je proglašen popis svi su se uprli da daju politički doprinos na neki način svojoj grupi i da pošalju poruke kako treba nešto da rade tu i stvorili političku atmosferu da svi razmišljaju kako će prevariti onu drugu stranu. Evo, ja ne govorim ovdje ni o jednoj strani, znači ne govorim, jer i ne znam tačno kakvi su tu odnosi. I drugo, sve ste evo rekli sad, ali niste rekli šta je bilo sa Tužilaštvom i Vašem pozivu da idete da dajete izjavu. Znači, taj detalj, ja sam bio prisutan na sastanku kad je napravljen politički dogovor zbog osjetljivosti teme popisa da se prolongira do 31. decembra odluka. Poslije toga dolazi u Savjet ministara, kao što smo čuli nekoliko puta tu, Vaš zahtjev da se to uradi. Pa je li to koincidencija, mi slučajno telepatski svi isto mislimo i Vi niste imali pojma o tome ili ja nisam imao pojma o Vašoj namjeri. Situacija da su Vas zvali vezano za popis u Tužilaštvo prije isteka datuma kada je zakonski rok za objavu rezultata popisa, pa to jasno govori da postoji politički, odnosno sudski pritisak na sve ovo. Evo, mi ovdje sad, ova diskusija nije u stvari u smjeru kako da nađemo izlaz iz ove situacije, ova diskusija je kako da ovo što smo uspjeli da prevarimo, i mislimo da smo bolje prošli, jedni druge, kako da ga zadržimo umjesto da nađemo način kako da to riješimo. A vrlo je jednostavno, povucite tu odluku i objavite sve, sve objavite nek budu tačni podaci. I da Vam kažem, na kraju kad objavite te podatke taj isti EUROSTAT ili ne znam koja agencija, ili državna agencija, velike države imaju ozbiljne statističke agencije zato što baziraju svo svoje planiranje na rezultatima agencija, će proglasiti te Vaše rezultate nepouzdanim i neće ih one uzimati u razmatranje oko Bosne i Hercegovine. I dovešćemo se u situaciju da je sve bilo uzalud a da smo napravili nevjerovatnu političku krizu oko tehničkog pitanja popisa stanovništva. Evo, ja Vas pozivam da kažete šta je bilo u Tužilaštvu, jesu li Vas u Tužilaštvo prije roka od 31. juna pozivali da Vas pitaju nešto u vezi popisa i je li to pritisak? Vi kažete nije to pritisak na mene, ja to ne osjećam kao pritisak. Pa to je jasno šta je bilo, i to dovoljno dovodi u sumnju čitavu ovu priču oko popisa. Mi možemo ovo riješiti lako, evo rekao sam, ovdje je pitanje volje, ali ako neko misli da je ovdje pobijedio zato što je ubacio 100 hiljada, ne znam, svojih sunarodnika više na neku teritoriju, manje, pa ništa to ne znači u suštini. Samo će biti pogrešni podaci, a ništa, neće promijeniti uopšte sistem Bosne i Hercegovine, ni odnose u Bosni i Hercegovini. A ovo što se desilo, gospodinu Jukiću, to je Vaša, ja mislim da je to prevelik teret i da Vi treba da razmislite kako da se ovo razriješi, jer ovo će ostati nešto što je na Vašoj duši i kasnije.
Hvala lijepo. Gospođa Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Oduzeo mi je dio ono što sam htjela reći predsjedavajući, ali ipak ne mogu da ne kažem da pamtimo gospodina Jukića iz nekog vremena i znamo sigurno da on nije čovjek koji bi potegao bilo šta što bi moglo da ima velike reperkusije a da donese takvu odluku. I mislim da je on to iz nekog razloga morao da uradi. Utoliko je lakša njegova pozicija da se iz svega toga povuče. Ima mogućnost da to uradi, pa evo, kolega, moj prijedlog, ne mora da se slažemo jel, i taman kad bi bilo, kad bi se o svemu tome slagali. Ali ono što je zaista neobjašnjivo je da su statistički zavodi, evo bar kako Vi pišete ovdje u ovom Vašem pismu, da su oni veoma imali slična mišljenja kada je u pitanju sve ovo, i sad kad kažete maloprije za takvo nešto treba velika znanja i struka. Kako je moguće da ljudi koji su imali vrlo slično do nekog momenta da sljedećeg momenta dođete Vi, 17 koji niste čovjek iz struke, i presiječete to i donesete odluku. Mislim to je nemoguće braniti. Jer evo vidim da, praktično Federalni zavod je, nije htio ni da se izjasne da kaže – čekam od Savjeta ministara da vidimo šta će reći. Ljudi ne znaju šta da kažu, da vide šta će reći Savjet ministara. Savjet ministara ni ne oglašava se. Pa nakon svega opet entitetski zavodi za statistiku su ponovo izravno uputili pismo predsjedatelju IMO-a tima da on, da kažu da se ne slažu sa njegovim preporukama. Dakle, vrlo dugo su entitetski zavodi na sličan način govorili. Ja Vas molim, niste dali suštinske odgovore, ono što ste rekli to mi znamo, to je administracija, ali ono što mi ne znamo to smo Vas pitali, a o tome Vi ne želite da govorite.
Predrag Kožul, diskusija.
Evo mnogo toga je rečeno, kako ne reći, kako se ne ponavljati. O važnosti popisa, o važnosti objave rezultata popisa neću govoriti jer su mnogi o tome mnogo rekli. Ja sam potpuno uvjeren da su svi potpuno iskreno o tome govorili. Dovodi se u pitanje, ja sam vrlo pažljivo, obzirom na ozbiljnost teme, pročitao ovu Informaciju koju smo mi ovdje dobili, koja nije od Vijeća ministara, čuli smo, jer se dovodi u pitanje zakonitost donošenja ovakve odluke od ravnatelja Agencije za statistiku. Pažljivo čitajući ovo ja sam potpuno uvjeren da je odluka u tom smislu potpuno zakonita. Zaista članak 20. Zakona o popisu govori da ovu Jedinstvenu metodologiju utvrđuje Agencija, i članak 8. Zakona o statistici isto kaže. A članak 9. Zakona o statistici kaže ovo – direktor predstavlja Agenciju i djeluje u njeno ime, organizira i osigurava zakonito i efikasno izvršavanje zadataka, donosi propise, kada je za to ovlašten po važećim zakonima Bosne i Hercegovine, i donosi druga akta, sukladno svojim ovlaštenjima, te poduzima ostale mjere u okviru ovlaštenja Agencije u cilju izvršenja mandata Agencije. Vrlo je jasno da je direktor Agencije imao, ne samo ovlaštenje nego i obvezu da donese ovakvu odluku, ovakav propis. Ja bih, svi bi mi bili daleko sretniji da je ta odluka donesena u jednom konsenzusu, da nije bilo te divergencije o kojoj se priča u ovoj Informaciji. Da li je to bilo moguće? U Informaciji smo vidjeli da je se razina divergencije povećavala a ne smanjivala kako je rok za objavu rezultata popisa bližio se kraju. I kao mnogo puta do sada u ovoj zemlji posegnuli smo, da tako kažem, za medijacijom međunarodne zajednice kroz čitav ovaj proces izvršenja popisa i objave razultata popisa. Ja bih rekao sretna okolnost je ovdje, za razliku od nekih drugih medijacija koje su bile od različitih isluženih, da se tako ovdje izrazim, možda neprikladno, međunarodnih političara, da je ovo bila, čini mi se, stručna medijacija. I to je, na neki način, važno reći. Također bi bio daleko sretniji da se Tužiteljstvo BiH nije miješalo u ovaj posao. To je skandalozno što je se Tužiteljstvo miješalo u ovaj posao, nije samo ravnatelj Agencije, nego neki drugi ljudi iz ovog posla bili na izvjesnim razgovorima kod Tužiteljstva. I nije prvi put da Tužiteljstvo po različitim osnovama to radi, mi smo danas imali ovdje Izvješće Tužiteljstva pa smo glasali o tome, pa evo vidite kako smo o tome glasali, pogledajte kasnije šta smo kazali o tom poslu Tužiteljstva i ovo. To miješanje Tužiteljstva u ovom poslu je, u najmanju ruku, isto toliko skandalozno kao i političko miješanje u ovaj posao. Je li odluka stručno dobra, je li ona na taj način u skladu sa svim odredbama Zakona o popisu ja to vrlo teško mogu reći čitajući ove materijale, jer čuli smo da ovdje imamo izrazito stručnih termina, probabilistika, deterministika. Ja sam nastojao ući u to šta to znači u ovom kontekstu, i donekle jesam, u potpunosti nisam. Doduše samo ime tih metoda probabilistika i deterministika kaže – osim što su izrazito stručne, one su izrazito neprecizne, ali sam ipak ušao u 18 pitanje, u suštinu pitanja broj 40 zato jer me je direktno interesiralo, jer moje dijete studira izvan Bosne i Hercegovine. I neću na primjeru moga djeteta plastično prikazati šta znači pitanje broj 40, nego ću to kazati na pitanju svog prijatelja koji stanuje 10 km od granice sa Hrvatskom, nedaleko od Gruda, ima dvoje djece i djeca iz tog kraja po difoltu u srednju školu idu u Imotski, na fakultet u Split. I tako i dvoje djece od tog mog prijatelja, tom starijem koji studira u Splitu kum sam. Ako dosljedno primjenimo pitanje broj 40 to dvoje djece su nerezidenti. Neću ići u one drastične primjere Švedska – nešvedska, ali najviše ljudi kojih se tiče ili djece kojih se tiče pitanje broj 40 je u Hrvatskoj 18.192 i ne mogu prihvatiti da su ti ljudi nerezidenti, ta djeca da su nerezidenti. I zato o tome moramo i pričati i razgovarati. Zaključci koji su ovdje predloženi, pa bojim se da je barem jedan od ovih zaključaka ili jedan set ovih zaključaka pomalo u koliziji sa člankom 17. Zakona o statistici koji kaže – prilikom realizacije Programa osoblje Zavoda neće primati ili tražiti naputke od drugih državnih ..., u stvari članak 20. Zakona o statistici – prilikom realizacije Programa osoblje Agencije i entitetskih zavoda neće tražiti ili primati naputke od vlasti, drugih državnih tijela, to se dakako odnosi i na Tužiteljstvo, političkih stranaka. O pritisku Tužiteljstva smo pričali i možemo špekulirati jedino je li ono imalo presudni utjecaj na nečiju odluku. Mi možemo špekulirati, jedan čovjek to zna i ja njemu u potpunosti vjerujem kad kaže da to nema presudnu odluku, da je ova Odluka donešena pod pritiskom roka. Tog bitnog roka, jer meni je prevažno, a svima nama vjerujem da rezultati popisa i popis, kolokvijalno rečeno, ne propadne i da dobijemo te rezultate zbog važnosti popisa. Bez namjere da, ovaj, predlažem zakljčak, svjestan težine problema, svjestan otvorenog problema, samo sam htio reći ovih nekoliko stvari da ne bi otišli ovdje sa nejasnoćama, posebno oko zakonitosti čitavog ovog postupka i procesa. Hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja još jednom moram ponoviti ono što sam rekla, jer očito uvaženi kolega Kožul nije dobro razumio. Član 9. Zakona o statistici, navodi da direktor Agencije rukovodi radom Agencije za statistiku i naš Kolegijum rukovodi radom ovog Parlamenta, ali to ne znači da njih troje mogu da donose odluke. Članom 5. Zakona o statistici kaže se – Agencija u smislu ovog Zakona jeste Agencija osnovana Odlukom Savjeta ministara, objavljenom u „Službenom glasniku“ 16/98. A ta Odluka jasno kaže da je na čelu Agencije Poslovodni odbor koji sve odluke donosi konsenzusom. Dakle, direktor je za donošenje ovakve Odluke morao imati saglasnost svoja dva člana. U suprotnom, bilo bi kao kada bi recimo sada gospodin Bosić rekao, danas je Parlament stavio Odluku gospodina Jukića van snage, potpisao taj akt. Da li je to zakonito i uredu? Naravno da nije. Zahvaljujem se.
Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. 19
....predsjedavajući. Dakle, i moja primjedba se odnosi na izlaganje uvaženog kolege Kožula, koji je rekao da smatra da je direktor postupio u skladu sa Zakonom o popisu stanovništva. Međutim, mora se reći da je ovo, radi se o Zakonu, dakle, o statistici, koji je bilo neophodno primjenjivati u tom smislu. Ali ima jedno simptomatičnije pitanje koje je izazvalo snažnu političku krizu sa nesagledivim negativnim posledicama, tako da Bosna i Hercegovina bez obzira na sve to, evo i 25 godina nakon zadnjeg ovog popisa iz '91. koji ni tada nikada nije, ni taj nije verifikovan zvanično u Paralmentu BiH, sada dovodimo sebe u težu situaciju. Ja mogu da razumijem da su u određenoj situaciji neke odluke donešene bez saglasnosti entitetskih zavoda za statistiku. Ne treba zaboraviti još jedan vrlo značajan podatak, vjerujem da većina poslanika zna, i direktori entitetskih zavoda za statistiku saslušavani su u Tužilaštv BiH, ali pogledajte koje koincidencije, skoro tri mjeseca prije ovog. Dakle, bilo na koji način da tumačimo bilo kakve motive za saslušavanje bilo koga od odgovornih lica u tužilačkim institucijama, oni su u funkciji pritiska i kada su najbolji razgovori, one su bez sumnje u funkciji pritiska. Normalno, to najbolje znaju ti ljudi koji su saslušavani. I interesantno je da ova Odluka bude prihvatljiva međunarodnim posmatračima IMO tima, a da ona ne bude prihvatljiva Kolegiju Agencije za statistiku BiH. To je za mene uznemiravajući i veoma zabrinjavajući podatak. Ako je usvojena Jedinstvena metodologija koja bi bila komparativna sa najsavremenijim metodima i principima EUROSTAT-a, najmanje što se moralo tu očekivati je da u tom imamo saglasnost direktora i njegovih zamjenika. To je za mene zabrinjavajuće i nisam sklon vjerovati da je to bolje rješenje da nismo došli do ovog. Takođe uznemiravajući je podatak koji se odnosi na to da, dakle, nije se postupilo u skladu sa dogovorom Predsjedništva BiH, predsjedavajućih i zamjenika predsjedavajućih Savjeta ministara i predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Koliko god mi mislili da je to, to je izuzetno, dakle radilo se o jednom koraku koji bi bio značajan korak naprijed, da krajnji datum objavljivanja konačnog rezultata bude 30.12. ove godine, a da bi ovi 4 ili 6 neusaglašenih pitanja, bili predmet dogovora i ne mislim da bi bio kraj svega, ali bi rečeno učinjeno je sve da se dođe do podataka. Ovako 15.06. dolazimo, odnosno 16. ili 18. 06. kada se objavljuje ovaj podatak, do objavljivanja Jedinstvene metodologije, kaže mi ćemo imati 01.07. podatke, jer ne znam koji su kvalifikovani. Smatram da je ovim donešena neizmjerljiva šteta BiH, da je ovo povratak i snažne izgradnje i produbljivanja nepovjerenja, a ne dolaska do konstruktivnih rješenja. Svakako uvažavajući svu ekspertnost ljudi koji se bave ovim pitanjem. Hvala.
Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravak krivog navoda se odnosi na izlaganje kolege Kožula. Želim reći da sve što se neke kolege trude da više prezentuju ovdje argumentaciju kojom bi branili Odluku koju je donio direktor Agencije za statistiku, ustvari ta argumentacija koju oni predstavljaju počinje bivati u njihovom slučaju kontra-argumentacija, odnosno argumenti koji idu u prilog tome da mi iz SNSD-a kažemo i iz Republike Srpske da je Odluka nezakonita i da nije zasnovana na Zakonu na kome je trebala biti. Dakle, rekli ste svi, svi bismo bili sretni da je ova Odluka mogla da se donese konsenzusom, ali nije. Pa je li vi mislite zaista da su dobre i kvalitetne odluke one koje se ne zasnivaju na 20 konsenzusu ili bar približnom konsenzusu u ovoj zemlji? Šta mislite ako bi se našla u narednih mjesec dana grupa iz Republike Srpske poslanika koja bi sa poslanicima Bošnjacima u ovom Parlamentu izglasala izmjene zakona, Izbornog zakona da se drže izbori u Gradu Mostaru i preglasala vas iz HDZ-a? Šta mislite kada bi se to desilo, je li mislite da bi to bila odluka koja bi bila dugoročna i koja bi bila dobra i kvalitetna za ovo društvo? Mi iz SNSD-a kažemo da ne bi bila, ali evo očigledno vi mislite da i odluke koje nisu zasnovane na konsenzusu su održive u ovom društvu. Rekli ste, čuli smo da se Tužilaštvo umješalo u proces donošenja ovakve Odluke. Još gore. Dakle, je li mislite da je održiva odluka koja se donosi pod pritiskom Tužilaštva? A mnogo je danas argumenata ovdje izrečeno gdje je rečeno i potvrđeno da se Tužilaštvo direktno umješalo u donošenje ove Odluke. Dakle, to su ti kontra-argumenti koji, vaši argumenti postaju kontra-argumenti u vašem slučaju. I na kraju rekli ste da djeca iz Imotskog iz reda hrvatskog naroda idu i školuju se u Hrvatskoj i da bi po ovim principima sada ta djeca bila postali nerezidenti u BiH. Pa da li je moguće da ta djeca koja se školuju u Hrvatskoj, za četiri godine školovanja nikada ne dođu u Imotski ili u grad iz koga odlaze? Nemojte nas ubjeđivati i nemojte nas dovoditi u situaciju da nas ubjeđujete u ono što je neodrživo u ovom društvu. A neodrživo je da tvrdite da je nepotreban konsenzus, da nije potreban dogovor u ovoj zemlji i da je moguće donijeti odluke da eto pod pritiskom Tužilaštva pod onog, pod ovog, i da to bude sve održivo. Dakle, oni koji misle da će se danas ova rasprava završiti na ovakav način, sigurno neće i ono što su rekli prethodnici, sve ovo što se danas iznosi, govori, argumentuje, će samo produbiti krizu i ovakvo jedno na početku možda nekima je djelovala bezazlena Odluka i Odluka koja je eto trebala da se donese, će zaista postati veliki razlog za krizu u ovoj zemlji, a Vi gospodine Jukiću morate biti svjesni te situacije i morate nositi odgovornost za to. Bilo je časnije da ste se povukli pod pritiskom, ako ih niste mogli izdržati, nego što se ovako kriza proširuje i pravi se još većih razmjera nego što ona jeste.
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Ma neću se ja ovdje vraćati na različite odluke kroz niz proteklih godina koje su donešene na ovaj i na onaj način, ovim i onim rukama na štetu ovoga ili onoga, jer je to neproduktivno, to rađa, a bilo ih je svakakvih. Samo jedno malo geografsko pojašnjenje, da ostanemo jasni oko pitanja broj 40. Dakle, Imotski je u Hrvatskoj, dijete iz Gruda koje je u Bosni i Hercegovini ode četiri sata u školu u Imotski, vrati se kući, čuva krave, poslije spava u Grudama, ali bi dosljednom primjenom pitanja broj 40 bio nerezident. I to je nemoguće prihvatiti.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Ama više ne znam jesu li ovo ispravci, popravci, dopravci ili samo objašnjenje, više stvarno čovjek ne zna. No evo ovako, da bismo malo ovo opustili atmosferu, živo me zanima, obzirom da su paralalelno, istovremeno zajedno družili se, svaku noć izlazili, sin Milorada Dodika i moj sin, u vrijeme popisa, zajedno su studirali u Milanu, zajedno. Ovaj na jednom, ovaj na drugom univerzitetu i u popisnici piše, da su trenutno studenti i da su rezidentni, da žive u Bosni i Hercegovini. Živo me zanima da li će biti rezidenti ili nerezidenti? Znači, rekao sam sin Milorada Dodika i evo, a ja, moj sin, zajednički svaku noć zajedno bili, izlazili. 21
Rasprava Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam se javio za raspravu, ali ću malo kako ono reće danas tijekom sjednice gospodin Backović, iskoristiti da malo i repliciram. Gospođo Marković, dakle
Molim vas pažnja.
ne bi nama bilo prvi put da nas preglasujete vi ili visoki predstavnik, dakle mi smo to već oguglali, tako da nam to više ništa ne znači. Pa ne vraćamo mi vama ništa, koliko bi trebali, ali mislim nemojte me sada, pustite me da govorim, pa onda ćemo o tome. Druga stvar, dakle gospođi Pandurević, ja mislim da i Vi ne mislite ozbiljno to da je rad Parlamenta i jedne agencije, dakle, ista stvar i odlučivanje. Nije to isto, nije usporedba uopće na mjestu rad Kolegija Parlamenta i ne znam direktora i zamjenika, direktora jedne izvršne agencije. Ali naime ja nisam ustao da stavljam dodatne nekakve sada probleme u tome, očito je da se dakle, na različite kontekste promatra ova Informacija, odnosno ovo stanje, ova Odluka gospodina Jukića, pa gospodin Bosić je rekao šta je rekao o Tužiteljstvu, a vidjeli smo danas kako ste o tome mislili, pa ste podržali Izvješće. Eto, pa tako je prošlo, ne znam, ne znam i preglasali ste nas i oko Mostara oko ulica kod ... danas ste nam to opet pokazali kako to izgleda. Isto da je to samo u Mostaru problem, ali opet neću o tome. Nego, meni se je dopala ideja gospodina Nikole Špirića. Dakle, svi ste danas govorili da je to izuzetno važna tema, da nas može uvesti u nešto što nije ok, što neće biti dobro u budućem našem radu. Imamo zaključke koje ste predložili. Sada ja kao zastupnik dakle, i ne znam većina nas ili jedan dio nas, misli da li su ovi zaključci koji su predložni sukladni Zakonu i o statistici i o popisu. Možda njegov prijedlog nije loš, da Kolegij u proširenom sastavu do naredne sjednice razmotri dakle, i ove zaključke i neke druge koji će se danas pojaviti i da Parlamenmtu predoči o čemu se mi zapravo zakonito možemo izjasniti uopće, a da ne diramo odredbe članka o popisu, o statistici itd. A da ne bismo ostavili, dakle, nove izazove pred nama, da ne bismo produbljivali krizu i sam je rekao dakle, dajte nemojte da danas ovo završimo. Ne znam, evo izašao je, nema ga tu. Dakle, možda je danas iz ovoga izlaz, pošto je na različite načine tumačimo, jedni ljudi govore da je to protuzakonito, da se nije poštivalo, drugi smatraju da je to potpuno zakonito, sam ravnatelj je rekao šta je rekao. Dakle, po meni izgleda da je jedini mogući način, a i ta je sjednica 27. slijedeća. Dakle, mogao bi Kolegij u proširenom sastavu ove zaključke i neke druge, da zauzme svoj stav i da predloži Domu o čemu se mi možemo zapravo izjasniti, a da ne budemo protuzakoniti, odnosno da ne donosimo zaključke ili bilo kakve prijedloge koji nisu u skladu sa zakonom. Dakle, ja bih možda predložio takav zaključak i da možda prestanemo danas oko toga, čuli smo puno toga, ako se još potrebe ima javiti gospodin Jukić, da odgovori na neka od ovih pitanja koja su u međuvremenu pala, ja nemam ništa protiv, ali dajte da se dalje, dakle, ne uvjeravamo je li zakonito, nije li zakonito. Evo ja sada ne znam, dakle ima i ovdje u ovom setu zaključaka, tri zaključka, nisam siguran jesu li u skladu sa zakonom, da se kao zastupnik mogu izjasniti, da mi njemu naredimo da povuče Odluku, ili ne znam da li da Vijeću ministara? Na koncu 22 ovo nije ni Informacija Vijeća ministara, a bila je kod njih, a i ovdje se traži da se Vijeće ministara očituje. Dakle, dajte mislim, imamo još vremena, nije to sada, ako je tako važna tema i da danas moramo izaći sa odlukom, onda ćete morati dopustiti da se ipak o tome svemu razmisli. Dakle, jednostavno se je nemoguće izjasniti ovako, bez obzira što smo pročitali Informaciju. Gospodin Špirić je predložio dobro, ja se sa tim slažem. Evo spreman sam formulirati taj zaključak, dakle da Kolegij u proširenom sastavu do naredne sjednice, razmotri sve danas predložene zaključke, pa ako hoćete i raspravu i neka predloži ono o čemu se mi možemo izjasniti. Zahvaljujem.
Samo ovaj, pitanje – Vi predlažete da se prekine sjednica, pa da se nastavi nekada kasnije je li?
Ja predlažem zaključak
Ovo je posebna sjednica, ovo nije
Pa dobro, predlažem zaključak ovakav kakav predlažem, da sa njom završimo sjednicu, a da ovo što zaključak nosi, da to razmotrimo na redovitoj sjednici 27. koju imamo.
Pa dobro, to je drugo a to znači da se povuku zaključci i da se stave na redovnu sjednicu. Ali to je do predlagača da odluči.
Pa evo ja predlažem dakle tako.
Sada se razumijemo.
Tako je gospodin Špirić predlagao, tako sam ga razumio.
I ovaj, druga stvar, moram Vam reći da niste u pravu oko glasanja. Pogledajte kako je bilo glasanje,
Pa ne znam evo ....
Znači, ispravak krivog navoda evo s mjesta. 23 Borislav Bojić, za Tužilaštvo oko glasanja.
Uvaženi predsjedavajući. Dakle, pogledajte rezultat glasanja pa ćete vidjeti da niste u pravu, vidjećete kada uzmete sadržaj drugog kruga glasanja, vidjećete da niste u pravu, ali nebitno je sada to, bitno je ovo pitanje koje zaista, važnost ovog pitanja se čulo više puta ovdje i ja ne želim da ponavljam ono što su kolege kazale u vezi sa važnošću ovog pitanja. I, definitivno mislim da pitanje konsenzusa oko ovog pitanja koje je sada postalo i važno političko pitanje u Bosni i Hercegovini, je nešto što je neophodno nama svima u Bosni i Hercegovini. Svi vi koji ćutite i nećete da govorite čekate da se završi ova rasprava i da se donesu zaključci, neće ovaj problem pobjeći iz Bosne i Hercegovine ostaće ovdje nama i mi ćemo imati problem, svi. Nemojte da mislite da će imati problem samo oni koji danas govore o ovom problemu. Ja vas uvjeravam da ćemo imati svi problem jel nećemo dobiti rezultat koji je željen. I ja se pridružujem onima koji pozivaju gospodina Jukića da prije svega Odluku koja je donešena na način kako je on to uradio, koja u svom sadržaju nije zakonito, da povuče i da se nađe rješenje. Ja ne želim da govorim o stručnosti, ali ne sumnjam da su njegovi zamjenici takođe dovoljno stručni, da mogu da kažu sve što su kazali. Ja imam ovdje i dio stavova njegovih zamjenika koji su, dakle, potpuno suprotni onome što je uradio gospodin Jukić. Prema tome, potpuno je logično ono što sam ovdje čulo i ne želim da ponavljam. A ono što i kao nestručnjak mogu da primejtim, kada je u pitanju član 2. uvaženi kolega Kožul, u članu 2. stoji ovako, kada je u pitanju uobičajeno mjesto stanovanja, o kome ste Vi govorili ovdje danas, je mjesto u kojem lice živi i obično provodi svoj dnevni odmor, da obično provodi svoj dnevni odmor, nije neobično nego obično provodi svoj dnevni odmor, bez obzira na provedeno odsustvo u svrhu rekreacije, odmora, obilaska prijatelja i rodbine, posla, škole o kojoj ste Vi govorili, tačno decidno stoji škole, liječenja ili vjerskog hodočašća. Dakle, sve je to potpuno jasno definisano ovim Zakonom, tako da taj Vaš primjer, ja naravno ne uzimam sebi za pravo da govorim kao stručnjak jer nisam stručnjak, ali iz ovog ja sam zaključujem da je pitanje školovanja nešto što je potpuno jasno i decidno definisano ovim samim propisom. Dakle, ovdje je puno političke priče, to je definitivno prisutno i ja pozivam sve prisutne da se traži rješenje. Bude li ova Odluka donešena bilo kojom vrstom preglasavanja, pa i u ovoj Agenciji, i na bilo kom drugom mjestu, vjerujte da to nije sreća za budućnost nas koji živimo u ovoj zemlji, ovakvoj kakva ona jeste, a u ovoj zemlji samo odluke donešene konsenzusom imaju perspektivu. Odluke koje će biti donešene na način kako je to uradio gospodin Jukić, sigurno neće doprinjeti boljoj atmosferi u BiH, ja sam u to potpuno uvjeren i dužan sam to da kažem zbog važnosti ovog pitanja.
Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim kolegice i kolege i članove Savjeta ministara. Pa naime, mislim da je tema popisa stanovništva, odnosno Odluka koju je donio direktor jednostrano, bila top tema proteklih 30 dana u Bosni i Hercegovini. Bilo je različitih kvalifikacija. Ono što je SNSD zahtjevao jeste da u Parlamentu o ovim pitanjim otvoreno razgovaramo snagom argumenata, činjenica, uvažavajući i artikulišući sve stavove insntitucija koje su uključene u taj proces, zato 24 smo i tražili hitnu sjednicu. Tražili smo stav Savjeta ministara. Danas smo informisani da se nije mogao dobiti stav Savjeta ministara i mi danas formalno nemamo informaciju Savjeta ministara o Odluci koju je donio direktor. I to je činjenica, to govori o načinu funkcionisanja Savjeta minsitara, o krupnom pitanju za ovu zemlju. Znači Savjet ministara nije mogao donijeti odluku, nije mogao da se izjasni, nije mogao da donese svoj stav o Odluci koju je donio direktor, to je dovoljno jasno da smo u problemu. Isto tako imamo situaciju da direktor u svom izlaganju kaže, da je tražio rješenje od Savjeta ministara, da Savjet ministara tu tačku nije htio da stavi na dnevni red i onda ste Vi ostali sami, tako sam Vas shvatio. I to je uticalo na to, da Vi donesete sami Odluku. A zašto tu Odluku niste podijelili sa svojim kolegama? Zašto niste tu Odluku podijelili, odnosno Prijedlog odluke i sa ljudima koji su uključeni u taj proces, u skladu sa Zakonom? I ostaje otvoreno pitanje virtualno, da li je Tužilaštvo od Vas tako nešto tražilo i šta su konačni ciljevi? Uvažavajući naravno i drugačija mišljenja ljudi koji dolaze iz same Agencije koji participiraju u menadžmentu. Nama nije dovoljan stav, ti ljudi napišu nama pismo i kažu da se ne slažu, važna je i vaša reakcija. Gospodo nemojte ni vi sjediti u Agenciji, podnesite ostavke ako vas ne uvažava vaš direktor. Otvorimo pitanje do kraja o Savjetu ministara. Savjet ministra postavlja direktore i zamjenike direktora. Bojim se da ne postoji spremnost, duboko smo mi svjesni činjenice da bez uloge svih u ovom Parlamentu, kao i u Savjetu ministara, iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda, da se neka odluka ne može donijeti. Ali dajte da sad zaustavimo problem, da ne bi trpili problem kasnije kada se objave takvi popisni rezultati. Šta ćemo onda? Šta ćemo onda? Ja ne razumijem Vas, gospodine direktore, da na temelju svih argumentacija koje ste čuli, na kraju krajeva i od Vaših prvih saradnika, ne povučete Odluku. Sugerišemo Vam da povučete Odluku, to je najbolje za sve građane ove zemlje, za sve narode u ovoj zemlji. I razumjećemo taj nesmotren trenutak, a šta imamo ovako? Hoćete li dopustiti da se ova situacija razvija? Kakve će onda posljedice biti, kakve će dalje biti posljedice za ../zvučno upozorenje za poslanika/.. Tako da smatram da ovi zaključci koje je gospođa Majkić i dio zaključka koji je gospođa Pandurević predložila, jesu artikulisali naše stavove po tom pitanju i zaista Vas želim upozoriti da bi vrlo korisno i vrlo pametno da shvatite ovo kao dobru namjeru, da izađemo iz ovoga sad, a ne da razvijamo problem u ovoj zemlji. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovanje kolegice i kolege mislio sam se ne javljati, međutim evo nukaju nas kolege i po malo i kolegice i prozivaju. I naravno ne želim nijedno slovo, a kamoli riječ reći na grub način, Bože sačuvaj, niti želim izazvati replike ni dodatne diskusije. Sviđa mi se priča o kompromisima i dogovorima s bilo koje strane da dolaze. Međutim, da li su one iskrene, iz duše, iz srca i ljudski i komšijske? Pa ako jesu, evo ja sve nas pitam – koliko zakona u Narodnoj skupštini Republike Srpske je donjeto preglasavajući Bošnjake i Hrvate? Ima li neko ovdje da to može nabrojati? Jesu li to desetine i stotine zakona, odluka i zaključaka? Je li to volja Bošnjaka i Hrvata? Je li to volja za kompromisom i za dogovorom? Bojim se da nije. Znači od sebe moramo poći i tamo gdje činimo vlast, a ovu stvar prikazujemo kao preglasavanje, to naprosto nije tačno. Zašto jednostrano oni koji vrše vlast u Republici Srpskoj, evo koliko godina, djeci bošnjačke nacionalnosti nasiljem u knjižice upisuju jezik bošnjačkog naroda? Je li to volja bošnjačkog naroda? Je li to vi poštujete 25 volju bošnjačkog naroda, kolegice i kolege Srbi, pa to djeci upisujete u knjižice, a onda ovdje nam dođete i kažete – pa mi smo za dogovor i mi smo za kompromis. Pa pokažite ga. A mi vas molimo, nemojte to raditi, zašto to radite, nemojte do raditi. Ne, tamo gdje imate silu, moć, provodite. Kada se borimo protiv terorizma, uhapsite na mišiće 32 čovjeka bez ikakvog razloga, proglasite ih teroristima i evo godina dana prođe, ko je za to odgovarao? Nije niko. A zamisli svako od nas, kako bi to bilo i kako bi se osjećali da budemo proglašeni teroristom i zovnemo televiziju i slika se i sve to se pokaže i onda nikome ništa. Govorimo o dobrim namjerama. Hajmo malo razmisliti o zastupljenosti bošnjačkog i hrvatskog naroda i ostalih u RS-u po popisu iz '91, imamo validan popis iz '91. Koliko Bošnjaka i Hrvata imamo u parlamentima i u općinskim vijećima ../zvučno upozorenje za poslanika/... današnji dan, koliko u zakonodavnoj, koliko u izvršnoj, koliko u sudskoj vlasti, koliko u javnim preduzećima, u javnim institucijama i ustanovama itd.? Naravno, neko će ista ta pitanja kazati, a u Federaciji, a u Brčko Distriktu itd. Hajmo malo pogledati se u ogledalo i vidjeti koliko smo iskreni i onda pričati lijepe priče. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Staša Košarac.
Ako ste pažljivo slušali, ja nisam pričao o preglasavanju. Pričao sam o političkim stavovima. Reći ću vam da institucije Republike Srpske funkcionišu u skladu sa Ustavom Republike Srpske. Dajte molim Vas, Vi dobro znate da postoje mehanizmi zaštite nacionalnih interesa naroda, Vi dobro znate da postoji Vijeće naroda, da postoji Ustavni sud Republike Srpske. Možda sva zakonska rješenja nisu po volji, ali ono što je potpuno jasno, da se Ustav Republike Srpske poštuje iz aspekta zakona o kojima ste Vi govorili. O načinu funkcionisanja institucija, želim da vas podsjetim da postoje takođe ustavna kategorija o broju i paritetu zastpljenosti i Bošnjaka i Hrvata u institucijama Republike Srpske. Nemojte reći da to nije tako. Kada spominjete određenu vrstu hapšenja, nemam apsolutno ambiciju da s Vama polemišem u tom smislu, pa vjerovatno naloge za hapšenje daju pravosudne institucije koje bira VSTS, nisu samo Srbi u sudovima i Tužilaštvu. A nemojte da pričamo i o nekim drugim stvarima koje su prisutne ovdje u Parlamentu i da dodatno zakomplikujemo situaciju, da bježimo od teme koja je na dnevnom redu. To o čemu ste Vi pričali, a i vas u Kolegiju želim da podsjetim, nije današnja tačka dnevnog reda. I ne vidim uopšte potrebu, ako hoćete dalje da komplikujete, da iznosimo nekakve stavove koji će vrijeđati nas ovdje međusobno, recite. Mi smo i na to spremni, ali ja mislim da to nije dobro. Hvala.
Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Ja mislim da mi ovo trebamo prekinuti, jer ponovo podvlačim, da nije bilo potrebe uopće da o ovome raspravljamo, nažalost, napravili smo grešku prošli put i otvorili smo tu priču koja se pokušava pretvoriti u neku trakavicu i u nekom periodu koji je ispred nas o tome stalno govoriti. Mnogo toga je uzeo i rekao gospodin Rančić kada je u pitanju ta želja za konsenzusom, koju je izrekao gospodin Bojić. I ponoviću ono što je rekao gospodin Rančić. Zar nije sramota, zar nije sramota od Vlade Republike Srpske, da nameće i zloupotrebljava djecu bošnjačke nacionalnosti? 26
Moram Vas upozoriti, nisam, pustio sam ova dva diskutanta
Samo malo, samo da..
mimo teme, molim Vas.
Govorili smo o konsenzusu i da ovoj zemlji treba koncenzus.
Ne, i to je mimo teme.
Zar mislite, samo malo,
Znači, vratite se na temu o popisu.
Ako mislite da će biti problem, pa neka bude problem. Pa biće problem i oko bošnjačkog jezika, pa neka bude problem. Jel' mislite, jer mislite da u ovoj, ma neka bude problem.
Ma, molim Vas, ja ne mislim, ja vodim sjednicu kojoj je tema jedno, a Vi govorite druge stvari.
Cijelo vrijeme nam prijetite o nekom problemu. Pa neka bude problem. Pa je li mislite da možete protjerati milion ljudi pobiti i da
Ja Vas upozorovam da ste izašli iz teme, molim Vas
Nisam izašao...
Vratite se na temu
iz suštine, nisam izašao, jer je problem 27
Oduzimam Vam riječ. U skladu sa svojim ovlaštenjima,
A zašto?
Upozorio sam Vas tri puta
A zašto?
da se vratite na temu.
Ja govorim o temi.
Niste prihvatili
Ja govorim o temi gospodine Bosiću, ja govorim o temi, ma neću. Ja govorim o temi, govorim o suštini, a suština je što se pojavilo više nego što se planiralo Bošnjaka u Republici Srpskoj, to je suština. I vi želite da tih Bošnjaka u Republici Srpskoj nema. I to vi dobro znate i to cijela
Al' sad Vas upozoravam da vrijeđate i nije tačno, to niko nije ....
To je tačno.
Vrijeđate, sada Vam oduzimam riječ.
To je tačno, oduzmite mi riječ, niste mi hvala Bogu oduzeli ..... [[isključen mikrofon]]
Denis Bećirović, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedavajući, a i ostale koleginice i kolege, ja sam vrlo jasno vama svima rekao prije 15 dana u šta ovako jedna nepripremljena sjednica se može izroditi. I gore je nego što sam rekao da će biti. U ima Kluba SDP-a, tražim pauzu od 15 minuta.
Pauza od 15 minuta. Molim vas da zauzmete mjesta da bismo nastavili sa radom. Gospodine Backoviću treba da krenemo sa radom. Sljedeći prijavljeni je, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, gospođa Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. Ja samo hoću zamoliti da mi pomognete otkriti dvije nejasnoće, zapravo doći do odgovora šta je danas tačka dnevnog reda – Informacija Vijeća ministara. U materijalima stoji da je Vijeće ministara se upoznalo sa Informacijom, nemamo njihov stav. Već dva valjda sata pričamo o popisu i onako nadugo i naširoko izlazimo izvan okvira te tačke dnevnog reda. Interesuje me, oduzeta je riječ kolegi Ahmetoviću, voljela bih da nam objasni uvaženi predsjedavajući zašto, jer je bilo riječi o pitanju jezika, nazivu jezika u Republici Srpskoj. Pitanje naziva jezika ili kojim jezikom govore korsnici, stanovnici, građani Republike Srpske i Bosne i Hercegovine i Federacije, bilo je i kojim jezikom govorite. Dakle, bilo je to pitanje, i ono je sastavni dio, ako već možemo tako široko zasnovati, ne znam zašto to onda izlazi izvan ovih okvira. Meni je veće pitanje što se Vijeće ministara nije odredilo prema ovome, nego smo dobili od Agencije najdirektnije materijal.
Pa vidite, ja sam zatražio, odnosno zatražiću stenogram tog, inače tog toka sjednice da se razjasnimo, a oko ne pridržavanja dnevnog reda, znači pitanje jezika nije bilo postavljeno ovdje u kontekstu pitanja jezika na popisnoj listi, nego je bilo postavljeno u priči šta uče djeca u školama i šta im se upisuje u knjižice. Znači, čitava, u pravu ste u jednom dijelu, čitavu ovu raspravu mi vodimo bez inforamcije Vijeća ministara, a tačka se zove Informacija Vijeća ministara, ali je jasno šta je suština problema i ja sam iskoristio svoje poslovničko pravo da oduzmem riječ poslaniku koji ne prihvata upozorenja da se vrati na tačku dnevnog reda. Eto, to je sve. Sljedeći Hazim Rančić, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo. Dakle, samo kratko, kad sam prošli put govorio nisam nikoga htio da pomenem poimenično ni da kažem moja se ispravka ili diskusija ili govor odnosi na toga i na toga i na toga. Obratio sam se svima nama i u većini i sa riječima poštovane kolegice i kolege iz Republike Srpske, itd. Poštovani kolega je replicirao tvrdeći da se poštuje Ustav u Republici Srpskoj. Ja odgovorno tvrdim da ne poštuje, na svim onim stvarima koje sam pobrojao. Ali evo, ne želim dalje raspravljati. Evo, nažalost kolege tu nema, ne znam da li ima djece, hvala Bogu da ih ima ako ih ima, i ako nema da ih ima, moje pitanje za njega glasi, u pogledu poštivanja Ustava - šta toj njegovoj djeci u đačkoj knjižici piše, da li piše jezik srpskog naroda ili srpski jezik, a šta piše 29 nekom hrvatskom djetetu, a šta piše bošnjačkom djetetu? Toliko u pogledu primjene i poštivanja jednakosti u pogledu Ustava. Hvala.
Evo, nisam htio da Vas prekidam, opet je ista priča, znači opet ista tema. Ja stalno molim da se vratimo na ovu temu. Milica Marković, ispravka krivog navoda.
Prvo moram reći da je dobro što su kolege iz SDP-a tražile ovu pauzu da gospodin Ahmetović malo ohladi glavu i da smiri malo strasti one kojim pokušava ovdje nekoga da zaplaši, a to je prigovarao i dok sam ja diskutovala govoreći ako će biti kriza pa neka bude. Evo, SNSD smatra da ne treba da bude kriza. I zašto sam se ja javila, dakle u pogledu ispravka krivog navoda, da kažem da ovdje danas neke diskusije pokušavaju tedenciozno i maliciozno da impliciraju poslanicima iz Republike Srpske da smo navodno mi ti koji smo uveli metod preglasavanja u odlučivanju u Bosni i Hercegovini, bilo u ovoj instituciji ili u nekoj drugoj, što nije tačno. Nije tačno, gospodine Rančiću, da smo mi vas preglasavali u nekim zakonima, mi smo samo koristili pravo koje nam je Ustav dao entitetskog glasanja, kao što ste ga i vi u Klubu SDA isto tako koristili kada vam je to odgovaralo. Dakle, ono za šta ja, šta ja želim reći, SNSD je podnio prijedlog zaključaka i naši zaključci idu u pravcu da se uključi Vijeće ministara u ovaj problem, jer ovo je krupan i težak problem za Bosnu i Hercegovinu, i da se ovaj problem neće moći razriješiti bez njihovog učešća. I druga stvar, SNSD, naš Klub predlaže, dakle da se traži da se ide u susret rješenju ovog problema koje bi dalo dugoročno i kvalitetno, kvalitetan odgovor na problem koji danas imamo. Ako neko misli da ovo ne treba podržati onda se možda neki zalažu za ono što misli Sadik Ahemtović. A on očigledno ima i sad scenario iz '91. i '92. kada su Srbi preglasani na referendumu, šta se poslije toga desilo. Ali ja vjerujem da do toga, da će svi racionalno razmišljati i o tome što su ...
Molim Vas da se vratite ...
koleginice ako ste Vi mogli pričati o đačkim knjižicama i o jeziku mogu i ja o diskusiji Sadika Ahmetovića
Znam, ali upozorio sam njih, evo upozoravam i Vas gospođo Marković da se vratimo na temu.
koji je itekako vrijeđao ovdje mnoge u sali Toliko. 30
Zaim Backović, gospodine Backoviću ovo je treći Vaš ispravak tako da nemate ... ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Pa tako ste pritisnuli. Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda.
Povreda Poslovnika.
/nije uključen mikrofon/
/nije uključen mikrofon/
Hajde, Zaim Backović. Gospodin Backović evo uspjeli su po ovoj tehnici da Vas preteknu.
Kad ovo ne stavim onda samo onu strelicu vidim i pritisnem šta je jedno od ono troje. Pa imam pravo biti ćorav, šta je, godine čine svoje.
Dobro gospodine Backoviću, morate nam reći koji član Poslovnika je povrijeđen.
Pozivam se na Kodeks.
A Kodeks,
Jeste.
Povreda Kodeksa?
Ne, ne, imam razlog zašto vam ovo govorim. Ja bih vas zamolio, iskreno vas kao čovjek zamolio da u retorici ovo će imati nesagledive posljedice, ovo može dovesti do svačega, iz ovoga se može izroditi svašta, ne dozvolite li. Vi sami znate kakve posljedice samo ta retorika može da izaziva. I evo sad vam kažem, pročitajte komentare nakon takve retorike kako reaguju oni koji su 31 van ove sale. Ta retorika je retorika zastrašivanja, koga ne znam, sebe ili drugoga. Ali to nije retorika koja vodi ka realnom smirivanju i nalaženju rješenja, ta retorika vodi ka tome tuk na luk, a bi znate šta to znači. I ta retorika ne vodi ničemu.
Je li Vi govorite o mojoj retorici?
Ne, ne, nego Vama kažem da zaustavite takvu retoriku.
Dobro, hvala Vam.
Na to Vi imate pravo.
Razumijemo šta pričate, u pravu ste. Maja Gasal-Vražalica, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Gospodine predsjedavajući.
... gospodine Mešiću zbog. Izvolite.
Uvažavajući zaista Vašu poziciju i Vaš mandat i sve ostalo, ali je činjenica da u posljednje vrijeme, ja čak mislim da Vi to radite nesvjesno, a nesvjesno iz razloga što apsolutno ne slušate dok zastupnici i zastupnice govore, ili između sebe razgovarate, ili ste zamišljeni, ili nešto, jer u posljednje vrijeme se da primijetiti kako nekome oduzimate riječ kada Vama to odgovara, dok druge kolegice i kolege čak ni ne opominjete. Dakle, kolegi Ahmetoviću ste oduzeli riječ zato što ste Vi smatrali da to ide u pogrešnom smjeru, gospođi Milici Marković apsolutno ne biste oduzeli riječ dok ne bi prvi, drugi, ili treći redovi upozoravali van mikrofona da biste Vi trebali poduzeti nešto po tom pitanju. A sukladno tome oduzimate riječ i kažete da nije u skladu sa dnevnim redom ili temom, a nećete da prihvatite činjenicu da je na popisnicama, mi smo trebali da se izjasnimo kojim jezikom govorimo.
Evo i Vi sad govorite mimo utvrđenog ...
Evo popisnica - popis, evo popisnica - popis.
Vidite, sve ovo što ste pričali nema veze sa Vašom prijavom oko ne pridržavanja dnevnog reda. 32
Ja nemam priliku da Vam skrenem pažnju da Vi nekim kolegicama i kolegama dozvoljavate da pričaju, dok drugima oduzimate riječ kao što i sada to radite. Ja imam zapisano koliko neke kolege prekorače vremenski da govore, minutu, minutu i po, dok druge prekinete u pet sekundi. I to imam zapisano, jer baš vodim statistiku da Vam to predočim. To je jedna stvar. Druga stvar, mi smo na popisnici trebali da kažemo kojim jezikom govorimo, što će reći da su neki ljudi sigurno u Republici Srpskoj, sigurno u nekim kantonima, gdje i kantoni prevodom na hrvatski kažu da to nije bosanski jezik, nego je bošnjački jezik. I sada sukladno tome ako smo se mi izjasnili, neki od nas, da govorimo bosanskim jezikom niko to neće uzeti u obzir, nego će i dalje pisati da ti ljudi tamo negdje govore bošnjačkim jezikom. E to je popis i to je, i Vi kažete da je to van teme. To je upravo ova tema.
Mirsad Mešić, ispravak krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Neću Vas napadati samo ću pokušati ispraviti gospođu Marković, zarad stenograma. Nismo mi zatražili pauzu zbog gospodina Sadikovića(?), nego zbog stanja u ovom Domu i imali smo namjeru da malo smirimo situaciju, i mislim da smo u tome pomalo i uspjeli. Dakle, pauzu smo zatražili zbog ukupne atmosfere u ovom Domu.
Hvala. Amir Fazlić, ispravak krivog navoda.
Ma evo, predsjedavajući, ovo vodi u nekom smirujućem tonu sjednice i vraćamo se u svoj tok, ali kao predsjedavajući Kluba SDA izražavam protest prema načinu na koji ste oduzeli kolegi Ahmetoviću riječ. I ne bi to odmah reagovao da niste odmah poslije toga ne oduzeli riječ kolegici Milici koja je izgovorila ovdje niz nekih svojih ocjena na ime Sadika Ahmetovića, koga nema, i koji je se danas javio da će od određenog vremena inači odsustvovati sa sjednice. Ja Vas molim da korektno vodite sjednicu, Vi to znate, Vi imate političko iskustvo i Vi to možete. Molim Vas uzmite, ono što se kaže, palicu u svoje ruke i vodite sjednicu onako kako Vam Poslovnik određuje i dopušta.
Dobro. Samo moram da Vas napomenem da sam ja tri puta upozorio poslanika Ahmetovića da se vrati na tačku dnevnog reda, a da sam upozorio i gospođu Milicu Marković, koja je poslije toga prestala. Prema tome, nema svrhe ovdje da branimo jedni druge ili da napadamo jedni druge, ja pokušavam prema Poslovniku da vodim ovu sjednicu. Nema više prijavljenih. 33 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Pa dobro, nije bitno to. Znači, prvi zaključak Klub SNSD-a, Dušanka Majkić poslanik. Treba li da pročitam zaključke? Ne treba. Molim da se izjasnimo u paketu o zaključcima. 11 za, protiv 20, uzdržanih 7. Ne postoji opšta većina, zaključak nije prošao. Drugo glasanje o zaključku Aleksandre Pandurević. 10 za, 19 protiv, 9 uzdržanih. Ne postoji opšta većina, zaključak nije prošao. Imamo i zaključke gospodina Lovrinovića. Molim vas da se pripremite.
Odustaje, odustaje on.
Je li odustao gospodin? 34
/nije uključen mikrofon/
Odustaje. Znači, ovim završavamo hitnu sjednicu. Ali ostanite molim vas na mjestima, prošireni Kolegij je dogovorio da otvori odmah, na osnovu 15 potpisa poslanika, novu hitnu sjednicu samo sa jednom tačkom dnevnog reda – Glasanje o RTV servisu, naplati takse, koja se nalazi u drugom čitanju zbog zahtjeva za hitnu sjednicu. Znači, da ne bi sazivali hitnu sjednicu dogovorili smo da sad odmah to završimo, otvorimo sjednicu i izvršimo glasanje. Sjednica završena u 18:35 sati.