Sad nastavljamo s redom, prva točka današnjeg dnevnog reda je: - Izvješće o provođenju Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u državnom proračunu Republike Hrvatske za 2018. godinu za potrebe nacionalnih manjina Predlagatelj izvješća je Vlada RH temeljem čl. 37. Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina. Raspravu je proveo Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Ivan Malenica, ministar uprave, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. U skladu sa Ustavnim Zakonom o pravima nacionalnih manjina, Vlada RH podnosi Hrvatskom saboru izvješće o provođenju Ustavnog Zakona i o utrošku sredstava koji se za potrebe nacionalnih manjina osiguravaju u državnom proračunu za 2018. godinu. Prije svega, navodnimo da se podaci o ravnopravnoj uporabi službenog jezika i pisma nacionalnih manjina, podaci zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina o izvršnim predstavničkim i upravnim tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te podaci o aktivnostima i financiranju Vijeća i predstavnika nacionalnih manjina za potrebe ovog izvješća od 2018. g. prikupljaju putem e-sustava za praćenje provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. E-sustav je razvijen u okviru IPA projekta, potpora učinkovitoj provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina od 2016. do 2017. g. i omogućuje strukturiran i uniformiran način prikupljanja navedenih podataka. U odnosu na službenu i ravnopravnu upotrebu jezika i pisma, u 27 lokalnih jedinica u kojima je sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina obvezno uvođenje manjinskog jezika i pisma u ravnopravnu službenu uporabu, potrebno je istaknuti da u statutima tih jedinica nije bilo značajnih promjena u odnosu na prethodnu 2017. g. te su jedinice uglavnom ispunile obvezu usklađenosti svojih statuta s odgovarajućim zakonskim odredbama međutim pojedina prava uređena statutom ne primjenjuju se u potpunosti u praksi. Te jedinice nisu izvijestile o iskazivanju interesa pripadnika nacionalnih manjina za korištenjem svoga jezika i pisma u postupcima I. i II. stupnja pred upravnim tijelima jedinica samouprave a takav interes nije zabilježen ni u postupcima pred tijelima državne uprave. Izuzetak su pojedine jedinice lokalne samouprave u Istarskoj županiji u kojima je dvojezičnost uvedena statutima i koja bilježi značajni broj postupaka na talijanskom jeziku. Važno je naglasiti da je uočeno povećanje broja izdanih dvojezičnih osobnih iskaznica posebice pripadnika talijanske, mađarske i češke nacionalne manjine. Na području odgoja i obrazovanja, na jeziku i pismu nacionalnih manjina konstantno se osigurao visok stupanj provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Ministarstvo znanosti i obrazovanja u potpunosti ostvaruje sve obveze iz Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina prema učenicima osnovnih i srednjih škola pripadnicima nacionalnih manjina čime se potvrđuje da hrvatska obrazovna politika u odnosu na odgoj i obrazovanje nacionalnih manjina primjenjuje najviši standarde. Uspješno se provodi obrazovanje učenika u nastavi koja se u cjelini izvodi na jeziku i pismu nacionalnih manjina prema modelu A, dok se sve više učenika u osnovnim školama uključuje i u učenje jezika i kulture nacionalnih manjina prema modelu C. Od školske godine 2018./2019. odobren je ustroj nastave po modelu C u 16 škola a prvi je put je odobren i ustroj nastave za pripadnike bošnjačke nacionalne manjine u 10 osnovnih škola. Također, provedbom mjera i aktivnosti za ispunjenje ciljeva nacionalne Strategije za uključivanje Roma za razdoblje od 2013. do 2020., postignut je daljnji napredak u području odgoja i obrazovanja pripadnika romske nacionalne manjine, uključivanjem na svim razinama odgojno-obrazovnog sustava. U odnosu na ostvarivanja prava nacionalnih manjina na pristup javnim medijima, tijekom 2018. g., i dalje se ističe potreba za unaprjeđenjem te nužnost kontinuirane i sustavne edukacije novinara koji se bave manjinskim pitanjima a edukacija je nužno vezana i za govor mržnje u javnom prostoru s ciljem senzibiliziranja javnosti o negativnim utjecajima govora mržnje te sprječavanja širenja stereotipa i predrasuda. HRT prema Zakonu o HRT-u, u ostvarivanju svojih programskih načela i obveza, ima obvezu proizvoditi ili i objavljivati emisije namijenjene informiranju pripadnika nacionalnih manjina u RH. navedena obveza proizlazi iz novog ugovora između HRT-a i Vlade RH za razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2022. g. kojim su između ostalog ugovorene programske HRT-a koje proizlaze iz Zakona o HRT-u. U području kulturne autonomije nacionalnih manjina putem Ministarstva kulture, kontinuirane se financira opremanje knjižnica, novinska i knjižnično-nakladnička djelatnost, glazbeno-scenska djelatnost i kulturno-umjetnički amaterizam, likovna, novo-medijska i filmska djelatnost, međunarodna kulturna suradnja, arhivska i muzejsko-galerijska djelatnost te zaštita kulturne baštine nacionalnih manjina a putem Savjeta za nacionalne manjine, financiraju se razni programi udruga i ustanova nacionalnih manjina. Brojne udruge i ustanove koje su osnovali pripadnici nacionalnih manjina s ciljem očuvanja razvoja i promicanja i iskazivanja svog kulturnog identiteta, ukazuju na visok stupanj ostvarivanja prava nacionalnih manjina na kulturnu autonomiju. Značajna sredstva dodjeljuju se i na lokalnoj razini, posebno u urbanim središtima, za razne kulturne projekte koje organiziraju udruge nacionalnih manjina samostalno ili zajedno sa drugim dionicama. Vezano uz političku participaciju, pripadnici nacionalnih manjina ostvarili su propisanu zastupljenost u Hrvatskom saboru a u cijelosti su ostvarili i svoje pravo na zastupljenost u predstavničkim i izvršnim tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina u tijelima državne uprave, pravosudnim tijelima te tijelima uprave jedinice samouprava, uređeno je čl. 22. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina koji osigurava zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u navedenim tijelima na način da imaju pravo prednosti pri zapošljavanju pod istim uvjetima. U prethodnom razdoblju a i nadalje na snazi je odluka o zabrani novog zapošljavanja državnih službenika i namještenika u tijelima državne uprave te stručnih službama i uredima Vlade RH što se odrazilo na mogućnost zapošljavanja u državnoj službi općenito pa tako i na zapošljavanje nacionalnih manjina. Prema podacima Ministarstva uprave, na dan 31. prosinca 2018. g. u tijelima državne uprave i stručnim službama i uredima Vlade RH, bilo je zaposleno 49 612 službenika i namještenika od kojih su njih 1605 ili 3,24% bili pripadnici nacionalnih manjina što predstavlja blagi pad postotnog udjela u odnosu na 2017. g. kada je taj udio iznosio 3,34%. Učinkovito zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina uz donošenje godišnjih planova prijema ovisi o prijavama pripadnika nacionalnih manjina na natječaje, pozivanju na prednost pri zapošljavanju, ispunjavanju uvjeta za radno mjesto koje se popunjava te rezultatima ostvarenim na provedenim testiranjima i intervjuu. Prema podacima Ministarstva uprave, na dan 31. 12. 2018. g., u upravnim tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, ukupno je zaposleno 14 058 službenika i namještenika, od čega 463 ili 3,31 pripadnika jedne od 22 nacionalne manjine. 529 ili 3,78 nepoznatih, 18 ili 0,13 neopredijeljenih te 8 ili 0,06% službenika i namještenika koji su se izjasnili kao muslimani. Usporedbe radi u odnosu na stanje na dan 31. prosinca 2017. g. u upravnim tijelima jedinica lokalne i područne samouprave ukupan broj službenika i namještenika povećan je za 314, dok je službenika i namještenika iz reda pripadnika nacionalnih manjina veći za 8%. Vijeća i predstavnici nacionalnih manjina imaju pravo i obvezu savjetodavnog sudjelovanja u donošenju odluka na lokalnoj razini vezanih za pitanje od interesa za nacionalnu manjinu. Iz podataka koje su putem e-Sustava dostavile jedinice lokalne i područne samouprave u 2018. g. je vidljivo povećano financijsko izdvajanje iz proračuna jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave na razini RH za Vijeće i predstavnike nacionalnih manjina. U većini lokalnih jedinica, stanje je ostalo nepromijenjeno u odnosu na prošlu godinu, dok je u pojedinim jedinicama zajedničkim djelovanjem Vijeća i predstavnika nacionalnih manjina te predstavnika lokalne i područne (regionalne) samouprave ostvaren određeni napredak. U 2018. g. posebno značajnim ocjenjuje se izrada prijedloga zakona o izboru Vijeća i predstavnika nacionalnih manjina kojim se podrobnije uredio postupak izbora i druga pitanja u vezi s izborom članova Vijeća i predstavnika nacionalnih manjina te se otklonili u praksi ... [[Govornik se ne razumije.]] nedostaci ili pravne praznine. Navedeno je imalo za cilj unaprjeđenje izbornog zakonodavstva na nacionalnom nivou u skladu s demokratskim standardima te i unaprjeđenje, očuvanje i zaštita položaja nacionalnih manjina u dijelu koji se odnosi na izbore za vijeća i predstavnike nacionalnih manjina, a radi njihova sudjelovanja u javnom životu i upravljanju lokalnim poslovima. Spomenuti zakon na snazi je od 19. ožujka 2019. g. Zaključno se može konstatirati da je Vlada RH tijekom 2018. g. putem nadležnih tijela provodila brojne aktivnosti u provedbi Ustavnog zakona o pravu nacionalnih manjina te je za tu svrhu iz državnog proračuna ukupno potrošeno 173 milijuna kuna, što predstavljaj povećanje u odnosu na 2017. g. kada je utrošeno 144 milijuna kuna. Hvala.
Zahvaljujem se ministru uprave. Kao u dobra stara vremena imamo mnogo replika, ali prvo su zatražene 2 stanke. Zastupnik Miro Bulj je prvi zatražio, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predstavnici Vlade, poštovani građani, u RH nacionalne manjine većinom ostvaruju svoja prava koja proizlaze iz Ustava RH od kulturnih, autonomije nacionalnih manjina, do financiranja u ogromnim iznosima u usporedbi s onim što bih ja i želio reći ovdje vama, uvaženi ministre i pitati vas što je sa onim što je Hrvatska potpisala primjer usporedba sa Srbijom, sa problemom hrvatske nacionalne manjine u Srbiji. Reciprocitet je vrlo bitan, 2005. g., 2004. je potpisan Sporazum o reciprocitetu, dok u Srbiji Hrvati nemaju pravo na svoga predstavnika u parlamentu, ovdje je zagarantirana 3 saborska zastupnika kad to uspoređujemo. Dole su, hrvatska nacionalna manjina je šikanirana, dok u Hrvatskoj uz 3 saborska zastupnika imamo 40-tak gradonačelnika, dogradonačelnika, tj. oni koji su u jedinicama lokalne samouprave, a u Srbiji ljudi jednostavno naši Hrvati nemaju apsolutno nikakva prava. Što je sa Sporazumom o reciprocitetu potpisanim 2004. g.? Što ste po tome pitanju poduzeli? Nedavno je bio ovdje g. Žigmanov, predstavnik Hrvata, nacionalne manjine u Vojvodini, koji je govorio, govorio vapaj predstavnicima hrvatske Vlade, vapaj do neba o onome što se događa Hrvatima u Republici Srbiji. Nemaju nikakvu autonomiju. Nemaju nikakva financiranja. U R. Srbiji na jednog, na, ako ćemo gledati po broju, po jednome pripadniku nacionalne manjine, Hrvatu, izdvaja se [[Upadica: Hvala.]] jedna kuna. Usporedbu [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] na 37 kuna koji se ovdje daje [[Upadica: Zastupnik Bulj.]] pripadnicima srpske nacionalne manjine [[Upadica: Zastupnik Bulj, isteklo je vrijeme.]] Hvala lijepo.
Molio bih vas da se držite predloženoga vremena. Stanku je također, zatražio zastupnik Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Ispred Kluba Hrvatskih suverenista tražim stanku. Ovdje smo slušali izvješće i sve to izgleda fino. Međutim, evo ja ću postaviti jedno jako konkretno pitanje vezano uz korona krizu. Hoće li i kulturne udruge koje su financirane na ovaj način, konkretno, ja ću reći, izdvojiti jednu udrugu, Srpsko narodno vijeće, snositi teret krize? Hoće li i dalje milijuni kuna odlaziti konkretno toj i sličnim udrugama koje šire, ja ću biti jasan, govor mržnje. Vi ste ovdje sa govornice spomenuli govor mržnje, sprečavanje govora mržnje i ne mogu shvatiti da hrvatska država danas financira časopis Novosti preko Srpskog narodnog vijeća Milorada Pupovca, a širi se eksplicitan govor mržnje iz tog časopisa odnosno preko rada te udruge. I to je ono što meni nije jasno. Još jedna stvar koja je jako bitna, a svi se boje to izgovoriti. Kad govorimo o nacionalnim manjinama, one su naša dragocjenost, međutim, nemojmo zaboraviti da je prije 30 godina, da su pripadnici jedne nacionalne manjine uzeli puške u ruku i pokušale rušiti svoju državu Hrvatsku. To je jako bitno napomenuti i imati na umu. Dakle, super, dragocjenost su, ali još uvijek nismo čuli od pripadnika čelnih pripadnika te nacionalne manjine, pravu iskrenu ispriku za ono sve što su radili. I na koncu, danas imamo etno biznis, pravi etno biznis od izbora zastupnika u HS do dobivanja novaca preko udruga, a najbolje o tom etno biznisu govori i današnja koalicija koja upravlja Hrvatskom, ja sam je nazvao na onaj pravi način jer to ona je, hrvatsko-srpska trgovačka koalicija. S obzirom na ono jučer što se dešavalo u Jasenovcu, ja sam to malo i proširio i stojim iza toga. Hrvatsko-srpska-romska trgovačka koalicija.
Povreda Poslovnika, izvolite zastupnik Radin, potpredsjednik Sabora.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Povrijeđen je čl. 238. kada je g. Zekanović spomenuo u krajnje negativnom obliku izbor zastupnika nacionalnih manjina u HS-u koji je predmet ovog zakona ustavnoga o kojemu govorimo danas i za koje je glasalo 2/3 članova ovog parlamenta jer toliko treba. Znači ja bih vas molio, g. potpredsjedniče, da upozorite [[Upadica: Hvala.]] g. Zekanovića [[Upadica: Vrijeme.]] da si pročita taj zakon [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala.
Zastupnik Radin, ja sam pretpostavljao da će ova točka biti poprilično intenzivna, vidim da su najveće snage hrvatskog parlamenta, još nedostaje jedno ili dvoje, svi su tu i očekujem da će rasprava biti, krenuti upravo u ovom tonu. što se mene tiče, nećete dobiti preveliko kažnjavanje, o vama će najbolje govoriti, mislim o svim zastupnicima ono što sami budu govorili i bez kazni i bez bilo čega. Što se tiče vrijeđanja, svaka osoba ima pravo iznijeti svoj stav. Ako je to njezin stav, onda stavovi također, govore o osobama. Ali u ovom trenutku ja ne mogu procijeniti da je postojala povreda Poslovnika. Zastupnik Zekanović, dao sam [[Upadica: Zapravo vi ste odgovorili]] zastupnik Zekanović, molim vas, prije nego vam dam riječ, dao sam ocjenu, budući da nema povrede Poslovnika, vaša povreda Poslovnika ne dolazi u obzir. Objasnio sam.
... [[Govornik se ne razumije.]] vi ste zapravo i rekli, ja imam pravo na svoj stav i mislim da taj zakon nije dobar, slažem se. Hvala.
Hvala vam. Ne, zastupnik Bilek je po redu zatražio stanku, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa ja se ne bih složio da će ići kompletna rasprava u tom smjeru, mislim da bi svakako u hrvatskom parlamentu trebalo dati pozitivne smjernice i ove rasprave i svega onoga što radi hrvatski parlament, svi njegovi zastupnici, uključivši i zastupnike nacionalnih manjina, ne samo u ovim dijelovima negativnosti koje su pričali, koje mislim da su sasvim sporedna stvar, nego i u smislu što se trudimo biti i most između RH i drugih država. Mogu reći i na primjerima, evo, manjina koje ja zastupam, Češke i Slovačke, da smo u proteklih nekoliko godina, da je više od 25 milijuna kuna stiglo investicija u objekte, u infrastrukturu u RH, da se radi zajedno na školstvu, da imamo bilaterale, tu zahvaljujem evo, sad se radi na novoj bilaterali upravo, bilateralnom sporazumu između R. Češke i RH, u pripremi je isti sa Slovačkom koji treba biti poveznica i most, a da ne kažem da smo u ovoj teškoj situaciji kada imamo situaciju sa COVID-19, sa korona krizom, pokušali zajednički sa našim veleposlanicima isto ići u smjeru unaprjeđenja, revitalizacije gospodarstva, mogućnosti da i naš turizam, ako sve bude u redu, prodiše, da dovučemo na neki način i da budemo pozitivni ambasadori za hrvatski turizam izvan RH. S te strane mislim da i sve ove financije koje se ovdje spominju su, naravno, korektne, ali su i puno manje nego što se ovdje priča jer puno toga i zemlje koje su ovdje i čiji zastupnici zastupaju, ulažu i u RH i u infrastrukturu, ali moram reći jednu stvar i zamolit ću sve ovdje kolegice i kolege koji su danas ovdje da budu korektni, nemojte osuđivati narod radi pojedinaca. Hvala lijepo.
Zastupnik Bilek, samo bih molio da naglasite u ime kojeg kluba govorite kako… ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala vam. Zastupnik Maras, također, je zatražio stanku.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Mislim da smo se dužni javiti i zatražiti stanku da bi se konzultirali o nekim stvarima koje su ovdje izrečene i najoštrije odbaciti ocjene nekih klubova i zastupnika vezane uz nacionalne manjine u RH i zakon čije izvješće danas ovdje slušamo jer mislim da je dosta Hrvatskoj, hrvatskim građanima i ako ćemo se okrenuti budućnosti, dosta je parazitiranja pojedinaca na manjinama i negativnom kontekstu non-stop jedna te ista priča, mislim da jednostavno dosta toga više slušati i na način da će hrvatski građani znati procijeniti da u biti oni koji siju netrpeljivost i mržnju ne žele dobro Hrvatskoj. Sa te strane, mislim da je Hrvatskoj ovakav zakon potreban, da je dobro da ga imamo, da bi bilo dobro da ga u potpunosti primjenjujemo i da ne možemo potpasti pod pojedinačne ocjene, pa normalno da ljudi nisu zadovoljni što su neki predstavnici nacionalnih manjina, kao što je g. Bilek u klubu zastupnika Milana Bandića. Pa sigurno, ili gđa. Prljas, pa to ne može nikome biti, to nikome ne može biti na čast da bude u klubu zastupnika uskočkog optuženika koji maltretira grad Zagreb već godinama ali nisu pripadnici nacionalnih manjina krivi za to, oni će znati na jesen ocijeniti da li je to čast biti u klubu Milana Bandića i glasati ponovno za te kolegice i kolege ili nije. I zato u potpunosti odbacujem ovo što je rekao kolega Zekanović i ovo što je rekao kolega Bulj, mislim da se ne trebamo uspoređivati sa lošijima od sebe. To što je Srbija takva kakva je, pa to ne znači da Hrvatska moramo biti. Mi moramo biti uzor, mi moramo pokazivati kako se odnosi prema nacionalnim manjinama i moramo pokazati kakvu Hrvatsku želimo da se ovdje svi naši sugrađani osjećaju dobro, sigurno i da imaju bolju budućnost. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnik Vučetić je također zatražio stanku.
Zahvaljujem. Molim stanku u ime kluba kako bi upozorili javnost na jednu činjenicu koju gotovo svi znaju, ali nije dovoljno jasno rečena, makar u ovoj sabornici. A ta činjenica glasi, nacionalizam je glup. Zašto je nacionalizam glup? On je glup zbog toga što izdaje ideju nacije. Ideja hrvatske nacije je ostvareno u hrvatskoj državi, ono što je hrvatska država, to je sadržano u Ustavu i zakonima. Kad ne provodimo Ustav i kad ne provodimo zakone, onda smo protiv ove države. Glupi nacionalisti su protiv ove države a nisu toga svjesni. Glupi nacionalizam ne shvaća da je s prigovorima kad se prema nacionalnoj manjini, konkretno prema srpskoj nacionalnoj manjini, treba odnositi modelom srpske države prema Hrvatima. Dakle glupi nacionalisti se zalažu da model vladanja u RH bude model vladanje Republike Srbije, dakle nacionalizam je glup. Zašto je nacionalizam glup? Zato što ga promoviraju glupani koji ne shvaćaju koja je vrijednost države i koji ne shvaćaju koja je vrijednost hrvatskih građana. Nacionalne manjine su građani RH, oni nisu naš dodatak, oni nisu naša vrijednost koju ćemo mi oko vrata okačiti, oni su vrijednost RH, oni su RH, oni su Ustav i oni su zakoni. I oni ukoliko su nacionalisti, i oni su glupi. Sve dok nisu nacionalisti, i sve dok netko nije nacionalist, on izgrađuje državu. Kad postane nacionalist, on se očitovao pred državom kao protudržavni element, kao netko tko uništava državu odnosno u spoznajnom smislu, kao jedna obična budala.
Zastupnik Babić je također zatražio stanku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku ime kluba HDZ-a kako bismo se konzultirali po ovoj temi odnosno izvješću o utrošku sredstava nacionalnih manjina po Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina te iznijeli određene stvari i netočnosti koje se ovdje govore u Hrvatskom saboru. U ovom izvješću postoji jedno poglavlje vezano za bilateralnu suradnju, dakle bilateralnu suradnju sa drugim država pogotovo ondje gdje žive hrvatske nacionalne manjine a time i u Republici Srbiji. Da se iščitalo iz ovoga izvješća odnosno da se njega pročitao, vidjelo bi se da se kontinuirano ulažu napori za poboljšanje hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji kroz međuvladin mješovit odbor, ne samo u Srbiji već i u Sjevernoj Makedoniji posebno za 2018. g. kroz ovo izvješće možemo govoriti i vidjeti o statusu hrvatske nacionalne manjine u Sloveniji. Naravno da nam je u interesu da hrvatske nacionalne manjine u drugim državama poglavito u Republici Srbiji imaju daleko bolji status isti ili sličan kao u RH, nažalost to zavisi i od Republike Srbije odnosno njezin vlasti, njihovog parlamenta, ali nastojimo svaki put i u svakoj prigodi institucionalno a i kroz susrete zapravo govoriti o poboljšanju i položaju hrvatske nacionalne manjine u RH, što ćemo naravno i dalje činiti, zbog toga tražim stanku u ime kluba HDZ-a. Hvala vam lijepa.
Javlja li se još možda neki klub zastupnika za stankom? Ako ne, onda određujem stanku u trajanju od 5 minuta, hvala. STANKA U 9,59 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici, molio bih vas da se vratite na svoja mjesta, nastavljamo s radom. Postoji 8 replika, prvu repliku zatražio je zastupnik Bulj, izvolite. Pričekajte, netko nije isključio mikrofon. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ja bi vam postavio pitanje, pitao sam to i u stanci, to je vrlo bitno pitanje. U Hrvatskoj se ustavna prava prema nacionalnim manjinama ispunjavaju i obaveze većinom. Čak imamo i dvostruku povijest u gradu Vukovaru gdje oni koji su napadali, imaju svoju povijest a mi imamo službenu hrvatsku povijest. Što se poduzeli po tome pitanju da se dvije različite, u istim školama, dvije različite povijesti uči i što ste poduzeli po pitanju reprociteta ovih sporazuma iz 2004. g. gdje hrvatska nacionalna manjina u Srbiji nema apsolutno nikakva prava, ni prava financiranja, ni prava participacije u vlastima, od lokalne do državne, jednostavno to je vapaj tih ljudi, to je moje pitanje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, ministar uprave. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Na kraju. Zastupnik Zekanović zatražio je repliku.
Poštovani ministre, ali evo pitanje je zapravo i državom tajniku Poljičku, ono što sam pitao u stanci, evo tu Šibenčanin postavlja pitanje Šibenčanima, želim čuti vaš stav vezano uz rad Srpskog narodnog vijeća, časopisa „Novosti“. Ja sam maloprije ovdje rekao kao zastupnik u Hrvatskom saboru i postavljam pitanje i vama, što vi mislite o govoru mržnje koji se širi iz tog časopisa, vaš stav i hoćete li vi kao ministar i državni tajnik, nešto napraviti po tom pitanju da se to konačno zaustavi. Ja ne vidim razloga da se tako nešto financira, da se taj govor mržnje plasira u javni prostor a vi ste u poziciji to zaustaviti. Pa onda, evo vaše mišljenje i naravno i odgovor hoćete li po tom pitanju nešto napraviti da se to konačno spriječi?
Zastupnica Jeckov zatražila je repliku.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, u izvještaju su korišteni podaci o izdaci za financiranje prava nacionalnih manjina vezani iz prava koja se odnose na druge zakone. Zbog čega je to tako? Tako da ovaj iznos koji je naveden izgleda u priličnoj mjeri prenapuhano i zbog čega se recimo sredstva za stambeno zbrinjavanje koja se inače odnose na Zakon o stambenom zbrinjavanju su umetnuta u ovoj izvješće? Zbog čega financiranje vjerskih zajednica također se nalazi u ovom izvješću kada znamo na koji način se to financira odnosno putem ugovora s vjerskim zajednicama? Kao što rekoh, ova sredstva i ove brojke su u priličnoj mjeri nestvarne. Zahvaljujem.
Zastupnik Kajtazi zatražio je repliku.
Zahvaljujem se poštovani ministre. U samom vašem izlaganju, spominjali ste nacionalnu strategiju, ne znam da li znate da je bila prije toga dekada od 2005. do 2015., da je jako malo učinjeno, skoro ništa, poslije toga pojavljuje se nacionalna strategija od 2013. do 2020. Ne znam koliko ste upoznati da samo 30% jedinica lokalne samouprave donijele su akcijske planove. I sad ja postavljam pitanje, na koji način će se izvršiti realizacija same nacionalne strategije kad nacionalna strategija obuhvaća jedan začarani krug, to je stanovanje, obrazovanje zapošljavanje, zdravlje itd.? Ako nemaju u proračunu jedinice lokalne samouprave sredstva, onda ne može doć ni do same implementacije a danas smo 2020. a mi govorimo o nacionalnoj strategiji od 2013. do 2020. Jedino što je ova Vlada donijela, donijela je operativni program za nacionalne manjine za kojeg moram reći…
Hvala, isteklo je vrijeme [[Upadica Kajtazi: Hvala.]] Bit će vremena danas. Zastupnik Babić javio se za repliku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, vi ste u vašem izlaganju rekli da se zbog dvojezičnosti izdavanja osobnih iskaznica u 2018. g. bilo negdje oko 3 358, od toga je 3 160 na talijanskom jeziku a samo manji broj, negdje 98 na srpskom odnosno po 36 na mađarskom i slovačkom i nešto na rusinskom, po 2. Je li vam to govori da ne postoji interes nacionalnih manjina za izdavanje osobnih iskaznica na dvojezičnosti osim talijanske, vjerojatno i zbog granice i zbog po meni razumljivih razloga ili imate možda neki podatak 2019. g. da je puno veći zahtjev za izdavanjem osobnih iskaznica na 2 jezika? Hvala.
Zastupnike Bilek javio se za repliku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa evo samo htio replicirati u vezi Zakona o izborima za vijeće predstavnika nacionalnih manjina. Naime, mislim da stvarno je zakon dobro odrađen i da je funkcionalan, bit će vjerojatno i nekih manjih popravaka, međutim jedna sitnica koja možda nije dobro definirana je financiranje kampanje odnosno pristup javnim medijima vezano za taj dio i mislim apsolutno tu nije bilo dovoljno sluha prije svega od javnih medija, od državne televizije da bi uopće bili prezentacije oko tih izbora da su oni u tijeku i šta oni. Znači, imamo onaj dio koji je vezan uz sve ostale izbore, gdje postoji određena obveza znači predizborne kampanje dok je ovdje to izostalo. Hvala lijepo.
Zastupnik Vučetić zatražio je repliku.
Zahvaljujem. Kad se radi o biranju prava nacionalnih manjina ili kada se nekome po nacionalnoj osnovi uskraćuje neko pravo, radi se o govoru mržnje. Međutim to uskraćivanje može proizlaziti i iz tišine. 2018. imali smo tišinu, zakonsku tišinu, tišinu uskraćivanja prava nacionalnim manjinama u nekoliko gradova i općina. Namjerno sad neću spomenuti onaj slučaj oko kojeg se svi sporimo nego manje razvikane slučajeve, a to je u Gračacu, 45% stanovnika je srpske nacionalne manjine, a tada im ni statut nije bio usklađen s Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina. Nadalje, u gradu Vrbovskom imaju usklađen statut sa zakonom, ali se ne provodi ni zakon ni statut. To je tišina unutar koje se događa negiranje prava nacionalnih manjina.
Hvala. Zastupnik Culej zatražio je repliku.
Hrvatice i Hrvati, naravno i uvažene nacionalne manjine, općenito je poznato, ima stara jedna poslovica, da mrtvac nema osjećaja i da ga ništa ne boli iz jednog razloga, mrtav je, ne zna ništa. Pa tako i čovjek kad je glup, isto tako on nema osjećaj da je glup jer nema spoznaju da je glup. Kada se nekog naziva nacionalistom i onome koji širi govor mržnje, ja mogu samo pokazati par naslovnica koje sam su uspio iskopirati na brzinu. Dakle, Hrvati, mrtvi niste, ali da li ste glupi da financirate glasilo jedne nacionalne manjine Novosti koje vas crtaju sa Hitlerovima brčićima, koje vam stavljaju metu sa slovom U, koga treba riješiti, kojom ponovo to petokraka u drugom obliku, [[Upadica: Zastupnik Culej.]] Lijepa naša lijepo gori [[Upadica: Isteklo je vrijeme. Hvala.]] U boj, u boj [[Upadica: Hvala. Isteklo je vrijeme.]] Hvala.
Isteklo je vrijeme zastupnik Culej, hvala vam. Bit će vremena. Odgovor na replike, ministar uprave.
Može? Pa evo što se tiče reciprociteta, dakle RH, predsjednik Vlade RH u kontinuiranom je dijalogu i razgovoru sa predstavnicima hrvatske manjine u RH, to pokazuje činjenica dakle određene financijske pomoći pogotovo pri izgradnji Hrvatske kuće, ali i bilateralnih razgovora koje je predsjednik Vlade obavlja sa predstavnicima R. Srbije u smjeru unaprjeđenja statusa pripadnika hrvatske manjine u RH. Ono što sam pročitao u medijima, što je izjavio. G. Žigman, Žigmanov, dakle vidi se određeni pomaci u ostvarivanju određenih prava kada su u pitanju, kada je pitanje obrazovanje, kada su u pitanju određeni infrastrukturni projekti. Što se tiče financijskih pokazatelja …
Isteklo je vrijeme. Ispričavam se, morat ćete malo češće koristiti mogućnost odgovora na repliku. Ali bit će vremena uvijek, kao predlagatelj imate pravo i govoriti. Nastavljamo dalje s radom. Je li želi izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista prijavio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Poštovani građani, predstavnici Vlade, poštovani kolegice i kolege. Hrvatska država i hrvatski narod je jedno tijelo sa nacionalnim manjinama. Doprinos nacionalnih manjina je ogroman, ja dolazim iz krajeva i živim sa ljudima srpske nacionalne manjine i najveći dio tih ljudi doprinosi hrvatskom društvu u svakom obliku i na taj način bi i trebalo razgovarati o nacionalnim manjinama, mi smo znači dio Hrvatske, hrvatskog korpusa, svi zajedno i svi zajedno živimo u istom društvu i dijelimo iste sudbine. Što se tiče Ustavnoga zakona, tj. Zakona o nacionalnim manjinama, on se u RH 90% provodi uz određene iznimke koje su u svakom zakonu se događaju u praksi. Međutim, ovdje kad govorimo o nacionalnim manjinama, dobro je spomenuti da u, po pitanju svih u području kulturne autonomije nacionalnih manjina, u području političkih participacija pripadnika nacionalnih manjina, da apsolutno nacionalne manjine, pa evo i u Hrvatskoj nacionalne manjine su dio većine, ja govorim sad dio iz dijela oporbe, u ovome slučaju je nacionalna manjina je dio većine. Tako da hrvatski građani i pripadnici nacionalnih manjina to znaju, da je odgovornost upravljanja državom u ovome trenutku i na nacionalnim manjinama i na onome što se događa u RH je odgovornost, zato što su dio većine. Međutim, ja sam postavio jedno pitanje koje je apsolutno legitimno postavljati hrvatskim vlastima. Ako u RH imamo čak, ono što je nezamislivo u drugim državama, da u istome gradu, primjer u Vukovaru, djeca uče dvije različite povijesti. Ove uče koje su pisali agresori, srbočetnici koji su okupirali RH, a druga djeca uče službenu politiku. Dokle će to trajati, zanima me. Mene taj dio problema zanima. Da li je povijest različita? Da li je odnos prema tim trenucima poglavito naše bliže povijesti, Domovinskog rata, različit? Te stvari se trebaju mijenjati. Jer obrambeni Domovinski rat u kojemu su sudjelovali svi u postrojbama HOS-a, pripadnici svih nacionalnih manjina, pa i srpske nacionalne manjine, 9 tisuća ljudi u postrojbama, pripadnika u postrojbama i Hrvatskih obrambenih snaga, HOS-a i Hrvatske vojske i policije. Prema tome, tim ljudima, trebamo ih uvijek pozivati, se pozivati na nje i njihovu hrabrost. Međutim, i doprinos domovini, i ključno pitanje, što je sa sporazumom o manjinama koji se ne poštuje, koji je Hrvatska sklopila 2004. g. sa međunarodnim sporazumima o reciprocitetu? U nekim državama, u većini država di su hrvatske nacionalne manjine su prema njima odnosi su dobri, imamo problem i konstitutivnog hrvatskog naroda u BiH-u gdje je na katastrofalan način, to hrvatska Vlada jednostavno apsolutno ne rješava taj problem. Ja ću samo spomenuti, nedavno je bio u Hrvatskoj g. Žigmanov i ostali pripadnici nacionalnih manjina. Čovjek je vapio do neba da hrvatska nacionalna manjina nema apsolutno nikakva prava, ni politička, ni kulturna ni vjerska, nego dapače, imaju agresiju i teror u Republici Srbiji od strane u Vojvodini, poglavito govorimo o Vojvodini, poglavito od strane vladajućih, nemaju osigurano niti jedno mjesto dok primjera, ja sam uzeo usporedbu, srpska nacionalna manjina u RH ima zagarantirana tri saborska zastupnika. Imaju gradonačelnike i načelnike u 40 jedinica lokalne samouprave, 11 zagarantiranih dožupana, po jednom pripadniku nacionalne manjine, samo da usporedimo, u Hrvatskoj se izdvaja 37 kn. A u Republici Srbiji kuna. 37 puta se više ulaže. A o teroru koji provodi u Vojvodini, koji se provodi prema u Vojvodini je nezamisliv. Ja mislim da treba o tome govoriti i o tome bi trebali govoriti i pripadnici nacionalnih manjina koji su na vlasti u RH. A ne pisati pamflete i govore mržnje pa primjer u Vukovaru kad je napisana kako Srbi u Hrvatskoj žive. Na mjesto gdje je poginuo Blago Zadro. Dal je to provokacija prema ljudima koji su dali svoje živote u RH? Prava nacionalnih manjina u RH su većinski ispunjena. I nacionalne manjine su u RH dio većine. I zasluge nacionalnih manjina, poglavito u stvaranju samostalne RH ali i u drugim vidovima života su vrlo značajna i to su dio hrvatskog korpusa, hrvatske države. Međutim, zabraniti od nekih koji koperkanske doživljavaju na filozofski način koji govore da je glupo pitati što je sa reciprocitetom, sa međunarodnim sporazumom koji Vlada ne smije niti spomenuti kad je bio ovdje četnik Vučić, Predsjednik države kod Kolinde Grabar Kitarović, Srbije, ne smije se to niti pitat, pa mi moramo govorit o ovome problemu. Mi moramo govorit o problemima naših nacionalnih manjina ali opet ponavljam, nacionalne manjine u RH, njihovi saborski zastupnici su dio većine. Ministre, demantirajte me ako nije to istina. I na njima je odgovornost kako da se ispuni ovaj međunarodni ugovor sa pozicije vlasti od kolege Kajtazija, Radina, Bileka, svih ovdje koji sjede, gđe. Jeckov, svih pripadnika nacionalnih manjina, na vama je odgovornost da ukazujete na ono što se događa u državama prema hrvatskoj nacionalnom manjinom jer vi u Hrvatskoj ostvarujete sva moguća prava gdje nema u nijednoj državi prema, di nema niti u jednoj državi, ja mislim da smo mi Hrvati tu na najvećoj razini što se tiče davanja najveće, jedno od najvećih. Jesmo, ne trebate kolega Bilek, vrtiti glavom. U malo je država, evo nabrojite mi države gdje su nacionalna, kao što ste vi, u većini na vlasti? Nabrojite mi jednu državu. Vi ste na vlasti po posebnom zakonu, to Hrvati nemaju pravo, kolegice Jeckov, u Srbiji, u Vojvodini, oni na to nemaju mogućnost uopće. Njizi se ne može izabrati, ne može, teror ne na tim ljudima, terorizira ih se na najgore načine. Vi zbog toga, a vi iz Vlade, predstavniče Vlade, morate biti malo glasniji i jasniji a ne da ljudi kad dođu ovdje, naša nacionalna manjina u Srbije, da njihov vapaj niko ne čuje, osim što se par dužnosnika slika s njima. I na provokacije od vladajuće većine kao što je bio pamflet kako Srbi žive u Hrvatskoj na mjestu gdje je poginuo Blago Zadro, to treba osudit. To ne potiče mir, to ne potiče suživot nego obrnuto jer sve obaveze ustavne a poglavito kad govorimo o kulturnim, medijskim slobodama, evo spomenute su maloprije srpske „Novosti“ koje šire mržnju. Sve ljude etiketiraju koji nisu na tragu reći drugi nekakav stav koji u demokraciji se može kazati. I nitko nema u Hrvatskoj, vrlo malo ljudi, i nitko gdje je mržnja prema nacionalnim manjinama zbog toga što je neko, ne, nacionalne manjine su bogatstvo ali gospodo saborski zastupnici iz nacionalnih manjina, vi ste na vlasti, vi ste odgovorni, vi uglavnom tezgarite manje zbog interesa nacionalnih manjina jer ja se borim za te ljude sa svoga područja a vrlo malo sam vidio onih koji su predstavnici npr. srpske nacionalne manjine da su došli pitat kako ti ljudi doli žive. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Ante Babić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, poštovani državni tajnici ovdje nazočni. Dakle, od donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina iz 2002. g., ovo je čini mi se, 16. Izvješće o njegovoj provedbi kao i utrošku sredstava osiguranih u državnom proračunu, vezano za 2018. g. Pripremajući se za ovu raspravu u ime Kluba HDZ-a, pregledao sam jedan redoslijed događanja, kao i osiguranje sredstava iz državnog proračuna za potrebe nacionalnih manjina i dođe se stvarno do zaključka da iz godine u godinu provedba zakona zadovoljavajuća u području ostvarivanja i kulturne autonomije i prava na službenu i javnu uporabu jezika i pisma, prava na pristup javnim medijima, ali i uloge u predstavničkim tijelima, kako na lokalnoj, tako i na regionalnoj i državnoj razini. Naravno, kada bismo raščlanjivali pojedina područja uvijek postoji prostora za napredak, ali je nesporno da se tome teži, da Vlada kontinuirano radi i potiče dobru suradnju s nacionalnim manjinama u RH. U cilju tog daljnjeg unaprjeđenja postojeće razine zaštite prava nacionalnih manjina, u 2017. g. Vlada je usvojila jedan operativni program za nacionalne manjine od razdoblja 2017. g. do 2020. g. Operativni programi izrađeni su i za srpsku, talijansku, češku, slovačku, mađarsku, albansku i romsku nacionalnu manjinu, a samim programima utvrđeni su i rokovi i nositelji provedbenih aktivnosti u zaštiti i unaprjeđenju nacionalnih manjina u prošlom izvješću. Mislim da je i kolega Radin govorio o tome upravo o tom operativnom programu i nekim stvarima možda koje nisu provedene na onaj zadovoljavajući način na koji bi to možda manjine željele. Uspostavljen je elektronički sustav e-Sustav za nadzor i izvješćivanje prava nacionalnih manjina na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. I ovo Izvješće za 2018. g. na jedan cjelovit način, a metodološki je zapravo isto kao i prošlih godina, prikazuje utrošak sredstava upravo kroz stvari koje sam naveo, kroz odgoj i obrazovanje na jeziku i pisama nacionalnih manjina, stambenu zbrinjavanju i povratku, etnički motiviranim kaznenim djelima i postupcima vezanim za diskriminaciju, aktivnostima Savjeta za nacionalne manjine, kao i bilateralnoj suradnji RH i drugih zemalja. Koordinacijom Ureda za ljudska prava u suradnji sa ostalim institucijama RH, da ih ovdje posebno ne nabraja, Ministarstva demografije, obitelji, mladi, sporta, Ministarstva pravosuđa, MUP-a. Ministarstvo uprave je u 2018. g. utrošeno je ukupno 173 115 798,54 kn, što je zapravo povećanje u odnosu na godinu prije nekih 28,9 milijuna kuna ili možda nekih 22% u odnosu na 2017. g. Ako se pogleda dio koji govori detaljno i analizira odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu nacionalnih manjina po modelima A, B ili C, vidi se da je postignut jedan visok stupanj provedbe Ustavnog zakona, a postignut je i daljnji napredak u području odgoja i obrazovanja djece pripadnika romske nacionalne manjine i njihovim uključivanjem na svim razinama odgojno-obrazovnog sustava. Naravno da to može biti, da to može biti i puno bolje. Nacionalnom strategijom za uključivanje Roma za razdoblje od 2013.-2020. g. postignut je jedan daljnji napredak u području odgoja i obrazovanja romske djece na svim razinama odgojno-obrazovnog sustava, o čemu često ovdje govori, kao i o problemima vezanim za odgoj i obrazovanje romske djece, kolega Kajtazi. Program predškole odnosno program pripreme za osnovnu školu pokazao se prijeko potrebnim za romsku populaciju predškolske dobi i pokazuje dosta dobre rezultate. U 2018. g. uključeno je 993 romske djece, za taj iznos je plaćeno negdje oko 5 milijuna kuna. Ovo Izvješće govori o kontinuiranom povećanju obuhvata odraslih pripadnika romske nacionalne manjine u programu opismenjavanja kroz cijelo opće i strukovno obrazovanje, ali zbog boljih rezultata i konkurentnosti na tržištu rada i tu bi se moglo reći da su napravljeni prilično veliki iskoraci. Ono što želim posebno apostrofirati, to sam rekao i kroz repliku, a vezano je kroz naše žučne rasprave kada su bile vezane za Zakon o osobnoj iskaznici, odnosno pismu i jeziku manjina i izdavanju osobnih iskaznica, rekao sam da je bilo zahtjeva negdje 3 358 u 2018. g., od toga je 3 184 osobne iskaznice izdana na dvojezičnom talijanskom i hrvatskom jeziku, dok je na srpskom bilo 98, na mađarskom 36, slovačkom također, 36 i rusinjskom, na českom 36, na rusinjskom i slovačkom po 2. Ne znam sad, možda bi kolega Radin mogao objasniti zbog čega je malo veći interes za izdavanje dvojezičnih osobnih iskaznica talijanske manjine, dok je kod drugih manje, pa bih to volio čuti, to sam pitao i ministra, ne znam za 2019. g. koliki je zapravo koliko je broj zahtjeva. Kod prava očitovanja na svoje vjere i osnivanje vjerskih zajednica, utrošeno je negdje oko 15 milijuna kuna, vezano je za srpsku pravoslavnu crkvu, bugarsku, makedonsku, kao i koordinaciju židovskih općina odnosno islamsku zajednicu, što je jedan pristojan iznos vezan za vjerske zajednice, ali i jedna visoka razina prava na očitovanje svoje vjere kao i prava na osnivanje vjerskih zajednica zajedno sa drugim pripadnicima te vjere. Kod pristupa sredstava javnog priopćavanja, treba napomenuti, o sklapanju ugovora između HRT-a i Vlade RH gdje je posebno apostrofirao i Savjet za nacionalne manjine, kao nešto što je neprihvatljivo, u tom dijelu Savjet za nacionalne manjine nije zadovoljan sa sredstvima javnog priopćavanja, posebno sa HRT-om koji po njima ne ispunjavaju te obaveze, a kao moguće rješenje Savjet zapravo je istaknuo sudske tužbe. Malo mi je čudno da Savjet koji se financira isključivo iz državnog proračuna želi sudskim putem tražiti zadovoljštinu od HRT-a. Moja sugestija je da se to rješava dijalogom i kad zapravo sve takve uočene probleme. U ovom izvješću govori se o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina u tijelima vlasti te upravnim i pravosudnim tijelima. Treba reći da i nakon lokalnih izbora u 154 jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave zastupljenost je od 308 članova predstavničkih tijela, ali imaju i 49 zamjenika načelnika odnosno 12 zamjenika župana. U Hrvatskom saboru iako Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina govori od 5 do 8 zastupnika nacionalnih manjina, tu je iskorišten maksimalan broj od 8 zastupnika nacionalnih manjina. Međutim treba reći kako je evidentno da se u pojedinim državnim i javnim tijelima RH zapošljavaju predstavnici nacionalnih manjina čime zapravo nacionalne manjine s obzirom na proporcionalnost u odnosu na broj nacionalnih manjina, nisu zadovoljne ali ja imam neke podatke koje ovdje javno iznosim a to je da izvješće je točno takvo međutim u stvarnosti to i nije tako jer postoje pojedini građani RH koji su evidentno predstavnici nacionalnih manjina ali se kao takvi ne žele izjasniti. Na izborima je ukupno izabrano 49 zamjenika načelnika i gradonačelnika, iz redova pripadnika nacionalnih manjina, od toga iz romske nacionalne manjine. Kada govorimo o stambenom zbrinjavanju, treba reći da je u 2018. g. bilo 6 357 zahtjeva za stambeno zbrinjavanje i veliki broj je prenijet iz 2017. g., ovdje se u izvješću govori o određenim projektima koji su vezani za Glinu, za Benkovac i Vukovar u iznosu od 20,5 milijuna eura koji zapravo sufinanciraju sredstvima EU-a i potpisana su još dva projekta za zbrinjavanje 63 obitelji. Središnji državni ured je u 2018. g. osigurao 157 milijuna kuna ali i za one bivše nositelje stanarskog prava, negdje 2,2 milijuna. Ono što se tiče etičkih motiviranih kaznenih djela i postupaka vezanih za diskriminaciju, oni su u laganom padu što je jako dobro. Kažem i kod romske nacionalne manjine također je vidljiv pad takvih kaznenih djela što zapravo ohrabruje. U području zdravstvene skrbi vezano za Rome, mislim da Romi koji imaju građanski status, imaju sva jednaka prava kao i ostali građani, ali jedan dio se financira i na teret proračuna RH. Ministarstvo zdravstva je također 2018. g. vršilo određene edukacije odnosno mamografske testove vezano za predstavnice romske manjine. Nemam dovoljno vremena ovdje govorit o izvješću pučke pravobraniteljice kada se govori o zločinima iz mržnje, ali mislim da tu jako trebamo paziti s obzirom da se radi o 33 slučaja, bilokakav zločin iz mržnje sigurno nije potreban, nije dobar ali glede nasilja, mislim da trebamo tu biti oprezni jer nasilje po bilokojoj osnovi i kao takvo generalno treba osuđivati, prema njemu se treba tako odnositi ali i imat efikasna sredstva za počinitelje.
Hvala vam, isteklo je vrijeme [[Upadica Babić: Dobro, hvala vam lijepa ću nešto možda i u replici, hvala vam.]] Može, hvala. Klub zastupnika SDSS-a zatražio je sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Draga Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, g. ministre, gđo. državna tajnice, gospodine. Evo, za pripadnika nacionalne manjine kojoj i sama pripadam, više puta ovdje u najnegativnijem kontekstu spominjano je što također ne iznenađuje, ne iznenađuje ni ne reagiranje predsjedavajućeg na upravo takve uvrede, tako da ovaj izvještaj svakako o provođenju Ustavnog zakona za nas, nacionalne manjine, predstavlja krovni i najvažniji pravni okvir u ostvarivanju i svojevrsnom mjerenju poštivanja prava nacionalnih manjina. U svrhu provedbe Ustavnog zakona u 2018., dakle imamo povećanje od 20,9% više što je dakle povećanje u odnosu na 2017., svakako da je to značajan iznos, značajno povećanje i to je ono što je hvalevrijedno. No, i u svojoj replici sam rekla da ono što je važno istaći, da je primijećeno i na matičnom odboru, čija sam članica, da su u izvještaju korišteni podaci o izdacima sa financiranje prava nacionalnih manjina vezani na prava iz drugih zakona a ne na prava koja proizilaze iz Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Primjerice, sredstva za stambeno zbrinjavanje vezana su za Zakon o stambenom zbrinjavanju, isto se odnosi na financiranje vjerskih zajednica zašto se sredstva osiguravaju temeljem Ugovora o vjerskim zajednicama te putem Komisije za vjerske zajednice a ne putem Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Iz izvještaja proizilazi kako je za nacionalne manjine, 15 milijuna kuna utrošena na poziciji Ministarstva kulture, te je 35 milijuna na poziciji Ministarstva obrazovanja no nacionalne manjine nisu u cijelosti upoznate za što su ta sredstva utrošena tako da gore navedeni iznos za provedbu Ustavnog zakona je daleko manji i smatram da o tome treba voditi računa te biti precizan kad se iznosi utrošena sredstva u svrhu provedbe Ustavnog zakona. Ustavni zakon kao što nam je poznato, propisuje široki spektar prava no i nadalje izostaje njegova potpuna implementacija tako da u izvještaju se govori o brojkama i u brojkama, na kojim područjima je ostvaren zadovoljavajući napredak, na kojima nije ali izostaju mjere i prijedlozi za rješenje odnosno poboljšanje tog stanja. To je dakle ono što ovaj izvještaj ipak čini nekompletnim. U izvještaju nije dovoljno obrazloženo zašto se u nekim segmentima, zašto nema dosljedne primjene Ustavnog zakona. pozitivan pomak i iskorak vidimo u donošenju operativnih programa za nacionalne manjine čija je osnovna svrha unaprjeđenje implementacije postojećih te podizanju razine zaštite manjinskih prava s predviđenim aktivnostima i rokovima za njihovu realizaciju. Dakle, Ustavni zakon se na takav način implementira da je potrebno bilo precizno odrediti operativnim programom Vlade kako će se provoditi. Ono što je pozitivno, svakako treba istaći, a to je rad Savjeta za nacionalne manjine koji zaslužuje poseban osvrt i pohvale i u okviru čije nadležnosti svakako smatramo da su prijedlozi konstruktivni, usmjereni ka implementaciji Ustavnog zakona, a reakcije su bile pravovremene i izražavale su brigu o položaju nacionalnih manjina. U ovom izvještaju ističe se kako su manjine i njihov položaj važne a neki potezi i događaji tokom 2018. ne idu baš u prilog tome, u 2018. međuetnički odnosi nisu značajno promijenjeni, na negativne trendove i na netoleranciju nazadnih ideja, često motiviranih mržnjom i poticajem na nasilje, upozoravala je i pučka pravobraniteljica u svojoj analizi u kojoj je navela na temelju dakle podataka da su Srbi i dalje kao etnička skupina jedna od najugroženijih u RH. Iako se u nekim kategorijama broj problematičnih slučajeva smanjio, u drugima se povećao, što nas dovodi do zaključka da se i dalje nastavlja trend negativnih historijsko-revizionističkih i antisrpskih tendencija u društvu. Zabilježene su manifestacije kojima se Srbima želi poručiti da oni kao njihova kultura odnosno naša kultura, naš jezik i naše pismo a ponajmanje političko djelovanje, nisu dobrodošli u RH. Osobito zabrinjavaju izjave i postupci koji imaju obilježja etničke netrpeljivosti od strane javnih osoba te izostanak javne osude i sankcija takvog postupanja. Godine 2018. opet je zabilježeno više desetaka verbalnih prijetnji i uvreda na račun Srba i srpskih institucija te srpskih predstavnika. Veći dio 2018., naročito razdoblje kasnog proljeća i ranog ljeta, obilježila je referendumska kampanja građanske inicijative „Narod odlučuje“. Dok su se skupljali potpisi kojih na kraju nije skupljeno dovoljno, u drugoj polovici maja kao glavnu motivaciju ljudima da daju svoj potpis, aktivisti ove građanske inicijative, nerijetko su navodili upravo kao razloge protiv Srba i protiv Pupovca. 2018. g. su obilježivala iskazivanja mržnje naspram manjinskih skupina općenito koje su se očitovale u neprimjerenom govoru te govoru mržnje u javnosti ali i aktima mržnje. U 2019. je taj trend daleko nažalost bio napredniji. Što se tiče upotrebe jezika i pisma, otpor korištenju ćirilice i gruba stigmatizacija ćiriličnog pisma, obilježila je 2018., 2019., a 2020. sigurno neće manjkati po tom pitanju. Posebno kada je u pitanju ravnopravna i službena upotreba srpskog jezika i ćiriličnog pisma u gradu Vukovaru, u 2018., u 2019. i 2020. imamo nepromijenjenu situaciju i jasan znak da radi ko šta hoće, da se ne poštuju vlastite institucije. Od 27 jedinica lokalne samouprave koje svoje statute trebaju uskladiti sa Ustavnim zakonom i Zakonom o uporabi jezika i pisma, vidljivo je da su jedinice lokalne vlasti uglavnom ispunile svoje obaveze dok recimo općina Gračac ni u 2018. ni 2019. ni 2020. unatoč ispunjenju zakonskih uvjeta, čuli smo, 45% Srba još uvijek nije uskladila odredbe svog statuta o uporabi srpskog jezika i ćiriličnog pisma sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina niti je primijenjen zakon primjerice, postavljanje dvojezičnih ploča na zgradu općine. Dakle, općina Gračac, radi ko šta hoće. Grad Vrbovsko ima usklađen status sa zakonom ali u pogledu primjene, nije postignut nikakav napredak, nisu postavljene dvojezične natpisne ploče tijela općina na zgradi općine. Pored ostalog kao što je već rečeno, važno je istaknuti da upotreba jezika i pisma u postupcima pred upravnim tijelima na niskoj je razini i nepromijenjena u odnosu na prethodno razdoblje. Imali smo sad upravo priliku čuti uvaženog kolegu zastupnika Babića koji je govorio o broju iskaznica za nacionalne manjine i o broju iskaznica za srpsku nacionalnu manjinu, da ga čudi tako malo broj, mene čudi zašto je on iznenađen, pa evo, usuđujem mu donekle objasniti da je razlog tome opravdani strah Srba u Hrvatskoj koji se dvoume hoće uslijed negativne atmosfere imati neugodnosti zbog ćiriličnih dokumenata iako recimo nikakvih dodirnih točaka sa 90-ima jer recimo tada nisu bili ni rođeni. U 2019. kao očit primjer toga, imali smo u Uzdolje, koja je dakle jedna od najsramotnijih dijelova te godine. Osim toga, poseban problem predstavlja činjenica da ima jedna općina i naselje na ulazu u općinu i naselje unatoč zakonskim statutarnim odredbama o uporabi manjinskog jezika i pisma, i dalje su isključivo na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu, ovaj problem je razmatram na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava, uočeno je da u statutima nekih jedinica lokalne samouprave pravo na upotrebu jezika i pisma nacionalnih manjina je uređeno protivno odredbama Zakona o uporabi jezika i pisma te protivno Ustavnom zakonu, međutim zakonom nisu predviđene sankcije za općine i gradove koje nisu provodile zakon te koje nisu u statute unijele odredbu o pravima nacionalnih manjina na ravnopravnu upotrebu jezika i pisma. Što se tiče odgoja na jeziku i pismu, svakako je pozitivno formiranje posebnog sektora i prema službenom izvješću u 2018., na svim razinama i po svim obrazovnim modelima, u 70 ustanova školovalo se 3 409 pripadnika nacionalnih manjina.
Hvala, isteklo je vrijeme [[Upadica Jeckov: Hvala.]] Klub zastupnika nacionalnih manjina javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će dva zastupnika, prvi zastupnik Furio Radin a s njim će podijeliti raspravu zastupnik Bilek.
Hvala lijepa. Kada bi izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, kad bi ga morao definirat, onda bi ga definirao služeći otrcanom, već otrcanom frazom odnosno definicijom statistike da pokazuje mnogo, ali ono što je bitno, ne pokazuje. Kao bikini. Kolega Bilek će reć ono što pokazuje, pohvalit će ono što treba pohvaliti jer ima stvari koje treba itekako pohvaliti, a te stvari se odnose uglavnom na financijsku stranu ovoga izvješća. Imamo međutim jedan cijeli niz problema koji se tiču ovog drugog djela, jer jedan dio ovog izvješća odnosi se na utrošku sredstava a drugi se odnosi na prava nacionalnih manjina. Već je rečeno nešto ovdje u prijašnjem govoru kolegice Jeckov, ali međutim činjenica je da lokalne samouprave nisu primijenile zakon. To se tiče i reći ću prije grada koji je najveći predmet spora, Vukovara, nije se primijenio zakon i država ne uspijeva nametnuti primjenu zakona, što je poražavajuće za državu. Sada čujem da je to i u Gračacu, mislim u Vrgorcu isto, tako da ta činjenica zapravo govori o jednoj atmosferi. Ta atmosfera se može najplastičnije opisati poviješću ovog Ustavnog zakona. Povijest ovog Ustavnog zakona je zapravo povijest koja seže sve do početka 90-ih kada je taj Ustavni zakon koji se tada zvao Ustavni zakon o ljudskim pravima i pravima nacionalnih manjina, donesen pod pritiskom međunarodne zajednice, '91. i djelomično u 7. mj. '92. godine. Taj zakon je donesen i fala bogu da je donesen da bi hrvatska država bila priznata. Znači on je pomogao da hrvatska država bude priznata kao što postojanja zastupnika nacionalnih manjina, što god mislili razni isti od nacionalista do suverenista i o kojima je vrlo lijepo govorio kolega Vučetić, vrlo snažno, jel' da, danas zastupnici nacionalnih manjina doprinose stabilnosti, političkoj stabilnosti države. Bez zastupnika nacionalnih manjina danas bi zapravo ne bi postojale brojke, da Sabor djeluje, trebalo bi se ić na nove izbore, pa opet na nove izbore pa opet na nove izbore jer u Hrvatskoj ne postoji jedan takav kontekst koji omogućuje većinu, stvaranje jedne većine, budimo jasni, bez pripadnika nacionalnih manjina koji su kao što je rekao kolega Bulj na svoj osebujan način, koji su dio hrvatske države. Itekako da su dio hrvatske države. Evo kolega Bilek mi kaže da je prošlo mojih 5 minuta skoro pa onda prije nego što mu dajem riječ da odgovori na pitanje kolege Babića od prije, zbog čega u Istri se više traže osobne iskaznice, nego u drugim županijama. Zbog toga što u Istri nije nikakav problem imat dvojezičnu iskaznicu, to je prvo. Drugo, imali smo regresiju od prije '91., da ne idemo definirat sad što je bilo prije 90-te, ajde. Zašto? Zato što je tada to bilo pravo teritorija, svi su imali dvojezične iskaznice, i Hrvati i Talijani a danas mnogi Istrijani bi htjeli imat dvojezičnu iskaznicu iako nisu Talijani ali ne mogu imat jer zakon kaže drugačije. Hvala.
Nastavak izlaganja preuzet će zastupnik Bilek.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Pa ovdje je bilo riječi danas već i dosta o tome koliko i kako mogu ili rade ili ne rade zastupnici nacionalnih manjina i vezano za potporu hrvatskoj nacionalnoj manjini u državama izvan RH, pa ja sam moram reći da se konstantno sastaju međuvladini mješoviti odbori tamo gdje imamo bilateralne sporazume i zato hvala i Vladi i ministrima na potpori a tu su i aktivni sudionici, upravo zastupnici nacionalnih manjina, ne samo o pravima nacionalnih manjina ovdje u RH nego upravo vezano na prava Hrvata izvan RH, s te strane i intencija i nadam se da ćemo uspjeti sklopiti bilateralne sporazume koje Hrvatska 5 sa našim susjednim zemljama, isto tako i sa Republikom Češko i Republikom Slovačkom i na tome aktivno radimo. Što se tiče izdvajanja po pripadniku nacionalne manjine, pa htio bi samo upozoriti drage kolegice i kolege, nema izdvajanja po glavi stanovnika, ni po Hrvatu ni po pripadniku nacionalne manjine. Izdvajaju se financije po projektima, imamo Savez za nacionalne manjine gdje su uređeni kriteriji, metodologija, izrazito jasni koji ja mislim da je jedan od rijetkih ako ne i jedina institucija RH koja ako se neki program nije proveo, vraćala su se sredstva u državni proračun. Isto tako, zahvala i svima tamo ljudima koji rade. Znači, radi se po projektima i ja moram reći da sam ponosan što sam predstavnik Čeha i Slovaka u Hrvatskom saboru, naši građana RH koji možemo reći po tome koliko ima pripadnika tih nacionalnih manjina su u vrhu što se tiče pisanja projekata a tu zahvala i seminarima koje zajednički provodimo sa savezima, sa našim institucijama, udrugama, ali i uz potporu naših ministarstava i na taj način educiramo ljude kako pisati projekte, kako sve to napraviti. Isto tako smo kroz operativni program Vlade RH na inicijativu SDSS-a ali i Kluba zastupnika nacionalnih manjina, uveli ovo financiranje tih projekata kroz tri ministarstva, gospodarstvo, poljoprivredu i tu smo znači sredstva koja su se investirala za područja naseljena nacionalnim manjinama, nisu otišla isključivo pripadnicima nacionalnih manjina nego svim građanima tamo. I regionalni razvoj koji je treće ministarstvo gdje su jedinice lokalne samouprave povukle za ceste, za domove, za institucije ne nacionalnih manjina nego institucije za infrastrukturu koje koristi svi građani tamo. Isto tako i OPG-i, svi koji žive na tim područjima, kao i gospodarstveni subjekti. Naravno, bilo je tu i određene problematike, i dalje smo u pregovorima što se tiče HRT-a, redakcije za nacionalne manjine, izvješća su kao što je rekao kolega Furio rekao, dobra, statistika je solidna, međutim fali onog što bi trebalo puniti, znači, fali kvalitetnog programa, ne samo u informacijskom djelu, fali i u edukacijskom prostoru, da ne kažemo što se tiče i samog školstva gdje dolazi do izdavanja i novih udžbenika i sada kada imamo sve, pripadnici nacionalnih manjina moraju te udžbenike sve prevesti da bi se oni mogli koristiti u edukaciji u jeziku i pismu nacionalnih manjina što traje pa smo i godinu dana tu u zaostatku i tu trebamo veliku potporu ministarstva i Vlade. Što se tiče operativnih programa, mislim da je zajedno s ovom Vladom napravljen jedan iskorak gdje su prije svega pripadnici nacionalnih manjina zajedno sa svojim institucijama, evo i ja osobno sa savjetom zastupnika za češku i slovačku nacionalnu manjinu, gdje su svi, znači predsjednici saveza Čeha, saveza Slovaka, ravnatelji institucija, svi zajedno smo kreirali i radili na tome zajedno sa Vladom, sa ministarstvima. Rezultati se vide iako taj program nažalost ide jednom djelom i radi ove situacije, jednim djelom radi možda možemo reći, nemogućnosti nekih stvari neće bit proveden do kraja što mi je izuzetno žao, ali vjerujem da će biti prilika da ga odradimo i dalje. I ono što bi za kraj rekao i htio reći, izvješće, samo kao izvješće je dobro napisano, žao mi je što nismo u toj godini proveli sve ono što smo si zacrtali, ali nadam se da ćemo u zajedništvu, poštovanju jednih i drugih, i kolegica i kolega saborskih zastupnika, svih građana RH imati još bolje i kvalitetnije izvješće. Hvala lijepo.
Ja bi vas samo zamolio da se držite predviđenoga vremena trajanja izlaganja. Klub zastupnika GLAS-a također je zatražio sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će Goran Beus Richembergh.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre. Svake godine imamo dobru priliku razgovarati o poziciji, pravima i konzumaciji tih prava kad je riječ o nacionalnim manjinama u RH, to je dobro, dobro je zbog toga što prava nacionalnih manjina jesu ne samo ustavna nego opće društvena tekovina ne samo hrvatske države nego i u povijesti hrvatskoga društva. No, moramo znati da je pripadnika nacionalnih manjina zapravo sve manje kao što sve manje i građana RH iz različitih razloga, ne samo zbog iseljavanja, ne samo zbog loših demografskih mjera, ne samo zbog pada nataliteta, nego i zbog asimilacije i zbog iseljavanja. Nacionalne manjine u tom smislu su još pogođenije jer su mnoge nacionalne manjine bile koncentrirane 90-ih godina upravo u krajevima koji su najviše stradali od agresije, od okupacije, od dakle ratnih djelovanja a i kasnije,s ad se to vidi na demografskoj slici osobito Slavonije su također imali velike demografske gubitke. Kolega Furio Radin govoreći o povijesti Ustavnog zaklona, spomenuo je zapravo onu dionicu s početka 90-ih godina kada je zapravo zbog pritiska zakonom definiran jedan okvir, pravni okvir u kojemu se priznaju i djeluju a onda im se definiraju i prava nacionalne manjine u RH. Međutim ja bih rekao bez obzira što je to točno, to nije cjelovita istina. Naime, da je samo i isključivo bio produkt pritiska, političkog pritiska na tadašnje političko vodstvo RH, a da je ono iskonski tražilo i željelo nešto drugo, bilo je prilika za reviziju toga i za ako hoćete, potpuno micanje toga okvira kojega čini i Ustav i Ustavni zakon i posebni zakoni, u nekoliko navrata. Već '93. nakon priznanja, već '96. nakon oslobađanja većine okupiranih područja, već '99. nakon mirne reintegracije, međutim to se nije dogodilo. Zašto? Ja sam sklon vjerovati da su očevi moderne hrvatske države i ustavotvorci, doista smatrali da je priznanje postojanja a onda i prava nacionalnih manjina, vrlo važan konstitutivni element hrvatske državnosti, ako hoćete i državotvornosti. Činjenica je, to neki možda ne znaju, neki zaboravljaju, većina mislim nema s tim problema da su potomci i pripadnici nacionalnih manjina kroz hrvatsku povijest dali neizbrisivu doprinos u stvaranju svih mogućih segmenata društvenoga razvoja, a ako hoćete i stvaranja suvremenog hrvatskog društva od narodnog pokreta do danas. Dakle, od vremena kad su stvarane ključne nacionalne institucije hrvatskoga naroda, od akademije, pa nadalje, kad su stvarane suvremene institucije hrvatske države u vrijeme mirne integracije odnosno reintegracije ili demilitarizacije Vojne krajine osobito, dakle od vremena bana Ivana Mažuranića, pa nadalje. Dakle, svi oni koji su smatrali da su nacionalne manjine, remetilački faktor, gubili su povijesno, a na tome su uvijek inzistirali hrvatski šovinisti. I upravo je nevjerojatno da u vrijeme, dakle početka 21. stoljeća kad nacionalne manjine nemaju više nikakve, ali ni teoretske šanse da budu remetilački faktor, makar i u sredinama u kojima su još uvijek brojčano recimo izraženi u svom postojanju i, i prisutnosti, dakle i dalje inzistiraju na tome. Zapravo o čemu se radi? Zašto šovinizam u RH ima stalnu potrebu pokušavati se legitimirati na negiranju prava nacionalnih manjina kad je njh zapravo tek nekoliko posto . Zašto? Vrlo jednostavno. To je kurentna roba. To je roba koja može izazvati prijepore i svaditi ljude koji o tome malo znaju. To je kurentna roba za one kojima treba netko kao označeni neprijatelj ili krivac za njihove probleme. Nemaju, dakle potentnosti da govore o hrvatskoj budućnosti, o kvaliteti društvenoga, nacionalnog, kulturnog i ostalog razvoja nego se drže te teme i tu zapravo vidimo da je to jako slaba struktura, pa ako hoćete i ideje jer je potpuno antidruštvena i nemoderna jer nije okrenuta budućnosti. Danas kad u RH živi tek nekoliko postotaka građana koji se deklariraju pripadnicima nacionalnih manjina koji itekako se trude da u svojoj zajednici, u svom društvu ostvare prosperitet ne samo za sebe nego i za društvo kao takvo, a to je kod nacionalnih manjina uvijek bilo zato jer su one uvijek „po difoltu“, dakle po vlastitoj naravi su morali ulagati 3 puta više energije da bi postigli jednakopravnost, pa su naravno i rezultati uvijek bili bolji. Dakle, u takvim okolnostima naganjati ih kao vještice i na njima pokazivati mišiće, to je zapravo vrlo jadno jer stvarni društveni problemi su zajednički problemi svima, a najviše Hrvatima, etničkim Hrvatima i svima onima koji se tako izjašnjavaju jer svi imaju pravo tako se izjasniti. Na razini EU odvija se jedan vrlo važan proces, a to je rasprava između Europske komisije i pokretača tzv. SafePack Initiative. Dakle, radi se o tome da se model koji ima RH, ali u jednom općenitijem i jednostavnijem obliku kad je riječ o pravnoj, pravnom položaju i zaštiti nacionalnih i jezičnih manjina definira kao opći standard za sve članice Unije. Dakle, tu dolazimo na onu temu koju nekada nacionalisti koriste, osobito šovinisti, zašto Francuska nema takvo zakonodavstvo. Dakle, interes je RH, interes je hrvatskog naroda da se na razini EU ustanove opći standardi, ne zbog nas ovdje jer ovdje su ti standardi definirani iznimno kvalitetnim zakonima i relativno slabom praksom, ali to je tako uvijek. Treba vremena da se dosegne, dakle ono što je definirano zakonom. Nego zbog položaja hrvatskih nacionalnih zajednica u inozemstvu i u Srbiji ili osobito u Srbiji jer ako Srbija ima ambiciju biti članicom EU onda će to biti i mora biti jedan od elemenata njihovoga puta u Europske integracije. I to već je u pregovaračkim poglavljima i tako mora biti, ali će se takvom inicijativom i definiranjem na razini čitave EU to pretvoriti u opći standard koji onda će jednako vrijediti i Hrvatima u Mađarskoj i Hrvatima u Austriji i Hrvatima u Italiji. Zato je to interes RH i naše, ako hoćete, nacionalne politike. To je interes Hrvata kao većinskoga naroda i ovdje i interes Hrvata kao etničkih zajednica i manjinskih naroda u drugim članicama EU. Ta politika je najbolja politika kad je riječ o očuvanju prava Hrvata u drugim zemljama, osobito u Srbiji. Crnu Goru nekako preskačemo jer je mala i sama zajednica je mala, ali se to odnosi jednako i na nju i na poziciju hrvatske zajednice u Crnoj Gori. Što se tiče Kluba GLAS-a mi ćemo podržati ovaj prijedlog, naravno da se prihvati ovo izvješće, a ja ću sad iskoristiti priliku samo da vam kažem nekoliko imena, Bartol Felbinger, Hermann Bolle, Grigor Vitez, Ljerka Šram, Dragutin Freudenreich, Josip Freudenreich, Walter i Norbert Neugebauer, Pavao Riter Vitezović, Ljudevit Gaj, Vatroslav Lisinski, Dimitrija Demetar, Ferdo Livadić, Franjo Kuhač, Petar Preradović, Josip Juraj Strossmayer, Juraj Haulik, Anton Bauer, Ivan Merz, Dragutin Gorjanović Kramberger, Vilim Just, Nikola Tesla, Dragutin Lerman, Ferdo Koch, Vatroslav Florschutz, Josip Schlosser Klekovski, Ivan Plemeniti Zajec, Jakov Epstein, Janko Kamauf, Milan Amruš, Stanko Vraz, August Šenoa, Vjekoslav Heinzel, Franjo Šeper, Anton Schwarz, Franjo Durst, Andrija Hebrang, Franjo Knebl, Srećko Bijelić, Ljudevit Jonke [[Upadica: Hvala]] Pero Pirkelj [[Upadica: Hvala]] hrvatski velikani počivali u miru.
Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića također se javio za sudjelovanje u raspravi. Zastupnik Zekanović je trebao govorit. Budući da ga nema tu, izgubio je pravo govora. Zastupnik Ivan Lovrinović govorit će u ime Kluba Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Budući da ni njega nema tu, gubi pravo govora. Klub zastupnika SDP-a javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Izvješće o provođenju Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina i utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu RH tradicionalno se raspravlja u HS još od donošenja Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina i uvijek je to prilika da se nešto kaže o položaju nacionalnih manjina u RH, pa će tako biti i ovaj put. Više se govori o tome nego o izvješću. Izvješće je, ja mislim, dosta dobro opisao kolega Furio Radin kada ga je usporedio sa jedinim odjevnim predmetom koji puno otkriva, a skriva najbitnije, tako je i ovo izvješće. Dakle, zbog toga će ga Klub SDP-a primiti na znanje kao još jedan doprinos sveukupnoj slici o stanju prava nacionalnih manjina u RH, ali nikako kao kompletno izvješće o tome kakva su stvarno stanja, kakvo je stvarno stanje u pravima i ostvarivanju prava nacionalnih manjina u RH. Nedostaje mu određenog kritičkog tona i u tom smislu puno je sadržajnije i objektivnije izvješće pučke pravobraniteljice kada govori o takvim, o sličnim stvarima. Naravno, Vlada ima pravo poslati u sabor nešto uljepšanu, uljepšanu sliku, ali mi nemamo obavezu apologetski pljeskat, pljeskati takvome izvješću. Zbog toga ćemo prvi put u zadnjih 10-15.g. predložiti HS da izvješće primi na znanje, a ne da ga prihvati. Što se tiče ovog izvješća, dakle ona je, nju je Vlada RH u sabor uputila 22. kolovoza 2019.g. To je datum kada je bio onaj napad na navijače odnosno na goste kafića u Uzdolju. Čini mi se da je to bio baš taj datum 22. kolovoza. Nakon toga ovoga uslijedilo je jedna kanonada na zastupnika kolegu Pupovca da se nakon što je opisao sve što se događalo, ispriča i tada se naravno u medijima, upravo u tom razdoblju kad je ovo izvješće otišlo u sabor raspravljalo o tome hoće li se raspasti koalicija zbog toga, hoće li SDSS izaći iz Vlade, hoće li ovo, hoće li ono. Naravno, po 12. put se od toga ništa nije desilo, a vrlo je jednostavan i razlog. Dakle, dakle nekoliko puta sam govorio da je što se, manjine su, zastupnici manjina su u stvari od 2000.g. do danas u pravilu podržavali sve Vlade koje su, koje je činila parlamentarna većina. Izuzetak je bio, čini mi se, dio manjina, Vladu koju je vodio Tihomir Orešković, nije bio dio parlamentarne većine, neki jesu i to svih manjina, dakle uključujući i srpsku manjinu i predstavnike g. Raškovića koji je bio dio parlamentarne većine, a isto je izabran na listi SDSS-a. I rekao bih otprilike ovako, dakle predstavnici manjina sa lijevim Vladama se lakše dogovaraju oko ideoloških, a sa desnim Vladama oko financijskih pitanja. Tako da i ovo izvješće ima u jednome svome dijelu i elemente taksimetra koje nam pokazuje kolika je cijena financijske, kolika je financijska cijena stabilnosti koalicije, samo što ja za razliku od kolega sa desnice ne mislim da je to problem, mislim da je to legitimno zastupnika nacionalnih manjina da uvjetuju svoju podršku Vladi određenim legitimnim programima za nacionalne manjine i volio bi da su uspjeli se izboriti i za još više, kao što je naravno i legitimno pravo svih drugih grupacija koji su izabrani u HS i koji podržavaju Vladu da također s interesa svojim birača, legitimne političke interese svojih birača uvjetuju podršku Vladi da ona neke probleme rješava. Ne vidim problem recimo, siguran sam i to je kolega Aleksić rekao nekoliko puta da je riješilo pitanje ljudi koji imaju kredite u švicarskim francima da bi i on podržao Vladu, a zato što to nisu riješili ne podržava. Kolega Škibola je svoj glas za predsjednika Jandrokovića uvjetovao onim Zakonom o RBA zadrugama. Prema tome, vrlo je nekorektno optuživati odnosno kritizirati predstavnike manjina zato što je njihova podrška Vladi uvjetovana i programima za manjine, ali je isto tako politički vrlo legitimno optuživati HDZ koji je kad je bio opozicija imao potpuno drugačiju retoriku i potpuno drugačiju priču i to ne treba, to ne treba zaboravljati. Uostalom, i ova idila koja je prije 2 dana bila u Jasenovcu trajala je, ja mislim, dan i po. Nakon što se dio vladajuće stranke obrušio na predsjednika republike koji je izrekao notornu činjenicu o režimu koji je, između ostalog, imao i svoj jedan od temeljnih ciljeva istrebljenje dijela nacionalnih skupina koji su se zatekli na teritoriju koji je tada bio pod vlašću NDH. I naravno reći i ono što je bilo jasno i '91., a to je da je bio, onih koji su činili HOS, '91. stranačku vojsku HSP-a, osim obrane RH imao je za cilj restauraciju ili dio, il dijela ili nečeg drugog, ili dijela ili cijele, cijelog ovoga režima te tvorevine koju sam spomenuo. To su sve legitimne naravno političke stvari i na to treba i na to treba ukazivati. Drugo, ja bi ipak prava nacionalnih manjina u RH sveo na jednu, jednu grubu podjelu, na ona vidljiva i nevidljiva odnosno ona koja su vidljiva većem broju i ona koja su manje vidljiva većem broju. Kada govorimo o onome što je vidljivo većem broju najviše se to odnosi na korištenje pisma i to pisma jedne manjine dakle, pisma srpske nacionalne manjine koja, koja je u 26, čini mi se, jedinica lokalne samouprave u RH ostvarila pravo na ravnopravnu uporabu jezika i pisma uključujući i oznake primjerice na ulazu u mjesto na cestama, ne govorim o tablama, one, one se vide kad priđete bliže, ali znak na ulazu u mjesto se vidi i odma kad prođete autom i to dosta često. Kako to izgleda kada se u potpunosti provodi zakon, vidimo na primjeru Istarske županije i talijanske nacionalne manjine. Međutim, osim, čini mi se, na dva mjesta u Donjem Lapcu mi i dalje ne vidimo da postoje natpisi na ulazu u mjesto tamo gdje je po Ustavnom Zakonu o pravima nacionalnih manjina zadovoljena, zadovoljen broj od 33% pripadnika srpske manjine da postoje ti, ti znakovi na cestama. Jer kada bi to bilo tako onda mi ne bi odnosno ja se ne bi previše upuštao u raspravu o tome treba li biti ćirilice u Vukovaru ili ne. Okej, ako nam smeta u Vukovaru odnosno ako dijelu hrvatskih građana smeta to u Vukovaru, u čemu je problem sa 26 drugih općina koja ipak nisu bila mjesta stradanja u Domovinskom ratu kao što je Vukovar, tamo ih, ni tamo nema ono što je po zakonu propisano. Naravno, razlog je, razlog je puno dublji i o njemu se baš puno ne govori, a ova rasprava je prilika da se, da se i to kaže. Vijeće Europe kada govori o dvojezičnosti u pravilu ne govori o tome da se pripadnici nacionalnih manjina ne znaju služiti službenim jezikom zemlje u kojoj, u kojoj žive, pa tako sasvim sigurno i pripadnici srpske nacionalne manjine da se baš ne znaju služit hrvatskim jezikom i latiničnim pismom. Uostalom, hrvatski i srpski jezik su dosta slični, a latinicom se piše i u Srbiji i u dijelu BiH koji se naziva Republika Srpska, nego se radi o tome da se drugima koji dolaze u to područje pokaže da osim većinskog naroda na tom području žive i pripadnici drugog naroda ili drugih naroda i zbog toga su dvojezične table tamo, se tamo nalaze. E sada, ovoga činjenica da je problem u RH pokazati da u nekim dijelovima RH žive i naši državljani, kako je to bivša predsjednica voljela reći, politički Hrvati koji koriste i ćirilično pismo, ja bi rekao da pokazuje određeno žaljenje dijela hrvatske javnosti što oni još uvijek tamo žive. Ali umjesto da to jasno kažu onda se ide na zaobilazni, na zaobilazni put to reći. Prema tome, mislim da je važno da se Ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina provodi, da se provodi i Zakon o uporabi jezika i pisma i da nema potrebe da pripadnici nacionalnih manjina dodatnim izjavama pokazuju lojalnost hrvatskoj državi. Lojalnost hrvatskoj državi pokazuju se poštivanjem zakona, plaćanjem poreza i svime onime što se kako se pokazuje lojalnost državi, a to se svakako ne pokazuje lupanjem čekićem po tabli na kojoj se nalazi hrvatski grb. Hvala.
Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Veljko Kajtazi.
… [[Govornik nije uključen]] osvrnuti na kolegu Bulja i htjeo sam samo napomenuti da je romska zajednica na ovim prostorima blizu 700.g. Asimilirala se je, prihvatila je i jezik i tradiciju i kulturu većinskog stanovništva. Više od 80% romske zajednice je katoličke vjeroispovijesti, između 30 i 40% Roma imaju miješani brak i mislim da smo jako malo učinili, mogli smo puno više. Poštovane kolegice i kolege, pred sabor upućeno izvješće o provođenju Ustavnog Zakona o nacionalnih manjina i utrošku sredstava u državnom proračunu za isto u 2018.g. je konačno u proceduri. U samom izvješću sadržano je i izvješće o utrošku sredstava osiguranih u državnom proračunu za isto razdoblje koje je pohvalno veće nego prethodne godine. Ta činjenica da u mandatu ove Vlade bilježimo kontinuirani rast sredstava za obaveze koje proizilaze iz Ustavnog zakona je neosporan iako ne možemo bit u potpunosti zadovoljni sa primjenom istog. Međutim, moram istaknuti kako činjenica da su sredstva povećana ne garantira ujedno da su sve obaveze iz Ustavnog zakona ispunjene odnosno da su problemi manjina time riješeni, što je i iz samog izvješća razvidno. Ko i svako izvješće dosada i ovo je prepuno floskula o kontinuiranom napretku koji često nije potkrijepljen u stvarnosti, te su mnogi problemi manjina, posebno romske nacionalne manjine i pored povećanja sredstava i donošenja operativnog programa Vlade za nacionalne manjine otvoreni. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina je također upozorio da uz riječi nije realno prikazana slika, posebno ona vezana uz obrazovanje, te da su korišteni podaci o izdacima za financiranje prava nacionalnih manjina vezani na prava koja proizilaze iz drugih zakona, što nije korektno izvješćenje. Zastupnicima manjina također vrlo često nije jasno odnosno nismo upoznati o načinu utroška dijela sredstava, posebno na poziciji Ministarstva znanosti i obrazovanja, što je važno pitanje transparentnosti jer manjine nose i veliki teret javnog pritiska zbog ovih izdvajanja. Ključna pitanja propisana Ustavnom zakonu također ostaju otvorena. Ono što uvijek naglašavan je i zastupljenost nacionalnih manjina u tijelima državne uprave, kao i zastupljenost manjinskih sadržaja na javnoj televiziji. U potonjem smo više puta raspravljali u kontekstu obaveze HRT-a koji proizilaze iz Ugovora javnog servisa sa Vladom, te nebrojenim sjednicama Savjeta za nacionalne manjine. Određena pitanja se jako teško i sporo rješavaju, te postavljam pitanje, kad ćemo ih ispuniti ukolko nastavimo prihvaćati izvještaj u kojima se tempo kontinuiranog napretka odvija tekućom dinamikom. Poseban problem predstavlja što se veliki udio utrošenih sredstava odnosi na tzv. soft projekte koje imamo vrlo malo uticaj na stanje u sredinama naseljenim pripadnicima manjina, a koje su mahom podrazvijena područja sa velikim rizikom od stopa siromaštva. U tom smislu često naglašavam kako problemi manjinskog stanovništva nisu bitno drugačiji od problema ostalih u tim sredinama, te da su svi projekti koje manjine potiču često vezani uz infrastrukturu, te dostupnost javnih usluga koji nisu zadovoljavajuće i za sve ostale. S druge strane, i u visokim razvijenim područjima, košto je sever RH, posebno Međimurska županija, postoje izrazite nejednakosti u standardu i uvjetima življenjima između romske i neromske populacije, te sabor i nacionalna razina treba obratiti veću pažnju, te koordinirati što je učinjeno na lokalnim razinama. Nažalost, osobno smatram da nije učinjeno dovoljno s obzirom da je stav jedinica lokalne samouprave uglavnom takav da isključivu odgovornost središnje države je da prati i unapređuje položaj nacionalnih manjina. S obzirom da primjena Ustavnog zakona uveliko ovisi o lokalnoj razini smatram da bi ovde trebali raspravljati o tome što jedinice lokalne samouprave čine odnosno ne čine, u kojim omjerima sufinanciraju ulaganja središnje države u njihove sredine, kao što je to na svim ostalim projektima. Tu poglavito mislim da položaj i status izabranih manjinskih vijeća romske nacionalne manjine, ali i status udruga i predstavnike koji nemaju osigurane uvjete za rad od strane jedinica lokalne samouprave. Ko primjer navodim da županija sa najvećim brojem pripadnika romske nacionalne manjine do danas nije osigurala prostor za rad županijskom vijeću ili nekoj udruzi. Taj nemar je jasno vidljiv i na str. 44 izvješća koji jasno pokazuje kako Međimurska županija izdvaja daleko najmanje za rad vijeća nacionalnih manjina odnosno na sve ostale županije među kojima su mnogo puno siromašnije. Zato ne čudi da su uvjeti življenja u romskim naseljima u Međimurju kakvi i jesu. Ključni problem je i dalje da u dokumentima kao što je nacionalna strategija za uključivanje Roma nemamo jasan razrađenu liniju aktivnosti i odgovornosti i … [[Govornik se ne razumije]] u kojem se nešto mora učiniti kao što je recimo u operativnom programu Vlade koji se pokazao ko dobar način suradnje. Napredak koji je ostvaren u razdoblju od 2018.g. uveliko je ovisilo o upravo o operativnom programu u kojem su istaknuti prioriteti svih manjina, što je dobar način rada i onaj koji će nadam se bit nastavljen i u budućnosti. Obrazovanje ostaje jedan od najvećih problema za romsku nacionalnu manjinu, te pored osnivanje sektor za nacionalnu manjinu pri Ministarstvu znanosti i obrazovanja, a od ove godine i određenim povećavanjem za stipendije nije došlo do značajnih pomaka kad govorimo o uključivanju romske djece u predškolske programa kojima se uklanja problem nedovoljnog poznavanja hrvatskog jezika. Istraživanje pokazuju da imamo i dalje ogroman broj odnosno odustajanje od školovanje u višim razredima suprotno popularnim objašnjenjem da se radi o tradicijskim i kulturnim problemima. Istraživanje koje je koordinirao vladin Ured za nacionalne manjine pokazuje da je glavni uzrok tog nezavidan socijalni status većine pripadnike romske zajednice. Od modela C za romsku manjinu, te izrade udžbenika još uvijek nema ništa kao dobar primjer kako nisu samo sredstva ključna ukolko ne postoje jasne odgovornosti za provedbu određene mjere ili obaveze. Istovremeno kontinuirano se ulaže u razne seminare i radionice, pa se u izvješću za romsku nacionalnu manjinu navodi kako su nastavnici pohađali razne seminare o holokaustu i šou akademiji. Iz izvještaja ne možemo saznati o kojima se točno školama radi i zašto te radionice ne obuhvaćaju i izučavanje stradanje Roma u Drugom svjetskom ratu ukolko se navodi kao trošak za romsku nacionalnu manjinu. Kao što je rečeno u raspravi na odboru, takvih nejasnih i nepovezanih troškova sa predmetom izvješća je jako puno, a to se sve čini kako bi se stvorio dojam da je učinjeno više nego što je stvarno. To se pokušava i činjenicom da se financiranjem vjerski zajednice navodi kao financiranje pravih nacionalnih manjina koje nije isključivo vezano uz Ustavni zakon. Vjerske i nacionalne manjine odnosno kulturna autonomija nacionalnih manjina nije isto što i vjerske slobode i rad vjerskih institucija. Problemi Roma, ali i manjina općenito ne možemo promatrati bez međusektorske suradnje, te suradnje sa jedinicama lokalne samouprave, a na oba polja imamo značajne probleme i manjka koordinacije. Razlog za to je sigurno jer nedostaje jasno ozbiljnije odgovornosti za sve što se strateški dokumenti sugeriraju, pa tako i Ustavni zakon. Očekujem da će se aktualne krize racionalizirati potrošnju, ali nikako zaustaviti ono dobro što se čini u provedbi Ustavnog zakona. Više puta sam govorio kako kriza one socijalno ugrožene pogađa višestruko, a posebno kad govorimo o pristupu obrazovanju romske nacionalne manjine. U tom kontekstu očekujem manje seminara i soft projekata, a više onih razvojnih i konkretnih zahvata usmjerenih ka unapređenju životnih uvjeta kao uzroka mnogih drugih problema. Zaključno, i pored manjkavosti koje sam napomenuo Klub rada i solidarnosti i Klub nacionalnih manjina prihvaćaju izvješće u ovom obliku uz napomenu da pored iskoraka o utrošku sredstava posebnu pozornost treba obratiti i na konkretne napretke u izvršavanju sugeriranih i propisanih aktivnosti koji proizilaze iz Ustavnog zakona. Hvala.
Klub HNS-a također se javio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, državna tajnice, predstavnici ministarstava, kolegice i kolege. Ja ću danas govoriti u ime Kluba HNS-a i prvo ću krenuti po ovom izvješću u dijela financiranja. Naime, u svrhu provedbe Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina u 2018.g. utrošeno je 173 milijuna kuna, što predstavlja značajno povećanje u odnosu na 2017.g. negdje oko 21%. Naime, 2017. imali smo nešto više od 144 milijuna kuna. Ja sam uvjerena da se ovdje radi o točnim brojkama i da su upravo ti iznosi isplaćeni bez obzira iz kojih sredstava i po kojem zakonu, oni su isplaćeni iz državnog proračuna upravo za prava nacionalnih manjina. Jedinice lokalne samouprave u kojima je obavezna uporaba jezika i pisma nacionalnih manjina uglavnom su uskladile statute s Ustavnim zakonom, dakle uglavnom. Al je potrebno uložiti napore o promicanju svijesti o vrijednosti manjinskih jezika kao integralnog dijela kulturne baštine RH. U 2018.g. povećan je broj izdanih dvojezičnih osobnih iskaznica, što je ovdje bilo već govora da pojedine nacionalne manjine u tome prednjače dok neke ne. Tako imamo tu situaciju da je najviše upravo tih dvojezičnih osobnih iskaznica, zatražili su pripadnici talijanske, mađarske, srpske i češke nacionalne manjine, ali još uvijek tu ima mogućnosti da ima puno njih koji to nisu zatražili. Dosegnuta je visoka razina prava na očitovanje svoje vjere, kao i prava na osnivanje vjerskih zajednica zajedno s drugim pripadnicima te vjere. U ostvarivanju prava nacionalnih manjina na pristup medijima ostvaren je pozitivan pomak u sklapanju ugovora između HRT-a i Vlade RH za razdoblje 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2022.g. Tu s pravom se pitamo na koji način bi trebalo izvještavati odnosno da li su to samo pojedine specijalizirane emisije ili bi trebalo više u okviru redovitog programa izvještavati o problemima, o dobrim stvarima koji se tiču nacionalnih manjina. Napravljeno je istraživanje gdje je dokazano odnosno utvrđeno da je prisutnost nacionalnih manjina u medijima svega 1,6% iako imamo 7,67% manjinskog naroda, manjinskih naroda. Dakle, tu je taj nesrazmjer, ali morali bi vidjeti koji su to mediji koji stvarno imaju i HRT spada među te i Hrvatski radio, ali ima onih medija kojima sigurno nisu te teme tolko interesantne jer su više komercionalno ili senzacionalistički orijentirani, ali svakako bi trebalo objektivno i više izvještavati, ali ne bi trebali robovati tim mjerenjima što to sad znači i koji je to odnos. Zastupljenost nacionalnih manjina u tijelima državne uprave, pravosudnim tijelima i pojedinim lokalnim jedinicama, to je isto bilo već riječi, stvarno je nedostatna. Stoga su potrebni pojačani napori da bi se povećao njihov udio u tijelima državne uprave je bilo zaposleno svega 3,24 pripadnika nacionalnih manjina, što predstavlja čak i pat u odnosu na 2017., ne doduše neki veliki, ali 0,1%. A u lokalnim jedinicama koje imaju obavezu zapošljavati pripadnike nacionalnih manjina na dan 31. prosinca 2018. bilo je zaposleno ukupno 3,31% pripadnika nacionalnih manjina. U području razvijanja tolerancije prema različitosti i suzbijanje od diskriminacije organiziran je ciklus stručnih seminara o odredbama Kaznenog zakona vezano uz zločin iz mržnje i govor mržnje za suce, odvjetnike, policiju, predstavnike organizacija civilnog društva, posebno vezano uz zločin iz mržnje prema predstavnicima nacionalnih manjina, a u cilju upoznavanja s problematikom zločina iz mržnje i govora mržnje i zakonodavstvom, te pojavnosti u RH. Osvrnula bi se malo i na analizu provedbe nacionalne strategije za uključivanje Roma za razdoblje 2013. do 2020. Tu se ukazuje na kontinuirani napredak u integraciji pripadnika romske nacionalne manjine u društvu, kao i njihovu sve veću uključenost u aktivnosti koje tome pridonose. U tom smislu sustavno su se poduzimale aktivnosti u područjima obrazovanja, zapošljavanja, uključivanja u gospodarski život, zdravstvene zaštite, socijalne skrbi, prostornog uređenja, stanovanja i zaštite okoliša. No, iz onog što vidimo na terenu to nije dovoljno. Nije dovoljno zbog toga jer nezadovoljna je romska nacionalna manjina, nezadovoljan je većinski narod koji živi u suživotu. Tu prije svega trebamo staviti akcenat na integraciju te nacionalne manjine. Trudi se, ulaže se, međutim, nekad nije sve ni u novcima. Nekad treba zapravo početi od nas sami da vidimo što možemo učiniti svako u svojoj sredini za svojeg susjeda jer ne možemo mi reći da se dovoljno ne ulaže, nisu samo sredstva pitanja. Pa tako Ministarstvo znanosti i obrazovanja stipendira sve redovite učenike srednjih škola koji su pripadnici romske nacionalne manjine s iznosom od 5.000,00 kn godišnje. Sufinancira se smještaj učenika nacionalne manjine u učeničke domove, osigurava se stipendija svim studentima pripadnicima romske nacionalne manjine u iznosu od 10.000,00 kn, financira se 8 projekata u iznosu više od 8 milijuna kuna što se tiče prijevoza djece u odgojno obrazovne ustanove. Vrtićka djeca se uključuju. Međutim, sve očito nije dovoljno i nisu samo sredstva u pitanju, nego ono što sam govorila, integracija i to mora krenuti prvenstveno i od dijela romske nacionalne manjine da oni poštivaju zakone države u kojoj žive. Mora se shvatiti da zakoni vrijede za sve, da vrijede i za većinski narod, da vrijede za manjinski narod i to je jedini način da se integrira i da počne suživot jer kolega je govorio, 700.g. su oni na tom području. Ako se neće na tome više raditi iza 700.g. opet će biti tako. Moramo se svi pokrenuti u tom dijelu i velim nije osnovni problem sredstava jer ulaže se i iz tog dijela sigurno je moguće da se nešto pokrene jer 2506 djece rane je predškolske dobi, ide u vrtiće i tu je izdvojeno milijun i 800 tisuća kuna. Dakle, izdvaja se, trudi se, neću se vraćati na one neke stvari koje se već tu govorilo, možda sam se malo previše zadržala na tome, ali dolazim iz kraja gdje je to jako veliki problem. I na kraju ću samo dodati, ono što piše u čl. 15. Ustava, a to je da su pripadnici svih nacionalnih manjina, da se im jamči sloboda izražavanja nacionalne pripadnosti, slobodno služenje svojim jezikom i pismom i kulturna autonomija. Mi u HNS-u smatramo da se to poštuje i da se sukladno mogućnostima izdvajaju adekvatna sredstva i zato će Klub HNS-a podržati ovo izvješće. Hvala.
Zastupnik Marko Vučetić govorit će u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege. U ovih gotovo 2 sata rasprave o izvješću je rečeno gotovo sve što u izvješću piše. Dijelom je rečeno i o okolnostima u kojima se o ovom izvješću danas raspravlja. Mi moramo priznati dvije okolnosti. Prva je okolnost da se položaj nacionalnih manjina u RH poboljšava, da je sve jednostavnije i sve lakše biti pripadnik nacionalne manjine u RH. S druge strane, također moramo priznati da postoje i okolnosti koji se i koje se s time ne mire. Da neprestano postoje tendencije koje žele urušiti postignut stupanj, dostignut stupanj prava nacionalnih manjina i da se taj stupanj razvije. Upravo zbog ovih okolnosti koji proizlaze, ne iz vanjskih faktora nego iz onoga što se naziva, ne unutarnji faktor, niti unutarnji neprijatelj, nego nešto se zbija i zbiva unutar RH. Unutar granica RH nastaje jedno očitovanje onih koji su odbili biti ljudi. Naše temeljno određenje nije da smo ljudi po naravi u nekakvom ontološkom smislu da je svaki čovjek čovjek samim time što je rođen kao čovjek. Ne, čovjek u svom životu može izabrati prestat bit čovjek i to se nažalost događa. To se dogodilo i prije 2 dana, to se dogodilo i '41. i '45., '91. i 2019. i 2020. Imamo one koji su prestali i pristali su da ne žele na povijesnoj pozornici djelovati kao ljudi. Mi imamo i predstavnike i takvih ne ljudi u saboru. To su svi oni koji u nacionalnim manjinama ne vide ljudsku veličinu, ne vide građansku veličinu i ne vide veličinu hrvatske države koja se razvija. To su svi oni koji se zbog svoje neljudske dimenzije odlučuju suočavati sa svakom ljudskom različitošću. Oni žive u iluziji da su stvorili ovi državu. Oni državu ne mogu stvoriti jel državu stvaraju ljudi. Oni žive u iluziji da država proizlazi iz oružja, država ne proizlazi iz oružja, nit se s oružjem čuva. Država proizlazi iz kulture i proizlazi iz onih koji su se u svakoj povišenoj povijesnoj situaciji između biti čovjek i biti ne čovjek odlučili biti čovjek, prvenstveno biti čovjek, ne hrvatsko strašilo nego biti čovjek. Biti čovjek u RH znači i biti pripadnik nacionalnih manjina i zagovarati prava nacionalnih manjina i zagovarati sva ljudska prava i sva nacionalna prava u čitavom svijetu. Prije 2,5.g. jedini sam zastupnik bio ovdje koji je ustao protiv pokušaja da se deautorizira, da se ukine, dokine autorstvo Hrvata nad Bokeljskom mornaricom i Kolom Svetog Tripuna. Ja sam tu gotovo ludovao u nekoliko navrata jer shvaćam da se ono ljudsko ostvaruje putem kulture i da ne smijemo kulturu lišiti autorstva. Jedini oni koji ne mogu biti autori su neljudi, oni koji se napajaju na nečim i nekakvim krivim sadržajima koji se nikad ne mogu obnoviti. To su sadržaji koji uništavaju ljudsko. Konkretno, 1945.g. obilježili smo ove godine 75. obljetnicu prije 2 dana proboja logoraša iz logora Jasenovac. Ti i taj koji je rekao „naprijed drugovi“ su bili ljudi. Oni koji su tog čovjeka, našeg Sinjanina ubili stražari neljudske tvorevine kao što je bio jasenovački logor oni su neljudi i uvijek će bit neljudi. Svi koji se napajaju na takvoj ideologiji, svi koji takva mjesta pokušavaju prekapati zato što smatraju da će na takvim mjestima pronaći sebe, oni su u zabludi, oni će pronaći gdje će pronaći sebe u izgubljenosti i u negaciji. Nema ljudske veličine tamo gdje se odvijalo zvjerstvo, ljudska veličina je podnosila to zvjerstvo i bila je ugrožena tim zvjerstvom ali oni koji su nositelji zvjerstva, ne mogu se sad predstavljati u formi nominalista i smatrati da je primjerice Rafael Vitez Boba, da nema veze sa ustaštvom, ima veze sa ustaštvom ali ustaštvo nema veze s hrvatstvom. I nitko tko u svojoj duši, u svojoj povijesti, u svojoj viziji smatra da se bilo što što se odvijalo u tom logoru, što se odvijalo pod ovim imenima i ovim osobama koje su odlučile u povijesnom trenutku biti neljudi od '41. do '45., oni se napajaju sadržajima koji današnje ljude pretvaraju u neljude. Tko pristane uz Bobana, tko pristane u „Za dom spremni“ od '41. do '45., pristao je bit nečovjek i branit će isključivo ono što je nečovječno. mi nešto takvom trebamo reći, to su okolnosti u kojima se ovo sad odvija. To su okolnosti u kojima se mi ne smijemo urušiti, to su okolnosti koje ne pripadaju Hrvatskoj niti će ikad pripadati i svi ti neljudi, svi ti koji odlučuju putem zvjerskih mehanizama djelovati u ljudskoj povijesti, nek jednom zauvijek shvate, Hrvatska njima ne pripada i oni ne pripadaju Hrvatskoj. Hrvatska pripada građanima RH, što je Hrvatska, to je zapisano u Ustavu, to je zapisano u zakonima, to je zapisano u ispravnoj povijesti, ne u lažnim sjećanjima neljudi. Ti ne ljudi nikad neće na tim sadržajima na kojima se sada napajaju, neće doći do ljudske veličine jer ih ljudska veličina potire i potiče na zvjerstvo. Ljudska veličina ih izaziva. Ljudsku veličinu oni prepoznaju u nacionalnim manjinama i zbog toga ustaju i smatraju da nacionalne manjine ugrožavaju RH. RH ugrožavaju samo oni koji RH ne pripadaju. svi ti koji RH ne pripadaju trebaju ne napustiti RH jer u njoj nikad nisu ni bili, oni su u RH dolazili kao Kumordinar Žorž, kao sluge nekih tamo gospodara, bilokojih ili povijesnih mrtvih neljudi ili živih neljudi ali njih uzrujava veličina, ljudska koja proizlazi iz države koja je otvorena ljudima, iz kulture, iz jezika i susrete, iz komunikacije. Njihova komunikacija je oružje, njihovo prokletstvo je lažno sjećanje a njihova nebitnost, dolazi u trenutku kad spoznaju sebe same. To je jedina, najveća i na našu sreću ne tako mnogobrojna nebitnost u RH. To su oni koji ne postoje kao ljudske veličine zato što su odlučili djelovati kao neljudi. Zbog toga RH treba štitit sebe, treba se razvijat u svom hrvatstvu, treba se razvijati u istinskoj povijesti i svima onima koji su odlučili negirati hrvatsku naciju i hrvatski nacionalni identitet, jednostavno treba reći „ne pripadate Hrvatskoj, niste se borili za hrvatstvo, ne pripadate povijesti, ne pripadate ničemu zato što ste upravo, bića ništavila, vi ste ništa.“ Nacionalne manjine to nisu, nacionalne manjine su građani RH i oni su ako ćemo govoriti u više ili manje Hrvatima, oni su ni više ni manje nego oni upravo pripadaju RH i građani su RH. U ovoj 2018. g., 2019. i 2020. mi imamo i dalje ona stremljenja koja nacionalnim manjinama oduzimaju prava. Prava na dvojezičnost, zbog čega? Zbog toga što se ne dopušta da se u tim područjima u potpunosti RH. Već sam rekao da je paradoks da oni koji oduzimaju prava, da su ustvari na liniji neprijatelja hrvatstva. oni to čine. Neprijatelji Hrvatske nisu dopustili da se Hrvatska razvije na svom teritoriju na kojem ona postoji. RH je obranjena, ali RH zbog tih neljudi danas ne živi dinamizam, puni dinamizam države. Tko joj to sad uskraćuje? Pa upravi ti ljudi koji su protiv Ustava, protiv zakona, u konkretnom slučaju protiv nacionalnih manjina.
Hvala, isteklo je vrijeme [[Upadica Sladoljev: Zahvaljujem.]] Hvala. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nastavit ćemo dalje, mislim da će biti prilike za sve govoriti. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. evo nakon onoga što je pred nama i nakon onog što sam govorio u ime kluba, nakon ministrovih, znači predlaganja ovog izvješća tj. izvješća kojega je dao, činjenica je da je u RH nacionalne manjine imaju ustavna prava koje u drugim državama, u malo kojoj državi imaju tako da povijesni govori koji su sada održani, koperkanski obrati ljudi koji su čak i s menom bili na listi, jednostavno prozivati ljude neljudima zbog toga što postavljaju pitanja o reciprocitetu, pitanja o ljudima koji žive s njima kao nacionalne manjine, kao ja, proglašavati neljudima, više govori o tim ljudima i njihovoj ljudskosti i mentalitetu diktatora i diktature koje su davno prošle. Ja bi ovdje govorio stvarno o problemima, evo ovdje su pripadnici nacionalnih manjina koji su u Hrvatskom saboru u većini, predstavničkoj većini i tu mi postavljamo pitanja uz ministra. Naravno da naši birači, naši građani, građana RH i nacionalne manjine su jedno tijelo i to ne treba ponavljati, nacionalne manjine su dale veliki obol. Pa evo nedavno je i u povijesti u Domovinskom ratu, brojni pripadnici romske zajednice, mađarske, češke, talijanske, ne znam, svi su dali veliki obol Domovinskom ratu i o njima treba pričati, u svom postrojbama. U HOS-u koja je legalna postrojba, za vrijeme I. Račana je Vlade dat statut, potvrđen statut i to je legalna postrojba i ti momci su dali svoje živote kao pripadnici i srpske nacionalne manjine i mađarske koja je doživila također ogromne, češke, talijanske, svih manjina koje su dale veliki obol u Domovinskom ratu. I na taj način trebamo razgovarati. Međutim, moje pitanje je bilo o nacionalnim manjinama kao vlasti ovdje, predstavnicima nacionalnih manjina koje ulaze u Sabor po posebnom zakonu jer da je po općem zakonu, onda vjerojatno ne bi bilo na broju jer bi na općim listama možda bilo i više, ja ne znam što bi se dogodilo da je pitanje reciprociteta i to je legalno pitanje. Ja mislim da bi to pitanje trebali postaviti baš nacionalne manjine, nacionalne manjine da postave to pitanje i da one preko Vlade i vlada iz matičnih država koje su oni primjer, srpska nacionalna manjina, da se vide prava hrvatskih građana tj. hrvatske nacionalne manjine u Vojvodini npr. ili u Crnoj Gori. To je legitimno pitanje, to nije pitanje da mi želimo omalovažiti nacionalne manjine. Ne, nego to je legalno pitanje o kojem trebamo govoriti i to je dobro za nacionalne manjine unutra hrvatskog korpusa, unutar hrvatske države koji doprinosi hrvatskom društvu kao što sam rekao u Domovinskom ratu, u stvaranju Hrvatske, tako i ekonomskom, gospodarskom, znanstvenom, kulturnom i svakom drugom obliku. Međutim, mržnja i proglašavanje neljudi od onih koji pitaju zbog čega nema reciprociteta npr. u Srbiji, gdje nemamo predstavnika, dok primjera, ja sam naveo srpsku nacionalnu manjinu, ja sa tim ljudima živim svakodnevno i brojni ti ljudi, većina tih ljudi su više nego dobri građani, više nego dobri, doprinose društvu. Ja sa tim ljudima živim i rodio sam se i ja sa tim ljudima nemam problem i dali su veliki obol Domovinskom ratu, samo 9000 ljudi srpske nacionalnosti je sudjelovalo u HOS-u, u hrvatskoj vojsci i hrvatskoj policiji. Tako i druge nacionalne. Znači nema tu problema šta se hoće neko nametnut da smo mi neljudi. A dok su bili s menom na listi, onda su me grlili i ljubili. Hvalili kako se brani nacionalni interes. E to su ti prevrtači. A zabraniti nekome pozivajući se, zabraniti nekome da postavlja pitanja ministru šta je sa reciprocitetom iz 2004. g., zašto hrvatski državljani u Vojvodini nemaju, u Srbiji, svoje predstavnike u parlamentu dok ovdje su zajamčena tri člana u Hrvatskom saboru? Zbog čega imamo 40 i nešto gradonačelnika i načelnika u lokalnim samoupravama ovdje a nemamo u Srbiji nijednoga, potpisali smo međunarodni sporazum. Zbog čega? To su pitanja koja pitam, zbog čega 1 kn se izdvaja za jednog pripadnika hrvatskog u Srbiji, nacionalne manjine ovdje 37 kn, to su pitanja? Hvala.
Isteklo je pitanje. Zahvaljujem. Zastupnik Ivan Pernar zatražio je repliku.
Uvaženi zastupniče Bulj, htio bi ovom prilikom ukazati na diskriminaciju vozača kamiona koji se nalaze u situaciji da kad god se vrate iz inozemstva moraju živjet 15 dana u izolaciji i zapravo ih se muči, pozivam državu da smjesta ukine taj sustav izolacije, da omogući svim vozačima kamiona i njihovim obiteljima normalan život. Oni su grupa u društvu koja je diskriminirana a o kojoj se uopće ne priča i ako su im oduzeta sva moguća ljudska prava. Hvala.
Izvolite.
Ma ja bi rekao g. Pernaru da je ta tema značajna i o njoj treba pričati, to je jedna od mjera gdje su naravno oduzete slobode međutim, kamione, vozači kamiona, šlepera voze i Hrvati i pripadnici nacionalnih manjina i Srbi, svi voze, tako da prema tome, opće pitanje, međutim ovdje se radi o izvješću koje je vrlo značajno i bitno i gdje moramo postavljati bitna pitanja suživota a o ovome pitanju vašem, to ćete pitat ministra Beroša jer vi ste u dobroj komunikaciji s njime po pitanju mjera, koliko se slažete, ne znam. Hvala lijepa.
Zastupnik Željko Glasnović javio se za repliku.
Ovo je žalosno mister Bulj, samo ću reć ovo, u pravu ste, Hrvati imaju mađarskog jednog člana parlamenta u Mađarskoj, kako on nema uopće pravo glasa? Šta je Srbija itd., dobro ste to rekli, bilo je stranih dragovoljaca, u ovom Saboru sjede djeca bivših Jugoslavena, genetskih anarhista i drugih koji zaboravljaju da je ova zemlja bila okupirana, okupirana do 90-te godine, imali ste milicija, vojska, koja manjina to ima prednost? 80% JNA su bili srpski kadrovi, o čemu mi razgovaramo ovdje? Zašto je istina ovdje svaki dan popljuvana i ovdje na sudu istina? Mi ponavljamo srpsku mitomaniju kao povijesnu istinu. To radi HTV, saborski zastupnici ovdje, to nema samo mađarska, talijanska i druga manjina, tu sjedi u ovom Saboru, pola manjina su bivši Jugoslaveni, o čemu mi razgovaramo, bivši sljedbenici UDBA-e i KP-a? ovo je povijesna laž, ovaj parlament.
Hvala, odgovor na repliku.
Kolega Glasnoviću, ja mislim da je etiketiranje u ovom trenutku kad raspravljamo o nacionalnim manjinama, nije potrebno. Ovdje potrebno govoriti istinu i ulogu nacionalnih manjina u Domovinskome ratu, da smo na zajedništvu u Domovinskom ratu i svi pripadnici nacionalnih manjina i građana i pripadnici hrvatskog naroda se borili za slobodnu i samostalnu RH. I svim tim ljudima treba odati pijetitet međutim apsolutno je pravo postavljati pitanja npr. Zbog čega se u Vukovaru uče dvije povijesti? Jedna je srpska koja je pisana i službena, hrvatska. Podijeljeno je u Vukovaru, to su legitimna pitanja. Zbog čega hrvatska nacionalna manjina u Srbiji je terorizirana i nema nikakva prava? To je legitimno pitanje predstavnicima Vlade jer imamo međunarodni sporazum o reciprocitetu koji se ne poštiva i to je legitimno pitanje. I o tome trebamo razgovarati, nije to neljudsko pitanje, to je apsolutno legitimno i ljudsko pitanje i pravo nas saborskih zastupnika.
Hvala. Zastupnik Veljko Kajtazi zatražio je repliku.
Hvala. Uvažani kolega, moramo reći da je ovo meni treći mandat, 9 g. sam u ovom Saboru i nisam čuo nijednog od mojih kolega da je spominjao da su Romi bili u Domovinskom ratu. Uvijek je rečeno i nabrajali su nacionalne manjine, a za Rome su znali reći i drugi i koristim priliku da vam se zahvalim, ujedno da vas upoznam, nakon 30 g. romska zajednica prošle godine izdala je prekrasnu knjigu „Romi u Domovinskom ratu“. Ove godine također pripremamo jedan prekrasan dokumentarni film također „Romi u Domovinskom ratu.“ Imao sam samo priliku da vam kažem i da vam se zahvalim jer u ovih 9 g. prvi put da sam čuo da je neko spomenuo Rome u Domovinskom ratu, hvala.
Odgovor na repliku.
Naša obaveza je spominjati te trenutke stvaranja hrvatske države, hrvatske građane i državljane koji su se stavili na raspolaganje u Domovinskom ratu a poglavito naglašavati nacionalne manjine, od srpske, mađarske, romske, talijanske, sve naglašavati jer mi smo isto dio korpusa, sve naglašavati ljude koji su branili Hrvatsku, uzeli pušku u ruku i od velikosrpskog četničkog okupatora i zato me, … ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] I strane dragovoljce iz drugih država, apsolutno, sve branitelje, od „Francuza“ Nicoliera, od svih ljudi, stranci koji su došli ovdje branit domovinu i zato me žalosti što je u postrojbama i HOS-a i hrvatske vojske i policije bilo svih ljudi, svih nacija, stranih državljana i nacionalnih manjina, što se obezvrjeđuje i sramotne izjave koje se daju na mjestu gdje bi se trebali pokloniti žrtvama kao što je u Jasenovcu,da treba baciti ploču poginulim HOS-ovcima. To je sramotno, to je ponižavajuće dok Šoškočaninu četniku u Vukovaru još stoji taj spomenik.
Hvala, isteklo je vrijeme [[Upadica Bulj: Hvala.]] Hvala vam. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se i zastupnik Dražen Srpak.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajnici. Još od proglašenja samostalnosti, RH provodila je politiku visokog stupnja skrbi za nacionalne manjine. Teška ratna vremena a nerijetko i optužujući medijski natpisi bili su samo dodatni motiv da RH svim svojim građanima a i cijelom svijetu dokaže da je demokratska i suverena država jednakopravnih građana. U RH manjine nisu samo jednakopravni građani već ih se kao što ćemo vidjeti, potiče da u svoj mogućnoj mjeri sačuvaju svoju posebnost te svoju kulturu, baštinu netaknutu i prenesu je slijedećim generacijama. Briga za manjine je civilizacijski standard koji smo svi dužni čuvati i dizati svakom generacijom na viši nivo. Uvodno moram napomenuti da je u tu svrhu provedbe Ustavnog zakona o pravima manjina u 2018. G. utrošeno ukupno 173 milijuna kuna što je gotovo 20% povećanja. Ostvarivanje prava nacionalnih manjina na pristup javnim medijima od presudnog je značaja a ostvarivanje tog prava ostvaren je daljnji i pozitivni pomak sklapanjem ugovora između HRT-a i Vlade RH za razdoblje 2018.-2022. kojim su ugovorene programske obaveze za objavljivanje sadržaja namijenjenog nacionalnim manjinama. Što se tiče zaštite kulturne baštine pripadnika manjina, Ministarstvo kulture je u 2018. g. financiralo 73 programa u ukupnom iznosu od preko 8 milijuna kuna. U Hrvatskom saboru u cijelosti je ostvarena propisana zastupljenost zastupnika iz reda pripadnika nacionalnih manjina. Prema podacima Ministarstva uprave, u 2018. G. vidljivo je povećano financijsko izdvajanje iz proračuna jedinica lokalne samouprave na razini RH za vijeća i predstavnike nacionalnih manjina. Savez za nacionalne manjine uočio je da određene problemi postoji kod implementacije prava na službenu i javnu uporabu pisma i jezika nacionalnih manjina a određene poteškoće postoje i kod implementacije prava na pristup medijima i ulozi vijeća i predstavnika. Sa druge strane, postigli smo visok stupanj provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Godine 2018. sufinancirani su programi kulturne autonomije za 84 ustanove i udruge manjina sa ukupnim iznosom od 34 milijuna kuna. Vezano uz stambeno zbrinjavanje i povratak pripadnika nacionalnih manjina zaključno u 2018. g., Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje je u svrhu tog zbrinjavanja svih korisnika, izdvojio gotovo 160 milijuna kuna uključujući i više od 2 milijuna kuna za stambeno zbrinjavanje bivših nositelja stanarskog prava među kojima su i pripadnici srpske manjine. Iz izvješća je vidljivo da Vlada RH teži provođenju ustavnog zakona o pravima manjina i da značajnim financijskim sredstvima iz proračuna potpomaže i financira potrebe tih istih manjina. Konačno, predstavnici manjina RH kao dio saborske većine sukreiraju politiku prema manjinama. Primjetno je a i očekivano da zbog raznih povijesnih okolnosti razvoja pojedinih dijelova RH, implementacija svih prava nacionalnih manjina nije u potpunosti jednaka i ravnopravna u svakom kutku Lijepe naše. Međutim upravo nam pozitivni primjeri svjedoče da trebamo biti strpljivi i sa krajevima u kojima se nailazi na određene poteškoće. Kako bi naš cilj, a to je RH sa svim sretnim i zadovoljnim građanima bio postignut, potrebno je prije svega strpljenje. Svjesni smo da je za to osim zakonskih rješenja i upornosti državnih tijela potrebno i vrijeme i da je to proces. Osim strpljenja potrebna je zdrava komunikacija kao i rad na samoj komunikaciji. Naučeni i našim primjerima iz Međimurske županije, znamo da treba paziti da kritika kojoj je cilj ostvarenje mirnog suživota ne postane govor mržnje ali i da svaka kritika se ne tumači pogrešno kao govor mržnje. Kolega Bulj je rekao da on živi sa pripadnicima srpske manjine, ja živim osobno u mom gradu sa pripadnicima romske manjine kojih ima gotovo 600, 700 i moram reć da se međusobno uvažavamo, poštujemo i radimo svaki dan na poboljšanju te komunikacije kako bi sve ono što nije dobro, odbacili a sve ono što je dobro, naglasili i kako bismo uspjeli u gradnji mirnog suživota. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Čuli smo riječ „jednakopravnost“, dimna zavjesa. Imamo vani 3 milijuna Hrvata, stotina tisuća ima duplo državljanstvo, a koliko njih glasuje, koliko glasuje? Možda 20 000. To prvenstvo ti Hrvati nema ni pravo glasa niti pravo na privatno vlasništvo što je oduzeto za vrijeme bivše vladavine. Oni su dali milijarde kuna, dolaze ovdje svake godine, imali su akcije gdje su 10 000 siročadi zbrinjavali, dobri su kad treba davat lovu, kad se trebaju uključit u demokratski, ekonomski proces, samo dimna zavjesa. Tu je na snazi najveća pozitivna diskriminacija protiv Hrvata u Hrvatskoj i Hrvatska izvan domovinskoj Hrvatskoj. Ja vas pitam sada ovako koliko imate Hrvata u srpskom parlamentu, u mađarskom itd.? Kad govorimo o jeziku, države imaju jezike a plemena imaju dijalekte. Nije boranija isto što i mahuna, po tom pitanju, to ne postoji, ta jednakopravnost, to je samo dimna zavjesa.
Hvala lijepa, odgovor poštovanog zastupnika Srpaka, izvolite.
Kolega Glasnović, ja se s vama slažem, upravo bi manjine trebale biti spona u tom procesu koji se treba dogoditi u nekim državama kako bi tamo naši koji žive također imali ista prava kao oni ovdje. Hvala lijepa.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Kajtazija.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega, imat ću u vidu da ste rekli da u vašem mjestu a i vi ste također gradonačelnik grada gdje žive pripadnici romske nacionalne manjine, moram reći da je točno da je za razliku od ostalih mjesta u Međimurskoj županiji, kod vas je sasvim drugačija situacija i točno da postoji određena suradnja između vas i pripadnika romske nacionalne manjine. Ono što mene je razočaralo, to jest da u gradskoj upravi još ne postoji pripadnik romske nacionalne manjine koji je uposlen a u biti i tokom, i u javnim ustanovama u RH, imamo samo 5 pripadnika romske nacionalne manjine koji su uposleni. Moje osobno mišljenje je da je to podatak koji je zapanjujući i razočarajuće je. I moja velika želja je da u Međimurskoj županiji imamo barem jednog uposlenika da bi mogli pokazati primjer dobre prakse.
Hvala. Poštovani zastupnik Srpak.
Kolega Kajtazi, jedna gospođa iz romskog naselja je zaposlena preko programa „Zaželi“ u EU fondovima u našem gradu. Jako je zadovoljna, sretna što radi, vjerujem da ćemo uspjeti produžiti još 2 g. provedbu programa „Zaželi“, ona će i dalje raditi a što se tiče ostalih, znači nebrojeni broj Roma radi u javnim radovima, na ugovoru o djelu itd. Znači vodimo brigu o tome da na bilokoji način pomognemo i da ona fama koja je stalno bila da Romi neće raditi, da ne bude takva. Znači nudimo posao i mogu raditi. Hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Karoline Leaković.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Mislim da je u kontekstu rasprave o izvještaju p provedbi Ustavnog zakona važno ukazati na potrebu snažnog odgovora i procesuiranja zločina iz mržnje i govora mržnje i to etnički motivirane mržnje, o čemu se nešto govori i u ovome izvještaju. Posebno je odgovornost u javnome prostoru dakako zastupnika, političara, lokalnih dužnosnika ali isto tako i novinara, predstavnika medija a i onih analitičara ili kvazi analitičara koji nam formiraju javno mnijenje zato što naša odnosno njihova riječ odjekuje, ona usmjerava i puni taj javni prostor porukama koje oblikuju javni diskurs o najranjivijima, diskriminiranima, o drugačijima, obespravljenima, dakle onima koji pripadaju manjinskim skupinama bilo da je riječ o etničkim skupinama ili manjinskima po bilokojoj drugoj osnovi. Dakle, ako je dopušteno političarima, pomislit će građani ili mogu pomisliti građani, ako sankcije za njihove zapaljive tvrdnje pune predrasude ili netrpeljivosti, nema odnosno ako one izostanu, onda je pomislit će neki građani, to dopušteno i nama a osobito je to dopušteno nama koji nosimo ožiljke iz rata, dakle tako mogu pomisliti. Mogu pomisliti i da će obrušavajući se na mještane Uzdolja kod Knina koji su u jednom lokalnom kafiću gledali nogometnu utakmicu odnosno prijenos nogometne utakmice, onda ih fizički i verbalno napadajući i prijeteći im možda ispraviti nepravdu koja je njima nanesena, dakle a nisu za tu eventualnu nepravdu socijalnu depriviranost, životnu tjeskobu ili besperspektivnost, krivi ti ljudi, njihovi sumještani, Srbi, Romi ili dakle pripadnici bilokojeg drugog manjinskog naroda u Hrvatskoj. Nisu im ti ljudi uzeli što njima pripada, treba jasno reći da na podjelama takve vrste profitiraju političke opcije koje u siromaštvu i beznađe vode kako pripadnike manjina, tako i naravno većinski narod. U tome što oni rade, nema ničega domoljubnog, nema ničega državotvornog i nema ničega progresivnog. Ako smo prije nekoliko mjeseci od jedne članice vladajuće stranke iz Rijeke čuli poruke mržnje prema Srbima, onda ta izjava kao i bilokoja druga izjava bilokojeg drugog političara ili osobe koja ima pristup medijima čija se riječ čuje, sluša i prenosi, zaslužuje naravno osudu i sankcije a ne da nam onda ta osoba docira i govori što je ona mislila, objašnjava, i dalje se zapetljava i i dalje isto tako diskriminira i pronosi poruke mržnje. Dakle, ljudima koji su motivirani rasnom i etničkom mržnjom, netrpeljivošću prema bilo kome, nije mjesto u politici, nije mjesto u ovom Saboru i mislim da oni ni neće profitirati na svojim porukama i da ih na našu veliku sreću nećemo gledati u ovom Saboru nakon slijedećih parlamentarnih izbora ma kad oni bili. Dakle, ne može mržnja prema bilo kojoj manjini, po bilo kojoj osnovi biti opravdana, niti opravdavana ni na koji način, ni u kojem slučaju jer govor mržnje nije sloboda govora. Posebna odgovornost u kontekstu slobode govora je, dakle na medijima, prije svega na vlasnicima medija, na urednicima i na novinarima i posebna odgovornost je na javnoj radio televiziji o kojoj su danas neke kolegice i kolege govorili, a ona ima dosta problema u shvaćanju koncepta prihvatljivog i neprihvatljivog kad je riječ o manjinama. U programu HRT-a ne jednom čuo se i tolerirao, poticao govor koji nema veze s demokratskim načelima i standardima i koji bi trebao biti kažnjiv prema svim uzusima, a o privatnim medijima, o nekim kvazi novinarima, kvazi emisijama itd. nažalost nije se na pravi način očitovalo Vijeće za elektroničke medije, takve treba sankcionirati i takve treba trajno zapravo ukloniti iz javnoga prostora. Zakoni naravno nisu savršeni, praksa je još gora, a u vremenima ove teške ekonomske krize i neizvjesnosti koja nam tek slijedi glasni su zahtjevi za smanjivanjem financiranja udruga, među ostalim i udruga koje se bave zaštitom i promicanjem prava nacionalnih manjina. Ne sumnjam da su mnogi to jedva dočekali i da će mnogi aplaudirati takvim najavama, pa što ih mi Hrvati kaže imamo financirati iz proračuna. Kada se sutra bude razgovaralo o rezovima, a koliko vidimo hoće, zalagat ću se da i u tom kontekstu kao i u kulturi i socijalnim pravima upravo oni koji imaju najmanje ne budu prvi na udaru, a među tima koji imaju najmanje, nažalost ipak jesu i nacionalne manjine. Hvala.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo repliku poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Mis … [[Govornik se ne razumije]] ja ne znam jeste vi ikad reagirali, ova zemlja je 80% katolička zemlja, imamo performansa npr. mister Frljić kome plaća hrvatski poreznik za njegove performanse, gdje se križ pretvara u hakenkrajc i gdje svećenik siluje časnu sestru na, na križu. Jel to govor mržnje? Je pljuvanje Hrvatima koji su zabranili, obranili hrvatsku državu u BiH, po kojim se pljuje svakodnevno, ta 4 zborna područja, jel to govor mržnje, je li istina koju se iznosi, jel istina govor mržnje i koga predstavlja ova pučka pravobranitelje, kad je progovorila o tim pojedinosnim slučajevima? Svaki dan se u ovom saboru siluje povijesna istina. O tome se ne govori. Kad ste vi progovorili o ovim masovnim grobnicama po Markuševcu, Gračanima, Zaprešić? Hrvati pobijeni, tisuće, tisuće Hrvata. Jel to povijesna istina, jel to laž i manipulacija? Ja vas pitam zašto selektivna istina? Mi gledamo u prošlost sa jednim okom, ćori, oćoravili smo [[Upadica: Hvala lijepa]] gledajmo s obadva oka. Jel to govor mržnje?
Poštovana zastupnica, nema odgovora. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Marasa, nema ga, gubi pravo na govor, pa će konačno slijedeća rasprava biti poštovanog zastupnika Steve Culeja, izvolite.
Poštovane Hrvatice i Hrvati, uvaženi predstavnici nacionalnih manjina, a i vi dragi građani svi koji gledate danas HS moram vam reći da ćete još jednom prisustvovati jednoj epskoj borbi pripadnika većine hrvatskoga naroda koji eto mora dokazivati kako nije ustaša, kako ne mrzi, kako voli svoje nacionalne manjine. Kako bih vam najbolje prikazao hrvatskoga čovjeka koji je od 1918., pa do 1995. koji je trpio jedan velikosrpski zulum, koji je smogao nakon toliko vremena smoći hrabrosti oduprijeti se toj jednoj velikosrpskoj eutanaziji i agresiji, da i danas se mora boriti sa avetima prošlosti koji eto ne daju mira ovoj mladoj i jedva stasaloj hrvatskoj državi da se otme i otrgne od tih nekih njima zadanih ciljeva. Poštovani manjinci, vi koji ste dali doprinos u obrani naše domovine nam RH, koji ste rame uz rame sa nama bili od Peđe Mišića iz Vukovara do svih inih i drugih, hvala tebi prijatelju Drobac što si mi čuvao leđa u svim akcijama i ti si iz Vukovara. A šta reći za onima drugima koji to nisu bili? Oni ti isti drugi koji vam neće pružiti utjehu vama pripadnicima raznih manjina, niti na vašim sahranama jer neće poštivati vaše vjerske obrede, branit će vaš brat Hrvat iz Domovinskoga rata hrvatske države za koje smo se zajedno borili. Kažu neki da smo tupavi, glupavi, neosviješteni nacionalisti, nazadnjaci, da, da vučemo i mi neke iz prošlosti terete, okove oko naših noga. Da vučemo. I ja ću vam to prikazati na svoj način. Zbog čega ja ovdje ovako govorim? Dakle, prije rata radio sam ko i mnogi u bivšoj Jugoslaviji, radio sam za tu vojnu industriju, radio sam u Đuri Đakoviću tenkove koje su nas uništavali. U Domovinskom ratu brata su mi ubili, tko? Pripadnici srpske nacionalne manjine. Nisu ga samo ubili. Masakrirali su ga. Došlo je dotle da su ga klali i oči vadili. Njegov ubojica i druge ubojice, abolirani su od ove moje isto hrvatske države. I čak i u odsutnosti. Ni po zapovjednoj odgovornost nisu odgovarali. Naši zapovjednici jesu. U trenutku obnove, u mirnoj reintegraciji, oni koji su ubijali naše, abolirani smo i to smo vam dali, dali smo vam Erdutske sporazume, sve vam možemo dat, al ne možemo vam dat veliku Srbiju o kojoj ste sanjali. Dat ću vam još jedan primjer. Srušili ste mi kuću, moju, srušili ste maminu kuću. Moja mater nije dobila obnovu, evo rješenje. Znate tko je referent obnove? Milutin iz Vukovara. Referent mojoj materi Milutin iz Vukovara, referent obnove. Pa gdje ja to živim Hrvatice i Hrvati? Kolke milijune kuna mi dajemo Srpskom narodnom vijeća? Gdje troše te pare? Ne troše na kulturu srpskoga naroda, ne troše na obranu onih koji su najranjivija skupina, ne troše te novce u Podrinju i u Adi. Znate gdje ih troše? U Negoslavcima Boboti, Trpinj, Borovom Selu, u onim mjestima gdje se najviše Hrvata, gdje je ubijeno i stradalo, neće u ove druga mjesta. Tko je zaštitnik, tko štiti nacionalne manjine u Hrvatskoj? Ovaki kao ja i koji su stvarali i borili se za ovu Hrvatsku državu i ja se borim za one Srbe iz Podvinja, ja se borim i za posljednjeg Talijana u Hrvatskoj, a to je bio Vittorie Fraccaro branitelj Vukovara i on je mrtav. I za takove se borim. A oni koji žive na hrvatskom državnom proračunu, da bi [[Upadica: Hvala.]] Hrvatsku državu kroz …/nerazumljivo/… vi se ne borite za građansku Hrvatsku. I imamo pameti, nismo budale, ni zatupljeni, [[Upadica: Hvala.]] ni zaglupljeni kao neki moralni marksisti.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Roberta Jankovića. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, cijenjena državna tajnice pred nama je dakle Izvješće o provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina za 2018. godinu, zaista jedan vrlo opsežan dokument najvažniji dio kojeg je dakle operativni program za, Vlade RH za nacionalne manjine kojeg smatram najvažnijim dokumentom za nacionalne manjine od donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina 2002. godine. Dakle, upravo taj operativni program što se vidi u izvješću za 2018. godinu omogućio je jedan enorman napredak u provedbi operativnih prava brojnih nacionalnih manjina, tako i moje Mađarske nacionalne manjine, međutim točka ova dnevnog reda je analiza što se dakle u tom izvješću navedeno, što smo u tome napravili, koliko smo novaca izdvojili u 2018. godini i ja sam ovu pojedinačnu raspravu pripremio na jednu drugu perspektivu možda koji su ovdje neki moji prije mene prozivali. Htio sam cijenjeni Hrvatski sabor izvijestiti kako stoje prava Hrvata u Mađarskoj. Hrvata u Mađarskoj prema popisu iz 2011. ima 26.774, a prema njihovim vlastitim procjenama, mi smo si i dobri, ima ih preko 80.000. Dakle, 80.000 Hrvata u Mađarskoj. Njihova glavna institucija zove se i dobro slušajte Hrvatska državna samouprava. Hrvatska državna samouprava u Mađarskoj je krovna institucija hrvatske manjine u Mađarskoj i ta ustanova, dakle je ključna u provedbi autonomije hrvatske manjine u Mađarskoj. Sustavi, dakle sustav manjinske samouprave uključuje i upravo ta Hrvatska državna samouprava nadzire, imenuje ravnatelje, zapošljava djelatnike u slijedećih 10 institucija hrvatske manjine u Mađarskoj. Jedan su vrtić, osnovna škola i učenički dom, u Santou vrtić, osnovna škola, gimnazija i učenički dom u Pečuhu, vrtić, osnovna škola u Sambotelju, sve su na hrvatskom jeziku. Kulturni centar Hrvata u Budimpešti, Znanstvena ustanova Hrvata u Mađarskoj u Pečuhu, Hrvatski klub August Šenoa u Pečuhu, Kulturni sportski centar Hrvata u Mađarskoj u Gornjem sv. Martinu, Kulturni institut Hrvata u Mađarskoj, Kulturni centar Hrvata u Bačkoj u Baji i Pedagoško metodički centar Hrvata u Budimpešti, ako nešto nisam zaboravio. Dakle, govorimo o 10 ustanova koje financira Mađarska država putem Hrvatske državne samouprave u Mađarskoj za koju godišnje za 2019. je izdvojeno 48 milijuna kuna normativno, normativno, bez prijave na javni poziv, izvolite, održavajte svoje institucije. I svaki put kad mi u ovom saboru probamo ispitivati da li je logično, normalno, moralno ili što već slušamo opravdano davati i pomoći nacionalnim manjinama da zadrže svoj identitet ovdje, evo ja govorim o mađarskoj zajednici u Hrvatskoj, moramo znati da i s druge strane granice postoje naši sunarodnjaci Hrvati kojima druga država, dakle Mađarska osigurava prava koja mi ovdje nemamo, niti je logično imamo drugačiju povijest da ih ikada imamo. Mi smo s tim reciprocitetom toliko spominjanim vrlo sretni, dakle mađarska zajednica u Hrvatskoj s tim je vrlo sretna i mi se nadamo da će taj veliki napredak koji je napravljen za vrijem ove Vlade provedbom operativnog programa za nacionalne manjine, tako i za Mađarsku manjinu, dakle se nastaviti jer mi smo ovim velikim napretkom koji je ostvaren u zadnje 3 godine stigli otprilike po financiranju na pola onoga što Hrvatska državna samouprava u Mađarskoj već davno ima i mi im na tom svima čestitamo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Srpaka.
Poštovani kolega u pravu ste. Puno znam o tome, ja sam naime počasni građanin u Nardi to je kod Sombotelja gdje su naši Hrvati Gradišćanski, puno s njima surađujem, trenutačno otvaraju hrvatski vrtić ponovo uz pomoć dosta veliku Mađarske država, Središnjeg ureda za Hrvate izvan domovine i grada Mursko Središće i znam kak to tam funkcionira. Znači znam da je potpredsjednik parlamenta dr. Csaba Hende konkretno zadužen za hrvatsku manjinu i eto bilo li lijepo da je u svim ostalim državama u okruženju da se tako brine za manjine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Marka Vučetića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, budući da sam već nekoliko puta govorio, onda nema previše potrebe da produbljujem neke teme jel sam uglavnom sve bitno rekao u nekoliko rečenica. Međutim, htio bih se osvrnuti na rasprave nekih kolega, to su oni kolege koji smatraju da oni nacionalnim manjinama nešto daju. Ne daju im ništa. Oni koji imaju mentalni sklop takav da smatraju da oni nekome nešto daju oni su ti koji nekome žele nešto uzeti. Oni su uzurpatori, netko tko je se identificirao s državom i smatra da je država njegovo vlasništvo, a da mu je netko drugi gost i da on tom gostu nešto daje, ne da ima patološko poimanje države, nego ima destruktivno poimanje države i poimanje sebe i svega s kim dolazi u susret, on je sakralizirao vlastitu nesposobnost i sakralizirali su vlastitu destruktivnost. Takvih nažalost ima, to su vam oni koji govore o tome kako uvijek imaju prijatelje pripadnike neke nacionalne manjine jel očito nisu u stanju prijateljevati s prijateljem nego prijateljuju sa Srbinom, Čehom, Slovakom ili nekim. Dakle, to je upravo taj što me kao filozofa strašno izaziva, a to je taj umanjeni spoznajni horizont. Ako se netko odlučio, primjerice za prijateljstvo onda ne može reći ja kao prijatelj prijateljujem s Hrvatima. Netočno. Tko tako razmišlja ima spoznajni problem, a uostalom o tome sam već danas i govorio. Spoznajni problem imaju i oni koji su smatrali da pripadnici nacionalnih manjina mogu doći u HS kao zastupnici, ali da ne smiju biti puni zastupnici nego da ćemo mi njima referendumom koji će se organizirati za naše najmlađe potomke tek rođene pa će se potpisati na popisne liste i na one koji su umrli dvije, tri generacije, organizirat ćemo referendum ostrastit ćemo narod i sve neprijateljstvo naše koje smo mi ustvari napravili prema državi jel joj ne dopuštamo da se razvije, mi ćemo to svaliti na jednu drugu manjinu koja će se nazvati nacionalna manjina i uvest ćemo ih kao one koji su poraženi i to koji su poraženi od nas, uvest ćemo ih u ovaj Parlament i reći ćemo im možete tu biti, ali nećete glasovati, možete tu biti ali nećete ni o čemu odlučivati. Tu se ne shvaća da su se onemogućila prava u toj referendumskoj inicijativi, da su se onemogućila prava građanima RH jel ti koji su glasovali za te zastupnike nemaju svog predstavnika u Parlamentu jer ta j predstavnik ne može birat Vladu, ne može glasovati o proračunu ili ne znam što je sve palo tima koji su uzurpirali ideju nacije i ideju religije. I to je promovirano od nekih portala, to je promovirano od nekih tjednika koje ja sada ne neću spominjati jer ih ne želim reklamirati. To su tjednici i portali koji prostituiraju ideju nacije i ideju vjere, to su portali i tjednici koji djeluju na doušnički način, na način kojim će se iskazivati nekakvi podaci iz osobne povijesti. I sam sam bio, tada sam moguće bio najrazdraganiji kada sam čitao jedan takav tjednik kada su analizirali mene i moju obitelj, veze nemaju otkrio sam da imaju čak i zbog urednika tog medija je podignuta kaznena prijava zbog ugrožavanja prava maloljetnika. Ugrožava on puno toga jel je taj tjednik, nije ništa drugo nego tjednik apologije silovanja i svi koji sudjeluju i koji čitaju takve tjednike apologeti silovanja, apologeti destrukcije, apologeti negiranja ove države. Svi oni koji smatraju da će na temelju tih svojih vlastitih negativnosti se pokazati u domoljubnom hiru i žaru su u dubokoj zabludi. Domoljublje se danas kao i uvijek komunicira u dijalogu, u snošljivosti, u izgrađivanju, a ne u tome bio je netko pored mene zato je vrijedan, bio je iza mojih leđa zato je vrijedan. Pa nije to ni heliocentrični ni geocentrični sustav da mi sada promatramo tko se oko koga kreće. Oko takvih se ne kreće nitko jer su nebitni. Puno kretanje i kretanje države oko svakog građanina RH, svaki pojedinačni građanin koji se sada osjeća kao građanin je najveća vrijednost koja sada postoji i uvijek je postojala. Svi oni koji smatraju da nešto daju, da imaju povijesne zasluge, da su oni nešto stvorili ili da su nekom dali slobodu, oni su spremni na destrukciju države, na negiranje prava i na referendume kojima će ostrašćivati ljude da uzimaju prava drugima.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Srpaka pardon, to je od prošlog puta. Sada ćemo ići na završne, prvo u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno poštovani zastupnik Srpak.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, državni tajnici. Zakonski preduvjeti za uvođenje ravnopravne službene uporabe jezika i pisma nacionalnih manjina regulirani su od strane države ispunjeni u 27 jedinica lokalne samouprave. Čuli smo već prije da je veliki rast izdavanja osobnih iskaznica na talijanskom jeziku što je vjerojatno neki dobar podatak. Mnogi predmeti vođeni su na sudu na jezicima talijanske manjine, mađarske, češke, slovačke, rusinske, ukrajinske i srpske. Pravo pripadnika nacionalnih manjina na obrazovanje na svom jeziku i pismu zajamčeno je Ustavom RH i to u tri modela, model A nastava na jeziku i pismu manjina, model B dvojezična nastava i model C njegovanje jezika i kulture. Uz navedene modele postoje i posebni oblici nastave kao što su ljetna škola, zimska škola te posebni programi za uključivanje učenika romske nacionalne manjine u odgojno obrazovni sustav. U pedagoškoj godini 2018.-2019. 79 dječjih vrtića provode program javnih potreba za djecu pripadnika manjina za ukupno 2.506 djece. Jedan od primjera dobre prakse je i naš gradski vrtić u Murskom Središću u kojem je integrirano 35 romske djece u desetosatni program u četiri odgojno obrazovne skupine. Troškove snosi Ministarstvo znanosti i obrazovanja te gradski proračun, a osiguran je i besplatni prijevoz. U školskoj godini 2018.-2019.osnovno školskim odgojem i obrazovanjem na jeziku i pismu manjina u svim modelima obrazovanja obuhvaćeno je ukupno 7.013 učenika, a srednjoškolskim obrazovanjem obuhvaćeno je ukupno gotovo 1.500 učenika. Tijekom 2018.godine postignut je daljnji napredak na području obrazovanja uključivanjem djece i učenika romske manjine na svim razinama obrazovnog sustava, a sukladno Nacionalnoj strategiji za uključivanje Roma u razdoblje 2013.-2020. Čitav iznos u državnom proračunu za provođenje navedene strategije u 2018.iznosi 32 milijuna kuna. Za djecu romske manjine osigurava se uključivanje u programe predškolskog odgoja kako bi se premostio jaz između socijalno-ekonomske situacije u kojoj ta djeca te manjine žive jer za uspješnost njihovog obrazovanja izuzetno važno je što ranije uključivanje u programe predškolskog odgoja i obrazovanja. Ministarstvo znanosti i obrazovanja stipendira sve redovite učenike srednjih škola pripadnika romske manjine iznosom od 5.000 kuna godišnje, a za visokoškolske u iznosu od 10.000 kuna godišnje. Da su mjere Vlade kvalitetno i dobro usmjerene dokazuje i činjenica o zamjetnom padu evidentiranih nezaposlenih osoba romske manjine, pa tako u prosincu 2018. bilježimo pad nezaposlenosti te manjine od 15,8% u odnosu na prosinac '17. Visok porast također se bilježi u gotovo 20% u okviru korištenja mjera za poticanje zapošljavanja. Također vidljivi su pomaci i u području kvalitete i dostupnosti zdravstvene zaštite za pripadnike romske nacionalne manjine. Jednak je napredak zabilježen na uključivanju romske manjine u kulturi i društveni život. Tako vrijedi istaknuti da je krovna romska organizacija Savez Roma u RH „Kali Sara“ ostvarila financijsku pomoć u iznosu od 4,5 milijuna kuna. Treba međutim istaknuti da kod međimurskih Roma postoji problem materinjeg jezika. Međimurski Romi govore arhaičnim rumunjskim bajaškim jezikom limba d'bajaš koji nije kodificiran, a kodificiran jezik svih Roma odnosno romani čip oni ne razumiju i nisu ga nikad ni govorili. Imamo takvu situaciju u kojoj djeca romske nacionale manjine u Međimurju nemaju mogućnost organizacije nastave na svojem jeziku, a hrvatski jezik mnogi ne razumiju dobro. Moram se referirat na govor zastupnika Kajtazija. Točno je da u Međimurju živi velik broj pripadnika romske nacionalne manjine, a netočno je da se u njih ne ulaže i da romska naselja nisu uređena. Samo u ovom sastavu rada u Mursko Središće uloženo je 2 milijuna EUR-a iz programa IPA. 300.000,00 kn godišnje se plaća iz gradskog proračuna za djecu u vrtiću uz niz drugih obveza iz gradskog proračuna. Na razini županije je to zasigurno višemilijunski iznos. Zdravstvena skrb je jednako dostupna svima. Unatoč tome ima puno problema koje čine pojedinci, naglašavam pojedinci. Zadnji slučaj je kad su vatrogasci koji su izašli na izazvani požar, gađani kamenjem. Vjerojatno zato što su izašli. Drago mi je što je i kolega Kajtazi osudio takvo ponašanje. Integracija romske manjine je nasušna potreba i svi mi moramo dat svoj puni doprinos tome bez iskorištavanja [[Upadica: Hvala]] tih problema u političke svrhe.
Hvala. Slijedeći završno u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti će poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, čuli smo jutros žargon, ja mislim iz prošlog stoljeća. Ja ne znam je li iko iz Kluba nezavisnih suverenista tamo ikad vrijeđo ikoga po nacionalnoj manjini? Ja nikad nisam. Ja sam srbofil, ja volim Srbe, ali u isto vrijeme, isto vrijeme ja bi reko da istina nema ideološki predznaka i ta istina mora kad-tad doć na, na, na, na svjetlo dana i bez te istine nećemo napred, katarzu između, između srpske manjine u RH, hrvatska manjina u Srbiji itd. Treba nam jedna doza istine i onda možemo krenut dalje jel ta istina nema ideološki predznak. Čujemo žargon ovde u ovaj mister Pernar čujemo, čujemo žargon klerofašist itd., čujemo ovaj nacionalist, homofob. Ja ne znam je li iko iko vređo ljude iz našeg kluba po njihovoj seksualnoj ovoj, ovoj, orijentaciji ili po njihovoj nacionalnosti? Al u isto vrijeme kad sam govorio danas da je očito da je u RH ona skupina koja najviše, ovaj iskamenirana je hrvatska, je hrvatska manjina. Gledajte ovak, ajmo podatke, imate, imate, ja vjerujem u Boga i matematiku. Imate 3 milijuna Hrvata vani + BH, imamo 3 zastupnika tu u saboru. Kolko imamo manjina? Imamo, kolko, stotine tisuća ljudi koji po Ustav imaju pravo glasa u RH. Njima je ta prava glasa oduzeto. Prvenstveno prošli izbori, Europski parlament, koliko je glasovalo? 20 000 ljudi. Ko će letiti iz Vancouvera u Mississauga u Ontario za glas, treba glasat, kad su parlamentarni izbori itd. u Stuttgart, vijavica i kad dođe tamo kažemo gospodine vi niste uveden u, u zapisnik za glasanje. To je čista diskriminacija. Ali zašto to govorim? Jer ti ljudi vani su odnijeli sa sobom hrvatske grude u svojem džepu. Ti su ljudi plaćali prije Domovinskog rata, primer jedan, „Akcija za život“, 10 000 siročadi u RH jesu ljudi Hrvati izvan domovine financirali djecu bez roditelja i nastavili nakon rata, to je samo jedna akcija. To je došlo iz vana od '92., to nisu podaci Glasnovića, od '92. do '94. samo te 2.g. 600 milijuna dolara je došlo ovde za nabavu oružja, metak 25 pfeniga. Brodovi su dolazili u Rijeku sa streljivom i to bi se ispucalo u jednoj akciji, a pošto RH nije imala tvornicu za streljivo opet nas, opet je, to su plaćali ustaše, koji zovu ustaše jel nekim, jednoj skupini ovde svi Hrvati izvan domovine su ustaše, plaćali su da oni sjede ovde danas i pričaju svoje priče, platili su njihove sinekure da se djeca školuju vani i oni danas pljuju po toj Hrvatima izvan domovine, kažu nemoj, pa ne plaćaju poreze. Pa plaćali su, 16 milijardi kuna minimum dolazi ovde izvan domovine, što je registrirano kroz HNB. Bez toga bi propo zdravstveni sustav, a, ali kad su drugovi pokrenuli akciju u Međunarodnom sudu za, za rad u Švicarskoj da se okupatorima isplati mirovina, to je integracija istočne Slavonije, kakvi su porez oni plaćali, osim su, nama su nanijeli ovdje i srpska JNA, nanijela je ovde, kolko, 36 milijardi dolara minimum štete, mi danas plaćamo još 33% duga bivše Juge, o tome niko ne govori. Ja ne znam, nikad nisam dobio odgovor nikoga kolko mi plaćamo mirovina u Srbiji, direkt? Kakva je mirovina onoga Hrvata u Boki Kotarskoj? U Vojvodini? Šta je, šta je sa, šta je sa našim, šta je s arhivama dole? Je mister Maras oni su vas spasili ovde da, da vi možete pričat ovde, ali nažalost ovaj vi ne prihvaćate istinu, ne prihvaćate, vi ste cijepljeni protiv istine. I ajmo malo o kulturnom prostoru. Jučer se pokazivao povijesni falsifikat koji je totalno razoran, imali ste emisije Laudato TV o tom o sisačkom prihvatilištu za djecu iz Kozare, ne znam tko je to gledao to se nije reklamiralo previše u dnevnim novinama, mainstream medijima i uzeli su i kulturni prostor bivši jugosloveni. Mene nisu hapsili nakon Domovinskog rata Srbi i četnici, nego su me dovodila hrvatska policija, navodna hrvatska policija na informativne razgovore, duboka udbaška država, to smo dobili.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnik nacionalnih manjina u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa. Neko je reko u govoru prije da su manjine kurentna roba pa da ih se zato napada. To bi značilo da je isplativo u političkom smislu napadat manjine. Ja ne želim vjerovati u tu teoriju. Kolega Bulj je rekao da poznaje mnoge pripadnike nacionalnih manjina koji su u redu, ja isto poznajem mnoge Hrvate koji su u redu. Živimo zajedno u državi, od rata je prošlo četvrt stoljeća. Kada će biti gotov taj rat? Još uvijek ga nastavljamo, nastavljamo i Drugi svjetski rat, upitno je dal je gotov i Prvi svjetski rat po nekim stvarima. Ne možemo živjeti stalno sa ratom iza leđa, moramo gledati evo neću reći u budućnost, pa gledajmo u sadašnjost, imat ćemo i prilike žrtvovat se uskoro. Priznajem, ja sam zbunjen u današnjoj raspravi, želim reći samo da sam sretan da je ona završila sada i da se nadam da će sljedeći izvještaj biti sadržajniji i u onim pitanjima koji nisu riješeni. Evo rečeno je prije da operativni planovi u nekim dijelovima nisu izvršeni, operativni planovi nisu izvršeni u većim dijelu. Ajde da govorimo o tim stvarima jel je to stvar sadašnjosti i neposredne budućnosti. Ajmo govoriti, ministar Malenica je bio naš dragi gost u Istri imao sve razloge da dođe u Istru zato šta nakon 28 godina o Ugovoru o nacionalnim manjinama između Hrvatske i Italije zapravo u većem dijelu nije ostvaren, a upravo mjesec dana ranije su ovlasti prešle na županiju tako da smo mogli govoriti puno normalnije o tome i sada se nadam da će u Istri županija napraviti ono što, ne 28 godina nego od '96.godine, ajde 20 i par godina 22 godine nije napravljeno u državnoj administraciji. Spustile su se ovlasti što je dobro, sada ćemo vidjeti da li smo mi to u stanju napraviti pa onda već sada unaprijed kažem da ću ja poticati vlast da bude kritična prema Istri iako Istra neće primijeniti te stvari koje nije primijenila država toliko godina. Također nije bajno niti u Istri što se tiče dvojezičnosti, ima i tamo regresije, morat ćemo i tamo puno raditi, ali to su sve stvari koje se daju, kako bih rekao, da ih nema ne bi bilo potrebe niti, da nema problema ne bi bilo potrebe niti za stranke niti za predstavnike nacionalnih manjina. Mi smo ovdje da probleme riješimo, ti problemi koje mi moramo riješiti sigurno nisu problemi niti Prvog niti Drugog svjetskog rata, a ja se nadam više niti Domovinskog rata. Hvala lijepa.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predstavnici Vlade, hrvatski građani, kolegice i kolege. Evo kolega Radin je rekao da sam ja rekao da određena nacionalni pripadnici, određeni pojedinci ja smatram i to je moj stav i ja ću ga iznijeti, da je dio hrvatskog političkog korpusa su Hrvati i pripadnici svih nacionalnih manjina. To je apsolutno definicija koju ja podržajem, međutim u ovoj raspravi sam se dotakao Domovinskog rata i stvaranja Hrvatske države i rekao da su brojni pojedinci na raznim razinama ne samo kroz borbeni sektor u obrani u Domovinskom ratu dali ogroman obim u obrani od velikosrpske četničke agresije i na tom je točka. I o tome trebamo govoriti, nisam ja tu govorio, a o ovome izvješću je sami SDP rekao da ga triba prihvatiti na znanje, a ne glasati o njemu. Međutim, ja mislim da je ovdje kolega Radin pripadnici saborski zastupnici predstavnici nacionalnih manjina i ostale kolege i kolegice pa i građani, ovdje je izrečeno puno riječi koje ne spadaju u domenu, a niste spomenuli to jel se vrijeđalo one koji su npr. pitali zbog čega se ne ispoštiva ugovor, međunarodni ugovor između hrvatske Vlade i recimo vlade u Srbiji iz 2004.o reciprocitetu predstavnika i u izvršnim tijelima, kulturi, to je legitimno pitanje. I sada onaj zastupnik koji je rekao koji se fašističkim i nacističkim rječnikom nabaciva na nas da smo neljudi, da smo šovinisti, da ne znam šta smo, a ja osobno živim sa ljudima srpske nacionalne manjine. Slobodno neka uzme telefon taj veliki čovjek i veliki ljudi koje su te riječi izgovorili na fašistički i komunistički, nacistički način su rječnikom tili na nas u biti prebaciti te riječi, neka nazove telefonom i pita te ljude gdje ja živim. Znači ja nemam apsolutno nikakav problem sa definicijom nacionalnih manjina, ali je isto tako činjenica da predstavnici, samo sam to tio pitati ministra, Vladu, predstavnika Vlade kada je bio gospodin Žigmanov i predstavnici svih ostalih nacionalnih manjina i talijanski koji su rekli da je ok u Italiji suradnja hrvatske nacionalne manjine sa vlastima, ukazao sam na taj problem šta je korektno upitati hrvatske vlasti. Evo jednostavan primjer, što je sa hrvatskom nacionalnom manjinom u Vojvodini? Ja sam samo napravio usporednicu, srpska nacionalna manjina ima zajamčena tri predstavnika u HS-u, nešto manje od pedesetak gradonačelnika, dogradonačelnika ili načelnika i dogradonačelnika zajamčenih, 11 dožupana zajamčenih. A u Srbiji u Vojvodini Hrvati apsolutno nemaju niti jedno pravo samo je u Parlamentu srpskom bio jedan zastupnik, ali to sa građanske liste, ne sa liste. Di je tu reciprocitet koji je Hrvatska potpisala sa Republikom Srbijom 2004., a 2005.je parafiran taj sporazum? Ja mislim da bi vi ministre tribali izaći i reći o tome nešto. Kolega Žigmanov kada je bio predstavnik Hrvata u Vojvodini to je bilo tužno slušati od njega kako se odnose prema Hrvatima u Srbiji. Primjera, po jednom pripadniku nacionalne manjine u Hrvatskoj se izdvaja 37 kuna, za jednog pripadnika nacionalne manjine Hrvata u Republici Srbiji se izdvaja 1 kuna, sa svim drugim pravima kojih nemaju. A teror četnika u Hrtovcima na tom području Vojvodine nezamisliv prema tim ljudima hrvatske nacionalnosti građanima Republike Srbije. Ja sam to slušao ovdje u Saboru u Maloj vijećnici, znači o tim stvarima bi trebale progovoriti baš mi svi naravno vlast, a i pripadnici nacionalne manjine u RH koji su dio većine u ovome trenutku u Parlamentu. Ja sam oporbenjak, kolega Radin, predstavnik češke manjine, predstavnici ostalih manjina su albanske manjine, svih drugih manjina su u ovome trenutku dio većine i oni bi trebali baš i to pitanje otvoriti reciprociteta. U nekim državama je to ispunjeno, imamo strašno prijateljske odnose, međutim u nekim su hrvatska nacionalna manjina je terorizirana na najgori način u svakom pogledu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i utrošku sredstava osiguranih u državnom proračunu RH za 2018. g. za potrebe nacionalnih manjina. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u državnom proračunu RH za 2018. g. za potrebe nacionalnih manjina. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 85 za, 23 suzdržana i 6 protiv donesen Zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo. Budući da smo upravo donijeli Zaključak kojim smo prihvatili Izvješće, bespredmetno je glasovati o prijedlogu Zaključka Kluba zastupnika SDP-a kojim se predlaže da se isto primi na znanje.
Sada ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je: - Izvješće Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 15. rujna 2018. do 15. srpnja 2019. godine Podnositelj je Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije temeljem čl. 2. Odluke o Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije naš kolega Željko Jovanović. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dakle pred vama je izvješće našeg tijela Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije HS-a od 15.rujna 2018. do 15.srpnja 2019.godine. Sukladno svojim ovlastima Nacionalno vijeće ima 6 zadataka, nadzire i prati provedbu Strategije suzbijanja korupcije, sustavno prati podatke o pojavama korupcije koje na njegov zahtjev dostavljaju i tijela zadužena za provedbu Strategije suzbijanja korupcije, analizira izvješće nadležnih tijela o provedbi Strategije suzbijanja korupcije i akcijskih planova te ocjenjuje načine i rezultate provedbe, predlaže mjere za veću učinkovitost provedbe strategije i ono što je posebno važno, potiče i usmjerava suradnju HS-a i državnih i drugih tijela te ostalih čimbenika zaduženih za provedbu Strategije suzbijanja korupcije. U predmetnom razdoblju Nacionalno vijeće održalo je 13 sjednica od čega 9 redovnih i 4 tematske sjednice, pošto je od srpnja prošlo dosta vremena u međuvremenu je održano još 6 sjednica što znači da je u ovom mandatu Nacionalno vijeće radilo na 31 sjednici. Nacionalno vijeće prati provedbu Strategije suzbijanja korupcije u kojoj su opći ciljevi spriječiti korupciju odnosno upravljati njezinim rizicima u javnoj upravi, jedinicama lokalne, područne (regionalne) samouprave, javnopravnim tijelima, trgovačkim društvima u kojima jedinice lokalne i područne samouprave imaju vlasničke udjele, te privatnom i neprofitnom sektoru. Nacionalno vijeće je kroz redovne i tematske sjednice razmatralo izvršenje Akcijskog plana i strategije te se posebno orijentiralo na 7 horizontalnih ciljeva, to je integritet unutar političkog sustava i uprave, lokalna i područna (regionalna) samouprava, javna nabava, trgovačka društva u većinskom državnom vlasništvu, sprečavanje sukoba interesa, pravo na pristup informacijama te posebno potičemo stalnu ulogu i organizaciju civilnog društva, građana i medija u suzbijanju korupcije. Dakle, u navedenom razdoblju prihvaćena su izvješća akcijskog plana koja su raspravljena na našim redovnim sjednicama. Ono što je važno je važno naglasiti kao i u prošlom izvještajnom razdoblju koje je HS prihvatio, Nacionalno vijeće je višekratno ukazivalo da i nadalje postoji dojam u javnosti da je spremnost za borbu protiv korupcije u RH u laganom padu. Navedeno je potvrdio i indeks percepcije korupcije za 2018. godinu u kojem je Hrvatska našla se u krugu korumpiranih zemalja. Indeks percepcije korupcije za 2018. pokazao je da RH zaostaje i stagnira u borbi protiv korupcije. Tada je Hrvatska imala 48 bodova i zauzela 60 mjesto od 180 zemalja. Dakle, unatoč nastojanjima državnih tijela i objektivno visokom postupku izvršenih mjera iz akcijskog plana dojam je da je nakon ulaska RH u EU borba protiv korupcije izgubila dah. Potvrdu tome dobili smo i u najnovijem indeksu percepcije korupcije koji je objavljen u siječnju 2020. godine na kojem je Hrvatska od 180 država našla se na 63 mjestu sa 47 bodova. Dakle, pali smo za 1 bod i 3 mjesta u odnosu na 2018. godinu. Nalazimo se ispod prosjeka zemalja EU, nama susjedna Slovenija ima 60, a nama su bliže od Slovenije Crna Gora sa 45 ili 39 bodova. Čisto radi orijentacije najtransparentnije države u svijetu su Danska i Novi Zeland sa 87 bodova. Također, neka od najnovijih izvješća Europske komisije upućuju na potrebu učinkovitije provedbe mjera u suzbijanju korupcije, a i 5 evaluacijski krug GRECO-a navodi određene primjedbe prije svega kad je riječ o političkim pritiscima na Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Nacionalno vijeće trudilo se u ovom izvještajnom razdoblju povećati integritet odgovornosti i transparentnosti tijela javne vlasti, jačati antikoruptivne mehanizme u tijelima javne vlasti, jačati suradnju tijela javne vlasti, učinkovito otkrivati i suzbijati korupciju, pratiti dosljednu učinkovitu provedbu postojećeg zakonodavnog okvira te kao naš poseban zadatak jačati javnu svijest o uzrocima i posljedicama korupcije i ulozi svakog pojedinog građanina u prevenciji korupcije. Od 13 sjednica, 9 su bile redovite, izvješća su prihvaćena, izvršenost mjera u postotku je visoka i zadovoljavajuća. Osim navedenoga, što posebno želim naglasiti na redovnim sjednicama raspravljena je i predstavka profesionalnog diplomata gospodina Damira Sabljaka zaposlenog u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova o mogućim nepravilnostima u radu tog ministarstva. Nažalost predmet još uvijek nismo uspjeli privesti kraju obzirom da Ministarstvo vanjskih i europskih poslova nije odgovorilo na naše zahtjeve za dostavom dodatne dokumentacije, a tu dokumentaciju nismo dobili ni pute povjerenika za pravo na pristup informacijama. Također, na našim sjednicama razmatrana je i podržana je orijentacija Akcijskog plana za 2019. – 2020. godinu. Također, organizirali smo i prezentaciju aplikacije gradskih financija i proračuna grada Bjelovara kao prvog proračunski potpuno transparentnog grada u Hrvatskoj te smo temeljem toga na nacionalnom vijeću donijeli zaključak kojim pozivamo sabor, ministarstva, državna tijela, javna poduzeća, općine, gradove i županije da osiguraju jednostavne web on line alate koji bi građanima na jednostavan način omogućili uvid u trošenje proračunskih sredstava. Osim redovnih sjednica održali smo 4 tematske sjednice kojima smo željeli otvoriti raspravu o nekim gorućim pitanjima u suzbijanju korupcije. Prva od tih sjednica bila je reforma pravosuđa sa naglaskom na ubrzanje sudskih postupaka i ujednačavanja sudske prakse gdje smo nastojali osnažiti prijedloge mjera koje nacionalno vijeće smatra nužnim za povećanje učinkovitosti pravosuđa i ujednačavanja sudske prakse. Druga tematska sjednica bila je vrlo značajna, a ticala se instituta predloženog nacrta Zakona o sprječavanju sukoba interesa korak naprijed ili korak nazad, gdje smo u raspravi svih dionika ukazali na probleme u rješenjima tadašnjeg nacrta prijedloga Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji je nakon toga i povučen te je u izradi novi nacrt Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Treća tema opet vrlo goruća tema u Hrvatskoj, politička korupcija u Hrvatskoj i prijetnje parlamentarnoj demokraciji. Budući da je politička korupcija odnosno korupcija na visokoj razini prisutna među visokim državnim dužnosnicima i političarima koji imaju političku moć i koriste je u svrhu izigravanja institucije pravnog sustava ovaj oblik korupcije izrazita je prijetnja demokraciji odnosno očuvanju vladavine prava u društvu, tako da smo na ovoj sjednici pokušali ponuditi rješenja na koji način smanjiti razinu političke korupcije u Hrvatskoj. I posljednja od tematskih sjednica ticala se etičkih izazova u visokom obrazovanju i znanosti, gdje smo sjednicu održali u Rijeci i na taj način nastavili praksu da s vremena na vrijeme održimo sjednice našeg vijeća i u drugim sredinama, podsjećam prethodna je bila u Osijeku. Što se tiče predstavki i prijavi građana u ovom razdoblju dobili smo 15 prijava sa sumnjama na postojanje koruptivnih radnji i jednu anonimnu, koje smo uputili nadležnim tijelima za 11 smo dobili odgovore o čemu smo izvijestili građane, dok za 4 još uvijek čekamo odgovore Državnog odvjetništva, USKOK-a te Ministarstva znanosti i obrazovanja. Što se tiče ostalih aktivnosti nacionalnog vijeća predstavnici nacionalnog vijeća sudjelovali su u razgovoru na sastancima sa predstavnicima evaluacijskog tima u okviru 5 kruga evaluacije GRECO-a te na sastanku sa predstavnicima, stručnjacima UNDOK-a iz zemalja koji provode nadzor primjene konvencije UN-a protiv korupcije u okviru pregleda primjene odredbe iz poglavlja II. Prevencija korupcije. Zaključujući ovaj dio, obzirom da ste dobili opsežno sve materijale pa nema potrebe da onda dužim raspravu, možemo reći da usprkos naporima koji ulažu nositelji mjere iz akcijskog plana prema indeksu percepcije Hrvatska treću godinu za redom nazaduje te se i dalje nalazi među korumpiranim državama. Korupciju slobodno, složili smo se možemo nazvati karcinomom društva jer narušava temeljne društvene vrijednosti i posljedično donosi nepovjerenje društva u tijela državne vlasti. U akcijskom planu za 2019. i 2020. naglasak je u borbi protiv korupcije i jačanju integriteta unutar političkog sustava. Dakle, suzbijanje korupcije mora uključiti jačanje integriteta, odgovornosti, učinkovitosti svih dužnosnika i tijela javne vlasti, posebno povećanje učinkovitosti pravosuđa, jačanje transparentnosti rada i odlučivanje na svim razinama vlasti, slobodu medija, jačanje njihove aktivne uloge u razvoju prevencije i suzbijanju korupcije, kao istovremeno jačanje uloge i suradnje s civilnim društvom i građanima u suzbijanju korupcije. Nacionalno vijeće posebno ističe i inzistira na osiguravanju apsolutne neovisnosti svih tijela koje sudjeluju u prevenciji korupcije. Sukladno zaključcima nacionalnog vijeća i vođenim raspravama o suzbijanju korupcije ponavljamo da je dalje vidljiv napredak u ispunjavanju predviđenih mjera, da su sva raspravljena izvješća na sjednicama prihvaćena, međutim podatak koji nas zabrinjava je da taj visoki postotak izvršenja mjera iz dosadašnjih akcijskih planova nije urodio popravljanjem indeksa percepcije korupcije niti većim povjerenjem građana u institucije te smatramo da je to ključni zadatak i Nacionalnog vijeća i HS-a i svih aktera koji će biti uključeni u izradu nove strategije suzbijanja korupcije za naredno petogodišnje razdoblje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Budući da je sada točno 13 sati onda ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova pa ćemo nakon toga nastaviti sa replikama. Sad ćemo se vratiti našoj točci, pa ćemo ići na replike, prva replika je poštovanog zastupnika Marina Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Gospodine Jovanović, u zadnje vrijeme u javnosti govori se o tome da su određene banke koje posluju u RH prale novac. HNB pokrenula je pojačani nadzor nad bankama. Interesira me da li je vaše radno tijelo pokrenulo ovaj kakvu inicijativu po tom pitanju, da li je tražilo izvješće HNB-a? Jer mi zastupnici u Hrvatskom saboru uopće nismo informirani što se događa u hrvatskom financijskom sustavu i kako je moguće da je Hrvatska postala glavna praonica novca u ovom dijelu Europe. Hvala.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Škobola, dakle nacionalno vijeće ima ovlasti postupati po svim primjedbama i zahtjevima građana, kako nismo dobili ništa u ovom smjeru o kojem vi govorite, a tema je zaista ozbiljna, na vašu inicijativu ukoliko je pokrenete nacionalno vijeće može zatražiti informacije od HNB-a.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Smatram da ova, ovo povjerenstvo u biti ima, saborsko treba dobiti puno veću ulogu i njihov rad je prepoznatljiv jer otvorila su se brojna pitanja koja se otvaraju naravno zahvaljujući tu i medijima. Ja bi samo postavio ovde pitanje o onome što bi trebali raspravljati mi svi, to je znači ovo što se događa, znači ovo profiterstvo što je počelo unutar prodaje zaštitne opreme od maski i ostalog koje je odjednom poskupilo ono za 500%, nešto što je bilo 50 lipa došlo je na 20 kuna, to su bile zaštitne maske. I to je jedan vid korupcije gdje se ljudi ovaj iskorištavaju u teškim trenucima. Evo, ja bi želio mišljenje, a vrlo bitna je stvar kad govorimo o korupciji da je ključ korupcije i gdje je puno manje se vidi u očima to je na regionalnim razinama, o tome ne pričamo [[Upadica: Hvala.]] a posljedica su županije.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo kolega Bulj na ovome što ste govorili o tom profiterstvu, korona profiterstvu koje smatram da bi trebao biti u rangu ratnog profiterstva. Imamo i preporuku od neki dan GRECO-a koji je objavio smjernice za 50 članica Vijeća Europe gdje kaže citiram „erupcija epidemije Covida-19 povećava rizike od korupcije posebice je ranjiv sektor zdravstva, posebice zbog potreba za hitnom opskrbom medicinskim materijalom pojednostavljenjem pravila nabave, pretrpanim bolničkim ustanovama i preopterećenosti medicinskog osoblja“. Dakle, GRECO traži da sve članice da sve članice poduzmu korake koji bi spriječili koruptivne prakse u sustavu zdravstva i mi kao nacionalno vijeće sigurno ćemo u ovom preostalom periodu koliko budemo radili s naše strane tražiti sve informacije koje će ukazivati da li postoji negdje korona profiterstvo za koje kažem da je u rangu ratnog profiterstva.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Jovanoviću, moram vas upozoriti ovdje kao predsjednika tijela koje bi trebalo nadzirati kakva je situacija po pitanju korupcije u RH da imamo nevjerojatnu situaciju u gradu Zagrebu nakon potresa umjesto da se pomogne građanima, naš gradonačelnik humanitarnu pomoć koju su ljudi uplaćivali kako bi se konkretno pomoglo ljudima kojima su srušene kuće, oštećeni stanovi koji nisu u svojim domovima, dodjeljuje do 200.000 kuna jednostavnom nabavom svojim pouzdanicima, pajdama iz svoje stranke Milan Bandić 365. Meni je strašno, evo tu ministar pravosuđa volio bih da se on referira na tu stvar jer to je njegov koalicijski partner. Da li je vas ministre sramota da humanitarnu pomoć koju su Zagrepčani i ljudi oko Zagreba i iz cijelog svijeta skupljali da se pomogne nakon potresa Milan Bandić dodjeljuje članovima svoje stranke i od njih kupuje građevinski materijal? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Jovanović. Izvolite.
Hvala kolega Maras. Dakle i ovo o čemu vi govorite ukazuje na korona profiterstvo što je nedopustivo i uvjeren sam da svi kojima je stalo da u Hrvatskoj izađemo iz ove krize bolje da učinimo sve što je potrebno da spriječimo korona profiterstvo. Moć korumpira apsolutna moć apsolutno korumpira i to je najbolji primjer grad Zagreb koji je propao pod aktualnim gradonačelnikom koji čak i ovu situaciju s potresom i sa korona epidemijom koristi za pogodovanje svojim stranačkim prijateljima i kolegama što je zaista katastrofa. I u rangu je postupanja i glavnog državnog inspektora koji se pokazao potpuno nedorastao svojoj funkciji. I zanimljivo je da je njegova supruga dobila posao da je stekla uvjete u trenutku kada je diplomirala nakon vrlo uspješne akademske karijere sa 47 godina je dobila diplomu i odmah je dobila posao u državnom poduzeću. To su sve primjeri klijentelizma i korupcije koju u Hrvatskoj ne smijemo tolerirati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Jovanović vi ste iznosili podatke o percepciji indeksa korupcije u Hrvatskoj za 2018.pa smo vidjeli koliko tu Hrvatska nisko stoji, onda u odnosu na 2018.u 2019.je ta percepcija pala i to ne treba čudit. Danas ljudi, možda nije u fokusu ta tema, ali treba se sjetiti zbog čega je to tako, dakle 2018.godinu obilježila je napad Vlade na Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa gdje su htjeli, sjećamo se puta u Helsinki, niza ministara pod optužbama za ozbiljne sukobe interesa i tu je u biti Vlada svojim aktivnostima u 2018.htjela ugasit Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa i zatvoriti im usta. A u 2019.godini pola Vlade je otišlo zbog ozbiljnih sumnji na korupciju, 14 ministara je napustilo ovu Vladu i to treba podsjetiti. Dakle, sada smo u nekakvom balonu oko ovog korona virusa, ali vrlo brzo ćemo podsjećat građane šta je radila ova Vlada i koji je genetski kod ove Vlade, a to je korupcija.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala kolega Đujić. Dakle rekao sam i u ime Nacionalnog vijeća da ključan problem s kojim se mi danas susrećemo svi koji želimo suzbiti korupciju, a vjerujem da većina ovdje nas prisutnih to želi, da mjere koje se poduzimaju koje su u postotku i bolje nego prethodnih godina ne dovode do povećanja povjerenja građana u institucije, do … indeksa percepcije korupcije i sigurno sve ove afere koje ste vi spomenuli doprinose tome. Prema tome, pred nama je da u kreiranju nove strategije, novog akcijskog plana prijeđemo sa riječi na djela i da vratimo povjerenje građana u institucije. Dakle, trenutačno evo imamo situaciju da građani imaju veliko povjerenje u aktivnosti koje se poduzimaju, no to će trajati vrlo kratko i to povjerenje će se izgubiti onog trenutka kada prođe pandemija ukoliko ne spriječimo razne profitere da zlorabe javni interes u korist svojih osobnih i privatnih potreba.
Hvala lijepa. Sljedeća replika biti će poštovanog zastupnika Culeja. Nema ga pa neće replicirati. I onda idemo otvoriti raspravu, a prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Ja neću više ovdje u sabornici pozdravljat niti potpredsjednika, niti kolege zastupnike jer sam primijetio da mi ljudi u komentarima pišu koga pozdravljaš, nema vas niti pet u sabornici. Obraćat ću se hrvatskim građanima, onima koji gledaju ovo zasjedanje. Poštovani predsjedniče Nacionalnog vijeća, vama se naravno moram obratiti jer ste vi predlagatelj ovog izvješća za razdoblje od 15.rujna 2018.do 15.srpnja 2019. Ja bih rekao da bi trebalo čestitati članovima Nacionalnog vijeća što je Nacionalno vijeće dobilo novi zamah, izoštrilo svoj fokus u rješavanju temeljnog pitanja našeg društva, a to je politička korupcija u kojoj se valja Vlada premijera Plenkovića i po čemu je ova vlast prepoznata kao najkorumpiranija u EU. Konkretni pokazatelj Europske komisije o političkoj korupciji i pravosuđa u Hrvatskoj su najgori od svih država u EU. Ti su pokazatelji svake godine sve gori i gori, iako čelni ljudi izvršne i pravosudne vlasti u Hrvatskoj nastoje umanjiti njihov značaj. Unatoč propagandi i umjetnom uljepšavanju hrvatski građani osjećaju sve jači koruptivni stisak Plenkovićevih korumpiranih žetočnića koji poput Bandićevih žetončića u Zagrebu bez natječaja zapošljavaju svoje žene u državnim gubitašima, bez propisanih uvjeta grabe subvencionirane stanove i bez profesionalnih kompetencija zauzimaju odgovorne javne položaje. Koliko je opasno postavljati nesposobne stranačke žetočniće na odgovorne položaje uvjerili su se i naši sugrađani iz Doma za starije i nemoćne u Splitu čije je živote HDZ-ova vlast povjerila u ruke ravnatelja Škaričića. No nije kriv Škaričić, nego oni koji su takvu osobu postavili na tako odgovorno mjesto. Podaci iz Bruxellesa potvrđuju gorku stvarnost, da je Hrvatska pod premijerom Plenkovićem postala europsko žarište političke korupcije. Znaju to i hrvatski građani koji nemaju krivu nego ispravnu percepciju o političkoj korumpiranosti Plenkovićeve vlasti. U vašem Izvješću je točno navedeno na Nacionalno vijeće nije operativno tijelo i ne može izricati sankciju za koruptivna djela. U Izvješću je također, točno istaknuto da Nacionalno vijeće, kao radno tijelo, najviše predstavničke institucije sukladno Poslovniku i odluci Sabora ima nadležnost, kao i mehanizme za učinkovito otkrivanje i suzbijanje korupcije. Te mehanizme je Vijeće koristilo u izvještajnom razdoblju, kad je na saslušavanju glavnog inspektora u Ministarstvu vanjskih poslova otkriveno da je Loreta Bertoša Kušen, žena bivšeg veleposlanika u Australiji, a sadašnjeg u Koreji, godinama bila s mužem u Canberri, dok joj je konzul Petrušić isplaćivao novac hrvatskih građana iz Konzulata u Sydneyju gdje je bila formalno raspoređena, ali nije dolazila na radno mjesto. Premijer Plenković je nakon te burne sjednice Nacionalnog vijeća u 2018. smijenio Bertoša Kušen s položaja u ministarstvu. No ni bivša ministrica, niti sadašnji ministar nisu Bertoš i Kušen do danas izdali rješenje o otkazu iz državne službe po sili zakona. Naime, Zakon o državnim službenicima precizno utvrđuje da ministar po sili zakona mora potpisati rješenje o otkazu službeniku koji 5 dana neopravdano izostane s posla, a na sjednici Nacionalnog vijeća 2018. je razotkriveno da žena veleposlanika Kušena mjesecima nije dolazila na posao na radno mjesto u Konzulatu u Sydney gdje je rješenjem bila službeno raspoređena i za što joj je konzul Petrušić isplaćivao plaću. Još uvijek nije razotkriveno tko je sve u Vladi, ministarstvu i DORH-u sudjelovao u zataškavanju, ali je razotkriven glavni inspektor ministarstva, Božić, koji je 2016. e-mailom upozorio nekoliko diplomata da šute o informacijama iz prijave kršenja zakona u Australiji. Naknadno je razotkriveno i da je inspektor Božić lagao na sjednici Nacionalnog vijeća, što je postalo jasno nakon što su u Nacionalno vijeće pristigli novi dokumenti, poput inspektorovog e-maila iz 2016. kojeg sam na aktualnom prijepodnevu prije 3 mjeseca uručio premijeru Plenkoviću. Do danas nisam zaprimio pisani odgovor na tada postavljeno pitanje premijeru Plenkoviću, nakon čije intervencije u Saboru je, podsjećam, DORH istog dana odbacio kaznenu prijavu diplomata Sabljaka, kojeg su odbili saslušati te su ga nekoliko dana kasnije udaljili iz službe. Ja bih Jandrokovića, znači predsjednika Sabora upitao, a evo, možda može potpredsjednik Reiner, je li predsjednik Sabora izvršio svoju dužnost i zahtijevao od svojih stranačkih kolega u Vladi odgovor na moje zastupničko pitanje. Rok za odgovor od 30 dana koji je naveden u Poslovniku je višekratno prekoračen. Podsjećam da hrvatski građani plaćaju za izvršenje dužnosti predsjednika Sabora, a ne za pružanje zaštite članovima njegove stranke i izvršitelja prljavih odnosno protuzakonitih poslova na Zrinjevcu. Poštovani predsjedniče Nacionalnog vijeća Jovanoviću, ministre, znači Bošnjakoviću, ministar Grlić Radman je 2019. odbio doći na sjednicu Vijeća, poslao je inspektora Božića koji je lagao na sjednici održanoj 2018. Ministar Grlić Radman je također, odbio dostaviti putne naloge iz Australije i izvješće inspektora Božića. Podsjećam, nakon zaprimanja izvješća inspektora Božića, DORH je odbacio kaznenu prijavu, u kojoj je Božić osumnjičen za prikrivanje kaznenih djela u Australiji. Tražim, poštovani predsjedniče, da Nacionalno vijeće nastavi odlučno zahtijevati dokumente koje ministar vanjskih poslova kršenjem Poslovnika skriva od ovog radnog tijela Hrvatskoga sabora, nadležnog za borbu protiv korupcije. Ako zaista želimo, kao što piše u Izvješću i jačati javnu svijest o ulozi svakog građanina u prevenciji korupcije, tada najmanje što možemo učiniti jest nastaviti koristiti mehanizme za razotkrivanje cjelovite istine u ovom slučaju, u čije zataškavanje su se izravno upleli najviši državni dužnosnici, premijer Plenković i predsjednik Sabora Gordan Jandroković. Dakle, evo, dragi građani, vi koji ste ovo slušali, mogli ste vidjeti o kakvoj se korupciji ovdje radi, ona je razotkrivena na Nacionalnom vijeću, međutim, do dana današnjeg nikakvog epiloga nema, a Damir Sabljak je još uvijek udaljen iz službe, još uvijek čeka da ga se vrati na posao. Ljudi, pamet u glavu, evo, nastoje nam progurati izbore sada u 7. mjesecu, izbore u kupaćim kostimima, ako želite ovakvu korumpiranu Vladu, onda je birajte, a ako želite borbu protiv korupcije, znate koga ćete birati, one koji se dosljedno protiv korupcije bore i koji nemaju fige u džepu. Pamet u glavu.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Babić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Nacionalnog vijeća, g. Jovanoviću, poštovani ministre i državni tajniče. Evo, Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije dužno je 2 puta godišnje HS-u podnijeti izvješće, što zapravo i čini. Istina je da nije operativno tijelo i nema zakonskih ovlasti za provođenje istražnih radnji, niti kao takvo može izricati sankcije za eventualno počinjenje ili utvrđenje počinjenja koruptivnih radnji. Nacionalno vijeće provodi nadzor za provođenje mjera Akcijskog plana uz Strategiju suzbijanja korupcije za razdoblje od 2015. do 2020. godine. Kao takvo nacionalno vijeće predlaže i mjere u cilju poboljšanja i prevencije u borbi protiv korupcije kroz zadane ciljeve strategije suzbijanja korupcije o čemu je zapravo opširno govorio i sam predsjednik. U ovom izvještajnom razdoblju održalo se 13 redovnih sjednica, kako smo čuli i od predsjednika nacionalnog vijeća i imali smo 4 tematske sjednice. Ono o čemu je maloprije govorio i kolega Grmoja, zapravo sve one stvari koje smo dobili kao pritužbe građana ili ih sami inicirali, mi smo javno i transparentno govori na sjednici nacionalnog vijeća. Ovdje se možda trebam referirati na ono što je govorio gospodin Grmoja, a to je da zapravo o određenim stvarima moramo imati evidentno dokaze kako bismo mogli određene stvari dati na daljnje procesuiranje ali ne samo mentirati bilo kroz medije ili osobno. Predstavljajući svoj izvješće, nacionalno vijeće nastojalo je javno i transparentno govoriti o učinkovitosti suzbijanja korupcije i jačanja antikoruptivnih mehanizama u tijelima javne vlasti, ali i jačati javnu svijest o uzrocima i posljedicama korupcije i ulozi svakog pojedinog građana u prevenciji korupcije. Korupcija je neprihvatljivo ponašanje u društvu koja sama po sebi uništava taj osjećaj pravde, ali i povjerenja u samu vlast. Time slabi institucije vlasti, a one tako oslabljene još više su podložne korupciji. Nema, zapravo ne postoji društva koje je imuno na korupciju. Pripremajući se za ovu točku posebno sam analizirao korupciju odnosno izvješće Transparens Internationala vezano za Njemačku i Austriju. Iako su ove zemlje prilično visoko na ljestvici indeksa percepcije korupcije, samog transparensia i u tim zemljama se posebno održavaju seminari i edukacije za službenike i dužnosnike kako bi se korupcija smanjila na najmanje moguću mjeru. Kada uđete u te interaktivne karte vezane recimo za SR Njemačku vidjet ćete da i po anketiranim građanima oko 66% građana misli da su javne, a i neke druge službe u SR Njemačkoj korumpirane. Sve države traže najbolji način u rješavanju pitanja korupcije kroz kazneni zakon, koji sam po sebi, to smo više puta čuli, neće dati rezultate. Pitanje korupcije je zapravo i pitanje čistoće jedne nacije koja mora biti što više osviještena da iskorjenjuje samu korupciju. Korupcija nije samo podmićivanje, ona se ogleda i u lobiranju, nepotizmu, protekciji, klijentelizmu, u društveno neprihvatljivim obrascima ponašanja niti jedno društvo kažem nije imuno na korupciju. Korupcija je po tome globalni problem. Složit ćete se također da nije isto živjeti, raditi, odgajati se, educirati se na sjevernom djelu primjerice u Europi ili zemljine polutke ili na južnom dijelu. To govorim zbog toga što i vrijeme i podneblje i običaji, tradicije i sve to utječe zapravo na pojedine oblike korupcije koji su u nekim pojedinim zemljama zapravo obrasci ponašanja. Mnoge vjerske zajednice govore o korupciji kao bolesti. Prošli put sam rekao i sada ću ponoviti da neki crkveni velikodostojnici kažu da se grijeh možda može oprostiti, ali korupcija sama ne može jer je bolest jer je smatraju bolešću. Nacionalno vijeće zato kroz svako razdoblje održava i tematske sjednice kako bi još više istakli i potakli na razmišljanje o pojavnostima korupcije kroz reformu pravosuđa. Zbog ubrzanja sudskih postupaka jer to po nekim pokazateljima kojima smo dobili, građani apostrofiraju kao najvećim nekakvim problemom korupcije u samoj RH, kažem to je percepcija vezana kod građana. Mi se nismo i kroz te teme zapravo izolirali od niti jedne pojavnosti korupcije bilo da se radi korupcija političkim strankama na lokalnoj razini u tijelima državne ili javne vlasti i naravno interes nam je i u nacionalnom vijeću, dakle svih članova nacionalnog vijeća govoriti o tome koliko je moguće javno kako bi i javnost kroz te razgovore, ali i objave u javnim medijima zapravo shvatila koliko je zlo sama korupcija. Nacionalno vijeće iniciralo je prijedloge vezano za prijedloge Zakona o sprječavanju interesa koji je u ovom razdoblju bilo posebno apostrofirano. Kao i u mnogim zemljama tako i u Hrvatskoj govorilo se o političkoj korupciji kao prijetnji parlamentarnoj demokraciji koja je prisutna među visokim dužnosnicima i onima koji zapravo imaju političku moć, a istu zloupotrebljavaju. Primjetno je bilo i kroz upite građana korupciju u visokom obrazovanju i njegovom derogiranju kroz plagiranja, falsificirana ali i pitanja samog koautorstva i o tome smo posebno govorili i imali jednu tematsku sjednicu koja je održana u Rijeci. Iako Hrvatski sabor ima redovno izvješće o pritužbama građana u RH, dakle kao posebnu točku i nacionalno vijeće zaprima pritužbe građana za postojanje ili sumnje na koruptivne radnje. Naravno, sve te prijave koje dobijemo one se uredno prosljeđuju nadležnim tijelima na odlučivanje. Kroz proteklo razdoblje kako od strane pojedinih članova nacionalnog vijeća tako i od strane građana, javno i transparentno smo govorili o tome i takvim pritužbama na sjednicama nacionalnog vijeća o čemu je govorio i kolega Grmoja. Vidljivo je također da kroz rad nacionalnog vijeća da je previše društvene suspektnosti često puta bez utemeljenja, ali inicirane nekim medijskim natpisima i proizvodnji afera koje se poslije pokažu potpuno netočne i tu zamku treba izbjegavati. Svi smo pozvani biti društveno odgovorni, ali se moramo distancirati od javnih prokazivanja u društvu koja često nemaju utemeljenje. Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije i dalje u svom radu mora inzistirati na institucionalnim rješenjima koji smanjuju oblike korupcije u našem društvu, ali i na zakonskoj regulativi bez medijskog ili bilo kojeg drugog linča. Vidljivo je i na samim sjednicama da se ulažu veliki napori kroz nositelje provedbe akcijskog plana. Nažalost po indeksu percepcije, a i percepcije građana, pojedine institucije se posebno naglašavaju kao koruptivne i time zapravo gube ugled u društvu. Nacionalno vijeće u narednom razdoblju treba još jače pratiti provedbe izvršenja akcijskog plana same strategije koje su u prijašnjim razdobljima stvarale ozbiljne poteškoće. Danas želim da prvenstveno, naši građani osjete da o korupciji govorimo javno, da je prokazujemo i procesuiramo i da se ona nikome od nas ne isplati. Ono što moram posebno naglasiti, a stoji u ovome izvješću, a vezano je za sam nacrt prijedloga Zakona o sprječavanju sukoba interesa u kojem su je navode brojne primjedbe i prijedlozi Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, nisu prihvaćeni te da pojedini instituti nisu ugrađeni i predstavljaju, kako piše u izvješću korak unazad. Vlada RH je dala svoje mišljenje na to, ističe da se predmetni nacrt, da predmetni nacrt nije upućen u daljnju proceduru te izrada novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa na aktivnostima Ministarstva uprave je predviđena za 4. kvartal 2020. g., Vlada također, ističe da kako su aktualna strategija i svi njeni provedbeni dokumenti stavljaju poseban naglasak upravo na prevenciju korupcije, što mislim da nije bilo potrebno isticati posebno u ovome Izvješću. I na kraju, Klub HDZ-a će prihvatiti ovo izvješće. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Evo, danas ovdje u Saboru imamo priliku razgovarati o korupciji u Hrvatskoj. Korupcija u Hrvatskoj zaista je jedan od suštinskih korjenitih problema. Mi smo u ovom sazivu Sabora dosta govorili o korupciji, međutim, ne vidim neke konkretne pomake po tom pitanju. Izvješće Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje 15. rujna 2018. do 15. srpnja 2019. g. daje nam uvid u to čime se navedeno radno tijelo bavilo. Osobno sam bio prisutan na nekim tematskim sjednicama, smatram da je to tijelo radilo dobar posao s obzirom na ingerenciju koju ima jer više jednostavno nema mehanizme da se više bori sa korupcijom nego što to čini. Jedno od tematskih sjednica esencijalne važnosti svakako je bila reforma pravosuđa, s naglaskom na ubrzanje sudskih postupaka i ujednačavanje sudske prakse i to je jako važna tema zato što velik broj hrvatskih građana smatra da korupcija u pravosuđu je ona najgora korupcija koja ne da je prostora napretku hrvatske države. Hrvatska, tj. korupcija u pravosuđu je zaista izvor mnogih korupcija i većina hrvatskih građana se slaže da je naše pravosuđe dotaknulo dno dna. Prema podacima do kojih je došla EU komisija, Hrvatska je u ovom trenutku na prvom mjestu po broju sudaca na 100 tisuća stanovnika. Još prije 2 godine bili smo na prvom mjestu iza Slovenije. Brojka se kreće oko 1764 suca, a duljina trajanja postupaka izražena kao niti u jednoj drugoj državi. Znači poznati smo u svijetu po duljini trajanja sudskih postupaka. Zar nije to paradoks? Znači s jedne strane imamo velik broj sudaca, smatram da znači neki podaci govore da smo država u EU sa najvećim brojem sudaca, a s druge strane, sudski postupci traju najdulje i to je, znači ne treba ništa više govoriti da bi se ukazalo na slabu, lošu i negativnu efikasnost hrvatskog pravosuđa. Za prvostupanjsku presudu u parničnim i trgovačkim postupcima treba oko 380 dana, a u razvijenim zemljama Unije, nekoliko desetaka dana. U Hrvatskoj imamo 58 prvostupanjskih sudova i 122 njihove ispostave te 18 žalbenih. Znači da imamo 152 predsjednika sudova i njihovih zamjenika te oko 440 predsjednika odjela i njihovih zamjenika, a to predstavlja u praksi 30 tisuća, 30 300 manje riješenih predmeta svake godine zato što ti suci, znači predsjednici sudova se ne bave jednostavno predmetima. Znači imamo 592 suca koji su oslobođeni rješavanja predmeta u cijelosti ili u znatnoj mjeri, a možda bi tu trebalo potražiti razloge tako loše efikasnosti. Što će nam toliko predsjednika sudova, to je ono pitanje koje se postavlja. Međutim, kada postavite to pitanje, sve kako funkcionira u našem sustavu, jednostavno ide u tom smjeru da se puštaju određene stvari da sustav funkcionira tako kako funkcionira zato što se nekome pogoduje. Kao što su u zdravstvenom sustavu pušta da liste čekanja budu duge zato što se nekome pogoduje, isto tako, i u toj pravosudnom sudačkom sustavu se pušta da bude toliko predsjednika sudova zato što se nekome pogoduje i zato što je sustav jednostavno na tako korumpiran način postavljen. Ali ono što mi je vrlo ovako zanimljivo i što je jedan od bitnih pokazatelja korupcije u pravosuđu je taj što Državno sudbeno vijeće rijetko poseže za mjerom razrješenja od dužnosti. Na koji način to funkcionira? Ovlašteni podnositelji zahtjeva za stegovni postupak su nitko drugi, nego predsjednici sudova. Kako onda možemo uopće očekivati veći broj stegovnih postupaka kada strukture koje drže znači te predsjednike sudova i lobiji koji se stvaraju na sudovima, štite jedni druge i vlastitom interesu. Koliko je sankcija pokrenuto protiv predsjednika sudova, evo, to je moje pitanje, znači interesira me koliko je točno Državno sudbeno vijeće pokrenulo sankcija protiv predsjednika sudova. Niti jedna sankcija, koliko ja znam, nije išla protiv niti jednog predsjednika suda. Ozbiljnije korupcije, ozbiljnije korupcije ne mogu se odigrati bez toga da predsjednici sudova bar ne znaju što se događa i bar, ako ne sudjeluju u tome, ne puste tijek same ove realizacije određene koruptivne radnje. Vidim da se raspravljalo o političkoj korupciji na ovome odboru i to je dobro, međutim, ona je samo jedna spona, znači politička korupcija sama po sebi ne može egzistirati bez korupcije u nekim drugim segmentima društva, a ja ovdje posebno aludiram na korupciju u medijima. Mediji formiraju javno mnijenje i predlažem ovom radnom tijelu da sljedeća tematska sjednica bude korupcija u medijima i njihov utjecaj u realizaciji uskih partikularnih interesa. Nažalost, nažalost, malo je pravoga novinarstva danas, a mnogo isprepletenih interesa urednika, određenih medija, u političkim, financijskim i drugim interesnim igrama. Mi trebamo raspraviti o tome, mi trebamo razgovarati o tome, nitko nije nedodirljiv, ne postoje dogme kada je riječ o korupciji, prema tome, hajmo razgovarati i o korupciji u medijima jer zaista, mediji koji se bave trivijalnim stvarima, mediji koji skreću pozornost javnosti od važnih stvari, a ne daju prostora ovakvim temama, nisu mediji koji bi trebali zaslužiti to da ih se ne preispituje. Korupciju treba tražiti tamo gdje se podrazumijeva da je nema, a ja tvrdim da je ima u velikim količinama. Treba pretresti sveučilišta, religijske institucije, tzv. ugledne članove zajednice. Zavirimo samo u sveučilišta i fakultete pa ćete vidjeti koliko se karcinom korupcije, nepotizma i pogodovanja tamo proširio. Kakve su borbe i namještanja tamo, pa čini mi se nekada i veće nego što se događaju u ovoj sabornici, što se događaju u samoj politici. Treba se suočiti sa realnošću. Skoro svakog ozbiljnog znanstvenika koji ne prihvati njihovu mrežu marginalizira se, maltretira na različite načine i nažalost, takvi ljudi uopće ne mogu nikome ni posvjedočiti što su sve prolazili u radnim okolnostima gdje su funkcionirali. Koje je rješenje toga svega? Rješenja su nažalost radikalna. Kada bi postojala neka rješenja koja nisu radikalna, ja bi ih prvi podržao, međutim, nažalost smatram da je jedino rješenja da se riješi ta korjenita i suštinska korupcija, ja ju nazivam korupcija bijelih ovratnika je da se krene u radikalna rješenja, a ova trenutna Vlada na čelu sa HDZ-om pa niti bivša na čelu sa SDP-om nije se ulovila u koštac sa korupcijom, kao što treba napraviti. Na jednoj od sjednica raspravljalo se i o Damiru Sabljaku, on je isto primjer tog sustava kako funkcionira, čim je nešto prijavio, odmah su ga razriješili po kratkom postupku, vidimo da ministarstvo opstruira, da ne želi dati službene informacije, a opet, s druge strane, očite su činjenice da je korupcije bilo i da ono što je on prijavio ima pokriće u saznanjima koje je imao. HDZ nažalost će sada bacati te propagandne balone, kako su oni riješili korona krizu, itd., koristit će nažalost ministra Beroša. Treba g. Berošu reći da ne prihvati te igre, da ne bude marioneta u rukama HDZ-a jer HDZ i SDP su stranke, su organizacije koje sustavno nažalost korupcijom uništavaju RH. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Vucelić i Lovrinović. Očito najprije poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, poštovani građani, vas posebno pozdravljam. Ako nas pratite putem televizije, vjerojatno ste već odavno pomislili razbiti tu televiziju jer kad čujete da se u Saboru raspravlja o korupcije i protiv korupcije, a znate da se ništa nije napravilo, onda, potpuno je jasno da vam je svega dosta. Odavno nisam vidio bezvrjedniji izvještaj koji je došao u Sabor, ne ovo prvi put, nego svake godine, svakog polugodišta, gdje se stvara dojam da se bori protiv korupcije, to je reda radi, pa prema tome, ovo je sve skupa jedna predstava. Tu postoji i strategija, pazite, donesena je strategija o suzbijanju korupcije. Postoji Nacionalno vijeće, dakle imenovani su ljudi da prate provedbu te strategije, savjet, sektorski pristup je tu uveden po ministarstvima, po lokalnoj zajednici. Postoje i nešto što se zove, uvođeni su Etički kodeksi u firme, potpisivali su radnici, znate koji je rezultat svega toga? Nikakav. Za privatizaciju je osuđen jedan čovjek, ali najopasnija korupcija koja se provlači Hrvatskom, koja nas je jednostavno uništila, jest politička korupcija. Ne kaže narod da riba smrdi od glave, nije to džabe. Prema tome to je ta partitokracija, to je, ona je stvorila povezana sa tzv. državnim političkim poduzetnicima, stvorila je kronikapitalizam, to je najopasnija vrsta kapitalizma, koja razara tkivo čitavog društva i gospodarstva. Ona uništava tržište, nema natjecanja poštenog, ona dovodi do toga da političar ostaje u središtu pažnje, moraš ga tražiti telefonom, povlačiti za rukav. Zašto? Da zaposliš dijete, da dobiješ poticaj, da dobiješ određenu subvenciju, ne možeš bez toga ništa napravit. Jer kada bi bilo drugačije onda političar mi nije više u središtu pažnje. Ljudi gledaju, bave se drugim pitanjima i problemima. Prema tome, mi imamo vladavinu političkih struktura koje opstaju na modelu korupcije i to kapilarne korupcije koja polazi od toga da ne možeš čistačicu zaposliti bez neke veze pa do toga da ne možeš određeni projekt dobiti odnosno ostvariti ako nisu član vladajuće stranke ove ili one. U tom smislu to je naša stvarnost. Kada smo gledali izbore za predsjednika države jedan se kandidat pojavio Dario Juričan koji je to naprosto prezentirao na jedan način da su ljudi masovno čitali, gledali njegove video poruke i jednostavno je protežirao korupciju kao način dolaska na vlast. Svak je u tome prepoznao nekoga iz svoje blizine, iz svog poduzeća ili iz svoje okoline. Što je bitno ovdje za Hrvatsku? Bitno je da je slaba država. Vi ovdje nemate suverenu državu, nemate suverenu Vladu oni slušaju kakav će biti mig iz Bruxellesa ili iz Frankfurta, prema tome bitno je imati slabu državu, slabe institucije. Koje institucije trebaju biti slabe? Treba biti Državno odvjetništvo slabo. Zašto? Ne treba mu dati veliki prostor, treba mu dati male plaće da ljudi odlaze, treba ga zatrpavati beznačajnim prijavama od nekih parkiranja pa dalje, prema tome tu nema kraja. A još kada dodamo i vidimo da je tu glavni državni odvjetnik bio praktično mason, član nekog tajnog društva koji je prije svega polagao prisegu nekom drugom, ne HS-u sve znamo. Prema tome u Hrvatskoj vlada duboka država, mora se krenuti od pravosuđa. Ovdje nikakvi izvještaji, nikakvi parcijalni pristupi ne vrijede, ovdje je jednostavno situacija takva da mi ljudi moji nema promjena, ovdje je potrebna revolucija, recimo to već jednom na glas. Ona mora početi od pravosuđa. Maloprije je rečeno oko 600 sudaca su praktički predsjednici sudova ne rade, oni imaju svoje zamjenike, gomilaju se predmeti, niko nikoga ne dira, to je jedan hranidbeni lanac jer oni koji su bili prije na vlasti ne diraju ovdje sada i jedni druge drže u šaci, samo novi ljudi pošteniji i stručniji, odlučniji mogu promijeniti ovu državu u svim segmentima, od javne nabave od uvođenja reda, oduzimanja imovine, od zaustavljanja izlaska vani oni koji namjeravaju pobjeć u BiH kao rezervni položaj itd., itd. Građani, poštovani građani, nastoji se zloupotrijebiti ova situacija sa korona virusom, da se stranka na vlasti pripremi i upravljanju strahom da ostvari političke bodove. Pozivam vas da konačno porazimo sve one na izborima koji su do sada upravljali Hrvatskom i da konačno okrenemo se borbi protiv korupcije. Pozivam sve pojedince zastupnike i stranke koje se nisu uprljale da se okupimo na konceptu antikorupcije. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Vucelić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Zastupnici HDZ-a i SDP-a upravljate Hrvatskom već 30 godina, međusobno se izmjenjujući na vlasti. Izgradili ste iz Hrvatske umjesto perspektivne i bogate mlade zemlje koruptivnu i siromašnu kleptokraciju, kao u slučaju bivših državnih odvjetnika koji postavlja mafija koja se naziva imenima političkih stranka. Isto tako korupciju u Hrvatskoj nadzire Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, srce me boli kada vidim da kriminalci nadziru kriminalce i da im nitko ništa ne može, da šutke prihvaćamo ovu stvarnost. Lisice su nam već 30 godina u kokošinjcu i već 30 godina čuvaju naše kokoši. Vladajuće i njihovi sateliti duboko su prožeti korupcijom, kriminalom, političkim uhljebljivanjem, bezobraznom pljačkom, pogodovanjima, korumpiranim pravosuđem, zataškavanjima i odbacivanja optužbi za kriminal. A svi slučajevi krupnog kriminala dolaze nam upravo iz politike i direktno su povezani sa politikom i političarima. Naša Cosa nostra bi mogla podučavati njihovu sestrinsku organizaciju u Italiji i onda u ovoj sabornici dobivamo na ruke izvješće, pazite Nacionalnog vijeća za praćenje ustvari provedbe antikorupcijskih mjera, vijeće u kojem sjede i HDZ-ovci i SDP-ovci i tamo vam oni sjede već 15 godina, isti ljudi, istih stranaka, istih politika. Svi su bili na vlasti i imali su priliku obračunati se sa tuđim, ali i vanjskim neprijateljima. Imali su priliku se obračunati sami sa sobom, ali budite uvjereni neće grom u koprive i udariti po sebi i svojima. Čitam jučerašnji članak u medijima kako je general Mladen Kruljac zbog krađe milijuna kuna i štete države od 58 milijuna kuna osuđen od našeg sudstva i to nakon 13 godina na samo uvjetnu kaznu. Pljačka se odvila u Slavoniji u općini Sibinj, a njegov sin je za 4 kg marihuane i nešto kokaina zamislite uvjetno osuđen. Tijelo Vijeće Europe za borbu protiv korupcije GRECO upozorilo je ovu korumpirano Vladu da izmijeni, promijeni način izbora i imenovanja glavnog državnog odvjetnika i predsjednika Vrhovnog suda. Sami GRECO u svom izvješću kaže da su totalno zakazali u sprečavanju korupcije saborskih zastupnika, sudaca i tužitelja. Po indeksima korupcije padamo iz godine u godinu. Na prozivke Ivana Vilibora Sinčića kako se USKOK bavi trivijalnostima bivši glavni državni odvjetnik Cvitan na kraju svog mandata založio se za preustroj USKOK-a na način da se USKOK više ne bavi slučajevima podmićivanja policajaca za 50 kuna i švercom šunke i sira u vrijednosti par tisuća kuna, nego da se radi 10 velikih koruptivnih slučajeva godišnje. Je li poduzeto što u vezi toga? O kakvoj borbi protiv korupcije govorimo sa takvim USKOK-om? Znate li da USKOK traži financijskog istražitelja jer im godinama nema tko to zaraditi? O kakvoj borbi protiv korupciji govorite ako je trebalo 8 godina da se riješi kaznena prijava u slučaju Fantasyland zabavnog parka pokraj Samobora koje je hrvatsko krivosuđe i krađusuđe paraliziralo na cijelo desetljeće? Radi se o projektu vrijednom preko milijardu kuna. Koliko je još BDP-a zarobljeno u pravosuđu? O kakvoj borbi protiv korupcije u Hrvatskoj govorite kada su optužnice za mjenice u Agrokoru dignute 7 godina nakon što su izdane? Za Uljanik dižete 2020. g. za nešto što se desilo 2010.? U slučaju Hypo Sanader je ukrao pare '95., a optužnica podignuta tek 2010. Umjesto kao liječnik preventivne medicine vi djelujete kao svećenik koji dolazi sahraniti mrtvaca. Stoljeća vam trebaju da nešto napravite, a lopovi do tada 1000 puta sakriju, potroše ili operu novac. Hvala.
Hvala. Kolega Vucelić. Budući da ste nazvali sve članove Nacionalnog vijeća korumpiranima, ja vam temeljem čl. 239. izričem opomenu. Ako imate kakvih dokaza, vi ste obvezni to prijaviti, ako znate da su predsjednik i članovi Nacionalnog vijeća korumpirani i kriminalci, a vi ste ih takvim nazvali. Prema tome, klonimo se takvih stvari, molim vas. Povredu Poslovnika je dignuo poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala g. predsjedavajući. Kao predsjednik Nacionalnog vijeća osjećam potrebu reagirati na izlaganje kolege Vucelića gdje je članove Nacionalnoga vijeća nazvao kriminalcima, citiram, rekao je, kriminalci nadziru kriminalce. Dakle, kolega Vucelić, neoprostivo je da vrijeđate ljude bez ikakvih argumenata. Ja čak sam naučio da nas političare možete vrijeđati, ali u tom Nacionalnom vijeću su i ljudi koji su izabrani iz redova akademske zajednice, novinari, sindikati, neoprostivo je na način kako ste nastupili.
Izvolite, povredu Poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Najprije, hvala što ste izrekli opomenu, ja sam htio reći da je g. Vucelić povrijedio čl. 238. jer je u 4 i pol minuta vrijeđao koga je stigao i koliko je mogao, bez argumenata sve po redu i od članova samog Nacionalnog vijeća i svih drugih. A ja bih njega podsjetio da je g. Vucelić postao saborskim zastupnikom isključivo iz razloga što su se dvojica njegovih prethodnika počerupali oko jedne naknade i plaće u Bruxellesu, toliko o tome koliko koja stranka drži do sebe kad je u pitanju njezin politički rad.
Vi ste digli također, povredu Poslovnika kolega Vucelić? U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik, kolege govore neistine. Naime, ja nisam vrijeđao sve članove Vijeća, ja sam vrijeđao kriminalce koji vode ovu hrvatsku državu 30 godina, koji nadziru sami sebe, i govore [[Upadica Reiner: Vi to niste, vi ste drugačije rekli.]] da korupcije nema ili da je mala [[Upadica Reiner: Kolega Vucelić, vi ste to drugačije rekli, vi ste točno rekli.]] Je li mogu? Predsjedavajući, je li ja mogu iskoristiti 10 sekundi [[Upadica Reiner: Ne možete, ne možete.]] bez ometanja da obrazložim povredu Poslovnika?
Ne možete jer je niste uopće spomenuli što je povrijeđeno.
Kako nisam spomenuo, pa sad vam govorim, vi me prekidate upravo u mom izlaganju [[Upadica Reiner: To ako netko govori…]] Dopustite mi da završim do kraja [[Upadica Reiner: Netočnosti, nije povreda Poslovnika.]] pa onda ocijenite je li ja govorim ili ne govorim o temi, molim vas [[Upadica Reiner: Hajde, izvolite. Izvolite reći, ali…]] molim vas, vratite mi onda vrijeme [[Upadica Reiner: Riskirate opomenu daljnju.]] U redu, vratite mi vrijeme, molim vas.
Izvolite, govorite [[Upadica Vucelić: Vratite mi vrijeme.]] Pa govorite, kažem da govorite.
Koliko mi dajete sekundi za dovršetak?
Onoliko koliko sam ja govorio, samo vi govorite, izvolite.
Znači nemojte širiti neistine, nisam nazvao cijelo Vijeće, znam tko sjedi u Vijeću, ja sam nazvao HDZ-ovce i SDP-ovce koji sami sebe nadziru, nazvao sam ih kriminalcima. I to je u redu da ih tako nazivam zato što ovu državu nisu doveli do ovoga neki nepoznati nevidljivi, imaginarni ljudi iz druge stvarnosti, iz druge dimenzije, nego ste ih doveli vi i vi ih sami nadzirete. Što ste radili sa državnim odvjetnikom? Zašto državni odvjetnik ne procesuira kriminalce?
Dobro. Budući da to nije bilo povreda Poslovnika, ja vam temeljem čl. 240. st. 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Sad ćemo nastaviti dalje pa će u ime Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, trebao je govoriti poštovani zastupnik Zekanović, nema, gubi pravo na govor i stoga će sljedeći klub zastupnika biti onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovo je jedna od najmučnijih tema koja se može otvoriti u Hrvatskoj, poslije one o osobama koje još uvijek tražimo, nestalima iz Domovinskog rata. Naime, i ovdje se radi o nečemu što je nestalo. Pitanje je da li to možemo ikad više naći. Obraz, vjeru u vlastitu državu. Država je jedan nevidljivi konstrukt, to je zapravo jedan prešutni dogovor, to je društveni dogovor građana koji su odlučili svojom slobodnom voljom da se sagradi jedna struktura koja će im pružiti u zajedničkom interesu, dakle čuvajući njihovu slobodu i čuvajući slobodu svih članova zajednice, sigurnost. I koja će uspostaviti opće prihvaćena pravila igre po kojima će svi biti jednaki pred zakonima koje ta država donese, kako bi mogli funkcionirati, dakle pod jednakim uvjetima i po jednakim pravilima, a s tim da ta ista država sačuva prostor njihove kreativne, poslovne i svake druge slobode kako bi se oni mogli izraziti u svojoj punini kao ljudi dakle ljudske osobe sa svojim dostojanstvom, s druge strane kao ljudi koji nešto znaju, dakle ljudi koji stvaraju na temelju svoga znanja i vještina i kao ljudi koji imaju pravo ispovijedati one vrijednosti u koje vjeruju bez da za to budu progonjeni ili pretvoreni u građane nižeg reda. Dakle, to su građani očekivali od države. Jedna od elementarnih stvari je da pravila vrijede za sve, da su svi jednaki pred zakonom, da im se sudi na jednak način ako je to nužno i da se ono što je zajedničko ne prisvaja kao vlastito. I kada god dođe do remećenja takvih očekivanja zapravo govorimo o korupciji. Korupciji kao o procesu u kojemu netko bez ikakvoga prava, ali s pozicije moći poseže za nečim što nije njegovo kako bi sebi ili svojim bližnjim, po bilo kojem osnovu, priskrbio korist koja mu ne pripada. Naravno, u prirodi čovjeka je sve i svašta i za očekivati je da u velikoj zajednici ima takvih intencija, možemo čak reći da je to i prirodno ponašanje, primarno zato jer je primordijalno, zato jer pripada onom tipu društva u kojemu je nasilje bilo osnova stjecanja vlastitoga probitka. Ali zato građani očekuju da država takve odmah prepozna i sankcionira i spriječi da tu štetu multipliciraju. Zato građani smatraju da je potrebno imati sudove kako bi ih oni štitili, kako bi bili pravedni i brzi. Zato građani smatraju da država mora i treba imati represivni aparat kako bi brzo djelovala da se ne ugrozi njihova sloboda i njihovo pravo zbog nekog lopova, budale, idiota ili što već koji nasrće na nešto što je zajedničko. Na tome se temelji odnos svakog pojedinca prema državi i on državu koja ga štiti, koja dobro upravlja njegovim i zajedničkim poštuje, svaku drugu državu taj će čovjek kao pojedinac i kao osoba prezreti, odbaciti, možda i nastojati i prevariti u svakom slučaju gledat će da mu ona bude što dalje, da s njom ima što manje posla i da što manje sudjeluje u njenim poslovima. I onda kada se stvori taj kolektivni otpor koji se manifestira između ostaloga i u neplaćanju poreza, teret troškova zajednice pada na one koji se ne odupiru, pada na leđa onih koji izdržavaju u obvezi svoga poštenja, pa se onda lako takvima kaže da su budale jer drugi eto koji su pametni se izmiču tome. Ali onda takvi ljudi počnu mrziti svoju državu, dakle ne samo da će se od nje maknuti, ne samo da će je varati nego će je rušiti. A interesantno je da su puna usta ljubavi prema državi, da su oni koji se najviše busaju u prsa svojim državotvorstvom obično i u pravilu najveći lopovi, probisvijeti i banditi. Dakle, čim vidite da se neko ulovio za srce i podigao za oktavu svoj govor o domoljublju, budite sigurni da je u najmanju ruku kokošar, a u pravili veliki lupež. I nije mu nikakav problem da li je s druge strane netko od njegovih istomišljenika ili netko sa suprotnoga pola jer smatra da je jezik koji razumiju svi lupeži novac. I zato mi imamo nažalost korupciju kao integrativni faktor države, paradoksalno zvuči jer ona destruira, ali kod nas je ona integrativni faktor koji funkcionira od vrha do dna na najbanalnije i najsofisticiranije načine, od lokalne samouprave u najmanjim općinama gdje svak svakoga zna princip bliskosti i suprotstavljenosti zapravo je ključ vašega uspjeha. Hoćete raditi nešto s općinom, morate biti u jako dobrim odnosima sa šefom parade, sa lokalnim šerifom, nećete moći ni kositi travu, nećete moći ni održavati groblje ako s njim nešto niste dogovorili. Hoćete se zaposliti kao čistačica u osnovnoj školi, ne daj Bože kao profesor, a mislite da to možete obaviti i bez da ste u poznanstvu i dobrim odnosima sa „capo di banda“, a to je svaki gradonačelnik jer su gradovi dakle jedinice lokalne samouprave osnivači škola onda ste naivna budala jer to ne ide tako. S druge strane to tako funkcionira i u najvećem gradu u državi. Pa šta vi stvarno mislite da postoji teoretska šansa da taj model koji funkcionira u malim sredinama ne funkcionira u velikima jer gradonačelnik velikog grada nema se kad baviti time tko će se zaposliti u nekoj školi ili lokalnom poduzeću. O kako ste u krivu, oni jako puno troše energije upravo na tome, uhljebljivanju, dogovaranju, namještanju i poslova i pozicija jer iz toga crpe svoju moć i to je postala naša svakodnevnica i to ide do najviših visina. Ne znam da li se vi sjećate, svojedobno je bila javna polemika o tome da li je jedna stranka uzela novac od jednog poduzetnika jer je obećano da će polovicu mandata taj poduzetnik sjediti ovdje kao zamjenski zastupnik. Ja sam siguran da je takvih bilo, da su sjedili među nama. Jer kad vidite kolika je pamet, sposobnost i vještina mnogih kolegica i kolega koji su sjedili u ovom Saboru, ne možete se oteti dojmu da ih ovdje dovelo upravo to. Poštenje, čestitost, znanje i vještine. Ne daj Bože da pomislite da je nešto drugo. I svugdje, u sudstvu, odvjetništvu, zdravstvu. Ja sam 100 puta rekao, ja se divim Hrvatskoj. Ja se divim kako Hrvatska stoji uopće na nogama. Nema tko je prošao kroz nju, nema tko je nije volio, a da od nje nije uzeo sve što je mogao. Isisao je kao ženka onog kukca bogomoljke, muža vlastitog, e tako su se odnosili prema Hrvatskoj svi koji su je voljeli, voljeli su je do posljednje lipe i danas je vole do posljednje lipe. Državnog odvjetnika nema 2 mjeseca. Je li itko od vas primijetio da ga nema? Kome on fali? Jeste li ikad čuli da državnog odvjetnika, do jednog izuzetka, to je Dinko Cvitan, uopće čuva netko? Pa što ih ima čuvati kad se nikome nisu zamjerili? Eto, on je bio prvi i jedini. I da ne bi bilo, da govorim o svima, a ne o nama, mi još uvijek nemamo Etički kodeks u Saboru, ali se i dalje i ovo Povjerenstvo, [[Upadica: Hvala.]] dozvolite mi još samo 2 sekunde, bavi više sukobom interesa nego stvarno strukturnim problemima koji generiraju korupciju. To bi trebalo promijeniti. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći je Klub zastupnika SDP-a u kojem kojeg će govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] hvala g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa Klub SDP-a će podržati ovo Izvješće. Ono se odnosi i na zadnja 3 mjeseca 2018. g. i prvih 7 mjeseci 2019. i ja ću malo podsjetiti u svojoj raspravi, odnosno krenut ćemo redom, upravo, probat ću se držati tog perioda, a onda želim sumirati stvari koje, na koje bi trebalo po nama, u Klubu zastupnika SDP-a obratiti u budućnosti, da nam se ne bi ponavljale one stvari iz 2018. i '19. Dakle, danas već polako zaboravljeno, da ta 2018. g. kada pričamo o korupciji i o svemu onome vezano za korupciju što ju je obilježilo, to je napad vladajućih, HDZ-a na Povjerenstvo za utvrđivanje sukoba interesa, dakle mnogi su to danas već zaboravili. Zaboravljaju se veliki asovi HDZ-a poput g. Kuščevića koji je tada, u 2018. g. upravo na, u periodu na koji se odnosi ovo Izvješće, bio glavni jurišnik vladajuće stranke u obračunu sa ovim Povjerenstvom. A što je potaklo na taj obračun, to je onaj famozni let za Helsinki, to su pitanja od strane Povjerenstva i prema premijeru Plenkoviću i prema mnogim ministrima u Vladi, da daju odgovor koje nisu željeli dati. I kada su bili dovedeni pred neki zid, onda je ministar Kuščević krenuo pisati jedan novi zakon kojem je bio cilj začepiti usta Povjerenstvu za utvrđivanje sukoba interesa. I zbog toga se Hrvatska nalazi na jako, jako niskom mjestu po percepciji korupcije u toj 2018. g., što je kolega Jovanović govorio. I kad mislite da ne može gore, uvijek može gore, kada je HDZ u pitanju. Dakle, dolazi 2019. g., kada Hrvatska po percepciji korupcije još pada na toj ljestvici, što nije ni čudo. U 7. mj. upravo u ograničenju, kad završava ovo izvješće se dešava velika rekonstrukcija Vlade. Dakle u ovoj Vladi je otišlo 14 ministara od njenog osnutka do danas. Dakle, od prisege ove Vlade. 14 ministara. Većina njih otišla je zbog ozbiljnih sumnji na korupciju. Sjećamo se Kuščevića i raznih koji su imali probleme sa ovom, svojim imovinskim karticama, sa dokazivanjem svoje imovine i to je bilo to. Ali ova Vlada to uopće ne treba čuditi. Ona je od svog početka od 2016. g. genetski kod je korupcija. Dakle, 2016. g. pod krinkom rada tadašnjeg jednog stožera za spas Hrvatske, a to je pitanje Agrokora je izašla najveća afera u zadnjih 10 godina, to je afera Savjetnici, Konzultanti u kojoj je pola milijarde kuna izvučeno iz Agrokora od strane konzultanata ove Vlade i to je platila glavom tadašnja potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva. To je početak. Onda imamo gašenje, sukob Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa i onda imamo 2019. g. Teško je bilo naći ministra u Vladi koji ima dobro ispunjenu imovinsku karticu. To je HDZ. Rekao je jedan moj kolega neki dan, nije HDZ Beroš i Božinović. To su Kuščević, to su Marić, to su Dalić, to su oni koji su odlazili zbog ozbiljnih sumnji u korupciju i to treba podsjetiti. Nakon toga, dolazi ova nesretna pandemija, nesretna za cijelo društvo i u Vladi, vlasti se ponašaju kao da smo sve zaboravili. Da smo zaboravili što je ova Vlada radila cijeli svoj mandat. Neće gospodo, ova zadnja 2 mjeseca i 3 isprati ono što ste radili 3 godine. Neće ni ne može. I građani to vide, koliko god se vama čini po ovim anketama povjerenja Vladi da je to danas drukčije, ne nije drukčije. Često se ovih dana govori o maskama i gospodo, maske će uskoro pasti. Već sada nakon prvih mjeseci borbe s ovom pandemijom, lagano se stvari otvaraju i to je ono na što želimo upozoriti u SDP-u za buduće razdoblje. Dakle, i GRECO je neki dan upozorio da postoji ozbiljna opasnost, ozbiljna opasnost korupcije kroz ovu pandemiju koja je pogodila Europu i svijet. I to se vidi kroz nagomilavanje cijena zaštitne opreme u zdravstvu, o tome je i kolega Jovanović govorio i to je ono na što želimo upozoriti, ali to lagano kreće i kod nas. Nažalost, nismo imuni. Nismo imuni. Evo, jučer, prekjučer je se saznalo da je jedna tvrtka koja je osnovana praktički prije par mjeseci i u 3. mjesecu je trebala dobiti posao od Vlade za nabavku 20 milijuna kuna zaštitne opreme i to bi joj trebao biti prvi posao, onda je u 3. mj. taj posao otkazan i prije 3 dana saznamo da se ipak ide s tim poslom. E sad, možda je tamo sve u redu, možda nije, ali evo, mogu li ja osnovati tvrtku danas i za 3 mjeseca, g. Bačiću, od ove Vlade dobiti posao vrijedan 20 milijuna kuna? Evo, to me zanima. Jesam ja, ne znam, kaže se, danas ministar Horvat govori na televiziji, to su liječnici, vlasnici te firme. G. je diplomirao prošle godine. I okej, evo, svaka čast. Evo, je li mogu ja danas osnovati firmu, hoćete mi dati posao od 20 milijuna kuna? Nećete, nećete. Ja vam ne bi dao, ne vama osobno, nego ja onima koji biraju taj posao ne bih dao proviziju niti sam član HDZ-a. Samo tako se tu može raditi, to su stvari koje nam u ovoj pandemiji sada kada padnu maske otvaraju neke nove vidike. Druga stvar, imamo cijeli niz proboja u staračke domove. I kako to da baš u svakom domu u kojem se dogodio proboj, nažalost i koji je problematičan, kada malo dublje zakopate, na čelu te ustanove su uglavnom članovi HDZ-a koji onda ispada da su uhljebljivani tamo. U Dalmaciji znamo svi što se dogodilo, bivši gradonačelnik koji je tamo postavljen, dogodio se proboj, milijun grešaka, 10 dana su korisnici imali simptome, to se nije prikazivalo, u Koprivnici gospođa koje je poznata po tome da joj je korisnica prepisala stan da bi dobila mjesto u domu, to je HDZ. To je HDZ i o tome ćemo mi krenuti podsjećati naše građane. I ono što nam prijeti, velika opasnost, to je nabavka ove opreme, to je profitiranje u zdravstvu, a to je nažalost i ovaj potres koji je pogodio Zagreb. Tu se otvara veliki prostor za novu korupciju i na to trebamo svi pratiti i o tome trebamo svi voditi računa. Šlag na kraju, da podsjetim, dakle mi cijelo vrijeme upozoravamo da je ova Vlada, ova Vlada je bacila šapu na gotovo sve institucije u RH. Mjesecima smo govorili kada se mijenjao Zakon o Državnom inspektoratu, da se to mjesto namješta g. Mikuliću, pa nas se uvjeravalo da, ne znam, vidimo bijele miševe i krivog Andriju. I krivog Andriju. Ali, evo, danas vidimo. I ne bih ja imao ništa protiv toga da g. Mikulić koji je kasnije i rekao, pa da, ja sam politički imenovan i dalje je predsjednik HDZ-a grada Zagreba. Na jednoj takvoj instituciji, Državni inspektorat koji danas ima veliku ulogu u hrvatskom društvu, ne bi ja ništa imao protiv toga da je on tamo, da ima kvalifikacije. Ja sad neću to ocjenjivati, ali njegov prethodnik je rekao da ga ne bi uzeo ni za šofera. A on danas u prvoj aktivnosti Inspektorata, šta radi? Zatvara restorane. Nema sluha, vodi priču kontra Vlade i sad ga niste smijenili, zato što, su to unutarstranački odnosi HDZ-a. Uglavnom, država je taoc odnosa i kadroviranja u HDZ-u i na to ćemo početi podsjećati naše građane. I premijer je neki dan rekao da i ovaj Stožer, tako da se ljudi ne zavaravaju, da je i ovaj Stožer političko tijelo i da donosi političke odluke. Samo, one koje idu u korist HDZ-u i Vladi. I to mi iz SDP-a nećemo prestati ponavljati. Nažalost građane treba podsjetiti, srećom, brzo izlazimo, evo, popuštaju mjere, evo, ja se nadam da ćemo i nakon 11.5. kad popusti ovaj 3. val da ćemo početi pričati o ovim stvarima, da vidimo tko je što radio u ove 3 i pol godine. I tko je što radio prije. Uglavnom, još jednom ću reći, nažalost korupcija je genetski upisana u kod HDZ-a, od privatizacijske pljačke 90-ih, preko afere FIMI Medija Ive Sanadera, kojem se i sad nakon 10 godina od te afere sudi, HDZ kao stranka koja se nalazi na hrvatskim sudovima zbog korupcije, do svih stvari koje je radila ova Vlada. Da li g. Plenković to nije htio spriječiti, nije htio to razmontirati zato što nije imao snage unutar HDZ-a, nego je tek sad pobijedio na izborima pa kao ima neki legitimitet, ja to ne znam. Ali je on odgovoran jer je na njemu kao šefu HDZ-a i šefu Vlade bila odgovornost da spriječi te stvari koje su se dešavale zadnje 3 i pol godine. I ovdje smo isto danas čuli od kolega iz HDZ-a da je u 4., to želim za kraj reći, da je u 4. kvartalu ove godine predviđen donošenje Zakona o sprječavanju sukoba interesa, da se ne moramo ništa brinuti, da će biti sve u redu. Pa pitanje je hoćemo li imati Vladu u 4. mjesecu, u 4. kvartalu ove godine. Pitanje. Uglavnom, u idućim danima, podsjećat ćemo još na ovo i kada vidimo sve ovo, nije čudo da građani gube povjerenje u politiku jer je i ova Vlada u konačnici većinu ima na kupljenim zastupnicima i sve je krivo i sve je naopako i zato građani gube povjerenje i padamo po indeksu percepcije korupcije. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Većinom se slažem što je moj prethodnik ovdje govorio za ovom govornicom, međutim, ne slažem se s jednim, da ćemo mi govoriti, mi jesmo, govorimo sada i govorit ćemo sutra o korupciji jer je to rak-rana hrvatskog društva. Ona razara hrvatsko društvo, a zato što postoji obrazac ponašanja. Da smo mi napravili bilo koji dobar korak u borbi protiv korupcije u RH, onda sigurno dični premijer hrvatske Vlade bi se držao one riječi koju je rekao 2018., a rekao je da će jedna od tema za predsjedanje EU vijećem biti borba protiv korupcije. Jednom rekao i nikad više spomenuo. Naravno, kako može spomenuti da će biti borba, a mi padamo u percepciji korupcije po međunarodnim institucijama za 10, 20 ili više, više mjesta. Što to znači? To je najveće priznanje da nije učinjeno ništa, ama baš ništa u borbi protiv korupcije. Hrvatska stranka umirovljenika, naš klub nezavisnih zastupnika, SNAGE i Novih politika će podržati ovo izvješće iz tehničkih razloga. To je jedino tijelo Hrvatskog sabora kojem predsjeda opozicija. Mislim od tih važnih, od tako važnih tijela koje govore o esenciji ovog društva o vrijednostima ovog društva, o vrijednostima ovog društva, o vrijednosnim sustavima u ovom društvu. Gledajte ne možete, gospodin Bačić možete mahat glavom, možete šta god hoćete, ma jedino tijelo koje se bavi esencijom hrvatskog društva, da li će biti korupcije ili neće biti korupcije. Ne možete govoriti da će bilo što biti napravljeno u borbi protiv korupcije ako ne date da nadležne institucije definiraju, al ne same one, ne one pod pritiskom vladajuće stranke, nego sa svim profesorima prava, sa svim slobodnim intelektualcima u Hrvatskoj ne definiraju koji su to obrasci ponašanja odnosno obrasci funkcioniranja korupcije. Kako se možeš protiv nečeg boriti, to ti je, dolaziš do situacije da je to sve uobičajeno i da je sve normalno. E nije sve normalno. Mi ovdje, mi ovdje 4 godine toleriramo političku korupciju. Oprostite, izaći na jednoj listi i otići u drugu političku skupinu, podržavati onoga s kojim nisi ni bio je znači politička korupcija. Netko je nešto za to dobio. Netko je nešto za to dobio. Nemojte mi reći da to nije politička korupcija. Ta se politička korupcija iz ovog visokog doma prenosi na lokalnu razinu, na županije, dakle mi kontaminiramo na županije, na općine, na gradove, dakle kontaminiramo politički prostor, odakle, odavde iz Hrvatskog sabora jer mi dajemo obrazac ponašanja za politiku na lokalnoj razini. Da li smo mi odgovorni za ovo što se ovdje događa? Da li je trebalo u tom trenutku kad netko nije mogao sklopit vladu raspisati parlamentarne izbore? Je, trebalo je pod svaku cijenu jer principijelnost u politici kao i principijelnost u životu nema alternative, nema alternative. Ljudi moji, da li, a da ne govorim o onom što je granično sa korupcijom, čime se ljudi sve bave i štite tuđe i tuđe interese, a obnašaju javne dužnosti. Da li je normalno da Hrvatska udruga liječnika za svoju člansku iskaznicu ugovara dopunsko zdravstveno osiguranje gdje ona hoće i prisiljava liječnike da budu u Croatia zdravstvenom osiguranju od hrvatskog javnog zdravstva sufinancirani za sve svoje usluge? Da li, da li to netko ima pravo raditi? Da li netko liječnicima uz članarinu ima pravo nuditi da budu, da svoju energiju plaćaju preko neke druge distributerske kuće? Da li ima pravo? Da li je logično da Ministarstvo obrane ugovori dopunsko zdravstveno osiguranje za najzdraviji dio pučanstva za 10 lipa razlike u cijeni sa privatnim osiguravateljem? Da li su to predvorja korupcije? Jesu. Da li se može sumnjati za korupciju? Zašto? Da li je netko prodao natječaj? Zašto? Koji je interes? Da li postoji veći interes privatne osiguravateljske kuće od javnog osiguravatelja koji je naš, koji se plaća javnim novcem? Ne postoji, ali to je Hrvatska. Naravno da želim i hoću kolega Đujić, govoriti i danas i sutra i u izborima o svemu tome. Da li smjena toliko ministara nije dovoljan dokaz da smo duboko korumpirano društvo? I samo jedno želim obranit sve časne kolegice i kolege koje sjede ovdje, nismo mi u Hrvatskom saboru dakle u cjelini imuni na korupciju, dakle bilo je i tu slučajeva, ali koruptivno djelovanje, ono 50 puta više ide iz izvršne moći, iz moći koja dijeli novac. I budite toga svjesni drage građanke i građani kad sudite o korupciji, odakle ona izvire i tko je provodi. Prema tome, ja samo se trudim boriti se, boriti se našim zlom, govoriti o tome i reći vam u što da obratite, na što da obratite pažnju, a naravno na kraju drage građanke i građani vi ste suci, iako svake 4 godine i o vama, debelo vama ovisi kakva će nam biti slijedeća razdoblja u borbi protiv korupcije. Nacionalnom vijeću želim puno bolje razdoblje u nekim narednim mandatima u smislu da ima veće ovlasti za borbu protiv korupcije, ovako je snimanje stanja, ovako je izvješće, ali to izvješće koje ćemo usvojiti i radi kolegijalnosti i korektnosti neće pomoći previše u percepciji ni nas samih, građana RH o indeksu korupcije, a bogme neće pomoći i još manje će pomoći u percepciji vanjskih koji sude po nekim objektivnim parametrima koliko je indeks percepcije Hrvatske, percepcije korupcije u Hrvatskoj. Dakle, imaju instrumente za mjerenje za razliku od nas koji ne poznajemo ni obrasce i ne želimo priznati ni obrasce po kojima korupcija funkcionira. Prema tome, dakle da zaključim još jednom podržavamo ovo izvješće, ali nadamo se da neke slijedeće godine će dati malo veći doprinos, malo više razmišljanja da to kancerogeno tkivo u hrvatskom društvu jednostavno počnemo liječiti odnosno to se najbolje liječi odstranjivanjem, za to trebaju čvrsti, precizni mehanizmi i principi koje se ne napuštaju ni u politici, ni u gospodarstvu, ni u javnoj upravni, ni u kom, ni u kojoj djelatnosti u RH. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Željko Jovanović, predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa nekoliko napomena, obzirom da je dio, da su završili klubovi zastupnika, a tu je i očitovanje Vlade RH na ovo izvješće koje je prihvatilo i dalo podršku izvješću uz dvije napomene koje se tiču opet teme koja je bila najčešće prisutna, a to je upravo rad Povjerenstava za sprječavanje sukoba interesa i novog zakona, pa želim nešto reći o tome. Jednu šalu na samom početku, nema kolege Hrelje, ali eto mogli bi poželjeti onda da u narednom mandatu, a tu ste kolega Hrelja, u narednom mandatu HDZ vodi nacionalno vijeće jer bi to značilo da će biti u oporbi. Budući nacionalno vijeće uvijek vodi predstavnik oporbe i to je jako dobro. To je dobro rješenje i mislim da je to jedna od prednosti nacionalnog vijeća. Dakle, što se tiče novog zakona i mislim da je to ključno i zato želim intervenirati u ovom trenutku, dakle moramo poslušati što nam je rekao evaluacijski tim GRECO-a koji smatra da je potrebno citiram „dodatno jačanje povjerenstva, kako u smislu jačanja tehničkih kapaciteta, tako i u smislu jačanja kadrovskih kapaciteta, posebice u vidu efikasne provjere podataka iz izvješća o imovinskom stanju dužnosnika te unapređenje mogućnosti povjerenstva u vezi s dobivanjem informacija koje su mu potrebne za provjeru podataka iz imovinskih kartica“. GRECO smatra da je članak 5. Zakona koji je sporan i o kojem se najviše govorilo, dakle načela djelovanja, središnja značajka zakona o sprječavanju sukoba interesa čiju je izvršnost potrebno osigurati. Dakle, opća načela djelovanja u vršenju javne vlasti smatraju se ključnom odredbom Zakona o sprječavanju sukob interesa. Stoga GRECO preporučuje jačanje ovlasti Povjerenstva o odlučivanju o sukobu interesa kako bi u slučajevima u kojima povjerenstvo utvrdi da je neki dužnosnik povrijedio zakon mogle uslijediti i konkretne posljedice poput poništenja odluka čijim je donošenjem dužnosnik svoj privatni interes stavio ispred javnog. Prema tome, GRECO sa zabrinutošću gleda na slučajeve u kojima dužnosnici odbijaju povjerenstvu dostaviti tražene dokumente i preporučuju dužnosnicima da bez obzira na rang koji imaju u tijelima javne vlasti, tome tijelu dostavljaju sve tražene informacije. Prema tome, ja se nadam i iz rasprava na nacionalnom vijeću išlo se u tom smjeru dakle da u tom zakonu koji će, koji je predviđen za zadnji kvartal ove godine, zaista se dodatno ojačaju ovlasti i tehničke mogućnosti rada Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Što se tiče prijedloga kolege Škibole da imamo tematsku sjednicu ako nacionalno vijeće bude imalo priliku obzirom na to da se spominje kraj ovog saziva, o medijima, mi smo već imali te sjednice i bilo bi dobro zaista još jednu da vidimo što se dogodilo u međuvremenu sa neovisnošću medija, sa slobodom medija gdje je naš zaključak bio da su u Hrvatskoj mediji slobodni, ali da novinari u tim medijima nisu slobodni i nerijetko su podvrgnuti autocenzuri koja je opasnija i od cenzure. Također, govorio je kolega Beus o tome, nama GRECO zamjera što nismo donijeli etički kodeks saborskih zastupnika, pa bi i to bio jedan od zadataka u narednom periodu koji bi mi trebali ostvariti i riješiti. Da li ćemo stići, vidjet ćemo. Što se tiče ostalih primjedbi iz klubova zastupnika, dakle gospodin Grmoja je govorio o slučaju Sabljak, mi ćemo pokušati taj slučaj izgurati do kraja, da li ćemo uspjeti ovisi o tome u kojoj mjeri će Ministarstvo europskih i vanjskih poslova odgovoriti na zahtjeve vezano za slučaj Sabljak, koje su do sada odbijali, a odbili i pravobranitelj zapravo na pristup informacijama također nije se očitovao o našem zahtjevu. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Jovanović govorili ste o novom Zakonu o sprječavanju sukoba interesa i ja ovdje još jednom želim reći da je za mene odluka da se on donese u 4 kvartalu ove godine skandalozna. Ona je trebala biti donesena u 4 kvartalu prošle godine najkasnije. 4 kvartalu ove godine znači u zadnja 3 mjeseca 2020. ovdje će biti neki drugi saziv Hrvatskog sabora, bit će neka nova vlada, bit će sve nešto novo i pitanje da li će toj novoj većini u tom trenutku to biti prioritet odnosno primopredaja vlasti i pitanje šta će tu napravit. A HDZ se 2 godine bavi ovim zakonom, dakle još od Kuščevića, od 2018. prčkaju po tom zakonu i pokušavaju nešto napraviti. I onda je meni nemoguće da u 2 godine nisu napravili i sad su reda radi i radi ovakvih izvješća i radi GRECO-a i radi EU i predsjedanja rekli evo to je u planu, mi to radimo. To ispada sad ko gotova stvar, a to je daleko od te gotove stvari i mislim da to treba naglasiti.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala kolega Đujić, dakle ja ću ponoviti da je nacionalno vijeće u nekoliko navrata i na redovnim i na tematskoj sjednici imalo ovu temu i upravo problem načela djelovanja koji je nešto što je naviše sporno kolegama iz HDZ-a i koje kolega Kuščević htio operacionalizirati tako da se taj članak 5. ukine, a on kaže da dužnosnici u obnašanju javnih dužnosti moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo povjerene im dužnosti te povjerenje građana. Dakle, ovaj članak je sve, ovaj stavak ovog članka je sve. Ne može se govoriti da bi se ovaj članak trebao ukinuti, a upravo u tom smjeru je i preporuka GRECO-a koju sam citirao za govornicom koja ističe da je ovaj članak 5. Zapravo srž cijelog Zakona o sprječavanju sukoba interesa i nadam se da će kolega Turkalj koji će vjerojatno predlagati novi zakon sa svojim timom ići u tom smjeru.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Jovanoviću ja sam zadovoljan radom nacionalnoga vijeća i pohvaljujem rad nacionalnog vijeća. Čak štoviše mislim da ste upravo na ovoj temi o kojoj sada govorite trebali još održati tematskih sjednica jer povjerenstvo, a to ću kasnije u pojedinačnoj raspravi radi protuzakonito i svojim ili neznanjem ili namjerom stvara dojam kako pojedini dužnosnici, prije svega vladajući na njih vrše pritisak zato što ne postupaju prema zakonu, a o tome ih je već jednom upozorio Upravni sud i ja vjerujem da će ih upozoriti i Visoki upravni sud u kojima im neće dati zapravo da zbog svog nečinjenja stvaraju štetu pojedinim dužnosnicima za koje onda pa SDP traži, traži ostavku na temelju činjenice što su postupali po zakonu, što su dužnosnici postupali po zakonu, al to ću vam pojedinačno reći. Međutim, znakovito je da zbog takvog istog postupka niste tražili ostavku svog predsjednika stranke.
Hvala. Poštovani zastupnik Jovanović.
Kolega Bačić, to je sad ono gdje se mi ne slažemo, ali za pravo nama koji kažemo da je povjerenstvo radilo dobro je mišljenje GRECO-a koji upravo donosi suprotno mišljenje od odluke dvojice sudaca Upravnog suda u slučaju premijera Plenkovića, slučaju pokaz, dakle gdje su oni stali na stranu da povjerenstvo radi posao kako treba i dapače da u narednom mandatu treba osigurati i mogućnosti da oni budu još uspješniji i da imaju mogućnost i sankcioniranja konkretno vezano i za članak 5. načela djelovanja.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Jovanović, mislim mi imamo jedan problem u hrvatskom društvu da nas ocjenjuju vanjske institucije na temelju informacija koje mi njima dajemo. I ja ne sumnjam u ovu procjenu GRECO-a mislim da je ona ok, međutim ja vas pitam nešto drugo. Koliko bi u percepciji, ne u percepciji nego u borbi protiv korupcije pomogla aplikacija potpuna OIB-a koji izbjegavamo staviti u funkciju već desetljećima. Onda bi se sve znalo, koliko je tko imamo prije 10, 15, 20 godina, koliko ima danas, odakle je došlo, može se pratiti kroz Poreznu upravu, kroz sve se može pratiti, onda je sve transparentno. Dakle, to je jedna od pretpostavki borbe protiv korupcije i ona bi funkcionirala i bez da se javnosti predoče obrasci ponašanja odnosno rasta korupcije jer bi se vidjeli rezultati te korupcije. Hvala.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Da, kolega Hrelja, ja vjerujem da se svi možemo složiti da će korupcija cvasti dok god se isplati, a ona se u Hrvatskoj još uvijek isplati. To pokazuje i trajanje sudskih procesa, to prikazuju presude za koruptivna nedjela, to pokazuje i aktualni Zakon o porijeklu imovine koji jednostavno je takav da ohrabruje sve da idu u koruptivna djela. I vi ste u potpunosti u pravu, neki gradovi, neke općine, kolegica Ahmetović je ovdje, su u svojim proračunima već krenuli u aplikacije koje je nacionalno vijeće svojim zaključkom zatražilo da se učini u svim tijelima javne vlasti, ministarstvima, javnim poduzećima, dakle svaki građanin ulaskom na web stranice općine, županije, ministarstva, sabora jednostavnim alatom može vidjeti na što se troše novci koje oni izdvajaju iz svojih plaća. I to je put, dakle transparentnost, osiguravanje transparentnosti je put vraćanja povjerenja u institucije i uspješnU borbe protiv korupcije.
Kolega Škibola, izvolite.
Tražim stanku. Tražim stanku u ime Kluba Nezavisne liste mladih kako bi ukazao na moguću korupciju koju je izvršila Raiffeisen banka pokušajem utjecaja na Ustavni sud. Tom prilikom HNB pokrenula je nadzor nad Raiffeisen bankom kako bi istražila koji su bili motivi i što se tu zapravo događalo i da bi se istražila sama dokumentacija tih informacija i tih vijesti. Međutim, tada je guverner Vujčić pričao kako će rezultati brzo doći, kako je ta istraga pri kraju, kako se već sve zna, međutim guverner Vujčić još nije informirao javnost o rezultatima istrage nad Raiffeisen bankom koja je pokušala ugroziti ustavno pravni poredak RH i smatram da na to moramo ukazati i tražiti zapravo od HNB-a da to izvješće podnese Hrvatskom saboru. Također, spomenuo sam i navode da se u našem bankarskom sustavu događa pranje novca. Znači određeni mediji prenose tu informaciju, također se dogodio pojačani nadzor narodne banke nad bankama koje posluju u RH, saborski zastupnici o tome ništa ne znaju, znači nema nikakvih informacija službenih po tom pitanju, prema tome ovom prilikom tražim od HNB-a da se izjasni što se događa u hrvatskom bankarskom sustavu, da li se novac pere, tko novac pere, za čije interese i da li je Raiffeisen banka pokušala ugroziti ustavno pravni poredak RH? Hvala.
Hvala lijepo. Dat ću vam stanku, vidimo se u 3 sata. STANKA U 14,56 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo ga, stanka nam je istekla pa ćemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom, a to, prvi će biti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Ja sam maloprije u replici rekao kako podržavam rad ovog Nacionalnog vijeća i s obzirom na ushićenost g. Hrelje dobrim radom g. Jovanovića, mogu mu poručiti da će i u drugom mandatu g. Jovanović obnašati ovako časnu i ulogu i važnu funkciju i dužnost u Hrvatskome saboru. Što se tiče rada koji se odnosi na sam rad Nacionalnog vijeća, podržavam sve one tematske sjednice na kojima se problematizirao rad pojedinih državnih tijela, pa prije svega, ono o čemu ja želim govoriti, to je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Ja već godinu dana u HS-u, godinu dana i na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i ovdje u HS-u govorim da Povjerenstvo ne radi sukladno Zakonu o sprječavanju sukoba interesa i to sam naveo dvije, dva momenta za koja, kako sada vidim, hrvatsko pravosuđe i hrvatska sudbena vlast u potpunosti mi daje za pravo. Prije svega, Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa koje svoj posao radi sukladno Zakonu o općem upravnom postupku, problematizira činjenicu da stranka u postupku, što je u slučaju kad Povjerenstvo provodi taj postupak, dužnosnik, neovisno da li je vladajući ili oporbeni, uopće iskazuje svoju zakonsku mogućnost da zatraži izuzeće pojedinog člana Povjerenstva ili predsjednika Povjerenstva odnosno voditelja postupka do te mjere da se ta činjenica, što stranka u postupku, dakle dužnosnik koristi svoje zakonsko pravo, problematizira na način da se to od strane Povjerenstva, a onda i od strane SDP-a tumači kao grubo kršenje u neovisnosti jednog državnog tijela, kao što je Povjerenstvo. Mi od HDZ-a od prvog dana tvrdimo da to nije ništa sporno, da Povjerenstvo u svom sastavu se o zahtjevu dužnosnika može očitovati, reći da li je ili nije taj dužnosnik, taj član Povjerenstva u sukobu interesa i nastaviti voditi postupak, na koju će se rješenje dužnosnik imati pravo žaliti Upravnom sudu. A činjenica da neki dužnosnik traži izuzeće pojedinog člana Povjerenstva ili predsjednice Povjerenstva, dignuta je na razinu hrvatske sudbene vlasti, pa je SDP već mijenjao stavove po tom pitanju, rekao sam jednom češće nego što g. Peđa Grbin mijenja čarape. Jedanput je trebao odlučivati Odbor za izbor i imenovanje HS-a o tom zahtjevu dužnosnika, a drugi puta HS, treći puta Visoki upravni sud. Ne treba nitko nego Povjerenstvo je dužno samo napraviti što ne radi i stvara se dojam da taj dužnosnik grubo se miješa u rad neovisnog državnog tijela. I druga stvar, nitko, g. Jovanoviću, u HDZ-u nije protiv čl. 5., dapače, čl. 5. govori o načelu postupanja dužnosnika, načelu obnašanja njegove dužnosti, ali to je pomoćni alat da Povjerenstvo utvrdi da li je dužnosnik u sukobu interesa ili nije. Jer što Povjerenstvo radi? Povjerenstvo ako je utvrdilo, primjerice, g. Bernardić, da nije u sukobu interesa, kad je u pitanju škola koju je pohađao i za koju nije platio njeno pohađanje, utvrdila je da je kršio načelo obnašanja dužnosti. Ako ste kršili zakon, onda vam mora biti propisana sankcija. To je kršenje zakona. A ne reći nije u sukobu interesa nego je kršio načelo obnašanja dužnosti i nema sankcije. To onda nije kršenje zakona i to je ono što mi od prvog dana u HDZ-u govorimo, da Povjerenstvo treba utvrditi, za to je i osnovano, je li dužnosnik u sukobu interesa ili nije. A da bi to utvrdio, treba mu kao pomoćni alat čl. 5. načelo obnašanja dužnosti. Ali, onda se ne kaže je ili nije kršio, je ili nije u sukobu interesa jer ne možete vi nekome reći da je kriv, a ne izreći mu sankciju sukladno tom zakonu jer u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa ne propisuje se nikakva mjera, nikakva sankcija za eventualno kršenje čl. 5. To je za nas sporno, prijeporno i to Povjerenstvo radi i sada, koliko ja imam informaciju, već je, to je točno, Upravni sud utvrdio da Povjerenstvo krivo postupa i sad je to na Visokom upravnom sudu, počekat ćemo što će reći Visoku upravni sud. Prema tome, to treba shvatiti, jer tim više što se za načelo obnašanja dužnosti smatra da je to grubo kršenje zakona i sukob interesa i zbog čega vi u SDP-u za te dužnosnike tražite ostavku. Ako ste tako vjerodostojni, onda ste [[Upadica: Hvala.]] trebali ostavku i za svog predsjednika koji je [[Upadica: Hvala.]] također, za koga je utvrđeno da je kršio [[Upadica: Imamo nekoliko replika.]] načelo obnašanja dužnosti.
Prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Vaša teza je da netko ne može biti kriv, ako mu nije propisana sankcija, evo ponavljate da je tako. A u istoj rečenici dvije sekunde kasnije govorite da u zakonu piše da nema sankcije odnosno nije propisana sankcija za kršenje tog članka. Dakle, netko utvrđuje da je članak prekršen, ali u zakonu nema sankcije, pa šta niste promijenili pa uveli sankciju unutra. To je put, a ne, to je napravljena namjerno rupa da bi se moglo manipulirati ovako kako vi manipulirate u HDZ-u. I sad ću vam reći što se tiče ovih slučajeva oko premijera Plenkovića. Dakle, ja osobno, ja osobno, to je moj osobni stav u slučaju pokaza ne vidim ništa sporno i smatram da je povjerenstvo tu pogriješilo. Mogu to elaborirat, to je moje mišljenje, nije kriv što se mene tiče, ali to da HDZ već dvije godine ne želi dati podatke o putu u Helsinki u kojem je vaši stranački dužnosnici na račun države putovali [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] na stranački skup, da li je to u skladu sa zakonom odnosno da li HDZ poštuje zakone ove države?
Odgovor poštovanog zastupnika Branka Bačića, izvolite. Hvala, hvala kolega. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Sukob interesa je poštovani kolega Đujić, stanje ili situacija u kojem dužnosnik svoju javnu funkciju koristi ne bi li sebi priskrbio privatnu materijalnu korist, to je sukob interesa i ništa drugo i ništa više i ništa manje. I nek povjerenstvo utvrdi je li gospodin Bernardić time priskrbio sebi određenu materijalnu korist što mu je škola platila umjesto njega da nju polaže, to je, oni su rekli da nije u sukobu interesa, ali da je prekršio načelo obnašanja dužnosti, ja tvrdim da nije. I tu je gospodin Bernardić u pravu. I za vašu informaciju, kolega Bernardić je postupio na isti način kao što su postupili i HDZ-ovi dužnosnici jer je i on konačno shvatio, tu pročitate, ja govorim što mediji govore, da je Davorin, Davor Bernardić podnio tužnu Upravnom sudu protiv tog povjerenstva za koje ste vi tvrdili da HDZ na njih vrši grubi pritisak što njihovo postupanje, što njihovo postupanje [[Upadica: Hvala.]] provjerava na hrvatskim sudovima.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bačiću, vi se možete truditi ovdje unositi emocije, energiju, glasno govoriti, ali ljudima je na plastičnim primjerima dovoljno jasno. Pa pogledajte ovog Mikulića, pa kaj to nije notorna situacija, čovjek je, izmišljali smo tu 30 zakona se mijenjalo da bi postao državni inspektor, a sad je ispalo da mu je žena zaposlena u državnoj firmi bez natječaja, netom, pošto je završila fakultet. Pa tko to može braniti i tko to radi u RH osim HDZ-a i Bandića u Gradu Zagrebu kojem držite štangu. Kako možete braniti tog čovjeka koji zatvara lokale zbog stola ispred lokala ljudima ne da raditi, ali svoju ženu je uhljebio, na 16-17.000 kuna nakon što je završila fakultet koji je vjerojatno onaj fakultet platiš pa diplomiraš i u 47 godini su prepoznali talent u pružnim građevinama ili u toj firmi nekoj ne znam da baš im ona treba. Pa dajte molim vas, ne mogu to ljudi provariti više.
Hvala, hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, za svako rješenje i odluku Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa u kojem je bilo koji HDZ-ov dužnosnik ili ministar za koga su tvrdili da je povrijedio načelo obnašanja dužnosti, vi ste tražili ostavku, do isti jednoga ste vi tražili ostavku. Vlada čiji ste vi bili član, nije bilo ministra koji nije zatečen u sukobu interesa, nije bilo ministra. Ispričavam se ako je bio 1 ili 2 od 20 ministara, dakle 18 ministara je bilo u klasičnom sukobu interesa, ne načelo obnašanja dužnosti, nego klasični sukob interesa, niti jedan nije dao ostavku. Nije to malo čudno. Jel nije vam tu taj pristup, kad vi sad meni govorite, nije li imalo dvojbe da s jedne strane drugome gledate što krši načelo i to je temelji uvjet da mora odstupiti sa dužnosti, a u isto vrijeme kada vaš član, vaš ministar, ministar te vlade je zatečen u klasičnom notornom sukobu interesa onda se ne podnosi ostavka, niti je vi tražite. Budite malo [[Upadica: Hvala.]] i vi tog vjerodostojni.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića, a pardon, poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Citiram: „Prema indeksu percepcije korupcije za 2018. godinu RH se nalazi na 60 mjestu što ju i dalje svrstava među korumpirane zemlje. RH zaostaje i stagnira u borbi protiv korupcije.“ Poštovane kolege, Hrvatska je korumpirana zemlja, crno na bijelo, temeljem jasnih i nedvosmislenih kriterija Hrvatska je korumpirana zemlja, a pravosuđe treba biti motivirano za rješavanje korupcije, a mi smo vidjeli na slučaju našeg državnog odvjetnika kako je naše pravosuđe i čime motivirano. A doslovno svakodnevno vidimo eksplicitne primjere korupcije koju se kod nas evo u najnovije doba plaća i životima. Vidimo slučaj Doma za starije u Splitu, pa slučaj Doma za starije u Koprivnici, pa slučaj kupnje stana državnog subvencijom lokalnih čelnika koji to ne bi smjeli biti, pa slučaj kupnje stanja državnom subvencijom zamjenika ravnatelja agencije koja te subvencije dodjeljuje, pa slučaj neposredne dodjele lokacija za štandove na zagrebačkom adventu, pa slučaj trošenja proračunske pričuve u tom istom gradu, pa angažiranje bivših tvrtki pojedinih ministara na državnim projektima, pa slučaj obnove franjevačkih studentskih stanova od strane drugih ministara, pa podizanje milijuna gradskih virovitičkih kuna s bankomata i tako možemo nabrajati u nedogled. I nikome ništa, nikome ama baš ništa. Deklarativno smo svi protiv korupcije, ali stvarno previše je ljudi od koruptivnog ponašanja i ima koristi, previše i za hrvatske i za europske standarde kojima se tako često i bez pokrića kitimo. Jedno je glumiti europejca, a sasvim nešto drugo je to i biti, jer onaj tko uistinu to jeste ne imenuje u svoj najuži krug ljudi takvu ekipu. Ne oglušuje se na upite o tim slučajevima, ne pravda se političkim podmetanjem, ne dozvoljava da pod njegovim patronatom percepcija korupcije od strane građana raste i da se zemlja koju vodi svrstava u korumpirane. U našoj korumpiranoj zemlji službeno se borimo protiv korupcije, tzv. samoprocjenom javne vlasti. To znači da javna vlast koja je odgovorna za korupciju i koje je sudionik te iste korupcije, sama ocjenjuje svoj integritet i svoje poštenje. I ako je ocjena visoka, naravno, poštenje javne vlasti je veliko. I javna vlast valjda nije odgovorna za korupciju. A građani su prema toj istoj javnoj vlasti, valjda budale. Nijedna javna vlast u korumpiranoj državi ne želi da ju ocjenjuju građani. Dok se javna vlast sama ocjenjuje do tada će biti plijena, a dok ima plijena, ima i vlasti. Kad bi građani ocjenjivali integritet javne vlasti, tražili bi i javno vidljive, transparentne i dostupne podatke. Kada Hrvatska ne bi bila korumpirana država, građani bi mogli vidjeti na što se sve troši iz proračuna i ne mislim pritom na podatke koji su i danas dostupni na internetu. Iz tih podataka građana ne vide ama baš ništa. Mislim ovdje na potpunu transparentnost trošenja javnog novca iz proračuna gdje je vidljiva svaka isplata i svaki račun, bilo da se radi o plaćama zaposlenih i javnoj upravi, bilo da se radi o ručku, bilo da se radi o putu, bilo da se radi o javnoj nabavi i velikim građevinskim projektima i to je jedini način na koji se može reći građanima da ne mislite da su budale. Ali, Hrvatska je korumpirana i ovakve podatke o trošenju javnog novca iz proračuna možete vidjeti u samo 4 jedinice lokalne samouprave. Ovakve podatke o izvršenju, o trošenju javnog novca iz državnog proračuna ne možete vidjeti na državnom nivou. U dvjema od ova 4 transparentna grada, odnosno općine, javnu vlast obnaša SDP, a u preostale dvije HSLS i nezavisni. Čekamo vladajuće. Ali, SDP ide dalje, uvodi stvarnu transparentnost i u ostale općine i gradove jer koristiti transparentnost za PR nije borba protiv korupcije. Borba protiv korupcije je natjerati svu svoju ekipu da bude transparentna. Da više nikome ne padne na pamet ukrasti ili zamračiti na putnim nalozima i jednu jedinu kunu naših građana. I to je put, dame i gospodo, kojim je SDP krenuo jer je naša obaveza da pokažemo hrvatskim građanima da smo svjesni njihovih sudbina i da želimo da budu sigurni da se njihovim novcem upravlja zakonito, transparentno i odgovorno. SDP će tražiti stvarnu transparentnost na svim razinama, u svim javnim institucijama, svugdje gdje se troši novac hrvatskih građana. Jedino tada se možemo ocjenjivati poštenom i civiliziranom zemljom. Transparentnost trošenja javnog novca naprosto mora postati naše opće društveno određenje. I to beskompromisno.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] zahvaljujem vam potpredsjedniče. Korupcija nije samo kad date kuvertu s novcem liječniku da vas operira. Korupcija nije samo to kad nekome date posao bez javnog natječaja. Korupcija nije samo to kad netransparentno idete na službena putovanja. Htio bih ovdje govoriti o jednom specifičnom vidu korupcije. Nazvat ću je politička korupcija. Kad ljudi pogoduju jedan drugome unutar iste stranke jer to mogu pa onda na neke pozicije dovode, ali potpuno nesposobne osobe koje onda rade neviđenu štetu javnosti. A politika bi morala djelovati u interesu te javnosti, to je osnovna zadaća. Evo, vidimo mi sad tog nesretnog Andriju Mikulića. Stvarno što veli Maras, 30 zakona smo morali promijeniti. Govorili smo, ma nemojte to raditi, pa to je razasuto po ministarstvima te inspektorske službe, sad ćete napraviti jedan masodon samo zato da Andrija Mikulić dobije rukovodeće mjesto to. Niste htjeli poslušati. I sad, kakvi su rezultati, štetočina, čovjek je štetočina. Mi slušamo svaki dan na pressicama, da ove maskice koštaju ne znam koliko, 20 ili više kuna, ove neke i po 100, koje štite, pa gdje je nalaz njegove inspekcije? Pa nas sve zanima, jesu li ti ljudi kažnjeni? Tko su ti ljudi, pa to je njihov posao? Umjesto toga, on zatvara tamo nekakav restoran, a čovjek se muči da zaradi plaću da može platiti radnike. Ali on potpuno nepromišljeno. Gledajte, ova dakle ministrica, dakle ministrica dakle socijalne skrbi dakle koja dakle nema pojma dakle o svom dakle resoru, i čije rečenice dakle nemaju apsolutne dakle nikakvoga značenja i koja dakle ne može nijednu jedinu dakle rečenicu izgovoriti, a da u njoj dakle 50 puta ne kaže dakle. Pa čujte premijeru, pa 14 ministara ste smijenili. Imali ste petlje. Pa dajte smijenite i tu dakle ministricu da ju više ne moramo gledati, ako ništa drugo i da zaštite domove za starije osobe jer ona, ona uopće nema viziju o tome, nema sliku o tome što bi ona morala kao ministrica raditi. Evo, koliko dugo traje nalaz za tog nesretnog Škaričića kojemu su štićenici 10 dana imali povišenu temperaturu, a to je epidemiolozima dojavila medicinska sestra u domu. Ne on, on nije ni nazvao svaki dan, ma nije ni morao dolaziti na posao, što me briga. Ali da je telefonom nazvao sve svoje djelatnike i da pita jeste im izmjerili temperaturu danas. Pa ako ima netko temperaturu, pa pozovite onda nekog drugog stručnoga da ih kontrolira. Ne, pa to njemu nije palo na pamet. Pa koliko ljudi će umrijeti zbog jednog nesposobnog, jedne nesposobne ministrice i jednog nesposobnog HDZ-ovca koji je tamo postavljen jer je rekao pa moram i ja negdje raditi. Onda gledajte, ovaj ministar koji je napao predsjednika Milanovića. Mislim, ja, meni je to posve nerazumljivo. Ministar za kojeg mi novinari kažu da on troši proračunski novac, da potpomaže štampanje filoustaških novina. Pa je li tome služi proračunski novac? I taj šatoraš koji je skupa sa svojim šatorašima iznosio plinske boce i prijetio terorizmom građanima je ministar, koji, pazite, napada predsjednika republike koji je izabran od većine građana. Pa ja ne znam što je tim ljudima. I premijeru, ja ne znam kako vi ne uviđate. Dobro, oni narušavaju svoj ugled, ali što vas briga za njihov ugled? Ali oni narušavaju vaš ugled, pa čuvajte ga. Čuvajte ga dok ga još možete sačuvati. Jer ako ovako oni nastave, bojim se da će i vaš ugled vrlo ozbiljno doći u pitanje. Hvala.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepa kolegice i kolege. Moram priznati da mi je cijela ova situacija u kojoj raspravljamo o ovom zakonu, odnosno o ovoj Izvješću pomalo nevjerojatna, evo potpredsjednik Sabora je tu s nama, tu su zastupnici SDP-a jedini ostali, više nema nikoga, niti jednog vladajućeg zastupnika. Mi stojimo sa strane jer ne možemo svi ući u sabornicu zbog prevencije protiv, borbe protiv virusa, koronavirusa, a u biti nema gotovo nikoga osim nas u sabornici. I govorimo o jednoj temi koja je evidentna svaki dan. Govorimo o korupciji, govorimo de facto o HDZ-u jer građani proteklih mjesec dana, kao što je to rekao jučer kolega Šprajc, gledaju u 2 sata popodne, on je malo to ovako satirički nazvao, svetu misu u 2 sata, g. Beroša koji prenosi informacije koliko je zaraženih i građani moraju znati da g. Beroš nije HDZ, g. Beroš je slučajno postao ministar jer je g. Kujundžić zbog svojih korupcijskih afera morao otići i de facto slučajno je premijer Plenković izabrao g. Beroša da postane ministar i sada koristi njegovu popularnost zbog toga što je dobio povjerenje ovih mjesec i nešto dana hrvatskih građana kako bi to predstavio kao neki novi HDZ. A u biti, HDZ nije Beroš, HDZ je Kuščević, HDZ je ovaj g. inspektor Mikulić iz grada Zagreba koji ima problema isto sa imovinom, pa se izvlačio, pa je nadopunjavao imovinske kartice, ali ono što je puno važnije, on je u Zagrebu najpouzdaniji partner gradonačelnika Bandića i po obliku i načinu obnašanja dužnosti, u biti njemu najviše i pristaje. Kada vidite kako je g. Mikulić zaposlio svoju ženu u 46, 7 godini nakon diplome, inače, dobro je da se ljudi cjeloživotno obrazuju i da stječu znanja, ali ovdje meni ne izgleda da se radi o tome i potrebi za dodatnim obrazovanjem, nego jednostavno ispunjenju forme kako bi se onda zbrinuli i kako bi HDZ zbrinuo suprugu svog istaknutog člana i predsjednika HDZ-a grada Zagreba na direktorsko mjesto u državnu firmu na 16, 17 tisuća kuna. I to je HDZ i o tome treba govoriti. Isto kao što treba govoriti o tome da HDZ se sada kao vidim, u Zagrebu nešto buni protiv poskupljenja grobnih mjesta i naknade za upravljanje grobljima, a de facto je na čelu te firme je bivši HDZ-ovac koji je prije par mjeseci otišao u stranku Milana Bandića. I to je isto HDZ. I HDZ koji se sada nevješto pokušava izmotavati oko grada Zagreba, de facto drži Bandića na vlasti 3 godine. Da nema podršku HDZ-a u gradu Zagrebu, ne bi bilo ni korupcije u gradu Zagrebu kroz Milana Bandića jer bi već odavno riješili taj problem i maknuli ga sa dnevnog reda, a ovako sitnim dijeljenjem funkcija i direktorskih mjesta primjerice, u zagrebačkoj Plinari koja je, usput, budi rečeno, nije spojila već mjesec i nešto dana nekoliko tisuća naših sugrađana na plin kako bi mogli imati grijanje i toplu vodu, tu su dobili direktora, pa je direktor zaposlio pola podružnice HDZ-a sa Peščenice ili ne znam, neke druge gradske četvrti i to je HDZ. I HDZ je jednako Milan Bandić, Bandić je jednako korupcija. Sve je to znak jednakosti i zbog toga moram reći da, nećemo se mi riješiti ni korupcije niti takvih postupaka niti će kolega Jovanović imati manje što pisati u svojim izvješćima dok se ne riješimo takve koruptivne vlasti. I zato evo, ja bih volio da HDZ gledamo kroz Mikulića jer je to pravi HDZ, HDZ koji je inspektor, koji ne kontrolira ljude koji su zaradili na maskama, koji su zaradili na dezinfektima, koji su zaradili sad u gradu Zagrebu naplaćivajući po 3 puta više dizalice nego što su to bile prije mjesec, i pol, 2 dana koje uopće nemaju nego su ih dali u podnajam i uzimaju stotine i stotine tisuća kuna iz, od ljudi koji su unesrećeni i koji sada proživljavaju najteže trenutke u životu. Zbog čega Mikulić te HDZ-ovce ne kontrolira u tim tvrtkama? Da, to je pravo pitanje i žao mi je, nažalost kolegice i kolege što nemamo mogućnost da razgovaramo ovdje pred više zastupnika, da se ne suočimo sa HDZ-ovcima koji de facto predstavljaju tu korumpiranu vlast, što nema tu Mikulića ili Ćelića. Žao mi je što nema g. Ćelića ovdje da sa njim prodiskutiramo malo što g. Mikulić radi, koliko je u gradu zaposleno HDZ-ovaca, koliko su mogli stvari na neki način biti drugačije, da HDZ nije držao štangu g. Bandiću. I dok HDZ drži štangu g. Bandiću, dok HDZ ne odluči da je gotovo, što se tiče toga i dok ne bude osobno imao koristi i dalje HDZ od Bandića, Bandića će i dalje podržavati. Pa di je Prgomet, mjesec dana i 2 dana preko ovaj u Gradu Zagrebu, jel ga tko vidio, jeste vidjeli Prgometa, je li obilazi grad, je li nadgleda kako idu radovi, radovi od, na sanaciji potresa [[Upadica: Hvala.]] ne nažalost to Prgomet ne radi, sakrio se u mišju rupu [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i ne saziva skupštinu koju opozicija naložila da sazove da rješavamo probleme koji su se nagomilali ovih par dana. Hvala vam lijepo.
Slijedeća rasprava bit će poštovanje zastupnice Karoline Leaković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nikada u Hrvatskom saboru neovisno o tome koliko nas je u sabornici nije nevažno govoriti o problemu korupcije, o mutnim poslovima za koje doznajemo putem medija ili o mutnim poslovima za koje doznajemo na neke druge načine. Dakle, već je danas bilo riječi o jednome od poslova ili sklopljenih ugovora koji pobuđuje određenu vrstu sumnje, a to je dakle posao koji je sklopljen s jednom relativno nedavno osnovanom firmom iz Pule koja nabavlja medicinsku i zaštitnu opremu. Prvo je dakle Vlada donijela odluku o nabavci zaštitne opreme putem baš tog poslovnog subjekta, onda je ta odluka povučena da bi evo i jučer doznali putem medija da se ipak i putem te firme nabavlja određena medicinska i zaštitna oprema. Ja ne kažem da je riječ o koruptivnom poslu, per se ali zahtijeva svakako i nadam se da će doći i obrazloženje ministra gospodarstva, gospodina Horvata koji je nešto o tome govorio i jutros u medijima, dakle da je riječ o poslu u koji ne trebamo sumnjati. Naime, ni ova korona kriza kao niti bilo koje drugo vrijeme ne smije biti vrijeme mutnih poslova, skrivanja i netransparentnosti i skrivanja dakle informacija o javnosti. Dakle, želimo i najmanje što možemo tražiti je da Vlada zapravo objavi transparentno i to se nadam da će i učiniti radi svih hrvatskih građanki i građana. Dakle, koja poduzeća su angažirana u nabavi zaštitne opreme, medicinskih potrepština, o kojim iznosima je riječ i isto tako da se objavi od koga Hrvatska prima donacije zaštitne opreme. Znamo da se radi o nekim poslovima koji su sklopljeni s kineskim firmama, ali isto tako bilo bi dobro da se zna ima li još donacija ovih tajnovitih šeika kako je to nedavno bio slučaj. Ono što sam zatražila isto tako od ministra rada i mirovinskoga sustava i nadam se da će se to doista i dogoditi kako je najavljeno već slijedećega tjedna, a to je da Vlada objavi odnosno HZZ objavi koji su to poslodavci koji koriste ove državne potpore za radna mjesta, koliko su sredstava od države dobili te naravno za koliko radnika su zatražena takva sredstva jer znamo i iz medija, a i od građanki i građana koji nam se obraćaju da postoje nažalost i oni poslodavci koji je li ne isplaćuju puni iznos tih potpora nego dio zadržavaju za sebe. Već spomenuti državni inspektor, gospodin Mikulić, opća je ocjena nije dorastao toj funkciju na koju ga je HDZ stavio. Dakle, također tražimo da državni inspektorat doista učini sve kako bi provjerio jesu li se i u kojoj mjeri povećale cijene recimo hrane ili osnovnih higijenskih potrepština koje je Vlada kao što znamo zamrznula odnosno vratila na one dakle cijene sa 30., 31. siječnjem, a znamo isto tako da su se cijene nekih higijenskih potrepština, hrane i sl. povećale i za nekoliko puta i nadamo se da ove nemile situacije koje smo pratili protekloga tjedna, a to je zatvaranje restorana zbog toga što neki stol nije bio stavljen 30 cm lijevo ili desno, više zapravo nećemo gledati. Ono što se međutim sada otkriva je da je gospodin Mikulić na neki način uvezan sa nekim prijateljima i poslovnim partnerima gospodina Bandića koji je zapravo sinonim u Hrvatskoj za korupciju. I naravno možemo zahvaliti slobodnim medijima kojih nažalost nema previše u Hrvatskoj, ali ih eto ipak ima, dakle još uvijek nam nije istraživačko novinarstvo baš na koljenima. Vidimo dakle da oni zajedno love i tko zna što zapravo tijekom tog lova dogovaraju. Kolega Maras svakodnevno ukazuje na probleme koji se javljaju u nabavi građevinskog materijala, recimo koja je netransparentna kad je riječ o obnovi domova naših sugrađanki i sugrađana u Zagrebu, a budući da je procjena da će obnova Zagreba stajati i nekoliko 10-taka milijardi kuna ja se doista bojim kako će se to provesti u režiji Bandića, HDZ-a i njihovih dakle partnera. Na kraju integritet, kredibilitet, povjerenje, slobodni mediji i javno dostupni podaci, a ne lobiranje i tajni noćni sastanci su zapravo nešto što će vratiti povjerenje u hrvatske institucije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti kolege Mihaela Zmajlovića, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja se u svojoj pojedinačnoj raspravi želim osvrnuti na u biti, ne toliko na ovo izvješće u ovom dijelu na koje se ono odnosi nego iz ovoga što smo do sada imali, a šta je u ovom izvješću, u biti na smjernice koje proizlaze iz ovog izvješća, ali nadovezat ću se u biti na GRECO, a to je da građani bolje razumiju, međunarodna, međunarodno povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa ajmo to tako reći. Dakle, mi imamo povjerenstvo za utvrđivanje sukoba interesa, a međunarodno tijelo koje se bavi time je GRECO i daje neke smjernice i upute. Uglavnom ono što želim reći, na šta GRECO sada trenutno upućuje, to je da treba posebno u ovoj pandemiji i krizi koja je pogodila cijeli svijet obratit pozornost na mogućnost korupcije koja bi mogla proizaći iz ove krize, a tu je prvenstveno nabavka zaštitne opreme, nabavka u Hrvatskoj recimo evo često imamo ovu priču o maskama, a u Hrvatskoj se u ovom trenutku dogodio i potres veliki u Zagrebu, tako da i tu ima prostora za korupciju. I sada kada pričamo o tim maskama, Vlada je ovoga opet može reći, mi smo donesli na sjednici Vlade jednoga dana prije sada mjesec i pol dana taj dan odluku o zabrani poskupljenja određenih proizvoda, između ostalog i zdravstvene opreme, ali i kruha, brašna itd., znači trgovci ne smiju to povećavat na višu cijenu od tog datuma, međutim u praksi se to dešava. Maske su otišle ne znam koliko gore, prehrambeni proizvodi poskupljuju znatno u nekim trgovinama, to se vidi na računima kad se rade usporedbe, ljudi na Facebooku svaki dan objavljuju račune iz perioda prije Vladine odluke i nakon Vladine odluke i di je tu problem? Tu bi sad tu trebao kontrolirati Državni inpektorat i propisivat kazne. A s čime se bavi danas Državni inspektorat u Hrvatskoj? Bavi se zatvaranjem par restorana zato što je neko stavio stol metar lijevo ili metar desno. Mislim, to je neozbiljno ali ništa drugo ne možemo ni očekivat kad na čelu tog inspektorata stoji osoba koja je došla tamo isključivo i jedino politički radi trgovine unutar vladajuće stranke. Dakle, i to je ono što nam otvara ozbiljnu opasnost na korupciju u budućem periodu. Druga stvar je ova priča sa obnovom grada Zagreba, dakle ništa ne može bit dobro u ovoj priči. Već sada ljudi sumnjaju od nabavke materijala koja je točno do one razine ispod da ne morate ić na natječaj, dakle kod prijatelja naslonjenih na gradonačelnika i sada evo, ja ću si sad postavit pitanje: da li ministri u ovoj Vladi i premijer Plenković se osjećaju kao magarci jer su svoju plaću za 3. mj. donirali za obnovu grada Zagreb u fond iz kojeg Milan Bandić svojim pajdašima osigurava poslove u ovom teškom trenutku? Novcem ministara i premijera Plenkovića koje je onda pozivao sve dužnosnike u Hrvatskoj da se odreknu plaća u 3. mj. Ja ne znam jel je to njima normalno, jel je to njima normalno. Evo to su stvari koje mene zanimaju danas. Dakle evidentno se dešavaju već na oko sada prvi propusti i nema neke reakcije. Evo i ja sam govorio u ime kluba i kolegica je maloprije govorila. Ova priča s nabavkom maski od ove firme koja je osnovana 3, 4 mj., prije 3, 4 mjeseca, dakle osnuje se firma i za 3 mj. dobije posao od 20 milijuna kuna. Koje su reference te tvrtke? A onda kad postavite neka pitanja, onda vas se malti ne napadne ko još nekakvog državnog neprijatelja, nemoj to pitat, pandemija je, Vlada dobro radi, stožer, sve je super, zajedništvo, ne pitajte ništa. E pa gospodo, pitat ćemo jer to nije normalno. Danas nazovu vlasnika te firme mediji, on kaže ništa ja nisam poslovao, ništa, vi mene pustite, ministar Horvat objašnjava vrhunske reference jer je vlasnik doktor, doktorirao je prije god. dana, ja ne znam jel odradio specijalizaciju, čisto sumnjam, ne znam dal bi ministar Horvat dao tom doktoru da ga liječi. To je isto pitanje kad pričamo o povjerenju. Dakle, to su sve stvari koje stvaraju određenu sumnju na korupciju i o tome trebamo pazit a pogotovo u ovom vremenu, dakle kada je Hrvatsku zahvatio Domovinski rat, tada se vodila najveća privatizacijska pljačka u povijesti naše zemlje jer je tada bio rat i niko ništa ne pita. I sada se često govori da smo u svojevrsnom ratu sa nevidljivim neprijateljem i sada je ovo itekako plodno tlo da neko tu napuni džepove i to moramo svi zajedno spriječiti. I ja bis e isto pridružio kolegama koji apeliraju da se bogaćenje u ovoj krizi proglasi ratnim profiterstvom i da oni koji to rade, na takav način i odgovaraju. Hvala.
Hvala, imamo repliku poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče. Kolega Đujiću, sve što ste rekli oko grada Zagreba je točno, istinito i evo sad vidim da gradonačelnik danas na press konferenciji komentirajući naš upit ujutro da zašto grad kasni sa uplatama školama i vrtićima vezano uz prehranu i određene novce koji se koriste za tehničko održavanje vrtića, zašto kasni 2 mj., govori da to ne želi ni komentirati, da je to bijedno i jadno. Ja kažem da je bijedno i jadno kako on upravlja gradom Zagrebom a to vide i Zagrepčani i zanima me kako komentirate tu činjenicu da zaslugom HDZ-a gradonačelnik Bandić de facto vlada gradom i da njega nema, već bi odavno imali i nove izbore i ne bi bilo Bandića? I kako komentirate to da HDZ očito ima koristi od gradonačelnika Bandića i kako uopće da evo može biti da [[Upadica Reiner: Hvala. Poštovani zastupnik Đujić, izvolite.]] jedan akademik kao što je kolega Reiner, bude u istom društvu sa gradonačelnikom Bandićem? Hvala lijepo.
Hvala, potpredsjedniče. Pa ja vjerujem da akademiku Reineru sigurno nije ugodno u takvom društvu, ali nekad čovjek nažalost ne može birat društvo i to tako ispadne, evo, ispravite me ako griješim, ali potpuno ste u pravu, kolega Maras. I ne samo da su oni naslonjeni jedni na druge, HDZ = Bandić, Bandić = HDZ, i to vidim, pa ko je predsjednik skupštine grada Zagreba? Pa nije iz nekakve tamo neke lijeve stranke, HDZ-ovac i to g. Prgomet, ugledan HDZ-ovac, ajmo to tako reći. Prije njega je bio Andrija Mikulić. Dakle, HDZ je duboko u vlasti grada Zagreba, ali tu i tamo medijski kad se zaklima malo percepcija javna, onda se oni prave kao mi s tim nemamo veze, mi smo vani, onda dapače i kritiziraju gradonačelnika Bandića, propituju njegove odluke i najžešći su kritičari, daju ono 100 amandmana na neku odluku, ali onda dođe glasanje, onda se svi amandmani povuku, ruke se uredno dignu a tu i tamo ispadne i neki žetončić, ali sve pod kontrolom HDZ-a i uglavnom Bandić = HDZ, HDZ = Bandić.
Hvala, slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Dragi kolege zastupnici, evo vidim samo iz SDP-a a naš predsjedavajući iz HDZ-a, Hrvatska je korumpirana zemlja. Nažalost, ona je takva i to nam pokazuje indeks korupcije koji je smješta na 60. mjesto, na ljestvici korumpiranih i ulazi u kategoriju korumpiranih zemalja. To je stvarno sramotno za državu koja samo za sebe voli reć da je završila uspješnu političku i gospodarsku tranziciju i da je postala demokracija, da je postala demokracija koja funkcionira po visokim demokratskim standardima. No da li je to stvarno tako ako smo 60. po indeksu korupcije i ako smo time svrstani među korumpirane zemlje? Što to govori o samim nama? Naravno, svako može kazati korupcija je inherentna ljudskom biću i bit će je dok je ljudi i njihove želje za materijalnim dobrima no u isto vrijeme ono što se očekuje pogotovo od državne vlasti, reakcija na svaki slučaj korupcije. Brza i nedvosmislena reakcija no to se očekuje obično od državnih dužnosnika, ona sama po sebi također nije dovoljna iako je neophodna. Zašto nije dovoljna? Pa gledajte, država ima svoj državni aparat za borbu protiv korupcije u koji spadaju i Državno odvjetništvo i sudstvo i policija i službe itd. Nitko nam ne može danas reći da te službe ako rade posao časno i pošteno, nekoruptivno,da ne bi uspjeli bitno smanjiti korupciju na onu razinu gdje Hrvatska više ne bi ušla u red korumpiranih zemalja. Dakle, naš posao ne počinje samo time da tražimo od svih dužnosnika, posebice političara u zemlji da se dosljedno pridržavaju načela etike i da ne budu korumpirani nego i da ojačamo državni aparat. Ne da ga ojačamo priljevom novih ljudi nego da ga očistimo od onih koji su korumpirani i zbog kojih cijela borba protiv korupcije pada u vodu. Naši zakoni su dobri, naši akcijski planovi su dobri, svi dokumenti koje produciramo su na visokoj europskoj ili svjetskoj razini, ali implementacija nije. Jedan od problema na koji ja želim upozoriti su upravo tzv. prljavi policajci ili prljavi korumpirani suci, odvjetnici u Državnom odvjetništvu, dakle svi oni koji bi se u zemlji od 4 milijuna ljudi trebali boriti aktivno protiv korupcije, nažalost to ne čine ili nisu u mogućnosti činit na onaj način kako bi trebali jer i u njihovim redovima ima kukolja. Naš zadatak je upravo da taj kukolj očistimo i na taj način osnažimo kapacitet države da se bori protiv korupcije jer ako informacija da će neko biti uhićen dođe do toga koji treba biti uhićen u 10 min prije nego što organi progona uopće dođu do osobe da je uhite, onda naravno to je djelo koruptivno, to je djelo koje počiva očigledno i evidentno na tome da je neka službena osoba u nekom od državnih organa dobila novac kako bi na vrijeme dojavljivala kriminalcima informacije. Dakle, korupcija ima puno svojih oblika ali korupcija također odnosno država ima mehanizme borbe protiv nje. Ako sam neće odstraniti karcinom u svojim vlastitim redovima kako bi državne službe osposobila do kraja da se bore protiv korupcije, onda je naša želja da oslobodimo ovu zemlju i društvo od korupcije jednostavno samo želja, samo jedan ideal koji ide duboko u idealizam. Korupcija je toliko duboko ušla u naše ljude da već u gospodarstvu je smatraju, u djelu gospodarstva, da jednostavno troškom poslovanja koji uračunavaju cijenu, to tako ide ovdje, kažu. Ako takvo društvo želimo ostaviti našoj djeci gdje korupcija postaje dio odnosno trošak poslovanja na koji moraš računati kada posluješ u Hrvatskoj, onda smo stvarno pali na ispitu i pali smo ustvari u onoj demokratskoj tranziciji kojom se volimo toliko dičiti. Danas sam čuo u raspravi koju sam pratio preko televizije jer ne možemo ovdje svi sjediti, da se izjednačava SDP i HDZ u koruptivnim djelima. Pa di je tu taj znak jednakosti? Po čemu? HDZ je jedina stranka koja ima sudsku presudu u postupku na sudu zbog korupcije, jedina politička stranka. Kada vidite milijuni koji su završili u džepovima HDZ-ovih dužnosnika zbog koji su na sudu, imaju sudske postupke, takvih u SDP-u nema. Izjednačavat stvari je opet podvlačenje.
Hvala. Slijedeći je završno trebao biti Klub zastupnika Nezavisne liste mladih odnosno zastupnik Marin Škibola, nema ga, gubi pravo na govor pa će u ime predlagatelja završno govoriti poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo za kraj, jedna zahvala, jedna poruka, jedan demantij, jedne činjenice. Na početku, zaista je deprimirajuće da o jednoj ovako važnoj temi, praktično nema više nikoga osim nas iz kluba SDP-a i predsjedavajućeg, kolege Reinera. Mislim da je to loša poruka, dakle, bar je svaki klub mogao imat dovoljno strpljenja da ostane do kraja i da zajednički pošaljemo poruku da želimo zaista svi bez obzira u kojoj stranci bili, vratimo vjeru u politiku i povjerenje u političare, ovako ta poruka nije odaslana. Želim se, jer vjerujem da neću imati priliku u ovom mandatu govoriti još jedno izvješće godišnje, zahvaliti članovima nacionalnog vijeća, posebno onima koji nisu iz redova saborskih zastupnika, dakle uz saborske zastupnike Antu Babića, Nikolu Grmoje, Damira Tomića i Stevu Culeja koji su članovi nacionalnog vijeća, vanjski članovi su Ivica Kruhoberec, predstojnik medija Varaždinske vijesti, Gordan Žmuk, predstavnik Nacionalnog sindikata policije koji je bio jedan dio mandata a nakon toga zamijenio ga Dario Umljenović, Krešimir Planinić, predstavnik Udruga civilnog društva, Ivana Kalogjera, predstavnica Hrvatskog novinarskog društva, Smiljana Škugor Hrnčević, predstavnica također novinara, Branko Roglić, predstavnik poslodavaca Hrvatske udruge poslodavaca, dakle zahvaljujem im se na doprinosu u radu ovog našeg nacionalnog vijeća. Jedan demantij je važan obzirom da je kolega Bačić rekao da je cijela Milanovićeva Vlada bila u sukobu interesa što jednostavno nije točno, može se ići poimenično, ali nemam vremena za to, ali radi javnosti, radi povijesti, nije većina, dakle dapače, većina nije bila u sukobu interesa i ona poruka koja je najvažnija ako već govorimo o Vladi Z. Milanovića, jedina godina u povijesti Hrvatske kada Hrvatska nije bila u krugu korumpiranih zemalja je 2015. g., dakle 2015. g. na kraju mandata Milanovićeve Vlade, Hrvatska je imala 51 bod, to je prvi i jedini put u povijest da smo izašli od kruga korumpiranih zemalja. Od te 2015. kontinuirano imamo pad na ljestvici indeksa percepcije korupcije i to za 13 mjesta i 4 boda. Dakle, nismo se približili ni za milimetar prosjeku EU-a, 66, nego smo pali na 47, prema tome i taj je podatak važan za sve one koji tvrde da su svi političari isti. Ono što kao predsjednik Nacionalnog vijeća a i nekoliko puta je u raspravi rečeno, želim dodatno naglasiti a to je ovo vrijeme korona epidemije, korona krize, kada je zaista potrebno istaknuti da nećemo tolerirati profiterstvo jer je ono ravno ratnom profiterstvu i do kraja rada Nacionalnog vijeća mi ćemo poslušati preporuke GRECO-a koji ističe da epidemija COVID-19 povećava rizik od korupcije, posebice je ranjiv sektor zdravstva zbog potrebe za hitnom opskrbom medicinskim materijalom, pojednostavljivanjem pravila nabave, pretrpanih bolničkih ustanova i preopterećenog medicinskog osoblja. S obzirom na koncentraciju moći, ukidanje određenih prava i sloboda te ubrizgavanja velikih svota novca u ekonomiju kako bi se kriza prebrodila, ne smiju se podcijeniti rizici od porasle korupcije. Koruptivne prakse mogu pogoditi sve javne i privatne sektore i mogu se pojaviti u obliku podmićivanja u uslužnim djelatnostima povezanim sa zdravstvom, sukoba interesa i lobiranja u istraživanju i razvoju novih proizvoda, komercijalizacije medicinskih proizvoda i prevara povezanih sa COVID-19, reklamiranje krivotvorenih lijekova itd. Prema tome, to će biti jedan od prioriteta u radu Nacionalnog vijeća u narednom periodu. Zaključujući ovu raspravu, mogu reći da u Hrvatskoj moramo se snažnije boriti protiv korupcije,da akcijski planovi strategija nisu loši, ali da ne daju rezultate u praksi koji bi htjeli imati, a to je da poraste povjerenje građana u pravosuđu, instituciji javne vlasti, da građani shvate koja je njihova uloga u borbi protiv korupcije jer po svim anketama, svega 4% građana bi prijavilo korupciju ako joj svjedoči. Dakle, to je poražavajući podatak i bez vraćanja povjerenja građana u institucije, u Hrvatski sabor, u hrvatsku Vladu, u pravosuđe, policiju nećemo biti uspješni u borbi protiv korupcije. Hvala lijepo.
Hvala, imamo jedni repliku poštovanog zastupnika Klisovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Jovanović, lijepo ste kazali, ja vjerujem u to da Vlada g. Milanovića nije bila korumpirana. No kako bi nazvali Vladu u kojoj je 14 ministara smijenjeno zbog sukoba interesa, korupcija ili sumnja na sukob interesa i korupciju, zbog kojih istražni organi vode određene postupke i izvide?
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala, kolega Klisović. dakle, dugo sam u Saboru, od 2007. i vjerovao sam da ne može biti korumpiranije Vlade od I. Sanadera. Nažalost, na ovom primjeru o kojem vi govorite, vidjeli smo da se taj stupanj korumpiranosti pojedinih članova Vlade A. Plenkovića povećao i u odnosu na I. Sanadera što sigurno nije poruka koja je ohrabrujuća za građane koji prate rad Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade. I zaboravio sam prethodno reći a to ste vi spomenuli, izvješće GRECO-a također dodatno ističe važnost suzbijanja korupcije u redovima policije i čitav niz je smjernica kako to učiniti pa se nadam da će sve to g. državni tajnik voditi računa u izradi nove Strategije suzbijanja korupcije za period 2020.-2025. koji je sada pred nama. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, time bi zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa sjednicom u srijedu, 29. travnja u 9 i 30 sati, ja vam želim ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 15,51 SATI
Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 15. rujna 2018. do 15. srpnja 2019. Predlagatelj je Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 15. rujna 2018. do 15. srpnja 2019. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 111 za, 4 suzdržana, 4 protiv donijet Zaključak kako je predložen od strane predlagatelja. Prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 933 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Prije nego što dam riječ predstavniku predlagatelja poštovanom Draženu Bošnjakoviću ministru pravosuđa javlja se kolega Grbin. Izvolite.