Sada u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će gđa. Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, malobrojne kolegice i kolege. Ja sam jutros krenula na posao u sabor iz Moslavine, probudila sam se i trebala sam očistiti auto jer je bilo minus 4 stupnja. Strugala sam ga jedno 15-tak minuta. Ovo govorim zato što vam danas ovdje sa ove sabornice prenosim pozdrave sa Banije, iz Petrinje, iz Gline i iz Siska. Tamo su se ljudi jutros probudili na puno nižoj temperaturi od minus 4 stupnja, tamo su se ljudi probudili u kontejnerima i u neadekvatnim objektima. A podsjetit ću, 11.6.2021. uz dan grada, uz Dan Sisačko-moslavačke županije potpredsjednik hrvatske vlade u pratnji premijera u Sisku je slavodobitno izjavio da će hrvatska vlada do sezone grijanja obnoviti 20 tisuća objekata odnosno vratiti 20 tisuća obitelji u njihove domove. Sezona grijanja je počela, ne smo da je počela sezona grijanja, počeo je prosinac, zakoračili smo u vrijeme Došašća, vrijeme nade, mira, radosti i ljubavi. Ja ovdje danas za govornicom prenosim nešto što je inicijativa Petrinjsko proljeće objavila javno i za šta nas poziva na pomoć. Kažu naši Petrinjski da su za razliku od brojnih drugih gradova širom Hrvatske Petrinja i Banija u vrijeme Došašća ulazi devastiranija nego ikada u svojoj tisućljećnoj povijesti. Događa se baš ono što smo stalno ponavljali ušli smo u prosinac, približava se tužna godišnjica onog stravičnog dana kada su se u Petrinji i na Baniji svi zatresli i od kada se gotovo ništa nije pomaknulo s mrtve točke. Stigla je zima dom zdravlja u Lopašićevoj još uvijek nema konkretan plan za daljnju obnovu. Dom umirovljenika u Petrinji trebao je biti obnovljen još u rujnu, mi smo ušli u prosinac a prema posljednjim informacijama zgrada će navodno biti obnovljena do ljeta 2022. Također do kraja rujna trebao je biti potpisan ugovor s izvođačima radova na autocesti i završena projektna dokumentacija za čvor Žažina koji je vrlo važan za Petrinju. Sada je prosinac. Odluka o izboru izvođača donesena je u studenom no međutim zbog žalbi na odabir sve stoji. Još u kolovozu dobivali smo informacije da elaborata za obnovu Doma za psihički bolesne odrasle osobe u Petrinji tada bio u izradi, no još uvijek nema vidljivih pomaka, ušli smo u prosinac. Obećano je i vraćanje Nazorove ulice u promet od početka rujna, za promet jednom trakom, za pješake tunelom, ušli u prosinac i svjedoci smo da Nazorova nije niti približno spremna ni za pješake, ni za promet. Usput školska godina traje već 3 mjeseca naši školarci do svojih škola nemaju osigurane sigurne koridore. Uklanjanje temelja i kopanje novih na izgradnji prve osnovne škole još uvijek traje, a rok za postavljanje kamena temeljca i početak gradnje nove škole bio je rujan. Ušli smo u prosinac. A prema informacijama dobivenih iz županije prva osnovna škola trebala bi biti u funkciji tek u lipnju 2023. Kako je moguće da RH tijekom punih 11 mjeseci nije uspjela izgraditi niti jednu jedinu obiteljsku kuću dok su tzv. obični ljudi svojim donacijama obnovili preko 30.000 objekata. Zašto statičari ne izađu ponovno na teren? Znaju li naše vlasti da je 50% onih objekata koji su bili označeni žutom oznakom sada u crvenoj jer su se zaredali novi potresi? Kako je moguće da još nisu uklonjene sve ugrožavajuće građevine? Kako je moguće da još uvijek nisu obnovljene obiteljske kuće sa zelenim naljepnicama? Svaka kuća i svaka Petrinjska ulica ima svoju bolnu priču, a ta agonija traje gotovo godinu dana. Naši Petrinjci na sve njihove upite i zahtjeve dobivaju samo izgovore, krenuti će ovih dana, počinje uskoro, očekujemo u narednom vremenu, kratkoročno će biti gotovo, ali njima ostaju samo obećanja, hladna jutra na kojima se bude -4, njima ostaju kondenzirani kontejneri, ali ostaje im i pohvala ministrice danas koja kaže da smo bolji u povlačenju EU fondova od razvijenih zemalja EU. Danas pričamo o tome. Pa nije li sramota reći da kohezijska sredstva povlačimo jednako dobro kao razvijene zemlje svijeta, a cilj je tih kohezijskih sredstava da ulovimo prosjek EU. Pitam vladu do kada? [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] Do kada ćemo mazati oči jadnim ljudima koji su stradali u potresu.? Hvala.
Gospodin Ivan Ćelić iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U posljednja 24 sata zabilježeno je 4.751 novih slučajeva zaraze virusom nove korona virusne bolesti. 2.412 pacijenata je na bolničkom liječenju, od toga na respiratoru 320 pacijenata, preminule su nažalost 54 osobe. Covid potvrde, testiranje, poštivanje epidemioloških mjera i cijepljenje nisu priča o pojedinačnim pravima i slobodama nego je to zajednički odgovor kako sačuvati zdravlje i živote građana u novim okolnostima. Vlada RH od početka nastoji na umješan način balansirati gospodarska rješenja kako bi sačuvala radna mjesta i ne dovesti do prenapregnutosti i kolapsa zdravstvenog sustava. Načelo slobode savjesti je nesumnjivo vrhunsko načelo, ali ono nije apsolutno da bismo donijeli ispravan sud savjesti treba posegnuti za moralnim znanjem ali i drugim vrstama znanja. Neki na osnovu neke pseudoznanstvene knjige ili nestručnog internetskog komentara podučavaju što je to epidemiologija, što je javno zdravstvo, što je infektologija, važno je da nas informiraju stručnjaci, a ako sami želimo stručno o nečemu govoriti onda je to važno da to učimo i naučimo iz pravih izvora. Ponekad se čini da su najglasniji epidemiolozi oni koji su na ulicama, koji svoje znanstvene teze na aluminijskim ljestvama ispred Hrvatskog sabora proklamiraju ljudima, no epidemiolozi i infektolozi su u bolnicama oni rade s ljudima koji se bore za udah, oni su u zavodima za javno zdravstvo gdje educiraju i cijepe naše pučanstvo. Pad imunizacije i potreba za tzv. booster cjepivom ponovno izazivaju sumnju u svrsishodnost cjepiva što je potpuno pogrešno. Najvažnija stvar kod cijepljenja koje je najveći doseg medicine je da ono štiti od teških komplikacija bolesti i od smrtnih ishoda. Trebamo li se cijepiti ili ne? To treba pitati liječnike. Ako pogledamo broj liječnika kojih je u ožujku 2021. godine u Hrvatskoj bilo nešto manje od 14.400, ukoliko pitate te hrvatske liječnike sigurno će više od 14.300 reći ljudi, građani, cijepite se. Prema navodima Američkog centra za kontrolu i prevenciju bolesti i Njemačkog instituta Robert Koch zaštita od zaraze osoba cijepljenih cjepivom konstantno je iznosila 80%, sa deltom koja je dominantna u ovome trenutku i puno zaraznija varijanta ta procijenjena učinkovitost smanjila se na 66% u posljednja četiri tjedna. No, ako pogledamo dakle istraživanja iz Izraela, evidentno je da treće cijepljenje pomaže u suzbijanju infekcije. Istraživanje Američkog centra za kontrolu i prevenciju bolesti pokazalo je da je rizik zaraze kod cijepljenih osam puta manji nego kod onih koji nisu cijepljeni. Također je 25 puta manja vjerojatnost da će cijepljene osobe morati otići u bolnicu zbog covida ili umrijeti. Rizik od razvoja teških simptoma covida kod osoba koje nisu cijepljene mnogo je veći. U prosjeku svaka deseta zaražena osoba koja nije cijepljena ima ozbiljne komplikacije koje najčešće zahtijevaju hospitalizaciju. Ovdje možemo govoriti naravno i o zaštiti od tzv. dugotrajnog long covida. Cijepljene osobe naravno mogu se zaraziti, mogu prenositi i zarazu treba govoriti činjenice, cjepivo ipak smanjuje prenosivost virusa. Posljednje oksfordsko istraživanje govori da ljudi koji su imali kontakt sa zaraženom osobom koja je bila cijepljena su se rjeđe zaražavali od onih koje su imale kontakt s necijepljenom zaraženom osobom. Ovo istraživanje je pokazalo da cijepljeni i necijepljeni ljudi imaju sličnu razinu virusa u svojim tijelima, ali da cijepljene osobe s manjom vjerojatnošću prenose virus što na neki način govori da se njihova tijela brže oslobađaju virusa i da je moguće da zbog toga izlučuju manje zaraznih virusnih čestica. I na kraju kada govorimo o osobnim slobodama, nema prava na osobnu slobodu ako govorimo o zaraznim bolestima. Drage građanke i građani [[Upadica Radin: Hvala.]] cijepite se jer cjepivo spašava ljudske živote. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Dragana Jeckov govorit će u ime kluba SDS-a stajalište. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Dakle, 50-ak godina je prošlo od poteza njemačkog kancelara Vilia Branta u Varšavskom getu, izgleda da takvi potezi nakon ni 50 godina ni izbliza nisu dovoljni da se kod pojedinaca osvijesti činjenica da su svirepa ubojstva civila, a naročito djece loša i pogrešna te da ih uvijek treba osuđivati. Da, treba osuditi one pojedince koja su ovakva zlodjela činili bez obzira na njihovu vjeru, naciju ili boju kože. Da, trebaju jasno i glasno osuditi i reći kako oni to nisu činili u ime svih nas. Pri tome ne mislim samo na osudu u vidu kazne zatvora ili novčanog obeštećenja. Ovakvi ljudi odnosno neljudi, oni su zapravo zaslužuju ogradu od sviju nas. Jučerašnje izjave predsjednika RH nisu ništa novo u mesijskom prostoru, samo su nastavak višegodišnjeg skrnavljenja žrtve koje recimo godinama postoje na našoj nacionalnoj televiziji u emisiji TV Kalendar kada se gledatelje podsjeća da je upravo ovaj slučaj Aleksandre Zec prenapuhan. Kako sam maloprije rekla ovdje nema mjesta za naciju i jednako tako treba osuditi sve zločince i odati poštovanje onima koji su zbog svireposti pojedinaca postali simbol nesreće kao što su Goran i Slobodan Čengić, Dario i Tomislav Jurić, Danijela Roknić iz Karlovca, Martina Štefančić, Antonija Zeko, Ivan Kljajić i mnoga druga djeca, sva su ta djeca bila samo djeca, imali su pravo na miran san i na miran život. Kako sam rekla, nije bitna osuda radi osude, osuda radi kazne zatvora, već osuda takvog ponašanja i ograda od ovakvih neljudi. Davanjem imena ulice ili trga po Aleksandri Zec je gesta, svi smo kad izgovaramo njezino ime, ali i imena navedene druge djece imamo dužnost i obavezu izgovarati ih sa osjećajem najdubljeg poštovanja, ali istovremeno s osjećam prijezira prema počiniteljima. Zagreb, Osijek, Vukovar, Karlovac gradovi su zaboravljenih likvidacija, protjerivanja i zastrašivanja brojnih Srba i nijemo su pali u zaborav. Upravo je zato dolaskom na jučerašnju komemoraciju gradonačelnik Tomašević postao onaj čovjek s početka ovog izlaganja i čini upravo ono što trebamo činiti svi kako bismo napravili pozitivne iskorake, osuditi pojedinca i što je još bitnije poštovati žrtvu. Svirepo i okrutno smaknuće troje članova jedne zagrebačke obitelji koji su prije 30 godina počinili pripadnici policije, a sudovi odlučili zažmiriti samo je jedan u nizu podsjetnika zašto dobra djela i zločine, žrtve i zločince, humaniste i oportuniste nikad ne treba dijeliti na naše i njihove, zapravo pri suočavanju s prošlosti ne treba gledati crno ili bijelo jer teška i zlokobna vremena uglavnom su obojena nijansama i to pretežito onim tamnim. One svijetle ako se i pojave trebali bi poslužiti kao opomena da smo kao ljudi i kao društvo odlutali u potpuno pogrešnom smjeru. Svi smo mi ljudi, ali je rijetko tko čovjek.
Hvala. Nemamo više stajališta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,11 SATI]] Dobro, idemo na iznošenje stajališta, na iznošenje stajališta u ime zastupnika i nezavisnih, kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je g. Stipo Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime Kluba Domovinskog pokreta progovorit ću o slučaju Zec koji je jučer bio bombardiran cjelodnevno na svim tv programima. Tragedija obitelji Zec nije nastupila kao posljedica djelovanja HV-a, tragedija se dogodila kao posljedica pljačke kuće koja se može dogoditi i danas. Mala Aleksandra je ubijena kao tragični neželjeni svjedok pljačke bez bilo kakve političke pozadine. Koliko je to za osudu ne trebam ni govoriti, ali jednako su za osudu i ovi koji ovaj slučaj politiziraju. To više čine hrvatski izdajnici nego hrvatski Srbi SDSS. Evo ja ću vam sad dat jednu usporedbu. Mala Martina Štefančić, dijete od 4,5.g. ubijeno 31.3.'92.g. u Borovu selu, znači nije bilo ratnih djelovanja. To je ubistvo iz mržnje. To dijete od 4,5.g. je ubijeno sa svojom bakom i sa stricem koji je teško ranjen, ubijen je samo zato što je Hrvatica iz mržnje. Ovdje sam rekao prilikom pljačke kao neželjeni svjedok, to je velika razlika. U Hrvatskoj je ubijeno 400 i dvije djece je poginulo. I kad, da izađete na Trg bana Jelačića i da kažete da nabroji bilo tko bilo koje drugo dijete nitko neće znat nego će samo znat za Aleksandru Zec. To je tragedija da ne znamo ni jedno drugo ime osim Aleksandre Zec. Nažalost to je dopustila i politika, nažalost to su napravili i mediji jel ne, ne izvještavaju onako kako je. Rekao sam ovo je bila pljačka, neželjeni svjedok pljačke, svaka osuda, ali ovo što su djeca poubijana, u Vukovaru je samo 24 djece ubijeno. Mala Martina je ubijena iz mržnje, iz mržnje zato što je samo Hrvatica, radi ničega drugoga. Mali, mala Antonija Zeko nedonošče u vukovarskoj bolnici je poginulo, nedonošče u vukovarskoj bolnici. Dvije trudnice su ubijene u Vukovaru, gđa. Markobašić i gđa. Mirjana Došen koja je bila u 9. mjesecu trudnoće, gdje ćete veće tragedije. Mali Ivan Kljajić, dečko iz Vukovara, dijete 6.mjeseci ubijeno u 10. mjesecu od granatiranja. Tko je za njih odgovarao? Jesu njihove obitelji dobile jednu kunu odštete? Rekao sam za malu Aleksandru tragedija bez riječi, ali ta obitelj je dobila odštetu od hrvatske države milijun i po kuna. Šta su dobile 402 obitelji za svoju stradalu djecu? Što je Hrvatska poduzela da naplati ratnu odštetu od Srbije? Apsolutno ništa, nego su nam tu donijeli 2021. ministar Medved i Andrej Plenković Zakon o civilnim žrtvama rata da se obešteti kao tih 402 djece 2021.g.. Strašno, za, za ne vjerovati. A još gore je što su kroz taj zakon zapravo donijeli da oni koji su stavljali granate u minobacače ili potezali topove da oni mogu dobit kroz taj zakon, a ne ovih 402 djece. Gdje su njima milijunske odštete? Kako nitko ne pita za malu Martinu Štefančić jel je njezina obitelj dobila odštetu od milijun i po kuna? To nikog ne zanima, nikog ne zanima. I to je tragedija ove države što mi i mrtvu djecu dijelimo i ne govorimo istinu, ne govorimo istinu. Aleksandra mala je ubijena kao neželjeni svjedok bestijalne pljačke koja se može dogoditi bilo gdje u bilo kojem gradu bilo gdje na svijetu. Za malu Martinu Štefančić ne, zločin iz mržnje, samo iz mržnje zato što je bila Hrvatica. To su velike razlike. Zašto Klub SDSS-a antifašistička liga, zašto nisu rekli da mala Martina Štefančić dobije ulicu u Borovu selu, zašto to nisu predložili potpredsjednik vlade Milošević, zašto nisu rekli da dobije mala Martina Štefančić u Borovu selu nego traže za Aleksandru Zec ulicu u Zagrebu koja je kažem ubijena prilikom pljačke. Hvala lijepo.
Prije nisam rekao, g. Mlinarić govorio je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Danas glasujemo o Proračunu za 2022. i projekcijama za '23. i '24. i još 3 druga zakona. No, prije nego što krenemo, imamo 450 amandmana. Prije nego što krenemo, vidim da ima nekoliko zahtjeva za stankama, prvi je kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi se dodatno konzultirali, ali kako bi još jedanput potvrdili i jasno rekli da Hrvatski suverenisti neće podržati ovaj prijedlog Državnog proračuna za 2022. g. Razlog tome je što su gotovo svi naši amandmani odbijeni i što državna vlast i Vlada nisu prepoznale rak rane hrvatskog društva, a to je demografija. Najveći apsurd je da Vlada HDZ-a nije prihvatila amandman koji smo željeli uvesti na području cijele RH, institut majke odgajateljice u iznosu od 500 milijuna kuna jer smo uvjereni da bi upravo ova demografska mjera dovela do demografske obnove u pasivnijim krajevima Hrvatske gdje su žene teže zaposljive, gdje je prosječna plaća daleko niža od ostatka, a istovremeno taj isti HDZ na području Grada Zagreba napada gradonačelnika jer ukida upravo ovu mjeru. To samo pokazuje da i HDZ i Možemo! jednako razmišljaju, da ni jednima ni drugima nije stalo do djece, nije stalo do mnogobojnih obitelji i ovakvim potezima se promovira kultura smrti, a ne kultura života. Hvala lijepa.
Stanka je odobrena. Kolegica Selak Raspudić, izvolite.
[[Upadica: Što želite?]] Tražim. ...
/Upadica: Oprostite, kolegice Selak Raspudić, što vi trebate?/...
G. predsjedavajući, ja sam se javila prije stanke, imam jedan prijedlog za početak ovog današnjeg zasjedanja, predlažem da odamo počast ubijenoj djeci u Domovinskom ratu, ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Kolegice, kolegice.]] srpski agresor [[Upadica: …Krišto, kolegice Krišto.]] je ubio 402 djece. Molim vas, dopustite, [[Upadica: Samo, ne, ne, ne, nećete, ne, ne, nećemo tako.]] samo da vam kažem do kraja. Naime, u Vukovaru je ubijeno dijete [[Upadica: Izvolite, kolegice Krišto, sjednite.]] od 6 mjeseci .../Govornik isključen./...
Kolegice Krišto sjednite. Ne, ne, ne, ovo je jedna zlouporaba, izvolite sjesti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite sjesti. Ne, ne. Izvolite sjesti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobivate prvu opomenu.
Upadica se ne čuje./...
Dobivate drugu opomenu. .../
Upadica se ne čuje.
Dobivate treću opomenu i sada vam oduzimam riječ Nakon ovoga dolazi 4 opomena morat ćete izići iz ove dvorane … [[Upadica: Ne razumije se.]] onda izvolite dobivate 4 opomenu i ne možete, ne možete sudjelovati u raspravi izvolite iziđite van … [[Upadica: Ne razumije se.]] izvolite. Dakle, kolegice i kolege kada je u pitanju izražavanje počasti ili suosjećanja sućuti dogovorili smo se da takve stvari dogovorimo unaprijed s predsjednikom ili predsjedavajućim Hrvatskog sabora i onda bi takve stvari mogli i učiniti. Ovo sam učinio zato što smatram da se radi o zlouporabi koja po mojem mišljenju nije primjerena jer se radi o vrlo osjetljivoj temi i kolegica Krišto me dovela u vrlo neugodnu situaciju. Međutim, braneći Poslovnik i braneći odredbe ovog Poslovnika, a i ono što sam najavio ranije, dakle da postoje dogovori oko zahtjeva za odavanjem počasti odlučio sam se oduzeti riječ kolegici Vidović Krišto. Dakle, odati počast ubijenoj djeci je nešto što zaslužuje svakako da se radi i to trebamo činiti ne samo djeci nego i svima onima koji su ubijeni, civilnim žrtvama, hrvatskim braniteljima, imali smo mnogo takvih situacija, zaslužnicima za Hrvatsku, ali ovo sada što je učinila smatram krajnje neprimjerenim, jednom provokacijom kojom je željela mene dovesti, a i sve ostale u neugodnu situaciju. Dakle, ovo moram reći zbog hrvatske javnosti jer znam da će sada biti interpretacija da sam ju spriječio u tome, u njenoj plemenitoj namjeri, ali ovo je po meni bila jedna najobičnija provokacija kojom je željela isprovocirati ovakvu reakciju. Idemo sada dalje, na redu je kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a da se još jednom zajedno podsjetimo što smo mogli naučiti iz ovog proračuna. I tu smo dobili 3 loše, ali i 1 dobru lekciju. 3 loše lekcije koje smo mogli naučiti su slijedeće. Prvo, bila jednom jedna bolnica u Bjelovaru i mnogi oporbeni klubovi htjeli su pomoći tu bolnicu u Bjelovaru, međutim dobili su isto obrazloženje, tako nešto nije u nadležnosti ovog proračuna nego osnivača. Bila jednom ta ista bolnica u Bjelovaru i palo napamet jednom vladajućem klubu da pomogne tu istu bolnicu, a zamislite njihov amandman bio je prihvaćen. I to nam govori sve o dvostrukim standardima ne samo unutar ovog proračuna, nego nažalost i u praksi liječenja ljudi tko uopće ima pristup medicinskim uslugama. Drugo, što smo naučili ta loša lekcija tiče se EU fondova. Što god da smo mi htjeli unaprijediti u ovom društvu svaki amandman bio je odbijen s argumentom da će se to učiniti kroz EU fondove pa smo saznali da mi proračun nemamo nego imamo samo EU fondove koji bi trebali riješiti sve ključne probleme hrvatskog društva. I treće, licemjerje. Navodno se odobravaju amandmani koji pomažu borbu protiv nasilja nad ženama, istodobno se 7 godina niti daju novci, niti donosi politika ravnopravnosti spolova koja bi taj problem sustavno trebala riješiti. Ali da budem poštena bila je jedna dobra lekcija. Bar su neke stavke u proračunu i poštene i odgovaraju stvarnosti. Za borbu protiv korupcije odlučili ste dati tek 16.000 kuna i niste prihvatili naših 10 milijuna za koje smo smatrali da vam u tome trebaju. Dakle, naučili smo ono što se doista i ponavlja u praksi, a to je da korupciju nećemo riješiti, a ona je [[Upadica: Hvala lijepa.]] pojela i ovaj proračun i rast BDP-a koji nam sada obećavate.
Stanka, stanka je odobrena. Sada je na redu kolega Grbin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, državni proračun nije samo financijski akt, državni proračun je prije svega politički akt. Politički akt kojim jedna država, jedna vlast u toj državi šalje poruku kako državom želi upravljati u narednih godinu dana. A poruku koju je HDZ-ova većina za 2022. poslala je sve samo ne dobra, sve samo ne istinita. Poštovane kolegice i kolege u Hrvatskoj očito cvjetaju ruže, u Hrvatskoj je očito sve divno pa se u Hrvatskoj u 2022. godini neće trebati boriti protiv korupcije. To proizlazi iz proračunskih stavki gdje za borbu protiv korupcije su sredstva ne mala, nikakva, smiješna. S druge strane iz ovog proračuna proizlazi da u 2022. godini mi nećemo imati zdravstvenih problema. Korona kriza je očito prestala, svi oni koji zbog korone nisu mogli pristupiti liječenju raka, dijabetesa i brojnih drugih bolesti čudom su izliječeni, jer kako drugačije objasniti da u proračunu za 2022. godinu dramatično smanjujemo sredstva za zdravstvo. Zdravstvo koje u ovoj godini nije moglo osigurati lijekove za hrvatske bolnice. Zdravstvo koje u ovoj godini nije moglo osigurati liječenje za hrvatske građane. Što mi činimo? U 2022. godini ta sredstva koja i sada nisu dostatna dodatno smanjujemo, a da nismo napravili ama baš ništa da zdravstveni sustav poboljšamo. Ali za nešto kolegice i kolege za nešto novca ima, za avione. I ta stavka iz dana u dan raste, a kako je krenulo nećemo završiti na milijardu i 200 milijuna EUR-a nego na 2 ili daleko, daleko više od toga. Zbog toga ovaj i ovakav proračun [[Upadica: Hvala vam.]] nitko pri zdravoj pameti ne može podržati. Hvala.
Hvala kolega Grbin, stanka je odobrena. Kolegice Peović izvolite.
Da, u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte tražim stanku u trajanju od 2 minute da bismo obratili pažnju na ono što će se ovdje desiti. Umirovljenice i umirovljenici, radnice i radnici, nezaposleni, iseljeni ovaj proračun trebate s pažnjom pogledati. Ovaj proračun vam poručuje da je važno izdvajati za obranu ali ne za zdravstvene ustanove. Zdravstvene ustanove dobile su kolegice i kolege obratite i vi pažnju na to, milijardu kuna manje zdravstvene ustanove u vlasništvu države, milijardu kuna manje nego prošle godine, ali za avione vojne imamo preko 2 milijarde kuna, za to se ima. Pri tome Beroš misli izvršiti centralizaciju zdravstvenih ustanova pa će neke koje su u rukama županija preći u ruke države. Zato ljudi nećete imati mogućnosti otići u bolnicu, zato nećete moći se liječiti, svake godine se sve lošije liječimo. A što se tiče obrane, oni koji bajaju da smo morali izdvojiti za avione, ne nismo morali izdvojiti za avione. Došla je preporuka iz NATO-a da se izdvaja više za opremu, a manje za ljude, manje za vojsku, znači manje za radnike u tom sustavu i Plenković je objeručke to prihvatio zato što prihvaća sve što mu ide u prilog njegovoj budućoj karijeri. Zato u ovom proračunu nije bilo novaca za pomoćnike u nastavi za djecu s poteškoćama u razvoju, nije bilo novaca za Imunološki zavod koji bi nam omogućio da se riješimo ucjena veledrogerija u najvećoj panedmiji od I. svjetskog rata i da počnemo proizvoditi svoje lijekove, da damo nešto i DZS-u pa da koristimo recimo alat koji nam je nužan za privredni razvoja, za to nije bilo novaca. Bilo je novaca za avione.
Sada je na redu kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem. U ime Zeleno-lijevog bloka tražim stanku od 10 minuta i želimo da upravo vladajuća većina iskoristi tu stanku. Apeliramo još jednom na vas da razmislite o tome hoćete li podržati neke od ovih nama u ovom trenutku sada ću izbrojati recimo tri amandmana, već su kolege neke druge pobrojali, bez kojih mislimo da nema nikakvog smisla podržati ovaj proračun. Recimo helikopterska služba koja jedina omogućava na otocima i u ostalim mjestima gdje je prometno su nedostupna, da ljudi ili od infarkta ili od inzulta moždanog ili neke druge povrede stignu u onom zlatnom satu. O građanskom odgoju, to je naš amandman i novac koji bi za to bilo vrijedno dati kako bi djeca učila o vladavini prava o demokratskoj proceduri, o transparentnosti, o korupciji, o ljudskim pravima, o građanskim pravima, građanskim slobodama, ali i dakako i o građanskim obavezama da unapređuju demokraciju iz dana u dan. Na kraju želim spomenuti isto tako vrlo važan amandman, a to je pitanje očuvanje filmske baštine, baštine na koju ste vi kolegice i kolege itekako ponosni, a ta baština pred našim očima propada. Kolege i kolegice naše iz filmske struke o tome alarmantno upozoravaju, međutim evo ništa to nije doprlo do vas. Ja vas molim da u ovoj kratkoj pauzi o tome razmislite.
Idemo na 6. zahtjev za stankom, poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Pred nama je glasanje o proračunu za 2022.g. i ja vas molim stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba Centra i GLAS-a. Iz kog razloga? Kad smo u doba kriza, a jesmo u doba kriza i u nekim zaista vremenima u kojima niko ne bi želio živjeti onda se u proračunu koji se donosi trebalo vidjeti iskorak, trebalo se vidjeti kakvu mi to zemlju želimo imati 2030. ako već nemamo ideju kakvu zemlju želimo imati 2050. To se u ovom proračunu ne vidi. Ovaj proračun je napravljen tehnički korektno, ali ovaj proračun cijelo vrijeme govori da Hrvatsku želite ostaviti tamo gdje je sad u društvu najlošijih, u društvu naših vjernih prijateljica Bugarska i Rumunjske, da ne želite napraviti iskorak. Lakoća kojom ste odbijali amandmane zapravo zabrinjava, lakoća u kojem uopće niste ušli u suštinu amandmana i ono što se htjelo postići jednako tako zabrinjava. A postoji jedna čarobna riječ, jedna čarobna izreka, a to je sve će biti riješeno kroz NPOO-a i mogao bi to netko i povjerovati da mi već nemamo godinu dana sredstva iz Fonda solidarnosti koja su namijenjena za obnovu zgrada javne namjene nakon potresa koji je bilo. Gdje smo tu? Nakon godinu dana nismo ta sredstva ni približno otprilike je utrošeno 1% od sredstava koji se nalaze na računu Ministarstva financija odnosno našoj riznici, preostalo nam je još šest mjeseci. Kako bilo tko može vjerovati da ćemo dobro, kvalitetno i uspješno koristiti sredstva koja su vezana uz NPOO kad imamo u stvarnosti pokazatelj kako se to ne radi. Stoga ovaj proračun nije iskorak, ovaj proračun ne nudi budućnost, ovaj proračun nudi dno za Hrvatsku. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani. Tražimo stanku u ime Kluba socijaldemokrata zato jer još uvijek nismo dobili odgovor na pitanje za što Ured Vlade odnosno zgrada Vlade planiraju potrošiti dodatnih 250 milijuna kuna u odnosu na ovu godinu, dakle u vremenu kad se gospodarstvo još nije oporavilo od krize od prvog lockdowna, kad BDP još nije dostigao razinu BDP-a iz 2019. imamo situaciju da inflacija galopira, troškovi života za građane su sve veći, troškovi za poduzetnike su sve veći, a u isto vrijeme se smanjuje investicijska aktivnost. Cijela Europa se priprema za krizu, a naša Vlada se ponaša kao da se ništa ne događa. Jer kako drugačije objasniti da u 2022.g. praktički uopće ne planirate potpore gospodarstvu. Od šest milijardi koje ste podijelili za potrebe izbora 2020. do mizernih promila, mizernih milijuna kojim planirate pomoći gospodarstvu u 2022.g., da ne kažem da je zdravstveni sustav na rubu snaga. On je jednostavno na rubu održivosti, dugovi prijete blokadom normalnog funkcioniranja sustava, a u proračunu za zdravstvo smanjujete za sljedeću godinu 4 milijarde kuna. Moje je pitanje, hoće li opet vrijedni djelatnici u zdravstvenom sustavu podnijeti sav teret problema u zdravstvenom sustavu, sav teret krize? I ono što je sramotno za kraj je to da se volite pohvaliti borbom protiv korupcije, a u isto vrijeme za tu istu borbu protiv korupcije osigurali ste tek mizernih 16 tisuća kuna. Ako je svaki proračun ogledalo rada svake vlade onda je u ovom ogledalu vrlo jasna slika, ona je napuhana, bez sadržaja, bez ideje i bez plana, kamo ide Hrvatska u 2022.g..
Stanka je odobrena. Kolega Daus, izvolite [[Upadica iz klupe: Đakiću nemoj dobacivat]]
Hvala lijepa g. predsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba IDS-a, kluba koji je predložio na ovaj proračun 57 amandmana u iznosu od milijardu 522 milijuna kuna, odobreno je otprilike trećina jednog amandmana od milijun kuna, znači ostalo nam je još milijardu 521 milijun razloga zašto nećemo prihvatiti i podržati ovaj proračun. Klub IDS-a koji pokušava, nadam se da se to primijeti u ovom saboru, izbjegava teški populizam i demagogiju i napadat osobno svoje protivnike, pa makar nas to ponekad i koštalo nekih političkih punata. Kroz konstruktivne rasprave pokušavamo povećat malo demokraciju u ovom parlamentu, jednu kulturu demokracije uvesti i tada očekujemo kad se predlože neki amandmani argumentirani da ćemo i sa druge strane s vladajuće većine osjetit tu kulturu demokracije, pa koliko to možda malo naivno i utopijski izgledalo, posebno kad amandmani imaju za cilj stvoriti dodatnu vrijednost u društvu. I možda kad se već toliko poziva na Europu i na EU da se malo pogleda kako funkcionira Europski parlament, ne samo da se prihvaćaju oporbeni amandmani na proračun nego i na mnoge zakone. Pokušava se kroz odbore i radne grupe doći do kompromisa i nekad kod glasanja u većini bude i dio oporbenih koji to podrže, a ponekad možda i netko iz vladajuće većine i nije zadovoljan, pa ne glasa za. Mislim da su to demokratski okviri kojima trebamo težiti kolegice i kolege i prošlo je 30.g. od uvođenja demokracije višestranačja u RH, pa možda je vrijeme da postanemo moderno demokratsko društvo. Ali svaki put kad se ima priliku učiniti korak naprijed onda vidimo dva koraka da se učini nazad i onda se ne treba čudit kada netko nekog proziva i napada. Hvala lijepa.
Sada je na redu kolega Spajić, izvolite.
Poštovani, tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta jer želim upozorit na jednu bitnu stavku u proračunu RH, a to je, pazite ovo, stambeno zbrinjavanje prognanika povratnika i izbjeglica. U naredne 3.g. gotovo 3 milijarde kuna će se izdvojit za ovu stavku. Nama je svima jasno da mi već dugo u Hrvatskoj nemamo ni prognanika, a ni izbjeglica, pa me zanima u što će se tj. sve nas zanima u što će se utrošit taj novac. Da li će izbjeglice i prognanici bit ljudi kao danas što čitamo na naslovnici Indeks portala… [[Govornik se ne razumije]] Pakistanac koji u tramvaju u Zagrebu bode ljude, hoćemo mi za te ljude izdvajat 3 milijarde kuna dok iz Hrvatske naši građani odlaze van i traže bolju budućnost? Volio bi da se to jednom javno kaže za šta ćemo mi izdvojit taj novac. U isto vrijeme naše amandmane niste prihvatili jel gdje smo tražili da se poveća, povećaju sredstva za obnovu na Banovini. Evo, hvala.
Stanka je odobrena. I na kraju 10 zahtjev kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput pokazali i dokazali da je i ovaj proračun kao i svi prethodni zapravo teže da se naša država razvija što kvalitetnije. To je politički dokument i značajan dokument koji govori o tome da unatoč nekoliko valova pandemije i dva potresa zaista smo ugradili sve ono što očekujemo da ćemo u narednom razdoblju poboljšati. Ono što je jako važno da se prihodi u ovom proračunu povećavaju za 7,1%, a rashodi svega 0,5%. To znači da se hvata u koštac upravo sa rashodovnom stranom proračuna koja će doprinjeti da zaista naš javni dug koji je u prethodnoj godini pao preko 8% sada bude na razini onih država i da se brže i jače zapravo upravlja njime i na taj način da budemo u top 4 zemlje EU. Ono što treba istaknuti da i u ovom proračunu se povećavaju sredstva kako za rashode vezane za potres, tako za socijalnu skrb, isto tako za sredstva za mirovine i mirovinski sustav, a isto tako i rashode za zaposlene. Sve to govori o tome da se kvalitetno upravlja i da će NPOO smanjivati odnosno povećavati BDP za 1 i po posto godišnje. To je itekako značajno i svi kolege koje smatraju da se ne ulaže u sve dijelove Hrvatske da itekako se ulaže, ali dozvolite da trebamo razvijati i one dijelove Hrvatske koje se do sada nisu razvijale. Prema tome, pokažite isto tako malo solidarnosti u odnosu na vas koji ste razvijeni.
Hvala vam svima koji ste zatražili stanku. Po čl. 293.b. ćemo nastaviti, ali prije toga je vidim još jedna povreda Poslovnika, kolegica Selak Raspudić izvolite.
Čl. 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Govori nam se o solidarnosti i o kvalitetnijem razvoju, a niste htjeli dati jednu kunu po dijabetičaru u Hrvatskoj da imaju gdje skladištiti svoj medicinski otpad, zadovoljiti osnovnu životnu potrebu na koju su primorani i onda da govorimo o kvaliteti ili da nam se ovdje uz vašu stanku dičite solidarnošću. Ovo je vrhunac licemjerja i morala sam reagirati.
Dobro i morat ćete dobit opomenu, pa vas molim da registrirate to. Idemo sada na glasovanje Prijedlog državnog proračuna RH za 2022.g. i projekcija za 2023. i 2024.g. uz Prijedlog državnog proračuna RH za 2022. i projekcija za '23. i '24., podnose se i prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika. To su: Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatska agencija za osiguranje depozita, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura. Rasprava je zaključena, pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, a izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Pa krećemo redom. 1. amandman na Državno izborno povjerenstvo RH zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 2 iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 4. amandman zastupnice Sabine Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman zastupnice Sabine Glasovac Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 8. amandman zastupnica Sabina Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 9. amandman zastupnica Katica Glamuzina, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 10. amandman zastupnica Sanja Udović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11 zastupnica Sabina Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 12 zastupnika Veljka Kajtazija je prihvaćen. Amandman br. 13, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 14. amandman, zastupnik Željko Lenart, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 15. amandman, Kluba zastupnika SDP-a je povučen. 16. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića i zastupnice Marine Opačak Bilić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 17. amandman, isti zastupnici, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 18. amandman, isti zastupnici, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 19. amandman, zastupnici Domagoj Hajdukovića i Romana Nikolić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 20, isti zastupnici, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 21. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 22. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 23. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 24. amandman zastupnik Željko Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 25. zastupnik Marijan Pavliček, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 26. amandman Domagoj Hajduković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 27. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada prihvaća u izmijenjenom obliku što je podnositelj prihvatio te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio proračuna. 28. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Sada dolaze amandmani 29. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a koji je povučen, 30. zastupnice Peović, povučen, zastupnika Lenarta 31. povučen i zastupnice Sabine Glasovac 32. povučen. 33. amandman zastupnice Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 34. zastupnice Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 35. amandman iste zastupnice, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 36. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 37. amandman zastupnik Hajduković, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 38. amandman zastupnice Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 39. iste zastupnice vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 40. amandman zastupnice Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 41. zastupnik Hajduković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 42. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 43. amandman zastupnice Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 44. amandman ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 45. amandman zastupnice Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 46. amandman ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 47. amandman zastupnik Vidović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 48. amandman zastupnik Pavliček, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 49. amandman isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 50. amandman zastupnik Bauk, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 51. zastupnik Hajdaš Dončić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 52. amandman zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 53. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Tko je za? Vlada ne prihvaća. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 54. ponovo isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 55. ponovo isti Klub, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 56. zastupnik Franko Vidović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 57. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 58. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 59. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 60. amandman zastupnica Romana Nikolić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 61. amandman zastupnik Hajdaš Dončić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 62. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 63. isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 64. ponovo isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 65. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 66. isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 67. amandman zastupnice Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 68. amandman, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 69. amandman, zastupnice Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 70. amandman, zastupnik Hajdaš Dončić, tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 71. amandman, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 72. amandman, Klub zastupnika Mosta, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 73. amandman, zastupnik Hajdaš Dončić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 74. amandman, zastupnik Marin Miletić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 75., zastupnik Lenart, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prihvaćen. 76., zastupnika Lenarta je prihvaćen u izmijenjenom obliku, on se s time složio pa je u izmijenjenom obliku amandman postao sastavni dio Proračuna. 77. amandman, Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 78. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 79., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 80. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 81., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 82. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 83. amandman, Klub zastupnika IDS-a je prihvaćen u izmijenjenom obliku, s time se podnositelj složio pa je u izmijenjenom obliku postao sastavni dio Proračuna. 84. amandman, zastupnika Franka Vidovića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prihvaćen. 85. amandman, zastupnice Sanje Radolović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 86. amandman, zastupnik Hajdaš Dončić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 87., zastupnici Domagoj Hajduković i Romana Nikolić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 88. amandman, Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prihvaćen. 89. amandman, zastupnika Bulja, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 90. amandman zastupnice Vesne Vučemilović prihvaćen je u izmijenjenom obliku s čime se je podnositeljica suglasila te je u izmijenjenom obliku postao sastavni dio proračuna. 91. amandman zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 92. amandman zastupnice Glasova, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 93. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 94. amandman zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 95. ponovo zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 96. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 97. ponovo isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 98. zastupnik, zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 99. zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 100. amandmana zastupnice Vučemilović, ne prihvaća ga vlada. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 101. zastupnica Mrak Taritaš, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 102. zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 103. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 104. zastupnik Petrov, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 105. zastupnici Hajduković i Romana Nikolić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 106. zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 107. zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 108. zastupnica Ban Vlahek, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 109. zastupnik Grmoja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 110. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 111. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 112. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 113. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika je prihvaćen. 114. zastupnica Peović, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 115. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 116. amandman Klub zastupnika IDS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 117. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 118. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 119. isto tako zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 120. isti zastupnik, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 121. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 122. zastupnik Marin Miletić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 123. zastupnik Petrov, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 124. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 125. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 126. amandman zastupnice Vučemilović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 127. zastupnica Ban Vlahek, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 128. zastupnica Radolović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 129. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 130. zastupnice Vučemilović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 131. zastupnice Udović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 132. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 133. amandman Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 134. Klub zastupnika IDS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 135. ponovo Klub zastupnika IDS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 136. ponovo Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 137. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 138. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 139. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 140. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 141. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 142. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 143. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 144. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 145. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 146. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 147. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 148. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 149. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 150. zastupnica Ban Vlahek, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 151. ponovo ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 152. ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 153. zastupnica Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 154. zastupnik Franko Vidović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 155. zastupnik Marin Miletić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 156. zastupnica Radolović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 157. zastupnica Vučemilović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 158. ponovo zastupnik Marin Miletić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 159. zastupnica Ružica Vukovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. Zastupnik Kujundžić, 160. amandman, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 161., zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 162., Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 163, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 164, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 165, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 166, zastupnik Marin Miletić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 167, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 168, Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 169, Katarina Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 170, Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 171, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 172, zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 173, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 174., ponovo isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 175, zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 176, zastupnica Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 177, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 178, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 179, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 180, zastupnik Hajduković, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 181, zastupnica Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 182, zastupnik Lenart, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 183, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 184, zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 185. zastupnice Vučemilović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 186. zastupnik Pavliček, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 187. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 188. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 189. zastupnik Hajduković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 190. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 191. zastupnik Hajduković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 192. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 193. zastupnica Ban Vlahek, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 194. ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 195. ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 196. zastupnice Ban Vlahek, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 197. zastupnik Mišel Jakšić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 198. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 199. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 200. zastupnica Radolović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 201. iste zastupnice, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 202. amandman ponovo ista zastupnica, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 203. amandman zastupnik Pavliček, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 204. ponovo zastupnik Pavliček, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 205. isto tako zastupnik Pavliček, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 206. zastupnica Selak Raspudić. Tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 207. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 208. zastupnica Romana Nikolić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 209. zastupnica Mrak Taritaš. Tko je za? Vlada ga ne prihvaća, ispričavam se. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 210. zastupnica Ban Vlahek. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 211. ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 212. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 213. zastupnica Nikolić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 214. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 215. zastupnica Mrak Taritaš, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 216. zastupnice Ban Vlahek, vlada je prihvatila u izmijenjenom obliku s čime se podnositeljica suglasila te taj amandman u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio proračuna. 217. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 218. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 219. amandman zastupnice Selak Rasupdić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 220. amandman zastupnice Ban Vlahek, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 221. zastupnik Grmoja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 222. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 223. zastupnice Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 224. zastupnice Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 225. Klub zastupnika MOST-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 226. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 227. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 228. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 229. zastupnica Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 230. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 231. zastupnica Radolović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 232. zastupnica Radolović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 233. ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 234. zastupnik Jakšić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 235. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 236. zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 237. iste zastupnice je povučen. 238. zastupnica Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 239. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 240. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 241. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 242. isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Sada ide serija zastupnika IDS-a 243. Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 244. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 245. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 246. isto tako IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 247. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 248. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 249. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 250. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 251. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 252. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 253. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 254. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 255. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 256. zastupnica Mrak Taritaš, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 257. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 258. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 259. ponovo isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 260. ponovo isti zastupnik, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 261. ponovo Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 262. zastupnik Petrov, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 263. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 264. ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 265. zastupnik Hajduković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 266. zastupnik Hajduković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 267. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 268. zastupnik Franko Vidović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 269. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 270. zastupnica Opačak Bilić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 271. zastupnica Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 272. Klub zastupnika SDP-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 273. zastupnik Grmoja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 274. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 275. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 276. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 277. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 278. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 279. zastupnica Romana Nikolić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 280. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 281. zastupnik Pavliček, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 282. zastupnica Radolović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 283. zastupnica Glasovac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 284. zastupnica Romana Nikolić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 285. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 286. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 287. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 288, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 289. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 290., isto tako, Klub zastupnika Mosta, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 291., povučen je, to je bio amandman Kluba zastupnika Mosta, 292., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 293. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 294. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 295, isti klub zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 296., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 297., Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 298. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 299. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 300. Klub zastupnika IDS-a, tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 301. ponovo Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 302. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 303., IDS ponovo, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 304, ponovo Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 305. ponovo IDS, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 306. Klub zastupnika IDS-a, vlada ne prihvaća.Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 307. Klub zastupnika IDS-a, vlada ne prihvaća.Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 308. Klub zastupnika IDS-a, vlada ne prihvaća.Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 309. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća.Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 310. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća.Tko je za?
Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio većinu glasova. 311. zastupnika Domagoja Hajdukovića. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 312. amandman zastupnice Sanje Radolović. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj. 313. amandman iste zastupnice. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Nije dobio potreban broj glasova. 314. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Nije dobio potreban broj glasova. 315. amandman Kluba zastupnika SDP-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Nije dobio potreban broj glasova. 316. amandman vlada ne prihvaća Katarine Peović. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Nije dobio potreban broj glasova. 317. amandman vlada ne prihvaća Kluba zastupnika Mosta. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Nije dobio potreban broj glasova. 318. amandman Kluba zastupnika Mire Bulja, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan?
Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada smo na 319. amandmanu zastupnice Selak Raspudić, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 320. iste zastupnice, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 321. amandman zastupnice Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 322. zastupnik Damir Bajs, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 323. zastupnice Opačak Bilić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 324. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 325. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 326. zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 327. zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 328. zastupnica Mrak Taritaš, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 329. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 330. zastupnica Radolović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 331. zastupnica Mrak Taritaš, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 332. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 333. zastupnica Mrak Taritaš, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 334. amandman Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 335. Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen. 336. zastupnice Mrak Taritaš, Vlada nije prihvatila pa glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 337. zastupnica Katarina Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 338. zastupnica Vučemilović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 339. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 340. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 341. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 342. isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 343. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 344. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 345. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 346. ponovo IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 347. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 348. ponovo Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 349. IDS, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 350. zastupnica Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 351. zastupnik Lenart, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 352. zastupnica Marić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 353. zastupnica Marić ponovo, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 354. zastupnica Radolović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 355. zastupnica Radolović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 356. zastupnik Franko Vidović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 357. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 358. amandman zastupnika Mire Totgergelia prihvaćen u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj složio te je u izmijenjenom obliku amandman postao sastavni dio proračuna. 359. zastupnik Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Isti zastupnik 360. amandman, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 361. zastupnica Ahmetović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 362. zastupnik Sačić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 363. ponovo zastupnik Sačić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 364. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 365. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 366. zastupnica Ahmetović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 367. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. 368. amandman zastupnice Sabine Glasovac, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio dovoljan broj glasova. 369. zastupnice Katarine Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 370. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Sada idemo na pregled amandmana Prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2022. i projekcija za '23. i '24. 1. amandman Klub zastupnika MOST-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 2. je zastupnika Bulja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 3. amandman isto tako zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 4. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 5. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 6. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 7. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 8. amandman isti zastupnik, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 9. amandman ponovo zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 10. amandman zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 11. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 12. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 13. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 14. amandman zastupnik Petrov, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 15. amandman zastupnica Vlašić Iljkić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Idemo sada na amandmane koji se tiču Prijedloga financijskog plana Hrvatskih cesta za '22. i projekcija za '23. i '24. 1. amandman Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman zastupnik Grmoja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman zastupnik Petrov, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. isto tako Most, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. ponovo Most, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman zastupnik Petrov, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. zastupnik Jakšić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 1. Siniša Hajdaš Dončić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 16. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 17. ponovo Most, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 18. Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 19. zastupnik Grmoja, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 20. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 21. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 22. zastupnik Grmoja ponovo, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 23. ponovo zastupnik Grmoja, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 24. ponovo Nikola Grmoja, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 25. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 26. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 27. ponovo Miro Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 28. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 29. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 30. ponovo zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 31. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 32. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 33. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 34. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 35. amandman zastupnik Miletić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 36. zastupnika Marina Miletića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prihvaćen. 37. zastupnik Kujundžić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio dovoljan broj glasova. 38. ponovo zastupnik Kujundžić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 39. zastupnik Kujundžić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 40. ponovo zastupnik Kujundžić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 41. ponovo zastupnik Kujundžić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 42. zastupnica Vlašić Iljkić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 43. zastupnica Ahmetović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 44. zastupnik Miletić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 45. Klub zastupnika Mosta, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 46. zastupnik Kujundžić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 47. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 48. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 49. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 50. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 51. ponovo zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 52. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 53. ponovo zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 54. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 55. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 56. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 57. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 58. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 59. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. 60. zastupnika Bulja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Sada idemo vidjeti amandmane, to je Prijedlog financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2022. i projekcija plana za '23. i '24.. 1. amandman zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 1. amandman isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao. Sada idemo na pregled amandmana za Prijedlog financijskog plana HZZO za '22. i projekcija za '23. i '24.1. amandman zastupnica Andreja Marić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Idemo sada na pregled amandmana vezanih uz Prijdlog financijskog plana HŽ-Infrastrukture za '22.g. i projekcija plana za '23. i '24. i to su zadnja dva amandmana. Prvi je kolege Hajdaša Dončića, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. I zadnji amandman zastupnice Martine Vlašić Iljkić koji vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo sada na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna. Na temelju Članka 91. Ustava RH i Članka 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna RH za 2022. godinu i projekcija za 2023. i 2024. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnica i zastupnika, 77 bilo je za i 49 bilo je protiv te je na taj način donesen Državni proračun RH za 2022. i projekcije za 2023. i 2024. godinu. Sukladno Članku 35. stavku 3. Zakona o proračunu sad prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcija za 2023. i 2024. godinu. Možemo li objedinjenog glasovati? Slažete se kao i u zadnjih nekoliko puta? Dakle, ja ću pročitati sve odluke. Prvo, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatske agencije za osiguranje depozita, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za autocesta, Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan HŽ Putnički prijevoz i Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan HŽ Infrastrukture. Dakle, 9 odluka za 2022. i projekcije za 2023. i 2024. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 48 protiv te su na taj način donesene odluke o davanju suglasnosti na financijske planove, 9 odluka. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo daje na glasovanje prijedlog zaključka koji glasi. Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna RH za 2022. i projekcije za 2023. i 2024. te prijedloge financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcije za 2023. i 2024. godinu Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatske agencije za osiguranje depozita, HZZO-a, Centra za restrukturiranje i prodaju, Hrvatskih autocesta, HŽ Putničkog prijevoza, HŽ Infrastrukture prije njihove objave u Narodnim novinama. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 117 zastupnica i zastupnika, svi su bili za i iskazali ste veliko povjerenje Stručnoj službi Hrvatskog sabora te im na tome čestitam. Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 203. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2022. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 124 zastupnika i zastupnice, 77 za, 47 protiv te je na taj način donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2022. godinu.
Hvala g. predsjedniče. Vlada ne prihvaća taj amandman. Obrazloženje, prijedlog amandmana nije u skladu s Direktivom 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.
Tko će se očitovati? Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Ne prihvaćam vaše obrazloženje i tražim da se o amandmanu glasuje.
Onda ćemo glasovati o tom amandmanu. Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća? Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 2. istog kluba zastupnika.
Navedeni amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana nije u skladu s Direktivom 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.
Kolegice Ahmetović, izvolite.
Poštovani državni tajniče. Ne prihvaćam vaše obrazloženje i molim da se o amandmanu glasuje.
Onda glasujmo i o 2. amandmanu Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman br. 3. istog kluba zastupnika. Izvolite državni tajniče.
Hvala. Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Obrazloženje, prijedlog amandmana nije u skladu s Direktivom 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.
Izvolite očitovanje.
Poštovani državni tajniče. Naravno da se ne slažem s vašim obrazloženjem i tražim da se o amandmanu glasuje.
Glasujmo onda i o 3. amandmanu Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao, nije dobio potreban broj glasova. I molim državnog tajnika za obrazloženje 4. stav Vlade.
Hvala. Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Obrazloženje, prihvaćanje amandmana prouzročilo bi dodatno financijsko opterećenje građana i poduzetništva jer bi se za taj već predviđeni iznos morala podignuti naknada za obnovljive izvore energije.
Izvolite još jednom očitovanje.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Ovo što ste sada izrekli naprosto nije istina, s obzirom da je naknada za obnovljive izvore energije itekako dovoljno visoka, itekako ju zapravo plaćaju svi oni građani RH koji imaju i nemaju za podmiriti račune za električnu energiju. Stoga vaše obrazloženje apsolutno ne stoji, ne prihvaćam ga i tražim da se o amandmanu glasuje.
Glasujmo i o 4. amandmanu Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, pa ćemo sada pristupiti glasovanju o Konačnom prijedlogu Zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 122 zastupnika i zastupnica, 77 za, 29 suzdržanih i 16 je bilo protiv te smo na taj način donijeli Zakon o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji. Sada ćemo napraviti stanku u trajanju od 10 minuta, nakon toga su slobodni govori, nakon njih idemo po dnevnom redu, prvo Konačni prijedlog Zakona o proračunu, pa nakon toga Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. Sutra ujutro počinjemo s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. STANKA U 12:55 SATI
Nemamo više stajališta i prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, a to je: -Konačni prijedlog Zakona o proračunu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 227. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika HS-a. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda i prihvaćen je prijedlog predlagatelja da ovaj zakon se raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. S nama je državni tajnik g. Stipe Župan iz Ministarstva financija koji će nam dat uvod u ovaj zakon, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o proračunu. Zakonom o proračunu uređuju se područja koja se odnose neposredno na planiranje, izradu, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, kao i proračuna jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, uređuje se upravljanje imovinom i dugovima, upravljanje dugom općeg proračuna, zaduživanja i davanja jamstava, proračunski odnosi u javnom sektoru, proračunsko računovodstvo, proračunski nadzor i druga pitanja. Odredbe Zakona o proračunu djelomično se odnose na izvanproračunske korisnike, trgovačka društva i druge pravne osobe u kojima država odnosno jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave ima odlučujući utjecaj na upravljanje, a koji se razvrstavaju u sektor općeg proračuna. Važeći Zakon o proračunu u najvećem dijelu ostvario je prvobitne ostvarene ciljeve među kojima je uspostavljanje fiskalne discipline bio jedan od značajnijih. Ipak razvoj učinkovitog i održivog sustava upravljanja javnim financijama zahtjeva institucionalni okvir koji će uz osiguranje fiskalne discipline biti više usmjeren i na osiguranje strateške alokacije sredstava, te učinkovitije pružanje javnih usluga. Također potrebno je provesti i usklađenja s Direktivom vijeća iz 2011.g. br. 85. o zahtjevima za proračunske okvire država članica. Prijedlogom zakona preciznije se definiraju proračunski i izvanproračunski korisnici u odnosu na trenutačne propise. Izvanproračunski korisnici svrstavaju se u skupinu 1. i skupinu 2.. Definiranje izvanproračunskih korisnika posebno je važno u kontekstu obveza koje RH ima prema EU u procesu planiranja i izvještavanja o izvršenju proračuna koji se temelji na statističkoj metodologiji EU. Na izvanproračunske korisnike skupine 1., a koji su upisni u registar izvanproračunskih korisnika primjenjuju se pojedine odredbe zakona i to na način koji je gotovo istovjetan za proračunske korisnike. Za ostale izvanproračunske korisnike propisuje se obveza dostave određenih podataka. Za proračunske korisnike sa slijedom dvojbi oko primjene u praksi sada izrijekom propisuje da osnivač proračunskog korisnika mora biti isključivo RH i/ili jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave ili proračunski korisnik može biti i sastavnica tijela ili ustanove kojem je ujedno isključivi osnivač, a kojem je osnivač isključivo RH i/ili jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Vezano za proces donošenja proračuna i financijskih planova unaprjeđuje se makroekonomski i fiskalni okvir koji sada uključuje pretpostavke i osnovne parametre na temelju kojih se izrađuju makroekonomske projekcije, usporedbu makroekonomskih projekcija s posljednje dostupnim projekcijama Europske komisije, projekcije po vrstama prihoda i rashoda proračuna opće države na temelju fiskalnih učinaka nepromijenjenih politika i predviđenih srednjoročnih politika, višegodišnje proračunske ciljeve iskazane pokazateljima manjka odnosno viška proračuna opće države, javnog duga odnosno duga opće države i rashoda proračuna opće države koji moraju biti usklađeni s fiskalnim pravilima i zakona kojim se uređuje fiskalna odgovornost, kao i prikaz manjka odnosno viška, te duga jedinica koje se sukladno pravilima statističke metodologije ESA 2010 razvrstavaju u sektor opće države, a imaju značajan utjecaj na kretanje manjka odnosno viška proračuna i duga opće države. Također propisuje se da makroekonomske i proračunske projekcije podliježu nepristranoj i sveobuhvatnoj ocjeni neovisnog tijela nadležnog za ocjenu fiskalne politike čiji se rezultati uzimaju u obzir kod izrade budućih makroekonomskih i proračunskih projekcija u skladu s odredbama zakonskih i podzakonskih propisa kojima se uređuje fiskalna odgovornost. U proračunski proces uključuje se i izrada nacrta proračunskog plana koji će vlada po ulasku RH u Euro područje biti obvezna dostavljati Europskoj komisiji svake godine najkasnije do 15. listopada. Naime, ovim dokumentom koji se izrađuje temeljem pakta o stabilnosti i rastu definira se makroekonomski i fiskalni okvir pojedine države članice Euro područja u idućoj proračunskoj godini, a kako bi se osigurala koordinirana ekonomska politika država članica Euro područja. Novost u odnosu na važeći zakon je da sabor donosi i proračun za proračunsku godinu i projekcije za slijedeće dvije godine na razini skupine ekonomske klasifikacije dok se trenutno proračun za proračunsku godinu donosi na razini podskupine. Isto vrijedi i za davanje suglasnosti na prijedlog financijskog plana izvanproračunskog korisnika. Navedenim će se omogućiti veća fleksibilnost kod izvršavanja proračuna i efikasnije upravljanje proračunskim sredstvima. Važno je istaknuti da će se i nadalje u sustav državne riznice podaci unositi na razini odjeljka, te će se svi izvještaji vezani uz izvršavanje proračuna usvajati na razini odjeljka, čime se osigurava jednaka razina transparentnosti uz povećanu učinkovitost kod upravljanja. Također propisuje se obveza ministarstvima za sastavljanje detaljnije upute za proračunske i izvanproračunske korisnike iz njihove nadležnosti u kojima između ostaloga dodjeljuju limite svojim proračunskim korisnicima uključujući i treću razinu korisnika. Ovim će se postići bolja kvaliteta konsolidiranih financijskih planova ministarstava s velikim brojem proračunskih korisnika, te osigurati nesmetan proces njihova izvršavanja. Detaljno se utvrđuje i postupanje proračunskih i izvanproračunskih korisnika u slučajevima kada se prijedlog njihovih financijskih planova razlikuje od konačnog financijskog plana koji je usvojio sabor. U svrhu što efikasnijeg provođenja projekata EU ovim prijedlogom zakona omogućava se i preraspodjela sredstava unutar izvora financiranja opći prihodi i primici, najviše do 15% na razini skupine ekonomske klasifikacije donesene od strane Sabora ili predstavničkog tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, ako se time osigurava povećanje sredstava učešća planiranih za financiranje projekata koji se financiraju iz sredstava EU. Uvodi se poseban izvještaj u korištenju sredstava fondova EU unutar Godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna. Propisuje se da proračunski korisnik državnog proračuna nadležan za dodjelu sredstava iz pojedinog programa EU može pokrenuti postupak za dodjelu sredstava najviše do 10% iznad visine sredstava određenih za pojedini prioritet, a iznad tog iznosa potrebno je dobiti suglasnost Vlade, čime se unaprjeđuju procedure vezane za preugovaranje. Također, propisuje se da ako nadležna tijela provjerama utvrde da su sredstva za projekte koji se financiraju iz sredstava EU utrošena nepravilno, proračunski korisnik državnog proračuna koji je sredstva dodijelio, mora odmah zahtijevati povrat proračunskih sredstava u državni proračun u skladu s pravilima i rokovima utvrđenim za pojedini program, odnosno fond EU. Za sredstva na ime neprihvatljivih troškova u projektima koji su financirani iz EU fondova, a koja su proračunski korisnici državnog proračuna dužni uplatiti u proračun EU, na temelju zahtijeva za uplatu nadležnih tijela EU, prijedlogom zakona propisuje se da se izvršavaju iz vlastitih prihoda, a na teret posebne aktivnosti unutar financijskog plana korisnika. Propisuje se da je za preuzimanje obveza po ugovorima koji zahtijeva plaćanje u sljedećim godinama i koji se sufinanciranju iz sredstava EU i sredstava pomoći inozemnih Vlada, potrebno je ishoditi suglasnost Vlade, ako vrijednost ugovora prelazi iznos utvrđen Zakonom od izvršavanju državnog proračuna. Vezano uz obrazloženja proračuna, dopunjava se sadržaj proračuna na način da obrazloženje postaje sastavni dio proračuna kako na državnoj, tako i na razini jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, ali i kod njihovih proračunskih i izvanproračunskih korisnika. Prijedlogom Zakona propisuje se i obveza jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, ali i proračunskim i izvanproračunskim korisnicima javno objavljivati informacije o trošenju proračunskih sredstava na svojim mrežnim stranicama na način da te informacije budu lako dostupne i pretražive. Uređuje se objava statističkih informacija u skladu sa zahtjevima za proračunske okvire država članica EU, od strane središnjeg tijela državne uprave nadležne za statistiku i od strane Ministarstva financija. Također, detaljno se propisuju obveze objave proračunskih dokumenata te vodiča za građane. Vezano za izvještaj o izvršenju proračuna propisuje se, isti se propisuje na sustav i detaljan način, kao i procesi i ključni dokumenti izrade i donošenja te izvršavanja, kako državnog proračuna, tako i proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Uvodi se i obveza izrade izvještaja o izvršenju financijskog plana za sve proračunske korisnike. Također, uvodi se i obveza izrade godišnjeg izvještaja o provedbi Višegodišnjeg plana uravnoteženja za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, ali i njihove proračunske i izvanproračunske korisnike. Uvodi se i obveza ministarstvima, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave za donošenje akata kojima će se formalno urediti ostvarivanje i korištenje nenamjenskih donacija te vlastitih prihoda njihovih korisnika. Dodatno se razrađuju uvjeti po kojima se prihodi proračuna mogu klasificirati kao namjenski. Za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i njihove proračunske i izvanproračunske korisnike, uvodi se obveza izrade Višegodišnjeg plana uravnoteženja kao posebnog dokumenta koji se donosi uz proračun, odnosno financijski plan, ako ovi korisnici ne mogu preneseni manjak ili višak u cijelosti podmiriti odnosno iskoristiti u proračunskoj godini. Također, uvodi se obveza proračunskim korisnicima državnog proračuna koji su predlagatelji zakona da prije prihvaćanja amandmana na prijedloge zakona koji se podnose Saboru, a kojima se mijenja fiskalna procjena u odnosu na procjenu danu uz prijedlog zakona, dostave novu fiskalnu procjenu Ministarstvu financija. Uvodi se obveza i predstavnicima Vlade u tijelu nadležnom za tumačenje kolektivnih ugovora, čime se službenim tumačenjem mijenja fiskalna procjena provedbe kolektivnih ugovora u odnosu na procjenu danu prije donošenja zaključka o prihvaćanju kolektivnih ugovora, da prije izjašnjavanja u službenom tumačenju pribave od nadležnog proračunskog korisnika državnog proračuna iz čijeg je djelokruga kolektivni ugovor, novu fiskalnu procjenu, koja mora uključivati i mišljenje Ministarstva financija. Također, propisuje se obveza izrade naknadne analize učinkovitosti i opravdanosti provedbe programa aktivnosti ili projekata odnosno pojedinih vrsta rashoda, izdataka proračunskih i izvanproračunskih korisnika državnog proračuna, odnosno propisuje se obveza izrade izvještaja o rezultatima naknade analize rashoda i izdataka koja će sadržavati preporuke za poboljšanje učinkovitosti i trošenja proračunskih sredstava te kojim će se utvrditi potencijalna poboljšanja u alokaciji postojećih rashoda i izdataka, njihovoj transparentnosti i potrebnim dodatnim analizama učinkovitosti pojedinih programa. Izvještaj o rezultatima analiza Ministarstvo financija dostavlja Vladi na usvajanje do kraja tekuće godine. Propisuje se ovlast Vladi RH da u slučajevima krize, sukladno zakonu kojim se uređuje sustav domovinske sigurnosti ili katastrofe, sukladno zakonu kojim se uređuje sustav civilne zaštite, može donositi odluke temeljem kojih će se financirati aktivnosti vezane uz saniranje posljedica krize ili katastrofe. Za financiranje ovih aktivnosti sredstva se mogu osiguravati preraspodjelom bez ograničenja na postojećim, kao i na naknadno utvrđenim proračunskih stavkama, aktivnostima i projektima, za koja se sredstva osiguravaju te kojom se mogu osigurati sredstva pomoći i zajma subjektima općeg proračuna. U odnosu na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u slučaju nastupa posebnih okolnosti, predstavničko tijelo može odlukom o izvršavanju proračuna ovlastiti načelnika, gradonačelnika i župana da tijekom izvršavanja proračuna donosi odluke kojima se osiguravaju sredstva za financiranje mjera i aktivnosti vezanih za te posebne okolnosti, uključujući i odluke o preraspodjelama bez ograničenja. Prijedlogom Zakona podrobnije se propisuju odredbe za postupanje davanja državnih jamstava, izmjene i dopune državnog jamstva te nadzor i praćenje provedbe ugovora o kreditu ili zajmu s državnim jamstvom, uključujući i ocjenu utjecaja na javne financije. Predviđa se i donošenje uredbe Vlade kojom će se propisati detaljniji kriteriji, postupci odobrenja državnih jamstava, kao i nadzor nad korištenjem provedbom sredstava i uvjete pod kojim se državno jamstvo može mijenjati i dopunjavati. Vezano za dugoročno zaduživanje jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, proširuju se mogućnosti dugoročnog zaduživanja, tako će osim za investiciju, prijedlogom zakona biti propisano da se jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, može odobriti zaduženje za kapitalne pomoći trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave radi realizacije investicije koja se sufinancira iz fondova EU-a kao i za investicije odnosno projekte čija je realizacija utvrđena posebnim propisima a kojima se stvara obveza sudjelovanja jedinicama u istoj. Također, omogućava se zaduživanje jedinica za financiranje obveza na ime povrata neprihvatljivih troškova koji su bili sufinancirani iz fondova EU-a. Prijedlogom zakona dodatno se uređuje proces zaduživanja jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave za projekte sufinancirane iz fondova EU-a. Propisuje se a sukladno i dosadašnjoj praksi da iznos zaduživanja jedinica za projekte sufinancirane iz fondova EU-a do iznosa ukupno prihvatljivog troška EU projekta, ne ulazi u izračun godišnje obveze jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Također, propisuje se obveza jedinicama da primljena sredstva EU-a i/ili pomoći za sufinanciranje iz državnog proračuna vezano za realizaciju projekata za koji se zadužila, utroše na otplatu zaduženja. Također, uvodi se dodatna decentralizacija upravljanja dugovima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave kroz olakšavanje mogućnosti refinanciranja i reprogramiranja postojećih kredita i zajmova. Ako se reprogramom ili refinanciranje ne povećava stopa zaduženosti jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, suglasnost će dati ministar financija a u slučajevima kada se stopa zaduženosti povećava, suglasnost daje Vlada. Po trenutačnim propisima jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave mogu reprogramirati ili refinancirati dug samo po određenim uvjetima. Propisuje se i da se i zaduživanje izvanproračunskih korisnika jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave i ostalih pravnih osoba u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu jedinica ne uključuju u opseg zaduživanja jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave osim u slučaju izdavanja jamstava od jedinica za isto. Isto tako, u svrhu efikasnijeg upravljanja likvidnošću, ove pravne osobe mogu se dugoročno zadužiti izvan namjene koje nisu vezane isključivo za investiciju. Prijedlogom zakona propisuje se da se u izračunu zaduženosti jedinica uključuju dospjele obveze iskazane u zadnjem raspoloživom financijskom izvještaju dok je u trenutačnom zakonu propisano da u izračunu ulaze dospjele nepodmirene obveze iz prethodnih godina. Na ovaj se način jasnije i transparentnije utvrđuje fiskalni kapacitet pojedine lokalne jedinice kao i regionalne odnosno područne samouprave. Zaključno, primjenom odredbe ovog prijedloga zakona stvaraju se preduvjeti za osiguranje srednjoročne i dugoročne održivosti javnih financija a izravni gospodarski učinci bit će vidljivi kroz druge zakonske i podzakonske akte koji moraju biti u okviru propisanih načela i pravila iz ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio gospodin Lalovac.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, pa evo danas smo i kroz vaše uvodno izlaganje, kroz određene novinske članke danas vidjeli da će ovaj zakon donijeti transparentnost za trošenje određenih sredstava pa možda moje pitanje odnosno može bolje reći, pojašnjenje kada je u raspravi bilo, u medijima bilo da se to odnosi samo na nekakve lokalne šerife, da će oni morati prikazivati račune, troškove gdje su vodili ne znam, znači konkretno pitanje, znači da li bi sada donošenje ovoga zakona znalo se evo nedavno nam je bio predsjednik Macron, znači koliko je trošak tog računa, hoće li Vlada znači ako usvoji ovaj zakon, kad bude trošak tog ručka, koliko je trošak bio, kod koga je bio, jel' i svrha? Ok, ovdje znamo da je svrha diplomatska odnosno donošenje itd., međutim da li sad to znači konkretno i primjenu ovog zakona, da li će to značiti da će se i ministarstva i Vlada objavljivati takve podatke, odnosno ne znam, Hrvatske vode, Hrvatske šume također žele nekoga počastiti ili ne znam, intelektualne usluge, hoće li se točno znati kome se platilo i s kojom svrhom? Čisto konkretno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo, poštovani zastupniče. Da, u pravu ste, dakle kao što sam i rekao, prijedlogom zakona propisuje se obveza ne samo jedinicama lokalne odnosno područne i regionalne samouprave nego i proračunskim i izvanproračunskim korisnicima za objavu navedenih informacija.
Gospođa Perić.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Evo, prije sat vremena smo izglasali proračun za 2022. sa projekcijama 2023. i 2024., i bilo je puno sumnji o tome kako će se izvršavati, što će se sada događati, na koji način će se koristiti ta sredstva. Dakle, ovaj zakon o proračunu po kojemu će se izvršavati proračun za 2022., što on konkretno donosi u smislu fleksibilnosti i korištenju sredstava u proračunu?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Pa već sam istaknuo i u uvodnom izlaganju, dakle upravo s ciljem povećavanja fleksibilnosti, zapravo mi idemo na to da će se proračun donositi na drugoj skupini ekonomske klasifikacije čime ćemo zapravo omogućiti veću fleksibilnost u izvršavanju proračuna međutim, tu je stvarno važno napomenut vezano za transparentnost i za objavu podataka, mi ćemo i nadalje prikazivati sve podatke na razini odjeljka te će se zapravo svi izvještaji vezani uz izvršavanje proračuna usvajati na razini odjeljka čime će se zapravo osigurati jednaka razina transparentnosti, naravno uz povećanu učinkovitost kod upravljanja. Osim toga, važno je napomenuti da zbog obveza iz direktive 85/2011 po zahtjevima za proračunske okvire država članica, mi smo detaljno propisali [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] i način proračunskog planiranja u ovom zakonu.
Hvala. Gospodin Gari Cappelli.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Državni tajniče, pa vidim da smo krenuli otpočetka odnosno sa riječima „transparentnost“, „decentralizacija“, to je lijepo čuti, ja se nadam da ćemo konačno i izvršavati neke stvari kako na lokalnoj tako i na svim razinama. Naročito naravno se puno priča o tim lokalnim šerifima i njihovoj transparentnosti. Mislim da se tu dosta griješilo jer ipak se ponašalo temeljem zakona koji je postojao. Dakle, mene zanima da li ta konkretna decentralizacija koja će se provoditi kroz jedinice lokalne samouprave upravo donositi rezultate i kroz ovaj pomak sa 5 na 15% eventualnog unutar samog proračuna mogućnost zbog europskih fondova proširenja, dakle mogućnosti sredstava.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče, da u posljednjih 15-tak godina rekao bih da su zapravo poduzeti značajni koraci vezani uz transparentnost proračuna i sudjelovanje građana u proračunskim procesima kako na državnoj tako i na lokalnoj razini. Fiskalna transparentnost bila je naglašena i kroz primjene odredbi Zakona o proračunu, ali i kroz upute Ministarstva financija za svaku proračunsku godinu prilikom izrade proračuna jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave. Tako da smo mi zapravo i u uputama za ovu godinu već dali naputak odnosno upute jedinicama lokalne, područne, regionalne samouprave da svoje podatke o trošenju sredstava objavljuju na predvidljiv i jasno strojno čitljiv način kako bi iste informacije bile lako dostupne i pretražive od građana.
Gospođa Ankica Zmaić.
Poštovani državni tajniče, ovim novim Zakonom o proračunu propisano je niz novih obveza za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Jedna od tih novih obveza je i izrada obrazloženja proračuna, što proračuna tako izmjena i dopuna proračuna tako i polugodišnjeg i godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna. Smatrate li vi da će se i ovim propisanim odredbama povećati transparentnost? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Pa vezano, vezano za obveze obrazloženja proračuna zapravo na razini lokalne samouprave situacija se bitno razlikuje od jedinica do jedinica. Mi smo zapravo naglasak htjeli staviti na uvođenje srednjoročnog proračunskog planiranja te programsko planiranje u skladu sa najboljom praksom EU. I zato smo zapravo uvidjeli da obrazloženje postaje sve značajniji dio proračuna odnosno financijskog plana i da je, da bi trebalo biti usmjereno na obrazloženje ciljeva odnosno rezultata programa projekata koji se žele postići.
Gospođa Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče uz dužno poštovanje prema vašoj funkciji ja moram priznati i ovdje otvoreno reći da me zapravo zabrinjava i rastužuje što ministar financija ne brani ovaj zakon, dugo očekivani i osnovni zakon njegova djelovanja. Ono što bih htjela pitati po pitanju ovog zakona odnosno vašeg prijedloga. Hrvatski sabor donosi proračun za proračunsku godinu i projekcije za slijedeće 2 proračunske godine na razini skupine ekonomske klasifikacije čime se vraćate korak unazad što se tiče planiranja. Pa je moje pitanje kako ćemo mi to glasat za vaš predloženi proračun kad ćemo znati primjerice koliko ste sredstava ukupno planirali za skupinu rekreacija, kultura i religija, ali nećemo znati koliko je udio po pojedinoj podskupni odnosno koliko će to dobiti to rekreacija, a koliko to religija. Nemojte mi govoriti o fleksibilnosti trošenja sredstava to je samo stvaranje prostora da sredstva trošite eto kako vam se bude htjelo. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Dakle, morat ću vam govoriti o fleksibilnosti jer uistinu to je bio cilj ove izmjene. Vi ste govorili o nekim programima, mi smo rekli na razini skupine ekonomske klasifikacije. Naravno ja sam tu naglasio da je važno istaknuti da će se i nadalje u sustav državne riznice podaci unositi na razini odjeljka kao što je i do sada te će se svi izvještaji vezani uz izvršenje proračuna usvajati na razini odjeljka čime se osigurava zapravo jednaka razina transparentnosti uz povećanu učinkovitost. Dodatno prilikom, prilikom usvajanja plana proračuna za iduću godinu i projekcija za iduće 2 godine, mi ćemo kao prilog proračunu dostavljati identično izvještaje kao i do sada. Ovdje se samo radi na koji način će sabor usvojiti navedene dokumente.
Hvala. Gospodin Daniel Spajić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče evo još mi ostalo da vas pitam. Znači 3 milijarde kuna za stambeno zbrinjavanje prognanika izbjeglica, imamo stavku u proračunu, u 3 godine 3 milijarde kuna. Da li s te 3 milijarde kuna molim vas da odgovorite hrvatskoj javnosti zbrinjavamo ove čakijaše što ja zovem što po tramvajima bodu ljude ili zbrinjavate čakijaše od Pupovca Milorada koji su otišli prije 30 godina koji su pucali po Hrvatskoj? Jer samo 2 miliona kuna dajete za povratak Hrvata koji su otišli iz Hrvatske, svih građana RH bez obzira na vjeru i naciju koji su, koje ste vi protjerali svojim lošim politikama. Za to dajete 2 miliona kuna, a za ovo u 3 godine dajete 3 milijarde kuna. Pa vas molim da mi odgovorite kome će ići taj novac? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče, dakle predmet stambenog zbrinjavanja uređen je posebnim zakonskim propisima i na temelju istih se i planiraju sredstava u državnom proračunu. Dotakli ste se Hrvata izvan Hrvatske u vašoj replici, moram reći da smo ove godine zapravo više nego udvostručili proračun Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske.
Gospodin Dario Hrebak.
Poštovani državni tajniče, jedno pitanje, dakle ovaj zakon neosporno je jedan ogroman korak naprijed u ophođenju s javnim novcem pogotovo lokalnih dužnosnika, načelnika, gradonačelnika i župana, mi smo do sada već potaknuli i napravili promjene Zakona o lokalnoj samoupravi međutim nije tamo bilo kazni što je i očekivano za takav tip zakona. Međutim, ovdje se konkretno prvo po prvi puta spominju kazne pa vas molim koga ćemo mi to kažnjavati, što će se dogoditi sa onim načelnicima, gradonačelnicima i županima koji će se oglušiti o odredbe ovog zakona? I još jednom pohvala svima onima u vašem ministarstvu, svim stručnim službama koje su radile na ovom ogromnom iskoraku vezano uz transparentnost trošenja javnog novca kako na državnoj tako i na lokalnoj razini.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Moram vam dat riječ. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Dakle, u pravu ste mi smo ovdje prvi put propisali i prekršajne odredbe za nepoštivanje odredbi vezane uz transparentnost odnosno uz objavu podataka o trošenju sredstava. Predviđeno je da će se kažnjavati čelnici tijela odnosno ovlaštene odgovorne osobe u tijelima, dakle ako govorimo o općinama to bi bili načelnici, ako govorimo o gradovima gradonačelnici, a županijama župani, o izvanproračunskim korisnicima to bi bili čelnici izvanproračunskih korisnika odnosno proračunskih korisnika.
Hvala. Gospođa Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Mislim da ćemo se svi složiti kako povećana razina transparentnosti je nešto što ćemo svi podržati i toplo pozdraviti. Mene buni jedna stvar i evo ja se nadam da ćete mi to pojasniti jer u ovom tekstu koji je pred nama piše kako će ministar naputkom utvrditi okvirni sadržaj. To je onako dosta široka definicija, danas u dnevnom tisku čitamo da će kolega Hrebak sa svojim amandmanom nešto definirat pa me zanima hoćemo li imati nekakav naputak koji će raditi ministar, hoće li se to ovim amandmanom definirati, do koje razine transparentnosti će se ići i hoće li se taj naputak onda donijeti u skladu sa onim vremenskim rokovima koji su propisani ovdje zakonom, budući da brojna ministarstva podzakonske akte ne donose dugo, dugo nakon što taj vremenski rok prođe koji je propisan. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Da u pravu ste, mi smo predvidjeli kako bi naputkom propisali detaljnije sadržaj podataka i obuhvat podataka o trošenju proračunskih sredstava, međutim otvoreni smo za vaše konstruktivne prijedloge u vidu amandmana u kojima ćemo se očitovati kada za to dođe prilika.
Hvala lijepa nemate više replika. I sada je sada kao prvo da li ima izvjestitelja odbora koji žele reći nešto? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Dario Hrebak koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani i uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Mi danas donosimo Zakon o proračunu jer je to jedan od uvjeta za razna usklađivanja što europske prakse, što NPO-a nekih drugih stvari, međutim i to je dobro, to je jedan dobar iskorak u smislu svega drugoga što ovaj zakon pozitivno donosi, ali ono što nas u HSLS-u najviše zanima u smislu ovog zakona je upravo jedan ogroman iskorak po pitanju transparentnosti ne samo jedinica lokalne samouprave koja je nama u ovom trenutku u fokusu nego i cjelokupnih državnih financija. Lijepo je i pohvalno to da ćemo mi s ovim zakonom rekao bih održati, očuvati održivost javnih financija naše države, ali ono što je još bitnije od toga je upravo ova transparentnost na lokalnoj razini. Ovim zakonom konačno se donosi i regulira ta transparentnost trošenja javnog nova, kao to sam rekao pogotovo od strane lokalnih dužnosnika u vidu načelnika, gradonačelnika i župana. Mi smo početkom godine donijeli izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi kojim se isto tako uvodi transparentnost, ali kao što sam već i spomenuo nema kazni jer taj tip zakona ne propisuje kazne, njih propisuje upravo Zakon o proračunu koji je nama, govorim u ime kao gradonačelnik, nama lokalnim dužnosnicima direktan i neposredan. Prvi puta se uvod kazne, čuli smo državnog tajnika za sve one rekao bih nestašne, neću upotrijebiti termin lokalni šerif, isto tako smatram da je on možda grub, ali za one nestašne gradonačelnike, načelnike i župane koji su se i na ovaj zakon iako je bio deklaratoran bez kazne oglušivalo. Naime, kazne neće biti baš male, čelnik tijela koji će se oglušiti odredbe ovog zakona ukoliko ga usvojimo, morati će platiti od 10 do 50.000 kuna kazne osobno i mislim da je to poprilično velika kazna koja će ipak njih prisiliti da građanima jer građani to traže otvore javne financije, da ih transparentno prikažu na strojno čitljivom obliku na mrežnim stranicama, ali isto tako da konačno skinemo tu stigmu sa svih nas ostalih u većini lokalnih dužnosnika koji časno i pošteno obavljamo svoj posao. Nas sad svi zovu lokalni šerifi, ali nakon ovog zakona, nakon što ćemo svi morati poštivati ove odredbe ipak će se ta stigma skinuti sa većine nas koji kažem časno i odgovorno radimo svoj posao. Nažalost, puno je toga pričano u zadnjih nekoliko godina o transparentnosti, puno i od naših kolega saborskih zastupnika. Mnogi su se kunili, vidim pogotovo ovaj dio gdje sjede zastupnici Mosta prazan, dakle sabornica je danas poluprazna, a mi danas donosimo zakon koji će itekako biti revolucionaran po pitanju iskoraka u smislu trošenja javnog novca na području Hrvatske. HSLS je odlučio u potpunosti još dodatno doprinijeti sa ovim zakonom, kao što je rekla gospođa Vučemilović neke stvari po nama još treba doraditi, međutim zadovoljni smo i zahvaljujemo se svima u Ministarstvu financija koji su radili na odredbama ovog zakona. Svi znamo koliko je korupcija raširena upravo na lokalnoj razini, sve se kunemo i brinemo o toj borbi protiv korupcije, ali svako malo neko bude uhapšen, neko bude platio neki ručak koji ne bi trebao platiti. Ručkovi su najmanje bitni u cijeloj priči, iako znamo da i medije i građane uvijek zanimaju ručkovi, dnevnice, plaće itd., puno su bitniji ugovori, aneksi ugovora, ono što se dogodi ispod male nabave prije dakle ulaska u knjigovodstveni sustav, nakon realizacije projekta preko aneksa ugovora, bude to sasvim jedan drugačiji račun. No ne bih previše o tom djelu, htio bih govoriti o onome što smo kao HSLS tražili i doprinijeli prilikom pregovora oko zajedničkog formiranja Vlade, nešto što je bilo i u koalicijskom sporazumu zajedničkom, nešto što je bilo i u programu Vlade RH i to nešto upravo se nalazi kao dio ovog zakona o proračunu. Ja ću govoriti sada malo o tim konkretnim amandmanima, što sam siguran da zanima i ostale zastupnike. Dakle, mi ćemo podnijeti 5 amandmana kojima mislimo da ćemo dodatno unaprijediti ovaj zakon ali ono što je bitno u prvom amandmanu kojeg ćemo podnijeti, kojeg smo već podnijeli, uputili u saborsku proceduru, dakle objava je informacija iz stavka 10. članka ovog zakona, dakle čl. 144., a podrazumijeva najmanje objavu isplata iz proračuna odnosno financijskog plana tijekom proračunske godine, objavu podataka isplatitelju, vrsti rashoda odnosno izdatka te objavu podataka o primatelju sredstava uključujući i njegov osobni identifikacijski broj, naziv pravne osobe odnosno ime i prezime fizičke osobe, osim informacije koja predstavlja klasificirani podatak prema zakonu kojim je uređena tajnost podataka i informacija čija bi objava bila protivna posebnim propisima. Zašto to posebno ističemo? Zato što će to onda biti potpuna totalna transparentnost, dakle ono što smo osobno, što sam kao gradonačelnik učinio u gradu Bjelovaru, ovo će biti još jedan stupanj više jer kao što čuli od državnog tajnika, radi se i o proračunskim i o izvanproračunskim korisnicima, dakle i mi sami u gradu Bjelovaru nismo otišli tako daleko a sad će nam zakon to na neki način i nametnuti. S tim sam u potpunosti zadovoljan, transparentnost i građani koji su ovu poruku doživjeli u Bjelovaru kada smo to napravili, bili su oduševljeni s tom idejom, poslali smo snažnu poruku da nemamo što skrivati, poslali smo poruku da je to Hrvatskoj potrebno a s druge strane nažalost zadnje 3 godine, svega nekoliko načelnika, gradonačelnika je krenulo tim putem, od župana nitko. Upravo zato očito nam je bio potreban i ovaj zakon kako bi nam rekao, naredio da moramo napraviti. Svi podsjećam, preko 500 jedinica lokalne samouprave je u Hrvatskoj, svega 20-ak ovu cjelokupnu transparentnosti uvelo, nadam se da će upravo ovaj zakon omogućiti da ih bude puno, puno više. U svakom slučaju, mi smo svjesni toga da odredbe ovog zakona neće riješiti pitanje korupcije u Hrvatskoj, ali će to biti sjajna poruka, to će biti poruka da doista želimo nešto pokrenuti i bit će jedan veliki, usudio bi se reći, ogroman iskorak po pitanju transparentnosti javnih financija i financija lokalne samouprave. HSLS će glasati za ovaj zakon, ali dakle ukoliko se upravo ovi amandmani usvoje koje smo i komunicirali sa vašim ministarstvom, a koji će dodatno unaprijediti ovaj zakon i doista konačno nakon dugo, dugo vremena uvesti potpunu, totalnu transparentnost javni, financijski sustav. Hvala još jednom i evo, nadam se da ćemo u srijedu usvojiti ove amandmane i da ćemo isto tako izglasati ovaj zakon koji će Hrvatska sigurno biti jedan korak bolja zemlja nego što je to danas.
Hvala lijepa. Gospodin Damir Bakić iznosit će stajalište o ovom zakonu zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege, dobar dan. Pozdravljamo donošenje ovog zakona i kao što je rekao kolega Hrebak, kao što je reklo više kolegica i kolega u replikama, osobito pozdravljamo transparentnost kao recimo ključnu riječ koja se ovdje pojavljuje, smjer u kojem ovaj zakon ide, svakako se za to zalažemo i to toplo pozdravljamo. Evo sad u ime našeg kluba nekoliko opaski, prije svega pitanja. U čl. 4. u definiciji proračunskih korisnika, više nisu izrijekom navedena vijeća manjinske samouprave kao što je to trenutno u čl. 3 važećeg zakona. Zašto je to sada tako i hoće li biti kakvih praktičnih implikacija? U čl. 4., također u definiciji izvanproračunskih korisnika je sada izmijenjena i uvode se dvije skupine takvih korisnika, tu ima nekih nejasnoće i voljeli bismo vidjet preciznija obrazloženja odnosno pojašnjenja. Što je prva skupina, što je druga skupina. Čl. 28. je definirao posebno dio proračuna, tu se izrijekom navodi da se on sastoji plana rashoda i izdataka državnog proračuna odnosno jedinica lokalne ili područne (regionalne) samouprave i njihovih proračunskih korisnika iskazanih po organizacijskoj klasifikaciji, izvorima financiranja i ekonomskoj klasifikaciji. U čl. 31. govori se o obrazloženju općeg i posebnog djela proračun i onda i u uvodnom djelu teksta i u obrazloženju kaže se izrijekom da obrazloženje više nije sada prilog proračuna nego je njegov sastavni dio, to međutim u čl. 31. nigdje izrijekom ne piše. Valjalo bi precizirati eventualno u čl. 28. je to izričitije zapisano. U čl. 37. navodi se kako su jedinice lokalne i područne samouprave u slučaju kada ne mogu preneseni manjak podmiriti do kraja proračunske godine, dužne izraditi višegodišnji plan uravnoteženja za razdoblje za koje se proračun donosi i dodatno. Godišnji izvještaj o tome višegodišnjem planu uravnoteženja treba pratiti izvještaj o izvršavanju proračuna, također … [[Govornik se ne razumije.]] U čl. 40. ukida se dosadašnja obveza ministra odnosno upravnog tijela zaduženog za financije da nacrt proračuna dostavi Vladi odnosno županu odnosno gradonačelniku odnosno načelniku do 15. listopada. To pozdravljamo. Čl. 41. precizira raspravu o proračunu i sad se u stavku 2. navodi da se amandman kojim se predlaže povećanje nekog rashoda može podnijeti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje nekih drugih rashoda u posebnom dijelu proračuna u istom iznosu, a tako je bilo i do sada, ali što je sada novo, sad eksplicitno piše, sad eksplicitno piše u odnosu na čl. 28 važećeg zakona da to mora biti unutar istih izvora financiranja. Čl. 60 precizira mehanizam preraspodjele sredstava proračuna, preraspodjela je moguća i do 15% na razini skupine ekonomske klasifikacije, ako se time osigurava povećanje sredstava učešća RH odnosno lokalne i regionalne samouprave planiranih u proračunu za financiranje projekata koji se sufinanciraju iz sredstava EU. Važno je dometnuti da se u stavku 9 uvodi još jedna novost, a to je da ministar financija sada uz odobrenje provedbe preraspodjele sredstava odobrava i naknadno utvrđivanje aktivnosti i projekata i stavki jer isto se analogno primjenjuje na proračune jedinica lokalne i regionalne samouprave te i to svakako pozdravljam. Čl. 119 govori o kratkoročnom zaduživanju jedinica lokalne i regionalne samouprave, pri čemu kako je bilo i dosad, ograničenje u vezi sa zaduživanjem jedinica lokalne i regionalne samouprave, propisuje Zakon o izvršavanju državnog proračuna. U tom nam je kontekstu važan i čl. 34 Zakona o izvršavanju državnog proračuna koji smo upravo danas usvojili. I na kraju, čl. 120 i 121, čl. 120 određuje da se jedinice lokalne i regionalne samouprave sada može dugoročno zaduživati i ne samo za investicije koje financira iz vlastitog proračuna, nego i za kapitalne pomoći trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama u svom većinskom vlasništvu radi realizacije investicije koja se sufinancira iz fondova EU i za investicije, odnosno projekte čija je realizacija utvrđena posebnim namjenama i to je vrijedna novost. Čl. 121 propisano je da ukupna godišnja obveza jedinica lokalne i regionalne samouprave ne može iznositi više od 20% prihoda u prethodnoj godini i to nije novo. Novost je u odnosu na važeći Zakon i njegov čl. 88 st. 2. To što se sada u godišnje obveze uz anuitete po zajmovima i kreditima ne ubrajaju dospjele nepodmirene obveze iz prethodnih godina, kako je trenutno i kako je bilo i dosad, nego se ubrajaju, odnosno relevantne su dospjele nepodmirene obveze iskazane u zadnjem raspoloživom financijskom izvještaju. O tome ste i vi državni tajniče govorili. U praksi bi ova promjena, međutim, mogla stvoriti mnoge probleme, mnogim jedinicama lokalne i regionalne samouprave i zato bi bilo uputno ovu inače pozitivnu odredbu uvesti postupno s izvjesnim rokom odgode od npr. godinu dana. Točno takav amandman na ovaj članak Zakona će Klub zeleno-lijevog bloka podnijeti. Zahvaljujem.
I vama. Gđa. Vesna Vučemilović zastupat će stavove o ovom Zakonu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, poštovani glavni rizničaru, kolegice i kolege. Što nam donosi ovaj zakonski prijedlog koji je danas pred nama? Jedan cilj koji mislim da ćemo svi podržati, a odnosi se na povećanje učinkovitosti i transparentnosti proračuna, ali ima još jedan cilj koji možda i nećemo baš svi podržati, a odnosi se na zaduživanje i upravljanje dugom. Ovaj prvi dio uistinu je nešto što svi već dosta dugo očekujemo i svi ćemo se složiti da proračun svih jedinica lokalne samouprave treba biti transparentniji, bilo je tu dosta natpisa u medijima i evo, slažem se sa kolegom Hrebakom da onda nekako u isti koš stavljamo sve, i one koji su u toj kategoriji, kako to se kolokvijalno obično kaže, lokalnih šerifa pa troše i na ono što ne bi trebalo, ali i one druge koji savjesno rade, a ima i takvih, je li? Stoga, ovaj dio vezano za transparentnost je nešto što se već dugo čeka i što je u svakom slučaju dobro, ali naravno, ovaj drugi dio koji se odnosi na zaduživanje, ipak traži jednu dozu opreza i otvara određena pitanja. Neću se previše zadržavati na ovom dijelu vezano za transparentnost, već je i kolega Hrebak dosta govorio o tome i evo, vidjet ćemo i taj njegov amandman. Ja sam već i u replici rekla, znači da će ministar, znači naputkom utvrditi okvirni sadržaj i to je onako malo rastezljiv pojam i može značiti dosta toga, tako da nije loše već u zakonu odrediti koja je to razina transparentnosti jer baš da sve ovisi o naputku koji će ministar donijeti, a možda i neće u nekim zakonom predviđenim rokovima, nije dobro jer imamo dosta loša iskustva sa tim podzakonskim aktima. Ja sam ovdje, evo, godinu i pol dana u ovom Saboru i već nekoliko ministarstava vidim da ne donosi podzakonske akte sukladno propisanim rokovima. Kašnjenja su dosta velika, imali smo čak jednu bizarnu situaciju nedavno, kada je u pitanju bio Registar enzima gdje smo radili izmjene i dopune zakona gdje se ukida Registar enzima koji je bio propisan kod zadnje izmjene zakona i možda to uistinu ni onda nije trebalo, ali ako je bilo propisano, trebalo je napraviti. Znači, mi sad mijenjamo zakon jer nismo nešto napravili, ministarstvo nije napravilo, uspostavilo registar koji je trebalo napraviti zadnjim izmjenama i dopunama zakona. Po meni to nije u redu, tako i ovo tu sam oprezna evo nemam nekakav dugačak mandata, ali u ovih godinu i pol sam se uvjerila nekoliko puta da se pravilnici, podzakonski, akti i registri ne donose tako da evo pratit ćemo hoće li taj naputak se donijeti i kada i na koji način će biti kreiran. Tako da o toj višoj razini transparentnosti u stvari mi možemo govoriti tek kad vidimo naputak i naravno kad usvojimo sankcije evo mislim da je dobro da se ovaj usvoje odmah i sankcije za sve one koji se neće pridržavati tih pravila. Jer mi imamo preko 500 tih jedinica lokalne samouprave i uistinu je teško, mi ne možemo očekivati od državne revizije da ona pročešlja svih preko 500 jedinica lokalne samouprave i da ih iskontrolira tako da ja se nadam da ćemo znači neke stvari definirati malo bolje kako bi uistinu imali transparentne proračune. Uvođenje izrada izvještaja o korištenju sredstva iz fondova EU je također nešto što je pozitivno i treba pohvaliti. Znamo mi manje-više na lokalnoj razni svi otprilike za što se troše sredstva iz EU projekata, ali nije loše napraviti da to imamo i što bi naš narod rekao crno na bijelo pogotovo ako budu detaljne stavke u tom izvještaju. E sad, ovaj drugi dio koji se odnosi na zaduživanje i upravljanje dugom je nešto gdje sam ja rekla da bi trebalo iskazati ipak određenu dozu opreza jer evo upravo danas je usvojen znači proračun gdje ono što svima nekako privlači pozornost je taj rast javnog duga, u 5 godina od 2019. do 2024. 90 milijardi kuna što iznosi nekih 30% u odnosu na ono što je, na onaj nominalni iznos koji je bio 2019. kada ruku na srce moramo reći da je bila stabilna situacija vezano za javni dug nije bilo u nominalnom iznosu, nije bilo tog porasta kao što ćemo ga zabilježiti sada. Znači, ovim prijedlog zakona uvode se određena jasnija pravila za preraspodjele proračunskih sredstava ovisno o izvorima financiranje i s naglasnom na veću fleksibilnost za provedbu projekata EU. Zatim se dovodi, uvodi jedna dodatna decentralizacija upravljanja dugovima jedinica lokalne samouprave, olakšava se mogućnost refinanciranja i reprogramiranja postojećih kredita i zajmova. Ovim znači prijedlogom zakona omogućava se zaduživanje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, isto tako za kapitalne pomoći trgovačkim društvima, drugim pravnim osobama u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave radi realizacije investicije koja se sufinancira iz fondova EU odnosno za investicije i projekte čija je realizacija utvrđena posebnim propisima, a kojima se stvara obveza sudjelovanja jedinica lokalne i područne samouprave. Znači vidimo da, tu se znači još omogućava i zaduživanje za financiranje obveza na ime povrata neprihvatljivih troškova koji su bili također sufinancirani iz fondova EU i kad vidite sve ovo onda vrlo je lako zaključiti da mi ustvari idemo na jednu varijantu da se osigura ta protočnost i da se na neki način lakše povuku sredstva koja nam stoje na raspolaganju kao iz VFO-a tako iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost znači onaj program Next Generation gdje su u stvari vrlo kratki rokovi. Ukoliko nemamo ovu fleksibilnost može nam se dogoditi da neka sredstva i ne povučemo. U tom kontekstu to je dobro, ali isto ja moram napomenuti da europski fondovi nisu često na ono, predviđeni za ono što nama treba. Znači mi imamo situacije na terenu gdje imamo prekrasne nove biciklističke staze kraj cesta koje su pune rupa, kojom se voze traktori po selima i puno je tu infrastrukturnih projekata koji možda jesu prikladni za ruralna područja u razvijenim državama Europe. Ali za nas baš i nisu jer prioriteti EU i prioriteti naši nisu uvijek isti. Ono što nama treba to već puno puta sam govorila su otkupne stanice, pogoni za preradu poljoprivrednih kultura, ali evo samo na primjeru regionalnog distributivnog centra u Osijeku vidimo koliko sporo idu ti projekti kada je u pitanju nešto što će uistinu nama donijeti određenu povećanu dodanu vrijednost za naše proizvode to je bilo još 2017. u predizborno programu HDZ-a, pa se opet ponovilo ove godine i sad konačno je krenulo i trebalo bi biti gotovo. Ali vidimo da to ide užasno sporo, presporo definitivno dok neki infrastrukturni projekti idu puno brže, a oni kratkoročno zaposle radnu snagu, a dugoročno ostavljaju troškove održavanja. Ne otvaraju dugoročno radna mjesta. Tako da sve ovo nas nekako navodi na zaključak da nije loše povećati apsorpciju sredstava iz EU, ali s druge strane moglo bi nam se dogoditi da se dodatno zadužimo za projekte koji će se financirati kasnije i povući će se sredstva iz EU koji de facto nama nisu ono što nama treba. A ako se osvrnemo na činjenicu da je ravnatelj SAFU-a u pritvoru, da OLAF češlja preko 400 projekata onda nam se može dogoditi da nam ostanu krediti za projekte koje nam ionako nisu trebali, ali smo ih radili jer eto mogli smo povući sredstva iz Europe pa smo ovaj pa smo ušli u to. Tako da taj dio vezano za lakše zaduživanje nekako uzimam sa jednom dozom opreza mada kažem vrlo su kratki rokovi za povlačenje sredstava predviđenih za projekte iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost i ovaj proračun je, ovaj zakon je na tragu toga. Znači da se upravo sve to skupa i povuče i realizira. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Danijel Spajić koji će predstavit stavove o ovom zakonu, stavove Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Govor prošlog tjedna počeo sam s dvije šaljive pohvale na račun Vlade, pohvalio sam ih što su konačnom s budžetom od 2 milijuna kuna počeli investirati u povratak preko 10% Hrvata koji su protjerani iz zemlje te što su budžet za provedbu Strategije borbe protiv korupcije podigli za čak 18%. Sa 14 000 kuna na nevjerojatnih 16 500 kuna. Čestitam. Međutim, što više u materijale vezano za proračun, sve nam je manje do šale. Dapače, jako smo zabrinuti zbog niza proračunskih stavki i nikako ne možemo podržati ovakav način trošenja novca. Osvrnut ću se na par točki a to su umirovljenici, javni dug, gospodarski rast, nerazumna ulaganja u IT, upravljanje državnom imovinom, ovisnost o EU fondovima i naša crna rupa zvana zdravstvo i moj prijatelj Beroš. Što se tiče umirovljenika u narednoj godini, Vlada je planirala povećanje izdataka za mirovine od nešto preko 900 milijuna kuna, približno koliko će u naredne 3 godine u prosjeku davati za stambeno zbrinjavanje nekakvih izbjeglica, još ne znamo kojih. Odnos na ukupnu masu mirovina, to je jedva oko 2%, što znači nedovoljno niti za pokrivanje inflacije, stalnim padom omjera prosječne mirovine i prosječne plaće koja je ionako među najgorima u EU-u. Rupa za pokriće mirovine doprinosima iznosi 17,5 milijardi kuna i morat će se nadoknaditi iz ostalih proračunskih prihoda. I tako se vrtimo u začaranom krugu iz kojeg možemo izaći samo značajnim povećanjem ukupnog broja radnih mjesta i prosječne plaće a toga nema bez reformi za koje ova Vlada ne,ma ni volje ni kompetencija. Što se tiče javnog duga, iz materijala koji nam je Vlada dostavila, jasno je kako će nas Plenkovićeva Vlada od 2016. do kraja ovog mandata zadužiti za dodatnih 100 milijardi kuna. 100 milijardi kuna. Pa gdje su ti novci uloženi? Dug ne bi bio problem kad bi bio uložen pametno, u nešto što donosi dugoročnu korist ali očito da ovi novci tako nisu uloženi. Naravno, Vlada će nam mazati oči kako smo mi ipak manje relativno zaduženo u odnosu na BDP u usporedbi sa drugim članicama EU-a ali to su samo floskule a 7,3 milijardi kuna koje ćemo ove godine dati za kamate, nisu floskule već konkretni novci od kojih smo svako maloljetnom djetetu u RH mogli dat mjesečni dječji doplatak od 850 kuna. Za svako maloljetne dijete u RH. Kad je u pitanju gospodarski rast, Vlada se htjela pohvaliti kako će sredstva iz Nacionalnog plana oporavka podići gospodarski rast u naredne 2, 3 godine ali to izvješće ujedno otkriva kako će ta sredstva samo proći kroz naše gospodarstvo kao kroz protočni bojler. Stope rasta nakon toga opet padaju na 2, 2,5% koje nam garantiraju jedino daljnje odumiranje. Razni kružni tokovi, aglomeracije i nogostupi su odlični za namirenje partijskih mašinerija ali ne i za promjenu strukture gospodarstva i podizanje stopa rasta na održivu razinu. Kad su nerazumna ulaganja u IT, ono što je Sanader i ostali proračunskim kabadahijama bio marketing, to je danas po novom Plenkoviću i HDZ-u, IT. idealno područje za korupcijske aktivnosti i izvlačenje stranačke love. Malo ljudi se u to razumije a ekipa iz DORH-a i USKOK-a očito nije baš financijski pismena pa nam iz inozemstva moraju otkrivati afere na području IT-a. Desetine stavki vezano za IT možete pronaći u ovom proračunu iako mi nemamo jasnu strategiju digitalizacije. Recimo, Ured za digitalizaciju dobiva oko 750 milijuna kuna. Za proširenje državnog oblika trošit će se u narednim godinama oko 150 milijuna kuna, iako je inicijalno potrošeno oko 350 milijuna kuna bez jasnih korisnika, nekakva nadogradnja … [[Govornik se ne razumije.]] koštat će nas dodatnih 102 milijuna kuna dok zdravstvo grca u dugovima. Ovako se može nabrajati sat vremena. Beroševe radnje su svima poznate u RH pa treba narod upoznati s ovim novim koji se dešavaju. Što se tiče upravljanja u državnoj imovini, upravljanje državnom imovinom je vjerojatno najsramotniji dio proračuna, dio proračuna koji jasno pokazuje s koliko korupcije i negativne selekcije Vlade upravlja državnom imovinom kojoj je povjerena, povjerena. Upravljajući jako vrijednom državnom imovinom, Vlada će i kroz dobit iz udjela poduzećima, najma, koncesijama i drugim prihodima uprihoditi samo 2,4 milijarde kuna. Naša državna imovina vrijedi desetke milijarde. Desetke milijardi, pametnom dosta. Ovisnost o EU fondovima. Čak 20% napuhanih proračunskih prihoda dolazi kao pomoć iz EU fondova. Postali smo ovisnici o EU sredstvima a ona se ne ulažu u proizvodne kapacitet kojima bi osigurali proračunske prihode kad pomoć prestane. Ali neke očito za to nije briga jer kad prestane, oni će biti daleko na drugim mjestima u Bruxellesu ili nekakvom veleposlanstvu itd. Crna rupa zvana zdravstvo. Iako imamo sjajne i požrtvovane stručnjake i osobe u zdravstvu, naše zdravstvo je najbolesniji dio našeg društva zbog načina kako ministarstvo njima upravlja. Troškovi nekontrolirano rastu a rupe se krpe iz proračuna. Ministru Mariću je već muka od svega toga ali prebacuje redovito sredstva jer mora, jer gazda to traži. Da nije rupe u zdravstvu koju treba pokrpati, proračun povećanja mirovina mogao bi biti skoro 10 puta veći, ali treba nahraniti hobotnice koja se stisnula oko našeg zdravstva i platiti cijenu nesposobnosti odgovorni za provedbu reformi. Ovakav proračun ne samo da nije korak izvlačenju RH sa stranputice na kojoj se već dulje vrijeme nalazi, već je veliki korak prema daljnjem produljenju svih ključnih problema s kojima se suočavamo. Treba samo napomenut da je od 2008. do danas BDP padao za 20% dok u isto vrijeme imamo, dok nam u isto vrijeme proračun raste za oko 45%. To će sve platit hrvatska sirotinja, a ja ću s ovog mjesta sad ovaj poručit sve jednom državnom odvjetniku za kojeg budem znao da ima prste u pekmezu, znači osobno ću ih prijaviti OLAF-u, ja svojim imenom i prezimenom, a vidit ćete što ćete vi po tom napraviti. Hvala.
I vama. Gđa. Grozdana Perić predstavit će mišljenje HDZ-a o ovom zakonu, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, državni rizničaru, kolege i kolegice. Mislim da Zakon o proračunu puno više treba komentirati u smislu zakonodavnih odredbi, a sve ovo što neki kolege to navode kroz sam proračun to bi trebalo komentirati kroz donošenje samog proračuna za tekuću odnosno buduću godinu i buduće dvije. Zakon o proračunu je donesen 2008. prvi i mijenjao se 2012. i 2015. i njime se uređuje područje javnih financija i utvrđuju osnovni preduvjeti potrebni za osiguravanje fiskalne discipline i kvalitetno upravljanje javnim sredstvima koje proizlazi od strateškog planiranja i makroekonomske stabilnosti. S obzirom da su nastale nove okolnosti i nastaju nove okolnosti gdje smo država koja će pristupiti upravo i europodručju onda i ovaj novi Zakon o proračunu se mora sagledavati i u tom smislu. Dakle, on predstavlja i reformsku mjeru u okviru NPOO-a od 2021. do 2026.. Kao što je državni tajnik rekao provodi se i konačno usklađenje sa Direktivom Vijeća Europe od 2011. br. 85. i time zapravo postiže se povećanje učinkovitosti i transparentnosti proračuna. Mi na jedan način želimo da se kao nacija da se sve vidi, ali onda kada se to postavi kao zahtjev onda se u nekom momentu kaže pa da neka se vidi, ali ne, ne u mojoj kući. Međutim, zaista je potrebno da Zakon o proračunu bolje definira sve odnose, pa tako i definira po ovom novom i proračunske i izvanproračunske korisnike, te se uvodi i obaveza donošenja i financijskih planova koje su u programu, zapravo počinje programom konvergencije kojeg izrađuje vlada ili bolje rečeno to je program stabilnosti. Moramo znati da vlada to dostavlja Europskoj komisiji do kraja travnja tekuće godine i ona daje upravo taj makroekonomski fiskalni okvir RH i u slijedeće, u tekućoj i u slijedeće 3.g.. Dakle, jako je važno da se pokaže i da imamo podatke i mjerljive podatke kojim ćemo zaista moći kontrolirati i vidjeti okvir i ciljeve ekonomske politike, a isto tako i prikaz makroekonomskih kretanja. Isto tako kao što je to i sada mora se i sadržavati projekcije proračuna opće države i javnog duga, fiskalne rizike i isto tako i analizu osjetljivosti kretanja manjka odnosno viška proračuna opće države i javnog duga. Sve to zapravo je jako važno kako bi zaista okruženje u kojemu jesmo, a i u okviru obitelji u kojoj jesmo da se može pratiti naš napredak ili eventualno nešto što nismo dobro provodili. Isto tako u okviru ovog Zakona o proračunu potrebno je i puno jasnije i definirati provedbu projekata EU s obzirom da je, da su sredstva koja očekujemo i koja trebamo koristiti jako izdašna. Prema tome, jako je važno da upravo ta sredstva mogu biti praćena na kvalitetan način i ono što donosi ovaj zakon, a to je da se i 15% sredstava koja se koriste na razini skupine zapravo za sredstva EU da se može ti izvori iz općih prihoda i primitaka može preraspodjeljivati. Ono što je do sada u smislu obrazloženja proračuna bilo neke su JLS i do sada koristile i radile obrazloženja proračuna kako je to predviđeno i ovim sada zakonom, međutim sada to postaje sastavni dio proračuna i sada će to biti puno jasnije i točno definirano na koji način se obrazloženje mora, mora predstaviti. Tu svaka jedinica morat će prikazivati zaista rezultate koje postižu upravo provedbom pojedinog programa i aktivnosti i projekta i time kada to postaje sastavni dio onda je sigurno i mjerljivost puno veća. Što se tiče transparentnosti možemo se složiti s tim da to treba biti daleko veće nego što je to do sada. Na ovaj način će se jedinice lokalne samouprave, regionalne pa isto tako i proračunski i izvanproračunski korisnici morate javno objavljivati informacije o trošenju sredstava i upravo na mrežnim stranicama na koje će one biti dostupne i pretražive. Međutim, jednako tako moramo voditi računa da to bude i za sve ostale korisnike proračuna ili sve ostale sudionike gdje onda je to puno bolja kontrola, a sigurno da će na ovaj način i statistika i sam DZS, a i HNB imati puno kvalitetnije podatke u odnosu na one koje su imali do sada. Sam izvještaj o izvršenju proračuna je detaljan način proces i ključni dokument pri izradi i izvršavanju i jako je važno da se sam izvještaj bude itekako kvalitetno izrađen i sigurno da će na tome samom i zbog primjene ESA metodologije biti itekako važno na koji način će se izvještaj iskazivati i kako kod jedinica lokalne i regionalne tako i u državnom proračunu. Isto tako i do sada je bila obveza na jedan način uravnoteženje svih manjkova koji su se pojavili pri donošenju proračuna, međutim ne ovako detaljno kako će to biti propisano ovim novim zakonom gdje će onda sam dokumenat morati biti potpuno jasan odnosno pravilnik će definirati sam plan višegodišnjeg uravnoteženja. Ono što je dobro jedna od mjera je i fiskalna procjena posljedica zakona i drugih propisa gdje će se ovdje puno kvalitetnije odnosno morat će se mjeriti svaki utjecaj i procjenu za uvođenje pojedinog zakona i za sljedeće odnosno dvije godine naredne godine. Ono što još na jedan način daje jedinicama, a o tome ću govoriti i u pojedinačnoj raspravi, zapravo dugogodišnje zaduživanje jedinica lokalne i regionalne samouprave jako je važno upravo ta fleksibilnost da se mogu jedinice zaduživati odnosno refinancirati svoje obveze. S obzirom da u dosadašnjem pravilniku i zakonu nije to bilo moguće za one koje nisu bile u dospijeću, dakle ukoliko, a vidimo s obzirom da smo u okruženju gdje kamatne stope su padale tada se jedinicama lokalne samouprave otvara mogućnost da smanje svoje obveze na način da imaju manje otplate kamata na kredite ili druge načine zaduživanja. Prema tome, klub HDZ-a će podržati ovaj zakon.
Hvala. Gospodin Boris Lalovac predstavit će mišljenje Kluba zastupnika SDP-a o ovom zakonu. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Evo danas se pred nama nalazi tako bi ga ja nazvao zakon svih zakona, ovo je zakon svih zakona budući da se na temelju njega izrađuje proračun, a zapravo proračun je najvažniji dokument koji definira da li jedna vlada opstaje, ne opstaje, da li funkcionira, znači temeljni dokument je zapravo proračun. A način na koji se izrađuje taj glavni dokument proračun kojim se potvrđuje vlada znači rad i određuje smjernice politike je zapravo ovaj dokument, a to je Zakon o proračunu. Zato bi ga ja nazvao zakon svih zakona. I mi ga tu donosimo po meni iz nekoliko razloga, samo jedan od razloga je ovaj dio što se odnosi, što je naveden i zbog toga je on i naveden kao P.Z.E. da se on usklađuje s Direktivom Vijeća 2011/85 EU od 8. studenog 2011.g. o zahtjevima za proračunske okvire država članica, a to znači uključivanje standardizaciju terminologije i predviđa poboljšanje u planiranju izvršavanju, izvještavanju i računovodstvo, znači to je samo jedan od razloga. Drugi razlog je nevjerojatnije zato što mi 2023.g. ćemo prihvatiti euro i ovo je vjerojatno i Europska komisija tražila od Vlade da donese dokument svih dokumenata prije uvođenja eura, da trošenje sredstava ne samo onih sredstava koje su trošenje sredstava poreznih obveznika, a nas građana koje definira iz prikupljenih poreza nego Europa vjerojatno traži kako ćemo trošiti europska sredstva. I zato je kroz ovaj proračun vrlo jasno u Zakonu o proračunu su definirani točno izvori, to je nekakav dio koja je nekakva nadogradnja na prethodne i vidimo da se mijenja struktura svih proračuna i struktura državnog proračuna se promijenila u zadnjih pet, šest godina značajno gdje je udio sada … eu sredstava je puno veći i ono što je činjenica da taj dio treba biti puno veći taj dio izvora financiranja i lokalnih proračuna. I zbog toga je danas ovdje govorimo i o ovim svim izmjenama jer kroz samo obrazloženje kao što vidite Vlada je navela da se ovaj zakon mijenja čak u 22 područja, znači što je vrlo širok obuhvat promjene. Znači, mi smo se ovdje uhvatili jednog djela transparentnosti ali ipak ovo po meni znači puno dublju promjenu i kod donošenje proračuna za 2023. godinu i kroz donošenje tih lokalnih proračuna i same definicije jer ovdje je uvodno rečeno da se mijenja i definicija ko je proračunski i izvanproračunski korisnik. Znači ulaskom u puno šire, dublje, … [[Govornik se ne razumije.]] korištenje tih europskih sredstava sada se i definiraju i definicija tko je sve proračunski i izvanproračunski korisnik i ko će na koji način morati donositi same dokumente a ne samo kod tog izvršenja proračuna definirati nekakvu ESA metodologiju, jel. Tako da čini mi se da će ovdje promijeniti odnosno potpuno je usklađena sa statističkom metodologije EU-a, često se spominje kao ESA 2010 koja je propisana Uredbom 549/2013 godinu i onda definira čini mi se da može to, koliko ćemo ovdje dobiti novih da ne kažem proračunskih i vanproračunskih korisnika, da li ste raditi nekakvu određenu procjenu, znači sada su tu uključene, vidjeli smo u samoj ovoj današnjom dopunom, uključene su ne znam, Hrvatske ceste, on su prije ne znam, HŽ infrastruktura, HRT itd., znači HBOR, znači širi se taj u nekoliko zadnjih godina se širi taj obuhvat a ovdje se postavlja pitanje hoće li se ovaj odnositi i na primjer i kroz svih ovih i na turističke zajednice. Znači i na njih će se koristiti a onda će se ovim djelom što se zapravo danas govori o ovom amandmanu, onda će zapravo i turističke zajednice morati objavljivati račune kada će raditi, ne znam proslavu, organiziranje određenog ne znam turističkih zabava tijekom ljeta, onda će vrlo jednostavno morati usvajanjem ovog zakona i to je ono što smo tražili, e super, turistička zajednica će potrošiti milijun kuna ali onda vrlo jasno, potrošili smo ili smo platili Peri d.o.o. toliko novaca, za tu svrhu, to smo dobili itd., jel. Znači, ovo ide puno dublje u tu određenu razinu i zbog toga smo ovdje klub SDP-a je zapravo kad svi govorimo o transparentnosti, da ne ostane samo na naputku ministra, jel ovdje ostaje samo naputak ministra, pa ono što je rekla i kolegica Vesna, hoće on to donijet, kad će on to donijet, u kojim to rokovima će to donijet, jel, klub SDP-a predlaže određeni amandman što se tiče sadržaja i objave tih podataka jer danas smo govorili o tome gdje se treba definirati iznos svake pojedinačne isplate jer to je ono što zapravo ovdje svi danas govorimo i sad to podržavamo, da idemo u tu određenu transparentnost, svaku pojedinačnu isplatu ko je isplatio novac, koja je vrsta troška, kome se isplatilo, znači koji to dobavljač i ono što je najbitnije, kada se isplatilo i svrha. To je ona zapravo prava suština korištenja proračunskog novca. Nije problem kada dođe, ne znam predsjednik Macron i kad je to diplomatski odnos i kada su to državnički odnosi i kada se svrha zna, jel, međutim problem je određivanje svrhe na nižim razinama i na razinama ministara kad idu počastiti nekoga, kad idu ne samo troškove određenih, svi se tu vadimo na nekakvu hranu itd., ne znam, vrlo ozbiljne i intelektualne usluge, jel, troškove odvjetnika, jel, kada neko ministarstvo naručiva da li koristi vlastita sredstva ili ne znam, naruče kroz one bagatalne nabave pa naruče ne znam, nekakve raznorazne vrste intelektualnih usluga da se vrlo zna svrha korištenja tih sredstava. Ako je to namjera, znači ovo što smo mi zapravo i postavili pitanje, jel, to je zapravo i klub SDP-a kroz svoj amandman i predložio, da se i vidi svrha stvarnog tog troška, trošenja, ispričavam se i da se definira rok objave, jel, jer mi ovdje nemamo uopće nikakav rok, jel će to bit za godinu dana, dvije itd., mi smo vrlo jasno rekli da to bude kvartalno, ne, da se kvartalno objavljuju, dok se to prikupe ti određeni računi, tehnički, informatički se to mislim da dana u ovo doba digitalizacije, mislim bez nekakvih većih troškova može izvršiti, tako da ne bi netko rekao evo to ne možemo napraviti zato što ne znam, imamo problema informatizacije itd., itd., mislim da bi se to moglo u nekakvim rokovima i da se zapravo definira samim zakonom,da to piše u zakonu i onda vrlo jasnije znamo da li se ide u tom smjeru transparentnosti ili da se ta transparentnost ostavlja … [[Govornik se ne razumije.]] ili bilokojem drugome, nije dobro da se na jednoj osobi ostavlja definiranje razine transparentnosti. Ako želimo transparentnost, nas ovdje ima 150, mi tu biramo ministra, dižemo ruku za zakon, podržavamo itd., ja ne vidim razloga veće transparentnosti od Sabora. Sabor je glavno tijelo. Sabor definira transparentnost, jel. Nemojmo ostavljat pojedincima da definiraju transparentnost. Onda čim pojedinac definira transparentnost, nije dobro, jel. To je nekad bilo u monarhijama, kad je pojedinac definirao kraj, kad je on definirao i šta je smatrao da je on transparentnost, jel, on je uvijek smatrao da je transparentan, Definirajmo u Saboru sa glavnim predstavničkim tijelom koji će definirat tu transparentnost, jel, i onda je to prava otvorenost i onda ćete dobit podršku svih 150 zastupnika, 151 zastupnik, svi ćete dobit transparentnost za tu transparentnost, jel. Nemojte ostavit na pojedincima, jel, to onda uvijek otvara nekakve sumnje, hoće to bit. neće to bit, prošla baka s kolačima, mijenjat će se zakon 2000. ne znam 2030., itd., itd. Također, ovdje je bilo zapravo govora i za definiranje promjena kod lokalnih proračuna odnosno proračuna jedinica lokalne samouprave. Kad čitate izvješća Državnog ureda za reviziju što je jako bitno, ovo je temeljni zakon, izvješća lokalnih jedinica su katastrofalne. Katastrofalne. One imaju, većina njih ima uvjetna mišljenja. Još koliko-toliko ministarstva, država, itd., a ima bezuvjetnih mišljenja, radi se na tome, unaprijeđiva se djelom, međutim kad pogledate izvješća Državnog ureda za reviziju, zapravo najveće zamjerke su zapravo na lokalnim proračuna i zbog toga najveći dio izmjena ovog zakona i odnosi se na lokalne jedinice kroz obrazloženja amandmana, ok, u ovome dijelu svakako pohvaljujemo određen ovaj dio mogućnosti reprograma, međutim ovo bi trebalo u konačnici rezultirati i boljim izvješćima jedinica lokane uprave odnosno smanjiti se njihove nepravilnosti kada bude DUR bude ponovo dolazio kod njih jel, onda je ovo pravi zakon. Ako se smanje te nepravilnosti i ako ih oni prošire, e onda nismo zapravo pogodili svrhu ovog zakona. Zahvaljujem.
Gospođa Marijana Puljak govorit će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, kolege, dakle evo danas u osvit Međunarodnog dana borbe protiv korupcije je li koji je sutra 9. prosinca, danas evo pričamo ovdje i raspravljamo u saboru o Zakonu o proračunu. Dobro je rekao kolega Lalovac, zakon svih zakona je li jer zapravo određuje način na koji se formira ne samo evo i državni proračuni i proračuni jedinica lokalne samouprave, a o tome o potvrdi samo proračuna ovisi onda i, i potvrda je li vlade odnosno načelnika, gradonačelnika i gradskih vijeća. Donošenje ovog Zakona o proračunu predstavlja i reformsku mjeru evo kako smo vidjeli to je u okviru Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, a uvodi evo obavezu transparentnosti svih proračuna jedinica lokalne samouprave, proračunskih …/nerazumljivo/… proračunskih subjekata i uvode se kazne za one koji ne poštuju, ne poštuju te zahtjeve. Kao što je kolega Lalovac rekao zakon ide puno dublje, puno veće su promjene od same transparentnosti ali evo i transparentnost možda najpopularnije i najjednostavnije za objasniti građanima je li građani netko je ovdje malo ranije spomenuo, uvijek traže ono kome je ne znam gradonačelnik platio ručak ili tko je gradonačelniku platio ručak, to im je zabavno je li do sada to u velikom broju jedinica lokalne samouprave nisu mogli pronaći pa se onda govorilo o tome je li kako se novac skriva. Povećanje učinkovitosti i transparentnosti proračuna uvodi se i sukladno smjernicama EU i Direktivi Vijeća, uključuje evo kao što smo reklo standardizaciju terminologije, predviđa poboljšanja u planiranju, izvršavanju, izvještavanju i računovodstvu. Ovdje spomenuta transparentnost je jedan od preduvjeta ili alata u borbi protiv korupcije, dakle svakako evo pozdravljamo uvođenje te obveze na svim razinama. Međutim pitanje je često puta bilo što je uopće transparentnost čak su mnoge jedinice lokalne samouprave bile i nagrađivane do sada za svoju razinu transparentnosti iako ako gledate evo po kriterijima ja mogu dolazim iz IT sektora, po kriterijima IT-a danas u 21. stoljeću one nisu bile niti blizu razine, tražene razine transparentnosti ili očekivane razine da tako kažem otvorenosti podataka. Na primjer imali ste istraživanje Instituta za financije pa evo i posljednje istraživanje za razdoblje studeni – prosinac '20., veljača – travanj '21. koje je obuhvatilo sve lokalne jedinice znači 576 županija, gradova i općina, prosječna proračunska transparentnost mjerena brojem proračunskih dokumenata objavljenih na mrežnim stranicama lokalnih jedinica iznosila je 4,5 od 5. To sam na jednom, na jednoj konferenciji sam baš i pitala predstavnike i Ekonomskog instituta i Instituta za financije dakle ovdje je bilo samo važno objaviti proračun, objaviti ga u PDF-u kao jedan zapravo nečitljiv, nepretražljiv dokument ali kao kvačica je bila stavljena objavio se podatak u PDF-u pa onda je samim time i GRAWE dobio kvačicu transparentnosti. Međutim, evo ja bi rekla da jedan korak naprijed od onoga koji se čak i predlaže ovim zakonom, dakle u zakonu kaže da to trebaju biti strojno čitljivi podaci, korak naprijed bi bio dakle i omogućiti da su potpuno otvoreni podaci, da se podaci mogu i kako se kaže downloadirati ili spustiti u aplikacije pa onda i IT tvrtke mogu zapravo sa tim podacima raditi neke svoje aplikacije i na onda jednostavan način juzer-frendly omogućiti građanima onim zainteresiranima da na jednostavan način pretražuju te podatke. Dakle, to bi onda bila puna transparentnost. Ono što smo vidjeli kao problem evo već se ovdje spomenulo, evo dva problema, već su ukazana ovdje. Dakle, problem kojega evo i gospodin Lalovac spomenuo je da je dakle ministar financija naputkom utvrđuje sadržaj i minimalan skup podataka i način objave informacija na mrežnim stranicama. Dakle, evo kad to stoji kako je evo dobro rekao na pojedincu i ovisi o pojedincu kad koji ministar izdaje nekakve svoje naputke onda to nije dobro, bilo bi dobro dakle da se i u okviru ovog zakona zapravo definira što se točno, što se točno traži da se objavljuje kako bi onda mogli na kraju kad već se i uvode ove kazne da ne bude razno raznih tumačenja što je transparentno a što nije, što se objavilo što nije. Pored, drugi problem je dakle ovo, ovaj dio da se proračun, Hrvatski sabor dakle donosi proračun za proračunsku godinu i projekcije za slijedeće dvije proračunske godine na razini skupine ekonomske klasifikacije. Spominje se je li fleksibilnost kod izvršavanja proračuna, efikasnije upravljanje. Međutim, evo kaže se ovdje, dakle važno je istaknuti da će se u sustav Državne riznice podaci unositi na razini odjeljka te će svi izvještaji vezani uz izvršavanje proračuna usvajati na razini odjeljka. Kaže se jednaka razina transparentnosti ali se povećava učinkovitost kod upravljanja. Međutim evo, to je nešto što nekako se čini ostat će fakultativno, nije, nije obaveza zapravo kao da idemo jednu, jednu stepenicu natrag u toj razini prikazivanja svih informacija u proračunu. Pored ove obaveze o transparentnosti još jedan korak u borbi protiv korupcije, o tome je evo danas i kolegica Orešković govorila na, na konferenciji za medije, trebalo bi uspostaviti nekoliko javnih registara. Jedan od ovih registara, dakle registar pune fiskalne transparentnosti, otvorenosti svih proračuna na svim razinama kako nacionalnoj tako i lokalnoj, ali bi trebalo možda uspostaviti i registar svih poslovnih odnosa s tijelima javne vlasti je li tako da se, da se zna sa kime sve zapravo tijela te javne vlasti i surađuju. Osim toga, dakle kao što sam rekla pozdravljamo uvođenje transparentnosti, nadamo se da će evo u 21. stoljeću dakle nema tehničkih zapreka da se ostvari zaista puna transparentnost, da svako od građana kad poželi to dođe na mrežne stranice evo kažem mogu to sa tehničke strane kazati to je moguće napraviti, da na web stranicama svakog grada, svakog evo proračunskog, izvanproračunskog korisnika ima jednu tražilicu u kojoj dakle, imate sada nekih gradova koji se hvale transparentnošću samo zato jer su stavili tražilicu na svoje web stranice međutim onaj koji traži mora znati što traži, a onda to automatski zapravo i nije dobro. Tražilice trebaju biti takvog tipa da čovjek dobije dakle i nekakve izbornike, kategorije, kriterije koje onda može, može sam popuniti i pretraživati, ne da unaprijed mora znati je li što točno traži. Dakle, to je, to je danas je li što se tehnike tiče vrlo moguće. A i kažem jednog dana nadam se da ćemo doći do takve razine informatizacije na svim razinama da na kraju i od svojih građana nećemo tražiti podatke koje država već ima. Dakle, često se dogodi znate ono kad idete iz sobe u sobu traže vas podatke koje, koje država već ima o vama na osnovu vašeg, vašeg OIB-a. Evo, zahvaljujem, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege, ovaj Zakon o proračunu kojega danas razmatramo u biti je sterilan zakon. Sterilan iz dva razloga. Sterilan zato što govori o čistoći ili što bi mi volili reći o transparentnosti javnih financija, ali je i sterilan zato što je vezan za sve. Dakle, nije vezan samo za proračun RH o kojemu raspravljamo mi, nego je vezan i za gradove, općine gdje imamo šarolike dakle strukture koje su na vlasti bilo u predstavničkim, bilo u izvršnim tijelima, prema tome ono se odnosi na sve i po meni bi bilo dobro da se oko njega postigne što veći konsenzus koji je na neki način prikraćen baš zato što nam je uskraćeno pravo na dva, na dva čitanja. A ne vidim razloga zbog kojih moramo ići u prvo, drugo čitanje i u hitni, i u hitni postupak. U mojoj raspravi ja ću se prije svega dotaknuti ono što je amandman Kluba Socijaldemokrata i naime, u Članku 53. u drugom stavku je propisano da ako su namjenski prihodi i primici uplaćeni u nižim iznosu nego što je planirano mogu se preuzeti i plaćati obveze ali do visine uplaćenih odnosno prenesenih sredstava. Mi predlažemo jedno poboljšanje odnosno jednu određenu iznimku, a to je da iznimno iz stavka 2. dakle kojeg sam pročitao da se u biti obveze po osnovi namjenskih prihoda mogu preuzeti i do visine plana, a ne samo do visine uplaćenih sredstava. Razlog tome je vrlo, vrlo jednostavan jer način korištenja namjenskih, namjenskih prihoda najčešće je uređen odlukom, ugovorom s dobavljačem ili nekim drugim aktom, a upravo je preuzimanje obveza preduvjet da bi se isti realizirali. Primjerice, metoda nadoknade troškova kod EU projekata je takva da se prihvatljivi troškovi refundiraju nakon što ih je nositelj ili partner isplatio pružatelju usluga ili zaposlenicima. U tom slučaju je nužno omogućiti preuzimanje obveza do visine plana i prije nego što su namjenski prihodi uplaćeni, a na temelju ugovora ili sporazuma o sufinanciranju odnosno odluke o dodjeli sredstva. Dakle, iz navedenog razloga predlaže se uvesti novi stavak kojim bi se omogućili preuzimanje obveza i prije uplate namjenskih prihoda samo određeni, samo u određenim slučajevima, ali do planiranih, do planiranih, do planiranih vrijednosti. Osnovni razlog ovog amandmana proizlazi iz prakse kojima su upoznati svi koji obnašanju, koji obnašanju izvršnu vlast bilo da je riječ o županijama, gradovima i općinama jer imamo bezbroj primjera u kojima projekte sufinancira država, a za koje se moraju unaprijed sklopiti ugovori i preuzeti obveze bilo temeljem fakture dobavljača odnosno prije nego što bi se dobila sredstva iz državnog proračuna. Isto se odnosi i na kapitalne rashode za decentralizirane funkcije koji se financiraju iz pomoći izravnanja, a koje se prije isplate sredstava potpore moraju dostaviti zahtjevi i nadležnom ministarstvu na temelju stvorenih obaveza. To naglašavam jer nije riječ samo o projektima EU. Pa onda na temelji tekst, pa onda temeljem tih stvorenih obaveza država doznačava sredstva koja se onda prosljeđuju dobavljaču. Znači, sve općine, gradovi i županije koje su sklopile ugovor o sufinanciranju s državom ili koje su dobile bilančna prava za centralizirane funkcije temeljem odluke Vlade RH i koje su na temelju tog ugovora odnosno odluke sklopile ugovore o nabavi temeljem kojih im je isporučen račun, a da im država nije unaprijed uplatila sredstva, što se u pravilu ne radi nego im se sredstva od države refundirana naknadno na temelju stvorenih obveza ne postupaju sukladno važećem zakonu, a neće ni prema novom Zakonu o proračunu, neće. Dakle, ovako imamo odstupanja i u praksi do sada, a po ovom zakonu i ubuduće ako se ne prihvati naš amandman, ali nije problem, nema problema jer i onako sam predlagatelj nije dakle koji je svjestan toga ipak dakle za kršenje tih odredbi nije prekršio nije propisao prekršajne odredbe. Prema tome, i za odstupanje od ovog zakona nema prekršaja, ali u praksi se on događa, a po ovom propisu će se događati i dalje. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Na stranici 37. programa Vlade RH usvojenog u 7. mjesecu 2020. piše „Vlada će izmjenom Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi obvezati sve lokalne i regionalne jedinice na javnu odnosno internetsku objavu potrošenog javnog novca.“. U izmijenjenom Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi nema govora o transparentnosti osim što se ona kao pojam spominje pet puta eto samo da bi se spomenula. Čl. 68.a tog zakona propisuje se da su općina, grad i županije dužne javno objaviti informacije o trošenju proračunskih sredstava na svojim mrežnim stranicama na način da te informacije budu lako dostupne i pretražive, a navedena objava se obavlja u skladu s odredbama zakona kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje proračuna, uputa i drugih akata ministarstva nadležnog za financije. Dakle, tim zakonom nasuprot onome što je kolega Hrebak izjavio nikog ni na što niste obvezali nego ste rekli da ćete to učiniti izmjenom Zakona o proračunu. A onda ste u ovom prijedlogu Zakona o proračunu rekli da će ministar naputkom propisati kako će ta transparentnost izgledati. A što je sam zakon učinio po pitanju obveze Vlade RH na uvođenje transparentnog trošenja javnih sredstava? Ništa jer nemojmo se praviti tošo, da tako kažem, znamo što se obećavali u predizbornoj kampanji 2020.g. i vi i vaši koalicijski partner Dario Hrebak. Obećavali ste potpunu transparentnost trošenja javnih sredstava po uzoru na Bjelovar i da tako kažem Omišalj i to potpunu transparentnost državnog proračuna. A kod državnog proračuna da krenemo redom, napravili ste korak unazad već u njegovom planiranju na način da ste čelniku odnosno premijeru i ministrima dali veći prostor nenamjenskog trošenja sredstava, a nazvali ste to fleksibilnošću radi povećanja učinkovitosti izvršenja proračuna. Prevedeno, budući da troškove ne planirate realno sada ćete imati veći prostor da to pravdate, pa ćete npr. bez lupe Sabora i javnosti odlučivati koliko ćete trošiti na intelektualne usluge raznim konzultantima, a koliko na rashode za materijal i energiju ili primjerice znat ćemo kao što sam rekla državnom tajniku koliko je planirano za rekreaciju, kulturu i religiju jer to je ta skupina, ali nećemo znati koliki je udio sredstava planiran za kulturu, a koliko za religiju pa ćemo to vidjeti kad se bude izvršavalo, pa kad se to izvršene objavi pojeo vuk magare što se kaže. Dakle, vratimo se na potpunu transparentnost lokalnih proračuna koji ste kao kompenzaciju počeli promovirati jer ste shvatili daje bolje to prodavati kao vašu veliku transparentnost, a istovremeno ne morate najveće ribe ugrožavati. A najveće su ribe one poput Žalac, dakle ministar. Za primjer bubnjar Baričević, Puljašić i ta ekipa su male bebe. Žalac je ribetina i takve ribetine treba zaštititi. Ono što ste u ovom zakonu učinili je sljedeće, povećali ste broj pojavljivanja riječi transparentnost u svim padežima i oblicima na osam puta, do sad je to bilo pet puta. Dali ste vremena ministru da složi naputak o sadržaju objave o trošenju javnog novca u općinama i gradovima koji će ovisiti o pritisku lokalnih čelnika da sakriju na što troše javni novac. I badava ovaj amandman Daria Hrebaka koji ne govori o potpunoj transparentnosti i on je dao prostor ministru da on odluči što je to transparentnost. SDP-ovim lokalnim čelnicima ne treba taj zakon, pa ni vama ne bi trebao zakon da imate političke volje. Ne treba im ni naputak ministra, ne treba im ni prijetnja kaznom jer nemaju što skrivati svi će pokazati sve račune koje plaćaju novcem iz džepova građana. S 1.1.2022.g. neki već to imaju, ali s 1.1. mimo ovog zakona, bez ovog zakona građani Omišlja, Zlatara, Trogira, Cresa, Rijeke, Pregrade, Konjščine, Vrbovca, Varaždina, Vele Luke, Lokava, Maruševca, Koručule, Kastva, Babine Grede, Milne, Tinjana, Vižinade, Čavli, Brdovca, Jaske, Klanjca znat će kuda ide svaka kuna njihovog novca i to su samo neki jer SDP će takvu, potpunu transparentnost koja se ovim zakonom ne propisuje uvesti u sve jedinice lokalne samouprave gdje je na vlasti SDP. Mi nemamo problema s tim, a nemam ga ni ja i meni ne treba ni zakon čak ni za objavu ovih podataka za komunalno poduzeće u vlasništvu moje jedinice lokalne samouprave i TZ Općine Omišalj koja potpunu transparentnost već danas ima i to TZ s 1.1.2022.g., a komunalno poduzeće kao takvo prvo u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću vam u svojoj replici dati mogućnost da odgovorite do kraja tamo gdje ste stali. Dakle, riječ transparentnost je jedna zgodna riječ, kao što su reforma bile zgodna riječ pa smo onda reformom nazivali sve i svašta, ali nijedna reforma suštinska se čak ni mala ona reforma ona najmanja moguća nije desila, jednako tako i transparentnost. Pred jedno desetak godina kad smo svi počeli koristiti pojam smart city ili pametni grad i kad je onda se malo dublje ušlo u to sve zajedno, onda se, između ostalog, tu vidjelo, što znači i transparentnost u proračunima, odnosno pametan grad znači da grad pametno upravlja svim, da je transparentan, otvoren i javan u trošenju javnog novca i da jedno od prvih stvari treba biti da proračun bude objavljen na stranicama, ne samo da ga mogu građani čitati, nego da oni sami mogu vidjeti što proračun znači. Ako jednu stavku povećate, da nešto drugo možete smanjiti i ostalo i to su alati koje poznajemo, tako da, [[Upadica: Hvala.]] sad možete.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa poštovana kolegice zastupnice. Pa prije svega, ja sam ovdje kritizirala i navodnu transparentnost pri planiranju državnog proračuna jer ona naprosto nije transparentna i ne može se opravdati fleksibilnošću. To je strašno da mi idemo korak čak unazad kada planiramo na koji način ćemo trošiti odnosno kad planiramo troškove u državnom proračunu. To je strašno. Ne znam što vas je na to navelo. To se ne radi. Sa druge strane, ono što građane više zanima, trošenje javnih sredstava. Pa da je bila uvedena potpuna transparentnost državnog proračuna već tada kad je trebala biti, Gabrijeli Žalac ne bi palo na pamet za 10 milijuna kuna preplatiti softver svome prijatelju jer bi znala da će to istog trenutka znati svaki građanin RH. Da ne govorimo o USKOK-u i DORH-u. E, to je potpuna transparentnost, a ne ovo što se danas predlaže unatoč amandmanu Darija Hrebaka.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvažena kolegice. Govorili ste o transparentnosti vašeg proračuna, evo, pa me zanima, do koje razine vi onda to objavljujete? Kada, mi smo ovdje rekli bi to trebalo, ne znam, jednom kvartalno objavljivati, koliko često to objavljujete? Koja razina troška, je li to 50 kuna, 100 kuna, do koje, da li postoji neki limit do kojeg uopće se definira znači nekakva objava nekakvih računa i koje to sve račune objavljujete? Evo, čisto da vidimo danas koji su primjeri nekih lokalnih čelnika, a šta bi to značilo na državnoj razini. Evo, zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Dakle općina Omišalj objavljuje apsolutno sve podatke dakle u okviru svih iznosa. Ne postoji niti minimum niti maksimum koji definira taj iznos. Dakle svaki račun, svaka isplata se objavljuje i to u jednom mjesecu, dakle u razmaku od mjesec dana, svaki mjesec. U Bjelovaru je to nešto duže, dakle 3 mjeseca. Ono što je razlika između te transparentnosti i Hrebakove transparentnosti ovdje u ovom zakonu je činjenica da se on vodi po načelu riznice. U riznici recimo, piše da dobavljač E-aqua d.o.o. je dobila određeni iznos za ostale usluge. Ma vidi vraga. A koje ostale usluge? Nitko ne zna, a ono što je još pogubnije, ti podaci postoje samo za 2020. g. Dakle najkasnije 2020. g., o 2021. nema govora. Danas građanin ni sutra po ovom Zakonu niti po amandmanu Darija Hrebaka neće znati na što se troši javni novac niti u lokalnim samoupravama niti u državi. Nemojmo obmanjivati javnost.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa poštovana kolegice Ahmetović. Evo, iz vašeg izlaganja se vrlo zorno vidi kako nitko nije priječio lokalne čelnike da uvede transparentnost i do sada. Opet nije dobro kad nešto počiva na pojedincu i njegovim afinitetima na, jer svi znamo ono što naš narod kaže, je li, prilika čini lopova, a korupcija nema ideološki i svjetonazorski predznak i mene u principu više interesi nešto drugo i evo, pitala bih vas kao ipak čelnicu jedne jedinice lokalne samouprave, a odnosi se na ovaj drugi dio vezano za zaduživanje o kojem sam ja govorila, da bi se isfinancirali ti EU projekti, evo, što to vama znači konkretno u Omišlju i hoće li vam to olakšati, otežati, hoće li biti isto, pa evo, čisto vaše razmišljanje. Hvala.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Na sreću svih građana općine Omišalj, općina Omišalj nema uopće problema po tom pitanju. Dakle, mi nemamo nikakvu potrebu zaduživanja niti to činimo sa svojim proračunom. Sve projekte koje naumimo izvršiti, možemo jer smo zaista takvog fiskalnog kapaciteta možemo izvršiti i mi svoj proračun vrlo realno i odgovorno planiramo, ne ostvarujemo proračunske deficite, ne zadužujemo se, dakle apsolutno nemamo s tim problema. Imaju problema one druge jedinice lokalne samouprave koje nisu takve sreće kao što je općina Omišalj i tu je sigurno zakonodavac trebao naći načina da upravo takvim jedinicama lokalne samouprave olakša. Ono što je po meni, još jedna kritika, da se toliko rigidno pristupa jedinicama lokalne samouprave po tom pitanju, a s druge strane, primjerice država se može zadužiti koliko god hoće i nitko je ništa ne pita. U 2 godine 50 milijardi javnog duga države. Nitko tu državu ne pita kako smiješ, a sad će čelnike [[Upadica: Hvala.]] jedinice lokalne samouprave [[Upadica: Hvala lijepa.]] koji nemaju novaca [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] itekako pitati .../Govornik isključen./...
Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, ovo što kaže kolegica prije mene, država se zaduživala i prije koliko je htjela, pa i njena Vlada se zadužila preko 70 milijardi kuna. Prema tome, ako ćemo govoriti o tome, onda možemo to govoriti i na prethodnoj vladi. Ono što treba napomenuti kod zaduživanja, jako je važno da je u prethodnom zakonu zaduživanje bilo u 7. glavi za i za državu i za lokalne samouprave i za korisnike proračuna i sve ostale, međutim, ovim Zakonom je to razdvojeno, tako da se posebno tretira odnosno definira zaduživanje i davanje jamstava jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u odnosu na državni proračun. Ono što treba pohvaliti, da se sada jedinice lokalne samouprave može zaduživati dugoročno za investiciju koja se financira iz njezina proračuna, ali osim toga, i za kapitalne pomoći trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama koje su u njenom vlasništvu radi realizacije upravo investicija koje se sufinanciraju iz fondova EU. Isto tako, ona se može zadužiti i za financiranje obveza na ime povrata neprihvatljivih troškova koji su bili financirani iz fondova EU. To je Članak 120. Ono što jasnije definira Članak 121. to je da sada jedinica lokalne samouprave će dakle kada se ispunjava obrazac zaduženja tada je u obuhvatu ukupnog zaduženja bilo ono što je bilo po prethodnoj godini, sada će to biti i obveze koje su po zadnjem izvještaju iskazane, dakle po zadnjem raspoloživom financijskom izvještaju. To znači da se na jedan način ograničava i ta kontrola zaduženja je puno veća s obzirom na to da je jedinice lokalne samouprave ulaze u opću državu u kojoj se i sada prema procjenama isto tako uključuju u opću državu. Isto tako, Članak 124. jasnije definira upravo refinanciranje, reprogramiranje i izmjene suglasnosti za zaduživanje što je dobro s obzirom da se do sada jedinice nisu mogle u slučaju da se na tržištu pojavi i mogućnost da imaju manju obvezu po kreditu koje su prethodno uzele, tako sada mogu refinancirati te svoje obveze uz uvjet da taj godišnji anuitet ne bude veći i ne povećava se u odnosu na prethodno razdoblje i to se sada dobiva uz suglasnost ministra financija, a ne kao nekada što je to bilo na razini vlade. Dakle, tu je ta jedan način ubrzavanja i mogućnosti da jedinice mogu na taj način i financirati i sufinancirati isto tako i europske projekte jer znamo da je upravo pronalaženje tih 15% sredstava nekada bilo vrlo, vrlo teško osiguravati, a na ovaj način će ta fleksibilnost upravo biti puno veća jer na taj način dozvoljavamo da se mogu aplicirati određeni projekti, a isto tako i sigurnost da će izvjesnost da će se ta suglasnost dobiti od ministra financija ukoliko naravno su ispunjeni svi prethodni uvjeti kao što je to definirano zakonom, a bit će sigurno definirano i pravilnikom koji će se naknadno donijeti. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Perić, čuli smo evo od strane kolegice iz SDP-a da se nekad država nije zaduživala nego samo da se ova vlada zaduživa. Međutim, ja se sjećam jednog ministra, kolege od kolege Lalovca koji ga je naslijedio koji je nama ovdje govorio da je svaka kamata dobra i da će država platiti svaku kamatu u tom vremenu to je od 2011. do 2005. samo ako će nam netko dati. Tada je kreditni rejting bio u smeću. I to smo slavili kao jedan veliki uspjeh i bilo je sve dobro. Sretni smo bili da se isplaćuju uopće i plaće i mirovine jer je to bila takva velika kriza da jednostavno smo 5 godina izlazili iz nje. E sada druga stvar, mene isto interesira jel gradonačelnici podjednako odgovaraju i za prihode i za rashode. Kad već imamo transparentnost na rashodima i svi govore o tome ajmo onda i na transparentnost o prihodima, da znamo koliko je Marko Marić u Omišlju uplatio komunalne naknade, poreza i svega ostaloga. Imate li to uopće, nemate, isto ima, ne znam. Znači onda ajmo sve, pa nek svatko zna koliko je uložio u tu općini i šta od nje onda može tražiti jer ovako kad smo krenuli ja ne znam tko će više htjeti biti načelnik i [[Upadica: Hvala.]] imat volje za sve ovo … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Kolega da, zaista bi trebalo onda sve prikazati da se točno vidi koliko je i tko uplatio prihoda pa da vidimo iz kojih izvora ima prihode. A isto tako moramo reći da ovaj javni dug koji je sada nastao, nastao je iz razloga koji je zapravo uzrokovan vanjskim utjecajem, a to je pandemija, a to su isto tako i potresi. Prema tome, ono što se sada događalo zaista se ne može reći da je neodgovorno jer na ovaj način je itekako sačuvan cjelokupan sustav, pa ako hoćemo reći i, sačuvano i radnih mjesta, a isto tako i poduzetnika koji nisu otišli u stečaj.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Neću komentirati kolegu Borića jer barem u svojim raspravama pokušavam biti obziran i ovaj i na jednoj i na drugoj strani ne preferirajući ni jednu ni drugu stranu, pa bi bilo možda dobro da kad posluša da onda dobro i citira neke stvari jel, a da ne navija. Znači mene zanima ovo konkretno jedan prijedlog kada se usvoji ovaj zakon vidimo da se mijenja zaduženost, formula zaduženosti kod lokalnih jedinica jel, pogotovo što se tiče za ovaj dospjele dugove koji su se prije kontrolirali iz prethodnih godina, a sada ulaze u ove tekuće, što za one lokalne jedinice koje će se naći u problemu, vjerojatno i Grad Zagreb ili ne znamo druge neke lokalne jedinice kada se ovo primijeni i oni odmah budu zbog tih tekućih dospjelih obveza automatski budu iznad 20% jel, imamo li mehanizam za njih. Evo, to je naše konkretno pitanje da možda i kolega Borić nešto nauči kada danas ovdje govorimo vrlo konkretno na ovaj dio, šta se onda nalazi kod tih, konkretno kod tih lokalnih zajednica vjerojatno možda i HDZ-ove koje neke i budu. Znači ne dijelim HDZ-ove i SDP-ove … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Da, hvala lijepo. To je problem, to znamo svi da je bio problem pogotovo kod jedinica koje su imale propulzivan rast pogotovo kada se radilo o velikim projektima. Da li će na ovaj način makar je ja bi rekla i u prethodnom razdoblju postojalo obveza unošenja i programa upravljanje, upravljanja ovaj javnim dugom odnosno obvezama koje su bile prethodno stvorene tako da može se dogoditi zaista da neke jedinice u ovom slučaju ne budu mogle se zadužiti dodatno, ali za to opet postoji mehanizam koji vlada ima, a to je ovih beskamatnih kredita kojih, koje onda se odobrava u okviru ukupne mase prema Zakonu o izvršavanju državnog proračuna.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice, nisam čelnik lokalne samouprave, ali evo aktivno pratim ovo što se događa. Jedna stvar koja se ovim zakonom mijenja, a po meni je dobra. Mi smo prošli u zadnjih godinu dana upravo kroz jedan takav težak proces, a to je bio i potres u Zagrebu, to je bio i potres na Banovini koji je, u tom trenutku se trebalo brzo intervenirati, no Zakon o izvršenju proračuna je ipak nešto drugo govorio. Ovaj puta se ta odredba mijenja gdje se čelnici jedinica lokalnih i područnih samouprava, pa naravno i vlade u slučaju katastrofe moći sasvim drugačije pojedine stavke proračuna prenamijeniti odnosno sasvim će to drugačije izgledati nego što je bilo do sad, što mislim da je, da je dobra odredba i da će im pomoći upravo u tim stvarima bez obzira o kakvoj se nepogodi radilo.
Poštovana zastupnica Perić.
Da, tako je. To je sada regulirano posebnim člankom gdje se u tim i takvim nepredviđenim situacijama može puno brže intervenirati. Znamo da je do sada za tu svrhu bila zapravo korištena samo tekuća pričuva, a sada će se moći u okviru ostalih primitaka odnosno rashoda i izdataka moći puno fleksibilnije tome pristupati i to je ne daj Bože da nam treba, ali onda u tom smislu je u ovom zakonu to sada i predviđeno.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Marin Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS, poštovani državni tajnici, glavni državni rizničaru, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Dugo očekivani i najavljivani Zakon o proračunu, konkretno i ja kad sam 2017.g. imao priliku preuzet dužnost gradonačelnika grada Đakova naravno usko surađujući sa svojim pročelnikom za financije kad god smo radili oko proračuna rebalansa promišljali što bi mogli bolje, konkretnije, jasnije i transparentnije uvijek se nekako provlačilo evo mijenja se Zakon o proračunu, evo sad kad se Zakon o proračunu promijeni sad ćemo to sve moći i konačno je evo hvala Bogu pred nama evo ga i novi Zakon o proračunu. Možda malo ste žao što ide u jednom čitanju sve skupa, pa da ne možemo još tu raspravu produbiti i ovdje na plenarnoj, na plenarnoj sjednici, ali nekako dojma sam da hvala Bogu da je došao novi Zakon o proračunu. Ja ću malo više govoriti naravno sa strane JLS kojih se itekako tiče ovaj zakon jer on definira i naše proračune i naše izvršavanje i postupanje sa financijama. Puno toga dobroga donosi, jasnije određuje postupanja od planiranja, donošenja, usvajanja, provođenja, provođenja proračuna. Ono što nekako najviše sam uspio kroz kontakte i komunikaciju sa drugim, sa drugim dionicima u lokalnim samoupravama veseli činjenica da u buduće proračune kao i državni moć planirati na razini, na razini skupina kako mi to volimo reći na drugoj gdje … [[Govornik se ne razumije]] samom provođenju se daje puno, puno više mogućnosti u izvršavanju, u izvršavanju tih proračuna. Jedino nisam siguran sad da li je ovaj zakon i propisao, okej ako ćemo mi donositi proračun na razini skupine jesmo li u obavezi prezentirati pri samom prijedlogu proračuna kako ovdje stoji da će sabor čini mi se na razini odjeljka morat prezentirati proračun, ali kod jedinica lokalne i područne samouprave stoji li da će one biti u obavezi detaljnije prikazati proračun pri samom, pri samom prijedlogu proračuna ili će se moć neki čelnici onako postavit i tvrdo reć evo prikazali smo ga na razini, na razini skupine. Plan, razvoj i program više ne moramo donositi hvala Bogu i ja sam se puno puta pitao čemu donosimo tako nešto, a znamo da novi Zakon o strateškom upravljanju neke druge nam je obaveze, neke druge obaveze nametnuo. Obrazloženje proračuna kako općeg tako i posebnog dijela postaje sastavni dio, obavezni dio proračuna. Imao sam to prilike gledati pri usvajanju državnih proračuna, rebalansa na razini JLS, naravno da će podići nekako jasnoću i transparentnost proračuna. Nama će to naravno više posla, više posla na leđa nabaciti, ali vjerujem da će to nekako sve ići u dobrobit onih kojih se zapravo tiče proračun ili koji ga, oni koji ga koriste. Nešto bih rekao i o promijenjenim odredbama koje se tiču zaduživanja kako JLS tako i naših proračunskih korisnika, izvan korisnika i tvrtki u vlasništvu JLS. Liberaliziralo se postupak zaduživanja kasnijeg refinanciranja otplate reprogramiranja kredita u JLS. To pozdravljamo. Također smo tu se susretali sa problemima u provođenju u praksu, evo u konkretno i u Đakovu u našem komunalnom društvu imali smo potrebe za ajde da tako kažem presložiti postojeća, postojeća dugovanja. Tvrtka nije imala problem sa profitabilnošću, ali jednostavno imala je problem sa ne posloženim priljevima i odljevima i sve okej dogovorili smo se, naravno uvijek kad je pitanje nekakvog kredita onda je to malo i političko pitanje, pa smo to i dogovorili na primjerenoj razini. No onda eto, eto ti vraga Zakon o proračunu baš nije dopuštao takvu, takvu opciju. Ovaj novo predloženi Zakon o proračunu hvala Bogu dopušta i takve opcije, ići će na ruku ne samo JLS nego i izvanproračunskim korisnicima. Čini mi se jedino da možda je ostala mala, mali upitnik iznad postupka refinanciranja postojećih obveza proračunskih korisnika i ustanova u vlasništvu JLS i područne samouprave, pa evo ako stignem bit ću slobodan i predložiti amandman u tom dijelu da se jasno i nedvosmisleno dopusti i proračunskim korisnicima odnosno ustanova u vlasništvu JLS mogućnost refinanciranja postojećeg dugovanja jel evo kako sad stoji u trenutnom zakonu ispada da možda je to podložno raznim tumačenjima, a bilo bi dobro kad bi zakoni bili nedvosmisleni i jednoznačni. Također, evo, malo je vremena ostalo, samo da iskomentiram, pozdravljam pitanje o uvođenju transparentnosti, ono što smo prošli… Ajde, kroz replike ćemo.
Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje, poštovana zastupnica Zmaić prvo. A, oprostite, prvo poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega Mandariću. Evo, kako ste rekli, ako se ne varam, vi ste, ovo je vama drugi mandat kao gradonačelnika Đakova. Ja evo, koristim priliku da vam javno čestitam na tome, ne samo vama nego svim kolegama koji su 2., 3., 4., itd., mandat gradonačelnici, načelnici jer osvojiti drugi ili treći ili neki dalji mandat je velika razlika u osvajanju prvog mandata. Znači vi ste bili maksimalno i transparenti i vas ljudi znaju i poznaju jer i Đakovo, bez obzira što je grad je relativno mala sredina i tamo se točno zna tko je Marin Mandarić, kako on radi, čemu je sklon, itd., a ove priče o transparentnosti, itd., to su sve floskule koje su za zabavljanje javnosti da se o tome evo, ima o čemu pričati, a kakav je Marin stvarno, to će on pokazati na sljedećim izborima kad bude ponovno se kandidirao, odnosno [[Upadica: Hvala. Poštovani zastupnik…]] da li je on u redu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Mandarić.
Evo, hvala na više nekako komentaru, kolega Šašlin. Zahvaljujem na čestitkama. Pa pitanje transparentnosti, naravno, pitanje je zapravo što je to. Vidi li se kroz tu transparentnost sve što se treba vidjeti i grad Đakovo početkom ove godine svrstao se u red gradova koji su omogućili aplikativno uvid u sve isplate s našeg žiro računa. Ali, ja konkretno, kad uđem i kad vidim u bilo koji grad, pitanje je što to zapravo znači. Mi tamo vidimo nekakve brojke, mi tamo vidimo nekakve tvrtke, pravne i fizičke osobe koje su, kojima su plaćene određene, da li usluge, proizvodi, radovi, a što to zapravo znači? To samo po sebi ne znači zapravo ništa. I naravno da uvijek je nekako odluka odnosno se stvara temeljem one neke konačne percepcije na izborima. Narod najbolje zna i izbori najbolje pokažu tko se ponašao transparentno, ispravno, jasno i korektno. A naravno, o transparentnosti priča o tome [[Upadica: Hvala.]] Dobro, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana zastupnica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, evo, kolega Mandarić, u današnjim raspravama smo čuli i dosta i pohvala i kritika. Ja što sam zapazila u ovom novom Zakonu, ima dosta toga za pohvaliti i sami ste rekli da je dosta dobar zakon i evo, po meni je to i ovaj dio proračuna, a to je višegodišnji plan ... [[Govornik se ne razumije.]] proračuna jedinicama lokalnih samouprava i regionalnih odnosno njihovim korisnicima, što znači da onaj višak sredstava odnosno manjak sredstava ... [[Govornik se ne razumije.]] u proračunu nećemo višak morati realizirati ako ga ne možemo ispuniti u toj tekućoj proračunskoj godini ili onaj koji nam je manjak, ako ne možemo pokriti ćemo moći to i planirati i kroz uravnoteženje kroz sljedeću, sljedeće dvije godine. Kako komentirate, evo i taj sadržaj plana proračuna? Hvala.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Da, evo, hvala na pitanju. Pa naravno, sve je to na tragu uvođenja, tako da kažem fiskalne kontrole, reda, fiskalne discipline, koja je uvedena već davno na nacionalnu razinu, ali spuštanje i na kako županijske, tako i lokalne razine. Tako da prijedlog ovog Zakona i naravno sve jedinice lokalne samouprave koje budu imale iskazane značajnije, da li viškove, da li manjkove proračunske i ne budu ih mogli planirati da će ih, da se izrazim, zatvoriti u prvoj idućoj proračunskoj godini, morat će raditi takve planove. Naravno da pozdravljam to, jednako kao i uvođenje mnogih drugih stvari koje će jasnije definirati samo trošenje proračunskih sredstava, opet kažem, izvršavanje proračuna i naravno fiskalne kontrole. Upravo uvođenjem i provođenjem strogih fiskalnih kontrola, država je uspjela javne financije zauzdati, da se tako izrazim, nisu javne financije samo državne financije, nego su to i financije nas gradova i općina.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepo poštovani kolega Mandariću. Mene interesira što bi vi kao gradonačelnik napravili da, npr. vaš pročelnik za financije uplati prevarantu Johnu Smithu 50 tisuća eura i kako u tom kontekstu gledate na transparentnost, neki kažu da je floskula, ja mislim da nije.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Pa hvala na pitanju. Odgovor ne mora biti hipotetski, ja ću reći što sam napravio u tom konkretnom slučaju. Ono što i Zakon o lokalnim službenicima i namještenicima predviđa i nalaže, poduzeo sve zakonom propisane korake.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepo. Dakle u zadnjih nekoliko godina, većina proračuna gradova, općina ima sigurno znatne prihode i sredstava iz projekata sufinanciranih iz EU fondova. Kroz ovaj Zakon sam primijetila izmjene u odnosu na dosadašnji zakon koji će sigurno, po meni, olakšati provedbu projekata odnosno neke odredbe su puno fleksibilnije, npr. odredba o preraspodjeli sredstava, zatim o dugoročnom zaduživanju i za kapitalne pomoći pravnim osobama u vlasništvu jedinica lokalnih uprava odnosno samouprava što do sada nije bio slučaj, ali je sigurno bilo potrebe što se pokazalo na terenu. Mislim da se ovim Zakonom može znatno utjecati na bolje provođenje projekata, ali i na to da se jedinice lokalne samouprave lakše odluče i pripreme značajniji nekakav, dakle financijski jači EU projekat. Smatrate li i vi da će se gradovi ili općine donošenjem ovog Zakona ustvari, biti će im lakše provođenje projekata, ali i lakša sama odluka za pripremu financijskih značajnijih EU projekata.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Pa kolegice Blažević, slično kao i vi i ja smatram da će im ovaj novi Zakon o proračunu uvelike olakšati i ohrabriti mnoge jedinice lokalne samouprave da uđu u veće, značajnije EU projekte. Dosadašnji zakon, malo nam je, da tako kažem, sužavao manevarski prostor u po pitanju nekakvih nepredviđenih putanja provedbe EU projekata. Sad ovim, ovim Prijedlogom zakona, Zakon o proračunu i nekakvi nepredviđene okolnosti, ako se dogode, ovaj Zakon o proračunu daje nam mogućnost da idemo ili preraspodjelom sredstava da li da ili na taj način ili na način da se jedinice lokalne samouprave zaduži za onu razliku sredstava kako bi mogla završiti odnosno zatvoriti financijsku konstrukciju pojedinog eu projekta. Ono što planiramo na početku kad prijavljujemo eu projekcije svjedoci smo da malo, malo pa ta financijska konstrukcija ne bude i ona završna, a ova izmjena zakona daje nam zapravo tu fleksibilnost.
Hvala lijepo. Sljedeći će govorit poštovani zastupnik Ljubomir Kolarek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Pa pred nama je Zakon o proračunu, a s obzirom da sam čelnik jedne jedinice lokalne samouprave sa sjevera Hrvatske čiji su porezni prihodi iz gospodarstva, ali iz proizvodnje, ne iz turizma jer nemamo takvu sreću ko kolegica da možemo toliko imati novaca da provodimo pojedine projekte bez zaduživanja. Zašto ja vidim veliki napredak ovog Zakona o proračunu? Prvo, nitko do sad ovdje među nama nije spomenuo decentralizaciju poreznih prihoda koja se desila sa 1.1. ako se ne varam 2018.g. gdje su se porezni prihodi jedinica lokalne samouprave ne sad već udvostručili nego utrostručili. To nam je prvo dalo nama kao čelnicima jedinica lokalne samouprave veliki vjetar u leđa da se možemo upustiti u projekte EU odnosno eu fondova. I u jednom trenutku mi kao mali grad od 8.000 i nešto stanovnika, ali hvala Bogu sa jakim gospodarstvom imali smo najedanput četiri projekta, bili smo sretni, veseli da li ćemo graditi poduzetnički centar, sportsku dvoranu, odmaralište za bicikliste, nerazvrstane ceste, a kada smo počeli polako računati, zbrajati kako ćemo to sve skupa isfinancirati jer projekt je onda trebalo ispred financirati onda smo došli do problema i imamo sreću da u gradskom vijeću postoji jedno, ja ću reći transparentno jedinstvo gdje i vijećnici bez obzira na stranačke boje vide da se projekti ne mogu realizirati bez zaduživanja, da to shvate i da donošenje odluke do sad je to bilo kratkoročno ili dugoročno zaduživanje ide maltene jednoglasno. I zato smatram ovo što se ovog Zakona o proračunu tiče nama neće biti nikakva velika obaveza jer to već jako, jako dugo radimo, transparentni smo i vidljivi i vjerujte da je svaki građanin svakog grada ili stanovnik svake općine vrlo osjetljiv na način na koji se troši porezna sredstva i novci i da žele vidjeti kuda se to troši. I ja smatram da je ovaj zakon u tom dijelu napravio jako velike iskorake i sve one ja ću reći pomalo neozbiljne načelnike i gradonačelnike pa i župane će puno staviti u položaj da se moraj itekako uozbiljiti i da prema financijama se moraju ponašati kao da je to njihov doma novac od obitelji. Kad čovjek gospodara sa obiteljskim novcem onda itekako pažljivo pazi na svaku kunu kuda će potrošiti, tako i mi čelnici lokalne samouprave se trebamo odnositi prema novcu poreznih obveznika odnosno novcu jedinica lokalne samouprave iz koje dolazimo. Vjerujem da i siguran sam da ćemo ovim zakonom mnoge projekte moći premostiti na jednostavniji način, a transparentnost i još neke stvari mislim da je to za pojedine ja ću reći veliku, veliku većinu lokalnih samouprava nije sporno. Ima pojedinačnih slučajeva koje treba sankcionirati, ja se s time slažem, a vjerujem da će i u ovoj raspravi koja je vrlo interesantna i dobra i kvalitetna, sigurno doći do određenih amandmana koji će ovaj zakon podići na još višu razinu odnosno da on još bude kvalitetniji.
Repliku ima poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Kolarek. Moja općina ne ovisi o turizmu u mojoj općini turizam doprinosi sa šest milijuna kuna od ukupno 38 milijuna kuna proračuna, međutim ono što ja činim vrlo odgovorno, vrlo iskreno pristupam svim građanima pa mi nije bio problem i tijekom covid krize smanjiti svoj proračun za 25%, ukinuti dotacije odnosno smanjiti dotacije i sportskim klubovima i udrugama, prolongirat neke projekte itd. jer su ljudi znali da to moramo napraviti ako se ne mislimo zaduživati, to je poanta. Ono za što se ja zauzimam i zbog čega sam postavila i odgovor na svoju repliku nekoj od svojih kolegica je da se kad se već pristupa rigidno prema jedinicama lokalne samouprave, a znamo da u velikim problemima brojne kao i vaša koji si ne mogu priuštiti ono što si mi u Omišlju možemo priuštiti zašto to činimo samo prema njima, zašto to ne učinimo prema državi? Naravno da su sve vlade zaduživale kolega Borić, naravno, ali nemojmo, pa vi biste trebali iz iskustva znati nemojmo toliki teret na jedinice lokalne samouprave koje ne [[Upadica Reiner: Hvala lijepo, poštovani zastupnik Kolarek.]] mogu podnijeti taj teret staviti samo tako bez mehanizma [[Upadica Reiner: Kolegice zaustavite se.]] da im pomognemo.
Zaustavite se, vi se nikada nemrete zaustaviti u vremenu, molim vas [[Upadica Kolarek: Ja ću vam samo reći možda ste me.]] Poštovani zastupnik Kolarek.
Možda ste me krivo shvatili, ali ja ću reći da je grad Prelog 30% dvije godine za redom smanjio komunalnu naknadu svim gospodarskim subjektima ovoga sa područja grada, da smo kupili dva respiratora vrijednih 500 tisuća kuna i poklonili županijskoj bolnici, odrekli se novca sport i sport i vatrogastvo i mnoge druge udruge i tako da sam sretan i ponosan što sam čelnik jedne takve JLS.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Kolarek, imala sam prilike posjetiti vaš grad i doista mogu posvjedočiti o mnogobrojnim projektima koje provodite koji doprinose razvoju cijelog tog kraja i da ste svojevrstan primjer u Međimurskoj županiji, ali i u drugim dijelovima Hrvatske gdje mnoge općine i gradovi žele postići tu visinu i razinu razvijenosti. Zanima me koji su vam sad projekti u planu i u kojim segmentima očekujete i podršku države u realizaciji tih razvojni projekata?
Poštovani zastupnik Kolarek.
Hvala lijepa kolegice Petir. Pa evo ga, najveća podrška države je izgradnja preloške zaobilaznice vrijedne skoro i 100 milijuna, a naravno naši ciljevi su, evo neki dan smo slavili Dan grada, otvorili prošireni dio gospodarske zone kompletno komunalno opremljeni, ali moram reći da je od 16,2 hektara zemljišta ostalo još na raspolaganju samo 2,7 hektara, znači da gospodarstvo teži i naravno nama je cilj, idemo u POS-ovu stanogradnju mada nisu uvjeti s obzirom na visoke cijene ovoga izgradnje, ali idemo, moramo jer smatram da mi kao JLS moramo biti primjer da izgradimo stanove da 20-tak mladih obitelji ostane u Prelogu, u Međimurju, u Hrvatskoj, bit će djece, bit će puno vrtića i, a to nam je cilj da demografski ne stradamo.
Hvala. Poštovana zastupnica Zmaić.
Hvala. Evo kolega Kolarek i vi ste čelnik JLS kao i sama koja sam 6. mandat, pa evo ove priče od pojedinaca da smo mi lokalni šerifi mislim iz godine u godinu može se i pokazati i na ovim održanim lokalnim izborima da nas naši građani nisu kaznili i s tim smatram da nisam lokalni šerif. I evo ovim zakonom su i propisane ove prekršajne odredbe znači kojima će se kazniti oni koji ne izvršavaju svoje propise Zakonom o proračunima, pa će se i to vjerojatno kroz neki način i vidjeti ubuduće da i ti lokalni šerifi ne mogu kako to pojedinci kažu raditi šta hoće. Molim vaš komentar vezano za ove prekršajne odredbe.
Poštovani zastupnik Kolarek, izvolite.
Hvala lijepa. Ja mislim da će ove prekršajne ili kaznene odredbe, ja sam to i rekao u govoru uozbiljiti pojedine čelnike, ali ja ću vam reći još jednu stvar. Postoje male općine, male JLS i mislim da će oni trebati te male jer imamo mi u Međimurju, Donji Vidovec, Donja Dubrava, Kotoriba, Sveta Marija, možda će te JLS razmišljati o zajedničkim službama. Općine će trebat imati jake ljude u financijama i u gospodarstvu da bi mogli ovoga normalno i kvalitetno funkcionirati. A šta se tiče ovih šerifa, pa mene nikad niko nije nazvao šerif i mogu svakoga hvala Bogu pogledat u oči i nastojim se ponašati normalno i kulturno i biti čovjek od naroda u svojoj sredini u kojoj živim i radim.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepo. Malo ste govorili i o transparentnosti gradova i općina i u potpunosti se mogu složiti da je većina JLS je već i sad transparentna. Moj stav je općenito da unutar jednog sustava treba biti jedinstveno zakonsko rješenje i ovaj zakon to u stvari i nudi, propisuje kroz određene članke obvezu objave proračunskih dokumenata, ali i npr. vodič za građane u proračunu što smo i do sada imali, pojedinci evo i radili. Mene zanima slažete li se s tvrdnjom kako većina gradova i općina već sad u stvari u praksi provodi pojedine odredbe ovog zakona koji doprinose transparentnosti i da će ovaj zakon ujednačiti praksu u svim JLS što nam je i u stvari potrebno dakle ujednačena praksa i zakonski okvir da svi možemo raditi na isti način.
Poštovani zastupnik Kolarek.
Pa slažem se s tim, u stvari ja sam siguran da kolegica je prije navela 10-tak, 12 ili 13 JLS koje su već korak ili, ili, ili već jesu sa predloženim zakonom. Ima ih više jer svake godine ja kako sam gradonačelnik i kako se provodi ono testiranje ili, ili kontrola transparentnosti uvijek iz te transparentnosti dobijemo peticu. U Međimurskoj županiji skoro 50% JLS-a je na toj ocijeni ili na četvorci, ali smatram se i slažem da bi svi trebali imati jednu, jednu jednaku jedinstveni primjer i da svi radimo isto bez obzira da li smo na sjeveru ili smo na jugu ili na istoku Hrvatske morali bi biti jedinstveni u provedbi, u provedbi svih zakona.
Hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče i svi vi ljudi koji ste došli danas predstaviti ovaj zakon. Dvije riječi se u ovom HS nemilice izgovaraju i to praktički neovisno o tome koja je rasprava. Prva je „percepcija“, a druga je „transparentnost“. To su dvije riječi koje ja mislim da ne postoji saborski zastupnik koji ih nije izgovorio, a da pri tome nismo jasno mogli shvatiti što je pjesnik htio s tim reći. Pa i ja ću također upotrijebiti te dvije riječi jer ja u stvari i jesam djelomično pjesnik, pa mislim onda da imam pravo, pravo na to. Ja imam percepciju da većinu saborskih zastupnika uopće ne zanima što se događa u HS osim što znaju kada je 8. u mjesecu da prime, prime svoju plaću i da kažu pa dobro sam prošao ovaj mjesec nije to bilo tako ni, ni loše. Što se tiče transparentnosti odnosno još percepcije malo, onda ćemo preći na transparentnost. U Hrvatskoj postoji percepcija da su ovi krasni ljudi koji su načelnici i gradonačelnici, svi vi u stvari, da su to sve kriminalci, lopovi, lokalni šerifi koji toliko kradu da je to jednostavno nemoguće izdržati. Totalno neistina, mislim da je nešto što nema veze. Ja mislim da većina ovih ljudi radi za dobrobit svoje zajednice, čak i u vrlo teškim uvjetima, nisu svi … [[Govornik se ne razumije]] hrvatske u istom položaju budimo iskreni. Evo Ljubomir je maloprije govorio o tome, prije njega i Marin koji dolazi iz Đakova i ja mislim da ovaj zakon ide njima na ruku u tom smislu da im pomogne tamo gdje najviše treba, a to su naravno europska sredstva. Do sada je taj oblik financiranja iz EU i zaduživanja bio sasvim, sasvim drugačiji, on se u tom dijelu mijenja. Složit ću se sa svima onima koji govore evo Tomislav je ovdje sjedi čovjek koji je krasan gradonačelnik koji stvarno može biti primjer u Hrvatskoj kako se upravlja, kako se radi, kako se stvaraju nova radna mjesta, to je bit svega. Ja mislim da svaki čelnik lokalne samouprave prvo treba pogledati sebe u ogledalu i pitati čije ja novce trošim. Trošim novce poreznih obveznika, pa zašto im ne bi napisao da sam ih poveo ako mi je došao ministar, državni tajnik, odveo sam ih na ručak u lokalni restoran, pojeli smo, nešto smo popili i mislim da tu uopće nema problema. E sad, mi imamo onaj drugi problem, imamo taj problem da će svaki građanin ili većina građana uperiti prst u gradonačelnika, tražit će taj transparentni proračun na internetu, što i njemu olakšava situaciju jel ne mora preko onda instituta traženja informacija, ali oni se ne znaju s tim koristit. Ovaj zakon čak predviđa i to da u tom dijelu ima i vodič za građane kako da se koriste informacijama koje žele, koje žele provjeriti i koje žele, žele dobiti. Mislim da je to, mislim da je to dobro. I ono što ja sam stekao barem, evo sad ću i ja malo percepcijski i mene ta percepcija obuzela. Ja sam ovdje stekao utisak i tog sam utiska i branit ću ga da većina zakona koje smo donijeli u zadnjih godinu i nešto dana u biti polako, ali sigurno zatvara i onu najmanju poru kroz koju bi se eventualno moglo dogoditi nešto što ne bi bilo sukladno zakonu. Sjećate se da smo mijenjali i Zakon o elektroničkim medijima gdje jasno piše da čelnik regionalne samouprave, lokalne samouprave mora raspisati natječaj da vidi koji će mu se od medija javiti, do sada je to bilo sasvim drugačije. Prema tome, niz zakona koji idu ovome u prilog. Ja mislim da transparentni proračun bi trebao biti stvarno vrhunac te lokalne područne samouprave, ali isto tako bi i naš zadatak bio da se borimo i protiv toga da, da se stvarno ta jedna loša, loša percepcija prema čelnicima lokalnih samouprava ne stvara jer Josip Borić je dobro jednu stvar ovdje rekao u svojoj replici, ja se bojim da mi za 4 ili 5.g. jednostavno nećemo naći ni mladu, mladu djevojku, ženu, čovjeka da se uopće bave nečim što se zove lokalna samouprava jel je to toliko kontaminirano ne s njihovim činjenjem nego s onim što nam je javnost stavila na teret često neistinito, često neutemeljeno, no nažalost to tjera mlade ljude od politike, od onoga, a čelnici lokalnih samouprava su napravili toliko dobroga u ovih zadnjih 30.g., među njima je bilo vjerojatno i onih koji su pokušali staviti prste u pekmez, jedan dio njih je i odgovarao za to i treba odgovarati za to, al mislim da ovaj zakon dobro detektira određene stvari i barem je početak tog rješenja kojem, kojem stremimo.
Imamo sad cijeli niz replika, prva je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala vam lijepo. Kolega Ivanoviću, vi ste bili dožupan u Osječko-baranjskoj županiji i ne znam što je bio problem percepcije ili transparentnosti dok ste obnašali takvu dužnost i vi i vaš kolega župan jer ja mislim da tu imamo problem. Jedno je percepcija, čuli smo je, svi lokalni čelnici su šerifi. To je u medijskom prostoru vani i to više nikakva transparentnost ne može maknuti. Nitko me neće uvjeriti da program koji ima gđa. Ahmetović do kraja pokazuje sve ono što građane interesira, isplaćena faktura nekom restoranu, poduzeću itd. ne govori što stoji iza te fakture. Ona vrijedi toliko i sve ostalo su priče unutar samih građana. Mene iz Lopara previše ne briga što ona radi u Omišlju. To je za lokalne zajednice, ali ono što je problem kako maknuti percepciju koju smo sami i mi političari nametnuli, a to je da su svi kriminalci, šerifi itd., da li to građani nagrađuju na izborima? Pa evo nas stalno napadaju za nešto, HDZ na lokalnim izborima 276 jedinica lokalne i područne samouprave, SDP sa svom transparentnošću samo 60, … [[Govornik se ne razumije]] još gore.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. Stipan je Šašlin počeo sa Marinom Mandarićem na tu temu, naravno građani će uvijek odlučiti kome će dati svoje povjerenje i tu nema uopće govora i nema dileme oko toga i to tako, tako po meni i treba, treba biti. Ali ono što je, ono što je činjenica, ono što je zasigurno bitno da smo si dobrim djelom mi kao politika stavili na teret zbog neodgovornih pojedinaca određene stari i to sada jednostavno trpimo kao, kao štetu. Naravno da rivalitet između nas koji sjedimo ovdje u saboru će naravno uvijek postojati, on treba postajati jer održava tu jednu kondiciju političku koja je vrlo, vrlo bitna, ali treba biti jasna i suvisla u smislu da jednostavno ne sakrijemo nešto što je puno bitnije od nečeg što je nebitno, a to smo pokazali. Mislim da tu transparentnost treba biti na, na prvom mjestu, a budimo iskreni mi često znamo biti vješti u tome, mislim ne mislim na sebe naravno, ni na vas.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanoviću. Vi ste kao bivši dožupan Osječko-baranjske županije doista imali iskustava u radu sa jedinicama lokalne samouprave i sigurno može kompetentno reći vaše iskustvo s obzirom da i živite u jednom relativnom malom mjestu koje nema pravu osobnost, nije općina nego je pri gradu Valpovu. Kava je razlika između upravo takvih malih sredina koje nemaju mogućnost same kreirati odnosno na neki način raditi na projektima infrastrukturnim, razvojnim svojim u odnosu na općine odnosno sredine koje su praktički samostalnije i koje mogu sebe razvijati na neki način samostalno odnosno odlučivati o svojoj sudbini? Da li tu ima nekakvih razlika i da kažem ko je u boljem položaju tu? Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Shvatio sam shvatit će i vjerojatno i čelnici lokalnih samouprava o čemu se radi, radi se o nedefiniranom odnosu Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi, a to je onaj dio koji govorim o mjesnim odborima koji su totalno nešto što je nedefinirano i što u novom zakonu ili će se definirati ili se treba obrisati i ne postojati. To je veliki problem. E tu se može pokazati ko je lokalni šerif. Vi imate da je pobijedila jedna opcija na razini grada, a u mom selu je pobijedila druga opcija. Ja sam gotov, prema tome za mene nema projekata, za mene nema apsolutno ničega to je veliki problem i tu se može vidjeti da neko stvarno želi biti lokalni šerif to treba riješiti naravno u novom Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi. Ja smatram i smatrat ću i branit ću do kraja da ustroj Hrvatske čak bi išao i na više jedinice lokalne samouprave jer bi na taj način dao priliku i onima koji do sada nisu imali priliku da preko svojih pametnih ljudi koji žive u njihovim sredinama realiziraju bar dio projekata koji nikada neće realizirati dok su u sklopu grada ili neke veće cjeline.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, drago mi je da ste spomenuli upravo tu percepciju i sve ono što se događa, zapravo kakva je percepcija građana ako pogledamo da Zakon o proračunu saborski zastupnici, a donosi se po hitnom postupku, zapravo ih jako malo zanima jer to je okvir temeljem čega ćemo se ponašati dalje u državi, u jedinici lokalne samouprave, u regionalnoj samoupravi i to će zapravo stvarati i činiti sliku nas i naše odgovornosti i prema vani i prema EU i prema svakom građaninu ove države. Prema tome, evo i ta percepcija može biti upitna.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Ma ne samo percepcija uvažena zastupnice nego transparentnost ujedno. Ovdje je bilo čak zastupnika koji su govorili o proračunu kojeg smo mi usvojili dva, tri sata prije ove rasprave, prema tome, toliko o tome. Ono što ja vidim, a mislim da dobro vidim sjedim ovdje po cijele dane slušam, pratim i gledam, naravno da je većina zastupnika zainteresirana da bude u medijima, da bude vidljiva. Ja sam u medijima samo kad prođem kad neko govori onda eventualno gledam kad će pa da prođem da me mama vidi pa da zna da sam bio Saboru jel nema me mislim nigdje pa onda se postavlja pitanja što ja to radim uopće u HS-u ako nisam bio u medijima. A u medije se ide često prije rasprave i mišljenje se donese uopće mi raspravu nismo proveli ne znamo što ljudi misle, ali nema veze, njegovo mišljenje je najbitnije ono je relevantno i to je to. E to je pogrešno, mislim da bi Sabor uvijek trebao biti pun, tu bi se trebala voditi kompetentna, suvisla, argumentirana rasprava, tu bi se trebale politike sudarati [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] ne u ideološkom nego u smislu projekata, e onda bi to bio Sabor kakav sam ja želio vidjeti i …
Hvala lijepa, svi se vjerojatno slažemo s vašim riječima, ali ste premašili vrijeme. Poštovana zastupnica Petir. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, vi ste doista često za ovom govornicom i puno radite tako da evo ja mogu potvrditi kao predsjednica Odbora za poljoprivredu da ste aktivan član i ako to treba reći i vašoj mami ja sam spremna to sve posvjedočiti jer je to sve istina. Vi ste govorili o percepciji, ali moramo reći da i one vrijedne zastupnike i manje vrijedne i one odgovorne čelnike lokalne samouprave i one druge koje se ovdje se okarakteriziralo kao lokalne šerife neko bira. Biraju ih građani i građani imaju instrumente na izborima ih ponovo izabrati ili ne izabrati, tako da mislim da tu dilemu da mi nekog pokušamo ovdje osvijestiti da treba raditi, da treba biti odgovoran u tom poslu nećemo danas razriješiti. No zanima me jer ste se dotakli mjesnih odbora, smatrate li da bi mjesni odbori trebali imati pravnu osobnost?
Poštovani zastupnik Ivanović.
Da i sada piše u Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi da su mjesni odbori pravne osobe, no ta pravna osobnost se nikada nije dogodila i to je ono što je problem oni se trebaju vratiti u institute mjesnih zajednica kao što je to bilo do '93. iako se to proglasilo nekakvim modelom koji je bio nečiji tuđi, ne, to je bio odlučan model i ja smatram da moji Ladimirevci trebaju upravljati s ono malo novca koji oni uplaćuju u tu gradsku kasu da to završi u Ladimirevcima, mislim da je to pošteno i da tu nema problema. No imamo drugi problem, mi smo loši učenici to je problem i ovdje koji sjedimo i svi ostali. Znate kod nas je godinama bilo kad se podnosi financijsko izvješće u nekoj udruzi onda ima dve stavke prihodi, rashodi onda kad idu rashodi onda kaže i ostale nespomenute usluge ili ne znam što, a to je pet puta veće od onoga što je … Prema tome, ovo mi se sviđa taj dio koji govori o tome da će građani dobiti mali vodič kako se mogu služiti i kako mogu doć do informacija koje im trebaju [[Upadica Reiner: Hvala.]] Mislim da je to možda i najbitnije u toj cijeloj priči.
Hvala. Poštovana zastupnica Vukovac.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, kolega Ivanoviću govorili ste o povlačenju sredstava iz EU odnosno iz samih fondova, da veliki dio nas je svjestan benefita koje na taj način cjelokupna država ostvaruje, međutim činjenica je da još uvijek imamo one načelnike koji to ne čine. Da li zato što je puno veća kontrola trošenja takvih sredstava ili jednostavno nisu sposobni, nemaju kapacitete što god da je, ali činjenica je da takvi postoje, kraj je godine, podvuče se crta pa se vidi tko je što zapravo radio. Kako pomoći onim načelnicima koji još uvijek nisu osvijestili ste te benefite povlačenja sredstava iz EU, mogu li tu županije uskočiti, mogu li županijske razvojne agencije, dakle netko mora njima pojasniti da trošenje sredstava poreznih obveznika nije najbolji način. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Je, to vam je kao u poljoprivredi, što je savjetodavna služba koja obilazi teren, koja daje određene savjete. Obrazloženje proračuna je vrlo bitna stavka u proračunu. Načelnik i gradonačelnik koji ne obrazlaže, iako većina poštenih načelnika i gradonačelnika radi to obrazlaže stavke, do zadnje one razine i stvarno napiše da na što se potrošilo na što je bitno. No, učenje je nešto što traje cijeli život. Budimo iskreni, neki su postali načelnici, ljudi nisu imali doticaja sa lokalnom samoupravom, oni su se kandidirali, izabrani su od svojih građana, ja sam čak svojevremeno predlagao da centri kao što je Osijek koji ima sveučilište, da ima jednu mali katedru koja bi trajala stotinjak ili više sati, koja bi upravo dovodila pročelnike, načelnike, njihove zamjenike, da ih malo obuči kako lokalna samouprava funkcionira, što je to lokalni proračun, kako se on izvršava, to ne bi bilo, [[Upadica: Hvala.]] ne bi bilo uopće loše.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, u svom ste izlaganju najviše vremena posvetili percepciji i percepcija nam omogućava prepoznavanje određenih pojava ili događaja u našoj okolini. Kakva je percepcija oporbe, čuli smo danas i to slušamo svaki dan. Međutim, mislim da je daleko bitnija percepcija naših građana, pa evo, prije pola godine su građani najbolje pokazali kakvo mišljenje imaju o našoj stranci pa su nam ukazali 4 puta više povjerenja nego SDP-u, tako da smo imali 1 766 samostalnih općinskih vijećnika ili gradskih u odnosu na 421 koji je osvojio SDP. U županijskim skupštinama dobili smo 303 mandata u odnosu na 153 SDP-ova. Recite mi, što vi mislite o toj percepciji naših građana u odnosu na percepciju ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Ivanović.
Brojke su ... [[Govornik se ne razumije.]] i tu nema uopće govora u izračunu je to vrlo lako i dokazati i prikazati i mislim da tu nema uopće nikakvih problema. Ono što mene recimo smeta, što se ovdje na nas često nabacuje blato, da smo mi zločinačka organizacija, da smo mi neka koruptivna organizacija u kojoj bi te trebalo biti stid što si uopće. To nije dobro, to nije isti i to je taj dio percepcije koju stvaramo da pojedine ljude izvrgnemo linču, da budu nepoželjni u svom društvu, samo zato što su pripadnici neke stranke. Ako ne netko nešto maznio, pa neka odgovara, neki ljudi, koliko ja znam, još uvijek sjede u zatvoru, a bili su nekada naši članovi, prema tome, funkcioniramo na tom dijelu, ove zakone koje donosimo, neka mi netko kaže, pa zašto mi donosimo ovaj Zakon? Imamo većinu čelnika lokalnih samouprava. Zašto ih tjeramo na transparentnost? Ajmo ih pustiti neka budu u sivoj zoni. Pa nije to intencija HDZ-a. Intencija HDZ-a da stvori jedna okvir koji će biti za sve isti, jednak, [[Upadica: Hvala.]] ali će biti najbolji za građane [[Upadica: Hvala.]] To je bit priče.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Joj, puno se toga tu reklo, k'o da je predizborni skup. Ali, evo, samo da na početku samo kratko ću biti, dakle na obrani amandmana prije 2 dana iz ove desne strane je bilo jedan do dva zastupnika, većinom nikoga, prema tome, mislim da ne bismo trebali baš tako se razgovarati međusobno. Sljedeće, činjenica jest da je HDZ pravomoćno optužen za korupciju, no, rekli ste da smo svi navalili na te lokalne čelnike, a da su to zapravo ljudi koji rade dobro za svoje lokalne zajednice. Pa onda vas lijepo molim, kako tumačite činjenicu da je državna revizija upravo financijskom poslovanju lokalnih sredina nalazi najviše problema i te lokalne sredine većinom dobivaju uvjetna mišljenja. Prvo to. A drugo bi vas molila, isto, ako možete komentirati činjenicu da su transparentni proračuni koji su najprisutniji u javnosti Bjelovar i Omišalj koji ne vode HDZ. Evo, zahvaljujem vam.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Prije nego što vam bilo što odgovorim, sinoć sam putovao za Zagreb i 10 do 8 sam slušao jednu priču za laku noć, vi ste glumili također, u toj priči, krasna je bila i evo, to sam vam ... [[Upadica se ne čuje.]] to sam želio reći. Što se tiče ovih uvjetnih mišljenja, imam i ja svoje mišljenje o tome, ja isto mislim da to možda nije dobro, da ti ja samo uvjetno nešto kažem, a da li ćeš ti po tome postupiti, nećeš, mislim da ovaj Zakon u biti će bitno zašarafiti te upravo neke stvari kroz koje možda, možda malo više curi nego što bi trebali, iako ne mora ni tu uvijek biti da se radi o nekakvom kriminalu, da se radi o tome da su ljudi, ne znam, pokrali neke novce, nego jednostavno su se pokušali snaći u tom smislu kako će određene stvari prebrikati i prekrpati da završe godinu, a da svi korisnici budu ipak namireni. A ovo drugo što se tiče, pa ne moram komentirati, uvijek će o tome građani dati svoj sud i mislim da to dalje SDP, HDZ, u tom smislu ne znam, svatko odgovara za svoje postupke i odgovarat će.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin je digla povredu Poslovnika, …
Pa razmišljala sam, [[Upadica: Šta je povrijeđeno u Poslovniku?]] da, 238. Razmišljala sam [[Upadica: Šta je u 238?]] Omalovažavanje [[Upadica: 573.]] Omalovažavanje saborskih zastupnika. Razmišljala sam da li da dignem povredu Poslovnika, ali ipak sam se odlučila da hoću jer cinizam kojim ste izgovorili svoju pohvalu mom čitanju priče za laku noć je doista omalovažavanje saborskih zastupnika. Ja kao glumica imam isto [[Upadica: Dobro. To, to.]] pravo biti u ovom Saboru kao [[Upadica: Uopće, to uopće nema veze…]] svi drugi.
… sa povredom Poslovnika [[Upadica: Ima, ima gospon dragi.]] ovaj i vi dobivate opomenu, molim vas, nemojte tako zlorabiti situaciju.
Ne, ... [[Upadica se ne čuje.]] obrnuto proporcionalno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Nema. Kolega Ivanović. Molim vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Borić, vi inzistirate isto na? Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Isto čl. 238 jer je sad bilo omalovažavanje nas saborskih zastupnika i kolege govornika koji je pohvalio priče za laku noć koju je čitala gđa. Urša. Pa imamo mi i u Saboru još bolje čitače. Imamo gđu. Krišto i mi slušamo, kao i priče za laku noć. Ali, građani su ti koji će na kraju reći što je percepcija, što je transparentnost, a što je priča za laku noć.
Dobro. I vi ćete dobiti, naravno, opomenu, ja vas molim, ajmo, ajmo, bilo je stvarno ozbiljna diskusija i ja mislim da je bila vrlo vrlo korisna i nema smisla da odemo u nekom smjeru koji nam ne priliči. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Ivanoviću, ući će u povijest ovo što ću izjaviti. U potpunosti se slažem sa svim što ste rekli u svojoj raspravi, a posebno s onim vezano za transparentnost proračuna kad ste spominjali da kada se budu objavljivali računi pa će se vidjeti tko je zašto jeo, itd., itd., i to će zaista doprinijeti transparentnosti proračuna. Ne slažem se jedino s onom pohvalom pri kraju rasprave kolegi Boriću koji je rekao da njega u Loparu ne zanima što radim ja u Omišlju, a treba ga zanimati jer on sjedi u klupama u Saboru i odgovara svim građanima RH i utječe na kreaciju ovog Zakona. Dakle, jedini problem, dakle ne u vašoj raspravi je u činjenici da ovaj Zakon ne omogućuje takvu transparentnost trošenja javnih sredstava kakvu je promovirao i Dario Hrebak i uostalom, vi, odnosno HDZ prilikom izborne kampanje 2020. g. To nije ona transparentnost o kojoj ste vi pričali u svojoj raspravi. Ali, vaša rasprava je odlična i ja vam je pohvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Pa ja vjerujem da će g. Borić s vremenom se početi zanimati i za proračun Omišlja, nije to nikakav problem, hvala vam na tome i dozvolite da iskoristim ovih 40 sekundi da odgovorim, pošto nemam drugu mogućnost nego kroz ovu repliku gđi. Raukar, ne, dapače, obrnuto proporcionalno od onoga što govorite, ja sam vas želio pohvaliti jer ja mislim da mi saborski zastupnici nismo samo saborski zastupnici, mi radimo nešto u svojim životima drugo. Ja sam ovo primijetio kad sam putovao da ste vi to odradili, meni se to sviđa, ja često slušam, ja uglavnom slušam prvi program Hrvatskog radija i uglavnom to slušam i čuo sam vas i htio sam vas pohvaliti da uvijek još nađete vremena uz ovaj posao da radite i to. A da sam vas htio uvrijediti, vjerujte da to ne bi učinio kroz priče za laku noć nego kroz neke druge priče koje su puno, puno teže i koje ne daju da čovjek spava, ovo je ipak [[Upadica: Hvala. Poštovani.]] bilo za laku noć pa nakon toga se spava.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Zahvaljujem. Kolega Ivanović, ja isto rađe za Zagreb idem kasno navečer nego .../nerazumljivo/...
Pa ne, ne, dobili ste riječ. Izvolite.
Mogu? [[Upadica: Naravno, vi ste dobili riječ.]] Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Ivanović, ja isto rađe idem za Zagreb kasno navečer nego rano ujutro, a otprilike smo jednako udaljeni, jedino nisam još popratio u koliko sati točno bude ta emisija na HR1? S obzirom da volim ga slušati, dobre su emisije, nisam shvatio kad je ta, pa ako možete malo, otprilike u koje vrijeme?
19,50. 19,50 svako veče.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, poštovane zastupnice Raukar-Gamulin, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
238, omalovažavanje saborskih zastupnika. Inzistiranje na omalovažavanju iz jednostavnog razloga što sam ponovila jednu jednostavnu činjenicu, a to je da je HDZ stranka pravomoćno optužena za korupciju. Molim da se upozori zastupnika da ne omalovažava ponavljanjem …
Ne, ja ću vas upozoriti da ne zlorabite instituciju povrede Poslovnika, molim vas lijepo, molim vas. I jer mi tu ne liječimo svoje taštine na taj način da dižemo pločice sa povredom Poslovnika. Ja vas lijepo molim da to ne radimo. Naravno da ćete dobiti i za to opomenu, poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Nisam vas čula. Poštovani kolege, odnosno kolega. Kad sam razmišljala o ovoj replici, dala sam ju zadnja jer taj zov sirene je uvijek neodoljiv. Dakle vi ste svoje izlaganje počeli onim što ja sluša od početka osnovne škole. Znate, kad idete u osnovnu školu, onda razrednik ujutro kaže, netko kasni. Znate kom to kaže? Onima koji su u razredu. Tako ste i vi počeli s tim, da saborski zastupnici ne rade svoj posao. Kome ste to rekli? Onima koji sjede i rade svoj posao. Ja se svaki put iznenadim jer svaki put vidim nekog novog saborskog zastupnika i ja se nadam da i vi znate sve saborske zastupnike koji sjede u vašim .../nerazumljivo/... u vašem klubu i da se ne iznenadite, ali neću biti izvan teme, iako je cijela rasprava izvan teme. Mi imamo 556 jedinica lokalne samouprave, različitog kapaciteta. Kako vi mislite da uspijemo, da ćemo uspjeti ujednačiti praksu vezanu uz ovaj Zakon o proračunu da barem imamo isti nazivnik i da te sve jedinice na otprilike [[Upadica: Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.]] isti način konačan rezultat daju.
Izvolite.
pa vrlo, hvala lijepo. Hvala na pitanju. Vrlo jednostavno. Vi ste tako svoju repliku počeli. Učenjem. Učenjem. Moramo početi učiti od osnovne škole pa nadalje, učimo cijeli život. Tako isto i ovdje, da bi došli do tih standarda kojima stremimo, moramo učiti. Svi mi koji smo bili nekada čelnici nekih regionalnih, lokalnih samouprava, bez učenja nema ništa, ali isto tako ni bez zakona koji nas tjeraju na to učenje, namjerno sam upotrijebio riječ tjeraju, nemam .../nerazumljivo/... a što se tiče saborskih zastupnika, nemam ja tu nikakvih problema, ni sa vašima ni sa našima. Jednako vrijedi i za jedne i za druge. To je obveza i to je dužnost i tu ja nisam ništa mislio predbaciti ovima kojih nema s ove, srednje ili bilo koje druge strane. Ja samo želio reći da i mi stvaramo percepciju i da bi naša transparentnost trebala biti puno, puno veća. Hvala lijepo.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Klarić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Ja osobno nemam apsolutno nikakvog problema s ovim Prijedlogom zakona. Dapače, sve što je u njemu propisano treba ispoštivati. Transparentnost u tom dijelu mislim da nije problem apsolutno nikome, pa niti jednoj jedinici lokalne samouprave. Ali imam problem s nečim drugim. U ratu, u vojsci, sjećam se, oklopna vozila i tenkovi imali su na sebi jedan uređaj koji je služio za proizvodnju dima. I taj dim bi se bio razlio poljem i prikrio pokretanje trupa i razno raznih zamki koje su se postavljale. I čitava ova današnja rasprava, ali rasprava od prethodnih zakona, kad god se dotakne jedinica lokalne samouprave, uvijek krene napad prema tim gradovima i općinama. Ja vam odgovorno govorim, a 5 mandata sam punih gradonačelnik, da ne postoji u RH niti jedan grad niti općina koja nije više kontroliran od bilo koje institucije u ovoj državi i od strane Državne revizije i od strane građana, od strane ne znam koga sve ne. Pa ne možemo se ni zadužiti da se ne zatraži dozvola Ministarstva financija. Dakle, to je sve transparentno. Da li ćemo to objavljivati na ovaj način ili na onaj način, vrlo važno, objavit ćemo. Ali čitava ta priča o nekakvom kriminalu, lopovluku, nečemu što se događa u gradovima i općinama je naprosto nešto što je postalo degutantno, a onda natjera na nešto što se zove populizam, a upravo je taj populizam taj dim i ta magla. Pa smo sad nedavno ukinuli zamjenike načelnika i gradonačelnika, pa smo smanjili broj vijećnika, napravili smo silno veliku uštedu, ne znam. Sjećam se izmjena zakona, opet je išao u ovom smjeru nekakvih ušteda, nekakvog napada na jedinice lokalne samouprave iz 2007. kad su ukinuli poglavarstva, a jedinice su toliko žilave pa se snalaze i u tim okolnostima i opet pronalaze model na koji način će graditi vodovod, popraviti cestu, osigurati javnu rasvjetu, izgraditi kanalizaciju, osigurati bolji život svojih građana. I to rade u kontinuitetu od '94. kad su na ovaj način konstituirane. Ono što se ovdje događa i ovo u Saboru i večerašnjoj raspravo o tim lokalnim šerifima i ne znam čemu, ako se i negdje radi, ali pogledajte unatrag svih tih 30-ak godina od kad postoje, koliko je tih imenom i prezimenom ljudi procesuirano u tim gradovima i općinama? Na osnovi tih nekoliko, možda njih 10-također, 556 ljudi je ocrnjeno i čitavo vrijeme se u ovome Saboru prozivaju da su nekakvi lokalni šerifi. Naprosto nepošteno. S druge strane, imamo HRT. Što je s njim? Kad je bio Milanović, pitao sam tu za ovom govornicom, kolika je plaća ravnatelja. Skrivali su, nisu htjeli reći, ja ni dan danas ne znam kolika mu je plaća. Isto se financira sredstvima građana, isto svaki mi plaćamo tih 80 kuna, udruge, firme, svi plaćaju to. Hrvatske vode. Kako se ne obavljaju nabave, koliko je plaćeno nekakvi reprezentacija, mi ovdje govorimo o reprezentaciji, ne znam da li će Mirela u Omišlju za dan općine počastiti goste sa 2 tisuće kuna ili Borić u Loparu ili Gari na Rabu ili bilo tko od vas? A ovdje se vrte milijuni. Milijarde. U projektima. A onda se fokus baci upravo kao taj dim iz tenka prema gradovima i općinama. E tamo je korupcija. Tamo je mito, tamo je nešto što ne valja. Ja nemam problema s ovim Zakonom. Nisam zadužen kao grad, sva svoja zaduženja možemo sa viškom prihoda u ovoj godini isplatiti, da nemamo apsolutno niti jednog duga. Imam 115 milijuna kuna i samo 8 tisuća stanovnika i projekata kao u priči i to sve odrađuje 24 ljudi u gradskoj upravi. I moram pravdati čitavo vrijeme što oni rade. Što ja radim, gdje sam. Ovo ne govorim u svoje ime. Ovo govorim u ime 556 ljudi, načelnika i gradonačelnika diljem Hrvatske, od Dubrovnika preko Primorja, Istre, Dalmacije, Zagorja pa do Vukovara. Ljudi koji rade. Kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave pa ćemo napraviti nekakvu uštedu, smanjit ćemo broj vijećnika, smanjit ćemo naknade, ukinut zamjenike. Pitam vas, tko priprema projekte ove za EU? Tko ih kandidira? Tko ih provodi na terenu? Pa upravo ti, kako ih zovemo lokalni šerifi.
Imamo više replika, poštovani zastupnik Borić prva.
Hvala lijepa. Kolega Klarić, ja ne mislim da je bio populizam ovo što ste govorili oko zamjenika i vijećnika. Mislim da smo tu pokazali da razumijemo neke situacije i da želimo razvijati lokalnu samoupravu. Alternativa je ono što nam nudi SDP. A što su vam ponudili, evo sad su na 12%. Ponudili su ukidanje lokalnih samouprava, kao program, znači teritorijalni preustroj, to znači ukidanje i ništa ne govore. Pazite, mi smo na zadnjim izborima dobili 276 lokalnih samouprava i županija. Oni su dobili 60. U kojem trenutku se pojavljuje inicijativa? Kad imaju 60, kad su pali dolje do neprepoznatljivosti. Idemo s time, umjesto da podnose ostavke, zato što su loši, 12% popularnosti anketnoj, oni, idemo ukidati lokalne samouprave. U redu, shvaćamo, ali onda očekujemo od gđe. Mirele Ahmetović da kao načelnica Omišlja kaže ja svoju općinu dajem gradu Krku, ja ću se spojiti s gradom Krkom, prva. Ne, idemo vas rješavati ostali, vi ste problematični. Ne. Prvi primjer, gđa. Ahmetović, a onda g [[Upadica: Hvala.]] Hajdaš ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Klarić. Hvala lijepo. Poštovani zastupnik.
Od početka i od osnivanja države pa od ratnih događanja, pokazalo se nešto, pa sad i evo u ovoj korona krizi, pokazalo se nešto što je u vrijeme kad je formirano '93., '94. pokazalo punu svoju učinkovitost. Vizija dr. Franje Tuđmana, formiranje upravo tih gradova i općina, formiranje i županija. Pitam vas, a gle, sagledavajući ovu našu demografsku situaciju kakva je sada da nema tih malih općina i gradova i po Zagori i po Lici i po otocima, evo i vaš Lopar, koji bi tim ljudima koji tamo žive i koliko ih ima mogao osigurati infrastrukturu, mogao osigurati osnovne uvjete za život, da uopće ostanu živjeti tu? Imamo iskustva iz vremena Jugoslavije kad smo bili svi u nekakvim zajednicama općina gdje se novac i ljudi slijevali u nekakve centre, u Rijeku, Zagreb i okolo, a u svim okolnim mjestima, sadašnjim općinama i gradovima se nije gradila ni nužna infrastruktura. A u onim objektima koji su izgrađeni, možete ih ići pogledati sa one tabele, izgrađeno sredstvima samodoprinosa.
Hvala. Poštovani zastupnik Cappelli.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Klarić, mislim da u ovom zakonu, možda se ne može sad uvest u ovo da transparentnost oko koje se sad vrtimo ne znam koliko dva sata mislim da bi trebalo dopisati ako je moguće, ali ne može u ovom zakonu a to je moral. Ja mislim da ovdje nije samo pitanje transparentnosti. Neki su bili jako transparentni, pa su bili i negdje sjedili u nekim ustanovama čudnim sa rešetkama, pa su izašli van, pa su bili gradonačelnici, župani ili ne znam što. E sad je pitanje malo i morala. Da li takva osoba uopće ima moral opet da se kandidira, tako da i o tome bih razgovarao bez obzira iz kojeg opcije. Tako da pitanje morala je možda u nekim zemljama bitnije nego sama transparentnost. A vas jedno pitanje imate hvala Bogu iskustva sa svim tim ljudima koje ste zapošljavali i tvrtkama koje imate, pa kako vi uspijevate proći tu transparentnost. A na kraju u završnom bih molio od strane institucije, dakle ministarstva da malo razjasne turističke zajednice ne ulaze u taj prednatječaj.
Hvala. Tomislav Klarić.
Evo vaša replika naročito u uvodnom dijelu me podsjetila na jednu poslovicu, neću reći do kraja jer je malo prosta, ali tko o čemu, netko o poštenju najviše a onda se dogodi da ti koji su najviše govorili o poštenju da se na kraju gledamo kako ih se vozi u nekakav ograđeni prostor. Dakle, transparentnost je nešto što je samo po sebi nužnost, jer to nit je novac grada, općine, nit je te turističke zajednice koju ste vi spomenuli a ja sam u onom kratkom dijelu budući da imam malo vremena dotaknuo se i Hrvatskih voda i HEP-a i HRT-a i svih tih nekakvih takvih. Ali u ovom dijelu transparentnosti evo imamo svi masu tih udruga koje se financiraju iz gradskih, općinskih proračuna pa i državnog. Pa često u tim stavkama, evo kolega Ivanović se dotaknuo to kad vidimo ti ostali troškovi, pogledamo račune. Puno više pojede reprezentacija nego što pojede nekakva stvarna njihova aktivnost.
Hvala. Poštovani zastupnik Jenkač.
Uvaženi kolega Klariću, evo u potpunosti potpisujem sve ono što ste rekli i evo drago mi je da ste se osvrnuli na ovo da smo mi sa lokalne razine proglašeni kriminalcima. Ja bih se samo nadovezao na vas i postavio i pitanje i zamolio vas da još malo proširite elaboraciju što je sa ostalima, što je sa ministarstvima, što je sa javnim poduzećima s državne razine, županijske razine, s lokalnih razina. Ako je aršin za nas, onda aršin neka bude za sve. Hvala.
Poštovani zastupnik Klarić.
Pa mislim da tko god vas sluša da naprosto nema druge nego složit se sa vama. Vi kao načelnik, gradonačelnik ja ili kolegica Mirela kao načelnica odgovaramo za taj novac na isti način kako bi trebali odgovarati i svi ostali. Dakle, ako postoje pravila za jednog, onda ta pravila moraju postojati za drugog, jer novac je isti, model financiranja je isti, račune šaljemo i mi i država. I nedavno kad smo govorili o ovom Zakonu o sukobu interesa postavlja se čemu? Čemu to Povjerenstvo za sukob interesa? Pa imamo Poreznu upravu. Oni znaju koliko novaca tko dobiva i tko što ima. Ako je ona na pravim temeljima postavljena. Tko je što stekao u međuvremenu u ove četiri godine bilo kog mandata? Jer je i to jedna ta dimna zavjesa, pa hajmo malo ćemo se bavit sukobom interesa, pa ćemo propisivati ne znam kakve kako ono kažu na finom hrvatskom jeziku … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Klarić. Postavit ću pitanje vama mada se ne odnosi točno na vašu jedinicu lokalne samouprave, ali vjerujem da vi to znate. Malo prije smo čuli od kolegice Ahmetović da njega općina ne treba se zaduživati i da financijski dobro stoji što mi je iskreno rečeno stvarno drago. Međutim, isto tako od nje smo slušali davno prije, prije nekoliko godina buku protiv LNG terminala i svega toga tamo. Zanima me da li vi znate koliki su prihodi, koliki su benefiti lokalne samouprave, odnosno njene općine od LNG terminala. Ja bih bio vrlo sretan kada bi mi netko napravio LNG terminal na Dunavu pa da moja općina ubire prihode i da na neki način uposlimo i ljude i da u konačnici profitiramo. Hvala.
Poštovani zastupnik Klarić.
Ne znam točno, to će vam gospođa Ahmetović vjerojatno točan podatak dat. Ali ja vam mogu dati drugi podatak. Naime, ja sam bio zagovornik tog LNG terminala, bio sam zagovornik plinovoda Pula – Karlovac svojevremeno dok se gradio naprosto iz razloga jer je on mome kraju, neću reći mome gradu, nego mome kraju omogućio dvije stvari. Jedna stvar je da se iz tog magistralnog plinovoda Pula – Karlovac dovukao plin u prostor naše industrijske zone, a druga stvar je što je sa izgradnjom LNG-a baš u mom rodnom mjestu Zlobinu izgrađen MRS gdje je taj plinovod iz Omišlja spojen na taj izvod plina koji ide upravo u tu poslovnu zonu. A da tu poslovnu zonu ne gradi grad Bakar za sebe dokazuje i činjenica da je u ovom trenutku u njoj zaposleno bez kooperanata negdje blizu 5000 zaposlenih, dakle prevazilazi granice moga grada. Mi razvijamo tu zonu za sve oko nas.
Hvala. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa. Potpredsjedniče, kolega Klariću mi imamo 576 regionalnih i lokalnih jedinica i mislim da transparentnost nije u pitanju jer vidimo po onim izvještajima da su županije predale sve izvještaje one koje su tražili Ministarstvo financija, gradovi, nekakvih 4,7% i općine 4,45%. Znači naši čelnici znaju kako treba raditi bez obzira ne govorimo sad o stranačkoj pripadnosti. Ali ima jedan problem koji će sad proizaći. Razgovaramo o smanjenju jedinica lokalnih uprava i sad mi svi znamo koliko znači općina, znači imati općinu za lokalno stanovništvo. Brine se o komunalijama, brine se o vrtićima, o nekakvim udrugama znači o životu u jednoj općini da li to mala ili velika, ali svaka općina ima svoj način života i svoje potrebe. Da li po vama bude to dobro i da li je to rješenje da se baš općine ukine ili smanji.
Hvala. Poštovani zastupnik Klarić.
Hajmo gledati u tim malim općinama i gradovima i u krajevima gdje jesu koliko je ljudi uopće zaposleno u svakoj toj nekakvoj općini i koliki su troškovi tih zaposlenih i koliki bi troškovi bili da su spojeni negdje s drugim gradom ili općinom, da li bi bili puno manji. Da li bi kvaliteta usluge na tom prostoru bila veća ili manja kad bi se pripojili nekoj drugoj jedinici lokalne samouprave? Ja osobno mislim, a na tragu i replike koju je postavila kolegica Petir Goranu Ivanoviću vezano za status mjesnih odbora, odnosno nekadašnjih mjesnih zajednica. Dok god to hrvatsko bilo i u najmanjoj sredini na našem području živi, živi taj kraj. Kad toga tamo ne bude tamo će biti pustara, a onda ćemo slušati te i gledati na televiziji emisije kako divlje svinje ruju negdje u blizini naselja.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Klariću slažem se sa vama da konstantno preispitivanje potreba da li nam trebaju te općine, posebno manje općine je doista bespotrebno i postaje kontraproduktivno. Jer da ne postoje te male općine pitanje je da li bi u te krajeve uopće došla bilo kakva infrastruktura, da li bi se netko od tih ljudi sjetio. A da bi ljudi ostali živjeti na hrvatskom selu potrebna im je osnovna društvena, socijalna i komunalna infrastruktura. Netko mora vodit brigu o njima i ponekad doista te male općine imaju jako velik problem sa ljudskim potencijalima da nađu dovoljno kvalitetnih kadrova kako bi onda mogli aplicirati i za europska sredstva i dati dodanu vrijednost tom prostoru u kojem ljudi žive. Mene zanima evo kao, vi ste dugogodišnji čelnik jedne jedinice lokalne samouprave. Na koji način vi prikazujete troškove je li to transparentno, svima dostupno. I drugo pitanje je kako se odnosite prema onim mjesnim odborima gdje možda niste dobili većinu, da li podržavate njihove projekte ako su dobri?
Hvala. Poštovani zastupnik Klarić.
Apropo ovog veliki – mali trenutno moj grad radi vodovod u vrijednosti od 12 milijuna kuna u jedan zaseok na 950 metara nadmorske visine u kojem živi svega desetak obitelji. Da smo u sklopu nekadašnje općine Rijeke takvog projekta nikada ne bi bilo. To je jedna stvar. Druga stvar je sa moći koje smo kao mali grad uz ovih desetak, petnaest godina postigli svi moji učenici imaju besplatne udžbenike, radne bilježnice, prvašići se trebaju samo obući, počešljati, doći u školu, dobit će sve što im treba. Imamo besplatan gradski prijevoz, imamo pedijatra, logopeda. To sve financira grad. Umirovljenici su dobili uskrsnice 300 kuna, sad su dobili božićnice 300 kuna. Dakle, to je nešto što ne može veliki grad. To može mala sredina koja dobro zna bilo svoga stanovništva i ono što je moj san i želja da se taj moj kraj napuči i da bude što više mladih obitelji.
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, vjerujem da ćemo se složiti da ni jedna realizacija nije dobra niti da su svi lokalni čelnici fantastični, niti da su svi lokalni čelnici katastrofa. Mislim da to naprosto kao ni jedna generalizacija ne stoji. Međutim, ponovit ću i vama pitanje, tj. zamolit ću vas za komentar kako komentirate nalaze Državne revizije koja ipak najviše problema nalazi upravo u lokalnim sredinama dajući te ocjene uvjetnog prolaza. Pa evo, to bi me zanimalo. Ne govorim o vama osobno. Naprosto načelno bih vas molila.
Poštovani zastupnik Klarić.
Ja sam nakon rata relativno mlad uletio u ovaj dio politike i ambicija mi je bila izgraditi nekakav vodovod u tom svom zaseoku kao predsjednik mjesnog odbora. Ono što je meni pomoglo i vjerujem pomaže svim čelnicima jedinice lokalne su upravo ta uvjetna mišljenja Državne revizije. I ja čak volim kad su mi došli u grad, izvukli sve papire, pregledali sve što se moglo vidjeti. Evo bivši ministar će znati koliko je to trajalo. To ne traje jedan i dva dana, već se sistematski odrađuje. Svako to uvjetno mišljenje je bio nama koristan alat i mom pročelniku u financijama i mojim djelatnicima. Jer mnogi ti nedostaci se ne dogode zato što netko namjerno želi bilo što zamračiti, nego naprosto iz razloga što nije upisan ovdje, nego ovdje, što nije prikazan ovdje, nego ondje ili što nije proveden ovako. Dakle, ja Državnu reviziju ne doživljavam kao nešto što će me kažnjavati, nego nešto što će čelniku jedinice lokalne samouprave ukazati na pravi put. S tim upravo uvjetnim mišljenjima ukazat na model kako ga ispravit i bit što kvalitetniji u realizaciji svojih projekata, odnosno funkcioniranja same jedinice lokalne samouprave.
Hvala lijepa. Sad će završno govoriti poštovani zastupnik Anton Kliman u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo ja bih se samo kolegice Raukar osvrnuo na ovo vaše pitanje s obzirom da sam član Odbora za financije, pa često imam ova izvješća, odnosno jednom godišnje imamo izvješća o jedinicama lokalne samouprave i tumačenje kolegice i kolega revizora su tako, rekao bih ohrabrujuća. Da nije tu bilo nekakvih velikih grešaka u tom smislu, nego da je tanka linija između uvjetnoga i bezuvjetnoga mišljenja toliko iznijansirana, da zaista nekad ni oni sami ne znaju što bi učinili uvjetovano nekad i nejasnim zakonima koji su kod nas doneseni u ovom Domu. Jako puno ima toga i mi smo sate i sate rasprave imali sa revizorima. E onda što oni kažu mijenjajte taj zakon pa će i nama biti jasnije to za odraditi. Evo tu je kolega Lalovac, zaista su to neke situacije koje je nemoguće predvidjeti, a slažem se da onda se stvara ono što je rekao i kolega Ivanović percepcija da zaista ima jako puno teških povreda što u svakom slučaju ne stoji. Evo to vam mogu reći iz naših rasprava i iz prve ruke sa razgovorom sa revizorima. Ono što bih rekao u završnoj riječi evo zaista je besmisleno uopće sad nešto podvlačiti s obzirom da se ovo pretvorilo kao jedna rasprava o Zakonu o lokalnoj samoupravi. I rekao bih da mi možemo slobodno reći da je ovo lex Hrebak na kraju ispalo, a intencija cijelog ovog zakona je sasvim nešto drugo. Složio bih se sa kolegom Lalovcem što je rekao da je to zakon svih zakona. Međutim evo imali smo, nismo u stvari imali prilike puno čuti o tom zakonu koji donosi jako puno novoga i rekao bih jako puno dobroga u svom sadržaju. I kroz same članke zakona upravo definira ponašanje transparentnosti. Dakle, tu imamo jednu situaciju da proračun kao najvažniji akt javnih financija mora imati obrazloženje koje mora biti jasno, temeljito, transparentno ako hoćete i koji je sastavni dio toga proračuna. Onda imamo zaista jedan set članaka koji definira i olakšava jedinicama lokalne samouprave funkcioniranje kad se zadužuju, dakle kada se koriste sredstva EU. Dakle, sve ono što smo mi slušali u ovom Saboru mjesecima unazad da je sve teško, da je sve neprohodno itd. mislim da ovaj zakon to raščišćuje i daje priliku upravo ovim našim vrijednim kolegama koje smo danas čuli, koji su branili svoju poziciju sa punim pravom, dakle čelnicima jedinica lokalne samouprave da još kvalitetnije rade, da još bolje rade na dobrobit uvijek svojih sugrađana i cijele, dakle njihovih jedinica lokalne samouprave, ali i u cijelosti RH. Mislim da smo izgubili nit u ovoj raspravi, uhvatili smo se transparentnosti. Meni je žao zbog toga. Ja to ne mogu ispraviti kroz završnu riječ definitivno, ali zakon je dobar, zakon je svrsishodan, zakon će poboljšati uvjete poslovanja u našim jedinicama lokalne samouprave i uprave i regionalne uprave. I mislim da će se jako brzo vidjeti kroz povlačenje europskih sredstava i kroz bolje iskorištavanje tih sredstava da će doprinijeti jednom boljem životu na prostorima u cijeloj Hrvatskoj. Isto tako moram reći da se slažem sa svim onim kolegama koji zaista požrtvovno rade na svojim mjestima u jedinicama lokalne samouprave, da to nisu nikakvi šerifi, da su to ljudi koji su dužni našeg poštovanja. Uhvatili su se posla koji nije jednostavan, a koji vidimo i sami znaju trpjeti kao osobe, njihove obitelji, njihovi prijatelji, njihovi poznanici dosta loše etikete što nije jednostavno. I nekad smo i mi sami kolege saborski zastupnici doprinijeli tome, ali ne trebamo potpirivati definitivno takav način izražaja, nego ja bih rekao da trebamo dati kuraž našim kolegama da i dalje rade svoj posao onako kako su ga radili. A definitivno imaju povjerenje svojih birača jer su dobili na prošlim izborima opet svoje mandate, ali isto tako i u ovom Saboru kao saborski zastupnici.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Pa idemo na sljedeću točku a to je -Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 198. – predlagateljica: Vlada Republike Hrvatske Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što i sami znate, Hrvatski je Sabor na 8. sjednici 12. studenog donio zaključak kojim je prihvaćen prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama [[Upadica Reiner: Molim vas može li malo tiše, molim vas pri izlasku!]] te je predlagatelju uputio primjedbe, prijedloge i mišljenja koja su bila iznesena u raspravi. Što se tiče ovoga konačnoga prijedloga on u sebi sadrži određena tehnička usklađenja koja su prihvaćena i iznijeta od strane Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Generalno kao što sam i zadnji put spomenuo u kontekstu trošarinskog oporezivanja on obuhvaća jedan sustav koji je harmoniziran i drugi koji na razini EU se ne traži da je harmoniziran, ali je ograničen temeljnim načelima iz Ugovora o funkcioniranju EU, pa je time i taj dio uređen. Što se tiče harmoniziranog dijela oporezivanja tu su trošarinski proizvodi iz kategorija alkohola i alkoholnih pića, duhanske prerađevine, te energenti i električna energija, a ovaj drugi koji se spomenuo u smislu ne nužne harmonizacije odnosi se na oporezivanje motornih vozila, kave i alkoholnih pića. Uređeni su sa dva zakona, Zakonom o posebnom porezu na kavu i alkoholna pića i Zakonom o posebnom porezu na motorna vozila. Što se tiče prihoda na razini, na godišnjoj razini oni su iznosili 2019. 16,2 milijarde, dvadesete zbog opće situacije koja je poznata 14,5 milijardi, a izvršenje za dvadeset i prvu do sada je je 15,3 milijarde kuna od planiranih 15,8 milijardi kuna. Što se tiče ovoga zakona, dakle on je u ovom dijelu trošarinskog oporezivanja koji je harmoniziran zakon se usklađuje isključivo u odnosu na tri direktive Vijeća EU. Prva je 2020. 262. Ta je direktiva inače se kuloarski naziva opći sustav trošenja i preinaka odnosi se na informatizaciju sustava kretanja unutar EU trošarinskih proizvoda puštanjem u potrošnju. Tu je dakle nešto što se namjerava sa papirnatoga sustava priječi na e-poslovanje. Rokovi su određeni tijekom devedeset i treće i do početka dvadeset i četvrte. Nadamo se da će time, ne da se nadamo, nego će zasigurno time se pojednostaviti poslovanje i smanjiti troškovi poreznih obveznika, a naravno onda i Porezne uprave kao centralnog sustava u tome kontekstu. Što se tiče te iste direktive u kontekstu pravno tehničkog usklađenja instituta trošarinskog zakonodavstva s promjenama u carinskom sustavu, cilj je usklađenja poboljšati, pojednostaviti postupanje s trošarinskim proizvodima koji se stavljaju u carinski prostor uvoza ili izvoza kroz definiranje jedinstvenih pravila i uvjeta čime se, dakle smanjuju i administrativni troškovi i ujedno je cilj osigurati mogući trošarinski dug i prevenirati prijevare. U pogledu uvođenja zajedničkih pragova na djelomičan manjak ili gubitak trošarinskih proizvoda s obzirom na svojstva robe postojeći sustav se mijenja na način da će to biti usklađeno kao zajednički pragovi koji će se propisati delegiranim aktom Europske komisije. To tada će se naravno primjenjivati Pravilnici o trošarinama i odlukama Hrvatske gospodarske komore što se tiče Republike Hrvatske, a naravno i svake države pojedinačno. Druga direktiva koja se odnosi na oslobođenje od plaćanja trošarine za obrambene napore EU pod brojem 2019/2235. Ona je obvezujuća za implementaciju kako bi se izjednačila primjena oslobođenja od trošarina u pogledu obrambenih napora koji se poduzima radi provedbe aktivnosti EU u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike s oslobađanjem od trošarine, a koja se već primjenjuje na organizaciju Sjevernoatlantskog ugovora dakle NATO-a. Treća i možda najvažnija direktiva u okviru ovog zakona je tzv. Alkoholna direktiva pod brojem 1151 iz 2020. a ona propisuje oslobađanje od plaćanja trošarine za male proizvođače jakih alkoholnih pića koji proizvedu najviše 50 litara jakog alkoholnog pića od voća godišnje po kućanstvu i koriste ga za vlastitu potrošnju i potrošnju članova svoga kućanstva ili svojih gostiju. Ova odredba je i do sada kod nas bila u zakonodavstvu i propisivano je da oporezivanje trošarinsko u iznosu do 100 kuna za kotao zapremnine do sto litara, a preko toga dvjesto kuna. Europska komisije je bila pokrenula nekoliko postupaka protiv država članica koje su imale ovakve odredbe, pa među inima i protiv RH. Za vrijeme predsjedanja RH došlo je do korekcije ove direktive u smislu da su uvriježena pravila ponašanja, navike građana pojedinih država članica i sada je ta norma prešla u samu odredbu direktive i na način da se više i tih 100, odnosno 200 kuna ne plaća. Time je dakle, rekao bih rasterećeni su mali proizvođači alkoholnih pića za ukupno oko pet milijuna kuna godišnje. Naravno da će se tu postaviti i određeni mehanizmi nadzora kako ne bi se taj institut i zlouporabljivao. Dalje uvođenje novih instituta samostalni mali proizvođač, samostalni mali proizvođač vina i uz mogućnost primjene snižene stope u iznosu od 50% odnosno samostalni proizvođač vina kod nas je to na nula posto u smislu konkurentnosti kao proizvođača, a najviše do 15000 hektolitara godišnje. I zaključno u pogledu uvođenja oslobođenja od trošarina od alkohola kada se takvi proizvodi upotrebljavaju u proizvodnji veterinarsko-medicinskih proizvoda obvezatno imamo oslobođenje ili u proizvodnji dodataka prehrani kao opcionalno oslobođenje, a tu se primarno misli na proizvođače tinkture propolisa, odnosno pčelara. Evo ukratko to je što se tiče izmjena i dopuna Zakona o trošarinama u kontekstu drugoga čitanja.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Cappellia.
Hvala lijepo predsjedavajući. Državni tajniče spomenuli ste samostalne proizvođače do 250 ako se ne varam. Tko i kako će kontrolirati da li su oni toliko proizveli ili više ili manje? I isto tako visina kazni koje su određene, da li su one isto tako rađene po nekom prosjeku Hrvatske ili je to inzistiranje kroz direktivu da mora biti određena visina. Isto tako još jedno malo objašnjenje, dosta se pričalo ovih dana oko trošarina na gorivo, tj. visini da li plivajuća ili neka druga, zašto PDV se obračunava na cjelokupnu cifru, a ne izuzme se trošarina. Koliko znam to je čak direktivom uređeno, a ovaj dio plivajuće mislim da je Slovenija ili netko je odustao od toga, jer očito se nije pokazalo kao svrsishodnim. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Dakle, smisao ovoga je kontrola. Spomenuli ste, dakle ukoliko bi se utvrdilo da je proizvedeno veće, onda bi se primijenila standardna stopa. Znači nije neka značajna kazna, a ta standardna stopa je 6000 kuna po hektolitru etilnog alkohola ili prevedeno 24 kune po litri. Sada je ništa, a ako bi se utvrdilo da to rade obrtnici, takvih je trenutno 38 374 fizičke osobe. Isto tako i ovaj drugi oko samostalnih proizvođača, oni su ili prepolovljena stopa ili je nulta stopa. Što se tiče ovoga Slovenci jesu odustali 1. listopada od plivajućih trošarina, a one jedino imaju smisla ako se regulira cijena naftnih derivata. Isto tako da se ne primjenjuje u osnovici to zabranjuju europske direktive, tako da bi mi to prvi učinili da možemo.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče nakon prvog čitanja razgovarala sam sa nekim malim proizvođačima alkohola i oni se naravno raduju oslobođenju. Međutim i dalje postoje određene nepoznanice neki koji ipak malo više proizvode, a ne koriste se internetom, ne koriste se aplikacijama. Zapravo pitaju da li će ostati dosadašnji način komunikacije sa Carinskom upravom, dakle da li mogu koristiti iste obrasce kao do sada, slati ih poštom ili je neki drugi način prijave.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala lijepa. Kao što sam rekao i u kontekstu ove direktive općih sustava trošenja i preinaka Carinska služba je središnje tijelo. Svi mogući vidovi komunikacije koji su moderni ostat će i dalje i ovi koji nisu moderni ostat će isto tako dakle i dopisno ili na treći način. Kao i do sada trebat će se prijaviti u registar, ali neće morati plaćati trošarinu kao što je plaćao do sada. Dakle, razumijemo građane da imaju određenih poteškoća u smislu eventualne komunikacije sa službom, ali vjerujemo da služba isto tako kao što je i do sada znala kada se trebala plaćati trošarina biti uviđavna u kontekstu komunikacije i razumijevanja i brzine razmjene podataka. Uvjeren sam da će to tako biti i u buduće.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Mene zapravo poštovani državni tajniče zanima nešto načelno. Dakle, karakteristika trošarina je da su jednostavni porezi, odnosno na jednostavni način ubirani jer se ubiru u nekakvoj apsolutnoj vrijednosti. Mi kao što ste već i rekli trošarine su vezane uz duhanske proizvode, alkohol i energetske proizvode. Prema zadnjim podacima do kojih sam ja uspjela doći je nekakva raspodjela da je otprilike 56% u toj ukupnoj masi koja se ubire od trošarina čine energetski, 30% duhanski, a ovaj ostatak sad ne trebam zbrajati na brzinu čine alkoholi. Da li je do promjene u posljednje vrijeme došlo obzirom na i cijene energenata i svega ostalog ili je otprilike odnos od tih sto posto trošarina što ubiremo i dalje takav? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala lijepa. Ja nemam iskazano u postotcima, ali imam u apsolutnim iznosima i to je podatak koji je konkretno bio do kolovoza ove godine. ali gledajući recimo taj podatak, energenti su bili na 5,2 milijarde, a duhanske prerađevine na 3,7 milijarde kuna. Godinu dana, za cijelu godinu dana ranije, dakle dvadesetu energenti su bili 7 i pol milijardi, a 5 milijardi duhanske prerađevine. 2019. 8,6 energenti, a duhanski proizvodi 5,1. Malo je više, dakle.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Budući da se i na razini EU ozbiljno razgovara kako cijenu energenata spustiti i da je tu zapravo i u samoj kalkulaciji i same ove trošarine, moje pitanje je da li imate informaciju da li se na razini EU radi nekakva da ne kažem formula za taj izračun. Znate zašto? Zato što danas pokazuje da je cijena energenata glavni pokretač inflacije. I to je ono što kasnije zabrinjava EU i Europsku centralnu banku i onda pojedine zemlje donose različite, ne znam mi zamrzavamo administrativno, netko drugi ulazi nekakve druge modele, a budući da znamo da je važna za pokretač inflacija, znači da li se na razini EU a budući da govorimo o direktivama razmatra o nekakvom modelu jedinstvenome da se to onda može kasnije i spriječiti utjecaj inflacije koja je puno gora od samog povećanja cijene energenata. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Tu ste potpuno u pravu. Ono što mi je drago da je Europska komisija to prepoznala u svome dokumentu i artikulirala od 13. listopada ove godine prema državama članicama na tom tragu već su dva sastanka na Ekofinu, dakle ministara financija održana. A sada je u prosincu planiran i sastanak lidera država članica tako da bi se provele dodatne analize, prilagodile potrebe mjerama u smislu djelovanja i podrške. Dakle, smisao je da se pokuša na razini EU koliko je god to moguće harmonizirano djelovati. Na žalost, imamo i situaciju da pojedine države posebno one koje nisu ili jesu intervenirale od strane države svoja razmišljanja gledaju u kojoj ročnosti će biti takva situacija, pa neke kažu da ćemo time stvoriti ovisnost pa nećemo podržavati, neke. Neke kažu trebamo podržavati. Neke kažu to će završiti u travnju s obzirom na opća kretanja, tako da u ovome času ta harmoniziranost nije tolika na razini EU pa zato smo i bili prisiljeni od strane Vlade RH djelovati sa onom uredbom.
Hvala. Poštovana zastupnica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, budući dolazim iz srca Slavonije iz Brodsko-posavske županije gdje se proizvodi rakija šljivovica, pečemo znači rakiju šljivovicu pa me zanima šta dobroga donosi našim proizvođačima, našim poljoprivrednicima, našim seljacima ovaj Zakon o trošarinama vezano za tradicionalnu proizvodnju šljivovice. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Dakle, ako uzmemo da je institut samostalnog malog proizvođača među proizvoda to je prosječna proizvodnja ne više od 250 hektolitara godišnje, odnosno 25000 litara. Stopa je 50% nego što je općenito propisana. Dakle, od trenutno svih registriranih, a njih je 33 svi ispunjavaju taj uvjet. Što se tiče samostalnog malog proizvođača vina s prosječnom proizvodnjom ne više od 1000 ha godišnje, te samostalnog malog proizvođača ostalih pića dobivenih vrenjem ne više od 15000 ha trošarina je nula.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Kad govorimo o trošarinama ključno pitanje je trošarine danas barem na goriva, odnosno na benzin i na dizelska goriva. Ono što sam ja već ovdje upozoravao sa ove govornice u Hrvatskom saboru više od pola cijene goriva danas zapravo iznosi PDV i trošarine. Ja neću sa ovog mjesta reći da su te trošarine u potpunosti besmislene, ali ću reći ono što je ključno, što će hrvatski građani shvatiti da trošarine u situaciji kakva je danas, a to kad je jedna golema kriza i kad je golemi financijski udar upravo kroz cijenu goriva na standard hrvatskih građana trebaju biti znatno niže. Ja ću čak reći da mi nije bila loša ova odluka hrvatske Vlade da se zamrznu cijene goriva na 11, odnosno 11 kuna i 10 lipa, ali moram naglasiti da je to bilo na teret onih koji distribuiraju gorivo, odnosno oni koji proizvode, znači i benzin i dizelska goriva. Smatram da bi teret krize prije svega morala na neki način olakšati država, odnosno država snositi taj teret krize, a da svi oni koji proizvode, koji se bave nekakvim poslom, biznisom da taj teret osjete što manje. Tako da sa ovog mjesta ja mogu pozvati i vas kao resorno ministarstvo, ali i sve druge koji se bave ovom problematikom da u futuru drugom ili prvom ili će se to možda dogoditi jako skoro, da upravo te cijene goriva ako se bude na njih utjecalo budu smanjene kroz smanjenje trošarina. Dakle, kad govorimo o trošarinama, imamo trošarine i na duhanske proizvode koje su iznimno goleme i velike. I ako, ja ću sad čak ponuditi jedan model ako je u jednom trenutku interes države da cijene goriva budu što manje, hajmo onda kroz ono što je također interes države, a da hrvatski građani budu što zdraviji, hajmo podignuti cijene na duhanske proizvode a smanjiti trošarine na goriva. Dakle, stvar je iznimno jednostavna. Teret krize ne smije naravno u što manjoj mjeri moraju snositi hrvatski građani. Svi oni koji se bave proizvodnjom, svi oni koji se bave distribucijom goriva moraju snositi teret krize, ali nešto manje, a naposljetku Hrvatska država je ta koja mora u tom smislu najviše utjecati na cijenu goriva, odnosno pomoći i onima koji se bave distribucijom, proizvodnjom goriva i onima koji ih troše, a to su hrvatski građani da im bude što lakše. Evo samo toliko. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice. Pred nama je u drugom čitanju izmjene i dopuna Zakona o trošarinama. Rekla sam kolegice jer osim kolege Reinera smo sve žene što zapravo izgleda sa smo mi najzainteresiranije za trošarine, ali to nas neće omesti da odradimo raspravu i diskusiju na dobroj razini. Dakle, trošarine su poseban oblik poreza. Trošarine nisu nikakva novina, one su poznate u Europi negdje od 16 stoljeća i prva koja ih je uvela je bila Nizozemska. Ono što karakterizira trošarine je ta ugodnost plaćanja ako se nešto može nazvati ugodnost plaćanja, jer je riječ o jednostavnosti ubiranja. Ubire se, dakle trošarine idu u apsolutnom iznosu i čine značajni fiskalni prihod. Ono što sam i pitala državnog tajnika zanimalo me kakav je raspored u svemu tome, jer su trošarine na duhanske proizvode, na alkohol, na energetiku i onda imamo one posebne poreze na aute, na kave, na luksuzne proizvode i svi su oni uvijek u tom jednom takvom odnosu i ono što njih karakterizira, karakteriziraju ih još neke stvari. Ali prije toga mi smo u hrvatsko zakonodavstvo '94. godine uveli prvi put trošarine i tad smo imali nekoliko trošarina, da bi došli u jednom trenutku do nekakvih 10, 11 na različite stvari. Ali da ne kažem krivo otprilike dakle na desetak. Ono što hoću reći uloga i značaj trošarina. Dakle, ako uopće na takav način možemo reći ili čim se spominje bilo kakva vrsta poreza, da li je to ovaj jednostavni koji je lagan za ubiranje ili je to PDV naravno da se svi narogušimo i da bi svi voljeli da oni budu što manji, da budu što pravedniji i da naravno da krajnji korisnik bude što manje oštećen. Ono što ja želim reći, ja sam gledala i gledam nekako koji je značaj trošarina i koje oni učinke mogu imati koji oni nisu fiskalni. Za fiskalne apsolutno znamo i to mi je državni tajnik govorio o apsolutnim vrijednostima koji su to iznosi koje mi u proračun ubiremo od trošarina. Ali mene zanimaju oni nefiskalni učinci i zašto su ti nefiskalni učinci jednako tako važni. Važni su jer kroz te trošarine i kroz ubiranje trošarina vi govori se u principu o nekakva tri aspekta koja su važna za društvo. Jedan aspekt je očuvanje zdravlja, drugi aspekt je ekološki i treći aspekt je socijalni. Dakle, ovaj prvi aspekt očuvanje zdravlja mislim da nam je svima kada je riječ o duhanskim proizvodima apsolutno jasno i dobro je da se to proširi i na neke druge proizvode koji zaista utječu na zdravlja pogotovo djece u osnovnim, srednjim školama. Dakle, tu govorim o onim energetskim pićima i svima onim ostalima koji su se pokazali zaista da imamo problem. Ovaj ekološki naravno da nam je jasno jer bi svi voljeli imati te zelene politike, razvojne politike. I sad dolazimo do ovog socijalnog. Taj socijalni želim vezati uz jednu činjenicu, a to je kad je Hrvatska bila u predpristupu EU a da ne kažem kad su bile vrlo aktualne i brze svi oni procesi ulaska Hrvatske u EU ako se dobro sjećam, a dobro se sjećamo svi tu koliko je bilo natpisa, koliko je bilo različitih otvorenih koji tad, ne znam dakle različitih emisija o tome kako u Hrvatskoj više se neće moći prodavati sir i vrhnje, kako ljudi više neće moći proizvoditi alkoholna pića za svoju vlastitu proizvodnju, kako da ne kažem sad je doba kolinja, pa se je i to otvorilo. Dakle, oni koji su bili i to je uvijek tako, dakle oni koji su bili protiv ulaska Hrvatske u EU su naši sugrađani nas sve zajedno plašili, jer u jednom trenutku kad uđete u EU to će biti prestrašno – nećete moći ništa, morat ćete dakle sve one loše opcije. Ja nikad ne skrivam i jasno to progovaram sa ove govornice, ja sam jedna od onih koja mislim da je Hrvatska ulaskom u EU samo dobila, da je puno bolje biti u društvu boljih od sebe pa onda od njih učiti i biti bolji nego u društvu lošijih od sebe, pa se onda praviti da si gazda među tim svima. Mislim da je puno bolje biti ovdje. Da li smo dovoljno naučili to je ono što sa ove govornice progovaramo i svaki put se nekako žalimo i mislimo da nismo dovoljno naučili. Ali kad je riječ, dakle ovaj Zakon o trošarinama ide u dva čitanja. Kroz prvo čitanje se jednako tako to provelo, a i kroz drugo čitanje. Jedna od stvari je ta informatizacija na razini EU o kretanju trošarinskih proizvoda koji su pušteni u potrošnju, odnosno na koje se plaća trošarina. I ta jedna horizontalna intervencija u EU u tom trošarinskom zakonodavstvu je izuzetno važna. Važna je da nekako možete raditi usporedbu nas sa svim drugim, da nekako vidite gdje smo i što smo, da ispunimo taj cilj da usklađujemo i poboljšamo to postupanje sa trošarinskim proizvodima, da se definiraju jednostavna pravila i uvjeti i naravno da se u konačnici smanjuju administrativni troškovi, odnosno da se preveniraju različite prijevare. Dakle, nitko nije imun od prijevara i ne mislimo da to je ekskluziva ovog našeg područja, ali ono što je dobro, dobro je da se usklađuje i da bude nekako harmonizirano i usklađeno. Ono što je ove izmjene i dopune zakona, meni se čini da je, jer one glavninom govorimo o proizvodima unutar alkohola ili alkoholnog pića, malo proizvođača alkoholnog pića i tu su se sad stvarno nekako se definiralo, kad je oslobođenje od plaćanja trošarine na pojedini alkohol, kad je on u veterinarsko-medicinskim proizvodima, kad je dodacima prehrani. Spomenuli smo i te male proizvođače jakih alkoholnih pića. Meni se i ono što je do mene uspjelo doći od naših sugrađana čini da je to sad definirano na način na koji je to moguće. Da li je to idealno do kraja, da li ćemo to do kraja imati zaista, da li će se tu netko provući to ćemo vidjeti i ja svakom zakonu i o svakom zakonu razmišljam da ni jedan zakon nije nekako uklesan u kamen pa će se raditi izmjene i dopune. Prije mene se kolega referirao na trošarine na energente, referirao se i na trošarine na goriva koje su kod nas izazvali zaista veliku raspravu iz jednostavnog razloga što smo imali u tom trenutku goriva, odnosno imali smo, uvijek se definiramo na cijenu dizela, najveću cijenu dizela u cijelom ovom području. Dakle, kad gledate i zemlje koje su izvan EU, koje nisu u EU. Ali meni se čini da ono što je opasnost koja se valja iza brda, to je kao ono kad vam napada jako puno snijega i sad znate kad se snijeg krene topiti da će biti lavine. Imam osjećaj da ona opasnost koja je i o kojoj relativno malo govorimo, a trebali bi više govoriti nije ovaj problem trošarina, ali koristim tu priliku kad je državni tajnik problem inflacije. Dakle, mi živimo u jedno vrijeme, postoji ona kletva dao Bog da živio u zanimljiva vremena. E mi tu kletvu baš dobro osjetimo na svojim leđima. Živimo u jedno vrlo neobično vrijeme, živimo u vrijeme corona krize. Nije to više corona kriza, to je elementarna bitka za zdravu pamet, za zdravlje i bitka za život i iza toga svi nekako najavljuju zaista tu grudu snijega koja je tamo negdje napadala kao neka lavina, tu mogućnost inflacije. Meni se čini da mi o tome i u javnom prostoru ne treba plašit nikog s tim, loše je kad krenete pa najavljujete, pa se svi preplaše. Ali mislim da je to vrijedno posebne pažnje, vrijedno posebnog razgovora i vrijedno posebnog odnosa prema tome. Jer ako ta lavina krene onda će i sva ova naša rasprava i o trošarinama i o svemu drugom pasti u drugi plan. Inače dakle, ove izmjene i dopuna zakona meni se čini da je jedan iskorak prema malo boljem, prema malo reguliranijem i nekako je to još jedan od onih zakona koji što se mene tiče ispunjavaju zadaću zašto smo članica EU. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Kao i u raspravi u prvom čitanju ovog zakona, dakle mogu samo konstatirati da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o trošarinama zapravo usklađenje sa izmjenama pravne stečevine EU, odnosno sa nekoliko direktiva među kojima je najvažnije ono koje se odnosi na oslobođenje od plaćanja trošarine za male proizvođače jakih alkoholnih pića. Naravno to su oni koji proizvode do 50 litara jakog alkoholnog pića od voća godišnje i to po kućanstvu i to za isključivo vlastitu potrošnju i potrošnju svog kućanstva i gostiju. Do sada se ta trošarina plaćala na kotao do 100 litara, 100 kuna paušalno godišnje, a na kotao od više od 100 litara zapremnine 200 kuna godišnje. I evo sad će ljudi za svoje male potrebe, za svoje osobne potrebe, dakle nekomercijalne potrebe biti i oslobođeni tog plaćanja sto ili dvjesto kuna godišnje kako sam i rekla u onoj prvoj svojoj raspravi nije puno, ali ipak je dobro došlo iz razloga iz kojih zapravo to nije potrebno jer oni tih, odnosno od proizvodnje tih alkoholnih pića zapravo ne zarađuju i mi u ovom dijelu i pozdravljamo tu izmjenu zakona. Od ostalih pozitivnih promjena rekla je i kolegica Mrak-Taritaš nešto o tome. Treba spomenuti oslobođenje plaćanja trošarina na alkohol koji se koristi u veterinarsko-medicinske svrhe kao i mogućnost primjene sniženja stope trošarine za samostalne, male proizvođače vina među proizvoda i ostalih pića koja se dobivaju vrenjem. Međutim, ono što zapravo želim ovdje istaknuti, želim govoriti i o Hrvatskom poreznom sustavu u koji spadaju i trošarine, a koji je jedan od najlošijih poreznih sustava u svijetu. I to potvrđuje i naš status po pitanju globalne konkurentnosti, gdje smo tek 59. od promatrane 64 ekonomije. I naravno da na taj pokazatelj konkurentnosti utječe i sam porezni sustav, iako Republika Hrvatska to je istina u usporedbi sa drugim zemljama, a što se tiče poreza na dobit ili poreza na dohodak ima relativno niske stope, ako govorimo o prosjeku EU i to moramo priznati. Međutim, u tom smislu ti podaci ne znače ništa ako ih ne sagledavamo u okviru cijelog poreznog sustava i ne samo njegovih nominalnih karakteristika nego i samih politika Vlade koje Vlada koristi, odnosno provodi koristeći te instrumente poreznog sustava. Kao što sam već rekla badava relativno niske nominalne stope tih dvaju poreza ako je s druge strane nametnuto oko dvjestotinjak drugih različitih parafiskalnih nameta. Baš u ovo vrijeme ekonomske krize, a govorim o ekonomskoj krizi i covid krizi i inflaciji koja je ovdje među nama, odnosno sa kojom se suočavamo a naravno uslijed strahovitog rasta cijena energenata i ostalih proizvoda hrvatska Vlada je u okviru svojih politika odlučila ograničiti slobodu tržišnog natjecanja i privremeno ograničiti cijene goriva prvo na 30 dana, a onda je to učinila na još 30 dana i to moram isto tako istaknuti vrlo legalno i legitimno. Međutim, s obzirom na ove prethodno navedene rezultate globalne konkurentnosti ipak potpuno promašeno iz razloga što je danas vidljiv rezultat takve politike Vlade, a rezultat je sljedeći. Dakle, cijene jesu bile ograničene samim utjecajem na slobodno tržište, odnosno ograničavanje slobodnog tržišta i imale su kratkoročni efekt koji iako je i kratkoročan ne može u potpunosti niti okarakterizirati pozitivnim iz razloga što su eto samim time i distributeri zaprijetili, a to su i neki od njih i izvršili jer sam i osobno bila u prilici zatražiti ona premium goriva, ona kvalitetnija goriva na nekoj od benzinskih postaja, a gdje ih nije bilo u ponudi. Dakle, distributeri su zaprijetili da neće premium goriva prodavati po toj cijeni, jer naprosto ne mogu izdržati to ograničenje cijene s obzirom na cijenu nabavke tih premium goriva. A ono što je činjenica ta premium goriva, odnosno kvalitetnija goriva koriste upravo poduzeća za svoje strojeve jer naravno da im je u interesu te strojeve održavati što dulje kvalitetnim i u dobrom stanju. Ono što je pokazatelj također promašenosti te politike jeste činjenica da danas imamo situaciju da je Vlada odmrznula to ograničenje, odnosno odmrznula cijene, dakle odmaknula se od utjecaja na slobodno tržište, a situacija po pitanju cijene goriva je nepromijenjena, odnosno dapače cijena bi bila i niža da nije bilo tog zamrzavanja cijena. Zbog čega? Jer su distributeri nabavili cijene sirovina po puno skupljoj cijeni i one naprosto moraju te sirovine iskoristiti, odnosno prodati i ne mogu to prodati po sada nižim tržišnim cijenama. Neki ovdje prisutni u sabornici odmahuju glavom na to, međutim upravo to su i energetski stručnjaci poput gospodina Dekanića izjavili neki dan u javnosti, u medijima i to je evidentno tako. Ono što je predsjednica Europske komisije učinila prilikom tog enormnog rasta cijena energenata na tržištu, pozvala je zemlje članice da sve svoje mehanizme koje imaju na raspolaganju iskoriste kako bi suzbile utjecaj inflacije na standard građana i na održavanje gospodarskih aktivnosti. Hrvatska ima ispod 20% vlastite proizvodnje sirove nafte i naša cijena ovisi o onoj na međunarodnom tržištu. Udio trošarine je prilično velik u maloprodaji i to oko 60%, pa ako je osnovica velika onda su i ostali nameti poput PDV-a veliki, a maloprodajna cijena još i veća. Međutim eto, Hrvatska je kao jedina država EU odlučila problem cijene goriva tada prebaciti na distributera i ne odreći se svog dijela kolača, odnosno trošarine. Klub SDP-a, mi u SDP-u smo vodeći se i primjerom neusporedivo uspješnijih ekonomija EU tada predlagali smanjenje trošarina za 0,5 kuna po litri, odnosno 50 lipa po litri za dizel i 1 kunu i 10 lipa po litri za benzin. I to je ono što je država mogla učiniti bez da se miješa u slobodno tržište i bez da se negativno utječe na željeznički i cestovni sektor koji je financiran iz trošarina. Ono što bih tu htjela još napomenuti, RH jako dobre rezultate u smislu prihoda ostvaruje po pitanju uprihodovanja sredstava iz trošarina i iz PDV-a, pa čak i u proračunu za 2022. godinu RH planira i puno veće prihode upravo iz izvora trošarina i iz izvora PDV-a. Čak se i cijeli proračun zapravo oslanja osim na EU pomoći na prihode od PDV-a. Dakle, prostora apsolutno po toj osnovi za smanjenje ima. Ono što smo predložili, dakle čak ako Vlada nije htjela prihvatiti smanjenje u apsolutnom iznosu ovih trošarina iako upravo takvog prostora je bilo i ima i danas, naš je prijedlog bio i izuzimanje trošarina iz osnovice za obračun PDV-a. Da, time se smanjuje prihod od PDV-a ali kratkoročno, jer se to smanjenje najvećim dijelom kompenzira potrošnjom na druge proizvode i na druge usluge. Međutim, Vlada je ipak odlučila zadržati svoj dio kolača i ja vjerujem i nadam se da će u sljedećim ovakvim prilikama ipak razmisliti i o prijedlozima koji su došli sa naše strane, a koji su zaista imali osnovu i u prihodovnoj strani i u ekonomskoj hajmo reći poticajnoj politici u smislu i zaštite naših poduzetnika, pa bili oni i distributeri energenata. Vlada RH je jedina intervenirala ograničenjem marže zbog čega su već uslijedile kao što sam rekla i reakcije distributera i prodavača goriva upravo onim prijetnjama, nazovimo tako ili upozorenjima da će uskratiti zapravo isporuku kvalitetnijeg goriva i ono zbog čega sve to ističem jeste da zaista u ovakvim prilikama dvaput razmislimo što učiniti jer ne smijemo dozvoliti da se dostupnost neke usluge, dostupnost proizvoda koji su zapravo standard jedne civilizirane zemlje da ovisi o onome tko tu uslugu isporučuje posebno kad imamo mehanizme da takvo upozorenje ili prijetnju spriječimo a bez nekog velikog utjecaja na opstojnost našeg proračuna i našeg gospodarstva. Kakva je politika Vlade rekla sam govori ono 59 mjesto od ukupno 64 na ljestvici konkurentnosti, zbog toga jer Vlada RH donosi vatrogasne mjere umjesto da osmisli fiskalnu politiku, odnosno fiskalnu mjeru koja će poduprijeti upravo tu konkurentnost hrvatskog gospodarstva, a istodobno rasteretiti građane RH.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, općenito govoreći izmjene i dopune koje se predlažu prijedlogom zakona imaju za cilj uskladiti važeći Zakon o trošarinama s novim preinakama, odnosno izmjenama pravne stečevine EU u segmentu trošarinskog zakonodavstva kao i međusobno uskladiti pojedine norme, uskladiti dvojbe, te jezično i nomotehnički poboljšati sam tekst zakona. Također u svrhu olakšavanja priznavanja statusa malim samostalnim proizvođačima, dakle uključujući i one male nezavisne pivovare i male destilerije, te primjene snižene stope trošarina u drugim državama članicama Carinska uprava će a što je novina koja proizlazi iz EU trošarinskog zakonodavstva na zahtjev samog malog samostalnog proizvođača sa sjedištem u RH izdavati jedinstvenu godišnju potvrdu kojom se potvrđuju godišnja proizvodnja i usklađenost sa propisanim kriterijima. Novina koja proizlazi iz EU trošarinskog zakonodavstva je i mogućnost državama članicama da dopuste samo certificiranje samostalnim malim proizvođačima bez da oni podnose zahtjev nadležnom tijelu za izdavanje jedinstvene godišnje potvrde, te se u cilju smanjenja administrativnog opterećenja obveznika i rasterećenja za Carinsku upravu propisuje navedena mogućnost. A Hrvatska je inače poznata po tome da zahtjeva daleko više standarde od zemalja u okruženju posebno kada govorimo o proizvodnji hrane što u pravilu onda dovodi do odustanka i demotivira naše same poduzetnike i proizvođače. Stoga mi je drago da smo se uskladili barem djelomično i barem za neke proizvode. Uporabom računalnog sustava i primjenom jedinstvenih zajedničkih pravila se očekuje rasterećenje administrativnog postupanja i olakšani rad gospodarstvenika kao i osiguranje uvjeta za zakonito postupanje sa trošarinskim proizvodima i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta uz bolji nadzor kretanja trošarinskih proizvoda. Naime, informatizacija EU, kretanja trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju će imati povoljan učinak u smislu olakšavanja poslovanja uključenim gospodarstvenicima na zajedničkom EU tržištu. Gospodarstvenici koji posluju sa trošarinskim proizvodima puštenim u potrošnju bit će u obvezi zamijeniti dosadašnji papirnati način postupanja sa elektroničkim poslovanjem što će pojednostaviti poslovni proces. U tom smislu moći će koristiti web aplikaciju Carinske uprave pri čemu će se troškovi koji se odnose samo na osiguranje preduvjeta za pristup aplikaciji naplaćivati. Postoji također mogućnost da gospodarstvenici razviju i vlastite IT sustave. Uz sve naprijed izneseno očekuju se također i pozitivni učinci na malo i srednje poduzetništvo sa osnova činjenice da mali i srednji poduzetnici pretežito koriste upravo te aranžmane pri otpremi ili primitku robe unutar EU, jer su prikladniji za manje pošiljke i manji broj pošiljaka, te iziskuju niže iznose instrumenata osiguranja plaćanja trošarine. Postupci takve registracije i odobravanja su jednostavniji iako je administrativno opterećenje po pošiljci ipak veće, pa bi informatizacija trebala upravo njima olakšati poslovanje, te ih stimulirati na veću uključenost u razmjeni robe na zajedničkom unutarnjem tržištu. Svima nam je jasno kako je svrha informatizacije administrativno rasterećenje gospodarstvenika u robnoj razmjeni trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju s gospodarstvenicima i iz drugih država članica pri čemu se očekuje da će prelazak na e-poslovanje modernizirati dosadašnji sustav, pojednostaviti, ubrzati poslovne procese, odnosno smanjiti administrativno opterećenje. Nadalje, nadajmo se kako će uspostava jedinstvenih pravila i uvjeta za otpremu i primitak robe imati za posljedicu olakšanje postupanja gospodarstvenika i bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta, a kroz obveznu registraciju uključenih gospodarstvenika osiguravaju se i dodatni uvjeti za samo zakonito poslovanje. Informatizacija kretanja trošarinskih proizvoda puštenih u potrošnju utjecat će i na jačanje sustava nadzora kretanja tih pošiljki unutar EU. Vjerujem da će se svi složiti da oni svi koji nas prate da najavljenu informatizaciju sustava i samo olakšanje poslovanja sami poduzetnici čekaju predugo. Na raspravi u prvom čitanju pohvalila sam ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta oslobođenje od plaćanja trošarina na jaka alkoholna pića proizvedena od strane malog proizvođača jakih alkoholnih pića između ostalog uz komentar kako se kada govorimo o proizvodnji jakog alkoholnog pića radi o jednom od temeljnih ljudskih prava jasno metaforički rečeno. No, kako je bilo onih koji su se smatrali pozvanim reagirati poput faktografa koji je imao želju ispraviti ili možda izrugati moju metaforu ponovno ću sa ovog mjesta podsjetiti. U kraju iz kojeg ja dolazim, ali i u mnogim drugim hrvatskim krajevima uz domaću rakiju se nazdravi baš svakom rođenom djetetu, svakom krštenju, krizmi, svakim zarukama i jasno baš svakim svatovima. Rakijom se nazdravlja život, čak i svakodnevnica kada trebate dobar dezificijens za grlo. Izuzetno je česta u narodnoj medicini za svaku ranu na čovjeku ili životinji, kod zubobolje kada trebate oblogu kod skidanja temperature. Rakiju možete koristiti čak i za čišćenje, rakiju trebate i u kuhinji za umake i pečenja, likere, zimnicu. Jasno uz rakiju se i sahranjuju najbliži. Nemojmo baš nikada podcjenjivati tradiciju u narodu, jer bolje je da umre selo nego običaji. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Dakle, ovo je drugo čitanje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama. Kao što svi znamo više-manje trošarine ili tzv. excise su poseban oblik poreza na promet i jedan od najstarijih poreznih oblika koje su prvenstveno se naplaćivale iz piva, alkoholnih pića, soli, šećera i slično, pa tako i u današnje vrijeme one trošarine oporezuju zapravo proizvode sa neelastičnom potražnjom, a obveznici su proizvođači i uvoznici. Tako možemo podijeliti i svrstati trošarine u tri kategorije, a to su alkoholni proizvodi, duhanski i energetski proizvodi. Dakle, ovim zakonom usklađujemo se sa stečevinom EU, odnosno sa tri direktive kako je već spomenuto u uvodu. I dakle jako je važno da ovim direktivama prvenstveno što postižemo? Postižemo najprije usklađivanje informatizacije sustava i kretanja unutar EU trošarinskih proizvoda, tako da ta informatizacija zapravo nas uvodi u računalni trans europski sustav ili tzv. EMC sustav i na taj način se ubrzavaju kretanja i trošarinskih proizvoda u tom sustavu. Drugo to je usklađivanje instituta trošarinskog zakonodavstva i primjenom carinskim zakonodavstvom Unije. Naime, cilj je usklađivanja poboljšati i pojednostaviti postupanje sa trošarinskim proizvodima koji se stavljaju u carinski postupak uvoza ili izvoza i time se jasnije definiraju pravila i uvjeti čime se smanjuju i administrativni troškovi koji unutar sustava postoje. Isto tako, uvode se zajednički pragovi na djelomični manjak ili gubitak trošarinskih proizvoda s obzirom na svojstva robe. Isto tako ono što smo napomenuli da se uvodi i oslobođenje od plaćanja trošarina na proizvode unutar kategorije alkohol i alkoholna pića kada se takvi proizvodi upotrebljavaju u proizvodnji veterinarsko-medicinskih proizvoda i u proizvodnji dodataka prehrani. Naime, radi se zaista o oslobađanju od plaćanja trošarine na alkohol kada se odnosi na proizvođače tinkture propolisa ili pčelare, te druge proizvođače dodataka prehrani koje bi u poreznom smislu trebalo isto tako rasteretiti s obzirom da su oni, oni se moraju registrirati kao trošarinski obveznici. Sljedeće što je važno je oslobađanje od plaćanja trošarina na jaka alkoholna pića proizvedena od strane malog proizvođača jakog alkoholnog pića. To je evo više puta spomenuto, a odnosi se upravo na registar obveznika koji je u Hrvatskoj ih ima nekih 38 čini mi se tisuća, 38374 koji su do sada plaćali proizvodnju jakih alkoholnih pića do 50 litara godišnje, odnosno ukoliko je kotao bio zapremnine do sto litara tada je to bilo sto kuna godišnje, odnosno 200 kuna za one koji su veće zapremnine. Sada je to oslobođenje postignuto da na taj način zapravo domaćinstva koja to koriste za potrošnju članova kućanstva i svojih gostiju, vlastitu potrošnju ne plaćaju taj iznos trošarine koja je ukupno godišnje u proračunu RH čini nekih pet i pol milijuna kuna. Isto tako, ovim se i propisuju novi instituti samostalnog malog proizvođača ostalih pića koja se dobivaju vrenjem, te samostalnih malih proizvođača među proizvoda i samostalnih malih proizvođača vina uz mogućnost primjene snižene visine trošarine. Na ovaj način zaista se samostalni i mali proizvođač vina s prosječnom proizvodnjom ne više od tisuću hektolitara godišnje, te samostalnog malog proizvođača ostalih pića dobivenih vrenjem s prosječnom proizvodnjom ne više od 15000 ha godišnje na koje se ne plaća trošarina u RH trošarina iznosi nula kuna. Dakle, na ovaj način se postiže bolja konkurentnost naših proizvođača kojima se na taj način olakšava ishođenje statusa i time mogu biti konkurentni s obzirom na druge države članice EU. Dakle u tom smislu evo mislim da ove izmjene i dopune će značajno poboljšati usklađivanje i svrstavanje i naše države u uređene sustave, trošarinske sustave. I smatram da na ovaj način zaista poboljšavamo poslovanje kako malih općenito gospodarstvenika u ovom sustavu. Ono što treba reći da isto tako spominjano je više puta kako se ne brine o proizvođačima niti o poreznim obveznicima, međutim možemo se sjetiti da je u četvrtom krugu porezne reforme isto tako se dotakao problem trošarina gdje se upravo poduzetnici koji rade, koji se bave sa prijevozom roba i usluga i željeznica zapravo omogućeno povrat pune trošarine do iznosa minimalne eu trošarine koja je 2,5 kune po kilometru. Dakle, to je itekako značajno za sve poduzetnike koji su na taj način mogli vratiti dio iznosa koji su inače plaćali u cijeni goriva. Dakle, mi kao klub HDZ-a ćemo svakako podržati ove izmjene i dopune Zakona o trošarinama.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću i u svoje ime i u ime kluba pokušati jednom rečenicom opisati ovaj zakon i to rečenicom koja kaže ovako, da je to zakon koji je korak naprijed u odnosu što smo imali do sada na području trošarina. To smo vidjeli i po primjedbama koje se ovdje bile dane u Saboru prilikom prve rasprave odnosno prilikom rasprave za prvo čitanje, a i po broju amandmana, mislim da do sada nije došao nijedan amandman na taj zakon, tako da stvarno smatramo da je to korak naprijed i da će to biti puno bolje i za naše obveznike. Ali ono što sam i prošli put samo napomenuo danas ću ponovo napomenuti da je to velika obveza i za carinske službenike i za inspektorske službe s obzirom da će na njima biti puno veća obveza. To je sigurno veliki pomak jer se dešava jer se dešava i jedna velika sistematizacija podataka, dešava se standardizacija u dijelu informacijskih sustava, dešava se informatizacija i malih i srednjih poduzetnika koji do sada se nisu mogli informatizirati zbog troškova i da ne nabrajam sve što se dešava u tom području informatizacije. Osvrnut ću se ponovo na čl. 49. da bih objasnio i javnosti i možda nekim kolegama koji su nešto krivo shvatili ili su krivo možda zapisali, a vidim da tajnik nije na to reagirao, radi se naime o malim proizvođačima jakih alkoholnih pića koji se sada oslobađaju plaćanja trošarine ukoliko proizvode jako alkoholno piće do 50 litara. I to do sada nije bilo 100 kuna odnosno 200 kuna, do sada se platila naknada 100 kuna za mali kotao, a 200 kuna za veliki kotao, a za ovu razliku količine rakije koja se ispekla u tom kotlu znači od 20 do 50 litara, sve je plaćala trošarina prema formuli koja postoji u zakonu odnosno u pravilniku za plaćanja trošarina koja kaže da se pomnoži volumni postotak puta količina alkohola puta 53 ukoliko su pitanju litre odnosno 5300 ukoliko su u pitanju hektolitri i podijeli sa 100. I sada dođemo zapravo do računice da jedan proizvođač jakih alkoholnih pića za svoje kućanstvo je oslobođen zapravo onih 100 kuna koje plaćao za kotao i dodatnih ako je ispekao ovih dodatnih 30 litara rakije otprilike nekih 650 kuna. Znači ušteda je ipak nešto veća otprilike oko 100 eura, gospodine tajniče ispravite me ako sam pogriješio, ali mislim da sam točno rekao. Mislim to sam rekao zbog toga što niste reagirali vi pa onda da bude jasno i nama i kolegama tu u Saboru i da bude jasno javnosti. Znači sada više nema plaćanja naknade za kotao, nema plaćanja trošarine za alkoholno piće od 20 do 50 litara znači ove razlike što se do sada plaćalo. I ono što moram posebno naglasiti da si ti mali proizvođači jakih alkoholnih pića bez obzira na sve to moraju registrirati. Znači svaki mali proizvođač jakih alkoholnih pića i dalje ima obvezu da se registrira odnosno da se upiše u registar trošarinskih obveznika. Do sada ih je bilo otprilike negdje oko 38.000, sad će ih biti opet isti broj, s time da će jedan broj njih plaćati trošarinu, a jedan će biti toga oslobođen. Mislim da je ovdje poseban efekt ostvaren zapravo za male proizvođače alkoholnih pića u kućanstvima za one koji su se zapravo bavili tradicionalnom proizvodnjom tih alkoholnih pića i mislim da će to biti jedan dodatni poticaj i da oni koji do sada nisu bili upisani u registar, mislim da će sada biti upisani u registar jer će zapravo biti drugačije kontrole i jače nadzorne mjere pa se nadam da će onda svi biti svjesni toga da se bez obzira na to što proizvode i koliko proizvode ukoliko je to do 50 litara mogu upisati u taj registar i da nemaju više nikakvih troškova, što je za sve njih zapravo pozitivno. Ono što je još važno za napomenuti da je taj upis u registar izuzetno važan i u pogledu same proizvodnje i zloupotrebe ovog instituta jer znamo koliko su neki naši proizvođači poduzetni pa da bi ih se spriječilo u toj poduzetnosti mimo zakona mislim da je dobro da postoje dodatne kontrole. Ono što sam rekao na početku znači opet iziskuje dodatan, dodatni nadzor i dodatne inspekcije što će zapravo za Carinsku upravu i inspekcijske službe proizvršiti puno više rada i puno više posla. Još bi se osvrnuo na onaj Članak 59. koji sam ja ovdje problematizirao, tajnik mi je malo prije objasnio iako je to objašnjeno i u zakonu koji je došao sad pred nas u drugom čitanju gdje je zapravo bila dilema naša. Naša dilema je bila u tome što smo zapravo pogrešno smo shvatili, shvatili smo da će se prijevozno sredstvo koje je oduzeto zbog toga što se trošarinski proizvod zapravo švercao, nije se prijavio, to vozilo koje se oduzima mi smo smatrali da će se prodavati prije postupka prije na vrhovnom prekršajnom sudu, međutim evo u objašnjenju zakona nam je zapravo objašnjeno da će se ta, to vozilo uzimati zapravo samo kao garancija, a da će se prodavati tek ukoliko poduzetnik koji je napravio prekršaj to ne, to ne plati nakon tog prekršajnog postupka, znači kad se prekršajni postupak završi. Još bi se malo osvrnuo na informatizaciju koju sam i prošli put pozdravio i napomenut ću svima još jedanput da znamo da informatizacija kao takva nije samo informatizacija prijave trošarinske robe odnosno trošarinskih proizvoda nego da se zapravo ovim postupkom olakšava informatizacija i kretanje trošarinskih pošiljki i unutar države i unutar Europe. Posebno je olakšan, olakšano praćenje trošarinskih pošiljki unutar države kada prilikom tog izmještanja prelaze državnu granicu što se kod nas dešavalo s obzirom da smo imali prijelaz da se ide preko granice i to je bilo izuzetno kompleksno i zahtjevno. Stoga ona moja prva rečenica ostaje i dalje, znači to je korak naprijed u odnosu na ono što smo mi do sada imali, smatram da će i carinske službe puno lakše raditi, smatram da ćemo mi svi biti zadovoljniji, da će naši mali proizvođači jakih alkoholnih pića biti posebno zadovoljni i stoga će naš klub ovaj zakon podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava se javila poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, tko o čemu, a mi evo u saboru nakon što smo odnosno što ste izglasali proračun, a odbili sve naše amandmane o alkoholu, što zapravo mislim šalu na stranu, ono što nisam rekla u raspravi u ime kluba ponovit ću sad. Često se spominje i govori o tome kako oporba nije konstruktivna, kako oporba samo govori da nešto ne valja, kako je oporba ovakva i onakva, e pa kad je riječ o ovom zakonu, kao što je i kolega rekao, ja u ime kluba to nisam rekla to je jedan od onih zakona koji pokazuju nekakav korak naprijed koji pokazuje da imamo dodira sa stvarnošću i naš klub će jednako tako glasati za ovaj zakon. Od tome da bi možda neke stvari trebalo ovako ili onako tu uvijek možemo raspravljati, ali ovo je korak naprijed. Kako ja čitam taj korak naprijed? Čitam na nekoliko, nekoliko razina. Jedna razina da znamo što u stvarnosti imamo. Mi u stvarnosti u Hrvatskoj imamo ljude koji zaista za svoje osobne potrebe proizvode rakiju tradicionalno jer što je to neko domaćinstvo koje ima, a da nema onako rakiju pa sakrivenu godinama. Jednako tako se razvila i jedna nova industrija, to je industrija voćnih rakija koje kod nas nije bilo. Ja se dobro sjećam onog perioda kad je bilo proizvodnja vina, pa kad ste govorili, kad ste pitali kakvo vino imate onda je on odgovorio dva bijelo i crno. Danas to više nije tako. Dakle, u Hrvatskoj smo mi razvili proizvodnju vina. Jednako tako smo i razvili proizvodnju voćnih rakija i to je ono što mi moramo cijelo vrijeme pratiti. Dakle, ono što mi očekujemo od našeg zakonodavstva da prati stvarno stanje. A stvarno stanje je to i stvarno stanje je još nešto što se u ovom zakonu kad je riječ o trošarinama vidi, a što smo nekako ostavili ispod radara ili namjerno ili slučajno u našim raspravama, a to su mali proizvođači piva. Dakle, one male nezavisne pivovare. To pred nekakvih 5-6 godina mislim da je bilo nezamislivo, imali ste samo one velike pivovare. Sad imamo male pivovare, imamo ljude koji proizvode pivu pa se bave i nekim drugim djelatnostima, pa uz to imaju i taj, te sitne male i proizvodnju piva i sve ostalo i mislim da je to ovim zakonom regulirano. Dakle, oni, onu jednu razinu koju ja čitam da je pozitivno, a to je da smo postali svjesni situacije u kojoj jesmo i da moramo pomoći ljudima da prežive i da oni u nekakvim, u malim proizvodnjama da ne bude cijelo vrijeme ko kobac, pa cijelo vrijeme da država kaže, e sad čim se makneš i nešto napraviš evo mene da ja uberem svoj dio. Druga stvar, je ono što sam rekla i što često spominjem, mi u ovoj sabornici imamo, mi saborski zastupnici nekakvog smo iz različitih krajeva dolazimo, tu je uvaženi kolega rekao da on kad dolazi na posao čita, ja dolazim na posao hodajući od kuće do tu pa gledam što se u Zagrebu događa ili se bolje rečeno ne događa. Dakle, od toga da smo i različitih porijekla i nekako i različito se odnosimo prema niz stvari, ali mislim da kad vidimo da nekakav pomak naprijed da taj pomak svi zajedno moramo vidjeti i to vidimo u ovom zakonu. Jednako tako ja zaista svaki put koristim priliku da kažem slijedeće. A to je da Hrvatska može pročitati samo benefite od ulaska u EU. Ja do sada bez obzira, možda gledam ružičastim naočalama, bez obzira možda gledam ružičastim naočalama, ali ja do sad vidim od ulaska Hrvatske u EU benefite. Ja inače mislim da i u stvarnom životu da se uvijek trebate ugledati koji su bolji od vas, koji su spretniji, koji su okretniji, koji su već neke stvari prošli jer ugledat se u lošije odnosno htjet biti najmanje loš među najlošijima je loše, dakle trebamo se ugledati u to. I ovo je jedna od onih direktiva kad se mi harmoniziramo, kad vodimo računa, kad nastojimo se nekako uskladiti sa svim. Državni tajnik je u uvodnoj riječi rekao da je dosta zemalja imalo i problema sa trošarinama vezano uz ovo, imalo je dosta zemalja i pilot projekte, dali ako niste članica EU ako nemate priliku razgovarati, ako nemate priliku govoriti o svojim specifičnostima nikad ih neće biti. Nikad ih niko neće definirat pa da ih onda mi možemo definirati jer najlakše i ono što mene uvijek najviše ljuti to je tak propisano direktivom, pa gdje smo se potrudili da tu vodimo računa i da naglasimo svoje specifičnosti, ja ovdje vidim i taj element koji je i zbog toga kao što sam i rekla mi ćemo podržati ovu izmjenu i dopunu zakona.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice. Ja bih htio samo skrenuti pozornost da je ovaj zakon još jedan dokaz da je izuzetno važno kako funkcioniraju ljudi koji su zaposleni u nekom tijelu državne uprave. Ja sam sa ljudima, sa zaposlenicima Carinske uprave surađivao od samog nastanka Carinske uprave RH i znam koji su bili ciljevi, znam kako su funkcionirali i znam kako danas funkcioniraju, znam koji su bili uvjeti što se tiče Carinske uprave za ulazak u EU, a danas opet ovo vodstvo koje je trenutno, pokazuje da imaju zapravo jedan drugačiji odnos prema informatizaciji, prema napretku, a naravno to nije samo zbog toga što mi to hoćemo, nego što nas u jednom dijelu pritišće i Europa, ali ostali pokazatelji iz zakona nam pokazuju zapravo da osluškuju i bilo javnosti i to je ono najvažnije. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kolega Pavić kad bi sada imali onako do ponoći vremena onda bi mogli raspravljati o tome kakva državna uprava je nekad bila, kava je danas, a kakva treba biti i da se stvari mijenjaju. Stvari se mijenjaju u realnom vremenu, mi danas imamo tu sve svoje pametne telefone i na tim pametnim telefonima možemo dobiti informaciju. Nema veze s temom, ali meni je bilo jako zanimljivo jedna emisija naravno o engleskom kraljevstvu i kaže kad se je kralj koji je abdicirao da Englezi uopće nisu znali da je on u vezi sa američkom udovicom jer je bila blokada svega. Danas više niko ne može ništa blokirat. Vi danas doznate prije nego što ste sami nešto rekli da ste to rekli. Ali ono, da se vratim na vaše pitanje, ono što državna uprava mora shvatiti, mora shvatiti da je njena funkcija i njena zadaća biti u korist građana jer su oni ti koji pune proračun. Dakle, nije ona tamo, nije građanin tamo da bi sad [[Upadica Reiner: Hvala.]] oni nešto pitali zapitkivali nego je stvar obrnuta.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasati kad se steknu uvjeti. Vidimo se sutra u četvrtak u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Želim vam ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 18:02 SATI