Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 19. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas lijepo pozdravljam kao i predsjednika Vlade, nazočne članove Vlade. Zapisnik 18. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik u tekstu kako je prihvaćen. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačnom prijedlogu dnevnog reda izostavio sam dvije točke i to: Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o državljanstvu i Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost za razdoblje od 14. prosinca 2004. godine do 14. prosinca 2005. godine. Navedene dvije točke predlagatelji su povukli iz procedure. Iz tih razloga su iz konačnog prijedloga dnevnog reda izostavljene. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda po točkama 10. do 14. i pod točkom 35. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku, a to su Prijedlog zakona o potvrđivanju višegodišnje, višegodišnjeg Sporazuma o financiranju između Republike Hrvatske i Europske zajednice s konačnim prijedlogom zakona. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Kraljevine Španjolske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Arapske Republike Egipat o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Četvrto, Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Moldove o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. Peto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima. I šesto, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj sa Konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj zastupnik Valter Poropat. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema? Molim da se uključimo radi utvrđenja kvoruma. Molim kvorum. 81 zastupnik i zastupnica. Dakle imamo valjani kvorum. Idemo na glasovanje. Molim? Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Luka Bebić.
Iz ovog ovdje kvoruma koji je, koji se vidi na ovom tu monitoru je vidljivo da je svega 81 zastupnik. Ja sam obaviješten od nekoliko zastupnika da nemaju ključića.
Njihov problem, njihov problem. Ništa. Ništa.
Ali očito je da imamo …
Ništa [[Upadica: Ne, ne.]] Ništa. Nema više …
Članak 238.a) predlaže da se za dnevni red i ovo, ove prijedloge oko, oko hitnosti glasuje dizanjem ruku jer je očito da mnogi zastupnici nisu donijeli ključiće.
Neću to jer zastupnici su dovoljno već upozoreni i dizat ćemo, sa elektronskim glasovanjem ćemo utvrđivati. Tko je za primjenu hitnog postupka? Povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238a. jer ako se u ime kluba predlaže, ja predlažem u ime Kluba HDZ-a ovo onda se to prihvaća. A očito je svima da je ovdje daleko manje iskazano zastupnika, nego što u ovoj sabornici ima.
Nije povrijeđen Poslovnik, jer smo se opredijelili da ćemo u slučaju opcije i prijedloga kod načina glasovanja glasovati sa elektronskim putem. I ključiće, vodite brigu o svojim ključićima. Može čovjek, ali ne životinja. Da. Idemo na hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju višegodišnjeg Sporazuma o financiranju između Republike Hrvatske i Europske zajednice. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Sa 96 glasova za i 6 suzdržanih donesen je, u dnevni red je uvršten ovaj Prijedlog zakona po hitnom postupku i za radnu sjednicu predsjedništva gospođo potpredsjednice neću sazvati, jer ja sazivam i nema potrebe ju sazivati. Konzultirat se možete u miru. Drugo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Kraljevine Španjolske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Sa 94 za, 3 suzdržana uvršten u dnevni red i ovaj Prijedlog zakona po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Arapske Republike Egipat o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat. Sa 97 za i 2 suzdržana i ovaj Prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Moldave o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. 93 za, 3 suzdržana. Uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat. Sa 81 za, 9 suzdržanih i 3 protiv i ovaj Konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj koji je predložio zastupnik Valter Poropat. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. 73 za, 16 suzdržanih, 10 protiv. Uvršten u dnevni red po hitnom postupku i ovaj Prijedlog zakona. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen da ne čitam. Prvo da ne čitam cijeli prijedlog dnevnog reda, predlažem da ga objavimo kao što je uobičajeno. Suglasni? Dobro. Sada poštovani zastupnik Tonči Tadić. Dnevni red je usvojen. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, na dnevnom redu Hrvatskog sabora je pod točkom 37 i 38 su prijedlozi HSP-a u vezi gospodarskog pojasa, odnosno o proglašenju Jadrana za posebno ovo osjetljivo morsko područje. To je na dnevnom redu već više od šest mjeseci. Ja vas ljubazno molim da iskoristite svoj autoritet predsjednika Sabora i da zamolite Odbore Hrvatskog sabora da odrade svoj dio posla kako bi u Saboru konačno mogla o tome započeti rasprava. Što se tiče proglašenja osjetljivog morskog područja tu nas gaze i rokovi jer je u srpnju sjednica Odbora za zaštitu morskog okoliša Međunarodne pomorske organizacije i bilo bi dobro da to učinimo prije toga. Hvala.
Hvala. Gospodo, oko pogleda redoslijeda točaka dnevnog reda utvrđenog dnevnog reda i promjene redoslijeda to je drugo pitanje. To je stvar koje dolazi i od i mišljenje, treba i mišljenje i odbora, treba mišljenje i Vlade i redoslijed dnevnog reda kada je utvrđen ima članak 205. naš famozni Poslovnika koji to regulira. Tako da molim da sada ne iznosite prijedloge i ocjene koje se odnose na promjenu redoslijeda ili stavljanje na dnevni red. Ovo je sada utvrđen dnevni red, a kada će i da li će neke određene točke koje su uvrštene u dnevni red faktično i doći u dnevni red. Da li će se pomaknuti na neku točku više ili niže to je stvar koju treba riješiti i odbori. Gospođe i gospodo zastupnici, molim idemo glasovati. Uključimo se da utvrdimo kvorum. Molim kvorum. 79 dobro. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 19. sjednice sa dvije točke. Prvo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Međunarodne komisije za sliv rijeke Save o sjedištu komisije. I drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja s kopna s Konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Molim uključimo se. Trebamo glasovati. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Međunarodne komisije za sliv rijeke Save. Možemo glasovati. Rezultat? 93 za, ništa suzdržanih, 2 protiv. Uvršten u dnevni red. I drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna protokola o zaštiti Sredozemnog mora od ne očišćavanja s kopna. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 89 za, 3 suzdržana. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je uvrštena.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Ja nemam primjedbe na primjenu hitnog postupka nego na ne primjenu hitnog postupka.
Ne, molim vas. Sada možete samo, molim vas, možete samo sada u ovoj fazi procedure samo izraziti da li se, da li imate prigovor na primjenu jednog od ova dva zakona po hitnom postupku. Za drugo ćemo doći kasnije.
Ja mogu dignuti i pločicu da kršite Poslovnik pa, ali mi dozvolite da kažem.
Gospodine Pecek, molim vas budite ljubazni. Pitam vas imate li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ova dva predložena zakona?
Imam primjedbu da niste uvrstili prijedlog …
To je u drugoj fazi. To je u drugoj fazi, molim vas.
Ispričavam se.
Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave? Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? 77 glasova za, 11 suzdržanih, 14 protiv. Dakle taj zakon ide po hitnom postupku. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Austrije o uzajamnom pružanju pomoći u slučajevima katastrofa i teških nesreća? Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 102 glasa je i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje ostalih predloženih točaka u dnevni red? Poštovani zastupnik Željko Pecek, prvo.
Hvala lijepo. Evo mene u drugoj fazi. Poštovani gospodine predsjedniče. 3. ožujka Klub zastupnika HSS-a vam je uputio prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva za što je prikupljeno 26 potpisa. Znači, ima sve uvjete za hitnu proceduru kao što je i zatraženo. Prilikom proširenja dnevnog reda sukladno Poslovniku trebali ste dnevni red dopuniti sa tim prijedlogom. Inače, hitni postupka nema svrhe. Ukoliko nije sakupljeno 26 potpisa, ukoliko proširujete dnevni red i smatramo da bi trebali postupiti sukladno intenciji hitnog postupka, a to je da se pravovremeno uvrsti točka dnevnog reda.
Niste u pravu. Zašto? Zato što po članku 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora stavak 2., ako sjednica Sabora traje dulje od jednog dana predsjednik Sabora može naknadno, može, naknadno predložiti da se dnevni red dopuni novim točkama i to se utvrđuje na način predviđen člankom 203. stavka 5. Poslovnika. A dužan je predložiti predsjednik Sabora dopunu dnevnog reda kad to zatraži tijekom sjednice u pisanom obliku 1/3 ukupnog broja zastupnika Sabora. 1/3 nije to predlagala, a. Tako da je potpuno irelevantno da li se ili ne radi o prijedlogu za hitni postupak. Ovaj prijedlog vašeg zakona je 8. ožujka o izmjeni i dopuni Zakona o financiranju vodnog gospodarstva donijet i tu nema rasprave. Tu nema rasprave. Nema objašnjenja poštovani kolega. Vi ste stavili svoj prigovor na to. Ja sam vam iznio objašnjenje i po Poslovniku dalje više nema rasprave. Poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Mi imamo
Molim vas mir.
Dakle mi imamo 20 točaka dnevnoga reda
Pa dajte molim vas! Izvolite.
Gospodine predsjedniče, mi imamo 20 točaka dnevnoga reda koje su ostale za ovu sjednicu i vjerojatno ih nećemo moći iscrpiti. To su točke od kojih neke preko godinu dana su na sjednicama u dnevnom redu Hrvatskoga sabora. Imali smo sinoć jedna slučaj da smo imali 4 točke dnevnoga reda od kojih je jedna bila 8 mjeseci na dnevnome redu, a nije ušla u proceduru Hrvatskoga sabora do sinoć kasno navečer. Mislim da to nije dobra praksa rada. Kako nisu svi prijedlozi ravnopravni ne vidim ni jedan razlog zašto bi ovi prijedlozi trebali ići po hitnom, na … [[Zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije.]] formalno biti postupak, ali de facto je. Smatram da to nije dobar niti odnos Vlade prema Hrvatskom saboru da se u zadnji čas prijedlozi daju, pa da se onda uvrštavaju, a da neke točke mjesecima, pa čak i godinu dana stoje na dnevnom redu Hrvatskog sabora, a da nisu ušle de facto u dnevni red. Smatram da to nije dobar način rada.
Hvala lijepa. To je stvar Poslovnika, a druga je stvar oportuniteta i parlamentarne većine ili Vlade oko uvrštavanja. Druga je stvar da se držimo Poslovnika. A kako će se, da li će se politički interesno neke točke faktično uvrštavati u dnevni red, da li će Vlada davati svoja mišljenja, odbori davati svoja mišljenja, to je stvar i parlamentarne taktike i političkih stranaka i Vlade. Ima li gospođe i gospodo. Budući da nema primjedbi na uvrštenje ostalih točaka u dnevni red, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Idemo na glasovanje. A gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 19. sjednice sa točkom interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske na području zdravstva, predlagatelja desetina zastupnika. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštenje ove točke u dnevni red? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. U nastavku 19. sjednice 10. travnja počet ćemo sa raspravom o zdravstvu. U svezi s time predložit ću objedinjavanje rasprave o sljedećim točkama. Jedan, Prijedlog Nacionalne strategije razvitka zdravstva 2006. do 2011. i prva čitanja zakona. Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti, Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, u dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, o zdravstvenom osiguranju zaštite zdravlja na radu, o dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, o izmjeni Zakona o zdravstvenom osiguranju, o izmjeni Zakona o zdravstvenom osiguranju, to su tri ova zadnja zakona koji su predlagatelji klubovi zastupnika SDP-a, PGS-a, SBHS-a, MDS-a i SHS-a. Rasprava je predstavnika klubova predložile bi se na 20 minuta zajedno sa interpelacijom o radu Vlade Republike Hrvatske na području zdravstva, dakle da se provede tu jedna objedinjena rasprava. Ista je materija. Ima li tko primjedbi? Poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče dozvolite da u ime kluba SDP-a se suprotstavim ovom vašem prijedlogu, odnosno mi ga nikako ne možemo prihvatiti. Nemojte zamjeriti, ali doista zvuči prilično neozbiljno. Zdravstvo, sektor zdravstva u cjelini kako njegovo financiranje tako i njegova organizacija odnosno restrukturiranje su vrlo objektivan i ozbiljan problem države. I zato mislimo da bi bila poslana jedna potpuno kriva poruka da o jednom ovako i velikom i objektivnom i ozbiljnom problemu u Hrvatskom saboru raspravljamo kao da se radi o nekakvim neozbiljnim prijedlozima ili politikantskim prijedlozima danim od nekakve neozbiljne manjine u Saboru. Naime, radi se o jednom nacionalnom programu razvitka zdravstva što je svakako najmanje srednjoročni i bitno i važan projekt. Radi se o nekoliko zakona koji bi trebali pretpostavljamo biti dio instrumentarija za provedbu te nacionalne strategije razvitka zdravstva i radi se o zakonima koji nisu identični, koji definiraju potpuno različite aspekte a jedino što ih povezuje je ova riječ što se odnose na zdravstvo. Mi bi mogli prihvatiti objedinjavanje rasprave o istovrsnim zakonima jer naime ima ovdje u ovom setu od osam, devet odnosno sedam zakona ima i prijedloga izmjena i dopuna istih zakona upućenih iz različitih klubova odnosno Vlade. Međutim, objedinjavati ono što uopće ne predstavlja istu materiju mislimo da je doista neprihvatljivo, vrlo neozbiljno i moglo bi se protumačiti, prije svega mi bi to mogli shvatiti kao nestvarnu želju Vlade Republike Hrvatske da raspravi i popravi neke probleme odnosno smanji probleme u zdravstvu nego da čisto formalno se mi ovdje u Saboru bavimo nečim što se ustvari ne želi razriješiti. I zbog toga ne možemo nikako prihvatiti ovaj prijedlog a još manje kad je tu sad evo ugurana interpelacija koja doista sa svim ovim o čemu sam do sada govorila pak nema nikakve veze.
Poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite!
Hvala lijepo, predsjedniče. Ja se sigurno neću upustiti u ovako dugo i detaljno obrazlaganje. Ako ne ni zbog čega drugog onda upozoravam i sve ostale kolege da prijenosa već odavno nema. Ali dopustite gospodine predsjedniče, osam zakona i jedna interpelacija doista se čini, odnosno osam strategija i jedna interpelacija se doista čini pretjerivanjem, pogotovo iz razloga što bi objedinjena rasprava u ime klubova trajala 20 minuta. To je otprilike dvije minute po strategiji i interpelaciji. To je nemoguće izreći bilo kakav stav čak da se izriče i vrlo lakonskom kratkoćom. Prema tome, pridružili bi se ovom prijedlogu, mislim da je vrlo razuman, naravno ne uz svu ovu argumentaciju da se to svrsta barem u tri grupe što je dakako moguće pa onda da provedemo raspravu po tri zakona po dvadeset minuta. Jer, inače je to nemoguće.
Interpelacija će ići u svakom slučaju odvojeno a ne u objedinjenoj raspravi. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče, ja neću kvalificirati vaš prijedlog nego ću ga poštivati, ali vas molim da ne bi morali poslije ove rasprave pisati prijedlog zaključaka da ovo smatramo prethodnom raspravom ja bih vas molio da ovom bloku zakona date puno više vremena da se pojedinačno rasprave zakoni, da se zajedno rasprave istovrsni zakoni s obzirom na veliku važnost i socijalni značaj za građane Hrvatske koji proističe iz ovih zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodo, dakle interpelacija o radu Vlade na području zdravstva raspravljat će se odvojeno. Dajem na glasovanje prijedlog da se o prijedlogu strategije sa prijedlogom ovih zakona u prvome čitanju provede objedinjena rasprava. Molim, uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? 68 za, 1 suzdržan, 16 protiv. Dakle, bit će provedena objedinjena rasprava o Prijedlogu nacionalne strategije razvitka zdravstva i ovom setu zakona u prvom čitanju. Četiri zakona se odnose na istu materiju i imaju jedan paragraf praktično samo. Mi tada 10. travnja imamo još i raspravu o glasovanju o povjerenju ili nepovjerenju potpredsjedniku Vlade Polančecu, imamo raspravu o sustavu, o Zakonu nacionalne sigurnosti, sustavu sigurnosti i Izvješće o radu Nacionalnoga odbora za praćenje i tijek pregovora. A 12. u srijedu ovdje će se obratiti predsjednik Europskog parlamenta i imat će program sa brojnim klubovima i zastupnicima toga dana u parlamentu, tako da mi bi trebali u ponedjeljak, dakle u utorak zaključiti zapravo ovu sjednicu iako će ona biti još i na ovome dijelu u kojem će se obratiti predsjednik Europskoga parlamenta. Dakle, nastavak sjednice 10. travnja u 9,30 sati sa setom zdravstva. I sad vas molim da prijeđemo na aktualni sat. Od prošle sjednice su, trebaju tri zastupnika imaju pravo postaviti pitanje. Prvi je poštovani zastupnik Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, premijeru sa ministrima, dame i gospodo. Gospodine ministre poljoprivrede upućujem vam pitanje. U hrvatskoj javnosti čule su se tvrdnje da na našim granicama čeka ulazak u Hrvatsku ni manje ni više nego tisuću tona junetine i govedine. Neobično je da se sada upravo ne pojavljuje to meso ali pojavljuje se, pod navodnicima "kravlje ludilo". Naš laboratorij to potvrđuje, engleski, hvala Bogu, opovrgava. Međutim, šteta je nastala. Trpe je hrvatski stočari, Republika Hrvatska. Odgovornosti za štetu nema ni unutar ministarstva ni izvan njega. Postoje sumnje da krava nije iz obiteljskog domaćinstva o kojem se priča. Policija vodi istragu, očito već dva tjedna neučinkovito, što sve produbljuje još veće sumnje. Nadalje, 313 općina sukladno Zakonu o poljoprivrednom zemljištu napravilo je program raspolaganja kojem je u najvećem dijelom predviđena prodaja sukladno kriterijima i mjerilima raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u funkciji okrupnjavanja obiteljskih gospodarstava, a sve radi prilagodne seljaka radi ulaska u Europsku uniju. Najveći dio programa ima suglasnost ovoga ministarstva. Postupak raspolaganja je zaustavljen. Javnosti se plasira zemljišna politika koja je za sada suprotna zakonu. Postupak je opet zaustavljen voljom birokracije u vašem ministarstvu. Pitam vas gospodine ministre zbog čega do sada nije dao ostavku, ili zbog čega nije smijenjen? Do kada ćete štiti svoje pomoćnike koji svojim postupcima štite interese agromafije, a izrekom rade protiv interesa sela i seljaštva? Hvala.
Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupnice, ja ću vam nastojati odgovoriti. Osobno nemam informacije da neka velika kolona šlepera stoji na hrvatskim granicama i čeka ulazak u Republiku Hrvatsku sa ne znam nekim mesom. A što se tiče kravljeg ludila sasvim odgovorno ću kazati da na jednom uzorku koji je došao na naš laboratorij, laboratorij Hrvatskog veterinarskog instituta da je, se pojavila sumnja. Taj uzorak je tri puta analiziran na metodu s kojom radi laboratorij. To je brza metoda i to je jedina metoda kojom taj laboratorij radi. To je metoda apsolutno pouzdana da može isključiti kada dobijemo da je rezultat negativan, on je apsolutno negativan. Ali u svim nastupima sam jasno i glasno rekao da postoji sumnja. Nikada nitko iz Ministarstva poljoprivrede nije rekao da se pojavio slučaj BSE-ja. Znači, postojala je sumnja. Sukladno sumnji i sukladno proceduri uzorak je proslijeđen u referalni laboratorij u Weybridge gdje je hvala Bogu, ja bih rekao, utvrđeno da uzorak nije pozitivan nego da je negativan. Mi smo u toj situaciji u kojoj smo se nalazili nastupili potpuno transparentno, izvijestili hrvatsku javnost i o pojavi sumnje. Jer to je prvi slučaj nakon 73 tisuće ispitanih uzoraka da smo imali slučaj sumnje. I mi moramo postupiti sukladno propisanim procedurama. Mi nismo podgrijavali niti priču o kravljem ludilu, niti bilo što drugo, niti smo upravo iz tih razloga željeli otkriti identitet niti vlasnika, niti klaonice u kojoj se to nalazilo dok ne dobijemo potpune podatke. Činjenica jeste da su mediji otkrili identitet, činjenica jeste da postoje neke rekao bih indirektne štete, ali sam slobodan kazati da te štete nisu nikakvih katastrofičnih razmjera. Iz prostor razloga jer je ministarstvo pokazalo svoju transparentnost i pokazalo je da građani mogu imati povjerenje u institucije države, da nema zakulisanih radnji, niti zatajivanja. Ja sam slobodan kazati da sam daleko sretniji što smo na takav način postupili i obznanili sumnju, nego da nismo obznanili hrvatskoj javnosti, a da je došao uzorak i da je došla potvrda da se radi o pozitivnom uzorku. Što se tiče same situacije oko toga, ja isto tako mogu kazati da je ministarstvo poduzelo sve potrebite radnje, jer smo u tijeku procesa inspekcijskih nalaza utvrdili puno nepravilnosti. Iz tih razloga smo angažirali i policiju, krim policiju koja ispituje kompletan slučaj. I isto tako, pošto postoji i opravdana sumnja da se ne radi o grlu sa te farme koje je tamo otišlo, uzeti su i uzorci za analizu na DNA. Znači, ništa ne želimo, niti sakriti, niti zataškati, nego dapače, idemo vrlo rigorozno. Prve mjere koje smo poduzeli to je da smo dvojici ovlaštenih veterinara, jednom iz Veterinarske stanice Vinkovci, jednom iz Veterinarske stanice Vukovar oduzeli javne ovlasti jer smo utvrdili da su sudjelovali u ovim rekao bih nedozvoljenim radnjama. Također, naši veterinarski inspektori su na terenu, češljaju kompletan teren. Prošli tjedan je isto tako zatvoren jedan klaonički objekt u Dalmaciji iz razloga nepostupanja sukladno propisima. I ono što želim na koncu o ovoj problematici kazati …
Hvala lijepa, hvala lijepa.
… da ćemo ispraviti …
Hvala lijepa ministre. Zastupnik Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažene dame i gospodo, evo, očito ministar je predvidjel kaj sam pitao. Ja sam pitao zbog čega do sada nitko u ministarstvu nije dal ostavku, zbog čega nitko nije smijenjen i do kada ćete štiti, to je bilo moje pitanje, sve one koji pod sumnjom da agromafija radi ovo što radi, a pod blagoslovom oficijelne vlasti da se događa ovo kaj se događa. To se pitam. I to je bilo glavno pitanje. Ovo je sve već znano, u medijima rečeno. I po onoj staroj, miševi v mišolovku, a mačka da dalje kolo vodi, to nam je dokaz evo odgode 6 mjeseci screeninga jer očito nemremo se uzdati u pravnu državu jer sustav ne funkcionira. Mislim da je to bila poanta pitanja. I da smo to dobili odgovor onda bi vjerovali da ste sve poduzeli onoj kaj je u vašoj nadležnosti.
Hvala. Drugo pitanje, poštovani zastupnik Petar Mlinarć. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, podpredstojnici, ministrice i ministri, kolegice i kolege. Saborske pitanje upućujem ministru gospodinu Božidaru Kalmeti. Premijer doktor Ivo Sanader je 27. rujna 2005. godine prilikom otvorenja glavnog gradskog trga u Vukovaru obećao podržati projekt obilaznice grada Vukovara. Ovom prilikom mu zahvaljujemo jer je projektiranje južne obilaznice Borovo naselje i grada Vukovara od čvorišta državnom cestom D2 na Trpinjskoj cesti od čvorišta s postojećom državnom cestom D2 iza grada Vukovara kod Vučedola u ukupnoj duljini 16 kilometara u tijeku. Premijer doktor Ivo Sanader i Vlada Republike Hrvatske ponovo su dokazali stalnu podršku i razumijevanje koje imaju za grad Vukovar. Navedena južna obilaznica je dionica brze ceste i donijet će Vukovaru povećanje kapaciteta i propusne moći državne ceste D2 na području grada Vukovara, povećanja stupnja sigurnosti i razine prometne usluge, povećanje razine zaštite okoliša i smanjenja štetnih utjecaja na grad, brži razvoj grada Vukovara i njegovih prigradskih naselja i okolice i povećanje razine kvaliteta življenja u gradu Vukovaru. Moje pitanje je kada će započeti projekt priključnog pravca Vukovar južna obilaznica na postojeću autocestu Zagreb-Lipovac, deseti koridor, kako bi se Vukovar koji je sada prometno izoliran od ostalog dijela Hrvatske, a zbog gospodarskog razvitka Vukovara i bržeg uključivanja Vukovara u gospodarski razvitak Republike Hrvatske na najbrži mogući način uključio na postojeću prometnu mrežu. Hvala.
Ministar Božidar Kalmeta, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Vi ste rekli značaj ove južne zaobilaznice grada Vukovara i mislim da se oko toga svi slažemo i da smo suglasni da je to jedna od ključnih dionica na inače planiranoj brzoj cesti od Ormoža pa sve do Iloka. Ono što ja mogu kazati danas vama ovdje da Hrvatske ceste ovog časa vrše pripremu natječaja za izradu projektne dokumentacije za izgradnju te ceste. Prema tome aktivnosti oko pripreme, a onda i izgradnje te južne zaobilaznice su počeli i oni će jasno teći … [[Ne razumije se.]] kako je i predviđeno. Nakon projektne dokumentacije raspisat će se natječaj i tada će se krenuti i u realizaciju te 10 kilometara čini mi se, duge južne zaobilaznice grada Vukovara.
Zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom.
Hvala. Zastupnik Davorko Vidović, izvolite.
Gospodinu predsjedniku Vlade postavljam pitanje. U siječnju ove godine gospodine predsjedniče Vlade, prosječna plaća je iznosila 4 tisuće 595 kuna, prosječna mirovina u istom mjesecu tisuću i 848 kuna i 12 lipa, što će reći da je prosječna mirovina u prosječnoj plaći sudjelovala sa 40,22%. Ovdje pred sobom imam papir kojega ste potpisali vi gospodine predsjedniče Vlade, riječ je o tekstu sporazuma o podršci mandataru Vlade doktoru Ivi Sanaderu … [[Loša snimka, govornik se ne razumije.]] Vlade ili skraćeno ugovoru sa hrvatskom strankom umirovljenika. Iz toga ugovora ispoštovana je samo jedna točka, točka 7 u kojoj se jamči da će Hrvatskom saboru glasovanjem iskazati povjerenje mandataru Ivi Sanaderu, ovdje nazočni zastupnici te stranke. No, međutim, u točki 2. toga sporazuma stoji da će se predložiti zakonska odredba o izvanrednom godišnjem povećanju mirovina sve dok prosječna mirovina u prosječnoj plaći dosegne 70%, a da je zajednički cilj 1. siječnja 2005. godine mirovine uskladiti na razinu od 50% prosječne plaće. Pitam vas gospodine predsjedniče, kada ste potpisivali ovaj dokument da li ste znali da je ovo obećanje teško na godišnjoj razini 6 do 7 milijardi kuna više od ovih sadašnjih 30, da li vam je imao tko izračunati koliki je to trošak, da li ste ili ste dakle to učinili zbog neznanja. Da li ste ovo obećanje dali naprosto zato da razveselite recimo umirovljenike? Da li ste to obećanje dali zato što niste bili dovoljno koncentrirani pa zato … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Odgovor na pitanje predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Hvala lijepa. Molim vas!
Gospodine zastupniče iznimno cijenim vaše zanimanje za ugovor koji smo potpisali sa Hrvatskom strankom umirovljenika. Morate razumjeti da zbog prehlade ne mogu glasnije govoriti pa molim za razumijevanje ako glasnoća ne bude dovoljna ili ću sjesti pa ću bliže mikrofonu. Dakle gospodine zastupniče iznimno zahvaljujem na vašem zanimanju za ugovor između nas i Hrvatske stranke umirovljenika o suradnji. To pokazuje zaista da nas iskreno vas ja se nadam zaista iskreno zanima sve ono što hrvatska Vlada želi napraviti i na planu jačanja materijalnog položaja umirovljenika, a i svega ostaloga što je sadržaj sporazuma. Ali jednu stvar ste predvidjeli. Dakle na sva vaša retorička pitanja odgovor je ne. Niti smo mi u tom trenutku bili dekoncentrirani, niti nismo znali što potpisujemo. Znali smo sve što dobro, jako dobro što potpisujemo, a vi ste u analizi našeg ugovora za čije zanimanje vam zahvaljujemo, predvidjeli jednu ključnu stvar, a ta je ključna stvar da stoji, da sve to što smo napisali ćemo moći uraditi ukoliko i financijsko stanje u državi, dakle ukoliko budemo mogli ostvariti takve uvjete. Prema tome da ste to pročitali prije toga ili poslije toga, onda ovakvo pitanje ne biste postavljali. Vi imate pravo na to pitanje, ali odgovor je ovakav. Ove su dvije vrlo ozbiljne stranke, te dvije stranke znaju što hoće i znaju da treba poboljšati materijalni položaj umirovljenika. Vi koji se sada brinete za naš ugovor i za materijalni status umirovljenika, želim vam reći jednu stvar. Imali ste prigodu četiri godine učiniti nešto na poboljšanju materijalnog položaja umirovljenika, na žalost niste. Mi to činimo, ovo je Vlada koja je imala snage i hrabrosti i vizije uhvatiti se u koštac i vratiti dug umirovljenicima i tako riješiti početak, znači očekujemo koncem drugog kvartala i tako riješiti jednu od najvećih trauma hrvatskog društva. Dakle još jednom odgovor. Sve ono što stoji uvjetno je rečeno, ovisi o materijalnom stanju i o financijskom stanju države.
Odgovor.
Gospodine predsjedniče Vlade, imam puno razumijevanje za probleme koje vaša Vlada ima, jer je doista riječ o teškom problemu. Vlada Ivice Račana je zatekla prosječne mirovine na 37,62%. U jednom trenutku ih digla na 46% plaće, vama ostavili 44%. Sada je 40% gospodine predsjedniče Vlade. Prosječno su mirovine rasle u našem mandatu, samo moram vam to reći, 36% … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, 36% su rasle mirovine u našem mandatu, a sada su 9% u 2 godine. Točno 2 mandata vam treba da podignete mirovine nominalno onoliko koliko smo mi u jednom mandatu.
Poštovani zastupnik Furio Radin postavlja zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ovo pitanje postavljam premijeru, gospodinu Sanaderu. Nedavno je Talijanski parlament na odboru, što znači jednoglasno, što naravno isključuje bilo koju predizbornu namjeru, donio jednu izmjenu zakona koja je proširila pravo na državljanstvo na potomke onih koji su najkraće rečeno nakon 2. svjetskog rata imali mogućnost optirati za Italiju, a nisu. Podsjećam da Hrvatska odavno ima daleko liberalniji zakon koji omogućuje u Hrvatskoj dijaspori da u ogromnom broju participira u radost nove hrvatske državnosti. Gotovo paralelno najviši državni autoriteti kritički su se osvrnuli na oba državljanstva, one hrvatske i ono talijansko, što je kako kod Hrvata izvan domovine tako i kod Talijana u Hrvatskoj dočekano sa zaprepaštenjem. Za nas Talijane korištena je i sintagma podijeljene lojalnosti, što nas je preko noći vratilo u atmosferu 50-ih godina kada naše antifašističko opredjeljenje i činjenica da smo sa Hrvatima i drugim narodima u Istri i Rijeci gradili suživot, tada se to zvalo bratstvo i jedinstvo. Znači, ti razlozi nisu bili dovoljni da se sa nas skida sumnja isključivo diktirana našim porijeklom. Pitam vas, gospodine predsjedniče, vas koji se niste oglasili i koji niste imali takve kvalifikacije, u ime onih 9 tisuća građana Hrvatske koji danas imaju talijansko državljanstvo i onih 10, 20 tisuća koji će možda imati talijansko državljanstvo. Čime smo mi zaslužili ovakve kvalifikacije po vašem mišljenju i da li i Vlada misli da građani sa dvostrukim državljanstvom predstavljaju opasnost za Hrvatsku, a ne kao što mi mislimo skupinu građana sa spojenim, a ne sa podijeljenim identitetom?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, prije svega ja sam se oglasio nakon donošenja zakona u Talijanskom parlamentu. Rekao sam dvije stvari u tom kontekstu koje su mi se činile primjerenim u tom trenutku. Prvo sam rekao da smatramo to jednim od manevara pojedinih opcija političkih u izbornoj kampanji. A drugo sam rekao da ćemo sa međunarodno-pravne strane razmotriti sve aspekte tog zakona i da ćemo se oglasiti. Međutim, želim vam reći, ne dovodeći u pitanje vašu načelnu tezu da ljudi s dvostrukim državljanstvom mogu biti most, a ne problem u suradnji dviju zemalja. Ta načelna teza stoji. Ovdje međutim kod talijanskog zakona sada već imamo neku analizu. Mogu reći da se otišlo predaleko i da kao predsjednik Vlade, a ne mogu prihvatiti ovakvo tumačenje. Jer u tom zakonu kad se pažljivije čita tekst vidi se da se to ne odnosi samo na pripadnike talijanske nacionalne manjine u Hrvatskoj nego se odnosi i na pripadnike, na Hrvate koji su bili nakon 1. svjetskog rata, koji su po mirovnim ugovorima, itd., teritorija koja su došla pod Italiju. Znači, a Italija je davala i Hrvatima tada, u nekim situacijama i prisilno, tjerala da uzmu talijansko državljanstvo. Znači sad se i na njih to odnosi. To ne možemo prihvatiti. Prema tome, mi ne možemo prihvatiti i nije dobro da se samo u nekim kao što glasi taj zakon, da se samo u nekim područjima Hrvatske, znači Istra, Dalmacija, itd., da se odnosi, a zašto ne bi bilo gdje ako je netko pripadnik talijanske manjine ima pravo na talijansko državljanstvo i u Zagrebu … … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ne samo u Lipiku, Pakracu gdje postoji talijanska manjina nego u Zagrebu, bilo gdje. Nego se znači upravo aludira na ona područja koja su bila pod talijanskom okupacijom i to je nešto što mi ne možemo prihvatiti. I u tom smislu držimo da je ovo apsolutno predizborni korak i smatramo da nije učinjen "bona fide". A znat ćemo odgovoriti na primjeren način. [[Pljesak.]]
Zastupnik Furio Radin, izvolite.
Gospodine predsjedniče, nisam zadovoljan s vašim odgovorom osim s onim dijelom koji govori o mostovima i o spajanjima. Ako je to predizborni korak onda je to jedan čudan predizborni korak svih stranaka odjednom. Prije izbora poznato je da se stranke sukobljavaju. Oko toga se nisu sukobile. Ja ne vidim onda ovdje nikakav predizborni korak. 720 tisuća navodno Hrvata je dobilo državljanstvo u svijetu. U svijetu je dobilo državljanstvo …
Mir, mir.
… da se dogovorimo, bez ikakvih bilateralnih ugovora. Ne znam zašto se samo od Italije traži nešto tako, ali predložit ću Talijanskom parlamentu, gospodine predsjedniče, da slijedi vaš savjet i da proširi državljanstvo i na ostale Talijane koji žive u Hrvatskoj. A ne da bude tako restriktivan kao što je ovaj i da se vezuje jednostavno ne kao što ste rekli vi na okupirana područja nego na mogućnost opcije. Na mogućnost opcije.
Poštovana zastupnica Irena Ahel.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče i svoje pitanje upućujem ministru kulture, gospodinu Boži Biškupiću. Gospodine ministre, u javnosti često čujemo da Ministarstvo kulture onemogućava razvoj Rijeke, odnosno onemogućava razvoj … [[Govornik se ne razumije.]] projekta. S toga vas pitam koliko ima u tome istine?
Ministar Božo Biškupić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, takva informacija da ministarstvo ugrožava razvoj Rijeke je apsolutno netočna. Ministarstvo nikome ne sprječava razvoj i ne blokira ništa. Tu informaciju možda šire ljudi koji Rijeku ne poznaju ili Rijeku ne vole. Rijeka je grad koji je obilježen arhitekturom. Posebno kompleks o kome je riječ je na neki način zaštitni znak Rijeke, kao što je to slučaj i u Barceloni, Bilbaou, u Londonu, u Kopenhagenu ili možda u Genovi koja je prošle godine bila i grad kulture Europe i koja je zapravo takav jedan svoj kompleks iskoristila na najbolji mogući način, dajući ga kulturi kroz cijelu godinu, a naravno i priređeno je to i za budućnost. Naša je dužnost Ministarstva kulture pa i ministra kulture posebno poštivati i zakone posebno kad je riječ o Zakonima o zaštiti kulturne baštine i, a posebno u svijetlu senzibiliziranosti i nas samih, ali i javnosti i stradanja spomenika kulture za vrijeme Domovinskog rata, ali naravno i stoljetnom nebrigom o spomenicima kulture. Uvidom u projekt o kojem je riječ, uvidom u projekt investitora iz Svjetske banke vidljivo je da je Svjetska banka znala da je riječ o zaštićenom području i mi imamo dobra iskustva sa Svjetskom bankom, mi smo već vodili i svojevremeno razgovore o obnovi i Dioklecijanove palače i samog centra Splita i oni imaju, oni su izrazito senzibilizirani prema spomenicima kulture i samoj zaštiti spomenika kulture i ulaganja u njih. Ja mislim ako je to znala Svjetska banka, vjerojatno je to znao i investitor koji je potpisao taj ugovor, jer iz toga ugovora je očito i vidljivo da će se iz tih sredstava obnoviti i ovaj dio zaštićenog područja riječke arhitekture po kojoj je zapravo simbol i znak kao što je rekao znak grada Rijeke. Ovdje je riječ o svega 3% lučkog prostora i mislim na nama je da to sačuvamo, naravno ne znači da mi nismo fleksibilni u cijelom tom određenju, ali u svakom slučaju sačuvat ćemo jer to je i ne samo simbol Rijeke nego i hrvatska kulturna baština o kojoj mi moramo svi zajedno skrbiti.
Zastupnica Irena Ahel. Izvolite.
Hvala lijepo. Hvala na odgovoru gospodine ministre, zaista mi je drago što će riječka kulturna baština biti očuvana. Hvala.
Zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospodinu Ljubičiću ministru zdravstva i socijalne skrbi. Gospodine ministre, prije nekoliko dana je iz Centra za socijalnu skrb Daruvar jednoj gospođi, majci djeteta s teškoćama u razvoju upućen je dopis u kojem se kaže kako je njezin zahtjev za izdavanjem rješenja o pravu na rad s polovicom radnog vremena ostao neriješen jer tako traži nadležno ministarstvo, a to je vaše ministarstvo. Ministarstvo zaustavlja dakle Centar za socijalnu skrb u zakonitom postupanju dok se ne utvrdi stav tog ministarstva o ovom pitanju, a moje pitanje vama gospodine ministre glasi kojim se pravom vi stavljate iznad zakona?
Ministar Neven Ljubičić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, dame i gospodo. Za ovaj slučaj osobno moram priznati evo prvi puta sada čujem apsolutno dakle ne stoji da ministarstvo stoji iza toga, vi znate da je to pravo svakog socijalnog radnika da temeljem individualnog slučaja procijeni dakle da li netko treba ili ne. Ukoliko on procijeni tada zahtjev ide prema ministarstvu. Ja moram priznati da ovdje, barem po vašim riječima apsolutno vjerojatno postoji modus da ta majka djeteta sa posebnim potrebama dobije ono što joj pripada, a to znači da radi na pola radnog vremena, a da zapravo drugu polovicu dobija u plaći. Ako dozvolite mi ćemo to ispitati i vidjeti zapravo da li to što ste iznijeli odgovora činjenicama.
Zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Naravno gospodine ministre da odgovora činjenicama, jer je, ako je Centar za socijalnu skrb ustvrdio da kada postoje uvjeti onda ministarstvo, odnosno vi se ne možete staviti iznad zakona. Međutim, mene brine još nešto. Dakle u zadnje vrijeme je ukinuto zdravstvena njega i pomoć nepokretnim i teško pokretnim osobama koje žive u seoskim sredinama, u ovim gradskim smanjena je do 20 minuta, međutim i još jedna priča koja je jako, jako tužna. Prije nekog kratkog vremena na Općinskom sudu u Novoj Gradiški na prigovor jedne osobe s invaliditetom koja se javila na natječaj za radno mjesto.
Kolegice izrazite zadovoljstvo ili nezadovoljstvo sa razlozima u vezi postavljenog pitanja.
Pa naravno da nisam zadovoljna, ali moram još i obrazložiti neke stvari koje se događaju dakle u sklopu ovog ministarstva. Dakle, kada joj je rečeno da Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji zapošljavanju može komotno objesiti mačku o rep, ja se nadam da tako neće doživjeti i ostali zakoni što se tiče osoba sa invaliditetom. Ja vas molim također odgovor u pisanom obliku jer vrhunac licemjerstva i dodatak dopisa u kojem kao jedini pravni lijek protiv takvog vašega rada nudite mogućnost žalbe vašem ministarstvu.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pitanje ministrici pravosuđa, gospođi Ani Lovrin. Jučer prva pljuska Europske komisije Hrvatskoj, odgađa se screening za poglavlje pravosuđa na 6 mjeseci, razlozi neriješeni spisi, način imenovanja sudaca i korupcija. Korupcija u pravosuđu i društvu uopće, a u pravosuđu skandal za skandalom. U postupku izbora predsjednika Visokog trgovačkog suda priječi se sucima koji se uopće usude istaknuti svoju kandidaturu protiv kandidature Nenada Šefića, istog onog Nenada Šefića kojemu Državno sudbeno vijeće odbija skinuti sudački imunitet iako istraga pokrenuta još 2001. pokazuje da je Šefić zloupotrijebio položaj i ovlasti i druga da je pribavio nepripadajuću imovinsku korist u iznosu od 3 i pol milijuna kuna. Istog onog Šefića koji u slučaju … [[Govornik se ne razumije.]] da novac Zagrebačke banke dođe u ruke podzemlja. Do 7. ožujka morate donijeti odluku o predsjedniku Visokog trgovačkog suda. Pitam vas hoćete li tim imenovanjem barem pokušati stati na kraj kriminalu i korupciju u hrvatskom pravosuđu?
Ministrica pravosuđa Ana Lovrin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupnike Staziću, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo prvo nikakva pljuska hrvatskom pravosuđu odgodom pregovora za poglavlje 23, pravosuđe i temeljna ljudska prava. Pljuska je jedino u najavama nekih medija, čuli ste jučer moju izjavu, čuli ste jučer također i izjavu šefa … [[Govornik se ne razumije.]] misije Europske komisije u Hrvatskoj gospodina Degerta koji je rekao da zbog obijmosti materije i zbog toga što su temeljna ljudska prava vezana i za druga područja pregovaranja i Europskoj komisiji, a i Hrvatskoj treba vremena za pripreme za te pregovore. Dakle, nikakvo loše stanje u pravosuđu, dapače ja mogu reći samo da što se tiče pravosuđa će situacija u rujnu biti daleko bolja jer ćemo nastaviti sa reformom pravosuđa u odnosu na izbor predsjednika, vi mene pitate sada za odluke Državnog sudbenog vijeća, vi znate da je to od ministarstva neovisno tijelo, prema tome ne možete, nije u redu da se mene pita za odluke Državnog sudbenog vijeća u pogledu skidanja imuniteta. Što se drugih pitanja tiče to je u nadležnosti Državnog odvjetništva koji radi svoj posao. Što se tiče moga izbora za predsjednika Visokog trgovačkog suda on će biti izvršen u roku, ova Vlada stat će na kraj kriminalu i svojom strategijom borbe protiv korupcije i izmjenama Kaznenog zakona i svim zacrtanim poslovima u sferi pravosuđa. [[Pljesak.]]
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Nezadovoljan sam … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]]
Dobro, pustite nek' se zadovoljstvo i nezadovoljstvo izrazi. Izvolite.
Pa nećemo ministrice valjda sad slaviti ovu odgodu screeninga kao veliki uspjeh hrvatskog pravosuđa. Pa ne odgađa se zbog toga što vi kao kažete stanje nikako nije loše. Odgađa se zato što je loše, pa to svi znamo. Pa tu sada nikakve isprike neće pomoći. Stanje je loše, rekli ste i zašto je loše. Način imenovanja sudaca, zaostali spisi i korupcija. Moje pitanje vama nije bilo pitanje o tome zašto DSV donosi ovakve ili onakve odluke. Ja znam da je DSV neovisan o izvršnoj vlasti. Svi vidimo i kakve odluke donosi. To je drugi par rukava. Vaša ingerencija je da eventualno promijenite ili predložite promjenu zakona o DSV-u ako vidite da taj DSV ne radi. Moje pitanje je bilo vrlo konkretno. Što mislite učiniti u ovom imenovanju i da li tim imenovanjem mislite spriječiti korupciju u pravosuđu? Nisam dobio odgovor.
Hvala. Poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege! Pitat ću ministra Kalmetu. Gospodine ministre, familije koje sada nemaju struju a imale su prema zvaničnoj evidenciji je nešto više od 5 tisuća. Prema HEP-ovoj kalkulaciji i dinamici to bi se moglo razriješiti za sedam godina i šest mjeseci. Slično je s vodom gdje ima stotinjak naselja gdje ljudi nemaju vodu a imali su je. Naravno, ne moram objašnjavati da je jasno da su to elementarni uvjeti bez kojih se ne može preživljavati osim valjda na najprimitivniji način. Ja zato pitam ima li gospodine ministre Vlada program da to razriješi i možete li reći do kada to može biti razriješeno?
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite!
Ostalo je još za priključiti na električnu energiju oko 5 tisuća i 500 domaćinstava ili ako se to prevede u nekakve financijske pokazatelje to je negdje oko 300 milijuna kuna. Dakle, to je jedan problem. A drugi problem koji je možda čak još i veći to je što kod realizacije tih projekata imamo često problem neprisutnosti vlasnika tako da se najprije mora pronaći vlasnika, doći s njime u kontakt i onda krenuti u tu realizaciju. Problem elektrifikacije a i vodoopskrbe svakako je u programu Vlade jasno i ministarstva i mi smo, evo ja ću samo kazati, prošle godine je 2 tisuće 482 objekta priključeno na električnu energiju, dakle u jednoj godini. Prema tome, ako je ostalo još 5 tisuća i 500 onda ne možemo nikako govoriti o nekakvoj dinamici koja će se realizirati u slijedećih osam godina. To će svakako biti puno prije. Ove godine je samo HEP planirao 42 milijuna kuna za priključke. K tome ćemo jasno dodati i sredstva Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka tako da ćemo i ove godine riješiti zasigurno negdje broj kao i lani, možda nešto manje. Naime, tu je i jedan treći problem a to je da se sama cijena priključka ovisno o uvjetnoj lokaciji kreće između 4 tisuće na području Vinkovaca ili ne znam na području Šibenika čak do 17 tisuća kuna. Jer, ostale su uglavnom objekti koji su udaljeni, koji su dislocirani tako daje trošak za spajanje tih pojedinih objekata puno, puno veći nego kad se spajaju objekti koji se nalaze u okviru jednog sela ili nekakvog naselja. Kad je u pitanju vodoopskrba također tu skupa sa Ministarstvom poljoprivrede i Hrvatskim vodama imamo program i projekte vodovodizacije. Ja ću spomenuti samo dva velika projekta ove Vlade koji se tiču područja od posebne državne skrbi. Neću spominjati sada Krapinsko-zagorsku županiju i još neke županije gdje taj projekt ide a to je vodovodizacija zadarskog zaleđa 150 milijuna kuna i … [[Govornik se ne razumije.]] istočne Slavonije gdje je projekt težak 400 milijuna kuna. Eto, 390 milijuna kuna točno. I tome dodajemo još projekt integralni razvoj lokalne zajednice ili EIB2 gdje je oko 500 jedinica lokalne samouprave kandidiralo uglavnom komunalnu infrastrukturu i uglavnom vodoopskrbu. Prema tome, evo … [[Govornik se ne razumije.]] sljedećih nekoliko godina doista rješenje i vodoopskrbe i elektrifikacije da će biti u konačnici i potpuno ne samo završno nego da će i mnoga mjesta koja do sada i prije rata a i do sada nisu imali ni vodu ni struju dobiti i vodu i struju.
Zastupnik Ratko Gajica.
Zahvaljujem predsjedniče. Gospodine ministre, bojim se da se stvar uproščava na sljedeći način. Ako treba uložiti 300 milijuna vi ne možete to sanirati bez tri godine po sto milijuna a ja ne vidim da se ulaže po 100 milijuna. I druga stvar. Ima jedan paradoks koji moram spomenuti jer je prigodan. Kod tolikog mraka mi ove godine slavimo Godinu Nikole Tesle doista jeste paradoksalno.
Zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine premijeru, dame i gospodo ministri! Pitanje postavljam ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Čobankoviću. Odlukom Vlade Republike Hrvatske o osnivanju služnosti na šumskom zemljištu radi podizanja višegodišnjih nasada na području otoka i priobalja stvorene su mogućnosti značajnog iskoraka u pravcu podizanja trajnih nasada, vinograda, maslinika i voćnjaka. Na osnovu spomene odluke Vlada Republike Hrvatske donijela je popis šumskih površina na kojima je moguće osnivati služnost. Do sada je po osnovi ove odluke podignuto nekoliko nasada. Nažalost, prema informacijama koje dobivam sa terena veliki dio odluka o osnivanju služnosti čeka se već desetke mjeseci tako da postaje upitno provođenje cijelog programa. Molim vas gospodine ministre da utvrdite razloge sporosti u donošenju odluka. Već sada odluke koje su se trebale donijeti tijekom proljeća kako bi investitori mogli pripremiti teren za sadnju nisu donijete i pomaknut je sadnju za jednu godinu. Ovo znači ujedno i usporavanje provedbe Vladinog operativnog plana podizanja vinograda, maslinika i voćnjaka. Pitanje glasi dakle poštovani gospodine ministre što ste proveli da se ubrza rješavanje podnešenih zahtjeva za pravo služnosti na šumskom zemljištu? Zahvaljujem.
Ministar Petar Čobanković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, sigurno da je uspostava služnosti na neobraslom šumskom zemljištu u funkciji povećanja površina pod dugogodišnjim nasadima. I normalno da smo sukladno i što ste vi rekli donijeli određene odluke, krenuli u provođenje procedura. U cijelu, sklopu provođenja ovoga procesa postoje i određena ograničenja. Mi smo do sada, mogu kazati da je Povjerenstvo Vlada Republike Hrvatske za upravljanje državnom imovinom donijelo do sada 46 pozitivnih rješenja ili to pretvoreno u hektare cirka 1500 hektara. Da je u postupku rješavanja i pred odlukom još 15-tak slučajeva sa negdje cirka 600 hektara. Ali isto tako i mi u Ministarstvu bez obzira na ovaj dio smo nezadovoljni dinamikom provođenja ovih aktivnosti i sukladno tome smo pripremili određenu intervenciju u formi izmjena i dopuna Zakona o šumarstvu koja je upućena na mišljenje. Očekujem da bi drugi tjedan mogla biti na Vladi a potom upućena u Sabor. I također jednu uredbu Vlade koja će pojednostaviti sam proces i proceduru vezano za rješavanje uspostave … [[Govornik se ne razumije.]] Ali isto tako moram naglasiti da postoji dio problema koji nije u direktnoj nadležnosti niti Vlade niti ministarstva. To je dio problema koji se odnosi na rješavanje onoga dijela problematike koja je na terenu od da kažem primjer od izrade parcelacionih elaborata i rješavanja koji ponekad vrlo dugo traju. Postoji odluka, treba izvršiti parcelizaciju, parelacioni elaborat i to sve riješiti u katastru. To ponekad dugo traje jer je to preduvjet da bi se u konačnici mogao sklopiti ugovor o uspostavi uslužnosti. Znači uočavamo te rekao bih točke koje limitiraju brže provođenje, brže provođenje uspostave služnosti i idemo sa određenim intervencijama. Kako u zakon, tako u donošenje uredbe, a pokušat ćemo i sa katastrom da ubrza proces parcelizacije. Hvala lijepa.
Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj vaš odgovor gospodine ministre zasigurno će najviše obradovati ove ljude koji su podnijeli zahtjeve, a dobro će biti primljen u Dalmaciji jer je očito da će se u ovoj i narednoj godini posaditi više od 1500 hektara novih vinograda i maslinika na opožarenim površinama. Zahvaljujem.
Zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Zasigurno će poglavlje pregovora oko poljoprivrede sa Europskom unijom imati najdalekosežnije posljedice i za stanje poljoprivrede u Hrvatskoj, gospodarstva, a i političke odnose unutar naše domovine. Naime posljednjih nekoliko tjedana sam zasut upitima, prijedlozima, primjedbama, pa rekao bih čak i nekim strahovima brojnih udruga poljoprivrednih proizvođača u županiji iz koje dolazim, a i šire od nje. Pa bih samo tek spomenuo neke. To je na primjer nezadovoljstvo načinom provedbe Zakona o raspolaganju poljoprivrednog zemljišta. To je povećanje naknade za vodoprivredu. To je i realizacija politike poticaja. Da ne govorim o danas nespomenutim sumnjičenjima oko pojave kravljeg ludila. To je i problem senzacionalističkog pristupa problemu ptičje gripe i tako dalje i tako dalje. Prema tome očito da, a činjenica je i da je naš ministar poljoprivrede je najzaposleniji ministar na "Aktualnom satu" već nekoliko sjednica zaredom što govori o potrebi podnošenja jednog izvješća o stanju poljoprivrede u Hrvatskoj. Tako bismo zasigurno mogli o svim ovim pitanjima argumentirano i kvalitetno raspraviti i rekao bih takvom jednom raspravom i omogućiti kvalitetnije pozicije našim pregovaračima za ulazak oko ovih, za ulazak u Europsku uniju. Mene interesira predsjedniče Vlade možete li ukratko iznijeti glavne ocjene stanja u ovim pitanjima koje sam postavio te kani li Vlada u vrlo skorom vremenu podnijeti izvješće o stanju u poljoprivredi? Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče evo nekoliko komentara na ova posebna pitanja koja ste spomenuli. Prije svega rekli ste i ptičju, spomenuli ste ptičju gripu, vodno, … [[Govornik se ne razumije.]] vodnog gospodarstva. Općenito bojazan naših poljoprivrednika i u pogledu pregovora sa Europskom unijom i u pogledu njihove budućnosti unutar Europske unije. Pa generalno mislim da kad je riječ o ptičjoj gripi da smo, da smo reagirali učinkovito, primjereno i da smo pokazali da znamo u svakoj situaciji premda se naravno ta bolest može proširiti i puno brže nego što se svi, nego što svi misle. Vidjeli smo i najnoviji slučaj jučer u Njemačkoj da je prešla i na sisavce. Prema tome riječ je o jednoj, jednom problemu kojima se bavim, kojim se bavi cijeli svijet, kojim se bavi Europska unija i kojim se bavi Hrvatska. U datim okolnostima držim da smo reagirali dobro i očekujem razumijevanje ljudi da smo morali i energično reagirati i više možda nego što su ljudi očekivali. Kad je riječ o vodnom gospodarstvu reći ću, a još jedan zastupnik je najavio pitanje oko toga, reći ću da smo vodno, ovaj doprinos za vodno gospodarstvo je bio prije svega utemeljen u praksi u pogledu obrane od poplave, odvodnih kanala i uopće održavanje cijelog tog sustava. Kao što znate Hrvatske vode su morale brinuti za mrežu kanala prve i druge kategorije dok je za treću i četvrtu kategoriju to bilo prepušteno lokalnoj samoupravi i vlasnicima. Mi smo u ovom vodnom, u ovoj Uredbi bili predvidjeli da se i ta treća i četvrta skupina da se financira iz ovog. Znači da županijama prenesemo dio iz ovog, naknade vodnog gospodarstva. Međutim budući da zaista postoji problem onda se povećavaju troškovi. Dakle s jedne strane moramo znati da se kompletna mreža obrane i sustav obrane od poplava, podizanje nasipa, čišćenje kanala koji nisu djelomice čišćeni ni 15-tak, 20 godina da se iz nečega mora financirati jer kad nastanu poplave onda je, onda je kasno i onda se može samo nešto sanirati. Treba preventivno djelovati. No najavljujem, najavljujem budući da je ovo zaista jedna od, od akutnih tema u ovom trenutku i aktualnih tema u ovom trenutku da ćemo vidjeti nakon mjesec dana primjene ove Uredbe i prerazmotriti, vidjeti što dalje s njom? Kad je riječ generalno o poljoprivredi mislim da mi bez obzira na činjenicu što pregovaramo s Europskom unijom, bez obzira na činjenicu hoćemo li sutra ući ili ne u Europsku uniju. A ja mislim da ćemo ući u Europsku uniju, da će to biti dobro i za poljoprivredu mi moramo učiniti sve da naša poljoprivreda bude konkurentna europskoj, susjedima od Makedonije, Bugarske nadalje. Prema tome držim da problemi u poljoprivredi nisu vezani za pregovore s Europskom unijom. Čak štoviše, usuđujem se utvrditi da će pregovori sa Europskom unijom dati onaj dodatni još naglasak na reformi poljoprivrede. Što se nas tiče, apsolutno smo otvoreni i to je moj odgovor, izravan na vaše pitanje. Apsolutno smo otvoreni i za jednu načelnu raspravu o stanju u poljoprivredi u Hrvatskom saboru.
Hvala. Zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Pitanje za ministra Čobankovića. HSS je u cilju zaštite hrvatskih nacionalnih interesa i interesa hrvatskih ribara i interesa zaštite i očuvanja živih bogatstava mora, te zaštite naših ekoloških interesa na Jadranu inicirao, a ovaj Dom je 2003. godine proglasio zaštićeni ekološko-ribolovni pojas Republike Hrvatske. Tada je on nazivan čudnovati kljunaš i svakakvim drugim imenima. Danas on, ne samo da nije ni čudnovat, nego nije ni kljunaš i danas on predstavlja najjači hrvatski argument u početku pregovora o ribarstvu sa Europskom unijom. Mi smo očekivali da će se naravno od ekološko-ribolovnog pojasa stvoriti i gospodarski pojas i da ćemo tako u potpunosti osnažiti naše interese i artikulirati naše pravo na taj dio mora. Mi smo očekivali sve, ali nismo očekivali da nećemo primjenjivati funkcije i ono što donosi ekološko-ribolovni pojas. Mi smo zadužili Vladu Republike Hrvatske da će čim prije sklopiti ugovore o partnerstvu o ribarstvu. To se do danas nije dogodilo. Činjenice govore da su sve otočne zemlje, sve obalne zemlje jednostrano proglasile isto takve odluke. Italija sada bez da pita Hrvatsku proglašava ekološki pojas. Slovenija radi nešto što radi pristojnosti neću nazivati pravim imenom. Sve zemlje su učinile isto, a mi šutimo. Ne samo da šutimo, nego naši pregovarači i ne spominju da imamo Odluku o ekološko-ribolovnom pojasu. Ne spominju najvažniji institut …
Hvala lijepa. To je pitanje.
Moje pitanje zašto naša pregovaračka skupina nije iznijela Europskoj komisiji da mi imamo Odluku o ekološko-ribolovnom pojasu. Zašto Komisija Europske unije…
Hvala gospodine Markov. Isteklo je vrijeme. Petar Čobanković ministar. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću odgovoriti vrlo kratko. Radi se o početku multilateralnog screeninga koji je prošli tjedan održan u Bruxellesu za područje ribarstva. U sklopu screeninga se vrši upoznavanje u multilateralnom screeningu sa zakonodavstvom Europske unije gdje praktično naši predstavnici slušaju ono što treba učiniti. Potom pripremamo i snimak situacije u Hrvatskoj i tada se održava bilateralni screening gdje se iznosi situacija sa prijedlogom mjera koje će se učiniti u narednom periodu kako bi došlo do usklađenja zakonodavstva. I sukladno tome će naši pregovarači u narednom periodu pregovarati. U sklopu pregovaračkih skupina za ribarstvo su uključeni i predstavnici ribara i velikih ribara koji su udruženi preko Hrvatske gospodarske komore kao i Ceha ribara, kao i Sindikata ribara. Znači, da su oni sudjeluju u pregovorima i skupa sa predstavnicima ministarstva i ostalih drugih tijela aktivno će doprinijeti da ti pregovori budu na što bolji način riješeni za Republiku Hrvatsku. Hvala lijepo.
Zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, na žalost vi niste upoznali europske partnere da imamo Odluku o ekološko-ribolovnom pojasu. Vi ih trebate upoznati da od ukupnog ulova u Jadranu Hrvatska izlovi 7%, Italija 92%, a ona razlika otpada na Sloveniju i Crnu Goru. To je gospodo problem. Sada se vrši usklađivanje zakonodavstva. Valjda mi moramo reći da mi moramo uskladiti našu odluku koju je donio ovaj Dom da je imamo, a mi se bojimo to kazati da imamo i zato ja pitam da li će javnost hrvatska čuti da li smo se mi odrekli te odluke.
Zastupnik Kruno Peronja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Jedno pitanje za gospodina ministra Ivicu Kirina. Što se dobiva projektom Ministarstva unutarnjih poslova i Centra za vozila Hrvatske o razmjeni podataka u sustavu registracije vozila i razmjenom podataka o obavljenim tehničkim pregledima sa stanicama za tehnički pregled. Naime, mi bi htjeli zasigurno da Županijske uprave za ceste imaju prave podatke jer iz toga se dobivaju sredstva za financiranje. Jer svaki kilometar nove ceste je dobro došao za nove automobile. Hvala lijepo.
Ministar Kirin. Izvolite.
Hvala lijepo na ovom pitanju poštovani zastupniče. Naime, u sklopu racionalizacije poslovanja u Ministarstvu unutarnjih poslova jedan od segmenata, znači poboljšanja efikasnosti i smanjenja broja ljudi je bio sigurno i projekt razmjena informacijskih podataka između stanica za tehnički pregled i Ministarstva unutarnjih poslova iz razloga što želimo upotrebom informacijske tehnologije i visoke tehnologije smanjiti broj ljudi koji su do sada radili na manualnim poslovima, skratiti vrijeme čekanja građana i pri tome dobiti pravu informaciju, a naročito kada se radi o neregistriranim vozilima koji predstavljaju opasnost u prometu, ne samo za sebe, nego i za druge sudionike prometa. Sukladno tome, ovaj informacijski projekt nosi nekoliko stvari. Prvo, tehnički podaci se u nekoliko minuta ažuriraju, znači prenose se u bazu podataka Ministarstva unutarnjih poslova što je do sada trebalo snositi na dva mjesta. Znači i samo ministarstvo. Znači, kada ste registrirali u stanici za tehnički pregled može se još ići u ministarstvo gdje su ponovno unosili te podatke i na tim poslovima radio je znatan broj djelatnika, a sada to više nije potrebno. Unosi se na jednom mjestu i automatski se za nekoliko minuta očitava u bazi podataka Ministarstvo unutarnjih poslova, smanjuje i broj djelatnika na tim poslova. To stvara određene uštede i funkcionalnost brzine rješavanja problema. Zatim, podaci o registriranim vozilima koji se ažurno dostavljaju omogućuju da se izbjegne pogreška. Ako čovjek slučajno zaboravi prometnu dozvolu da ga zbog toga kažnjavamo jer nismo imali do sada uvid da li je vozilo registrirano ili nije registrirano. Znači, na taj način izbjegavamo mogućnost pogreške, da kad vozač zaboravi prometnu dozvolu, da onda zbog toga moramo pisat mu kaznu jer ju nije imao. Jer sada imamo odmah uvid u to da li je vozilo prošlo sve ono što je potrebno prema zakonima Republike Hrvatske. Znači, da li je prošao tehnički pregled i da li je ispravno za prometovanje Hrvatskim cestama. Međusobna povezanost tih sustava omogućava još jednu stvar. Ako čovjek nije prošao na tehničkom pregledu u jednoj stanici za tehnički pregled, znači da on neće moći otići odmah u drugu stanicu i tamo po nekakvim vezama proći. Znači uvodimo ista mjerila i iste kriterije, odnosno nadzor u svim stanicama za tehnički pregled na području Republike Hrvatske i to će omogućiti našim inspektorima da lakše vrše kontrolu, prvo neregistriranih vozila na području Republike Hrvatske gdje ćemo odmah na cesti moći utvrditi prema tablici koje je vozilo registrirano, a koje nije registrirano. Omogućit ćemo bolju kontrolu, znači ovlaštenih osoba koje se bave pregledom znači u stanicama za tehnički pregled, licencama itd. Znači, uvodimo red i nadzor … [[Govornik se ne razumije.]] u stanice za tehnički pregled i time povećavamo opću sliku sigurnosti što se tiče prometovanja u Republici Hrvatskoj. Onda, ovaj sustav vrlo omogućava građanima, da upozorimo one građane i da vidimo koji su ti građani koji su recimo zaboravili registrirati vozilo ili iz kojekakvih kakvih razloga nisu u onom zakonskom roku registrirali vozilo mi u nekoliko minuta obavijest dobije policijska uprava nakon ažuriranja podataka i odmah obavještava vlasnika vozila da nije mu registrirano vozilo i da to mora u zakonskom roku izvršiti inače mora odjaviti tablice. Znači, opet idemo na ruku građanima da preventivno ljude upozorimo na njihove obaveze kako ne bismo morali poslije potezati za zakonskim sankcijama u svezi sa neregistriranim vozilima, a koje se nalaze kod vlasnika. Osim navedenog, sustav će kvalitetno vršiti i ono što do sad nismo imali. Vi ste svjesni da imamo vozila koja imaju prekucane brojeve, koja su ukradena i dolaze pod istom registracijom ili različitom registracijom, isti tip i marka vozila, na stanice za tehnički pregled. Znači, kvalitetnom usporedbom podataka unutar sustava MUP-a možemo utvrditi da li je došlo isto vozilo sa različitim registarskim oznakama na koju stanicu za tehnički pregled i tako preventivno djelovati na eventualno otuđena vozila koja su do sad zbog neažurnosti sustava i prolazila na tehničkim pregledima. Znači, i sa pojasa, stanovišta sigurnosti prometa, prometovanja na hrvatskim cestama, ali i sa stanovišta sigurnosti građana tako da svaki čovjek koji dođe na registraciju automatski će dobiti podatak o vozilu. Ono što je vrlo bitno …
Hvala lijepa. Zastupnik Kruno Peronja.
Hvala lijepa. Upravo je ovo velika novost i dobrobit za sve građane koji imaju svoja vozila.
Zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade. Prije svega želio bih vam čestitati na uspješnom putu po istočnim i južnim provincijama hrvatskim nakon kojih ste zaslužili naziv "Sanader Beg". Godinu dana nisam, "Beg, Beg", nakon godinu dana nisam postavljao pitanja, bilo mi je manje-više se jasno. Međutim, moram postaviti pitanje koje je povezano usko sa pitanjem koje vam postavio gospodin Furio Radin. Do sada je bila dosta površna jedna fraza kojom je, ste vi osobno i vaša Vlada, državni tajnik, opravdavali sve poteze talijanske i vanjske politike, kao radi se o unutarnjim stvarima, o predizbornim situacijama. Po meni radi se o jednom vrlo promišljenoj i kao što je Srđan Radić alias Furio Radin rekao konsenzualno talijanskoj politici koju bi ja nazvao "Strategija kapitalne, kapilarne talijanizacije Hrvatske". Kupiti najprije banke, omogućiti tim bankama da sa talijanskom unijom sklapaju povlaštene kredite o nižim kamatnim stopama, pokušati dokazati da su fojbe, odnosno posljedica antifašističkih pojedinačnih zločina gore od fašističkih zločina. Nakon toga pokušati revidirati cijelu povijest … [[Govornik se ne razumije.]] pa nakon toga raditi pritisak na vas osobno i na ovaj Visoki dom i hrvatsku Vladu preko veleposlanstva. I u zadnjoj dobi radi se o jednom nevidljivom procesu toponimske revizije hrvatske povijesti koju ću ja ilustrirati na sudaru dvaju metafora. Jedna metafora je Giuseppe Garibaldi koji je za talijanski narod veliki državnik ujedinitelj. Ali njegova simbolička i metaforička vrijednost u hrvatskom narodu je neoimperijalna, čak bi se usudio kazati neofašistička. On u Istri cijeloj, u gradovima, pogotovo Motovunu potiskuje veliko hrvatsko …
Hvala lijepa. Odgovor na pitanje predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Odgovor na pitanje, postavljeno je pitanje.
… pa vas ja molim da kažete da li vaša Vlada priprema neku globalnu strategiju za talijanskim neofašizmom …
Postavljeno je pitanje. Molim vas predsjedniče Vlade, odgovorite.
Gospodine zastupniče, nema dvojbe da neki potezi talijanske Vlade, i ja ostajem pri onome što sam rekao maloprije, nisu prihvatljivi i da ih odbacujemo. Pa i dodat ću još nešto što maloprije u odgovoru zastupniku Radinu nisam rekao. U ovom Zakonu o državljanstvu kaže se primjerice da je Osimskim sporazumima Italija prepustila te krajeve, a riječ je znamo o kojima, Istru, Dalmaciju itd. koji su bili okupirani, da je Italija prepustila te krajeve jugoslavenskoj republici. Doslovce tako stoji. Italija nije mogla nešto prepustiti što je bilo okupirano i što je bilo oduvijek hrvatsko. Prema tome, riječ je, ponavljam, i to je samo za oslikavanje atmosfere, nažalost o tome da u Italiji određeni krugovi ne mogu bez pasatizma, ili redente. Nažalost neki krugovi. Ne želim optužiti talijansku Vladu. Talijanska Vlada po svojim službenim stajalištima i po onome kako je se postavljala prema Hrvatskoj i kad je riječ o potpori prema ulasku u EU i NATO je bila uvijek korektna i bila uvijek prijateljski raspoložena. Bojim se da zbog izborne kampanje je to eskaliralo. Ali budite sigurno da ne treba se bojati jer da je iredenta vrlo mala u Italiji, a njezine moguće šanse da nešto krene, ne da uspije, nego da krene u neku akciju su nikakve. Prema tome, ja ne bih dramatizirao situaciju, nego bih odgovorio da hrvatska Vlada u svakom trenutku zna na koji način će odgovoriti na ovakve poteze i naći ćemo odgovor i na ovaj zadnji potez Zakona o državljanstvu, jer on je i protivan nekim europskim konvencijama i uputu ćemo ih prema Vijeću Europe i prema Europskoj komisiji naše stajalište sa točno analiziranim i navedenim primjerima koji se članci određene konvencija krše, kojih je i Italija potpisnik.
Slaven Letica. Izvolite.
Predsjedniče Sabora, niste me zaštitili od upadica kolege Furia Radina i zbog toga sam prekoračio vrijeme. Mene je ujelo za srce kad je rekao: "Mi Talijani.". On je trebao reći: "Hrvati talijanskog porijekla.", a u Istri se gospodine predsjedniče, zadovoljan sam sa 62% vašeg odgovora, počeli ste ozbiljno razmišljati, ali još uvijek imate predrasuda da se radi o incidentima, ali to se o državnoj talijanskoj politici.
Zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. S obzirom da je cjelokupna javnost postala svjesna apsolutne zatvorenosti vaše Vlade, jedino mjesto gdje koliko-toliko morate odgovarati na pitanje javnosti ostao je ovaj aktulani sat. S obzirom da sve važne odluke ili većinu donosite daleko od očiju javnosti što smo se nedavno uvjerili i na slučaju "Kamen Ingrada". Možete li nam reći jeste li u međuvremenu sklopili novu nagodbu sa PIF-ovima u slučaju "Liburnija"?
Predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Gospođo zastupnice bili biste puno uvjerljiviji da nemate ovakvih kvalifikacija koje apsolutno ne stoje. Ova Vlada vrlo transparentno radi i informira hrvatsku javnost o svim svojim odlukama, pa i sa zatvorenih sjednica Vlade koje smo kao što znate naslijedili od svih Vlada koje su do sada funkcionirane, jer sve su Vlade imale otvoreni i zatvoreni dio, ali i odluke sa zatvorenog dijela sjednica Vlade i to jedanput treba reći hrvatskoj javnosti. I nije dobro da zlonamjerno interpretirate instituciju zatvorenog dijela sjednice Vlade koju ste sami prakticirali i Vlade prije vas, da je zlonamjerno interpretirate. Treba reći hrvatskoj javnosti, sve odluke sa tog dijela sjednice su otvorene jer se objavljuju u "Narodnim novinama" i na Internetu. I molim vas lijepo da mogući stupanj nepoznavanja te činjenice u Hrvatskoj javnosti ne koristite za zlonamjerne interpretacije i u tom smislu moj odgovor, nema nikakve nagodbe sa PIF-ovima, jer da ima onda bi se to znalo. Bilo bi ili na otvorenoj ili na zatvorenoj pa bi se objavilo u "Narodnim novinama" i tako da je vaše pitanje apsolutno suvišno, ono je politikantsko i ono je zlonamjerno.
Zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Pa gospodine predsjedniče Vlade, jedan odgovoran predsjednik Vlade bi na ovo pitanje iskoristio priliku i odgovorio na način da je prvotna pogodba i nagodba sa PIF-ovima bila loš posao i da je netko od vaših suradnika odgovoran za takav loš posao, jer teško možete hrvatskoj javnosti objasniti da ste se za vrijednost spora nagodili za 1,3 milijarde kuna. Vrijednost spora je dakle bio samo 500 milijuna kuna, gotovo dakle dvostruko veću cijenu ste odlučili dati PIF-ovima od onoga što je bila stvarna vrijednost spora, a na to vas je upozorilo i Državno odvjetništvo. Dakle jedan odgovoran premijer ne bi odgovarao ovako nego bi iskoristio priliku i rekao da je to bio loš posao vaše Vlade za koju smo a propos toga saznali tek onda kada su to novinari otkrili.
Zastupnica Ruža Lelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru Kalmeti, a mislim da je tu. U programu hrvatske Vlade od 2005. do 2008. godine planira se izgradnja, odnosno puštanje u promet dionice autoceste od Županje do Lipovca. Vidimo evo da i zima ne posustaje, spominju se i iznose mišljenja o poteškoćama snabdijevanja sirovine iz Kamenoloma "Vetovo", zatim dvojbena je i sudbina i "Kamen Ingrada" pa vas pitam gospodine ministre da li će to možda usporiti ili odložiti puštanje u promet ove dionice koja je planirana za rujan 2006. godine. Također bih vas pitala, u toku izgradnje, tijekom izgradnje ove autoceste su dobrano uništene sve lokalne ceste osobito u naselju Štitar, pa da li će te dionice biti obnovljene i sanirane. Hvala.
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala. Gospođo zastupnice na vaše pitanje mogu odgovoriti vrlo evo jasno i kratko rekao bih. Ni vremenske prilike i drugi problemi neće ugroziti planiranu dinamiku izgradnje ove dionice autoceste i ona je planirana za rujan. Ja već sada mogu kazati s obzirom na dinamiku radova, da će zasigurno to biti prije roka. Teško mi je kazati da će biti mjesec dana ili dva prije roka, ali zasigurno će ta dionica vrlo važna koja je na desnom koridoru, čime ćemo onda praktički desni koridor koji ide kroz Republiku Hrvatsku u potpunosti završiti do granice sa Srbijom i Crnom Gorom, biti gotova. Što se tiče okolnih cesta koje mehanizacija koristi za izgradnju autoceste, one će zasigurno biti sanirane i dovedene u prvobitno stanje.
Zastupnica Ruža Lelić, izvolite.
Hvala gospodine ministre. Zaista je dobro čuti da će cesta biti, autocesta biti izgrađena i prije roka što je vrlo bitno i za našu županiju, ali mislim i za hrvatske autoceste obzirom da je ta dionica, da su mislim autocesta Zagreb-Lipovac da je jedna od profitabilnih autocesta, a osobito sam zadovoljna evo da će te lokalne ceste biti sanirane i dovedene u prvobitno stanje. Zahvaljujem.
Zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri. Ja ću svoje pitanje uputiti gospodinu ministru Branku Vukeliću. Dolazim iz grada Siska iz sredine gdje je tradicionalno gospodarstvo bilo vezano uz tzv. tešku industriju, željezaru, rafineriju, da ne nabrajam. Uz ovu tešku industriju živjelo je i obrtništvo. Posljednjih godina na žalost jedan veliki broj obrtničkih radionica se zatvara, najčešće onih u uslužnim djelatnostima i to u trgovini. Veseli nas naročito otvaranje obrta u području graditeljstva i proizvodnim djelatnostima. Obrtnici, mali i srednji poduzetnici trebaju pomoć kako bi pojačali i konkurentnost i uveli nove tehnologije. Veliki problem obrtništva jest nedostatak stručnih kadrova za obavljanje nekih od djelatnosti. Gospodine ministre ja bih vas upitala, koji su rezultati aktivnosti i mjera koje provodi vaše ministarstvo u području obrtništva, što sve čini ministarstvo da pomogne svim malim obrtnicima.
Ministar Branko Vukelić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospođe i gospodo saborski zastupnici. Evo zahvaljujem na ovom pitanju saborskoj zastupnici, jer ne samo u Sisku nego obrtništvo je važan dio gospodarstva u cijeloj Hrvatskoj, to je nešto što je hrvatska tradicija stoljećima ne samo ovih godina i zbog toga je hrvatska Vlada donijela program poticanja već na početku mandata, program poticanja malog i srednjeg poduzetništva. U taj program jasno obuhvaćeno je i obrtništvo kao jedan važan i značajan čimbenik gospodarstva i gospodarskog razvoja Hrvatske. U tom programu koji se provodi dakle dvije godine, odnosno evo sada i treća godina, upravo su smjernice strateške usmjerene upravo dakle na ovaj dio o kojem vi govorite, kako pomoći obrtništvu i malom i srednjem poduzetništvu da ustvari imamo što više proizvodnih obrta i malih i srednjih poduzeća, kako da što više uvedu nove tehnologije, kako da strukovna zanimanja i obrazovni programi budu što kvalitetniji za obrtnike i ja mogu reći da nakon ove dvije godine provođenja ovoga vladinog programa imamo zaista odlične rezultate. To nije mišljenje mene kao ministra samo nego je mišljenje i obrtnika i poduzetnika jer smo napravili jednu veliku anketu sa 500 poduzetnika koji su koristili ove poticaje, oni su se jako dobro izjasnili o ovim programima sa jednom vrlo visokom ocjenom, a nekoliko konkretnih pokazatelja. Mi smo u 2005. godini za nove tehnologije utrošili oko 24 milijuna kuna. Za potpore obrtništvu oko 11,75 milijuna kuna, a za projekte provedbe edukacije 5,2 milijuna kuna. Ono što je posebno važno za reći to je da je 74,6% potpora otišlo u proizvodnju, dakle, obrtima i poduzetnicima proizvodnoga tipa. A da smo po prvi puta uspjeli u potporama imati 56,7% potpora koje su odlazile za nove tehnologije. To je vrlo važno i značajno jer mislim da je trend u tom dijelu kao i ono što smo prošle godine uspjeli ostvariti, a to je da prvi put porast novih obrta išao u prilog proizvodnih obrta i onih koji imaju uslužnu djelatnost vezano na proizvodnju. Po prvi puta. I taj trend novih obrta imamo takav trend i ove godine. Mogu reći da smo za nepuna 2 mjeseca ove godine imamo preko 600 novih obrta. To je skoro 20% u odnosu na cijelo povećanje obrtnika prošle godine i da je taj trend upravo posljedica ovakvog programa hrvatske Vlade koje provodi Ministarstvo kome sam ja na čelu. I mislim da je upravo i dalje u suradnji sa Obrtničkom komorom i sa obrtnicima, na nama da učinimo iskorak i u ovom strukovnom obrazovanju. Zajedno evo sa kolegom Primorcem radimo na tome da ne samo ova strukovna zanimanja, 57 programa koji su uvedeni u obrazovni sustav, nego da idemo i na još kvalitetnije naukovanje tih mladih ljudi koji si pripremaju zanate. Da idemo gledati i što se tiče upisnih kvota u takovim srednjim školama koje pripremaju mlade ljude za obrte. Dakle, da idemo u centar izvrsnosti, idemo pomoći obrtnicima i vezano za uvođenje svih standarda i normi koji su bitni za Europu i europsko tržište. Dakle, nastavljamo sa tim programom koji je, ponavljam, do sada pokazao zaista odlične rezultate.
Zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Jako je važno to što ste sada rekli, što sve ovo Ministarstvo i koje aktivnosti provodi. Ovo je godina strukovnog obrazovanja u srednjem školstvu pa se nadam da će i ta reforma pomoći i našim obrtnicima da osiguraju adekvatne kadrove, a i odgovor svima onima koji su mi pisali i uputili što sve naše ministarstvo može učiniti da im se pomogne u njihovoj redovitoj djelatnosti. Hvala vam.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. U Zadru gotovo čiste nego ptice lete u zrak automobili. Nakon što je u zadnjoj eksploziji odletio u zrak automobil zadarskog dožupana parkiran na ulici vi ste tom prigodom, gospodine ministre Kirine, izjavili da životi građana niti njihova imovina nisu ugroženi već da je počinitelj poslao samo poruku. Time ste jedan teroristički čin sveli na nivo jedne obične poruke. Civilizirana društva poznaju usmenu, pisanu, elektroničnu poruku, a kakva bi ovo poruka bila? Možda po vašem neka bombastična. Pitam vas, ustvari, kakvu time vi poruku šaljete hrvatskoj javnosti, ali i potencijalnim počiniteljima?
Ministar Ivica Kirin.
… [[Govornik naknadno uključen.]] , ponešto, a poštovana zastupnice Hrvatskog sabora, a da sam možda bolje kao ministar konstatirao da je nesigurnost u zemlji takva da nijedan turist više ne dođe u zemlju? Da je eksplozija postavljena u točno tempirano vrijeme kada nije bio nijedan vlasnik vozila blizu, kada nikoga nije bilo u blizini i pri tome nije načinjena nikakva šteta. Ja kao ministar u Vladi Republike Hrvatske vodim i dajem izjave od interesa za Republiku Hrvatsku, ali naravno da osuđujem ovaj čin kao i svi članovi Vlade i osobno ćemo se pobrinuti da dođemo do tih ljudi koji su to podmetnuli. A da sam rekao u kontekstu poruke, mislio sam reći na to da nije eksplozija postavljena da bi nekome uništila život ili da bi nanijela štetu većih razmjera. Nego je napravljeno iz razloga koji vjerojatno i oni kojima je podmetnuta, zato se vodi kriminalistička istraga, su znani. Jer uvijek postoji nekakav motiv i taj motiv sada policija istražuje. I zbog interesa hrvatske javnosti i zbog ministarstva na kojemu sam ja na čelu i vas koji sjedite ovdje mi ćemo to razriješiti. Hvala lijepo.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Vi gospodine ministre niste odgovorili kao ministar u hrvatskoj Vladi nego kao branitelj na sudu tog nepoznatog počinitelja i to je žalosno. I vidite, dok kriminalitet najteže vrste doživljava upravo procvat zadnje 2 godine, vi mičete iz operative, primjerice, čovjeka koji je 5 puta proglašen najboljim krim-policajcem. I umjesto, ustvari da udarite na te najteže počinitelje jer razbojništva, ubojstva, narkomafija cvjeta, vi dakle umjesto da udarite na narko-kartele, najavljujete pohod na bordele.
Zastupnik Ivo Lončar. Izvolite. Mir molim. Molim vas, molim vas. Tu su neke uzbudljive riječi izazvale jednu zabrinutost. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo. Moje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade, doktoru Ivi Sanaderu. Gospodine predsjedniče, u posljednjih nekoliko godina nijedna hrvatska nacionalna institucija nije izazvala toliko kontraverzije kao Hrvatska radiotelevizija. Pa evo, dogodilo se je nešto prije 2 mjeseca čak i u ovomu Domu da se u ovome Domu raspravljalo o financijskom stanju na Hrvatskoj radioteleviziji. Po mom dubokom uvjerenju to je potpuno neprimjereno jer gdje to u svijetu ima da vlasnik raspravlja o poslovanju vlastite tvrtke. Ali evo, to se kod nas dogodilo. I sad, što se događa? Tamo se napadaju časni i pošteni ljudi koji vode tu kuću, a ja odgovorno mogu tvrditi da ljudi koji vode tu kuću od najviše do najniže razine su časni, čestiti i pošteni ljudi. Nekoć su bili ugledni članovi partije, mnogi od njih su bili ugledni obavještajci, mnogi od njih su završili kontraobavještajne beogradske akademije, itd. I sad pogledajte što se događa? Te se ljude napada. Ja jednostavno ne mogu vjerovati da je to tako. Očito da je neprijatelj i domaći izdajnici pustili svoje pipke. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, ja vas pitam, kada će institucije Hrvatske države, MUP a napose njegova kriminalistička policija i pravosuđe obaviti svoj posao na Hrvatskoj radioteleviziji o njezinom poslovanju u posljednje 4 godina, a napose u 2004. i 2005. godini. Zašto to pitam? Pitam zato da bi se skinula ljaga s današnjeg časnog vodstva na svim razinama Hrvatske radiotelevizije. Hvala lijepa unaprijed na odgovoru.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, bez obzira na vaše briljantne govorničke sposobnosti ja ću reći dvije stvari u odgovoru na ovo vaše pitanje. Prvo, za nas sve, a znam da i vi spadate među te ljude u Hrvatskoj neupitna je sloboda medija i neovisnost javne televizije o politici. I to je načelo koje moramo poštovati, za koje se svi zauzimamo i oko kojega ja mislim da nema dvojbe. Međutim, svačije poslovanje pa i poslovanje Hrvatske-radiotelevizije mora biti podložno kontroli, reviziji, a posebno onoga koji je njegov vlasnik, to je Hrvatski sabor i zato apeliram na sve one koji u hrvatskoj javnosti imaju što reći i koji se javljaju u različitim i ovakvim prigodama da odijelimo te dvije teme. I ako Hrvatski sabor, kad ste me već pitali za mišljenje, raspravlja o financijskom izvješću ima pravo jer je vlasnik apsolutno biti kritičan, a institucije hrvatske države, tijela državne uprave moraju kontrolirati financijsko poslovanje Hrvatske-radiotelevizije. Očekujem da će skoro doći u Hrvatskoj trenutak kada ćemo moći mirno o tome govoriti, a da oni koji o tome ne govore, a da oni koji o tome govore ne dospiju pod optužbu da se miješaju u slobodu medija i u neovisnost javne televizije. Mislim da su to dvije odvojene stvari i ukoliko želimo demokratizirati hrvatsko društvo do kraja, a mislim da nema onoga koji ga ne želi demokratizirati, onda je neupitnost slobode medija apsolutno prva, bez medija nema demokracije jer mediji prenose informaciju, a pravo na informaciju svakog pojedinca u jednom društvu to je temelj demokracije. Prema tome, uloga svih medija u Hrvatskoj, pa i Hrvatske televizije je iznimno važan za demokraciju, ali isto tako molim, očekujem, nadam se da će uskoro doći trenutak u Hrvatskoj kada ćemo moći govoriti o financijskom poslovanju bez opasnosti da te netko optuži da ugrožavaš njegovu slobodu jer ukoliko bi takvo stanje ostalo to bi značilo da činjenica da javna televizija ispunjava svoju ulogu u hrvatskom društvu joj omogućava i da posluje financijski bez ikakve kontrole, a toga nema nigdje u svijetu pa neće biti ni u Hrvatskoj.
Zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, zadovoljan sam 73% vašim odgovorom, a sad ću vam reći zašto sam nezadovoljan jer moram iskoristiti Poslovnik. Nezadovoljan sam, sad ću vam nešto citirati. 1939. je godine veliki brko, šef svjetskog proletarijata i proleterske revolucije obratio se generalu Ivanovu i rekao mu sljedeće: "Druže dopustite da vas strijeljamo jer to od nas zahtijeva revolucija". Ja bih molio da sada neprijatelji i domaći izdajnici ne bi postupili po ovome, malo to parafraziram, pa da ne bi strijeljalo časno vodstvo Hrvatske-radiotelevizije. Hvala lijepo.
Zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Pitanje za predsjednika Vlade. Poštovani gospodine predsjedniče, sveukupna gospodarska suradnja između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine još uvijek nije dosegla predratnu razinu, postoje međutim mnogobrojne još uvijek u nedovoljnoj mjeri iskorištene mogućnosti, potencijali za njeno povećanje, komplementarnost i međuovisnost naših gospodarstava nudi velike šanse i dugoročne perspektive. Primjer su radnje aluminijskog kombinata Mostar, … [[Govornik se ne razumije.]] Šibenik, Feala, naših elektroprivreda, dalekovoda, konstruktora, luke Ploče itd. u što se uključuju i globalni svjetski igrači kao što su … [[Govornik se ne razumije.]] na najbolji način ukazuje na značajne mogućnosti potencijale takve suradnje. Na takve velike proizvodne i logističke lance s obje strane državne granice prirodno se naslanjaju stotine srednjih i malih poduzeća, a na sve to vezuje se na tisuće novih radnih mjesta, snažniji izvor i gospodarski rast kao i rast globalne konkurentnosti obiju država. Ovakvim projektima treba osigurati i atribute na znanju zasnovanog gospodarstva kroz odgovarajuću kvalitetu menadžmenta, koordinirano obrazovanje i trening zaposlenika kao i primijenjena istraživanja i razvoj u suradnji s odgovarajući znanstvenim institucijama Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Nasuprot tome pojedinačne inicijative i pojedinačni projekti nemaju onaj željeni snažni pozitivni sinergijski efekt na gospodarstvo obiju država kao što mogu imati ovakvi zajednički veliki proizvodi i logistički lanci koji predstavljaju preduvjet globalnog konkurentnog gospodarstva. Gospodarska suradnja između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine na tim principima može predstavljati i model za ubrzavanje ekonomskog rasta i razvoja u jugoistočnoj Europi. Možete li reći štovani gospodine predsjedniče što hrvatska Vlada radi kako bi još snažnije potaknula pozitivne procese u tom pravcu i još snažnije pokrenula hrvatske gospodarstvenike gleda jačanja gospodarske suradnje Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine posebno uzimajući u obzir i vaše osoblje, dobre prijateljske odnose s predsjednikom Vijeća ministara u Bosni i Hercegovini gospodinom … [[Govornik se ne razumije.]] Terzićem kao i vaše nedavne razgovore u Mostaru i Zagrebu te vašu predstojeću posjetu Bosni i Hercegovini?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, u upravo prigodi ovih dvaju susreta koja ste spomenuli u Mostaru i Zagrebu, a to je bilo unazad 2 tjedna sve razgovarao sam vrlo široko sa premijerom Terzićem upravo o ovoj tematici i mogu najaviti ovdje i ekskluzivno da smo dogovorili da u prigodi mog posjeta Sarajevu koji bi se trebao organizirati u skorašnje vrijeme, naime čekamo još uvijek i suglasnost, u Bosni i Hercegovini se čeka suglasnost Republike Srpske na potpis sporazuma o imovinsko-pravnim odnosima koji je gotov, koji je parafiran i za koji je šteta da već nije potpisan i prošle godine je bio spreman i za kolovoz kad je Terzić bio u Zagrebu, a spreman je za potpis i ugovor o dvojnom državljanstvu između Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Ta dva sporazuma bi se trebala potpisati u prigodi mog posjeta Bosni i Hercegovini, međutim dogovoreno je da u toj prigodi, a upravo zbog ove ekonomske suradnje o kojoj ste govorili organiziramo jednu konferenciju o ekonomskoj suradnji Hrvatske i Bosne i Hercegovine na koju bismo pozvali sve vodeće hrvatske gospodarske subjekte, vodeće subjekte Bosne i Hercegovine. Dakako vi ste spomenuli i suradnju na energetskom planu, tu mogu reći da možemo za sada biti zadovoljni, ali sigurno da bi mogla biti i bolja suradnja kad je riječ i o suradnji TLM-a i "Aluminija Mostar" konkretno spomenuli ste "Glenkor" itd. pojedine planove oko privatizacije. Hrvatska kao što znate ima udio 12% u "Aluminiju" Mostar i sigurno smo zainteresirani za budućnost tog ekonomskog diva i ne možemo ni TLM, ali ni Hrvatska gledati na koji način mirno skrštenih ruku jer smo suvlasnici u "Aluminiju" 12%. Prema tome, da zaključim Hrvatska i Bosna i Hercegovina imaju ugovor o slobodnoj trgovini koji također ima nekih problema i ovdje ću reći u ovom kontekstu da ova naša ideja da se ugovor o slobodnoj trgovini proširi na zemlje CEFTA-e ima još jedan blagotvorni karakter za naše ekonomske odnose. Naime, u regiji jugoistočne Europe postoji jedan čitav niz bilateralnih sporazuma između različitih zemalja ali oni imaju različit karakter, različite kriterije, različite uvjete poslovanja i bilo bi dobro jer ovdje mi smo svjedoci da je Bosna i Hercegovina jednostrano izmijenila neke stavke u ugovoru o slobodnoj trgovini, o tome ministar Čobanković sa svojim kolegom vodi već rasprave. To je tema razgovora i nas premijera i ostalih i zato bi ideja CEFTA-e ukoliko naravno podrži Europska komisija a ja se nadam da hoće, Pakt o stabilnosti i ostali koja bi se proširila na osam zemalja imala jednak tretman svih i tu ne bi bilo onda iznimaka koje su moguće kao što je sada kada imaš bilateralni sporazum pa netko može jednostrano nešto promijeniti što nije uobičajeno, nije dobro, nije europski ali događa se. I u tom smislu nastojat ćemo da se i ova ideja CEFTA-e zaživi tako da sa svim zemljama s kojima imamo bilateralni ugovor o slobodnoj trgovini bude praktički standardiziran za sve i onda nema iskakanja.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče.
Brzi ste bili. Dalje slijedeći zastupnik Mario Zubović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjednice hrvatske Vlade, poštovani ministri! Svoje pitanje upućujem ministru znanosti, obrazovanja i športa gospodinu Draganu Primorcu. U pripremi je novi Zakon o športu. Moje pitanje se odnosi na rješenje dugova klubova prve nogometne savezne lige. Koliko znamo dugovi su tri, četiri kluba jako veliki i interesira me na koji način će se tim zakonom riješiti problem tako velikih dugova i kako će to rješenje utjecati na druge klubove i općenito na sport u Hrvatskoj? Hvala.
Ministar Dragan Primorac. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora! Prije nego što vam odgovorim konkretno na vaše pitanje dozvoliti mi samo upozoriti da Zakon o športu koji je više od 120 javnih rasprava imao pokriva nekoliko ključnih segmenata. On rješava i nacionalnu strategiju razvoja sporta, ulaganje u šport i financiranje u periodu od osam godina, rješava pitanje djece u športu, amaterskog športa, zabrane prenamjene športskih objekata i kompletne informatizacije o športu. A jedna od točaka je ovo što ste vi spomenuli preoblikovanje. Hrvatski šport, i to je točno, on je pred stečajem. U ovom trenutku negdje oko 700 milijuna kuna je duga zajedno sa kamatama i vi imate dvije mogućnosti koje možete napraviti, poštivati zakon i prvu nogometnu ligu i neke druge poslati u stečaj, ili kao što su napravili Španjolci i neke druge države otvoriti mogućnost da se dogodi to preoblikovanje i da klubovi počnu poslovati financijski u skladu sa zakonom. Prva stvar koju je nužno napraviti u ovoj proceduri je utvrditi kroz reviziju stvarno poslovanje i stanje klubova. To je nešto što nikad nije napravljeno u hrvatskim klubovima, utvrditi vrijednost dugova, utvrditi vrijednost sve imovine koju jedan klub ima jer vi danas znate da na primjer vlasništvo nogometnih terena i objekata je u nadležnosti lokalne samouprave. A vlasništvo igrača je praktički prava vrijednost kluba. I ako utvrdite da postoji niz ugovora za koje nitko ne zna onda se pita koja je vrijednost tog kluba i da li uopće ima vrijednost a pojedini klubovi imaju veće dugove od 200 milijuna kuna. Revizija je prvi korak. Cijela intencija ide da se kroz preoblikovanje koje je obavezno za sve one koji su u stečaju napravi na način da država kao najveći vjerovnik naravno uz utvrđenje drugih vjerovnika svoja prava prenosi na lokalnu samoupravu. Lokalna samouprava na taj način postaje većinski vlasnik klubova, počinje klub funkcionirati na bitno drugačijim osnovama ili kao udruga građana. Praktički vi imate prostora da možete raditi manipulacije koje ne možete raditi kao dioničarsko društvo i nakon toga klub je u stanju i kreće sa nulom u pravo poslovanje. Ako on to ne zna lokalna samouprava raditi naravno da uvijek ima perioda godina, dvije, tri da taj klub ide u stečaj ili na prodaju. Ono što je iznimno važno reći glede toga je da u ovom cijelom procesu mi ne možemo riskirati da jedan klub koji predstavlja tradiciju za jednu sredinu, za hrvatsko društvo, da ga netko kupi a da ne ulaže u pomladak. I zbog toga smo dali mogućnost da dobit koja dolazi u klub je nužno da prva dobit ide u održavanje pomlatka tog kluba. Tako je zatvoren cijeli ciklus. Inače, ovo o čemu ja govorim je pravilo koje nameće UEFA, ovo je jedan od preduvjeta da hrvatski nogometni a i ostali klubovi mogu se konkurirati i takmičiti na europskim natjecanjima.
Zastupnik Mario Zubović. Izvolite!
Zahvaljujem na ovom odgovoru i nadam se da će se po tom zakonu konačno urediti odnosi u hrvatskom nogometu. Znamo koliko je to nama svima bitno, i da će i drugi i manji klubovi naći profita u tome. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Josip Sudec. Izvolite!
Gospodine premijeru, ovog trenutka osobe sa invaliditetom nemaju nijednu povlasticu prilikom kupnje automobila koji im je zapravo ortopedsko pomagalo. Poznato nam je da je formirana radna grupa koja bi trebala izraditi kriterije i mjerilo. Zanima me kada će Vlada utvrditi materijalne i zakonske pretpostavke za oslobađanje PDV-a pri uvozu osobnog automobila osobama sa invaliditetom i možemo li to računato do prvog rebalansa ovog proračuna? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine zastupniče, ima jedan problem naš zajednički, i vaš i moj, odnosno svih nas u Hrvatskoj koji se odnosi na činjenicu da je u Acq'uisu predviđena nulta stopa PDV-a, dakle u pravnim stečevinama Europske unije. I ukoliko idemo prema Europskoj uniji vjerojatno ćemo morati ukidati nultu stopu PDV-a, ne znam je li to u ovom trenutku i zapisano u SSP-u ali sigurno da u Acq'uisu u pravnim stečevinama stoji i to je onaj problem o kojem moramo voditi računa. Drugi je problem naravno financijske naravi jer kad smo radili u ovom trenutku ni vi niste precizirali u koliko postotku invaliditeta itd. bi bilo dobro da se odstupi od zahtjeva da se plati PDV. Ali u svakom slučaju trebali bi prije toga izračunati, napraviti jednu kalkulaciju da vidimo je li to moguće pokriti iz državnog proračuna bez obzira što imam velike simpatije, suosjećanje i željeli bismo izaći u susret ali moramo voditi računa da ako se pridružimo Europskoj uniji da moramo poštovati načela koja tamo vrijede a tamo vrijedi da osim u nekim slučajevima nema nulte stope PDV-a.
Zastupnik Josip Sudec. Izvolite!
Zadovoljan. Hvala.
Hvala. Zastupnik Franjo Arapović.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, pozdravljam gospodina predsjednika hrvatske Vlade, ministrice i ministre i sve nazočne. Svoje pitanje ću postaviti gospodinu Draganu Primorcu, ministru znanosti, obrazovanja i športa. Prije par dana imao sam razgovore sa roditeljima đaka koji i ove godine kreću u prve razrede gimnazije. Razgovarali smo o svim problemima koji su uključeni u školstvo počev da smo jedan jedini grad u Europi koji ima tri smjene trenutno, to je grad Zagreb. A pitanje se posebno, oslonit ću se na to da jeste li ispunili sve uvjete i preduvjete za uspješnu realizaciju plana matura? Hvala.
Ministar Dragan Primorac.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zastupniče vi ste podijelili vaše pitanje u dva segmenta. Ja ću prvo odgovoriti, ja prvo zahvaljujem Hrvatskom saboru što daje jasnu podršku glede provođenja državne mature, toliko nužnog, toliko nužnog ispita zrelosti, ali i ispita znanja koji je apsolutno je kompatibilan sa svim trendovima modernog obrazovanja. Odgovor na vaše prvo pitanje. Ako želimo napraviti da Hrvatska postaje najkonkurentniji sustav obrazovanja do 2010. godine što je jasno prikazano u Strategiji razvoja znanosti i obrazovanja što je prihvatila Svjetska banka onda definitivno mi se moramo držati plana da za 4 godine prva generacija gimnazijalaca ide po tome. Glede toga napravljeno je sljedeće: Vijeće Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa za uvođenje državne mature je imalo blizu 200 sastanaka i u ovom trenutku su formirane radne skupine za 3 ključna predmeta: predmet hrvatskog jezika, matematike i stranog jezika tako da će po prvi put nacionalni ispiti u Republici Hrvatskoj biti održani tijekom svibnja ove godine. Što to znači? To znači da će prvi put ocjena u indeksu i stvarno znanje, dječje znanje u srednjim školama biti testirano na potpuno jednaki način na teritoriju cijele Republike Hrvatske. Hrvatska nažalost ima neujednačeni sustav obrazovanja, a iz primjera Finske koja je najbolje ocjenjena znamo da dok država nema ujednačen sustav obrazovanja ona nema šansu da ima kvalitetni i konkurentni sustav obrazovanja. Nadalje, Centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja temeljna je institucija koja prvi put u Hrvatskoj postoji i koja će objektivno govoriti tko je tko u obrazovanju, je postavljena. Ravnatelj je počeo sa radom i oni će preuzeti … [[Govornik se ne razumije.]] državne mature. Kratak odgovor na vaše pitanje glede objekata školskih. Točno je da je grad Zagreb godinama nije sudjelovao u izgradnji objekata, ali od ove godine u jednoj partnerskoj suradnji koju je napravila Vlada Republike Hrvatske sa Gradom Zagrebom to se mijenja i u naredne 4 godine grad Zagreb ide svake godine uz pomoć Vlade Republike Hrvatske sa po 4 nova školska objekta što znači 16 novih škola u periodu od 4 godine.
Zastupnik Franjo Arapović. Izvolite.
Htio bih zahvaliti gospodinu ministru Primorcu na ovom iscrpnom odgovoru jer sam i sam jako zainteresiran pošto u kući imam dva maturanta. Hvala.
Zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, gospodo, gospođe i gospodo ministri svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Polančecu. Prije mjesec dana otprilike predali smo vam elaborat o stanju, bolje rečeno poteškoćama u drvnoj industriji u Republici Hrvatskoj ponajviše o sjeverozapadnoj Hrvatskoj gdje je i najveća koncentracija drvno-industrijske proizvodnje. Naveli smo i niz konkretnih mjera kojima predlažemo da Vlada poglavito u ovim okolnostima kada ova monetarna politika, tijekovi u monetarnoj politici ne idu na ruku izvoznicima pomogne drvnoj industriji smatrajući i dokazujući da i ostale države u našem susjedstvu pa i daleko razvijenije države primjerice Italija pomažu na različite načine svojoj drvnoj industriji. Pa me zanima, naišli smo kod vas na verbalnu podršku u kojem roku i na koji način Vlada može pomoći drvnoj industriji. Napominjem da mi se čini dobar model kojim se krenulo u pomoć tekstilnoj industriji na kraju godine koja je dobila i bezpovratne državne pomoći i smatram da jednako kao što pomažemo brodogradilišnoj industriji treba pomoći i drvnoj industriji. Pa vas molim da ako je danas moguće iznesete barem one vatrogasne ili ove prve mjere koje su potrebne kako bi se ublažilo ovo stanje koje danas je zadesilo drvnu industriju.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Dame i gospodo. Prije svega ja pozdravljam vašu inicijativu i aktivnosti koje poduzimate u cilju poboljšanja stanja u drvnoj industriji kako na području grada i županije Varaždinske tako i u cijeloj Hrvatskoj. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva kroz svoju upravu za drvnu industriju izradilo je analizu stanja u drvnoj industriji i šumarstvu Republike Hrvatske i ta analiza je bila podloga za definiranje strategije razvoja industrijske, industrijske prerade drva. Ova strategija je prezentirana između ostalog i podvrgnuta sudu javnosti i tijekom zadnje ambijente i na osnovu ove strategije definiran je nacrt operativnog plana razvoja o kojem sam vam također govorio tijekom našeg zadnjeg susreta i razgovora koje smo vodili. Operativni plan razvoja definira 4 prioriteta razvoja. To su: povećanje konkurentnosti, povećanje uporabe drva, razvoj novih proizvoda i razvoj novih tehnologija u drvnoj industriji. Međutim moramo naglasiti što je temeljni cilj? Temeljni cilj je povećanje stupnja finalizacije u našoj drvnoj industriji. Konkretnije koje mjere ovaj operativni program kojeg ja još uvijek zovem nacrtom operativnog programa podrazumijeva, su između ostalog sljedeće: kreditne linije na rok do 10 godina uz dvije godine "grace" perioda i uz kamatnu stopu do 5%. Kroz HABOR i uz jednostavniji sustav garancija zahvaljujući HAMAG-u. To je ono što je najdirektniji odgovor, najkonkretniji odgovor na najčešće zahtjeve naših drvoprerađivača. Uz to želio bih napomenuti da ovaj nacrt operativnog plana razvoja definira i ulogu Povjerenstva za definiranje novog sustava prodaje drvne sirovine. Kao što znate Povjerenstvo koje je Ministarstvo oformilo ima zadatak da predloži novi način prodaje sirovinske mase, dakle drvne mase od strane Hrvatskih šuma. Osnovni kriterij pri tome će biti da prioritet imaju oni drvoprerađivači koji proizvode proizvode sa višim stupnjem finalizacije. Isto tako želim napomenuti da je u postupku i definiranje pravilnika o kvaliteti namještaja i pravilnika o deklariranju namještaja u Hrvatskoj čime bi se definitivno trebalo stati na kraj praksi uvoza nedovoljno kvalitetnog namještaja u Republiku Hrvatsku i naravno ovaj plan i program predviđa i dalje sufinanciranje zajedničkih nastupa na sajmovima u ovoj branši. Operativni plan razvoja je na javnoj raspravi. Naši kolege iz Ministarstva poljoprivrede obilaze županije i županijske gospodarske komore. Imaju javnu raspravu sa drvo prerađivačima i dobar dio i onoga što su bili prijedlozi kolege iz drvne industrije koji su zajedno s vama bili kod mene na prijemu i sve ono što se čuje na ovakvim skupovima, javnoj raspravi, ugrađuje se u cilju poboljšanja ovog operativnog plana i programa za kojeg vjerujem da ćemo ga kroz mjesec dana imati apsolutno definiranog i završenog. Hvala lijepo.
Zastupnik Ivan Čehok.
Zadovoljan sa nizom mjera o kojima je govorio potpredsjednik. Molim samo da se one što je moguće prije počnu primjenjivati, jer stanje je doista teško poglavito zbog ove fruktuacije koja se događa na monetarnom tržištu. Ja samo upozoravam da je stanje stvarno teško i što prije počnemo primjenjivati taj operativni plan mislim da će drvna industrija lakše izaći iz krize.
Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje predsjedniku Vlade. Prije kratkog vremena Vlada Republike Hrvatske je raspustila županijske skupštine Požeško-slavonske i Dubrovačko-neretvanske županije, te Gradsko vijeće Grada Velike Gorice. Iz te odluke iščitava se poruka građanima da Vlada štiti njihovu volju izraženu na izborima, te da neće dopustiti vlast koja ne proizlazi iz naroda i ta poruka je dobra. Nakon lokalnih izbora u brojnim jedinicama lokalne samouprave formirana je izvršna vlast glasovima vijećnika koji su ili napustili stranke na čijim listama su kao njihovi kandidati izabrani ili bez odluka stranačkih tijela podržavali suprotnu političku opciju. Prihvaćanjem kandidature kandidati su građanima i dali obećanje čije i kakve će programe i političku opciju zastupati. Temeljem toga građani su i glasovali nakon izbora bez volje onih koji su glasovali prelascima, izlascima, formira se vlast kakvoj su građani rekli ne. Razlog tih neprincipijelnosti najčešće su materijalne prirode kao na primjer u općini Podgorač gdje se takva vijećnica izabire za predsjednicu vijeća uz naknadu od dvije i pol tisuće kuna mjesečno, a za naklonost drugog vijećnika krak kanalizacije mijenja smjer i umjesto u poslovnu zonu ide u ulicu gdje vijećnik stanuje. Ovo nije usamljeni slučaj. Sjetimo se Slavonskog Broda, Karlovca, Siska, općina Bebrine, Gornji Bogićevci itd. Cijena prelazaka mjeri se milijunima kuna, a najveći kupac je HDZ. Građani su prevareni i tu prevaru još i plaćaju. Gospodine premijeru, što ćete učiniti u zaštiti ustavne odredbe da vlast pripada narodu i proizlazi iz naroda?
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospođo zastupnice, sve ste dobro rekli osim kad ste spomenuli HDZ. Ja bih mogao sada uzvratiti sa nekoliko vrlo ubojitih primjera prema vašoj stranci, ali neću to učiniti. Neću to učiniti. Smatram da nije dobro da se prepucavamo političke stranke između sebe, nego da pokušamo zajednički naći rješenja kako osigurati da se volja građana, ono što ste vi u uvodnom dijelu vašeg pitanja rekli poštuje nakon izbora. Mi smo u Vladi o tome dosta razmišljali. O tome se razgovaralo i prije i u ovom Visokom domu i ne možemo pobjeći od činjenice da naprosto mandat koji je vijećnik dobio pripada njemu. Doduše on je bio na jednoj, na listi jedne određene stranke i sigurno da je taj birač koji je davao svoj glas imao na umu da ga daje jednoj političkoj opciji. To je sigurno. I to je nešto što ne možemo zanijekati, jer da je taj dotični vijećnik općinske, gradske ili županijske skupštine ili zastupnik sutra išao sam. Pitanje bi li prošao. Išao je na listi jedne stranke i prošao je u stvari u svoj mandat. E sad je pitanje koje su i najveći naši poznavatelji Ustava od našeg aktualnog predsjednika Sabora do potpredsjednika Arlovića često puta postavljali i u našim razgovorima i ja jesam da se to pitanje otvori. Kako riješiti tu dihotomiju? Da s jedne strane vijećnik koji je izabrani zastupnik, koji je izabran ima pravo i glasi mandat na njegovo ime i na njegovu osobu, ali kako s druge strane osigurati i stranke. Jer, vi ste spomenuli HDZ. HDZ je bio ona stranka koja je najviše praktički dobila štete zbog takvih. Mi sad imamo tri zastupnika u Saboru koji su ušli na listi HDZ-a i bilo bi dobro da vrate svoje mandate. To bi bilo moralni čin, ali oni to očigledno neće učiniti. Prema tome, mi smo ti koji smo kad ste već spomenuli Hrvatsku demokratsku zajednicu, ali zbog principijelnosti i načela ne možemo mijenjati jer je to očigledno ustavna kategorija. Tražili smo mišljenje ustavno-pravnih stručnjaka, prije svega profesora Smedrela koji je radio i na ustavima i na ustavnoj materiji i koji je rekao da mandat pripada vijećniku. Sigurno da mandat pripada vijećniku, ali on je na listi jedne određene stranke ostvario svoj mandat u Saboru, u vijeću gradskom, općinskom ili županijskoj skupštini i to je jedna materija, a to su bili razlozi zašto smo raspustili ove skupštine koju moramo raspraviti. Ako možemo naći neki način mi ćemo prvi biti za.
Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Drago mi je što se slažemo u ovom dijelu, dakle da ipak treba sačuvati volju građana. Ali gospodine predsjedniče, ja mislim da je vrijeme. Dosta smo razmišljali, a sada hajmo malo raditi. Ja znam da vi imate zahtjeve niza općina gdje se upravo to dogodilo, gdje su tražili dakle nesporno je mada pripada vijećniku. Ali hajmo sada u izborima provjeriti da li taj vijećnik ima podršku onih koje je on prevario i na taj način ćemo sačuvati volju. Dakle, poanta u tome je, hajmo malo raditi, nemojmo samo promišljati, a činjenica je gospodine predsjedniče Vlade, da je ipak najveći kupac Hrvatska Demokratska Zajednica. To je činjenica.
Mir. Nije to opera “Prodana nevjesta“. Mir. Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, neću postaviti pitanje o dvojnom državljanstvu. Krivo mi je, ali ovo što radite gospodo samo gurate građane prema tom državljanstvu. To je loše. Drugačije se vodi politika. No, pitanje želim postaviti gospodinu Kalmeti. Hrvatska Vlada namjerava pokrenuti rekonstrukcije pruge Rijeka – Zagreb – Botovo. Pruga bi trebala biti kraća za 61 kilometar. Sad je duga 330 kilometara, znači trebala bi biti u konačnici 269. brzina vožnje bi se trebala povećati sa 65km/h na 160km/h. Vrijeme bi se putovanja roba, putnika trebalo jasno bitno skratiti i samim time Rijeku na neki način pretvoriti u nultu točku hrvatskih prometnih pravaca. Prije svega zbog njihove Bogom dane luke. Međutim, tu se otvara nekoliko pitanja. Jasno od, kad, u kom vremenu će to biti napravljeno, s kojim novcem isfinancirano. Zašto se međutim gospodo zaboravlja na željeznički tunel "Učka" ili "Ćićarija" svejedno, kojeg je, ili za kojeg je još '93. mislim da je to bilo 25. ili 24.9. pokojni predsjednik Tuđman postavio kamen temeljac, a nije ništa do dana današnjeg napravljeno, a svjesni smo ako se ispusti ta prilika da vjerojatno tog tunela nikada biti neće. I drugo, na što je gospodin Biškupić odgovorio, što je sa, ili što će biti sa starim, sa cestinskim lučkim skladištima koji su pod zaštitom zaštitara. A sa druge strane znamo da je država jamac kredita Svjetskoj banci od 150 milijuna dolara, ako se ne varam. Znači, gospodine ministre zašto se izostavlja mogućnost gradnje tunela "Učka" ili "Ćićarija", znači od Istre prema Rijeci, jer je taj prostor Republike Hrvatske de facto jedini valjda u državi koji nije povezan željezničkom prugom.
Ministar Božidar Kalmeta.
Željeznica je nesumnjivo budućnost i tako se ponašanju i sve zemlje članice Europske unije i jučer i prekjučer na sastanku kvadrilaterale četiriju ministara, prometa i infrastrukture. Razgovaralo se o tome, bila je nazočna i gospođa De Palaso gdje se razgovaralo baš o Željeznici i potrebi razvoja Željeznice. Jasno, prvenstveno na koridorskim prugama, a onda i na svim ostalim prugama. Ovaj projekt nizinske pruge na projektu koji priprema Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka i Ministarstvo zaštite okoliša zadnju riječ će svakako dati Vlada Republike Hrvatske o rokovima, počecima itd. jer je to nesumnjivo jedan od ključnih kapitalnih razvojnih projekata koji je važan u transportnom smislu, ali je važan jasno i za razvoj luke Rijeka koja se sadašnjom prugom, takvom kakva je, imitirana u svom razvoju. Mi najprije ulažemo i radit ćemo koridorske pruge, jer je to svakako prioritet. Tu ćete se i vi složiti sa mnom, i kad je u pitanju pruga na koridoru 10 i kad je u pitanju rekonstrukcija, izgradnja nove pruge na koridoru 5B i kad je u pitanju rekonstrukcija nove pruge vrijedna preko 100 milijuna eura koja sada radi na koridoru 5C. Ovaj problem povezivanja Istre sa ostalim prugama u Hrvatskoj je doista, je aktualan i nije normalno jasno da se ne može, ne znam, iz Zagreba doći u Istru, nego se mora ići preko druge zemlje. No, u srednjoročnom planu koji HŽ imaju do 2015. godine zasigurno će se prići rješavanju i ovog problema i povezivanju Istre sa ostalim koridorskim i ostalim prugama u Republici Hrvatskoj. Svjesni smo toga. Znamo za taj problem i on je i bit će zasigurno realiziran u srednjoročnom planu, no ovog časa, kažem, prioritet su koridorske pruge.
Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Da, apsolutno pozdravljam projekt. Međutim, bez željezničkog tunela "Učke" i "Ćićarija" vi ne možete privući teret iz Italije, Francuske itd. i usmjeriti ga preko ove rekonstruirane pruge prema Mađarskoj, Češkoj, Poljskoj, odnosno gore prema Moskvi. Ako ne krene gradnja tunela "Učka" u ovoj fazi, obnova pruge Rijeka – Zagreb – Botovo bojim se da neće nikad. Ali nemojmo isto tako zaboraviti da je vjerojatno istarsko gospodarstvo u ovom trenutku najdinamičnije u Hrvatskoj, da je pokrivenost uvoza izvozom 88%, da je "Per Capita" u Hrvatskoj tisuću 935 dolara, a izvoz u Istri "Per Capita" je 4 tisuće 615 dolara itd. Jednom riječju, nepostojanja tog tunela ili tog željezničkog pravca u velikoj mjeri i koči gospodarske potencijale Županije istarske. I utoliko stvarno bih molio da, ako već se razmišlja o toj rekonstrukciji, sa možda nekoliko stotina milijuna kuna krene se i u gradnju ovoga zasigurno za Hrvatsku vitalnog infrastruktornog projekta.
Hvala. Poštovani zastupnik sljedeći Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, moje pitanje je za ministra financija gospodina Šukera. U mojem Međimurju gdje je uvijek živa poduzetnička aktivnost i ostala aktivnost što se tiče gospodarstva, jedno od glavnih tema uvjetima približavanja Europskoj uniji svakako je razvoj financijskog tržišta, ali i nacionalna fiskalna politika hrvatske države. Konsolidacija javnih financija, transparentniji državi proračun, smanjenje deficita i konsolidiranje opće države, te ubrzanje gospodarskog rasta, … [[Govornik se ne razumije.]] što ste vi osobno kao član hrvatske Vlade obećavali i obećali prilikom dolaska na vlast 2003. godine. Što je od toga učinjeno?
Ministar financija Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa ja bih na ovaj odgovor, pitanje, uvaženog zastupnika počeo sa ocjenom međunarodnih i financijskih institucije koje su uz povećanje kreditnog rejtinga Republici Hrvatskoj po prvi puta nakon 5 godina i izjavu predstavnika Međunarodnog monetarnog fonda u Zagrebu da je ovo vjerojatno zadnje stand by aranžman Republike Hrvatske. I ono što je najbitnije reći da će ova Vlada biti prva Vlada koje ću uspješno završiti svoj stand by aranžman i da će Republika Hrvatska vjerojatno ove godine do ulaska u Europsku uniju sa Međunarodnim monetarnim fondom sklopiti jedan daleko slobodniji aranžman, dakle koji više neće biti ni sličan onim prethodnima. A da je to sve tako pokazuje niz makroekonomskih pokazatelja, jer nemojmo zaboraviti da je prije nekoliko mjeseci u ovom istom Visokom Domu govoreno da je Hrvatska u recesiji, da raste, da je nelikvidnost. Međutim, Republika Hrvatska je u zadnja, u trećem kvartalu prošle godine imala najveći gospodarski rast od 2002. godine od 5,3% i na kraju godine gospodarski rast za prošlu godinu je nešto oko 4%, to je za nekakvih 04, 05 postotnih poena više od onoga što su radile predviđanja i projekcije i međunarodne financijske institucije, a daleko više od onoga što se znalo čuti u ovoj sabornici. Međutim ono što je najbitnije spomenuti je da je Hrvatska izvršila fiskalnu konsolidaciju tj. da smo od deficita koji je u 2003. godine bio 6,3%, 2005. godinu završio najvjerojatnije sa deficitom između 4,1 i 4,2,znači biti ćemo u okvirima planiranog deficita, ali da je to tako pokazuje i udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu koji je na nivou 2003. godine, znači negdje oko 51% i da nije izvršena fiskalna konsolidacija s obzirom da u 2004. i 2005. godini deficit se financirao isključivo zaduživanjem onda udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu se povećao, no smanjenjem deficita i konstantnim gospodarskim rastom od oko 4% to se nije dogodilo. Također je usporen rast vanjskog duga koji je 2003. godine bio preko 40% na godišnjoj razini, on je u 2005. godini ispod 10%, znači znatno je usporen i tome je doprinijela odluka i Vlade Republike Hrvatske da svoje potrebe za financiranje deficita zadovoljava na domaćem tržištu i tu moramo odmah reći nije točno da se domaće banke vani zadužuju da bi financirale kupnju obveznica i da na takav način praktički Vlada Republike Hrvatske državni proračun posrednim putem generira rast vanjskog duga, kupci obveznica koji za Republiku Hrvatsku su osiguravajuća društva, mirovinski fondovi i ostali fondovi. Dakle to ne generira rast vanjskog duga. I meni je drago da su i domaći analitičari konstatirali da je prošle godine najveći praktički generator što se tiče vanjskog duga je bilo poduzetništvo Republike Hrvatske, dakle poduzetnici koji su se zaduživali vani. I ono što bih istaknuo još na kraju, da je u proračunu 2006. godine po prvi puta su uključeni svi prihodi i rashodi. Prije dvije ili tri godine da je netko spomenuo da će prihod od sredstava kojim se financiraju autoceste prolaziti kroz državni proračun i da neće biti nikakvog zastoja u financiranju to bi se proglasilo bogohulnim. Evo dva mjeseca to funkcionira savršeno bez ikakvih problema. Dakle svi prihodi i rashodi su u državnom proračunu i ono što bi želio reći je da posljedica svih ovih mjera uz ustroj državne riznice, ustroj unutarnje revizije jednog sasvim drugačijeg načina pristupa rada carinske i porezne uprave je da su prihodi u drugom mjesecu ove godine u odnosu na drugi mjesec prošle godine veći za 28% ili 1,2 milijarde kuna, a za prva dva mjeseca veći su 18% ili za …
Hvala. Zastupnik Velimir Pleša. Hvala ministre.
Samo još jednu rečenicu molim vas.
Hvala ministre. Ministre, hvala!
Hvala lijepa. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom i meni je poznato da po nekim analizama je i za ovu 2006. godinu stopa rasta također predvidiva na razini 4% koliko je bila i prošle godine po prilici i ono što jedino želim još ovom prilikom istaknuti, to je želja da se vam ne dogode, odnosno svima nama ne dogode neki poremećaji na svjetskom tržištu, prije svega mislim na povećanje cijena nafte, jer u tom slučaju mislim da ne bi se moglo to ostvariti, ali isto tako ono gdje mislim da hrvatska Vlada na čelu sa predsjednikom Sanaderom treba povesti računa u tom pogledu je situacija toga jer je uočena tendencija rasta cijena komunalnih dobara i usluga koji su pod kontrolom lokalnih vlasti, a tu je isto jedan od razloga koji ne bi mogao biti u suglasju sa time što želimo postići, a to je zadržavanje rasta na razini stope od 4%.
Zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade, gospodinu Sanaderu. U ove dvije godine i nešto dana, vaša Vlada koristi sve mogućnosti da utječe na rad Sabora, u nekim stvarima čak i blokira rad Sabora i u onemogućava Saboru rasprave i odlučivanje o prijedlozima zakona. Predlaganje pa povlačenje iz procedure predloženih zakona, dopune u posljednji trenutak, nedolazak predstavnika Vlade na sjednicu Sabora pa zbog toga preskačemo dnevni red, ali ono što mi je posebice bitno, koristite mogućnost nedavanja mišljenja Vlade na prijedlog zakona koji dolazi iz oporbenih redova čime onemogućavate da ta točka na dnevnom redu bude u Parlamentu raspravljena. Ovo s obzirom na broj takovih zakona i na ovoj sjednici na dnevnom redu, ja mogu nazvati opstrukcijom Vlade u radu Sabora. Imamo na dnevnom redu nekoliko zakona koji su duže od godine i pol dana i ne možemo raspravu otvoriti jer nema mišljenja Vlade, ali ja bih se zadržao samo na jednom konkretnom primjeru. 14.9. prošle godine, dakle prije 167 dana, podnio sam u proceduru Prijedlog zakona o pravima i dužnostima zastupnika, a to je onaj prijedlog zakona kojim sam predložio da Sabor raspravi i eventualno izmijeni taj zakon u vezi mirovina pod povoljnijim ili posebnim uvjetima ili tzv. saborske mirovine. Rasprava ne može biti održana jer Vlada nakon 167 dana nije dala mišljenje i time mene osobno kao saborskog zastupnika onemogućavate da koristim pravo zakonskih inicijativa. Pitam vas, zašto to radite i dokle ćete se služiti po mom sudu nedemokratskim sredstvima u odnosu Vlade kao izvršne vlasti u odnosu na zakonodavnu.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče Lesar, Vlada ni po čemu ne opstruira rad Sabora, čak što više Vlada čini sve da u skladu sa trodiobom vlasti, dakle ne možemo se miješati u Sabor, mislim da biste vi to prvi osudili a ja bih vam čestitao na tome. Dakle Vlada se ne želi miješati u rad Sabora, ali želi pridonijeti dobrom radu Sabora. Da bi rad Sabora bio dobar, određeni zakonski prijedlozi koji dođu i na koje Vlada treba dati mišljenje potrebno je mišljenje struke. Prema tome, kada bismo mi išli na brzinu odgovarati na određene prijedloge koji dolaze bez mišljenja struke, bez mišljenja, a ja ću reći u ovom konkretnom prijedlogu koji ste vi iznijeli, da sam čak konzultirao članove vaše stranke koji su rekli da se baš ne slažu s tim prijedlogom. I to je istina. Oni koji sjede i danas u sabornici i mogu posvjedočiti, to neće naravno javno. Prema tome budite sigurni Vlada će sve učiniti, ali protiv čega ću uvijek biti, bit će demagogija koju vi prodajete.
Zastupnik Dragutin Lesar.
Očekivao sam upravo ovakav demagoški odgovor i hvala vam na njemu, jer ja svoj prijedlog nisam dao u ime stranke nego svoje osobno. I to da netko drugačije misli u našoj stranci, to znate je dozvoljeno da saborski zastupnici imaju različite stavove u odnosu na moje ili nečijeg drugog. Uveli ste i prije par dana otvorili "Hitru Croatia" u 15 gradova. Ovdje ste uveli sporu birokraciju, ali ja sam zaista mislio da ste vi zabrinuti za sudbinu saborskih zastupnika i zato ne dajete mišljenje. Ali sam otkrio i članak 34. Zakona o Vladi i caka je u tome da brinete o mirovinama svojih članova Vlade jer se ista pravila po tom članku 34. mirovinska prava odnose i na članove Vlade. Pa promjenom prava saborskih zastupnika zapravo bi došlo i do promjene prava članova Vlade i to je razlog zašto vašim stručnjacima treba … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Zastupnik Jakša Marasović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, ja bi postavio pitanje gospodinu premijeru vezano na probleme izgradnje stanova po Zakonu o društveno-poticajnoj stanogradnji. I kazao bi da do sada je izgrađeno oko 2 tisuće 436 stanova. U fazi izgradnje je nešto više od 2 tisuće stanova i u fazi pripreme 786 stanova. Te brojke koje su nešto iznad 5 tisuća stanova od 2002. do 2006., dakle izgrađenih i u pripremi, obzirom na interese i potrebe su male i jasno, ne bi ja sad diskutirao previše o tome zašto se opstruira Zakon o poticajnoj izgradnji, poticajnoj stambenoj izgradnji. Ali bi gospodina premijera pitao i kao premijera i kao Splićanina da mi odgovori vezano na ovaj cirkus koji se događa sa izgradnjom 384 stana na Brodarici, na lokaciji Brodarice u Splitu. Nakon svih potpisanih ugovora, dakle, i sa izvođačem radova i sa svim zainteresiranim kupcima i bankama koje daju kredit za kupnju tih stanova. Dakle, i nakon svih suglasnosti koje su dobivene od ministarstva i od APN-a, doduše i nakon kontradiktornih izjava ministrice i ljudi zaposlenih u APN-u pa čak i dopisa kontradiktornih samih po sebi, ja bi molio da mi premijer odgovori kada će se prekinuti taj cirkus koji sad trenutno prijeti …
Hvala. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, ne znam o kojem cirkusu govorite. Ako govorite o maškarama, one su jučer završile, danas je prvi dan Korizme, Pepelnica, Čista srijeda. Ali kad je riječ o poslu u Splitu, onda ću reći, moram uzeti ministricu Matulović-Dropulić u zaštitu i reći da se radovi normalno odvijaju. Stanovi će biti završeni 2 mjeseca prije roka. 2 mjeseca prije roka. Grad Split ugovorio je, po mojoj informaciji, izgradnju komunalne infrastrukture kao i pristupne ceste. A kad je riječ o APN zajedno sa Gradom Splitom APN i naše ministarstvo traže nove lokacije za buduću izgradnju. Prema tome, posao ide dalje.
Zastupnik Jakša Marasović.
Gospodine premijeru, očito niste upućeni. Grad Split je tužio izvođača radova i izvođač je tužio Grad Split. I zaustavljen, ma molim vas lijepo, ja vas sad pitam tko će snositi štetu nakon završene parnice koja će se dogoditi?
Zastupnik Tomislav Čuljak, izvolite. Tomislav Čuljak, izvolite.
Gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. S obzirom da sam zastupnik iz Vukovarsko-srijemske županije gdje se pojavila sumnja na kravlje ludilo i s obzirom da je iz Engleske na sreću stigao negativan nalaz na kravlje ludilo, svoje pitanje želio sam postaviti ministru Petru Čobankoviću. Ali budući da on nije tu, da je ovdje državni tajnik Herman Sušnik pitanje ću uputiti njemu. Gospodine državni tajniče, poznato vam je da u Vukovarsko-srijemskoj županiji ima puno poljoprivrednika koji se bave stočarstvom, kako će se na njih i na daljnji razvoj stočarstva u Vukovarsko-srijemskoj županiji i Slavoniji odraziti ovaj slučaj sumnje na kravlje ludilo i sve ono što je pratilo taj slučaj. Od istupa medija i svega ostaloga.
Državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Herman Sušnik, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. S obzirom na negativan nalaz kravljeg ludila kojeg je potvrdio Referalni centar Europske unije u Velikoj Britaniji mi ne vidimo jednostavno nijedan opravdani razlog po kojem bi se ovaj slučaj nepotvrđene sumnje na kravlje ludilo mogao utjecati kako na poljoprivrednike tako i na razvoj kompletnog stočarstva Vukovarsko-srijemske županije. Bez obzira na kontrolu ove bolesti kod uvoza je činjenica da goveda nisu hranjena mesno koštanim brašnom. Mogućnost pojave ove bolesti u Republici Hrvatskoj jasno postoji no ona je svedena na minimum. U skladu sa Zakonom o veterinarstvu i propisima Europske unije Republika Hrvatska će svaku buduću sumnju na spomenutu bolest morati prijaviti relevantnim međunarodnim institucijama. Isto tako, također, svaki slučaj provjeravati u jednom od referalnih laboratorija Europske unije.
Zastupnik Tomislav Čuljak, izvolite.
Ja evo zahvaljujem na ovom odgovoru. Nadam se da ćemo iz ovog slučaja svi izvući pouku i vjerujem da će i ministar i Ministarstvo poljoprivrede ustrajati da se po pitanju prometa poljoprivrednih proizvoda, a posebno u prometu žive stoke uvede red.
Zastupnik Krunoslav Markovinović, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade. Naime, cilj je svake Vlade smanjiti broj nezaposlenih. Mi pratimo rad Ministarstva gospodarstva čijem je ministru i upućeno ovo pitanje o tom kako zaposliti što više ljudi, posebno zaposliti članove osjetljivih skupina i kako zapravo unaprijediti rad i Zavoda za zapošljavanje. Moje pitanje glasi koje su aktivnosti Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva u cilju povećanja fleksibilnosti tržišta rada, smanjivanja stope nezaposlenosti, prije svega mjerama aktivne politike zapošljavanja i korištenjem što nas najviše zanima predpristupnih fondova. Hvala.
Ministar Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala saborskom zastupniku na pitanju koje je vrlo kratko, ali odgovor teško može biti kratak, ja ću pokušati najvažnije aktivnosti na po pitanju zapošljavanja i reći i spomenuti, podsjetiti na sve da smo mi usvojili nacionalni i akcijski program zapošljavanja koji je po prvi puta ne provodi samo jedno ministarstvo ili Zavod za zapošljavanje nego provode ga sva praktično ministarstva u sklopu svojih programa kao što je i program o kome sam već i danas ovdje govorio kad je u pitanju razvoj … [[Govornik se ne razumije.]] poduzetništvo, obrtništvo itd. Prema tome, taj nacionalnih akcijski plan i program zapošljavanja ima jasno svoje godišnje operativne planove i upravo ovih dana na Vladi će biti i godišnji operativni program zapošljavanja koji je dakle posljedica ovog nacionalnog akcijskog plana i koji ustvari će definirati aktivnosti koje su u ovoj godini i koje će u ovoj godini provoditi sva ministarstva i jasno Zavod za zapošljavanje. Ono što je važno za reći taj godišnji operativni program je prošao zaista jednu sveobuhvatnu raspravu i praktično je proizvod zajedničkog rada sa socijalnim partnerima i sa poslodavcima i sa sindikatima koji su zajednički radili na ovome programu. Jasno taj program sadrži konkretne aktivnosti koje će raditi Zavod za zapošljavanje, prije svega te aktivnosti su usmjerene prema dvije kategorije građana nezaposlenih koji su na Zavodu i koji su u najtežoj situaciji, to su mladi do 29 godina, njih je preko 23% u strukturi nezaposlenih u Hrvatskoj i sa onim starijim ljudima, dakle koji imaju 50 godina i više i koji ustvari su teško nalaze na tržištu rada novi posao. Jasno kroz taj godišnji operativni program zapošljavanja biti će i uključeni svi oni programi i mjere kao što je i problematika zapošljavanja invalida, kao kada se govori o Nacionalnom programu za Rome i zapošljavanje Roma itd., itd., ali ono što je posebno važno uz tu aktivnost koju provodi Zavod za zapošljavanje i sva resorna ministarstva kao što je i Ministarstvo i gospodarstva važno je reći da važan segment u tome jeste i rekao bih stručno osposobljavanje Zavoda za zapošljavanje, a ono se upravo provodi i kroz programe kao što su KARC 2001. koji upravo je i usmjeren prema restrukturiranju tržišta rada, to je projekat koji je težak kada govorimo financijski 3 milijuna eura i koji je sada pri završetku i on je ustvari usmjeren na unapređenje stručne osposobljenosti upravo Hrvatskog zavoda. Isto tako imamo KARC 2002. i 2004. koji se odnosi na lokalna partnerstva zapošljavanja, dakle na one županije gdje lokalno je veći postotak nezaposlenosti i kroz te projekte su obuhvaćene županije i Sisačko-moslavačka, Vukovarsko-srijemska, Zadarska, Šibensko-kninska, Ličko-senjska, Karlovačka, Požeško-slavonska, Brodsko-posavska. Tu je iznos negdje oko 2 milijuna eura što se tiče tih projekata i važno je za reći da imamo i projekat FAR 2005 gdje su aktivne mjere za zapošljavanje skupina kojima prijeti socijalna isključenost, dakle to su one skupine koje teže se na tržištu rada snalaze i nalaze posla, taj projekat je tek započeo, njegov iznos je 2 milijuna i 250 tisuća eura. Isto tako pripreme su i još dva projekta koja će biti usmjerena upravo prema onome što čini i Hrvatski zavod za zapošljavanje, ali jasno i ovo ministarstvo. Na kraju želim reći nacionalni akcijski program zapošljavanja, kao što su je i ovaj godišnji program i svi ovi projekti koji jesu u potpunosti su usklađeni sa europskim direktivama, onda su usklađeni su sa onim što se na kada govorimo o tržištu rada i o politici zapošljavanja dešava i provodi u okviru Europske unije. Hvala lijepo.
Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine ministre. Kad sam govorio o Zavodu za zapošljavanje mislio sam i unapređenju odnosa i sa recimo inspektoratom jer mnogi radnici i dalje su prijavljeni na Zavodu za zapošljavanje, dobivaju tamo određene ne znam beneficije, istovremeno rade na crno. Hvala.
Zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je upućeno predsjedniku hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade vi znate da je položaj Hrvata u BiH sve teži i teži u što sam se i sama uvjerila prošli tjedan kada sam bila tamo pogotovo Hrvata srednje Bosne. Najviše od svih, od svih problema je najviše me se dojmili Hrvati Vareša, oni su naime na rubu gladi, oni teška apatija, osjećaj napuštenosti. Kada sam ih upitala što konkretno ja mogu učiniti za njih zamolili su me da im pošaljem brašna, šećera i ulja za Uskrs da bar za Uskrs mogu jesti kolače. Pa ja bih vas pitala, da li ste upoznati sa problemima i položajem Hrvata u srednjoj Bosni, pogotovo Hrvata Vareša i na koji im način kanite pomoći? Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice, iznimno cijenim vaš angažman i posjet Hrvatima u Bosni i Hercegovini, mislim da bi taj primjer trebali slijediti i drugi. Kao što znate ja sam na čelu vladina izaslanstva bio prije dva tjedna u Mostaru, susreo se sa svim čelnicima, predstavnicima, predsjednicima hrvatskih stranaka u Bosni i Hercegovini, sa svima, ne samo sa HDZ-om BiH, bili su svi predstavnici hrvatskih stranaka. Na tom sastanku oni su iznijeli svoje probleme i mi smo iznijeli prijedlog da se prije svega kad je riječ o političkom statusu učini sve da se postigne konsenzus hrvatskih stranaka i da ne zastupaju jedni jedno, drugi drugo gledište bez obzira na postotak koji imaju u hrvatskom biračkom tijelu, dakle apelirali smo na jedan zajednički dogovor da se sjedne zajedno za stol i dogovori oko statusa i u pogledu ustavnih promjena koje su na dnevnom redu i koje će uslijediti. Smatrali smo to nužnim učiniti uz ovo o čemu vi govorite smatramo da je ovo puno važnije, dakako da treba brinuti i o materijalnom položaju i Hrvatska iz svog proračuna svake godine izdvaja velik broj sredstava za pojedine projekte. Mi ne možemo pojedinačno, iako i to činimo, ne možemo pojedinačno pomoći jednu grupu ljudi iz neke općine ili iz nekog grada jer nemamo za to, želimo da pomoć bude transparentna, da ona ide kroz proračun, kroz proračunske stavke i on financiraju se projekti. Znači ako je ovdje riječ možemo organizirati uz Vladinu pomoć jednu humanitarnu pomoć, mi smo apsolutno spremni to učiniti i molim vas da se obratite u moj ured tako da možemo to, ali kad je riječ o proračunskoj pomoći, financiranju kroz proračun onda ona mora biti transparentna na temelju projekata.
Zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Držim vas za riječ. Nadam se da će se ovo obistiniti. Hvala.
Zastupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri! Pitanje upućujem ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću. Gospodine ministre, znamo da je svjetska ekonomska praksa ne samo zabilježila nego i znanstveno dokazala da je malo i srednje poduzetništvo pokretač i inovator gospodarskog rasta i razvoja svake države. Ono se najbrže prilagođava novim tehnologijama i zbog svoje veličine i fleksibilnosti najbrže i najbezbolnije se preorijentira na nove proizvode i stalno rastuće potrebe za novim i drugačijim. I naša Vlada je to uočila i u svojoj strategiji gospodarskog razvoja ugradila je malo i srednje poduzetništvo kao bitan čimbenik gospodarskog razvoja ali kvalitativnih i strukturnih promjena. Sada je 2005. godina, iza nas su već poznati rezultati i učinci poduzetih mjera i programa koji su bili usmjereni k razvoju malog i srednjeg poduzetništva. I mene kao i građane valpovštine zanimaju pokazatelji tih poduzetih mjera i programa jer se iz njih mogu isčitati pravci razvoja i strukturne promjene našeg gospodarstva a to poduzetnicima omogućava i olakšava bolje usmjeravanje svojih projekata. I zbog toga i moje pitanje gospodine ministre je usmjereno u tom pravcu a ono glasi koji su učinci potpora za malo i srednje poduzetništvo u 2004. i 2005. godini te kada će biti objavljeni javni pozivi za potpore u poduzetništvu za 2006. godinu? Hvala lijepa.
Ministar Branko Vukelić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, poštovana saborska zastupnice točno je da je sada već evo i početak trećega mjeseca i ustvari da smo na početku ove godine kada poduzetnici s pravom očekuju i nove natječaje za potpore koje provodimo kroz program Vlade za malo i srednje poduzetništvo. Odmah želim reći da će negdje sredinom trećeg mjeseca biti objavljeni svi natječaji vezano za program poticanja malog i srednjeg poduzetništva. Zašto ne ranije? Zato što smo i već sam to spomenuo kad sam govorio obrtništvu smo poduzeli jednu sveobuhvatnu anketu. Dakle, sve one koji su koristili potpore i prošle godine željeli smo čuti njihova mišljenja, sugestije a isto tako radeći sa udrugom poslodavaca kada se govori o malom i srednjem poduzetništvu sa … [[Govornik se ne razumije.]] željeli smo vidjeti dakle što je u tim programima mijenjati, što eventualno očekuju poduzetnici za koje je taj program od toga programa i koje primjedbe imaju. Mi smo sa tom analizom pri kraju ja moram reći i ponovit ću još jednom da zaista visoke ocjene, dobre ocjene smo dobili za provođenje tog programa i u brzini obrade podataka, dakle i onih formulara koje treba poduzetnik dati do i zadovoljstva sa visinom i sa svrhom potpora koje dajemo kroz taj program. Nekoliko možda pokazatelja kada analiziramo 2005. godinu je važno za istaknuti i ponovit ću osnovne teze odnosno osnovne ciljeve koje je program Vlade htio ostvariti. Prije svega, htjeli smo povećati broj poduzetnika. Spomenuo sam danas da mi obrtnika imamo sve više i više u godini, da taj trend raste ove godine izuzetno jako ali podsjetit ću vas da smo 2003. u Hrvatskoj imali TA faktor koji mjeri broj novo osnovanih poduzeća na 100 zaposlenih građana Hrvatske 3,6. Nama je cilj bio doći do 10 na početku kroz program hrvatske Vlade i o tome smo govorili kao što je imala jedna Irska i razvijene zemlje. Mi smo po dakle još uvijek neslužbenim podacima ali po točnim sasvim preciznim podacima negdje sada već bližu 6 TA faktora. Dakle, za dvije godine smo sa 3,6 došli na 6. Prema tome, očigledno da i u broju novootvorenih ne samo obrta nego i poduzeća smo uspjeli motivirati ljude da idu u poduzetništvo, u obrtništvo a drugi ključni cilj koji smo željeli ostvariti da imamo što više proizvodnje rekao sam i o obrtima to je evidentno, dakle da se nama po prvi puta u Hrvatskoj dešava, to je prošle godine trend zaokrenut, da imamo sve više proizvodnih obrta i novih poduzeća koja se bave proizvodnjom. To se vidi i kroz poticaje koje smo ostvarili kada govorimo o novim tehnologijama, o dakle ulaganju u strojeve, u tehnologiju i to je ono što je kroz ovaj program se i htjelo ostvariti. Isto tako, idemo i dalje i ova prošla godina pokazuje da je u tom pravcu također dobar potez učinjen, da smo smanjili broj potpora pojedinačnih ali povećali iznos pojedinačne potpore. 2004. to je bilo u prosjeku 40 i nešto tisuća kuna, 2005. oko 70 tisuća kuna i po mišljenju i poduzetnika i to ćemo nastaviti ove godine još ćemo povećati prag visine pojedinačne potpore kako bi poduzetnik mogao ostvariti svoj cilj i kako bi ta ustvari potpora ostvarila ono što je i želja dakle da mu zaista bude prava pomoć u njegovom poduzetničkom poduhvatu. Tu treba važno još jednu stvar spomenuti jedan program koji je također Vlada u samom početku donijela kao strateški program to je jačanje poduzetničke infrastrukture a to je dakle prije svega riječ o poduzetničkim zonama i tu želim da smo mi u ove dvije godine uložili sredstava, neću kritizirati dakle prošlu Vladu jer i ona je ulagala u poduzetničke zone ali mi smo sa ovim trendom ulaganja i ako nastavimo nastavit će se i ove i iduće godine mi ćemo doći dakle do iznosa da smo u jednoj godini ulagali onoliko koliko u četiri godine prije u poduzetničke zone. Cilj je ostvariti upravo ono što smo i htjeli, što više poduzetničkih zona sada je u izgradnji 230 u Hrvatskoj i da u tim poduzetničkim zonama imamo što više poduzetnika, da imamo što više proizvodnje kako bismo ostvarili i ono što želimo što veći izvoz hrvatskog gospodarstva. Hvala.
Zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine ministre na vašem odgovoru i preostaje nam samo da pozovemo sve a posebno mlade poduzetnike da koriste web stranice Ministarstva gospodarstva malog poduzetništva.
Zastupnica Jagoda Martić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Prije nekoliko dana u Zagrebu je održan humanitarni koncert na kojem su nastupala tri kuma. Na tom koncertu bila su prisutna i vaša dva ministra ministar Kirin i ministar Primorac. Ne bi to bilo ništa čudno niti ni u tome bilo išta sporno da na tom koncertu nije bila prisutna ustaška ikonografija i da se nije izvikivalo "Ubij Srbina i Srbe na vrbe." Pitam vas gospodine predsjedniče Vlade kako komentirate prisutnost ministara vaše Vlade na takvom skupu i odsustvo bilo kakve njihove ili vaše reakcije na takvo ponašanje? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospođo zastupnice, nije mi jasno pitanje. Je li koncert bio otvoren ili zatvoren, nisam pratio. … [[Upadica se ne čuje.]] Humanitarni koncert? Čini mi se za neke koliko sam vidio za neke ciljeve u Bosni i Hercegovini, upravo o čemu smo govorili. E sada ako netko dođe iz tko zna kojih razloga sa ustaškim znakovljem na jedan humanitarni koncert onda ne treba pitati one koji su iz humanih pobuda, molim vas, gospođo zastupnice ja ne znam je li vas smeta ovaj razgovor ali ja ću biti vrlo otvoren ovdje u odgovoru na ovo pitanje. Mislim ako netko dođe na takav koncert sa ustaškim znakovljem, nije mi poznato, nisam pratio uopće sve to što se zbivalo oko koncerta onda se ne može dovoditi u pitanje izvorna pobuda organizatora koncerta. Dakle njihov humani pristup da se pomogne jednoj instituciji ili grupi ljudi u Bosni, Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Ali se može postaviti pitanje tko je došao sa ustaškim znakovljem na taj koncert? I jedanput bismo u Hrvatskoj trebali vrlo jasno reći: ukoliko netko dolazi sa takvim znakovljem da se može postaviti pitanje je li to namjerna provokacija? [[Upadica: Tako je. Bravo.]] Da. Ja postavljam pitanje je li to normalna provokacija? Jer ne može se nešto što je po sebi humano, što je po sebi dobro i ja sam siguran da vi nemate ništa protiv takvih humanitarnih koncerata, diskreditirati samo zato što netko dođe sa partizanskom kapom ili ustaškim znakovljem [[Upadica: Bravo.]] [[Pljesak.]] Prema tome molim lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, draga gospođo zastupnice budući da ste upali sad ću vam odgovoriti i vama. Za mene je antifašizam jedno a komunizam drugo. I antifašizam da, a komunizam ne. Jer pod komunizmom su rađeni …
Mir, molim vas.
Pod komunizmom su rađeni zločini … … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica: Mir! Nemojte vi.]] Gospođo Ingrid Antičević pod komunizmom su rađeni zločini … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa onda kako možete govoriti da je to u Europi? Pa ja ću to Europi reći kao i u Hrvatskoj. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dobro, pa ne možemo sada polemizirati. Nije predviđen ovakav način dijaloga.
Dakle, dakle smatram gospođo zastupnice Martić da ideja koja je bila kod organizatora, a sami ste nazvali da je to bio humanitarni koncert, da se ne može diskreditirati činjenicom da netko dođe tamo iz ovih ili onih pobuda. Ako je došao iz jednih pobuda da misli da je to dobro onda ja kao predsjednik Vlade govorim da je to loše. I da je nedopustivo da se danas sa ustaškim znakovljem manifestira bilo gdje. Staziću valjda ona zna sama reći što će, ne moraš joj govoriti. Dobro. A drugo, a drugo ukoliko je došla, ukoliko je došla ta, taj koji je došao provocirati onda to treba istražiti i osuditi. U svakom slučaju osuđujem i jedno i drugo. A to nema veze sa koncertom i sa posjetom bilo koga koncertu [[Upadica: Bravo, bravo.]]
Zastupnica Jagoda Martić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade uopće nije sporan humanitarni koncert kao koncert. Svi podržavamo humanitarne koncerte bez obzira kakva je njihova svrha. Međutim sporan je događaj, to je činjenica da se to na tom koncertu desilo i činjenica da su bili vaši ministri Vlade koji nisu našli za shodno da ga u znak protesta zbog takvih događaja …
Pa nisu ni vidjeli to [[Upadice se ne razumiju.]]
Mir! Mir molim vas, molim vas. Mir!
Gospodine predsjedniče Vlade [[Upadica: Mir molim vas!]] [[Upadica: Molim vas lijepo nemojte mi upadati u riječ.]] [[Upadica: Mir!]] Moje pitanje je bilo savršeno jasno. Iz vašeg odgovora je isto tako savršeno jasno da niste poduzeli ništa. Vi sad kažete da osuđujete ali bi to bilo dobro da ste onda osudili. Prema tome bilo kakav daljnji komentar je suvišan. Hvala.
Zastupnik Jure Bitunjac. Izvolite [[Upadice se ne razumiju.]] Mir!
Hvala gospodine predsjedniče, predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe ministri, gospođe ministrice i ministri najljepše vas pozdravljam. Obraćam se ministru obrane gospodinu Rončeviću. Preustroj oružanih snaga Republike Hrvatske u posljednje je vrijeme top tema među pripadnicima oružanih snaga, izazvao je šire zanimanje javnosti a posebno u sredinama s dužom vojnom tradicijom kao što je slučaj u Sinju. Napominjem da od 1702. godine vojska je stacionirana u Sinju, a što je s gospodarskog i socijalnog stajališta za nas vrlo važno. Pitanje glasi da li će u procesu preustroja oružanih snaga Republike Hrvatske a polazeći od svih relevantnih čimbenika vojne postrojbe ostati u Sinju?
Ministar obrane Berislav Rončević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče vojarna u Sinju svojom veličinom se ubraja u manje vojarne, koja je površine negdje 90 tisuća kvadratnih metara i nema realnih mogućnosti kvalitetnog razvoja za potrebe moderne i profesionalne vojske. Trenutno se vojarna koristi za potrebe središta za obuku pješaštva koja obučava ročnike te će kao takva zasigurno egzistirati dok je ovakav oblik vojnog roka sukladno zakonu. Pitanje ostanka vojarne u Sinju i vojnih postrojbi u Sinju bit će definitivno riješeno kroz dugoročni plan razvoja oružanih snaga Republike Hrvatske koji će se do, po zaključku Sabora sa prethodne sjednice naći u raspravi u ovom Visokom domu do 30. lipnja ove godine. Težimo ka potpunoj profesionalizaciji oružanih snaga i razmišljamo o novom konceptu organiziranja vojnog roka, a u svrhu osiguravanja kadrovskog potencijala i za profesionalni sastav, sastav aktivne pričuve i sastav nerazvrstane pričuve. U slučaju ukidanja obveznog vojnog roka kroz proces ukupnog grupiranja i razmještaja postrojbi oružanih snaga bit će konačno donesena odluka o statusu vojarne Kula u Sinju. Međutim ono što vas zanima u smislu gospodarskog i drugog potencijala u planu, prijedlogu dugoročnog plana razvoja oružanih snaga prostor Sinja i okolice Sinja te prostor južne Hrvatske bit će zastupljen u razmještaju postrojbi ustanova i zapovjedništava. Hvala lijepo.
Zastupnik Jure Bitunjac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na odgovoru. Svjesni smo, i ja sam osobno a i moji sugrađani kad je riječ o preustroju, kad je riječ i o opstanku vojske u Sinju da to više, to ovisi o više faktora. Ali mi je drago da će svi vojni objekti koji su u Sinju, a nisu mali na neki način biti u funkciji i zimskog gospodarstva ali i društvenih potreba. U tom pravcu pozdravljam i vaše izjave, a izjave cijelog državnog vrha u, zadnjih dana. Hvala lijepa.
Zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici, gospodo iz Vlade. Ja bih postavio jedno pitanje ministru Rončeviću, a u svezi plana gospodarenja nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske, a koje koristi Ministarstvo obrane odnosno postrojbe Hrvatske vojske. Zanima me da li takav plan uopće postoji te da li je tendencija da se prenamijeni korištenje tih vojnih objekata u civilne svrhe tamo gdje je to potrebno i gdje strukture lokalnih vlasti to zahtijevaju i traže od Ministarstva obrane, a isto tako usporedo s tim da se osiguraju, da tako kažem, vojne baze gdje bi vojska imala mogućnost odvijanja svojih normalnih, redovitih aktivnosti, a koje istovremeno ne bi ugrožavale i razvoj gospodarstva i razvoj lokalne infrastrukture i možemo reći također i razvoj civilnog društva. Znači, moje pitanje je da li postoji jedan takav plan, te da li je tendencija da se Hrvatska vojska izvuče iz gradova što do sada nije bio slučaj u bivšem sistemu, jer je to bila vojno-policijska država, te da se osiguraju i naprave vojne baze koje bi bile izvan gradova, osiguravale potrebe vojske, znači a ne bi smetale normalnom odvijanju civilnog života.
Ministar Berislav Rončević.
Hvala lijepa gospodine zastupniče na postavljenom pitanju. Nastavno na odgovor uvaženom kolegi Bitunjcu. Postoji plan, to je dugoročni plan razvoja Hrvatskih oružanih snaga. Ilustracije radi, Hrvatske oružane snage trenutno koriste 344 objekta. Premda, ukoliko dugoročni plan razvoja dobije potporu saborskih zastupnika i bude prihvaćen u ovom Domu, Oružane snage će zadržati na korištenju oko 50 korisnika sa tendencijom izvlačenja iz gradova i organiziranja obučnih i drugih aktivnosti na poligonima i u manjim sredinama gdje je to lakše organizirati. Vlada priprema i poseban Zakon o zatvaranju i prenamjeni vojnih nekretnina koje su neperspektivne sa tendencijom da uvažava i nacionalne, županijske i programe lokalne samouprave u dijelu zadovoljavanja potreba školstva, zdravstva, socijalne skrbi i drugo, a ostatak normalno i državnih institucija, drugih državnih institucija, a ostatak bi se dalo u svrhu gospodarstva na način da se prvenstveno daje u odnos koncesije, zatim zakupa, a tek u onim manjim i na ne atraktivnim lokacijama i putem prodaje. Odgovor na vaše pitanje koji se tiče vaše izborne jedinice. To je pretpostavljam i Grad Đakovo i Gašinci. Gašinci se razvijao kao vojni poligon, a vojarnu u Đakovu smo proglasili neperspektivnom jer ona svojim karakteristikama nema mogućnosti razvoja u smislu potreba sukladno NATO standardima, pa ukoliko postoje određene potrebe i kvalitetni programi lokalne samouprave ili županije uvjeren sam da će ih Vlada percipirati ili pomoći. Hvala lijepo.
Zastupnik Ivan Drmić.
Primio sam odgovor na znanje i moram priznati da trenutačna situacija i proteklih godina da mi izgleda da se radi bez plana, da se radi dosta stihijski. Svjedoci smo tamo u Slavoniji posebice da se vojska nalazi u gradovima. Mogu navesti i primjer Đakova koji ste vi naveli, gdje ima plan izgradnje jedne poslovne zone. Međutim, to je nemoguće napraviti dok je vojarna u okvirima grada. Isto tako, u Osijeku još za vrijeme ministra obrane Šuška vojarne su predane na korištenje studentima. Uređuje se za studente, ali nakon toga veliki novci su ugrađeni u vojarnu “Beli Manastir“ koja se pripremala za prihvat vojske. Međutim, ta vojarna danas stoji prazna bez obzira na velika utrošena sredstva. U isto vrijeme poligon Gašinci koji se prostire na nekoliko stotina hektara zemlje. U njega se ne ulaže. Ne priprema se. Ja mislim da bi se sa jako malo sredstava moglo prenamijeniti da posluži svrsi, te da se veći dio vojske sa područja Slavonije isto tako iz Grada Požege gdje je također jedan veliki kompleks u blizini centra grada što mislim da je nedopustivo u jednoj normalnoj zemlji, da ne može egzistirati na takav način, jer koči i razvoj gospodarstva i svih ostalih potreba koje građani imaju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Antunu Kapraljević.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje sam mislio postaviti ministru poljoprivrede, ali pošto njega nema, evo vama državni tajniče. Nakon ove afere koja se pojavila oko takozvane lude krave mnoge tvrdnje su se pojavile u novinama pa bih ja pročitao neke. A to je da u Slavoniji vlada agro mafija, da lanac korupcije ide od vrha vlasti i da 50 do 60% mesa na našem tržištu je bez kontrole. Vi ste najavili odlučnu akciju u borbi protiv agro mafije i između ostalog ste rekli da ćete obračunati, da ćete ispitati stočare, meso prerađivače, klaonice, lokalne veterinare i veterinarske inspekcije. Ali ja se nadam da cijela ta akcija se neće svesti na jednog nakupca i na jednog veterinara. Međutim, ja bih vam postavio jedno drugo pitanje. Svi naši seljaci koji su ušli u sustav PDV-a muče muku na koji način prodati svoje proizvode bez obzira da li je to stoka, bez obzira da li su to bilo druge kulture žitarice i ne znam što drugo. Jer nitko im ne želi to otkupiti na papire i poznajem jednoga gospodina koji ima 318 junadi. Ne može ni jedno june prodati na papire, nego samo na crno. Zanima me, na koji način ćete pomoći tim ljudima da oni počnu raditi po zakonu, tj. da oni koji od njih trebaju otkupiti robu rade po zakonu.
Državni tajnik Herman Sušnik.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, evo rekli ste neke određene stvari. Sigurno da oko crnoga tržišta ima dosta problema. Ekipe koje su formirane pri Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva, vodnog gospodarstva one su na terenu. One obilaze teren i sigurno da to neće ostati samo na početnim riječima ili na početnim efektima, nego ići će se vrlo rigorozno i vrlo odlučno do kraja da se vidi što se dešava na tom tržištu i kako najkvalitetnije riješiti. Sigurno da poljoprivrednici koji su u sustavu PDV-a, znači kad mora sve legalno prodati i prikazati nailazi na određene probleme. Vlada Republike Hrvatske i ovo ministarstvo će sa određenim mjerama podupirati da se ta situacija na tržištu sredi. Ima dosta mjera koje se poduzimaju. Evo spomenut ću samo što će biti sad na sjednici Vlade baš oko ovoga stabilizacije tržišta za peradarsku industriju koja je bila opterećena i pretrpjela određene gubitke pojavom ptičje gripe, gdje su točno izračunati koji su to financijski pokazatelji i Vlada će donijeti određene mjere koje će biti potpomognute i sa financijskim sredstvima da se stabilizira tržište peradi. Isto tako će se napraviti pratit će se situacija na tržištu ostalih poljoprivrednih proizvoda i sa svim mogućim mjerama koje budemo poduzeli mislim da će se ta situacija potpuno poboljšati.
Zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Nisam zadovoljan odgovorom, jer niste mi uopće rekli na koji način ćete zaštititi te ljude koji redovno plaćaju PDV i koji žele legalno poslovati. Sreća je da kada smo donosili Zakon o javnom okupljanju da nismo taj zakon donijeli i ograničili na stoku, pa vjerojatno će onda ovaj zeleni tor koji se nalazi tu ispred nas imati prilike doći pa protestirati sa stokom.
Zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem ministru gospodinu Božidaru Kalmeti, ministru mora, turizma, prometa i razvitka. Prošle godine, točnije u kolovozu 2005. godine potpisan je predujam zajma za projekt integracije, trgovine i transporta luke Ploče sa Svjetskom bankom, a za izradu projektne dokumentacije i ostale pripremne radove koje slijede, a vezani uz važne investicije u luci "Ploče", tu prije svega mislim na dva terminala, terminal, kontejnerski terminal i terminal za rasute terete koji doista puno znače za razvoj luke "Ploča", samim tim i rast gospodarstva u najjužnijoj županiji. Želim naglasiti da je luka "Ploče" iznimno važan gospodarski subjekt u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i šire i da je doista, da sve ono što se događa uz luku od interesa za cjelokupnu javnost, pa je tako, javnost zapravo zanima stav ministarstva vezan uz navodne stavove Svjetske banke o privilegiranju stranih investitora za rad u luci "Ploče". Dakle pojavio se je već u medijima, već u nekoliko navrata navodni stav Svjetske banke o tome da će se privilegirati strani investitori. Meni osobno takav stav je potpuno neprihvatljiv, a vjerujem isto tako i vama i ministarstvu i Vladi Republike Hrvatske. Ali evo, zbog interesa javnosti zato što se to već i neko vrijeme provlači kroz medije, želim čuti jasan stav, vaš osobno, stav ministarstva i Vlade o tome, o tom pitanju, ovim investicijama koje su doista od izuzetnog značaja za luku "Ploče" i za sam Grad Ploče i za našu županiju. Zahvaljujem.
Ministar Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, dakle nema govora o tome da Svjetska banka bilo što uvjetuje. Ona ima samo jedan uvjet, a to je da je projekt ekonomski isplativ i da će on moći sam sebe, dakle investiciju, da će moći sam, da će sam vraćati. Konzultanti Svjetske banke su rekli da je projekt luke "Ploče" isplativ i u tom smislu Svjetska banka će i financirati taj projekt. Dakle, nema nikakvih drugih uvjeta, niti ikakvih drugih uvjeta Svjetska banka postavlja. Stav je ministarstva inače, a to smo mi i rekli Svjetskoj banci, da će prvenstvena koncesija koja je ovlaštenik luka "Ploče" da se ta prvenstvena koncesija odnosi i na nove terminale koji će se izgraditi u luci "Ploče". Prema tome, stvar je potpuno jasna. Stvar je potpuno čista. Ono što se očekuje od luke "Ploče" da će ona na ovu investiciju koja se odnosi na ova dva terminala, terminal za rasute terete i kontejnerski terminal, a investicija će biti negdje oko 70 milijuna eura da će luka "Ploče" ugraditi u suprastrukturu na ta dva terminala još dodatnih sredstava u visini 60 milijuna eura. Inače, to je jedan od izvrsnih projekata, jedan od razvojnih projekata ove Vlade koji se odnosi na izgradnju terminala u luci "Ploče". S obzirom da je luka "Ploče" uz luku "Rijeku", naša najvažnija teretna luka, i ta luka u zadnjih nekoliko godina bilježi jedan izuzetan porast prometa, a takva perspektiva je i u budućnosti. U tom smislu smo mi skupa pripremali i pripremamo jasno s Svjetskom bankom ovu investiciju koju danas ovdje mi razgovaramo. Jasno, bez ikakvih uvjeta Svjetske banke. Mogu samo na kraju kazati još da su pripreme u tijeku, da se projektna dokumentacija radi i mi očekujemo radove u luci "Ploče", početak radova u luci "Ploče" na ova dva terminala negdje početkom sljedeće, dakle 2007. godine.
Zastupnik Frano matušić.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Dali ste iscrpan odgovor, tim više što se i osvrnuli na pitanje prvenstvene koncesije koja je također od izuzetnog značaja za luku "Ploče". I još jedanputa da naglasim da je luka "Ploče" u Domovinskom ratu značila i faktor socijalni, socijalne sigurnosti, da je opstala i u tako teškim vremenima bez ikakvih otkaza. U tom smislu ove investicije će itekako dobro doći za razvoj, cjelokupni gospodarski razvoj i luke i grada i županije i samo bilo Hrvatske. Hvala.
Zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje je za premijera. Gospodine, poštovani gospodine premijeru, odlukom Vlade Republike Hrvatske tvornici "Salonit" u Vranjici kraj Splita dozvoljeno je da upotrebljava ponovo azbest kao sirovinu. Time je direktno ugroženo oko 200 tisuća ljudi u zoni od 11 kilometara oko "Salonita" što je svjetski priznata zona kontaminacije od kancerogenog otrova, a da ne govorim o ljudima koji rade u "Salonitu". Moje pitanje glasi, iako je ministar Ljubičić izjavio da se ne osjeća odgovornim u ovom slučaju, pitanje glasi kako ste mogli donijeti ovakvu odluku na Vladi, ovakvu nesmotrenu, skandaloznu odluku. Da li se radi o pukoj slučajnosti, da li se radi o nesposobnosti ili zaštite nekih interesnih grupa u Vladi i oko Vlade i interesa koji svakako nisu u korist ni zdravlja građana ni onih koji rade tamo. Ovo vas pitam posebno i kao Splićanina.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Kao Splićanina koji voli Vranjic, kao i vi nadam se. … [[Upadica se ne čuje.]] Vranjic, Kaštela, Solin, to su bili, to je bio, to je bila Kalifornija Hrvatske i Dalmacije. I uništena je upravo komunističkim zahvatima i stvaranjem takvih tvornica koje su uništile zdravlje, uništili okoliš, jer se ne možeš ni kupat. Ja san ka dite ono iša san u sjevernu luku tamo na Stinice, Marine znaš gdi je to, i nismo se mogli kupati. Tamo ima žive, ima svega. Prema tome, sada nemojte roniti krokodilske suze. Kada smo došli, Bogu hvala, u vrijeme demokracije i da možemo mirno reći da je to bilo štetno, da su se stvarali neki giganti koji su apsolutno uništili okoliš i zdravlje ljudi, zdravlje ljudi, jer svi oni koji tamo udišu to su bolesni. I ova Vlada vodi računa i o zaposlenima, dakle o radnicima koji su s jedne strane tražili da ne ostanu bez posla, jer moraju prehranjivati svoju djecu i svoju obitelj, a upravo iz vaših redova bi očekivao socijalnu osjetljivost. I s druge strane, moramo uskladiti i zaštitu okoliša. ta dva načela da želimo da radnici završe ovaj posao što prije i da se zaštiti okoliš, ta dva načela će ova Vlada poštovati, pa i u slučaju stanovnika Vranjica.
Zastupnik Marin Jurjević.
Gospodine premijeru vi ste ovdje pokušali izmiješati ideologijske momente sa osnovnim pitanjem. Da li se štite neki interesi koji su kontra interesa građana sa ovom vašom odlukom? Vidite koji je apsurd. Vaša je Vlada odobrila tvornici "Salonit" nastavak proizvodnje azbestnih proizvoda iako je ostala na stazi zabrana prometa i uporabe azbestnih proizvoda. Znate li tko proizvodi, a zna da se to ne smije na tržištu plasirati? Jedino mafija drogu.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče imam pitanje za gospodina potpredsjednika Vlade. Naime, Vlada Republike Hrvatske je 2. veljače ove godine donijela Uredbu o visini vodnog doprinosa. Ta Uredba je izazvala i zabrinutost i ogorčenje kod mnogih naših poduzetnika i građana. Također se slažem sa svim onima koji tvrde da je ova Uredba udar na poduzetništvo, gospodarstvo, investicije i na naše male obitelji koje se spremaju riješiti svoje stambeno pitanje. Što ova uredba konkretno donosi? Donosi obavezu plaćanja enormnog visokog vodnog doprinosa neki vele nameta, i što to znači u brojkama za naše poduzetnike i obitelj? To znači da npr. u zoni B u koju spada i moja Međimurska županija, da će za poslovne prostorije osim proizvodnih pogona ukoliko se radi o nekakvom prosječnom pogonu, dakle po metru kubičnom kojem je cijena 60 kuna, poduzetnik morati platiti 300 tisuća kuna vodnog doprinosa. U Zagrebu bi on morao platiti 500 tisuća kuna što iznosi gotovo 10% vrijednosti ukupne investicije. Za proizvodne pogone u B zoni poduzetnik za istu takvu dakle proizvodnu halu prosječno bi trebao dati 80 tisuća kuna za vodni doprinos, a u Gradu Zagrebu stoji 125 tisuća kuna. Za stambene građevine, za stalno stanovanje, znači za kuće i sl. za jednu kuću od prosječne veličine negdje tisuću metara kubičnih u B zoni znači naši ljudi bi morali dati 40 tisuća kuna, a u Gradu Zagrebu 60 tisuća kuna, to je cijena npr. jedne stolarije na toj istoj kući. Pa pitam dakle hoće li Vlada preispitati svoju odluku i prilagoditi je dakle stanju na terenu. Hvala.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče već sam u odgovoru na pitanje jednog, jedno ranije pitanje zastupnika odgovorio koji su bili razlozi, jer s jedne strane se pa i u Međimurskoj županiji što znaju zastupnici iz Međimurske županije, iz Bjelovarsko-bilogorske, iz Brodsko-posavske, Osječko-baranjske itd. s pravom su tražili od Vlade nakon poplava i šteta koje su poplave nanijele, da reagira. Mi smo izašli s jednim prijedlogom koji je po prvi puta u Hrvatskoj, a to je da vojska, da Ministarstvo obrane pomogne u raščišćavanju kanala i ono to radi i radit će dalje, jer ima zapuštenosti kanala rekao sam i po 15 do 25 godina što se vidi po stablima koja su … pa se može izračunati koliko dugo se nije u kanalima interveniralo. Budući da smo naslijedili načelo da se Hrvatske vode, da Hrvatske vode brinu samo o prvoj i drugoj grupi kanala, prve i druge vrste, a treće i četvrte ponavljam to radi javnosti, trebaju brinuti lokalna samouprava i privatnici. Nije bilo sredstava i dolazi do zbog začepljenja kanala do poplava. Da bismo osigurali sredstva za sustav koji bi trebao funkcionirati u zaštiti od poplave išlo se s ovom uredbom. Međutim, budući da sam ja, ja sam bio prvi koji je tražio od ministra Čobankovića da dobro sa stručnim timom razmotri je li sve skupa kada se napravi kostbenefit analiza trebamo ići u tu uredbu ili ne i sada dajem riječ da ćemo još jedanput nakon što prođe mjesec-dva dana, dakle ne duže od dva mjeseca, razmotriti i evaluirati stanje i po potrebi promijeniti ovu odluku.
Zastupnik Željko Pavlic, izvolite.
Hvala. Nisam zadovoljan odgovorom. Zadovoljan bi bio tako da je premijer odgovorio da će na prvoj sljedećoj sjednici Vlade krenuti dakle u preispitivanje te odluke, onda bi bio zadovoljan. Za ovo vrijeme dakle imam bojazan da će doći do blokade investicije i ulaganja u naše gospodarstvo pogotovo što se tiče gospodarstva. Dopustite samo jednu rečenicu da pročitam iz reakcije u našem jednom tjedniku u Međimurju koje je izašlo ovaj tjedan, a koje je upućeno upravo Vladi, od jedne mlade obitelji. Koju poruku ova uredba od Vlade odašilje nama mladim akademskim građanima ove države? Mi između redova čitamo sljedeće: Djeco skupite kofere dok ste još mladi i dok vam još nije kasno. Nadam se dakle da će ova uredba što prije biti promijenjena i da će takvih poruka u budućnosti biti što manje. Hvala lijepa.
Zastupnik Ivo Josipović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje se odnosi na sveučilišta, ali pitanje nije namijenjeno ministru znanosti nego ministru policije, ministru unutarnjih poslova. Zašto? U cijeloj ovoj poplavi razmatranja o navodnim udbašima, kosovcima i sličnima, koji zapravo služe uglavnom da bi se zamaskirali ili prikrili stvarni problemi koje ovo društvo ima i koje zapravo vrlo često neosnovano pogađa mnoge naše građane, pojavila se jedna informacija da je sveučilište leglo udbaša i ne samo da je to ima povijesnu dimenziju nego su oni navodno i danas aktivni i provode diskriminaciju po nacionalnoj osnovi, dakle čine ozbiljna kaznena djela protiv Republike Hrvatske i njenih građana. Moje je pitanje za ministra unutarnjih poslova: Da li je policija na što je obavezna po Zakonu o kaznenom postupku, po službenoj dužnosti pokrenula izvide da li je saslušala, da li je povela obavijesni razgovor sa osobom koja je inače predsjednik jedne parlamentarne stranke da provjeri njene navode i da li će ako već nije, poduzeti kaznenopravne mjere, dakle podnijeti kaznenu prijavu protiv onih djelatnika sveučilišta koji diskriminiraju građane ili protiv onoga tko u javnosti plasira te informacije koje ako su netočne predstavljaju grubo zadiranje i napad na sveučilište i sveučilišne slobode u Republici Hrvatskoj.
Ministar Ivica Kirin, izvolite.
Poštovani zastupniče u ime Vlade i u svoje osobno ime ja osuđujem falsificiranje i dovođenje bilo čijeg imena u kontekst naročito objavljivanje kroz medija bez provjerenih informacija, jer time se nanosi šteta, a to ste i svi sami svjesni kao i mi koji smo u vrhu politike i vi koji ste u drugim strankama, da je najlakše diskreditirati bilo koga tako da dobivaš podatke o ovome ili onome. Ono što je vrlo bitno, policija će postupati u svim onim momentima gdje se utvrdi da je netko prekršio zakon, znači pozitivne zakone Republike Hrvatske i u tom momentu će nastupati. Mi nismo ovdje da ocjenjujemo povijesno, moralno ili etičko pravo, to ostavljamo sudu javnosti, ali pozivamo sve građane, sve dobronamjerne građane ukoliko imaju podatke o osobama koje su u nedavnoj povijesti počinili određene zločine, jer kao što znamo zločin ne zastarijeva, pravda je spora ali je dostižna, da nam to prijave i o tim slučajevima ćemo se poimenično baviti. Ono što ostavljam, ostavljam svima nama da si razmislimo oko toga tko i što plasira kroz medije, jer često svi mi dospijemo na naslovne stranice novina, a neznajući koji je pravi povod. Ja samo mogu reći u svoje ime i u Ministarstvo unutarnjih poslova, mi ovo sve što je objavljeno istražujemo u jednom drugom kontekstu, da vidimo da li je povezano sa određenim kriminalnim radnjama u prošlosti i za koji se možda vuku repovi, a kao što su nerazriješena ubojstva. I samo u tom kontekstu ćemo promatrati sve sudionike, a moralnost i etičnost to ostavljamo hrvatskoj javnosti. Ono što mogu reći, postoje pravne institucije, evo tu je gospođa ministrica pravosuđa, koja dozvoljavaju svakom građaninu da se brani pred sudom i u okviru toga ako mu je nanesena šteta po ugledu može to tražiti na sudu i izvolijevati od onih koji su takvu informaciju plasirali u javnost. Hvala lijepo.
Zastupnik Josipović.
Pa djelomično sam samo zadovoljan iz razloga jer dijelim ova stanovišta o neprihvatljivosti i diskreditaciji pojedinaca. Međutim, vidimo da se dešavaju nove, opasne stvari. Da se uznemirava javnost tvrdnjama kako neki profesori na sveučilištima pripadnike jedne nacionalnosti tretiraju na jedan način, a druge na drugi. Mislim da su i to vrlo opasne teze koje imaju svoju pravnu dimenziju pa je moje pitanje bilo da li se već to poduzelo protiv toga i da li će se poduzeti, a na to mi niste odgovorili. Zahvaljujem.
Zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Nakon što je Vlada na vašu inicijativu velikodušno i samozatajno oprostila lavovski dio dugovanja prema državi tvrtki "Kamen Ingrad" što osobno smatram i nije tako loše, ali bi trebalo prema jasnim kriterijima to raditi i u drugim branšama i drugim tvrtkama koje dolaze u teškoće. Njezin vlasnik, gospodin Zec je da bi izbjegao ostatak dugova prema državi preko noći po projektu "Hitro" osnovao čak 2 nove tvrtke. Mi iz Kluba SDP-a ukazivali smo da trebaju sigurnosni mehanizmi da se bez obzira na brzinu birokracije, da se oni koji duguju državi koji pokušavaju izigravati vjerovnike, da jednostavno ne mogu osnivati nove tvrtke. Ja vas sada pitam s obzirom na upozoravanja koja su došla iz Kluba SDP-a, hoćete li uvesti ponovno zakonske mehanizme da se onemoguće takvi poduzetnici koji pokušavaju izigravati vjerovnike? Hoćete li znači uvesti zakonske mehanizme zaštite ili vam je na kraju krajeva, ako to ne učinite, cilj bio da takvi poduzetnici i dalje opstanu na hrvatskom tržištu?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Pa žao mi je što moramo ponovno o toj temi raspravljati na ovakav način jer sve je ovdje rečeno i u Saboru i u javnosti i o tome se zna. Ali možda je i ona latinska izreka bila u pravu koja je rekla da je "repeticio est mater studiorum". Pa onda ćemo ponoviti još jedanput. Radilo se o tome da nije riječ bila samo o "Kamen Ingradu" nego o nizu drugih tvrtki. Ima ih negdje oko 200 u Hrvatskoj. Drugo, radilo se o tome da smo razmišljali na koji način, izravno odgovarajući na vaše pitanje, na koji način zaštititi vjerovnika. Ne možemo, nismo, jer smatramo da bi to bilo jedan pucanj u prazno da se zakonski zabrani da netko tko je dužan državi ili bilo kome drugome ne može otvoriti drugu tvrtku. Zašto je to pucanj u prazno? Pa znate i vi i ja da će on otvoriti preko sestre, preko brata, preko nekog člana rodbine i šta onda? Prema tome, smatram da moramo naći druge mehanizme. Dakle, ne možemo preko zakona zabraniti mu i tražiti iako je tu ministar financija i vodili smo duge rasprave oko toga i na Vladi kako spriječiti neuredne platiše da otvori novu firmu i počne raditi ako je ovamo dužan i nije platio ne znam kolike milijune. Mislim da to nije rješenje jer on ima niz drugih načina da otvori tvrtku preko drugoga i on je vlasnik te tvrtke ali nije formalni vlasnik tvrtke. Mi se moramo pojačati druge mehanizme kontrole, zaštite vjerovnika. Jedan od tih je i ovo što smo smatrali, apsolutno da je jedan od tih poteza i ovo što smo donijeli u Ovršnom zakonu, da se prenese na javne bilježnike sa sudova i niz drugih stvari koje možemo i zajednički dogovarati. Ali ovo bi bio siguran pucanj u prazno.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Moram reći da nisam zadovoljan, gospodine predsjedniče Vlade vašim odgovorom. Ja pozdravljam kada Vlada pokušava spasiti sva radna mjesta, bilo vaša, prethodna i svaka buduća. I to je dobar potez. Međutim, činjenica da je zaštita do sada postojala i treba po mom dubokom uvjerenju onemogućiti i otežati onim poduzetnicima koji pokušavaju izigrati svoje vjerovnike na svaki način da budu u gospodarstvu. Bez obzira bilo to preko posrednika ili na bilo koji drugi način. Ja očekujem da će Vlada Hrvatskom saboru u vrlo kratkom razdoblju predložiti nove mehanizme zaštite. Na kraju krajeva, vi ste rekli da to pokušavate, ali treba biti učinkovitiji jer vrijeme prolazi, imamo dosta slučajeva gdje vlasnici osnivaju nove firme bez problema. To nije kritika samo "Hitro-u". "Hitro" treba biti da se na svaki način omogući da poduzetnici brzo otvaraju trgovačka društva. Međutim, treba zaštita od poduzetnika koji osnuju na rubu zakona ili jednostavno ne rade po zakonu.
Zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Pitanje upućujem ministrici vanjskih poslova i europskih integracija, gospođi Kolindi Grabar-Kitarović, a ono glasi. Nedavno je u Vinkovcima potpisano financiranje ISPA projekata. Možete li nam pojasniti značaj tih projekata?
Ministrica Kolinda Grabar-Kitarović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine zastupniče. ISPA program jedan je od 3 pretpristupna programa Europske unije na čije je korištenje je Hrvatska stekla pravo stjecanjem statusa kandidata. ISPA je program koji je namijenjen financiranju infrastrukturnih projekata u području zaštite okoliša i transporta, odnosno prometa. Za razdoblje 2005./2006. godine Hrvatskoj je alocirano 60 milijuna eura u okviru toga programa, a 30. siječnja ove godine u Vinkovcima smo potpisali 2 memoranduma o financiranju. Znači, 2 konkretna projekta iz programa ISPA što znači zapravo počinjanje konkretnog korištenja pretpristupne pomoći. Jedan je program za vode i otpadne vode u Karlovcu za kojeg se iz ISPA-e dodjeljuje 22 i pol milijuna eura bespovratne pomoći, a koristi se od njega svakako razvoj opskrbe, sustava opskrbe voda, pročišćavanja otpadnih voda, zaštita okoliša, povećana učinkovitost lokalne komunalne tvrtke i slično. Drugi je projekt rehabilitacija željezničke pruge na dionici Vinkovci-Tovarnik, državna granica. Obnova 33 kilometra duge dionice u koji će se iz ISPA-e uložiti 28,8 milijuna eura bespovratne pomoći. Svakako to će pridonijeti i povećanju, poboljšanju kvalitete prijevoza, ali i sigurnosti prijevoza, povećanju brzine prijevoza na toj dionici, postavljanju nove signalizacije i slično. Koristi od ovih programa su višestruke. Osim što to rasterećuje državni proračun i proračun lokalne uprave i samouprave to predstavlja i izravno ulaganje Europske unije u infrastrukturne projekte u izgradnju i obnovu tih projekata koji će svakako pridonijeti i kvaliteti života, odnosno povećanom životnom standardu građana u tim područjima. Svakako valja naglasiti da je riječ o i čvrstoj suradnji između državne uprave i lokalne uprave i samouprave kojom smo uspjeli ove … [[Govornik se ne razumije.]] pripremiti u iznimno kratkom, rekla bih rekordnom roku jer je za to bilo potrebno manje od godine dana što je puno bolje od prosjeka bilo koje države kandidatkinje do sada. Isto tako valja kazati da će se temeljem te naše učinkovitosti u provedbi ovih projekata svakako ocjenjivati i naša sposobnost i dodjeljivati daljnja sredstva u okviru predpristupnih programa, dakle što bolje budemo radili, a dosad smo pokazali doista da se dobro radi na svim razinama, to će Hrvatska uspjeti izvući i više bespovratnih sredstava. I evo naposljetku bih kazala da se osjećaju i prvi konkretni učinci budući da je prošloga tjedna na račun u jednoj hrvatskoj banci koja je hrvatska Vlada otvorila u tu svrhu uplaćeno i prvih 5 milijuna eura iz predpristupne pomoći Hrvatskoj. Hvala.
Zastupnik Vladimir Štengl.
Hvala. Rekonstrukcija i modernizacija ovoga dijela pruge od Vinkovaca do granice u svakom slučaju će pospješiti i ubrzati i oživljavanje željezničkog kolodvora Vinkovci, donedavno najvećeg na ovim prostorima, a svakako i granične postaje Tovarnik. Ovaj dio programa koji ste spomenuli za Karlovac prilog je upravljanju, značajan prilog upravljanju vodama u dijelu zaštite voda od zagađivanja i zadovoljan sam odgovorom. Hvala lijepo.
Zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministrici. Moje pitanje namijenjeno je ministru obrane Republike Hrvatske, a tiče se medijskih napisa kao i priča o tome da će najveći dio objekata hrvatske vojske biti napušten i ostavljen te prenamijenjen u nekakve gospodarske svrhe. Možemo li mi kao saborski zastupnici gospodine ministre i hrvatska javnost preciznije znati o kojim je nekretninama riječ, u kojim rokovima te na koji se način planira provesti ovaj projekt, a posebno me interesira virovitička vojarna kao i objekti na području grada Virovitice.
Ministar obrane Berislav Rončević.
Gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi saborski zastupniče ne samo da možete nego ćete vi kao saborski zastupnici o tome donijeti konačnu odluku jer čitav projekt ide kroz dugoročni plan razvoja oružanih snaga i kroz novi prijedlog zakona koji će doći uskoro u ove saborske klupe, to je Zakon o zatvaranju i prenamijeni vojnih nekretnina. Hrvatska se odlučila da modernim, ali efikasnim oružanim snagama što podrazumijeva njeno racionalno smanjivanje i u kadrovskom smislu, ali i u smislu objekata koje ćemo koristiti. Rekao sam u odgovoru na prethodno pitanje sličnoga sadržaja da sada trenutno hrvatske oružane snage koriste 344 objekta, a da će u konačnom procesu restrukturiranja svesti se na korištenje oko 50 vojnih objekata. Indencija novoga zakona je racionalno korištenje ovim nekretninama koje su državno vlasništvo i koje po zakonu kojima upravlja Vlada Republike Hrvatske. Želja je zadovoljiti objektivne potrebe drugih tijela državne uprave, opravdane nacionalne projekte i projekte županija i lokalne samouprave u zadovoljavanju potreba zdravstva, školstva, visokog obrazovanja, socijalne skrbi i drugo. Dio ovih objekata bit će ponuđen i u svrhu poduzetničkih aktivnosti, znači gospodarsko korištenje na način da bi se davale u dugoročne koncesije zakupe, a samo na onim lokacijama i one nekretnine kod kojih se objektivno ne očekuje nekakvi koncesijski ili zakupni interes davale bi se i u prodaju. Svrha ostvarenih namjena je da se od ostvarenih financijskih sredstava 60% stvara prelijeva u poseban proračunski fond koji bi bio strogo namjenski za potrebe modernizacije i opremanja hrvatskih oružanih snaga i za potrebe poboljšanja kvalitete življenja djelatnih vojnih osoba koje su u rotaciji. Ništa se neće dogoditi samim ako govorimo o dinamiki provedbe ove ideje dugoročni plan razvoja radi se za vremensko razdoblje 2006. do 2015. godine, radili bi se i trogodišnji planovi zatvaranja i prenamjene jer otprilike za zatvaranje i restrukturiranje i novo unutarnje organiziranje hrvatskih oružanih snaga trebaju razdoblja od 1 do 3 godine. Što se tiče vojarne Virovitica ona je u dugoročnom planu razvoja prepoznata kao neperspektivna budući da nema mogućnosti širenja osiguravanja sadržaja već sada kroz vojarnu prolazi javna cesta što ju odmah svrstava u krug neperspektivnih nekretnina i ukoliko bude potreba i kvalitetnih programa od strane i županije i grada Virovitice kao i kod prethodnog zastupnika uvjeren sam da će Vlada prepoznati kvalitetu tog programa. Hvala lijepo.
Zastupnik Josip Đakić.
Zadovoljan sam vašim odgovorom gospodine ministre i nadam se da i vojarna u Virovitici će sigurno biti u svrhu daljnjega napretka gospodarstva, a da će određena vojna postrojba naći svoje mjesto na poligonu … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam lijepo na konkretnom odgovoru.
Zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala predsjedniče.
Mir tamo. Mir s vama.
Pitanje predsjedniku Vlade imam. Poljoprivrednici se posebno žale na odnos Vlade prema domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji pogotovo kada se već sada naslućuje da smo na pragu ulaska u Europsku uniju. Pokušat ću to reći na nekoliko primjera. Isplata poticaja u poljoprivredi je netransparentna, zapravo ljudi kažu da ako imaju više proizvodnje onda se iz doznaka uopće ne može razaznati na koje se poticaje odnosi, a kasne i više mjeseci. Tako su npr. poticaji za to svinja i junadi isplaćeni većinom tek za prvo polugodište 2005. godine. Nisu isplaćeni poticaji za jesensku sjetvu, za sadni materijal, za podizanje nasada. Korisnici poticaja ne znaju unaprijed visinu poticaja za svoju proizvodnju iako je ona utvrđena Zakonom o poticajima. Tako npr. zakonom utvrđeni poticaj za tov junadi od 800 kuna u 2005. dakle za ono prvo polugodište isplaćen je u visini od 560 kuna ili svega 70% od zakonom utvrđene visine. Pa vas pitam predsjedniče kada mislite uvesti reda u plaćanju državnih obveza pogotovo onih koji proizlaze iz zakona?
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice, odgovor će biti vrlo kratak. I ja sam, sve, svi poticaji bit će isplaćeni. I za kraj, gospodine predsjedniče, imam dobru vijest. Upravo smo primili vijest da je Velika Britanija donijela odluku da ukine vise za hrvatske građane. Odluka će stupiti na snagu 22. ožujka jer su potrebna tri tjedna za provedbu te odluke. Smatram da je ovo i rezultat politike koju vodi hrvatska Vlada. Hvala.
Zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, poljoprivrednici će biti vrlo zadovoljni ukidanjem visa jer oni dnevno putuju u Veliku Britaniju a sigurno će dobiti poticaje do kraja 2006. godine za 2005.
Hvala lijepa. Vlada je dala odgovore na sva zastupnička pitanja. Prekidam sada sjednicu. Nastavak je u 15 sati. Prije nego što nastavimo sa radom dopustite da sukladno članku 7. Poslovnika zastupnik Miroslav Čačija da položi prisegu. Prisega se polaže na način da predsjednik pročita tekst prisege, a zatim zastupnik pošto je prozvan ustaje i izgovara: "Prisežem." Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak. Da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Gospodine zastupniče Čačija izvolite.
Prisežem.
Hvala. … [[Pljesak.]] Čestitam zastupniku i želim mu uspjeh u obnašanju njegove časne i odgovorne zastupniče dužnosti. Kvoruma opet nema za raspravu o Mandatno-imunitetnom povjerenstvu, ali idemo mi tu raspravu obaviti pa ćemo glasovati sutra onda. - Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Predsjedniče Mandatnog povjerenstva izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, prvo imamo Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ivice Maštruke i početku zamjeničkog mandata zamjenika zastupnika Željka Kurtova. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 25. sjednici održanoj 1. ožujka 2006. godine razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika doktora Ivice Maštruka od 22. veljače 2006. kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da je odlukom Predsjednika Republike Hrvatske koja stupa na snagu 1. ožujka 2006. imenovan za izvanrednog i opunomoćenog veleposlanika Republike Hrvatske u Rumunjskoj, te da sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Povjerenstvo je utvrdilo da je doktor Ivica Maštruko dana 30. kolovoza 2005. započeo obnašati zastupnički dužnost kao kandidat na listi Hrvatske narodne stranke u 9. izbornoj jedinici te da je Hrvatska narodna stranka sukladno članku 12. stavku 1. Zakona odredila ga gospodin Željko Kurtov kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata doktora Ivice Maštruka kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Željka Kurtova. Shodno rečeno, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 1. ožujka 2006. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika doktora Ivice Maštruka. Zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dana 1. ožujka 2006. godina započinje obnašati zamjenik zastupnika Željko Kurtov.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se stekne kvorum. Idemo dalje, izvolite.
Sljedeće imamo Izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Zlatka Koračevića zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 21. sjednici održanoj 24. siječnja 2006. godine razmotrilo je obavijest Županijskog suda u Varaždinu od 26. listopada 2005. kojom je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da je kod tog suda podnijet istražni zahtjev protiv Zlatka Koračevića, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu oštećenika kao tužitelja, "Autotransport Stjepan Radić d.o.o." Maruševec, radi kaznenih djela iz članka 224. stavak 4. u svezi stavka 1. članka 293. stavka 2. u vezi stavka 1. i članka 337. stavak 4. u vezi stavka 1. Kaznenog zakona. Kako je gospodin Koračević zastupnik u Hrvatskom saboru te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata. Odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da je oštećenik kao tužitelj podnio istražni zahtjev istražnom odjelu Županijskog suda u Varaždinu. Sukladno članku 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora Županijski sud u Varaždinu obavijestio je Hrvatski sabor o potrebi davanja odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Zlatka Koračevića. Shodno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Zlatka Koračevića u predmetu broj 135/5-6 po istražnom zahtjevu oštećenika kao tužitelja radi kaznenih djela iz članka 224. stavak 4., članka 293. stavak 2. i članka 337. stavak 4. u svezi stavka 1. Kaznenog zakona. Obrazloženje. Povjerenstvo je zauzelo načelno stajalište da se kod zahtjeva za pokretanje kaznenih postupka kad oštećenik kao tužitelj preuzima kazneni pogon od državnog odvjetništva koje je odustalo od gonjenja, uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka. Naime, u slučaju da državni odvjetnik odustane od gonjenja, pretpostavlja se da je ocijenio da djelo ne postoji, da je od male važnosti te da ne vrijeđa javni moral jer bi u protivnom nastavio kazneni progon. Stav je Povjerenstva da se ne odobri pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika jer se postupak može pokrenuti nakon isteka zastupničkog mandata gospodina Zlatka Koračevića, obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Institut imunitetnog prava utvrđen je u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca. A vođenje kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s time morale poduzeti moglo bi onemogućiti zastupnika u obnašanju redovne zastupničke dužnosti te utjecati na rad Hrvatskog sabora.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Izvolite dalje.
Sljedeće je Izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Zdenka Antešića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 21. sjednici održanoj 24. siječnja 2006. godine razmotrilo je obavijest Županijskog suda u Rijeci od 2. studenog 2005. kojom je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da je kod tog suda podnijet istražni zahtjev protiv Zdenka Antešića, zastupnika u Hrvatskom po zahtjevu oštećenika kao tužitelja samostana Sv. Andrije iz Raba zastupanog po odvjetničkom društvu iz Zagreba radi kaznenog djela protiv službene dužnosti zlouporabom položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1., 3. i 4. Kaznenog zakona. Kako je gospodin Antešić zastupnik u Hrvatskom saboru te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske članka 23. Poslovnika ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da oštećenik kao tužitelj da je podnio zahtjev za provođenje istrage istražnom odjelu Županijskog suda u Rijeci. Shodno članku 23. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora Županijski sud u Rijeci obavijestio je Hrvatski sabor o potrebi davanja odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Zdenka Antešića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke, dakle za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Zdenka Antešića po istražnom zahtjevu oštećenika kao tužitelja radi kaznenog djela iz članka 337. stavak 1., 3. i 4. Kaznenog zakona. Obrazloženje. Povjerenstvo je zauzelo načelno stajalište da se kod zahtjeva za pokretanje kaznenih postupaka kad oštećenik kao tužitelj preuzima kazneni progon od Državnog odvjetništva koje je odustalo od gonjenja uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka. U slučaju da državni odvjetnik odustane od gonjena pretpostavlja se da je ocijenio da djelo ne postoji, da je od male važnosti te da ne vrijeđa javni moral jer bi u protivnom nastavio kazneni progon. Stav je povjerenstva da se ne odobri pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika jer se postupak može isto tako pokrenuti dakle nakon isteka zastupničkog mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Institut imunitetnog prava utvrđen je u cilju dakle zaštite digniteta zastupničke dužnosti, ali ne u cilju zaštite zastupnika kao kod pojedinca u vođenju kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s time morale poduzeti. Moglo bi onemogućiti zastupnika u obnašanju redovne zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Izvolite dalje.
Sljedeće izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Slavka Linića zastupnika u Hrvatskom saboru. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 21. sjednici održanoj 24. siječnja 2006. razmotrilo je obavijest odvjetničkog društva Budin i Penić iz Zagreba kao opunomoćenika gospodina Darija Vukića temeljem zahtjeva Općinskog suda u Rijeci kojom je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora o podnesenoj privatnoj tužbi protiv zastupnika Slavka Linića zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona Republike Hrvatske. Kako je gospodin Slavko Linić zastupnik u Hrvatskom saboru te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata. Odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Shodno rečeno, sukladno članku 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora privatni tužitelj temeljem zahtjeva Općinskog suda u Rijeci zatražio je odobrenje za pokretanja kaznenog postupka po privatnoj tužbi protiv zastupnika Slavka Linića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Slavka Linića zbog kaznenog djela protiv časti i ugleda počinjenog klevetom iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona Republike Hrvatske. Obrazloženje. Povjerenstvo je zauzelo načelno stajalište da se kod zahtjeva za pokretanje kaznenih postupaka za kaznena djela klevete i uvrede zastupnicima ne oduzima zastupnički imunitet te sukladno tome da se ne odobri pokretanje kaznenog postupka protiv Slavka Linića zbog kaznenih djela klevete i uvrede jer se postupka može provesti nakon isteka zastupničkog mandata gospodina Linića s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Stav je povjerenstva da institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kako … [[Zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije.]] a vođenje kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s tim morale poduzeti moglo onemogućiti zastupnika u obnašanju redovne zastupničke dužnosti te utjecati na rad Hrvatskog sabora.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Hvala lijepa. Glasovat ćemo. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, to ne. Hvala lijepa. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Ivice Maštruka i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Željka Kurtova. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje odluku o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Odluka donijeta sa 95 glasova za i jednim suzdržanim. Dakle, zastupničku dužnost dana 1. ožujka počinje obnašati zamjenik zastupnika gospodin Željko Kurtov. Čestitamo mu. Prisegu je već položio. [[Pljesak.]]
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 26. sjednici održanoj 23. ožujka 2006. godine podnesak Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku kojim je izvijestilo predsjednika Hrvatskoga sabora da je podnesena kaznena prijava protiv gospodina Jene Adama zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona. Kako je gospodin Jene Adam zastupnik u Hrvatskom saboru te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Shodno rečenom a sukladno članku 23. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora Županijsko državno odvjetništvo je zatražilo odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv saborskog zastupnika Jene Adama. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke kojom se utvrđuje da ne postoje ustavno-pravni razlozi iz članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te se u smislu članka 75. stavak 3. Ustava daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Jene Adama po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona. Obrazloženje. Povjerenstvo je odlučilo da predloži davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Jene Adama po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti jer to djelo ne spada pod kaznenu odgovornost za koju se zastupniku sukladno odredbi članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske ne može oduzeti imunitet već se radi o kaznenom djelu za koje je povjerenstvo zauzelo stajalište da će predlagati ukidanje imuniteta zastupnicima.
Hvala. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kako je došlo do ovog neugodnog slučaja? Nezavisni zastupnici u našem Saboru dobivaju 250 tisuća kuna godišnje. I kako oni troše taj novac? Kako hoće. Tko to kontrolira? Nitko. Zajednica Mađara podnijela je kaznenu prijavu, Državno odvjetništvo je pokrenulo postupak i sada traži skidanje imuniteta. Što ćemo napraviti? Imamo prijedlog Odbora. Skinut ćemo imunitet. Što bi se dogodilo da nije bilo ove kaznene prijave? I kako troše novac oni nezavisni zastupnici u ovom Saboru koji ne dolaze iz zajednice Mađara pa da provjeravaju svoje zastupnike? Neki od njih su postavi nezavisni tako da su u ovaj Sabor ušli na listi stranaka. A onda su istupili iz tih stranaka, proglasili se nezavisnima. I sada dobijaju 250 tisuća kuna godišnje, a nema ih tko kontrolirati. Nema ih tko kontrolirati. Kako je nastao ovaj problem? Nastao je jer su naši odbori za Ustav, Poslovnik i politički sustav i onda Odbor za zakonodavstvo koji je to potvrdio protumačili da je stranka jednako zastupnik odnosno da je zastupnik jednako stranka. I da pravo koje pripada strankama pripada i zastupnicima. I evo dokle nas je to dovelo. Nebrojeno puta smo upozoravali u ovom Saboru da takvo rješenje nije dobro. Ako nezavisni zastupnici imaju potrebu za dodatnim sredstvima za svoj rad onda se to mora urediti izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika. I tamo se mora utvrditi kakva je to potreba, kolika je ta potreba i koliko to može objektivno koštati? Svakako to ne može biti 250 tisuća kuna godišnje jer je to prevelik novac. Nema nijednog zastupnika nezavisnog u ovom Hrvatskom saboru koji zapravo ne podržava Vladu. Nisu oni nezavisni. Oni su zavisni ovih 250 tisuća kuna. Oni su zavisni o volji parlamentarne većine koja tumači propis. Pa ako protumači propis da oni nemaju pravo na 250 tisuća kuna godišnje onda će ostati bez tih, bez tog novca a to im se baš ne da. Ovo što se događa sa kolegom Jene Adamom ali i što se događa sa ostalim zastupnicima, dakle to otvaranje sumnje, mogućnosti sumnje na korupciju nije dobro. To nije dobro po ugled ovog Sabora, to nije dobro po ugled zastupnika. To ne stvara lijepu sliku o političarima i o politici uopće. Nebrojeno smo puta pozivali Vladu dajte riješite to pitanje drugačije. Nemamo mi ništa protiv da netko tko kao nezavisni zastupnik zastupa interese građana koji su ga izabrali. Dobija nekakve novce zbog pojačanih troškova. Ne smije ih dobivati na svoj račun, na svoj privatni račun. Ne smije. Jer ako se to dogodi onda smo otvorili put korupciji. Onda smo otvorili put prekoračenju ovlasti kakva je već inkriminacija. Onda smo otvorili put nezakonitosti. Vlada uporno odbija suočiti se s ovim problemom. I jučer kad smo govorili o korupciji nastojali smo nešto reći i o političkoj korupciji kao o najgorem obliku korupcije. Ljudi su s pravom na njega najosjetljiviji. Zašto? Zato što od izabranih političara naročito od izabranih traže da budu besprijekorni. Traže da rade potpuno transparentno. Pa zato su ih i izabrali. Neće građani da imaju bilo kakvu sumnju u izabrane političare. A tu se mogućnost te sumnje otvara na velika vrata. Na velika vrata. Ja bih iz kolegijalne zastupničke solidarnosti volio da se, da kolega Jene Adam da se uspije opravdati na sudu. Volio bih. Ali, ali sama činjenica da mi ovdje danas moramo skidati imunitet kolegi zbog ovakvog djela, a ne želimo riješiti problem, ne želimo, stavlja sve nas pred jedno pitanje kako to radimo? I oprostite kad smo jučer razgovarali o korupciji govorili smo i o političkoj korupciji i pozvali smo Vladu. Dajte, dajete plan, akcijski plan ili kako se već zove Strategiju borbe protiv korupcije. Ajde pokažite na djelu da stvarno hoćete iskorijeniti tu korupciju. Ajde sada ponovo pozivam Vladu. Pripremite izmjene i dopune Zakona o pravima i dužnostima političkih zastupnika. Riješite ovo pitanje za nezavisne zastupnike na logičan način, na način koji neće iritirati građane jer ovo ih iritira. Možete vi misliti i govoriti o tome što god hoćete. Ovo građane iritira. Ovo shvaćaju kao uvredu, osobnu uvredu. Milijun kuna po mandatu nije mali novac. Ovo shvaćaju kao eklatantan primjer korumpiranosti političara. I ja danas opetovano pozivam Vladu pa pripremiti izmjene i dopune tog Zakona o pravima i dužnostima političara pa ne treba vam više od 14 dana. Ne treba. Pošaljite to u hitnu proceduru. Skinimo ovo pitanje sa dnevnog reda. Ako hoće Vlada pokazati da joj je do toga stalo. Ne napravite li to, ne napravite li to pokazujete da vam je stalo do nečeg drugog a to je da sa 250 tisuća kuna godišnje kupujete glasove u ovom Saboru. Pa nemojte si dopustiti takvu ucjenu. Ona je nepotrebna, ona je štetna. Ona ne šteti samo Vladi, ne šteti samo ovom Saboru. Ona šteti cijeloj državi. Prema tome iskoristimo ovaj neugodan povod kolege Jene Adama kojem ćemo skinuti imunitet, iskoristimo ovaj neugodan povod da riješimo veći problem od imuniteta jednog zastupnika, da mogućnost korupcije kroz zastupničko djelovanje izbacimo iz ovog Sabora. Hvala vam.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Pa netočan je navod uvaženog kolege koji je doslovce kazao da predstavnici manjina novac mogu utrošiti kako hoće. Upravo suprotno i upravo smo u ovakvoj nezavidnoj kako ste vi kazali situaciji zbog toga što oni ne mogu novac trošiti ovaj o kome govorimo kako hoće. Dakle, naprotiv oni ga moraju i obrazložiti i nadležnom odboru ovog Visokog doma čak i godišnji podaci, izvješće o utrošku sredstva i u smislu kada govorimo o predstavnicima nacionalnih manjina u tom smislu čak da je to strogo namjenski trošak koji pokriva njihove troškove na terenu i sve one troškove koje imaju kao saborski zastupnici.
Replika, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani kolega Staziću, milijun kuna po mandatu svaki zastupnik, vi milijun kuna, znači i zastupnik manjina ili nezavisni zastupnik. Kao što vi trošite sredstva za rad sa biračima u svojoj stranci tako i mi trošimo sredstva za rad sa biračima na terenu. Za razliku dok svaki zastupnik stranke predstavlja određenu biračku ili izbornu jedinicu izborna jedinica manjinskog zastupnika je cijela Hrvatska. I putuje po cijeloj Hrvatskoj i zaista sredstva su mu potrebna. Ne troši ih netransparentno. Naprotiv, transparentnije nego što ih trošite vi. Stranka podnosi izvješće samo odboru, za razliku od nezavisnih zastupnika koji najprije podnose reviziji izvješće po strogo propisanim obrascima. Nakon potpisa revizije takvo izvješće ide odboru koji ono prihvaća ili ne prihvaća. Svađe postajo u stranci, svađe postoje u manjini. Nezadovoljstvo što sredstva upravo nisu dodijeljena netransparentno određenim korisnicima rezultira ovime. I mislim da ne osuđujemo Jenea i ne govorimo o netransparentnom trošenju sredstava dok ne kaže svoj pravorijek sud. Vjerujem da će on odgovoriti kako su sredstva potrošena, a ne skidamo prvi put nekom imunitet zato što je sumnja na određeno nedjelo ili određeni prekršaj ili da ne kažem nešto gore. Prema tome, to se dogodilo i Jeneu, ali rekla sam, svađe postoje svuda pa i u manjinama i nemojmo govoriti o netransparentnosti jer zaista ako ga ima, ima ga i negdje drugdje, a sve će to revizija i sud na kraju prosuditi. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Cijenjena kolegice Čuhnil, ako krenemo od vaše logike, milijun kuna vi i milijun kuna ja kao nezavisni zastupnik. E onda smo na krivome putu. Zašto? Zato što milijun kuna za zastupnika koji je u stranci ne dobija, tih milijun kuna ne dobija on nego oni odlaze na račun stranke i ne koriste se za financiranje rada toga zastupnika, nego se koriste za ukupni rad stranke. Prema tome, to isto nije. Prema tome, to nije isto. S druge strane, stranke su pravne osobe. Imaju financijske kontrole. Nezavisni zastupnik nema takve obaveze. Naprosto nema takve obaveze. Pazite, da ih ima, ne bi se slučaj sa kolegom Jene Adamom dogodio. Pa upravo zato što je mogao trošiti novac onako kao što mu zajednica Mađara kaže da je trošio nastao je problem. Nastao je problem. Prema tome, zastupnik u stranci, to sam već jedanput objašnjavao je naprosto obračunska jedinica. Sredstva se stranci dodjeljuju po mandatu, ne po zastupniku s imenom i prezimenom, nego po mandatu. Stranka zapravo dobija novac po broju osvojenih glasova Dontovom metodom pretočeno u mandate. To je način obračuna novca za stranke i ne može se taj novac izjednačiti sa pravom zastupnika na milijun kuna po mandatu. Jer inače takvim tumačenjem, takvim tumačenjem otvaramo mogućnost ne tvrdit da korupcija postoji, ali otvaramo mogućnost za koruptivno djelovanje, a sumnja na koruptivno djelovanje već smo otvorili.
Druga replika, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolega Stazić je spomenuo zapravo Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i doista odlukom našeg odbora otvoreno je ovo pitanje. Meni je posebno drago, ja ipak moram reći, da je odluka našeg odbora bila na provjeri, bila je na kontroli na Ustavnom sudu Republike Hrvatske. I Ustavni sud Republike Hrvatske je donio odluku kojom je odbacio zahtjev kluba HSS-a, ali je u toj odluci nedvojbeno naveo da i nezavisni zastupnici imaju pravo na naknadu ovih troškova. To nije sporno. Vjerujem da baš pozivajući se na ovu praksu je i u Gradskoj skupštini Grada Zagreba također donijeta odluka da i tamo nezavisni vijećnici i vijećnici sa liste nezavisne imaju pravo na tu naknadu i da se tamo u Gradu Zagrebu također to isplaćuje. Što se tiče ovog drugog dijela, meni je posebno drago da ste vi rekli da taj problem postoji i da ga je potrebno možda riješiti u drugom zakonu. I to je po meni sasvim prihvatljivo i nema razloga da možda ne uđe u proceduru. Ali nema dvojbe da u mandatu koji su bili prije ovoga i odlukama koje, Odbora za Ustav, koje su išle prije ove naše odluke su nezavisni zastupnici bili zapravo u neravnopravnom položaju. I oni imaju troškove i oni imaju zahtjeve u svom političkom radu i porezni obveznici koji su glasali za njih također imaju pravo da kontaktiraju sa tim zastupnicima. I na koncu konca, kada pogledamo političke stranke su dijelile u mandatima prije i novac na koji nisu imale pravo. Ja mislim da je ovo jedna odluka koja je sasvim korektna koju je Odbor za Ustav donio. Zato je zapravo i prošla kontrolu i nadzor Ustavnog suda Republike Hrvatske. A što se ovoga tiče zaista možemo u nekom drugom zakonu, u zakonu kojeg ste vi spomenuli o pravu zastupnika ugraditi. Tako mi je svejedno da li će to pravo biti u ovom zakonu ili u onom. Nama je bitno da nezavisni zastupnici također ostvare i dobiju svoje pravo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Kolega Bošnjakoviću, nisam imao namjeru napasti ni vas ni vaš odbor, a pogotovo ne Ustavni sud. Znate šta, Ustavni sud uspoređuje neku odluku sa zakonom, sa Ustavom i donosi o tome pravorijek. Ako je propis manjkav treba ga mijenjati. To što je i Gradska skupština Grada Zagreba slijedila taj primjer pokazuje da se epidemija širi. Time stvar postaje opasnija. Postaje opasnija. Proširit će se i na druge jedinice lokalne samouprave i mi ćemo uvesti, mi ćemo dovesti političko čisto gledajući do toga da ćemo imati jednu poplavu nezavisnih zastupnika koji to neće biti jer su izvorno nezavisni. Jer su izborno nezavisni nego će se proglašavati nezavisnima zbog toga da bi ostvarili određenu materijalnu korist, ne pripadajuću materijalnu korist. Zato sam i pozvao Vladu. A sada pozivam vas kao predsjednika Odbora za Ustav, jer i vi to možete pokrenuti inicijativu da vaš odbor pripremi izmjenu zakona, da uočimo zajedno problem kolega Bošnjakoviću. Ovo je problem. Ovo je problem pitanja političke korupcije u Hrvatskoj. Riješimo ga ne na način da kažemo nezavisni zastupnici van, vi nemate pravo ni na kunu. Ne, imaju ljudi potrebu da, pa naravno da imaju. Dogovorimo se, recimo koliko je. Ne može biti 250 tisuća kuna godišnje. Ne može biti milijun po mandatu. Ili može biti 3, ali dogovorimo se i objasnimo javnosti zašto smo to odlučili. Ali nemojmo dopustiti da se netko proglašava nezavisnim zbog toga da bi ostvario taj novac, jer taj put nije dobar, sigurno, definitivno, to se ne moramo uvjeravati ni vi mene ni ja vas. Prema tome kada to nije sporno, prema tome pozvao sam Vladu, sada pozivam javno i vas. Mogu i ja to pripremiti, ali to će mi Vlada odbiti jer odbija sve oporbene prijedloge pa će i taj odbiti. Pripremite ga vi, proći će.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog zakona o poticanju domaće proizvodnje za plasman u turizmu, nećemo sada o tome glasovati da se još pokušaju naći određena rješenja na temelju konsenzusa između Vlade i kluba i zastupnika, tako da ćemo to ostaviti za kasnije. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Jene Adama, zastupnika u Hrvatskom saboru. Sukladno prijedlogu mandatnog povjerenstva dajem na glasovanje prijedlog odluke kojom se utvrđuje da ne postoje ustavnopravni razlozi za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 87 glasova za, 5 suzdržanih i 4 protiv donijeta je predložena odluka.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege predstavnici Vlade. Stajalište Kluba HSP-a vezano za ovlasti Vlade da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora je odavno poznato. Mi se protivimo takvoj ovlasti Vlade poglavito što vidimo da je to bilo i za bivše Vlade, a nažalost i za ove Vlade da ta iznimka u biti se pretvara u pravilo pa tako se uvijek događa da za vrijeme redovite stanke Hrvatskoga sabora bilo da je riječ o jednoj stanci bilo da je riječ o zimskoj stanci Vlada odmah nakon započinjanja sa stankom reagira i mnoge stvari koje vjerojatno bi teže prošlo u postupku redovitog donošenja zakona u Hrvatskom saboru reagira na način da to uređuje uredbama sa zakonskom snagom da tako kažem još jednostavnije. Evo vidite za ovo razdoblje imamo takvih 6 uredbi sa zakonskom snagom i to moramo biti svjesni Hrvatsku polako uvodi u tzv. kancelarijski sustav jer Vlada s jedne strane znači uređuje pitanja koja su u nadležnosti Hrvatskoga sabora, a s druge strane svjedoci smo da se preko 80% zakona u Hrvatskome saboru donosi u hitnome postupku. I sve to kad se skupa, kad se skupi dolazimo do one činjenice, a to je da imamo velikih problema i zbog toga nas i ne čudi da je odgođen ovaj dio screening-a vezano za pitanje pravosuđa i za pitanje ljudskih prava jer mi ovim načinom djelovanja znači s jedne strane donošenjem uredbi sa zakonskom snagom i s druge strane donošenjem mnogih zakona. Kažem preko 80% u hitnome postupku stvaramo taj problem pravne nesigurnosti koji se očituje ne samo na hrvatske građane i pojedince nego se očituje i na rad cjelokupne državne uprave, a samim tim i cjelokupne sudbene vlasti. Prema tome mislimo da bi ova, ovo posezanje Vlade da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Sabora stvarno trebala biti iznimka i da se ima dovoljno vremena da se to sve može obaviti pravovremeno jer uzmimo samo popis ovih uredbi koje su ovdje sadržane, koje su nam sad date na potvrdu. Znači sve se to moglo, i Uredba o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika moglo se regulirati ili Zakonom o izvršenju državnoga proračuna kao što se moglo Uredba o izmjeni Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Imamo znači već godinu i pol dana mnoge zakonske tekstove gdje se moglo baš raspraviti i ovo pitanje. Pa kao što je i Zakon o otpadu i Zakon o državnoj izmjeri i katastru i nekretninama i Zakon o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. No ovdje u ime Kluba moramo upozoriti iako smo mi podržali ovu Uredbu kad je bila donešena znači prošle godine pred Dan Domovinske zahvalnosti. Znači to je Uredba o darivanju stanova i kuća u vlasništvu Republike Hrvatske na područjima od posebne državne skrbi hrvatskim braniteljima te članovima obitelji poginulih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata. Znamo i sami da je sad to znači prijepis one uredbe koja je već bila donešena prošle godine pred Dan domovinske zahvalnosti. No nažalost nismo je uspjeli raspraviti. U toj uredbi se iako na prvi pogled mi podržavamo onaj dio da se svima ovima skupinama iz Zakona o hrvatskih branitelja omogući dobivanje znači stanova i kuća na područjima od posebne državne skrbi koji su vlasništvu države znači bez naknade. Problem se javlja za one znači skupine stradalnika ili hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida koji su znači prije donošenja ove prvotne uredbe već ušli u taj tijek i postupak rješavanja putem agencije znači ABM. Jer oni su sad dovedeni u neravnopravan položaj u odnosu na one koji prije to nisu tražili. Jer ovi koji su tražili u ovome razdoblju kad je uredba, kad je Vlada donijela Uredbu, to je znači bilo prošle godine od 5. kolovoza oni imaju pravo dobiti znači bez naknade država prenosi to vlasništvo bilo kuće ili stana na njih. No mnogi stradalnici su već ranije bili ušli sa APN-om. Jedan dio nažalost vjerojatno se neće moći riješiti. To je oni koji su odmah platili u gotovom novcu taj dio koji su bili obvezni prema ugovoru koji su sklopili sa APN-om. Ali to sam ja govorio u ime Kluba i na Odboru za zakonodavstvo mislim da bi Vlada, trebala je sad već reagirati kako u slučajevima onih znači stradalnika obitelji poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja, hrvatskih branitelja samih, hrvatskih ratnih vojnih invalida koji su ušli u ugovorni odnos sa APN-om i otplaćuju u obrocima taj dio za kupnju kuće odnosno stana. Znači tu bi trebalo reagirati bar u tome dijelu da se oni stave u jednak položaj kao svi, sve ove skupine koje sad su prvi put došle u takvu poziciju. To znači da im se bar otpiše ovaj dio otplate obročni na rate, tako da se bar pokušaju zaštititi jer našem Klubu HSP-a se obratio veliki broj i hrvatskih ratnih vojnih invalida i hrvatskih branitelja, poglavito s ovih područja znači iz Vukovarsko-srijemske županije i drugih županija koje pripadaju područjima posebne državne skrbi, koji su znači već ranije ušli u tijek rješavanja svog stambenog pitanja sa APN-om, ali imaju tu obvezu ugovorno znači da u obrocima otplaćuju tu kuću ili stan koji im je država odnosno APN dodijelio. Tako da u ime Kluba Hrvatske stranke prava predlažem da se stave također u istu skupinu. To znači da im se omogući da više nemaju obvezu koji su ušli u obročno otplaćivanje te kuće ili stana. Hvala lijepo.
Hvala. Za Klub HNS-a poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Najprije bih rekao da smo i mi naravno načelno protiv toga da se pravo Vlade, da uređuje neka pitanja iz nadležnosti Hrvatskog sabora koristi ako nije prijeka nužda i mi smo bili došli u situaciju da smo zapravo gotovo odustali od toga prava, tako da je prethodnih godina možda jedna uredba donesena godišnje sa zakonskom snagom. Evo sada imamo dakle samo ovih mjesec dana koliko je bila pauza Sabora od 15. prosinca do 15. siječnja imamo 6 uredbi, od toga je 5 uredbi su izmjene ili dopune zakona. Dakle, ponovo se vraćamo na jednu praksu koja je bila napuštena, a pogotovo je nepopularno uredbama mijenjati zakone. Neka pitanja iz nadležnosti Hrvatskog sabora se možda nekada ne mogu izbjeći da se na ovakav način riješe. Ali mijenjati zakone pogotovo onda ako je očito da se na neki način eskivira Hrvatski sabor to svakako nije ono što je u duhu zakona koji je donesen i mi se apsolutno tome protivimo. Dakle, pet uredbi je doneseno. Od toga su neke donesene 19. prosinca, 4 dana nakon što je prestao ustavni rok za, nastupio ustavni rok kada Sabor ne zasjeda, a neke su uredbe donesene 23. prosinca. Ja ću govoriti o jednoj uredbi koja ima vrlo teške implikacije, vrlo ozbiljne implikacije i pitanje je zašto je ta uredba donesena svega nekoliko dana nakon što je Sabor prestao zasjedati. Ponavljam, teško se oteti dojmu da se namjerno čekalo sa time da Sabor ne zasjeda, pa da se onda iskoristi ta zakonska mogućnost i da se riješe neka pitanja koja bi možda bilo politički teže, ali stvarno svakako bolje rješavati preko zakona koje donosi Hrvatski sabor. Ja ću malo više nešto reći o uredbi koja je donesena u vezi sa izmjenom i dopunom Zakona o otpadu. Naime, taj zakon je donesen zato što su se pojavile poteškoće oko usvajanja, odnosno tumačenja Pravilnika o ambalaži i ambalažnom otpadu i taj zakon je, odnosno ta uredba, uredbom je promijenjen zakon da bi se izbjegle optužbe da se radi o eventualno protuzakonitom pravilniku. U našem zakonu piše da se uredbama ne smiju regulirati pitanja koja se tiču državnog proračuna i pitanja koja se tiču poreza. Međutim, ovom uredbom je uvedena naknada tako da se jedan članak zakona mijenja i umjesto način postupanja s posebnim kategorijama otpada uvodi se vrste, iznos i naknada koje plaćaju obveznici plaćanja naknada za posebne kategorije otpada itd. Dakle, nije porez ali je naknada i to vrlo ozbiljna naknada, koja je de facto onda izigravanje zakona. Na ovakav način se prema proračunu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u taj fond treba sliti 570 milijuna kuna. Proizvođači govore da je to i više, da se radi o milijardu kuna ili čak više od toga. Prema tome, radi se o vrlo visokoj stavci i to je dio sigurnog proračuna ono što se zove širega proračuna države. Prema tome, na ovakav način je de facto došlo do kršenja zakona koji zabranjuje Vladi Republike Hrvatske da uvodi poreze. Ovo nije porez, ali je naknada koja je teška ponavljam prema informacijama iz fonda, njihovim proračunima 570 milijuna kuna. Radi se o preozbiljnom pitanju. Mi možemo ovdje donositi strategije o kojima raspravljamo danima, zakone o kojima raspravljamo danima, a onda nam Vlada donese pravilnike koji su teški 570 milijuna kuna i onda o tome izvješćuje Hrvatski sabor dakle sa zaostatkom od evo prošlo je gotovo više od 2 mjeseca. Vezano uz taj pravilnik kao što znate koji je digao veliku prašinu, veliko nezadovoljstvo proizvođača i prodavača ambalažno, odnosno tvari sa ambalažnim otpadom. Trebalo bi reći nekoliko riječi. Taj pravilnik kojemu je ova uredba pokriće je donesen mimo ozbiljne konzultacije sa socijalnim partnerima. On je otvorio niz pitanja za koja nije jasno kako će biti riješena, kao što je pitanje kako će prodavatelj ili prodavači postupati sa tim otpadom. Tko će njima pokrivati troškove skupljanja i prijevoza otpada, sortiranja otpada, izvješćivanja o raznim vrstama otpada koje prikupljaju. To tim pravilnikom nije riješeno, kao što naravno nije riješeno na koji će se način trošiti sredstva i to velika sredstva koja će dobiti i preko ove uredbe, odnosno preko ovoga zakona Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. To su sve vrlo važna pitanja. Ta pitanja će dovesti do toga da prodavači neće moći snositi te troškove, da proizvođači također neće moći snositi te troškove, pa će naravno pasti na leđa potrošača. To će se vjerojatno dogoditi ili se već događa, a činjenica je da je došlo do odgađanja primjene tih pravilnika govori o tome da ova uredba odnosno ovaj zakon nije trebao biti promijenjen na ovakav način. Radi se o preozbiljnim pitanjima. Pitanje zaštite okoliša i ulaganje tih velikih sredstava u zaštitu okoliša je prvorazredno političko pitanje i nije ga pametno rješavati pravilnicima bez adekvatnog udjela Hrvatskoga sabora i to pitanje ne bi trebala rješavati niti Vlada Republike Hrvatske na ovakav način eskivirajući zapravo mogućnost da o tome na pravi način, u pravoj proceduri, pa onda i sa kvalitetnim dokumentom raspravlja, koji će na kraju donijeti, raspravlja Hrvatski sabor. Tako u tom pravilniku o kojem govorimo, a kojemu je dakle ova uredba, odnosno ovaj zakona pokriće, piše kako Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost sklapa ugovor sa ovlaštenim osobama za zbrinjavanje otpada po tržišnoj cijeni. Ali nije jasno što to znači tržišna cijena. Ne govori se nigdje o javnom natječaju koji bi onda bio jedini pravni postupak koji bi mogao utvrditi šta je to tržišna cijena. Pa je onda pitanje na koji način će Fond za zaštitu okoliša angažirati te osobe za zbrinjavanje toga otpada. Imam u ruci jednu odluku Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost gdje se jedna tvrtka koja se zove tvrtka "B.B." d.o.o. iz Zagreba subvencionira kamata u iznosu od 2% efektivne kamate za komercijalni kredit. Ta tvrtka koja je dobila dakle subvencioniranu kamatu od strane Fonda za zaštitu okoliša, a od Fonda za razvoj i zapošljavanje dobila je 4 milijuna kuna pomoći investiciji. Ta tvrtka apsolutno je, ima prednosti u odnosu na sve ostale tvrtke. Po kojim osnovama, po kojoj logici i da li je to ta tvrtka s kojom će poslije biti kao što kaže pravilnik sklopljen ugovor sa ovlaštenom osobom za zbrinjavanje otpada po tržišnoj cijeni, a neće biti dakle temeljem javnog natječaja kada će sve tvrtke imati jednaku mogućnost, pa onda i jednaku pomoć države, preko subvencioniranih kamata kao što ovdje stoji, ili preko Fonda za razvoj i zapošljavanje da bi se onda mogla uspostaviti pravilna tržišna utakmica. Dakle, previše je otvorenih pitanja. Sama cifra o kojoj sam govorio, a dakle ona iznosi 570 milijuna kuna, a po stavovima proizvođača i preko milijardu kuna, govori da se radi o preozbiljnom pitanju i to pitanje, sudbine toga pravilnika koji se prema ovoj uredbi opet može promijeniti treba ponovo promijeniti uz sve ove priče koje se oko njega vode, sukobe itd., za idućih 6 mjeseci. Pitanje je zašto smo ulazili u taj proces, da se dakle o tome raspravlja, da se vrše konzultacije, da se onda donosi ova uredba. A onda se uredbom određuje da će se za 6 mjeseci donijeti novi pravilnik. Dakle, sve je to loš postupak, a radi se o prevažnom pitanju i to je dakle jedan vrlo praktičan razlog zašto Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke neće podržati ovo izvješće. Uz naravno ponavljanje načelnoga stava da taj zakon koji to omogućava hrvatskoj Vladi bi trebalo koristiti doista u krajnjoj nuždi, a ne kao što se nama čini da se namjerno čeka da prođe zakonski rok za zasjedanje Hrvatskog sabora i da se onda donose ovakove uredbe, odnosno promjene zakona koje bi možda problematično bilo politički provesti u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala. Klub SDP-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi u Klubu zastupnika SDP-a u ozbiljnoj smo dilemi da li podržati ili ne podržati ovo izvješće. … [[Govornik se ne razumije.]] ustavnopravnih razloga i iz naravno gospodarskih, ali i socijalnih razloga. Činjenica je da smo dobili u ovomu izvješću, u uredbama koje Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti zapravo 6 uredbi. 2/3 od tih 6 uredbi, dakle njih 4 su donešene tako da stupaju na snagu danom objave u "Narodnim novinama". Činjenica je da sukladno Ustavu Republike Hrvatske nije ispunjen ni formalni uvjet da propisi koji stupaju na snagu moraju imati određeni vacatio legis, a ako se iznimno taj rok smanjuje ispod 8 dana onda se mora opravdati, osobito opravdani razlozi navesti zbog čega je to nužno potrebno. No, ono što je daleko važnije za nas jeste činjenica da smo mi donijeli zakon kojim ovlašćujemo Vladu da može donositi uredbe sa zakonskom snagom, u određenim slučajevima, da smo sa tim zakonom naravno isključili, u skladu sa Ustavom, kad im to nije moguće. Ali ima nekih stvari koje ne služe na čast ni nama ni izvršnoj vlasti kako se ova delegacija u skladu sa Ustavom zapravo ostvaruje. Htjeli bi podsjetiti na činjenicu da smo često puta u raspravi u pojedinim zakonima koji su predmet ovih uredbi imali vrlo žustre rasprave upozoravajući da neke od pitanja koja se primjerice reguliraju zakonima teško osigurati njihovu provedbu, s obzirom na rokove skraćene i s obzirom na mogućnosti i objektivne i subjektivne naravi. Tako npr. u Izmjeni Zakona o prijevozu u cestovnom prometu kada smo upozoravali da starost vozila koja se propisuje, da će teško moći pravne osobe i primjerenom, odnosno propisanom zakonom roku to osigurati, neovisno o tome što mi želimo postići odgovarajući stupanj sigurnosti, vezano za provoz i osiguravanje prijevoza tim, takvim vozilima, počevši od autobusa preko teretnih vozila do auto-taxia vozila onda se je Vlada tvrdo ostajala kod svog stajališta, kod svog prijedloga i u isto vrijeme zanemarila činjenicu na objektivne razloge koji su se u saborskoj raspravi između ostalog iznosili. Zakon je izglasan. Da bismo onda na kraju dobili uredbu kojom taj ključni rok, a zapravo cijela promjena zakona je išla upravo iz tih razloga ili taj je bio jedan od ključnih razloga promjena tog zakona, praktični gdje se prolongira za sljedeću, za rok od dvije godina od dana stupanja na snagu, sad opet ovoga zakona, odnosno uredbe. Sad se postavlja pitanje komu to i čemu to treba? Na kraju krajeva ispada kako je Vlada dobrohotna prema našim pravnim subjektima, gospodarskim subjektima, eto, pruža im još jednu šansu, a zločesti Sabor praktički kroz svoju zakonodavnu djelatnost to ne čini. E sad, to bi bilo pojednostavljeno. Daleko je ozbiljnije da se ovim pitanjem ili ovim zakonom uređuju pojedini položaji gospodarskih subjekata na tržištu, a da se uredbom praktički njihov položaj bitno mijenja u određenoj situaciji. I onda se još kaže da ta uredba stupa na snagu danom objave. Logično jer se donosi, jer je donešena, kao što ovdje piše 19. prosinca, a rok je trebao istaći 24. prosinca do kada su trebali uskladiti ili provesti zakon. Naravno, ne treba posebice upozoriti šta to znači za primjenu zakona i osiguravanje provođenja zakona u praksi, s obzirom na ovakve stalne prolongacije, s jedne strane. I s druge strane, koje su napore učinili pojedini pravni subjekti, u ovom konkretnom slučaju pravne osobe koje su ispunile zakon, ispunile svoje obaveze uzimajući kredite ili dodatna zaduženja, naravno time mijenjajući svoje uvjete privređivanja u odnosu na neke druge koje su očekivale i uspjele izboriti ove stvari između ostaloga što nisu provele zakon. Zapravo su postale ili dobile odgovarajuću nagradu, osim ukoliko mi stvarno nismo dovedeni u situaciju da smo kao Sabor bili u zabludi da je to ipak nemoguće i nije realno u našim uvjetima osigurati provedbu takvog zakona, ali tada bi trebali zapravo u najmanju ruku doći u poziciju da podijelimo tu odgovornost i da dobijemo prijedlog izmjene i dopune zakona u saborsku proceduru, a ne da se uredbama ovo pitanje uređuje ovako i to na prijeki put. Drugo pitanje koje želimo naznačiti jeste vrlo ozbiljno, da zapravo sa aspekta Ustava sve se češće uredbama ne samo zadire u područja koje je Sabor ovlastio da se zakonom mogu regulirati uredbama u iznimnim situacijama kada Sabor ne zasjeda nego i ona područja koja je Ustavom izričito zabranjeno da se ne mogu regulirati kao što je između ostaloga kao što piše, ja ću citirati stavak 1. članka 87. da Hrvatski sabor može na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegovog djelokruga, osim ona koja se odnose na razradu ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalnih prava, izbornog sustava, ustrojstvo djelokruga i načina rada državnih tijela i lokalne samouprave. Pogledajte kada uzmete uredbu o darovanju stanova i kuća u vlasništvu Republike Hrvatske na području posebne državne skrbi hrvatskim braniteljima te članovima njihovih obitelji, ona vrvi od toga, kako se propisuje, kako će agencije za pravni promet postupati, kako će postupati Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, kako će postupati Ministarstvo obrane, ministarstvo unutrašnjih poslova. Oprostite to su sve pitanja koja trebaju biti regulirana zakonom i ne smiju biti regulirana ovom uredbom jer je to upravo ono što Ustav isključuje. To je način rada koji treba isključiti i koje Ustav ne dopušta da se uredbom sa zakonskom snagom regulira. Zašto? Zato što ti uvjeti, taj zakonski postupak se mora znati na vrijeme i mora biti u skladu sa time propisan. Drugo što bismo htjeli u tom dijelu naznačiti jeste činjenica da se ova uredba konkretna odnosi na sve one koji su se zatekli u takvim stanovima i kućama u vlasništvu Republike Hrvatske naravno u situaciji da su se tamo zatekli do 1. kolovoza 2005. godine. Ali šta se sada dešava? Odjedanputa se rok za podnošenje zahtjeva produžuje svega za 30 dana i to je uredba dodatno riješila. Ona kaže da ova uredba stupa na snagu 1. siječnja u članku 7. a u članku 5. stavku 2. se kaže da će se zahtjevi moći podnositi do 1. veljače 2006. dakle od 1. siječnja do 1. veljače 2006. i sada se postavlja pitanje a koja je to ciljana grupa branitelja koji se u tom položaju nalaze na području od posebne državne skrbi u stanovima i kućama u vlasništvu Republike Hrvatske i da li je osigurano ustavno pravo između ostaloga svih kategorija branitelja u sličnim pozicijama da su pred zakonom jednaki. Čini nam se da u takvoj situaciji ne bi bilo dobro podržati ni ovu uredbu i mišljenja smo da se ne bi smjelo dogoditi da se ovakve stvari ubuduće rješavaju jer one zapravo ozbiljno ugrožavaju zakonodavnu vlast i upućuju na pitanje da se uredbama od strane izvršne vlasti područja koje je zakonom uređeno, sasvim drugačije uređuju nego što je to zakon ponudio. Kolega Radoš je s pravom kritizirao Uredbu o izmjenama i dopuni Zakona o otpadu, jer zapravo kroz ovu naknadu uveden je parafiskalna institucija, odnosno porez koji se primjenjuje i to sa pripadajućim kamatama čime se osigurava da se zapravo određenoj kategoriji proizvođača, odnosno uvoznika proizvoda optereti njihov proizvod, odnosno njihova roba, a u isto vrijeme na neplaćeni iznos naknadno zajedno sa pripadajućim kamatama primjenjuje odredba članka 26. stavak 1., 2., 3. i 4. i članka 27. i članka 28. Zakona o fondu za zaštitu okoliša itd. Dakako da to bitno pooštrava njihove uvjete priređivanja, ali oni t o moraju znati kada zakon stupi na snagu, a ne na temelju uredbe koja mijenja zakon, a onda uz sve to uredba odjedanput opet propisuje ne samo način rada pojedinog državnog tijela što je opet suprotno članku 87. već citiranog stavka 1. Ustava Republike Hrvatske nego dapače propisuje da će ministar, dakle uredba dalje vršiti delegaciju ovlasti na ministra, jer će ministar pravilnikom propisivati i donijeti pravilnik iz članka 104. stavak 1. točka 1., 2. i 3. i alineja 1. Zakona o otpadu u kojem će zapravo u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ove uredbe donijeti, a on će time propisati zapravo uvjete kriterija ostvarivanja prava. To je jednostavno dopustivo ne samo radi toga što se propisuje način rada državnog tijela što je po Ustavu zabranjeno uredbom da se radi, nego iz jednostavnog razloga što taj isti pravilnik zapravo bitno može promijeniti ono što je zakonodavac htio i učinio sa pravnom normom i u takvoj situaciji mi nećemo moći ni ovu uredbu podržati jer to tim više što ima i dodatno rješenje u članku istom ovom 3. stavku 3. gdje se kaže primjerice ovako: do stupanja na snagu pravilnika iz stavka 1. ovog članka kojim se uređuju pitanja u vezi s ambalažnom … ostaje na snazi odredbe Pravilnika o ambalaži i ambalažnom otpadu do sada važećem. E sada šta važi? Šta se primjenjuje i koja korist kome ide. Ako pak ne ostanu i nastave raditi po sada važećem pravilniku onda znači u pogledu naplate iz stavka 1. ako ne naplate sva ona potraživanja koja propisuju uredbom u članku 17a. novom ili članku 1. uredbe, naplatiti će ne samo cijenu nego platiti i pripadajuće kamate i sve ostalo. Prema tome postavlja se pitanje zapravo šta se u takvoj situaciji radi i s pravom naši proizvođači i naši trgovci, veletrgovci reagiraju na ovu uredbu i neovisno o tome koliko mi svi želimo da se pojača zaštita okoliša i zaštita prirodnih dobara pa i … [[Ne razumije se.]] kod nas, očigledno je da takvo pitanje nije moguće napraviti na ovaj način i preko noći, a da zapravo ne bude zakonom regulirano i ne provede se odgovarajuća rasprava. Druga ili treća uredba je uredba o izmjeni Zakona o državnoj izmjeri katastru nekretnina. Šta se radi s ovom uredbom? Pa ništa, jednostavno se produžuje rok od 1. siječnja 2006. zamjenjuje se 1. siječanj 2007. godine. Dakle još godinu dana se daje kome, osobama sa srednjom stručnom spremom koje se bave pitanjem problema izmjere katastra i nekretnina, da im se zapravo produži rok da steknu odgovarajuće kvalifikacije itd. A kada smo upozoravali prilikom donošenja zakona da je jednostavno to nemoguće provesti u tako kratkom roku, onda praktički ili ne samo u opoziciji nego i neki zastupnici pozicije koji su stidljivo na to upozoravali bili dovedeni u poziciju da im je odbijena svaka njihova primjedba da bismo sada dobili naknadno priznanje svega toga od strane Vlade, ali u odnosu na javnost ispada situacija sasvim sasvim drugačija, jer praktički onaj zakonodavni dio koji je odradio Sabor, ispada da je Sabor puno stroži prema našim građanima fizičkim i pravnim osobama oko ispunjavanja pojedinog uvjeta i kriterija s jedne strane i s druge strane da u isto vrijeme Vlada povlađuje i omogućuje svojim građanima bolju poziciju nego što to zakonodavno tijelo donosi ili želi i u takvoj situaciji se zapravo dezavuira i diskreditira zakonodavno tijelo, to tim više ostaje onda dodatno upitno, a da li se ovo pitanje može na ovakav način regulirati i uređivati s obzirom da se uređuju pitanja koja ulaze i u statusnu poziciju i u položaj naših građana. O uredbama koje se odnose na dopunu Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, kao i uredbi koja se odnosi na Zakon o plaćama državnih dužnosnika nema smisla trošiti riječi, ali je ključna stvar, nemoguće je da se uskraćuju i ograničavaju prava uredbama određenoj kategoriji naših građana pa i državnih dužnosnika i sudaca u ovakvoj situaciji. Mi kad smo donosili proračun donijeli smo Zakon o izvršenju proračuna i Zakonom o izvršenju proračuna to je pitanje trebalo biti riješeno. Iz razloga nedostatka sredstava u državnom proračunu s jedne strane i s druge strane da se u isto vrijeme pokaže da ako hoćete i … [[Govornik se ne razumije.]] za javnost i solidarnosti sa svim našim građanima od strane državnih dužnosnika i pravosudnih tijela, odnosno pravosudnih dužnosnika kako možemo i hoćemo zajednički dijeliti tešku sudbinu u kojoj se nalazimo. Ali ne treba to uređivati uredbama, to treba riješiti Zakonom o izvršenju proračuna i definitivno ova pitanja skinuti s dnevnog reda. Iz svega ovoga proizlazi da mi ćemo glasati ovisno od uredbe do uredbe koja je na dnevnom redu. Ako bude glasano o cjelovitom izvješću odjedanput, onda nažalost Klub zastupnika SDP-a zato što većina uredbi je, koje smo pobrojali ne možemo podržati onda nećemo moći glasati za cjelovito izvješće. Ali ako bude pojedinačno glasovanje o pojedinim uredbama onda neke uredbe ćemo moći podržati, a neke ćemo glasati protiv njih. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Upravo ovakav način donašanja uredbi Vlade kada Sabor ne zasjeda je motivirao Klub HSS-a da predloži zaključak kojim bi Sabor raspravio o ulozi Vlade, ali jednako tako o ulozi Sabora kod donošenja zakona i svih onih akata koji su važni za Republiku Hrvatsku. Mi smatramo da se na ovaj način kada Vlada donaša nepotrebno uredbe oduzima ingerencija ili nadležnost Sabora. I smatramo da je na taj način Sabor marginaliziran. Naravno da to producira loš kvalitet zakona, prečesto ih mijenjamo. Naravno to govori i o lošem kvalitetu rada Vlada jer Vlada ne reagira pravovremeno. Čeka da istekne rok pa ne predlaže zakone ili izmjene u periodu kada Sabor zasjeda. U principu predlaže izvan redovnog zasjedanja i to prečesto. Međutim, ono o čemu mi hoćemo da se ovdje raspravi u Klubu HSS-a je i način usvajanja zakona. Ovdje je karakterističan primjer vodna naknada koju smo imali ovdje prije nekoliko tjedana gdje je Vladi ostavljen prostor da donese uredbu. I to takovu uredbu koja ima jaču težinu nego i sam zakon. Na taj način Vlada kroz uredbu može i mijenjati suštinu zakona. Investitori koji su dobili novi namet će morati platiti u relativno kratkom roku u manje od godinu dana nekoliko stotina milijuna kuna. To je jedno novo opterećenje koje se događa čak i za jedinice lokalne samouprave, za općine, gradove koji će morati platiti novi namet ukoliko rade ceste, grade ceste. Kao da su krivi što te ceste nisu napravljene prije i kao da bi ih radili da ne moraju. Naravno, to donosi jednu određenu pravnu nesigurnost. Osim uredbi to se događa i sa pravilnicima. Pravilnici jednako tako često puta imaju veću težinu nego i sam zakon. Međutim, ja ovdje ne želim optuživati Vladu. Ja smatram da smo krivi mi ovdje koji sjedimo u Saboru jer zapravo mi ne radimo svoj posao za koji smo plaćeni. Dajemo Vladi da to radi umjesto nas i dižemo, ne svi ali očito se diže ruka za takve procedure, takve postupke i takvu praksu. Očito je iznimka postaje kod ovih uredbi sve više i više pravilo i tome bi mi htjeli stati na kraj. Dobar primjer je i Zakon o cestovnom prijevozu koji je također reguliran uredbom u ovoj pauzi gdje postoji u tom Zakonu famozna odredba koja je uvjet i odnosi se na vozila koja su starija od 18 godina, da se ne mogu koristiti naročito ukoliko se otvara obrt ili trgovačko društvo. A jednako tako postoji odredba za prijevoz učenika u vozilima koja ne smiju biti starija od 10 godina. Interesantno je da takvih odredbi nema nigdje u zakonodavstvu Europske unije. I interesantno je da istovremeno ispred Kluba HSS-a bio u proceduri po hitnom postupku taj Zakon, odnosno njegove izmjene ali mi o tome nismo htjeli raspravljati ovdje u Saboru. Mi smo ostavili Vladi da dva dana iza toga donese uredbu koja je izazvala veliko nezadovoljstvo kod ovih malih ljudi koji se bave prijevozom. Tu mislim na obrtnike i na mala trgovačka društva jer ispada kao da oni ne bi htjeli kupiti vozilo mlađe od 18 godina. Pa naravno da bi htjeli ali ne mogu. Međutim, evo Vlada tko zna zbog čega je donijela takvu uredbu. Ja ne bi htio nikoga optuživati da štiti veliki kapital koji u područje prijevoza na velika vrata ulazi u Hrvatsku. U području Slavonije smo ga već našli, uskoro to možemo očekivati na području Bjelovara u "Čazmatransu", na području Šibenika. I ja se bojim da na ovaj način pošto uvodimo jedinstvenu praksu u ovom području Europe gdje je uvjet za obavljanje posla starost, a ne tehnička ispravnost vozila da propuštamo i popuštamo zapravo Vladi da radi ono što ne bi smjela na štetu građana mimo procedure u Saboru. Interesantna je međutim i činjenica da postoje neke uredbe Vlade za koje je ona dobila zaduženje od Sabora u roku od 60 dana da ih donese. Ja ću podsjetiti na famozne izmjene Zakona o najmu poslovnog prostora. Bolje rečeno o prodaji poslovnog prostora obrtnicima u državnom vlasništvu. Ta uredba se trebala pojaviti prije, u roku od 60 dana nakon usvajanja izmjena Zakona, ali prošlo je 6 puta po 60 dana, nema je, nije objavljena. Očito Vlada postupa po principu toplo-hladno-vruće, kako joj odgovara u kojoj prilici. Međutim, očito je ako ćemo nastaviti sa ovakvom praksom ne preostaje nam ništa drugo nego da predložimo izmjene Zakona o ovlasti Vlade da donaša uredbe gdje bi zapravo Vladu mogli i morali ovlastiti jedino da takve uredbe donaša u slučaju, ne znam, više sile, ratne opasnosti i slično jer malo se je previše zaigrala. Preuzela je ulogu Sabora. Mislim da mi to ne bi smjeli prihvatiti i nadam se da ćemo kroz predloženi zaključak HSS-a raspraviti upravo o ulozi, zakonodavnoj ulozi Vlade i Sabora u skoro vrijeme. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Nema ga, gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kad se donosio Zakon o pravu Vlade, o ovlastima Vlade da uredbama uređuje neka pitanja iz domene Hrvatskoga sabora onda je postojao razlog da se takav razlog donese. Svakako to je nesmetano funkcioniranje države u vrijeme kad Hrvatski sabor ne zasjeda. Takav je zakon potreban. Ne može država stati zbog toga što Sabor nije na sjednici, jer je u svojoj ustavnoj stanci, bilo u zimskom, bilo u ljetnom periodu. Tako se očekivalo i od Vlade da shvati ovu svoju zakonsku ovlast, a ne kidaju, znači tumači restriktivno u krajnjoj nuždi kad je potrebno ispraviti nešto u funkcioniranju države, a nema mogućnosti sazivanja sjednice Sabora, osim eventualno izvanredne sjednice pa to onda možda ne bi bilo posve racionalno zbog neke male izmjene nekog pojedinačnog zakonskog akta. Međutim, kad Vlada počinje ovako ekstenzivno, ovako široko tumačiti svoju ovlast, onda se možemo zapitati, a što će se dogoditi ako Vlada s time nastavi i svake godine sve šire i šire shvaća ovu svoju zakonsku ovlast. Mi ćemo se dovesti u situaciju da uopće ovdje ne trebamo raspravljati ni o kakvim zakonima. Što će Sabor? Čemu Sabor? Pa nek Vlada lijepo sve zakone mijenja uredbama, a Sabor će se poslije sastati pa će 124 izmjene uredbe koje donese Vlada raspraviti sve u okviru jedne točke, a ta će se točka zvati Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela, pa ćemo to izglasati svih tih 124 zakona zajedno i to će biti djelovanje Hrvatskog sabora. To je apsolutno nedopustivo, a sad pogledajmo mi ove uredbe. Recite vi meni, ima li ovdje i jedna uredba za koju Vlada nije, izmjene zakona za koju Vlada nije unaprijed mogla znati da će biti zakon potrebno promijeniti. Nema ni jedne. Ali baš niti jedne. Neće se isplaćivati 0,5% državnim dužnosnicima po godini staža. Pa to se znalo da to istječe 1. siječnja. Pa to se znalo, pa što se to nije na vrijeme dala izmjena u Sabor. Očito netko u Vladi nije vodio računa o svom poslu. Nije na vrijeme upozorio cijelu Vladu da je potrebno izmijeniti zakon. Nije na vrijeme to uputio na Vladu izmjene zakona. To isto vrijedi i za suce. Molim vas lijepo, što da se kaže o Uredbi o izmjeni i dopuni Zakona o otpadu. Pa pogledajte što Vlada samo u obrazloženju kaže. Veli, pravno područje postupanja sa otpadom uređeno je Zakonom o otpadu iz 2004. godine. Od 2004. godine se zna da tu nešto ne štima kada je donesen zakon. Strategija o gospodarenju otpadom donesena je 2005. godine, a veli u primjeni zakona uočeno je da nisu precizno uređeni gospodarski instrumenti. U primjeni zakona koji vrijedi do 2004. godine. Pa što ste radili prateći primjenu tog zakona od 2004. godine. Pa što ste ustanovili da taj zakon ne funkcionira. Kad? 16. prosinca kada je Sabor prestao sa svojom sjednicom. Kad ste tek ustanovili da zakon ne funkcionira? Pa slušajte, ako vam je trebalo sve to vrijeme onda podnesite ostavke. Onda podnesite ostavke na svoje dužnosti, jer niste za ta mjesta koja obnašate. U srpnju 2003. godine osnovan je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a sada je Vlada tek shvatila. Pazite, trebalo joj je od srpnja 2003. do sada joj je trebalo da shvati da je potrebna predložena dopuna Zakona o otpadu kojim se propisuje da se u korist Fonda za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti uplaćuju naknade. Trebalo je toliko vremena. Slušajte, onom tko treba toliko vremena da shvati da će se morati primjenjivati zakon koji je donesen u srpnju 2003. godine taj nije za posao koji obavlja. Osim toga gledajte, po ovoj Uredbi o otpadu, pa o tome se povela najšira moguća javna rasprava. U javnosti se o tome raspravlja. Televizijske emisije se o tome rade. Dolaze predstavnici Vlade, pomoćnik ministra, državni tajnik, ne znam što li je Ružinski. Dolaze predstavnici trgovaca, komore. Tu se razvija jedan spor između Vlade i Privredne komore, spor oko rješenja ovog pitanja koji je bez sumnje važan. Pa to je jedna zakonska izmjena. Osim toga, tu se mijenjaju 4 članka koji je bezuvjetno trebalo raspraviti u Saboru, bezuvjetno. Osim toga, gledajte pa taj se otpad nije skupljao godinama i nije nosio u prodavaonice i za njega dobivalo 50 lipa. Godinama, pa kakva je sad to na jednom hitnost bila da se to pitanje rješava uredbom, a ne može se sačekati 15. siječanj da počne Sabor sa radom pa da se to pitanje temeljito raspravi ovdje u Saboru. Da se zakon mijenja po Ustavom zajamčenoj proceduri. Ljudi božji moramo ipak razlikovati kada to već u Ustavu piše, a piše da u Hrvatskoj postoji zakonodavna i izvršna vlast. A piše, ako se ne slaže Vlada s tim nek uđe u proceduru izmjene Ustava pa nek svu vlast prigrabi sebi, pa nek onda i mijenja zakone, ali onda moramo promijeniti ustav. Ali dok god Sabor donosi zakone. Hajmo se nastojati toga držati. Hajmo nastojati ne oduzimati Saboru to njegovo pravo da donosi zakone. Prema tome, zbog ovoga što tu nema niti jednog opravdanog razloga zbog kojega je Vlada zakasnila da do 15. prosinca uputi ove zakonske prijedloge u proceduru, ali niti jednoga opravdanog razloga. Tu nema niti jedne okolnosti koja je nastupila iznenadno, nepredvidljivo, pa da onda Vlada reagira uredbom. S obzirom da nema takvog razloga ovo izvješće naprosto treba odbaciti. Natjerati Vladu da sve ove zakonske, da sve ove svoje uredbe i zakonske izmjene pošalje u Sabor u redovnu proceduru i na taj način naučiti Vladu ponašanju, da se tako prema Saboru ophodit ne može. Znate, ako Vlada donese nekakvu uredbu o sprječavanju ne znam širenja ptičje gripe jer se ona pojavila iznenada, onda je to opravdano. Onda je to opravdano, ali ako mijenja zakone za koje je unaprijed znala da će ih morati mijenjati onda je to nedopustivo. Prema tome, u interesu zaštite digniteta Sabora, a predsjednik Vlade je danas ovdje odgovarajući na jedno zastupničko pitanje rekao da mu je u interesu, Vladi je u interesu da potiče rad Sabora, da očuva dostojanstvo Sabora, u interesu znači zaštite digniteta Sabora odbijmo ovo izvješće i na taj način prisilimo Vladu da postupa sukladno Ustavu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa mislim da ne treba okolišati, treba ići u suštinu stvari. Svih 5 uredbi po mojem sudu su u formalnom smislu u suprotnosti sa zakonom i sa Ustavom, a dvije su u suštini u suprotnosti i sa zakonom i sa Ustavom. Zašto? Naime, Sabor Republike Hrvatske daje ovlast i Vladi Republike Hrvatske da donosi uredbe i ne kaže se uredbe sa zakonskom snagom nego uredbe na rok od godinu dana. Zadnje ovlaštenje Vladi je dano u 10. mjesecu 2005. godine i ono po Ustavu može trajati samo godinu dana i ex lege će to ovlaštenje prestati u 10. mjesecu 2006. godine. Dakle Vlada neće imati ovlaštenje da uredbama uređuje pitanja koja su joj u djelokrugu, u djelokrugu Hrvatskog sabora poslije 10. mjeseca 2006., nema bjanko takvo ovlaštenje. A šta je Vlada učinila sa ovim uredbama. Idemo po redu. U uredbi o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika propisuje da se cijela 2006. godina ova materija uređuje kako to kaže Vlada, a njoj to ovlaštenje prestaje u 10. mjesecu. Dakle i ova uredba će prestati djelovati u 10. mjesecu jer nema temelja, čak to Ustav kaže, samo dok djeluje ovlaštenje, a najduže godinu dana. Dakle, ova uredba će prestati djelovati u 10. mjesecu. Dakle Vlada sama krši ili probija ovlaštenje koje joj je dao Hrvatski sabor. Druga uredba također uredba o izmjeni Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, Vlada određuje da se rok produži na dvije godine, dakle mimo onog što je zakon uredio kaže Vlada svojom uredbom produžuje se rok da se usklade neka poslovanja obrtnika u roku od dvije godine, ali ova uredba prestaje djelovati u 10. mjesecu ove godine i prestaje pravni učinak odredbe ove uredbe. Dakle probija ovlaštenje onog koje joj je dato po zakonu Vlada. Ali gledajte uredbu o darovanju stanova. Tamo se predviđa neke obveze u ugovoru 10 godina, zabrana raspolaganja stana koji dobije po ovome, a uredba će prestati djelovati u 10. mjesecu ove godine, nema pravnog temelja, nema ni obveze. Dakle ovo je materija apsolutno koja se uređuje zakonom, a ne uredbom. Uredbama je ograničeno trajanje i to Ustav propisuje dok traje ovlaštenje Vlade, sad to ovlaštenje traje samo 8 mjeseci, samo 8 mjeseci danas traje, dakle može uređivati materiju samo u tom roku do 8 mjeseci, a ona to uređuje čak 10 godina uredbom, 10 godina i ova uredba će prestati ex lege u 10. mjesecu i svi pravni učinci iz toga će biti nula. Ako bi tome dodali raspravu koja je ovdje bila o suštini stvari kao što je i uredba o otpadu, onda zaista se pitat moramo mi, oni koji predstavljaju građane u ovom Parlamentu koja je zadaća naša da donosimo deklaracije, strategije i druge stvari, a Vlada će uredbama rješavati odnose najvažnije u životu, koliko se čega plaća i koliko to košta i dokle će to trajati. Zbog toga ja mislim da bi bilo u interesu zakonitosti i ustavne uloge ovog Parlamenta da vrati ovo Vladi sa naznakom donesite uredbe, pa čak i ovakve, ajmo zažmiriti na oko da je materija tako hitna, donesite uredbe, o.k., ali donesite da traju točno dok vam traje ovlaštenje, do 10. mjeseca ove godine. Ne možete predmnijevati, presumirati ili misliti da ćete dobiti bjanko ovlaštenje od ovog Parlamenta, naprosto ne bi bilo korektno prema Parlamentu. Zato je Ustav i donio odredbu kojom se kaže da se daje ovlaštenje na godinu dana, a ne više. Da više ne dužim moj prijedlog je zaista da Parlament vrati uredbe Vladi, da ih uskladi sa Ustavom i danim ovlaštenjem po zakonu pa da onda možemo prihvatiti ne izvješće nego te uredbe jer smisao je dolaska ovdje izvješća da potvrdimo uredbe Vlade Republike Hrvatske jer je to jedini način da djeluje pravna država, jer je Hrvatski sabor je zakonodavno tijelo, a ne Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Da li netko od predstavnika predlagatelja želi se osvrnuti? Ne. Onda zaključujem raspravu. Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o uredbama koje je Vlada RH donijela na temelju zakonskih ovlasti. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 68 glasova za 6 suzdržanih i 24 protiv prihvaćeno je predloženo izvješće.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice. Odbor za zakonodavstvo predsjedniku Sabora je uputio izvješće o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja koji je Odbor za zakonodavstvo razmotrio na 58. sjednici 7. prosinca 2005. godine, a prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 19. Zakona o političkim strankama i pripadajućih članaka izmjena istoga zakona uputio je predsjedniku Hrvatskoga sabora aktom od 12. studenoga Klub zastupnika HNS-a i PGS-a. Vrlo kratko ću reći kakav je prijedlog Odbora za zakonodavstvo. Ako bude potrebe u završnom osvrtu osvrnut ću se u ime odbora i na neke prigovore. Dakle, odbor smatra sukladno članku 173. stavku 2. da nema da se ne daje vjerodostojno tumačenje ovoga zakona a u obrazloženju smo jasno rekli da u dvojbi da li je obveza zastupnicima nacionalnih manjina odnosno nezavisnim zastupnicima osigurati sredstva za rad kao što se osiguravaju zastupnicima političkih stranaka sukladno načelu ravnopravnosti dakle jednakopravnog položaja svih zastupnika odbor smatra da ta obveza postoji pod istim uvjetima odnosno da nema osnove za davanje vjerodostojnog tumačenja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. … [[Upadica se ne čuje.]] Odustaje? Dobro. Izvolite! … [[Upadica se ne čuje.]] Nitko se nije prijavio. Evo gledam prijavnice. … [[Upadica se ne čuje.]] Evo vidite, jeste. A gdje mi je tajnica otišla? Jer u ovome, u prijedlogu te odluke u ovom fasciklu ima samo upisana dva zastupnika i zastupnice. Sad je dala kolegica Lalić treću prijavnicu a kažete da ste predali prijavnice za klub. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, vidjet ćemo. Kolega Arlović, potpredsjednik Doma u ime Kluba SDP-a. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, poštovane kolege i kolegice! Mi iz Kluba zastupnika SDP-a za ovo izvješće odnosno ovaj prijedlog o nedavanju autentičnog tumačenja nećemo moći glasovati. Mi smatramo da se jednostavno ovakvim prijedlogom da se ne daje vjerodostojno tumačenje, pokušava zapravo osnažiti već učinjeno od strane nadležnog odbora Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav koji je po nama zapravo proširio ne samo tumačenje nego i nadležnost odnosno zakonodavnu regulativu Zakona o političkim strankama. Naime, htjeli bi prvo podsjetiti na jednu važnu činjenicu. Zakonom o političkim strankama izričito je propisano da se … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava za rad političkih stranaka koji se osigurava u državnom proračunu za iduću proračunsku godinu od 00,56% sredstva tekućih proračunskih prihoda i naravno raspored kako se političkim strankama financiranje vrši iz ovih sredstava. Iz toga samo po sebi proizlazi da nije moguće iz tih sredstava financirati rad pojedinog zastupnika to tim više da u skladu sa Zakonom o pravima zastupnika zapravo postoji paušalna naknada za individualni rad zastupnika na terenu. Treće, činjenica je da se oko ovoga pitanja jedna od parlamentarnih stranaka naše kolegice i kolege iz HSS-a obratila i Ustavnom sudu. Iako se Ustavni sud oglasio nenadležnim u vezi s ovim pitanjem on je ipak u obrazloženju svoje odluke odnosno rješenja naznačio između ostaloga da bi ovo pitanje trebalo riješiti i urediti zakonom zapravo svjestan činjenice da Zakonom o političkim strankama ovo pitanje nije riješeno na način da bi dalo zakonsku osnovu da se ovako može interpretirati kao što to u praksi interpretira Odbor za Ustav, politički sustav i poslovnik. Posebice bi htjeli naznačiti da sam Odbor za zakonodavstvo u svom izvješću također naznačava da u raspravi o osnovama ovog prijedloga za davanje vjerodostojnog tumačenja iznesen je i prijedlog da se prigodom naredne izmjene ili dopune propisa iz područja izbornog zakonodavstva odnosno područja političkih stranaka predmetno pitanje doradi i otkloni mogućnost različitog tumačenja. Prema tome, sam odbor, matični odbor koji predlaže ovakvo izvješće sam utvrđuje da postoji i mišljenje po kojem se moguće dvostruko odnosno na više načina tumačiti ovakve odredbe Zakona o političkim strankama i da bi bilo najoportunije da se sljedećom izmjenom i dopunom zakona ukoliko se želi propisati da i pojedini zastupnici mogu dobiti naknade za svoj rad zapravo to treba urediti nadležnim zakonom. Mi iz svega toga moramo posebice naznačiti da je ovakva rješidba Odbora za Ustav i politički sustav koju podržava Sabor i naravno podržava na kraju krajeva i Odbor za zakonodavstvo predlažući ovakvo izvješće Saboru da se ne prihvate autentično tumačenje praktički smo uveli jednu novu praksu i to u jednom vrlo politički fluidnom i napetom trenutku u Republici Hrvatskoj iz kojeg je proizašlo da se takvom jednom nagradom praktički veže značajni broj zastupnika i učvršćuje koalicija unutar saborske većine za većinsku stranku u toj vladajućoj koaliciji čime se može reći da je se zapravo kroz ovakvu materijalnu financijsku nagradu odnosno naknadu zapravo stimuliralo na takvo ponašanje. Mi upozoravao da je to vrlo ozbiljan bio presedan koji je na terenu izazvao čitav niz djelovanja pripadnika različitih političkih stranaka i političkih opcija a osobito pojedinaca, da se zapravo upuste u razgovore, pregovore i dogovore o prelasku pa i kupovini mandata ili zamjeni mandata za određene situacije vodeći računa i taj dio posebice naglašavamo da je temeljem Zakona o političkim strankama također se na adekvatan način članak 19. Zakona zapravo primjenjuje i u jedinicama lokalne samouprave. Postavlja se pitanje koliko imamo informacija još uvijek ove naknade koje se dodjeljuju za rad političkim strankama u jedinicama lokalne samouprave se nisu počele i individualno isplaćivati vijećnicima ali u odnosu na ovakvo tumačenje ukoliko ga Sabor prihvati da ne daje tumačenje, dakle da zakoni makar i takvim svojim stajalištem u odnosu na ovakvo tumačenje stav Odbora za Ustav i politički sustav praktički ćemo dati zeleno svjetlo da na terenu počnu jedinice lokalne i regionalne samouprave primjenjujući članak 7. Zakona o izmjenama Zakona o političkim strankama, Narodne novine broj 36 iz 2001. godine na adekvatni način da se počne primjenjivati ova odredba članka 19. u tim predstavničkim tijelima jedinice lokalne samouprave i da praktički one koje su prelazili za mandate, koji su mijenjali volju biračkog tijela, zbog kojih je došlo do raspisivanja izvanrednih izbora u pojedinim jedinicama lokalne samouprave da oni zatraže i da dobiju. I da dobiju po ovom Zakonu novac od, i za individualni rad kao pripadnici srazmjerno mogućnostima koje su … [[Govornik se ne razumije.]] Na taj način zapravo mi htjeli, ne htjeli imali bi jedan oblik političkog djelovanja koji bi se mogao reći kao podsticaj na jedan oblik, uvjetno rečeno podmićivanja vijećnika da mijenjaju i ne samo vijećnika nego i samih zastupnika da mijenjaju svoju političku volju time da se proglase nezavisni i da osiguraju ta sredstva. Ne radi se, radi se o velikim sredstvima. Za naše prilike o vrlo velikim sredstvima pogotovo kad se radi o saborskim zastupnicima. Prema nekim izračunima i pokazateljima to se radi o sredstvima od oko milijun kuna za četvorogodišnji mandat što svakako upućuje na činjenicu da takav jedan zastupnik dolazi u apsolutno privilegirani položaj u odnosu na sve ostale zastupnike jer oni ta sredstva koji su pripadnici stranaka uzimaju i pripadaju u skladu sa zakonom strankama za politički rad, a ovaj zastupnik koji individualno prima ta sredstva zapravo omogućuje sebi ne samo da obavlja određeni politički nego i ini rad kojim pokušava pravdati ova sredstva i naravno na taj način pokušava ostvariti ne samo politički utjecaj nego zapravo disponira sa velikim sredstvima koja mu daju i drugačiju moć nego što je ona koju bi trebao imati kao predstavnik građana i naroda odnosno da ima politički moć i utjecaj. Zbog svih tih stvari mi otvoreno upozoravamo da ovakvo rješenje nije dobro. Da ako se želi ovo pitanje vratiti u skladu sa naputkom koje proizlazi iz obrazloženja rješenja Ustavnog suda pa i samog Odbora za zakonodavstvo onda bi bilo dobro ovu točku skiniti s dnevnog reda, pripremiti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkim strankama ili novi Zakon o financiranju političkih stranaka i onda to pitanje razriješiti. Ali ne sa Zakonom o financiranju političkim strankama nego paralelno i pripremiti Prijedlog izmjene i dopune Zakona o pravima zastupnika i u tom zakonu riješiti jednakopravni položaj svih zastupnika neovisno o njihovoj političkoj pripadnosti i opciji. Jer bi morali podsjetiti na činjenicu da imamo i predstavnika zastupnika, predstavnika nacionalnih manjina koji nisu izabrani u Hrvatski sabor samo kao predstavnici nacionalnih manjina nego kao zastupnici, pripadnici političke stranke koja ih je kandidirala i oni se u odnosu na ostale zastupnike nacionalnih manjina nalaze u neravnopravnom položaju, a da ne govorimo da ostali zastupnici koji pripadaju političkim opcijama se također nalaze u neravnopravnom položaju u odnosu na pojedinog zastupnika. I u tom pogledu je povrijeđeno i ustavno načelo da svi pred zakonom moramo biti jednaki. Smatramo da ovo nije dobro. Da bi ovo trebalo povući iz rasprave i da bi trebalo definitivno otvoriti onu daleko važniju raspravu, a to je pitanje kako urediti napokon položaj do kraja političkih stranaka, a da on odgovara s jedne strane aktualnom trenutku višestranačja u Hrvatskoj donošenjem po nama novog Zakona o političkim strankama. Donošenjem uz taj zakon Zakona o financiranju političkih stranaka ili posebnog ili u sklopu tog zakona i naravno posebno trebalo bi definitivno urediti sada odnose koji su nastali u, nakon 15 godina samostalne i suverene Hrvatske i oko prava i dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru da se ta pitanja definitivno skinu s dnevnog reda a onda dakako sukladno tim zakonima urediti i pitanja koja se odnose na izbor i pravo biranja zastupnika i inače predstavnika građana u predstavničkim tijelima jedinica lokalne i regionalne samouprave. Zbog svih ovih razloga mi nažalost ne možemo se pridružiti da glasamo za ovakvo jedno tumačenje jer smatramo da ako bi glasali za ovakvo jedno tumačenje i ovakvo jedno, ovakav jedan prijedlog o zapravo nedavanju tumačenja da bismo ozakonili po nama u najmanju ruku nemoralnu radnju koja je omogućila između ostaloga i takve posljedice koje su dovele do kupovanja i trgovanja vijećničkih mandata i trgovanja vijećničkim mandatima na području lokalne i regionalne samouprave ali i u Hrvatskom saboru. Nemojmo zaboraviti da su neke koalicije ostale i zbog novaca ili da su neki ostali u koaliciji sa vladajućom koalicijom između ostalog i zbog ovih sredstava. Hvala lijepa.
Hvala. Klub IDS. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Ma po mom sudu ništa ovdje što predlaže Odbor nije, ništa, predstavnici Vlade sam rekao, aha, dobro, sam mislio. Ja mislim da ništa ovdje što predlaže Odbor nije sporno ili ne bi trebalo biti. Jasno da su svi zastupnici jednaki bilo da je riječ o velikim ili malim strankama, bilo da je riječ o nacionalnim ili regionalnim, bilo da je riječ o neovisnim listama odnosno zastupnicima koji na taj način dolaze u Parlament. Bilo da je riječ o zastupnicima nacionalnih manjina. Tom logikom znači sve obveze, sve prava za sve zastupnike ili za svakog zastupnika ponaosob moraju biti jednaka. Znači bilo da je riječ o imunitetu, bilo da je riječ o plaći, bilo da je riječ o nekim naknadama po osnovi, ne znam sredstava za rad političkih stranaka za što se u Proračunu osigurava 0,056 % tekućih sredstava iz prethodne godine, bilo jasno da je svakom od zastupnika data ista mogućnost da sudjeluje u raspravi. Krajnje je nepošteno ili bilo bi nepošteno da stranke imaju određena prava a pojedinci na primjer koji su autonomno izabrani recimo u ovaj Parlament ukoliko se to dogodi da ta prava nemaju. Ovdje konkretno mislim recimo na predstavnike nacionalne manjine. Tim više što se isto tako svi slažemo, a na što nas obvezuje Ustav odnosno zakoni da mandati isključivo odnosno mandat pripada zastupniku, nikako stranci. Međutim gdje je u Hrvatskoj nastao problem? Što javnost stječe dojam da je vladajuća većina tim, takvim tumačenjima počela, pod navodnicima, kupovati zastupnike nacionalnih manjina odnosno zastupnike nekih drugih političkih provinijencija. I to je problem. Svi koji dobijaju tu naknadu jasno je da podržavaju HDZ. Ili takva je praksa bila do sada. Znači svi koji primaju naknadu podržavaju vlast i stječe se dojam da je vlast uvela ovo načelo da bi održavala parlamentarnu većinu. S druge strane naknada da, načelo pardon, da ta naknada ima pripadati samo strankama je apsolutno šuplja. Zašto? Jer bi se time preferiralo na neki način stranke pred nekim drugim političkim subjektima iako je danas pitanje tko je to uopće u Republici Hrvatskoj neovisan? Na primjer gospođa Holjevac dobila je u nekom postotku izbore za gradsku skupštinu Grada Zagreba da bi danas sa svojim mužem formirala političku stranku. I sada i dalje se prodaje kao neovisna. To nije ništa drugo nego narod bi rekao "Monty Pyton". Jasno da je teško braniti načelo da stranci nešto pripada, pojedincu ne. To bi bila neravnopravnost, međutim, ja ću još jedanput ponoviti da se na taj način u Hrvatskoj kupuje ta parlamentarna stabilnost i to će biti sve dotle dok zastupnici u ovom Parlamentu ne budu bili, pod navodnicima "političke institucije" i dok je sva moć isključivo, jedino i samo koncentrirana u izvršnoj vlasti. Kada se to dogodi jasno je da ćemo govoriti ili da će drugačija biti pozicija i hrvatskog Parlamenta. Kada bi bilo drugačije financiranje zastupnika u ovom Saboru onda bi jasno trebalo otvoriti i sva druga pitanja oko financiranja političkih stranaka jer imaju neke stranke itekako reprezentativne recimo prostore koje potom iznajmljuju, koje na taj način mogu itekako dobro živjeti. Dok imate s druge strane političke stranke koje zapravo nemaju ništa i koje isključivo i jedino žive od ove naknade. Sve u svemu ja mislim da ono što bi trebalo sigurno promijeniti u političkom životu Republike Hrvatske to je položaj zastupnika. Ne može se dogoditi da na Hrvatskoj radioteleviziji 300 ljudi ima veća primanja od zastupnika, u Croatia osiguranju također, u INA-i ih ima možda i 5 stotina. Svaki pomoćnik ministra ili ne znam tamo neki šef je u boljoj poziciji od Parlamenta. Na taj način se skreće pozornost na Parlament. S druge strane se radi šta god hoće i ta praksa zasigurno nije dobra. Jednom riječju, za kraj, tih 0,056% treba podijeliti sa 152 koliko ih u ovom času ima zastupnika i jasno, bez obzira kojoj političkoj provenijenciji i kakav je njegov status taj novac dodijeliti jasno ne onima koji su u stranci njima osobno nego strankama. Znači, svakome treba dodijeliti tu jednu kroz jedan, 152 kako se to već kaže, ne, udjela u tom novcu. Međutim, još jedanput da kažem, ono što jedino smeta da se naprosto dogodilo ili poklopilo da ti koji dobijaju te naknade, prije svega iz redova nacionalnih manjina isključivo, jedino podržavaju jasno stranku na vlasti i onda se je stekao dojam da je taj princip uveden kako bi se osiguravala parlamentarna većina. Dobro, sad imamo jedan princip i vjerojatno za one naredne izbore taj, to načelo se više neće mijenjati.
Sad klub HNS-a, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, ne bi se ni u jednom slovu mogao složiti s onim što je govorio kolega Kajin, a kamoli u smislu toga što je izrekao. Naime, mi smo ovu inicijativu pokrenuli stoga jer smo uvjereni da je povrijeđeno slovo zakona, ali da je povrijeđen i duh zakona. Intencija zakona, ono što je Zakon o političkim strankama htio postići i htio napraviti. Uopće nismo u dvojbi da li je člankom 19. Zakona o političkim strankama regulirano pitanje financiranje političkih zastupnika, pojedinačnih zastupnika u Hrvatskom saboru. Nije. Nije. Taj članak regulira financiranje političkih stranaka, potiče parlamentarizam i višestranačje. Ne govori o tome koliko koji zastupnik treba dobiti troškova. Zbog toga smo pokrenuli ovu inicijativu i ne možemo se složiti sa stajalištem Odbora za zakonodavstvo da ne treba davati tumačenje zakona. Četiri su ključna razloga zašto klub HNS-a tako smatra. Prvi, Zakon o političkim strankama u cijelosti, a to mu i naziv govori, obrađuje tematiku djelovanja i jednim dijelom financiranja političkih stranaka kao nezaobilazni čimbenik parlamentarne demokracije. Zakon ne govori o političkom djelovanju pojedinačnih saborskih zastupnika, nezavisnih, onih izabranih sa stranačkih lista, onih izabranih, onih izabranih sa lista nacionalne manjina ili bilo kojih drugih. U članku 19. Zakona govori se o načelu financiranja političkih stranaka. Pa se financiranje stranaka iz državnog proračuna povezuje sa brojem zastupnika u Saboru Republike Hrvatske, pri čemu je pojedinačni zastupnik mjera sredstava koje se osiguravaju za političku stranku iz proračuna. Dakle, sredstva ne bi trebala ići pojedinačno zastupniku, nego je zastupnik mjera. Ako je jedan zastupnik onda toliko postotak, ako su dva onda duplo, ako su tri trostruko. Članak ne navodi mogućnost da pojedinačni zastupnik bude nositelj ili korisnih sredstava. Izmjenama Zakona iz '93., '98. i 2001. pojašnjavaju se visina i način obračuna sredstava za financiranje. Jasno se govori da se obračunata sredstva, citiram: "Doznačuju na središnji račun političke stranke tromjesečno u jednakim iznosima.". Kako s tim pomiriti činjenicu da se ta sredstva doznačuju na, neću reći privatni, ali službeni račun pojedinačnih saborskih zastupnika ne znam. to je direktno kršenje Zakona. Treći razlog, jasno je da je nakana zakonodavca pri određivanju sredstava za financiranje političkih stranaka prema kriteriju broja zastupnika u Hrvatskom saboru bila da se unaprijed funkcioniranje političkih stranaka, višestranačje i parlamentarna demokracija. Ne da se financira politički rad po terenu pojedinih zastupnika. Za to postoje neka druga sredstva. Ako ta sredstva nisu dostatna za financiranje političkog rada nezavisnih zastupnika koji nemaju infrastrukturu stranaka iza sebe, onda treba drugim propisom, a ne kroz ovaj zakon odrediti da se ti zastupnici postave u ravnopravni položaj sa ostalim zastupnicima i ostvare na neki način sredstva, dakle ne ovih tisuću 700 paušala koji svi zastupnici dobivaju, nego neka veća sredstva koja su dostatna za njihovo političko funkcioniranje. I četvrto, pogrešno je pod pojmom "nezavisni zastupnik" podrazumijevati zastupnika koji je izabran s liste kandidata neke od političkih stranaka jer se u tom slučaju ne radi o nezavisnom zastupniku već o nestranačkom zastupniku na listi političke stranke. Takvih zastupnika u ovom Saboru ima. Nezavisni zastupnika, a točan naziv prema Zakonu o izboru zastupnika u Hrvatski sabor jeste neovisna lista i neovisni zastupnik može biti samo onaj koji je izabran s nezavisne neovisne liste kandidata. Dakle takvu koju nije predložila nikakva politička stranka već su je svojim potpisima u skladu sa zakonom poduprli građani. Ovakova praksa kakva je provedena u ovom Parlamentu praksa direktnog financiranja pojedinačnih zastupnika koji su se odvažili napustiti stranku na čijoj listi su ušli u ovaj Parlament, šalje jasnu poruku i … [[Ne razumije se.]] iz takve poruke jeste da je mandat na prodaju, da mandat vrijedi nešto novaca i da se to može unovčiti. Poneki su to na lokalnim izborima u Hrvatskoj savršeno lijepo primijenili i od toga napravili biznis. To danas bije glas kako smo zemlja u kojoj cvate korupcija. Nije samo predmet činjenica da se državnom službeniku ili liječniku ili profesoru ako hoćete i još šta ja znam kome dođe, sa plavom kovertom za uslugu nego je činjenica da na ovakve poteze blagonaklono gledamo, da pronalazimo zapravo za opravdanja, opravdanje za nešto što se, zapravo što se protivi temeljnim postavkama ne samo političke pristojnosti nego i osnovne građanske pristojnosti. Hvala.
Hvala. Za klub HSS-a, poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke i PGS-a zatražio je vjerodostojno tumačenje članka 19. Zakona o političkim strankama te s tim povezano članka 1. izmjena iz 96., članka 2. izmjene iz 98. i članka 6. izmjena zakona iz 2001. godine. Očekivano Odbor za zakonodavstvo predlaže da se traženo tumačenje ne daje, ali ne članka 19. nego ranije navedenih članaka izmjena i dopuna Zakona o političkim strankama. Odbor Saboru predlaže donošenje odluke, a obrazloženjem odluke mijenja se članak 19. čije se vjerodostojno tumačenje traži. Ovo je vjerojatno presedan u pravnoj i zakonodavnoj praksi demokratskih i pravnih država, ali očito da nas ništa ne smije iznenaditi. Sam članak 19. potpuno je jasan i uistinu ga ne treba tumačiti, ali taj članak je zloporabljen, a zloporabio ga je odbor ovog Sabora koji nosi naziv Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Zloporabio ga je onoga dana kada je sredstva iz državnog proračuna namijenjena djelomičnom financiranju stranaka dodijelio nezavisnim zastupnicama i zastupnicima nacionalnih manjina. Naime, članak 19. kaže, citiram: "Dio sredstava za rad političkih stranaka koji se osigurava u državnom proračunu za iduću proračunsku godinu iznosi 0,056%, sredstava tekućih izdataka proračuna iz prethodne godine." završen citat. Dakle, zakon sasvim jasno kaže da su to sredstva namijenjena financiranju stranaka, a ne zastupnika. Kao kriterij za raspodjelu tih sredstava među parlamentarnim strankama jeste broj zastupnika koja ta stranka ima u Hrvatskom saboru. Prema istom članku ta sredstva se doznačuju na središnji račun političke stranke. Evidentno je da je i namjera zakonodavca bila propisivanje financiranja političkih stranaka a ne pojedinaca. Zašto političkih stranaka? Pa zato što su one svojim slobodnim osnivanjem i trajnim sudjelovanjem u izgradnji političke volje građana izraz demokratskog višestranačkog sustava kao dijela najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. Dakle političke stranke su izraz demokratskog višestranačkog sustava koji je jedna od najviših vrednota našeg ustavnog poretka i upravo zbog toga Ustav Republike Hrvatske obvezuje na zakonsko uređenje načina financiranja i to je učinjeno Zakonom o političkim strankama. One taj novac ne mogu trošiti netransparentno jer ih zakon obvezuje na podnošenje godišnjih obračuna Hrvatskom saboru i javno prikazivanje podrijetla i namjene sredstava koja su im pristigla tijekom godine. Ponavljam, ovdje se ne radi o sredstvima financiranja zastupnika nego političkih stranaka kao izraza demokratskog višestranačkog sustava. Odlučujući o raspodjeli sredstava Odbor za Ustav zauzima potpuno pogrešan pristup tretirajući ta sredstva kao sredstva za financiranje političkog rada zastupnika. Sredstva za rad zastupnika osiguravaju se temeljem Zakona o pravima i dužnostima saborskih zastupnika i državnih dužnosnika i dobivamo ih kroz plaću, zastupnički paušal, naknadu putnih troškova koje imamo u obnašanju zastupničkog posla, naravno ukoliko ispunjavamo zakonom propisane uvjete. Kroz primjenu tog zakona očituje se jednakost svih zastupnika pred zakonom. Odbor za Ustav potpuno se pogrešno poziva na članak 14. Ustava koji kaže da su svi građani pred zakonom jednaki. Jednaki jesu, ali u ostvarivanju svojih prava i sloboda. Pozivajući se upravo na tu odredbu odbor kaže, citiram: "Iz ustavne odredbe proizlazi da svi zastupnici u Hrvatskom saboru moraju imati jednaka prava bez obzira na stranačko i političko opredjeljenje." završen citat. Temeljem Zakona o pravima i dužnostima saborskih zastupnika jesu bili jednaki jer su za svoj politički rad primali plaću i to jednako neovisno o svojoj političkoj ili stranačkoj opredijeljenosti. Svojom odlukom odbor uvodu nejednakost i diskriminiranost onih zastupnika koji su ostali vjerni strankama na čijim listama su izabrani. Upravo ti zastupnici svoj politički rad financiraju iz vlastitih primanja što je naime sasvim normalno i protiv toga zaista nemamo ništa. Svojom odlukom odbor je doveo do privilegiranosti jednog dijela zastupnika čiji se politički rad dodatno financira pored osobnih primanja iz državnog proračuna. Dodatna tema je transparentnost trošenja tih sredstava. No, vratimo se članku 19. koji kaže da se za rad političkih stranaka u državnom proračunu za iduću godinu osigurava iznos od 0,056% sredstava tekućih izdataka proračuna iz prethodne godine. Dakle točno određeni iznos raspoređuje se na parlamentarne stranke radi financiranja njihovog rada na izgradnji političke volje građana. Stoga je netočna tvrdnja Odbora za Ustav koji kaže, citiram: "Odlukom koju je odbor donio dana 3.11.2004. godine nije prekršen Zakon o političkim strankama jer strankama je raspoređeno upravo onoliko sredstava koliko im po Zakonu pripada.", završen citat. To nije točno jer im nije raspoređeno 0,056% sredstava tekućih izdataka proračuna iz prethodne godine već im je raspoređeno manje za onaj iznos koji je dodijeljen nezavisnim zastupnicima i zastupnicima nacionalnih manjina. A to je tijekom mandata više od milijun kuna po zastupniku. Cijelu zbrku odbor je napravio kada nije znao ispravno odgovoriti na pitanje koliko zastupnika ima pojedina parlamentarna stranka. Ima onoliko koliko je mandata osvojila na temelju volje građana izražena na izborima. Sasvim je irelevantno da li je zastupnik član te političke stranke ili ne. Prihvaćanjem kandidature na listi neke od stranaka on je građanima obećao da će u Saboru zastupati političke stavove i program stranke koja ga je kandidirala. Zbog toga su građani glasovali za tu listu. Post izbornim napuštanjem političkih stavova i programa stranke čiji je bio kandidat vjerojatno je razočarao najveći dio glasača koji su za tu listu glasovali, ali ga je zato postojeća vlast nagradila sa najmanje milijun kuna tijekom mandata, dakako povrh plaće. Sloboda je i pravo svakog zastupnika da tijekom mandata mijenja svoj politički stav i opredjeljenje, ali mu ne može dati pravo da netransparentno dobije i troši sredstva zakonom namijenjena financiranju političkih stranaka kao izrazu demokratskog, višestranačkog sustava kao dijela najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. Neodrživo je obrazloženje da nezavisni zastupnici po ustavnom načelu jednakosti imaju pravo na sredstva za politički rad. S kim su jednaki? S drugim zastupnicima? Pa ti drugi zastupnici imaju samo svoje plaće, zastupnički paušal, za razliku od njih neki drugi pod parolom jednakosti pored plaće i zastupničkog paušala dobivaju još najmanje 250 tisuća kuna godišnje. Za Odbor je dilema kojoj stranci pripada onaj zastupnik koji nije član niti jedne stranke. Jedini logični odgovor, onoj koja ga je kandidirala. Nejasno je zbog čega Odbor ne prepoznaje potpuno jasnu odredbu zakona kojoj je cilj financirati ili bolje rečeno djelomično financirati političke stranke. Na taj način štiteći njihovu slobodu zastupanja interesa građana kod kojih su sudjelovale u izgradnji političke volje. Nadalje, Odbor za zakonodavstvo ocjenjujući prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja neosnovanim poziva se na rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske i u njemu iznešeno stajalište o ovom pitanju. Mišljenje i stav Ustavnog suda nisu izvor prava, ali zanemarimo tu sitnicu. Odbor se ne bi trebao pozivati na to rješenje jer u obrazloženju izrijekom piše, citiram: "Važećim Zakonom o političkim strankama utvrđuju se mjerila za dodjelu sredstava za rad parlamentarnih političkih stranaka iz državnog proračuna, dok bi mjerila za dodjelu sredstava za rad zastupnika iz državnog proračuna trebala biti uređena u mjerodavnom zakonu kojim se uređuju prava i dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru. Eventualno priznanje prava na dodjelu sredstava za rad zastupnicima iz državnog proračuna i zakonsko uređenje tog pitanja u nadležnosti je Hrvatskog sabora", završen citat. E pa ovaj Sabor taj je zakon donio, a jednakost svih pred zakonom povrijedio je Odbor za Ustav odobravajući nekima veća prava od propisanih. Neshvatljivo je da Ustavni sud ispravno ukazuje na potrebu reguliranja drugim zakonom, a onda kaže da do eventualnog uređenja tog pitanja u mjerodavnom zakonu nema ustavnopravnih prepreka da se nekome dodjeljuje novac poreznih obveznika iako za to nema zakonske podloge, što znači da se dodjeljuje nezakonito. Eto, tako nas upućuje onaj tko je po zakonu pozvan i obvezan pratiti ostvarivanje ne samo ustavnosti nego i zakonitosti. On upućuje, sugerira i preporučuje postupanje koje je protivno zakonu. Očito je da se ne trebamo čuditi nedostatku povjerenja u funkcioniranje pravne države. Ovaj je primjer i jasno pokazuje kako se jedna potpuno jasna zakonska odredba može zlouporabiti ako za tu zlouporabu postoji politička volja. Motive takve političke volje nije potrebno obrazlagati jer su oni potpuno prepoznatljivi. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolegica Lalić je rekla da je Odbor za Ustav zlorabio članak 19. Zakona. Da je ovakvom odlukom zapravo doveo do nejednakosti i privilegiranosti određenih zastupnika. To naravno nije točno. Ja uvažavam zapravo mišljenje i stav kluba, oni imaju legitimno pravo misliti o odluci Odbora ovo ili ono, ali to naprosto nije točno i to proizlazi iz same odluke Ustavnog suda iz koje je kolegica pročitala određene citate. Ali temeljna stvar u toj odluci Ustavnog suda je da se kaže da Ustavni sud ocjenjuje to do eventualnog uređenja tog pitanja u mjerodavnom zakonu. O tome zaista možemo razgovarati u kojem Zakonu to urediti. Zastupnicima nacionalnih manjina te nezavisnim zastupnicima je moguće osigurati sredstva za rad odgovarajućom primjenom mjerila propisana člankom 19. Zakona o političkim strankama. Sve ostalo je polemiziranje sa odlukom Ustavnog suda koja je ovdje explicitna. Hvala.
Hvala. Drugi ispravak, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Ispravljam netočan navod kolegice Lalić koja tvrdi da su samo zastupnici političkih stranaka ustavna kategorija. I zastupnici manjina i nezavisni zastupnici su također zastupnici koji definiraju se kao ustavna kategorija. Pozivajući se na jednakost i odricati pravo da takvi zastupnici ne mogu politički djelovati, a zaboravljajući pri tome da je njihova izborna jedinica cijela Hrvatska ipak je daleko od one jednakosti na koju se pozivate.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Pa ispravio bih netočan navod kolegice Lalić u onom dijelu u kojem ona obrazlaže raspodjelu naknade za rad političkih stranaka i kada kaže da političke stranke nisu dobile onoliko koliko im zakon omogućava. Naprotiv, političke stranke sukladno broju zastupnika u ovom Saboru su dobile točno onaj iznos koji im je propisan Zakonom o političkim strankama i to u članku 19.
I poštovani zastupnik Ivan Drmić, ispravak netočnog navoda.
Sa gospođom Lalić bi se mogao djelomično i složiti da se ovaj problem mogao i bolje zakonski regulirati, ali sigurno se ne mogu složiti sa njenim navodom da se taj novac nezavisni zastupnici i manjinski zastupnici netransparentno troše. Ja mislim da to pogotovo kod mog kluba unaprijed govorim jer ovo je prvi put da mi podnosimo izvješće za proteklu godinu. Ja odgovorno tvrdim da kad bude izvješće gotovo, odnosno gotovo i predano da ga možemo predočiti javnosti i da je potpuno transparentno utrošen kompletan novac koji smo primili, a njoj bi napomenuo da pogleda kako njena stranka i druge političke stranke troše novac i onda će vidjeti šta je netransparentno trošenje.
Za klub nezavisnih zastupnika poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo razmišljanja kluba nezavisnih, a vezano na temu o kojoj raspravljamo naime evo na žalost ne mogu se oteti dojmu da ova tema koja je sada na dnevnom redu zapravo je na neki način usmjerena i to negativno usmjerena na trošenje sredstava koje po mom osobnom mišljenju i mišljenju kluba nezavisnih zastupnika pripada sukladno članku 19. Zakona o političkim strankama, ali prije svega i zajamčenim pravima iz Ustava. Pa evo dopustite mi da zaista se neugodno osjećam kad u tom kontekstu se spominje trgovanje, a kao što vi svi, a vjerujem da svi i svaki pojedinačni zastupnik u ovom Hrvatskom saboru dobro zna da barem taj dio trgovine ama nikako ni u kom slučaju se ne može odnositi na klub nezavisnih zastupnika i sa još jednom činjenicom da svi članovi zastupnici kluba nezavisnih zastupnika, govorim o činjenici nisu napustili stranku nego su izbačeni iz stranke. No klub HNS-a, PGS-a je 12. studenog 2004. uputio predsjedniku Hrvatskog sabora prijedlog za vjerodostojno tumačenje Zakona o političkim strankama u dijelu članka 19. koji utvrđuje visinu i način raspodjele sredstava za rad političkih stranaka. U obrazloženju svog prijedloga iskazuje se uvjerenost da je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav 3. studenog 2004. donio odluku kojom se izravno krši članak 19. Zakona o političkim strankama, a koji govori o financiranju političkih stranaka čiji su kandidati izabrani u Hrvatski sabor. U tom prijedlogu za klub HNS-a, PGS-a sporna je odluka o izmjenama i dopunama odluke o raspoređivanju sredstava za rad političkih stranaka u 2004. godini koji je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav jednoglasno donio 3. studenog 2004., a kojom su sredstva za rad političkih stranaka za razdoblje od 1. listopada do 31. prosinca iste godine raspoređena na 15 političkih stranaka čiji su kandidati izabrani u Hrvatski sabor, odnosno 4 zastupnika nacionalnih manjina i 1 nezavisnog zastupnika. Za klub nezavisnih zastupnika odluka o izmjenama i dopunama odluke o raspoređivanju sredstava za rad političkih stranaka u 2004. godini koju je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav donio 3. studenog 2004. godine u cijelosti je pravovaljana, sukladna Poslovniku Hrvatskog sabora i Ustavu Republike Hrvatske, dakako i Zakonu o političkim strankama. Moram naglasiti da ovdje mislim na političke stranke i da tvrdim da je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav dosljedno primijenio članak 19. kada se radi o političkim strankama i da niti jedna politička stranka ovakvim rasporedom sredstava nije zakinuta iz jednostavnog razloga što članak 19. sa svojim stavcima precizno određuje kako i na koji način se raspoređuju sredstva kada se radi o političkim strankama. Dakle, bilo je rečeno za govornicom, ona se raspoređuje na način da političkim strankama sukladno zakonu pripada 0,056% tekućih izdataka prethodne godine i da se ova količina novca dijeli na ukupan broj saborskih zastupnika ovoga Parlamenta, a da onda svakoj političkoj stranci, odnosno koaliciji koja je nastupila na izborima srazmjerno broju zastupljenosti političke stranke, odnosno broju zastupnika političke stranke pripada odgovarajući iznos. Prema tome, ne može se govoriti, a bilo je izrečeno u raspravi da je bilo koja politička stranka ili koalicijska lista zakinuta u ovom rasporedu sredstava. Ovo mislim da je važno naglasiti da i zbog javnosti da ne bi ispalo da je na račun nezavisnih zastupnika ili zastupnika nacionalnih manjina da je bilo koja politička stranka koja je zastupljena u Hrvatskom saboru oštećena. Točno je međutim da Zakon o političkim strankama izrijekom ne spominje nezavisne zastupnike niti spominje zastupnike nacionalnih manjina. Neosporno je isto tako da Zakon o političkim strankama u stavku 3. članka 19. nedvojbeno navodi da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora donosi odluku o raspoređivanju sredstava za svaku godinu kojom utvrđuje jednaki iznos sredstava za svakog zastupnika u Hrvatskom saboru, dakle za svakog zastupnika u Hrvatskom saboru pa time naravno i za zastupnika nacionalne manjine i za svakog nezavisnog zastupnika. Pravo zastupnika nacionalne manjine i nezavisnog zastupnika na pripadajući iznos sredstava za svoj politički rad proizlazi iz Ustava Republike Hrvatske koji je odredbom članka 14. propisuje, ponavljam citat: "Da svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom i drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama i da su svi pred zakonom jednaki". Prije započinjanja rasprave bio sam uvjeren da prijedlog za vjerodostojno tumačenje Zakona o političkim strankama ne predstavlja negiranje prava nezavisnih zastupnika i zastupnika nacionalnih manjina na pripadajući iznos sredstava za svoj politički rad kojim kao zastupnici Hrvatskog sabora artikuliraju i zastupaju interese svojih birača, dakle onih koji su ih birali. Nakon nekoliko izrečenih razmišljanja i rasprava više nisam uvjeren u to. Dapače, mislim da postoji jedna neopravdana kritika ili negativno usmjeren naboj prema nezavisnim zastupnicima odnosno zastupnicima nacionalnih manjina u onom dijelu kada se govori da njima ne pripada naknada za politički rad i da na ovu naknadu nemaju pravo. U zaključku Klub nezavisnih zastupnika je na stajalištu da svi zastupnici u Hrvatskom saboru imaju jednaka prava neovisno o stranačkoj pripadnosti i političkom opredjeljenju svakom zastupniku pripada pravo na jednak iznos sredstava za politički rad neovisno o tome da li je član političke stranke, zastupnik nacionalnih manjina ili nezavisni zastupnik. Oduzimanje pripadajućih prava na sredstva za rad nezavisnim zastupnicima i zastupnicima nacionalnih manjina značilo bi grubo kršenje temeljnih ustavnih i zakonskih prava i pokušaj da se svjesno ograniči političko djelovanje zastupnika nacionalnih manjina i nezavisnih zastupnika. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, zastupnik Šišljagić je rekao da su oni izbačeni iz stranke. Ne, oni nisu izbačeni iz stranke ali po statutu HDZ-a nije dozvoljeno da budete u jednoj stranci a napravite listu za drugu stranku. S obzirom da su oni već napravili listu za drugu stranku oni nisu mogli ostati, oni su sami sebe izbacili. Hvala lijepa.
Ja moram arbitrirati. Točno je da se radi institutu brisanja a ne isključenja. Poštovana zastupnica Ljubica Lalić slijedeći ispravak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ispravljam navod kolege koji kaže da postoji jedan negativni naboj prema nezavisnim zastupnicima koji se očituje kroz uskraćivanje prava. To naprosto nije točno. Mi smo samo izrazili mišljenje da ne mogu ostvariti ta prava na temelju članka 19. Zakona o političkim strankama koji izrijekom kaže da su to sredstva za financiranje političkih stranaka ali se ne protivimo tome da Hrvatski sabor donese drugi zakon po kojem će biti regulirano njihovo financiranje. Dakle, ne radi se o negativnom naboju ni poricanju prava koje eventualno treba biti utvrđeno zakonom.
Hvala. I treći ispravak poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Šišljagić reče u svojoj raspravi da ima osjećaj odnosno da je siguran da se radi o negativnom stavu zbog ove rasprave o nezavisnim zastupnicima. To naprosto nije moguće jer koliko je meni poznato u Saboru nema nijednog nezavisnog zastupnika koji bi u Saboru bio izabran sukladno Zakonu o izboru zastupnika u Hrvatski sabor. Doduše, u tom zakonu se ne upotrebljava izraz nezavisna nego neovisna lista a nitko nije izašao na izbore s neovisnom listom i nitko nema status neovisnog zastupnika. Hvala.
Ovo su teška pitanja. Klub HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Pa dosadašnja rasprava i zahtjev Kluba HNS-a ukazuje na manjkavost odredbi članka 19. Zakona o političkim strankama a i na mnoge druge odredbe ovoga Zakona o političkim strankama. Naime, da je tome tako govori i obrazloženje iz odluke Ustavnog suda koje kaže da se ipak ova materija mora cjelovito regulirati a govori i sam pokušaj odbora koji je bio koncem 2004. godine uputio u proceduru Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o političkim strankama odnosno gdje je htio točno eksplicite regulirati sve odnose vezane iz članka 19., znači kako se odnosi na nezavisne liste, zastupnike sa nezavisnih lista odnosno i zastupnika nacionalnih manjina. Prema tome, očito je da ćemo mi te sve stvari morati točno regulirati. Jer, ovi odnosi dosadašnji koji pokazuju da ima tu puno dvojbi i razno raznih situacija. Evo recimo, normalno ja ne sporim da je prijedlog Klub HNS-a je legalan i legitiman da pokrenu ovo pitanje, ali s druge strane njima ništa ne smeta da zastupnik LIBRE koji je sada kod njih koji je bio na listi zajedničkoj sa SDP-om danas je u okviru njihovoga kluba i da oni dobivaju sredstva od toga. To je za njih o.k. ali nije o.k. ovaj dio za nezavisne odnosno za pripadnike nacionalnih manjina. Također recimo, zanimljivo je slušati gospodina Kajina koji kaže da prema zakonu što se ja slažem nezavisne liste ako se gleda eksplicite nemaju pravo ali recimo njegova stranka to na razini nižoj u Poreču, Puli, Umagu to već pet, šest godina radi. To je tamo dopušteno ali kažem ovdje na ovoj varijanti nije dopušteno. Zanimljiva je situacija pa dajete već godinama nezavisnim listama na taj način sredstva iz lokalnoga proračuna prema članku 19. a ovdje ste to govorili da nije u redu. Budimo samo, sjetimo se situacija koje postoje. Recimo, ista je situacija. HSS-a ima svoje stajalište ali recimo u Skupštini Grada Zagreba oni su glasali da nezavisna lista Tatjane Holjevac ima pravo to i s njihovim glasovima je ta lista dobila pravo, otvorili su žiro-račun iako u zakonu ne govori se o članku 19. Prema tome, ima puno takvih situacije koje govore o tome. Recimo, ni HNS-u ni nikome drugome pa ni HSS-u nije smetalo kad je za vrijeme bivše koalicijske vlasti došlo do raskola, raskolio se HSLS i onda je osnovana nova stranka LIBRA koja uopće nije sudjelovala na izborima. Ona uopće nije sudjelovala na izborima i za njih je onda bilo normalno i legalno da ta nova politička stranka prema broju zastupnika koji nisu kao takvi sudjelovali sa nazivom recimo LIBRA nego HSLS da oni dobivaju novac. Onda se dogovorimo konačno što hoćemo. Ako hoćemo znači, mislim da bi bilo najpametnije. Ovo se mogu pravno služiti u ime kluba da je Ustavni sud dao za pravo odboru da je to i moguće ali Ustavni sud je točno i rekao da to ipak treba točno regulirati pa onda regulirajmo sve. Da li će to biti u Zakonu o političkim strankama ili će to biti o Zakonu o pravima i obvezama dužnosnika, ali regulirajmo onda sve odnose. Da li se to recimo odnosi na političku stranku koja je sudjelovala na izborima parlamentarnima ili će se odnositi na onu političku stranku koja je u međuvremenu nastala? Kao što je recimo bio slučaj "Libre" za vrijeme bivše vlasti. Također da li se to odnosi na nezavisne koji su sudjelovali ili koji su nakon toga postali nezavisni? Prema tome postoji tu puno tih situacija koje treba eksplicite regulirati tako da ne bude ovih dvojbi i u daljnjoj raspravi. Pa prema tome onda se držimo cjelovito takvog jednog zakonskog prijedloga. Mislim da to čak možemo i konsenzusom sve donijeti i utvrditi tako da se ne javljaju ti raznorazni prijepori koji imaju karakter u biti demagogije jer jedno se govori u Hrvatskom saboru, a drugo se radi na nižim lokalnima razinama. Budimo dosljedni, regulirajmo i onda to recimo hoće li se to primjenjivati na razini županija, gradova i općina, je li tako? I kako i u kome opsegu i obliku? Evo toliko. Hval lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Damir Kajin.
Istina je da u Istri se neovisnim listama dodjeljuje ta sredstva ali ovdje je sada riječ o Zakonu o političkim strankama, članak 19. koji tangira izbor zastupnika u hrvatski Parlament. I u tome je to vjerojatno jedna bitna i tu treba učiniti tu distinkciju između izbora zastupnika i financiranja tih stranaka odnosno neovisnih i onih na lokalnoj razini.
Šta je to bilo sada netočno? To je sve bilo, to je bilo jedno objašnjenje, jedno pojašnjenje je li? Za Klub HSLS-a poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
… [[Govornik je udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] štovani gospodine predsjedniče, štovane predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Moram priznati neki puta da me ovaj mazohizam na koji mi kao parlamentarci pristajemo da me pomalo fascinira. Isto jedan od mnogih autogolova koji smo si uspjeli ovako u ovim političkim utakmicama zabiti da u javnosti imamo ovaj rejting koji imamo pokazuje zapravo i ove stvari koje se događaju pa evo i danas i da se zapravo ponovo po tko zna koji puta uvjeravamo da zapravo nas ima i jednakijih, da baš i nismo svi jednaki pred zakonom. I neki bi htjeli uvesti i neke dodatne i dodatne elemente za razlikovanje. Mislim ova priča inače kažem kako u Hrvatskoj vlada ta jedna određena antipolitička histerija onda na neki način mislim da bi bilo dobro da mi čuvamo svoj vlastiti, svoj vlastiti dignitet i da mnoge stvari budu, budu ako ništa drugo barem među nama samima kudikamo, kudikamo jasnije. Ovako se bojim da smo zapravo ovom pričom o zastupnicima, neovisnim zastupnicima, zastupnicima nacionalnih manjina, o njihovim pričama da su oni postali preko noći milijunaši smo si zapravo učinili jedan u nizu tih autogolova. Ja mislim da dovoljno u ovoj državi postoji institucija koji mogu pratiti kako se sredstva koja zapravo zastupnici, da li kroz ovu, kroz oblik, da li pripadnici, da li su pripadnici političkih stranaka ili su neovisni dobivaju, da postoje institucije koje se time prate i koje doista mogu vrlo, vrlo jasno reći da li je netko taj, da li je netko taj novac koji se izdvaja iz državnog proračuna koristio korektno ili ga nije, ili ga je trošio na krivi način? To ne bi bilo dobro da doista prepustimo upravo kažem ovako sudu javnosti, da se upravo doista smatra da netko tko eto iz tko zna kojih opet najvjerojatnije političkih razloga postane neovisni zastupnik da samim time odmah preko noći postaje suspektan i da se zapravo doista doživljava da tih 250 ili već koliko tisuća kuna godišnje koristi na krivi način. Mislim s tim opet onda mora biti jasno da evo ja sam od 1992. godine u Saboru, nije bilo saziva Parlamenta gdje nije bilo određenih disolucija i gdje ljudi nisu mijenjali političke stranke. Počelo je tamo 1992. godine ako se sjećam sa HND-om, sa onim pa onda smo imali 1997. godine disoluciju HSLS na HSLS i LS pa smo onda imali 2001. isto HSLS na Libru i Libru i HSLS i na neki način i to se evo događa i u ovom sazivu Sabora da su neki zastupnici zapravo napustili i promijenili zapravo ona, svoje startne pozicije kako su ušli u Parlament. Ali to doista pripada, to pripada onoj riziku političke utakmice. Svatko s time tko to čini on zapravo preuzima rizik da li će za to dobiti prst gore ili prst dolje i nema razloga da još zapravo i mi budemo ti suci i da im onemogućavamo, onemogućavamo, ne znam odnosno da se sada raspravljamo da li kolege i kolegice iz nacionalnih manjina ili neovisni zastupnici imaju ili nemaju pravo na naknadu. Upravo o tome, ako Ustav jamči jednakost svih ljudi pa onda prema nema razloga da … [[Govornik se ne razumije.]] neki drugi kriterij i taj princip načela ravnopravnosti bi moralo biti princip od kojega ćemo mi u našem, u našim raspravama polaziti i odnosima a kažem doista postoji institucija. Na kraju krajeva se taj novac ne može trošiti netransparentno. On se mora, on se mora opravdati do zadnje kune kako političke stranke tako isto vrijedi za one pojedince koji taj novac dobivaju sa naslova što su neovisni zastupnici odnosno predstavnici, predstavnici manjina. Druga je sada stvar da li mi moramo inače razmišljati o možda nekom drugom, promjenama zapravo neke naše zakonske regulative. Da li je jedini doista dobro načelo da to bude princip glavarine koja znači da se novci pojedinačnim strankama dijele samo po broju zastupnika pa onda u startu zapravo stvaramo one koji imaju prilično mnogo. To su predstavnici HDZ-a i SDP-a. Ili oni koji imaju vrlo malo ili gotovo, kojima gotovo ta sredstva koja dobivaju iz državnog proračuna nisu dostatna za jedno normalno funkcioniranje jer nema velike razlike u funkcioniranje male ili srednje ili velike stranke i mislim da bi tu trebalo zapravo razmišljati da se krene upravo da Vlada bude ta koja će zapravo ponuditi neka druga rješenja koja bi bila prihvatljiva. Gdje zapravo sve parlamentarne stranke bi u startu bez obzira koliki broj zastupnika imali morale biti u ravnopravnom položaju, a jedan od, i to manji element bi trebao biti upravo broj zastupnika da uopće u startu ne dođe do ove bitne diferencijacije između velikih i uvjetno rečeno ili malih stranaka. A ova, doista ova priča o tome da li nekome pripada ili ne ja doista želim vjerovati da naša pravna država funkcionira, da institucije koje prate, koje prate našu transparentnost. Ako mi svi svake godine moramo priložiti kako su se ti novci trošili, to isto vjerujem da vrijedi i za ove zastupnike i tu doista ljudi padaju ili ne prolaze. Ja doista želim vjerovati da nitko doista nije postao milijunaš i da taj, i da tih 250-tak tisuća kuna je upravo je plaćeno za političko djelovanje koje svakako onima koji su sami njima je kudikamo teže. Opet mi se nekako čini da doista između kolektiva i pojedinca da mi uvijek stajemo na, uvijek apriori stajemo na stranu kolektiva pa onda kolektiv je u redu. To je poslovanje se smatra da je u redu, a čim se zapravo susrećemo sa činjenicom da neki puta pojedinac funkcionira kao institucija da odmah je u startu suspektan. Nadamo se da su ta vremena prošla i da doista treba upravo braniti ovo načelo ravnopravnosti, to načelo jednakosti i da svi bez obzira na status koji imaju u ovom Parlamentu doista za taj, ono što po zakonu pripada da se na taj način i raspodjeli. Čak možemo ovdje reći da smo mi, muški dio Sabora nešto je u slabijoj poziciji, jel'. Postoji ovo i da kažem ovaj bonus koji pripada zastupnicima, zastupnicama, a ne pripada i zastupnicima. Još samo da u ime kluba HSLS-a čini mi se da je, isto je, nemojte me krivo shvatiti, jedan u nizu tih autogolova gdje zapravo mi sami dajemo materijala, štofa, javnosti i onda to, a ne držimo joystick i vrlo teško interpretacija svakako, vjerujte mi drage kolege, ne ide u našu korist nego upravo u a priori se doista ovaj jedan posao koji ja želim vjerovati vjerujem da ga radimo časno, pošteno i na neki način ipak svake 4 godine polažemo ispite pred tom javnosti. Mi se testiramo da nema potrebe da zapravo unaprijed od ovoga posla je to, na ovaj način se prezentiramo da li je doista netko jest ili nije milijunaš. Mislim da je to jedno krivo pitanje i pitanje koje, čini mi se, ne pomaže promjeni percepcije našega ovdje uloge i rada. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik Kramarić u želji da dokaže da se oni koji se zalažu da se novac za rad političkih stranaka dijeli političkim strankama zalaže za nejednakost zastupnika. Nije, nije točno, nego je obrnuto. Naime, zastupnici koji dolaze iz političkih stranaka u Hrvatski sabor ništa više ne odlučuju pojedinačno o novcu za rad političkih stranaka. A svaki nezavisni zastupnik odlučuje o milijun kuna iz mandata, samo on. Prema tome, ta ravnopravnost i cilj i svrha novca je skroz profanirana, izgubljena, jer nije dana za rad političkih stranaka. S tim, da odmah dodam, zalažem se da i nezavisni zastupnici dobiju odgovarajući dio, odgovarajući dio za političku aktivnost, a ne da uzmu novac za rad političkih stranaka. Hvala lijepo.
Hvala. U 17,02 isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Što je naš Odbor za zakonodavstvo rekao kad je odbio dati autentično tumačenje? Pa on je uvažio mišljenje, stav Odbora za Ustav, a Odbor za Ustav kaže, stoji na stajalištu da je stranka jednako zastupnik. E pa nije. Zbog mnogočega nije. Najprije elementarna logika nas upućuje na to, bilo bi to jednako kao u Movati da je sudac jednako sud u kojem sudi. Nije. Stranke su jedna ustavna kategorija, vrednota upravo Ustava. Naš Ustav kaže da je višestranačje, demokratsko višestranačje jedna od osnovnih ustavnih vrednota. To što se sredstva dodjeljuju strankama po broju zastupnika u Saboru znači da je zastupnik ovdje obračunska jedinica. Moglo se to definirati drugačije. Moglo se reći da formula glasi ovako, stranke će, strankama će se dodjeljivati sredstva sukladno postotku dobijenih glasova na izborima, obračunate li ih u mandate principom Dontove metode. Jer to je to isto. Ali tada bi bilo jasno da taj novac pripada strankama sukladno njihovom uspjehu na izborima i da je to novac koji može pripasti strankama i samo strankama. E sad, Odbor za Ustav je tu obračunsku jedinicu pretvorio u osobu zastupnika. To je prvo nelogično, drugo je potpuno protuzakonito. Jer to se protivi i izreci i normi i intenciji Zakona o političkim strankama. Zašto strankama uopće novac? Stranke koje dobiju novac na temelju osvojenih mandata, odnosno rezultata pretvorenih u mandate Dontovom metodom troše za svoje ukupno djelovanje. A ne samo za djelovanje svoga kluba, ne samo za djelovanje svojih zastupnika. Po toj logici, to je drugi argument zbog čega se ne može izjednačiti stranka u svojoj cjelovitosti sa mandatom zastupnika. Kaže se u ovoj odluci da se time zastupnici stavljaju u ravnopravan položaj. Slušajte, ne da se stavljaju u ravnopravan položaj, nego upravo suprotno. Zastupnici se dijele. Dijele se na nezavisne koji dobijaju pored svoje plaće, pored svega onoga što dobijaju i drugi zastupnici milijun kuna po mandatu. I na one, na drugu grupu, na stranačke, koji ne dobijaju taj novac. Taj novac dobija stranka kojoj pripadaju. To dovodi do nečega što se mirne duše, bez pretjerivanja i bez nakane da se bilo koga uvrijedi može nazvati političkom korupcijom, ili uvodom u političku korupciju. To je kupovina vjernosti. Potiče se trgovačko ponašanje u predstavničkoj vlasti. Potiče. Kaže se, šalje se poruka, vi ovdje izađite iz tih svojih stranaka na čijim ste listama došli, proglasite se nezavisnima, to vam je čista materijalna korist. Ne mala, ne mala, milijun kuna po mandatu. A to poticanje takvog ponašanja razara ono o čemu sam govorio na početku, ustavnu vrednotu, višestranački sustav. Promijenimo ustavnu vrednotu pa proglasimo da je nezavisno predstavništvo nezavisno zastupništvo u Saboru ustavna vrednota. Promijenimo ju pa će Odbora za Ustav i Odbor za zakonodavstvo biti potpuno u pravu. Ali dok imamo ovakvu ustavnu vrednotu nemojmo ići preko nje. Nemojmo ju negirati. Nemojmo se praviti da ne postoji. Nemojmo izmišljati vrednote koje su iznad nje ili s njome ravne. A ako mislimo da tih vrednota ima onda ih unesimo u Ustav. Ali imajmo to petlju predložiti. Ako je namjera toga poštena, a ako je namjera korumpirati, kupiti glas, kupiti, a neću, onda naravno da se ovakve neće ni predlagati. E sad, što učiniti sa nestranačkim zastupnicima i zastupnicima manjina, pitanje je legitimno, dakako. Jedino što nije legitimno je ne rješavati ga i dopustiti da se na temelju tog pitanja koje je legitimno i koje možda treba riješiti lovi u mutnom. Ističe imovinska korist koja nije mala. Kada je riječ o tim nezavisnim i manjinskim zastupnicima mislim da ih treba razlikovati. Jedno su zastupnici manjina i napravimo rješenje da udruge manjina koje postoje i koje oni predstavljaju dobijaju novac. Ne njihovi zastupnici nego te manjine. Tada će oni biti stavljeni ponovo vraćeni u poziciju u kojoj su i stranački zastupnici, kod stranačkih zastupnika stranke dobijaju novac, a ovdje će dobivati manjinske udruge koje su te manjince kandidirale, koje su za njih glasale i koje oni predstavljaju ovdje u Saboru. Kada je pak riječ o nestranačkim zastupnicima koji su svojevrsni ajmo ih tako nazvati apatridi, nikom ne pripadaju, nemaju svog domicilnog državljanstva stranačkoga, pa i njih su dvije vrste. Jedni koji su u Sabor ušli kao nezavisni i nestranački, koji su izborili svoj nestranački mandat i oni koji su u Sabor ušli na listi stranke a onda postali nestranački. Bilo zato što ih je stranka izbacila ili zato što oni nisu htjeli više biti u stranci, bilo iz nekog trećeg razloga kojeg se sada ne mogu domisliti koji bi to mogao biti. Može se slijediti logika i takav zastupnik je izabran pa bez obzira da li je izabran na stranačkoj listi ili ne, on ostaje zastupnik jer nema imperativni mandat itd. i trebaju mu neka sredstva za politički rad koja ne mogu biti pokrivena sa onim paušalom. Može. Ma može, dogovorimo se kolika su ta sredstva, koliko njima treba da normalno mogu neometano obavljati svoju funkciju. Ali ljudi dragi nemojmo ih proglašavati strankama kada oni stranke nisu, nisu pa nisu. Pa se mi možemo upirati i naš odbor koliko god hoće da zastupnika proglasi strankom a ne može jer mu to nitko ne vjeruje. Dogovorimo se da ovima trebaju novci, recimo promijenimo Zakon o pravima zastupnika, tamo odredimo kolika ta svota mora biti, ali ja vas uvjeravam budemo li mijenjali taj zakon neće ona iznositi milijun kuna po mandatu. E pa to je možda i razlog da se to ne radi pa zato Vlada to ni ne počinje tu promjenu zakonodavstva. Ali molim, u ime poštenja elementarnog, pozivam sve nezavisne zastupnike, pozivam ih da oni predlože izmjenu ovoga zakona, više ću im vjerovati ja i cijela javnost da njihova nezavisnost nije motivirana s milijun kuna po mandatu nego da je motivirana željom da dobiju adekvatna sredstva za pošten politički rad, za što smo svi. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ispravio bih navod kolege Stazića koji je u odluci odbora zapravo vidio jednu političku korupciju, kupovinu vrijednosti, trgovinu i u pravu je, nemam ništa protiv toga da ocijenimo nekakav akt ovako ili onako. Ali smatram taj navod netočnim jer zapravo cilj nije bio nikoga kupiti nego doista cilj je bio provesti zakonsku odredbu na način da se osigura jednakost svih pred zakonom. To znači da i oni zastupnici koji su u okviru stranaka i oni koji su nezavisni, imaju jednake uvjete za rad i to mislim da je i naš motiv, a mislim da je bi i motiv vaše stranke kada je to zapravo radila u Zagrebu.
Replika, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Hvala. Repliciram poštovanom kolegi Staziću. Ako sam dobro shvatio on kaže da su političke stranke ustavne vrednote, ja se s time posvema slažem. Ali onda argumentima a contrario ispada zapravo da pojedinac nije ustavna vrednota. Nadam se da to kolega Stazić ni na kraj pameti nije pomislio da pojedinac ne bi u našem Ustavu predstavljao vrijednost, poželjnu vrijednost. I onda zapravo iz te svoje teze kolektivističke koja je anti individualna zapravo izvlači ovo drugo da je doista u pitanju svaki puta politička korumpiranost. Vidite 92. godine kada je određeni broj ljudi iz HDZ-a otišao u HND oni su zapravo otišli da tako kažemo na slabiju poziciju, oni su upravo pristali, protiv nečeg su se pobunili i pristali su da budu doista manjina, nisu išli za benefitom. Kada je 97. godine bila … [[Ne razumije se.]] HSLS-a mi smo ostali unutar opozicije, nije ta disolucija bila povezana sa nekim materijalnim ili ne znam ne daj Bože nekim drugim vrijednostima. Želim vjerovati da je to i 2002. godine sa slučajem sa LIBRA-om gdje su zapravo ljudi samo održavali ono postojeće stanje i da ni na koji način nisu bili politički korumpirani i nemojmo biti, i nemojmo doista da unaprijed insinuiramo da se svaki puta kada dolazi do određenih političkih nesporazuma da se doista radi o političkoj korumpiranosti. … [[Upadica se ne čuje.]] Mislim da, primjera ima toga koliko god hoćete, ali bojim se da doista upravo ovo inzistiranje na nečemu što stvara vrlo loš dojam u javnosti, da bi jedanputa s takvom praksom trebali prekinuti i da se doista radi o nepotrebnim podmetanjima.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Uvaženi kolega Kramariću, najprije ne kaže Stazić da je političko višestranačje ustavna vrednota, to kaže Ustav. To je drugo. Drugo, ne možemo iz toga a contrario izvlačiti zaključak da pojedinac nije ustavna vrednota. Ne možemo. To je logička pogreška. I pojedinac je vrednota ali ne u onom smislu u kojem je politička stranka i ne može se pojedinac izjednačavati sa političkom strankom, ne može se izjednačavati sa političkom strankom, a ako ga ne izjednačavamo ne možemo zaključivati da ne cijenimo pojedinca kao stranku. Drugo ili treće, motiv za prelazak u nezavisno zastupništvo, rekao sam može biti materijal. Rekao sam, to je uvod u korupciju. Ali znate što je sasvim sigurno uvod u korupciju ili korupcija sama? To je inzistiranje da se ovo pitanje ne riješi. Da se ono ostavi ovakvim mutnim sa tumačenjima koja zapravo su potpuno neodrživa, sa odbijanjem da se izmijeni Zakon o političkim strankama, Zakon o zastupnicima i da se to pitanje riješi na racionalan način. Na racionalan kako bi otpala svaka mogućnost, svaka dvojba, svaka šansa da bilo tko od nas ovdje jedan drugoga ili javnost bilo koga od nas optuži za korupciju kada ga sudbina ili vlastita odluka odvede u nezavisno zastupništvo. To je nerješavanje toga, nerješavanje toga sasvim sigurno stvaranje ili poticanje slike o korumpiranosti našega društva. S tim imamo problema u pregovorima s Europskom komisijom. Vidjet ćete, tih problema će se još otkriti. Riješimo bar one koje možemo riješiti na vrijeme.
Druga replika, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Pa želim replicirati kolegi Staziću upravo u onom dijelu i složit se s njim da je zaista krajnje vrijeme da se ovo regulira. U onom smislu da konačno se prestanu diskriminirati manjinski zastupnici i da oni konačno dobiju vrijednost kao i ostali politički zastupnici, odnosno zastupnici političkih stranaka jer smo rekli da oni imaju jednaku vrijednost koja proizlazi iz Ustava. Vi ste ovdje govorili o vrijednosti manjinskog zastupnika od milijun kuna. I vaša vrijednost je jednaka milijun kuna s tim da vi ćete sredstva potrošiti kroz rad političke stranke, mi ćemo to potrošiti kroz ured. I možda smo mi napravili jedan korak ispred vas. Možda je ovo vrijeme da otvorimo zaista i pitanje financiranja političkih stranaka s jedne strane i s druge strane trošenje sredstava koja proizlaze iz zastupničkog mandata. U cijeloj Europi se sredstva koja proizlaze iz zastupničkog mandata troše na funkcioniranje ureda u izbornoj jedinici gdje se otvara ured, gdje se radi s biračima. Za razliku od toga što vi zaista zakonski i potpuno se slažem trošite sredstva kroz političku stranku ja ih trošim kroz ured koji je otvoren u mojoj jedinici i koja je dostupna svim biračima. I prema tome, nemam nikakvu imovinsku korist kao što ste vi spomenuli već vrlo dobro kontaktiram sa svojim biračima, sa svojom manjinom koristeći ih za iste ciljeve za koje ih koristi vaša stranka.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Pa gledajte, ti novci se troše i u strankama i u vašem uredu jednako. I stranka ima svoje urede u lokalnim sredinama za komunikaciju sa strankama. Jesam za to kao što ste i vi za to da se regulira pitanje manjina, ali krivo tumačite kad tvrdite da je moja vrijednost milijun kuna po mandatu. Ne, to nije moja individualna vrijednost. Ja sam ovdje obračunska jedinica kao što sam rekao. Obračunska jedinica. Toliko koliko je postotaka moja stranaka osvojila na izborima pa kad se to Dontovom metodom preračuna u mandate toliko joj pripada novca iz proračuna. Ne pripada joj novac na ime Nenada Stazića ili Josipa Leke. Ne. A vidite, kod manjina i kod nezavisnih taj novac se najednom individualizira i tu nastaje problem. I tu nastaje problem. Novac, vi ste predstavnica manjina i jesam za to, jesam za to i postigli ste određeni izborni rezultat. Kad se to predoči i mandate da manjine koje vi predstavljate ovdje u Saboru, vrijedno to radite, požrtvovno i pošteno, gospođo Čuhnil, da te manjine, udruge tih manjina dobiju taj novac. I nek one organiziraju kao što moja stranka organizira urede, nek one organiziraju vama ured, ali taj novac ne smije ići na vaš račun. Ne smije. Protiv toga smo. Ja ne kažem da ide na vaš, kod pojedinih zastupnika ide na njihov račun. Protiv toga smo i zato smo protiv ovakvog tumačenja. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Nema je. Gubi pravo na riječ o ovoj temi. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, da se kratko podsjetimo prvo moje pitanje je kada. 12. studenog 2004. smo zatražili davanje tumačenja po nama tada spornog odredbe zakona. 12. studeni 2004. Raspravljamo danas o tome, to je hitro.hr. To je bilo samo 8 dana nakon što je Odbor donio po nama tada spornu odluku. I sa nikakvim događanjima poslije što je sve bilo, proglašenjem novih samoproglašenih nezavisnih zastupnika. Moguće napisi i afere o načinu trošenja tih sredstava, naš prijedlog nema veze jer je dat prije svega toga. To je prvo. A naročito ne sa Klubom nezavisnih zastupnika jer oni su najmlađi u Parlamentu. Bili brisani ili isključeni, sasvim svejedno. Drugo, što smo tražili? Obratili smo se Odboru s mišljenjem da članak 19. Zakona o političkim strankama tumačimo drugačije no Odbor i zamolili da Sabor da tumačenje zakona. Ali nismo napisali kakvo tumačenje, mi nismo izjašnjivali na tekstu tumačenja kako ga mi vidimo. Upozorili smo, ukazali na problem ili mogući problem i obratili se jedinom nadležnom tijelu i rekli dajte protumačite, različite stavove imamo, različito mislimo o zakonu, različito ga čitamo. Dakle, nismo nudili tekst tumačenja. Pa sad, zašto onda Odbor ako je uvjeren da je odluka Odbora za Ustav zakonita nije i dao prijedlog da se protumači da po Zakonu o političkim strankama nezavisni zastupnici imaju ta prava. I odgodili bi, čak i ova rasprava ne bi više bila toliko dugo trajala možda. Ni svađe, ni žuči, ni prepirke, ničega ne bi bilo. Ali očito je problem u tome, da se takvo tumačenje dalo što postaje sastavni dio zakona, da se tada može otvoriti nova Pandorina kutija. Zato se nije htjelo i ne želi davati tumačenje. Ja mislim da u svojem predlaganju smo bili krajnje korektni. Vi predložite tumačenje, mi ga nismo forsirali, mi ga nismo nudili tada. Nudimo ga danas. Da li treba dati tumačenje? Treba samom činjenicom da u Parlamentu različito čitamo zakone. Pa ako mi ovdje različito tumačimo zakon koji je donijet u ovoj istoj sabornici, kako će onda građani tumačiti zakon? Pa ako različito tumačimo zakon jer je zaista tako teško da protumačimo, dođemo do konsenzusa i protumačimo te odredbe. I ono što je posebice opasno, rasprava se svela na to da li zastupnici manjina imaju pravo ili nemaju pravo na sredstva? Tko je to kad osporio u našu inicijativu, tko je to problematizirao kad je inicijativa pokrenuta? Ali smo rekli da se radi o Zakonu o političkim strankama koji je broj zastupnika jedne stranke uzeo kao mjerilo utvrđivanja iznosa i da po njemu ne mogu biti financirani oni koji nisu političke stranke. Da li treba riješiti način financiranja zastupnika nacionalnih manjina? Da. Pa zašto netko ne dođe sa prijedlogom kako to riješiti? Da li treba prihvatiti činjenicu da mimo Zakona o izboru zastupnika u Sabor samo proglašeni nezavisni zastupnici automatski dobivaju status nezavisnog zastupnika ili ćemo reći da su nezavisni samo oni koji su prošli na izborima sa neovisnom listom pa ćemo i njihovo financiranje riješiti, ali isto tako kao što nas upućuje Odbor za Ustav pa i mišljenje Ustavnog suda da to mora biti predmet drugih odgovarajućih propisa. Dakle, ajmo donijeti druge odgovarajuće propise i onda to riješiti, utvrditi pravila igre i nikad više o tome nećemo morati razgovarati. Nema drugog načina nego tumačenjem propisa kad dođe do spora da problem riješimo i skinemo svaku ljagu ili moguću ljagu od ljudi koji to pravo koriste. Ovako će za njih biti najviše štete. Kolega Kramarić zagovara guranje stvari pod tepih, da se pravimo da ničeg nema, a problem postoji, naziva to mazohizmom. Gdje drugdje probleme rješavati nego u Parlamentu kolega Kramarić? Ne radi se o propitivanju prava nego inzistiranjem na poštivanjem zakona onako kako je napisan, a ako i vi smatrate da ovakvim tumačenjem i našim pristupom bi nacionalne manjine, odnosno njihovi zastupnici pa i nezavisni bili oštećeni i vi ste dio vladajuće koalicije, pa dajte po hitnom postupku predložite zakon da to skinemo s dnevnog reda. O ničem drugom ovdje nije riječ, nikakvih drugih pobuda nije bilo, nikakvih drugih zaleđina o tome nema jer ne znam kako drugačije i izaći iz toga ako se obratimo Parlamentu da protumači zakon i imamo li još točku iza toga tumačenja zakona, pa još jedna iza toga gdje očito postoji različito čitanje zakona. I na kraju, ako ne i tumačenjem zakona, zašto ne dopunom i izmjenom Zakona o političkim strankama? Zašto taj institut ne promijenimo pa promijenimo ili dopunimo zakon da bude potpuno jasan ako ne tumačenjem zakona? Dakle u čemu je problem? Očito problem postoji, jednog ponuda načina rješavanja proglašava se ne znam napadom na nezavisne, neovisne i manjince, ali se druga rješenja ne nude, to me smeta. Zato sam žalostan što ne smijemo čak u Parlamentu te teme na taj način otvarati po nekim stavovima i raščišćivati stvari i kaže se da rasprava o tome smeta, šteti ugledu Parlamenta. Nisam siguran da prijedlozi i napori za rješenje problema i odgode sumnji smetaju ugledu od problema. Možda nešto ugledu Parlamenta smeta, ali ovo zasigurno ne. hvala.
Hvala. Replika, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Evo vidite kolega Lesar postavljate ovdje sasvim logična pitanja. Naslov zakona je čije sam određene odredbe žele ovdje istumačiti mimo zakona, Zakon o financiranju političkih stranaka. Počesto ako ne znamo o čemu se radi treba pročitati naslov ako već ne znamo, dakle o financiranju političkih stranaka. Je li pravedno da i drugi imaju? To su druga pitanja koja ne mogu se podvesti pod ovo i sasvim je logično da postavljate pitanje zašto, e pa ovo je Parlament koji donosi zakone, ali ne siluje zakone niti to smije činiti. A vidite, dakle nema ovdje tumačenja, najekstenzivnije, ekstenzivno tumačenje ne može izdržati ovakvu nakanu, odnosno ovakvu realizaciju. Može se lijepo, imate većinu, možete doći s takvim zakonskim prijedlogom i sve je u redu. Ovo je nedopustivo. Kakvu mi poruku šaljemo običnim ljudima kad se ovo događa u Parlamentu, a na kraju krajeva samo izvucite paralelu tumačenja ovakvog, odnosno primjene nakarade ovog zakona i povrata duga umirovljenicima. Restrikcija restrikcije, tamo nemaju pravo koji su umrli do tada da bi se lišili tog dijela duga, onda nemaju ovi nasljednici, onda sada molim vas i tumačenje od tako restriktivne odredbe zakona nemaju niti korisnici obiteljske mirovine. Pa samo sada usporedite te dvije stvari i onda kako će građani imati povjerenja u ovaj Parlament? Nikako.
Ne silovanju, da milovanju. Odgovor na repliku, je li tražio, nije tražio gospodin zastupnik Lesar. Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić, replika.
Sreća da se ne prenosi jer bi predsjednik Sabora bio optužen za seksizam, ali nadam se da se to neće dogoditi. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije tako? Dobro je. Prvo da kolegi Lesaru kažem, ne znam odakle mu ta ideja da ja pripadam vladajućoj koaliciji, to doista moram priznati. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne vrlo samouvjereno. Ne daj Bože da bi itko radio o tome da se neke stvari podmeću pod tepih nego kako obično kod nas krene umjesto ovdje u nekoliko saziva Parlamenta se predlagalo da se promijeni Zakon o financiranju političkih stranaka i da je to također jedan od temelja upravo ove ustavne vrednote koje navodno predstavljaju političke stranke i to se tražilo, kolega Lesar je noviji pa se toga očito ne sjeća, ali sam sam u tome isto također sudjelovao, ali koliko sam doista bio član bilo koje koalicije to se pokazalo kako su zapravo ti apeli završavali u košu. Ono što je loše i što zapravo sa svojom … [[Govornik se ne razumije.]] kluba sam želio polučiti, a to je da se ne stvara upravo ta percepcija da je politika korumpirana i upravo sva ta vaša logična navodno izvođenja su zapravo logične besmislice jer se možemo pokazati sto i jedan puta da je svaki puta svaka dislucija i svako odustajanje bilo politički motivirano, a nikako nekom korupcijom da bi se nešto sačuvalo ili u nečemu sudjelovalo i o tome se radi kolega Lesar. Vi morate naći dokaz kada je to netko bio motiviran na drugačiji, da potvrdi ove vaše teze da je riječ o političkoj korumpiranosti, a da bi mi neke stvari trebali normirati to se ja s vama također slažem, ali ne na ovaj način da zapravo je a priori krenula priča da je riječ o korupciji i da je riječ o nemoralu i da je riječ zapravo i a pokušajte vi sada to u javnosti demantirati tu percepciju. A ja u toj priči ne želim sudjelovati. I ništa drugo.
Ne znam zašto bi pledoaje za milovanje bio seksizam. … [[Upadica se ne čuje.]] Bio bi optužen za moving ako bi ustvrdio stop silovanju naprijed milovanju. … [[Upadica se ne čuje.]] Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. Kolegica te moli da je ne braniš pa budi dostojan. Prvo, kolega Kramariću o tome da HSLS pripada dio vladajuće koalicije sam čitao u novinama i vidim kako glasate svaki put kad su ključne točke, pa sam doveo do takvog zaključka. … [[Upadica se ne čuje.]] Vidim ja. I onda kad vam je ruka zapela na kameru pa je trebalo vas podsjetiti da trebate dići ruku. Drugo, ja riječ politička korumpiranost nisam izgovorio i o političkoj korupciji uopće nisam govorio kolega Kramariću. I nešto takvog mi nije bilo na kraj pameti. Dakle, ako polemizirate sa tezom političke korupcije onda je to drugi rekao a ne ja ni nitko od nas. Nitko od nas to nije rekao, ne daj Bože. Ali je problem u tome da vi svojim pristupom i nastupom zagovarate da se o tome ne raspravlja kao da problem ne postoji jer ne nudite rješenja nego sebe predstavljate kao moralnu vertikalu ovog parlamenta na način da ne smijemo raspravljati o temama koje se vama ne sviđaju, ništa drugo.
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa mi na dnevnom redu ove sjednice imamo tri zahtjeva za vjerodostojno tumačenje. Jedan od tih je i ovaj i ne vidim po čemu je Klub HNS-a tada i PGS-a napravio nešto loše kad je zatražio da se da autentično tumačenje jer ovo je jedino mjesto koje može dati takvo autentično tumačenje. Mi smo se poveli sa onim idejama koje su i kolega Vuljanić i kolega Lesar iznijeli u svojim raspravama, znači one četiri točke koje je naveo kolega Vuljanić od samog zakona koji točno kaže kako se zove, to je Zakon o političkim strankama, nije zakon o nezavisnim i ne znam kojim drugim, i nije čak ni zakon o financiranju političkih stranaka nego je Zakon o političkim strankama i samim tim što je takav zakon govori o političkim strankama. U jednom članku se dotiče i načina financiranja članaka, u članku 19. koji je nama bio i sporan i gdje se točno kaže kuda, kome, na koji način i na temelju čega se obračunava koliko koja stranka od tog novca dobiva i koliko se iz proračuna za tu političku stranku pojedinu izdvaja. Sve to u tom zakonu piše. A sad bi replicirao i nekima koji su se ovdje javili i završit ću sa ovim dijelom. Mislim da je HNS u dobroj namjeri pokrenuo ovu inicijativu s namjerom da se te nelogičnosti isprave jer postavlja se pitanje, imamo Zakon o političkim strankama, treba li na drugačiji način urediti nekim drugim zakonom ili nadopunom ovog zakona urediti financiranje i nezavisnih i ostalih saborskih zastupnika. Mi smatramo da treba, međutim oni nisu predmet ovog zakona. E sada, da repliciram i onima koji kažu da na ovaj način smo svi jednaki. Ja tvrdim da nismo. Ni slučajno. Mi koji smo u strankama smo u neravnopravnijem položaju u svakom slučaju nego oni koji su nezavisni. Oni mogu osnivati urede, oni mogu naplaćivati sebi putne troškove, oni mogu ne znam šta sve ne, ići na razno razna savjetovanja, imati čak i zaposleno svoje osoblje. To nitko od nas koji smo u političkoj stranci ne može. Dapače, svi mi plaćamo i članarinu u svojim strankama. Ja na primjer kao i svaki kolega iz moje stranke tisuću kuna mjesečno. Tisuću i 700 dobijemo za rad na terenu, tisuću kuna plaćamo članarinu. Sve ostalo plaćamo iz svog džepa, sva putovanja i sve ostalo svi mi plaćamo iz svog džepa i zbog toga ako govorimo o toj ravnopravnosti onda tvrdim da smo mi u puno neravnopravnijem položaju nego oni koji sada dobivaju mjesečno 25, 26 ili 27 tisuća kuna. A lako je to oprati a to ću vam reći na svom primjeru jer do sada od kako sam ovdje u Saboru dobio sam četiri ponude za promjenu stranačkih boja ako ne računam i onu da bi mogao otići u nezavisne pa sam uzeti tih 25 tisuća kuna. Dobio sam i četiri ponude za prelazak u druge stranke, a jedna je glasila i ovako: "Ajmo se dogovoriti, pola stranci a pola tebi.", tako da ove priče oko toga ne znamo, je, nije, može ovako, može onako ili nije to tako. Jedna stvar samo me zanima, da provodimo zakone. Ovo je Zakon o političkim strankama.
Da, pola ti a pola Šarcu daje. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepa. Ispravio bih netočan navod kolege Kapraljevića kada kaže da je on kao član političke stranke u neravnopravnom položaju ili neravnopravnijem položaju. To jednostavno nije točno, jer on kao zastupnik političke stranke dobija isti iznos novčanih sredstava ali dobija njegova politička stranka, a to kako politička stranka i vodstvo političke stranke troši pa mu neda za simpozije, tečajeve, putne troškove to je unutarnja stvar političke stranke.
Pet minutna rasprava poštovani zastupnik Nikola Vuljanić u ime Kluba HNS-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Osjećam pomalo grižnju savjesti jer smo pokrenuli čitavu ovu inicijativu pa da stvari ne ostanu nedorečene. Intencija inicijative bila je zakon i njegovo poštivanje. Ni više od toga ali niti manje od toga. Dakle, riješiti ono što je nejasno. Ovako kako se zakon sada primjenjuje, kako je odlučio Odbor za Ustav i poslovnik da ga treba primjenjivati otvara prostora i ostavlja mogućnosti za razno razna tumačenja koja najmanje idu u korist nezavisnim zastupnicima, zastupnicima nacionalnih manjina i tome slično. To nikome potrebno nije. To je bila dakle intencija zakona da se razjasni i intencija naše inicijative. Nitko nije imao namjeru zastupnike koji su izvan stranaka pribiti na neki stup srama i sad tu ustanoviti da oni ne znam što rade sa 250 tisuća kuna godišnje ili kako to već ispada. Ali ovo o čemu sad govorimo nije zakon u kojem se o njima govori uopće. Pa ih nije trebalo ni u diskusiji spominjati. To nije zakon koji se o njima govori, to bi trebao biti neki drugi zakon, neki drugi propis gdje bi se regulirala njihova financijska prava za financiranje političkog rada i čekali veći. Kolektivitet i pojedinac. Nijednog trenutka nikom u Hrvatskoj narodnoj stranci barem u Klubu zastupnika nije pala na pamet ta dilema, a najmanje rješenje dileme je tako da je kolektivitet sve, a pojedinac eto tako samo usput ponešto. No nitko, nijedan pojedinac, a niti jedna stranka ovdje nije niti apriori sumnjiv niti apriori svetac. Osim onog tko ne poštuje zakone koje donosi ovaj Parlament. Ako inzistiramo na poštivanju zakona oni jednako vrijede i za kolektivitete političkih stranaka, naravno i za pojedince. Primijenimo zakon dakle dok je tu. Primijenimo ga prije i iznad svega onako kako piše. To je bio početak naše inicijative. Primijenimo ga onda onako kako je imao intenciju. Koja mu je društvena intencija? Društvena intencija ovog Zakona jeste potaknuti parlamentarizma i višestranačje u Hrvatskoj. To piše, to piše unutra. Dok to tako piše toga se trebamo držati. Onog časa kad ustanovimo da ta rješenja imaju felere, da izostavljaju jedan značajan broj ljudi, jedan značajan broj parlamentarnih zastupnika i stoga promijenimo propis, donesimo novi propis i riješimo stvar na najbolji mogući način. Opet u interesu opet upravo onih o kojima se radi. A što se tiče autogola. Jedini autogol koji zadajemo sami sebi je onda kada ne progovorimo otvoreno o stvarima koje tište i nas i koje tište građane izvan ovog Parlamenta. Hvala.
A i autogol je gol. Za Klub nezavisnih zastupnika poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub nezavisnih zastupnika uvažava sve one argumente i protuargumente izrečenih, izrečene ovdje u raspravi i sasvim sigurno da možemo se složiti oko jedne činjenice a to je da je očito da važeća zakonska regulativa nije dostatna, nije transparentna i da upravo zbog toga se javljaju i u raspravama ne više dvojbe nego suprotstavljena stajališta vezano u ovom slučaju o naknadu, naknadi za rad kako političkih stranaka tako i zastupnika nacionalnih manjina odnosno nezavisnih zastupnika. Bilo je izrečeno i po mom mišljenju teških riječi o političkoj korupciji, o trgovanju. Ja vjerujem da te riječi nisu izrečene u zloj namjeri, ali sasvim sigurno da postoji utemeljenost da se pristupi ozbiljno pristupi transparentnoj zakonskoj regulativi ovog problema. Da li će se to zvati zakon o političkim strankama ili zakon o financiranju političkih stranaka u Hrvatskom saboru i zastupnika i drugih zastupnika savršeno je nevažno, nebitno. Ali očito postoji potreba da se i u dijelu rada nezavisnih zastupnika i zastupnika nacionalnih manjina, a možda danas ili sutra i neke treće, četvrte kategorije zastupnika zakonski uredi njihovo financiranje i njihov politički rad. Kada govorimo o visini sredstava onda to puno, kada se kaže u četverogodišnjem mandatu milijun kuna onda je to, slažem se, jako puno. Ali je isto tako činjenica da svaki zastupnik političke stranke ponaosob, ponaosob kada se brojčano raspoređuju sredstva dobija milijun kuna odnosno taj iznos za svakog zastupnika političke stranke dobija upravo politička stranka. I politička stranka sukladno broju zastupnika raspolaže sa tih, sa tim milijunima ovisno o broju zastupnika te političke stranke. Dakako nezavisni zastupnik odnosno zastupnik nacionalnih manjina raspolaže mada to nije milijun kuna, ja mislim da je nešto manje, ali nije ni važno, raspolaže istim takvim sredstvima i mislim da je to pravo i nezavisnih zastupnika i zastupnika nacionalne manjine da budu u ovom Hrvatskom saboru ravnopravni dakle svi zastupnici i kada se tiče o naknadi za politički rad. Ali isto tako mislim da je i mislim da je to očito da se ovo pitanje mora vrlo brzo regulirati odgovarajućim zakonima odnosno odgovarajućim propisima.
Hvala. I Klub HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Petminutna rasprava.
… [[Govornik je udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Ja znam da vam izgleda čudno. Ja znam da vi živite u paradoksima ili jedno ili drugo, ali ja vas uvijek … [[Govornik se ne razumije.]] Ja vas uvjeravam da nisam. I vjerujte mi na riječ. Ko što ja vama vjerujem na riječ da ste opozicija. Bez, da, da, to je. … [[Govornik se ne razumije.]] gospodine predsjedniče. Mislim, vrlo je zanimljivo kako smo mi skloni da živimo zapravo jednu virtualnu stvarnost. To je, i dakako mi sada govorimo jako načelno, nikome ništa nismo htjeli načiniti nažao. Nema nikakovih insinuacija, nikakvih implikacija, a zapravo mi smo ovdje svjedoci da se s vremena na vrijeme iz klupa dobaci da je netko milijunaš ili da netko nešto radi upravo da bi postao milijunaš i tako dalje. Ali smo, ali smo jako načelni. I to je, i ne daj Bože da dovodim u pitanje odnos da je kolektivitet sve a pojedinac ništa. Ako je to tako, ako se slažemo s tom temeljnom premisom da doista ne mislimo da je kolektivitet sve, a pojedinac ništa onda zašto se mi tako izbjegavamo da nešto činimo infavore pojedinca bez ikakvih dodatnih zakonskih rješenja koja ovoga momenta, ne ovoga momenta 2006. nego od 1990. ne postoje u ovome Parlamentu. I oprostite ako netko upravo se bori protiv te virtualne, odnosno te percepcije koja se stvori i koja vas na ulici čeka jer ste pojedinac i sa svojim imenom i prezimenom idete na izbore pa se ne krijete iza kolektiviteta onda dopustite da branim pojedinca. Da branim neka načela. Nego ovdje sve je to jako moguće. Ništa mi nismo htjeli. Mi smo samo pokrenuli inicijativu jer je, stvar je neriješena, nije normirana. Mi smo željeli normirati. Pa tko nam je branio da to normiramo? Pa i onda su bile su inicijative da se doista, da, pa ja sam u svom izlaganju onom uvodnom rekao da je, da nije dobro da glavarina bude jedini princip. Da nije dobro, da je to van svake pameti i da u bijelom svijetu glavarina nije nego je jedan od elemenata da se nagradi i činjenica potpore biračkog tijela. Ali da bi parlamentarne stranke po definiciji u Parlamentu morale biti, i da mora nešto pripada upravo za funkcioniranje i parlamentarne stranke. I ovdje samo ne dopuštam da doista postoje zastupnici prvoga, drugoga i trećega reda. Samo se o tome radi i samo se to brani, a ne da se stvari miču pod tepih. To bi bilo nedopustivo da doista mi ovdje, a ne kažemo koji su to principi nego imamo jedan pa onda bi udruga nacionalnih manjina trebale, pa bi netko drugi trebao i tako. Mislim, koja su tu rješenja? Gdje su to utemeljena zakonski? Gdje su ona utemeljena, u kojem zakonu nego po našem nekom vlastitom nahođenju. Da iz prsta isisavamo, isisavamo neka rješenja jer nam se, a ovdje se, ukratko pokazali samo ovu mali kronologiju da najveći dio političkih neslaganja nije bio politički motiviran, u onom smislu da bi se išlo u korist većine. Nađite mi taj primjer u ovih posljednjih 15 godina recimo u Hrvatskoj. Upravo obrnuto, ljudi su napuštali poziciju predsjednika Sabora iz određenih vjerojatno političkih motiva, a ne zato što da bi bolje prošli. Davne 1994. godine. To je onda bilo. I tako. I zato vas doista kada idemo, pa upravo, a nećete vjerojatno reć, kažem to je ta virtualna stvarnost da upravo ove naše, ova naša podmetanja međusobno zapravo ne stvarna upravo tu percepciju javnosti da doista ovdje mi lagodno živimo. A evo što i kolega Kajin kaže da od kolege … [[Govornik se ne razumije.]] nije dobio u ovih 15 godina nije dobio lipu. Ali to je, s jedne strane ostavite da stranke rješavaju te probleme zašto meni ili Kapraljeviću ili nekom drugom zapravo onemogućavaju da rade onako kako trebaju, kako bi trebali da rade. Ili je to sama činjenica dogovora ulaska u političku stranku da to tako bude. Ali postoje institucije koje se, koje prate da li je nešto transparentno ili nije transparentno, kako se troše ili kako se ne troši. I ja ne želim vjerovati da netko ovdje od nas sumnja kako … [[Govornik se ne razumije.]] troše ta sredstva. Ali nemojte tražiti da to budemo mi, da to mi dokazujemo ovdje. Pa nismo mi ovdje sud i policija. I samo se o tome radi. I zaista da jedanputa prekinemo te tako besplodne rasprave koje kao su načelne, a zapravo upravo pristajemo da živimo upravo ovu našu dvojnost koja je nedopustiva i koja zapravo, oprostite mi, kao čovjeka i političara smeta. Pa da onda čujem ovdje da nešto što ja ne znam da neko drugi zna da ja, ne znam, pripadam ovom ili onom bloku. Hvala.
Hvala. E, izvjestitelj, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Florijan Boras.
Poštovane kolegice i kolege, imao sam potrbu par minuta se javiti u završnom osvrtu. Ne toliko zbog ove točke možda koliko zbog ove sljedeće dvije. Podsjetit ću vas da smo mi predložili ovdje odluku kojom predlažemo da se ne da vjerodostojno tumačenje. Mi smo tu odluku na Odboru za zakonodavstvo apsolvirali na način kako predsjednik Šeks apsolvira neke točke, otvaram, zaključujem raspravu. Naša rasprava je trajala dvije do tri minute i glasovali smo s nogu. I osim predlagatelja, poštovanog kolege Vuljanića koji je član Odbora, jer je on morao glasovati tako jer je predložio da se da vjerodostojno tumačenje, svi smo rekli ne treba davati vjerodostojno tumačenje tu je sve jasno. I takva je naša odluka i mi smo upravo tako u ovom Domu proslijedili jedan prijedlog da se ne daje vjerodostojno tumačenje. I razvila se rasprava kakva se razvila. Dakle, jedni tvrde jedno, drugi drugo itd. Šta bi tek bilo ovdje da Odbor za zakonodavstvo predložio, ne daj Bože, da se daje tumačenje da nekom tko je primio te novce ti novci ne pripadaju, jer prijedlog vjerodostojnog tumačenja i vjerodostojno tumačenje koje po tom prijedlogu donosi ovaj Sabor ima retroaktivno djelovanje. Po takvoj odluci netko bi nekome morao vraćati novce. Jesu to nezavisni zastupnici i zastupnici političkih stranaka, nezavisni zastupnici i zastupnici nacionalnih manjina političkim strankama ili neka druga varijanta, jedni da, drugi ne. U to ovaj Odbor, Odbora za zakonodavstvo, nije se htio opuštati. I Odbor za zakonodavstvo, i to ću ovdje iskoristiti priliku jer će se postaviti pitanje kod sljedeće dvije točke, posebno se zahvaliti potpredsjedniku Leki i svim članovima Odbora za zakonodavstvo jer mi u prvom redu, posebni i kolegi Peri Kovačeviću, jer mi na Odboru za zakonodavstvo radimo isključivo i jedino kao pravnici. I oko ovog pitanja se pravna struka usuglasila. Ne treba davati vjerodostojno tumačenje. Onaj koji misli da je njegovom pojedinačnom odlukom, a to je odluka o raspodjeli sredstava povrijeđeno pravo ima instrumente sudske zaštite, uključujući i utuživanje i povrat sredstava na svoj račun sa računa mogućih pojedinaca koji su ga neopravdano primili ili ako je došlo do nepravedne raspodjele. Zato, primjedba kolege Arlovića i kolegice Lalić da tobože ovakvo naše stajalište sprječava nekoga da donese drugačiji propis apsolutno ne stoji. Neovisno ovakvom stajalištu Odbora za zakonodavstvo svaki ovlašteni predlagatelj zakona može predložiti zakon, izmjene zakona kojim će se ovo pitanje urediti na način kako on misli primjerenim. Posebno ne stoji kvazipravno mišljenje kolegice Lalić da odluke i mišljenje Ustavnog suda nisu izvor prava. One to itekako jesu i to nama pravnicima nikada nije bilo dvojbeno. Još jednom, svim članovima Odbora za zakonodavstvo ovako javno ovdje zahvaljujem na sjajnom i kolegijalnom odnosu prema ovako prijepornim pitanjima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa potpuno je netočno što je kolega Boras rekao da sam ja rekla da je ovo prepreka za donošenje zakona. Ne, ja sam, možda, za vas u kvazipravnom tumačenju, ja sam Pravni fakultet završila u Zagrebu, sam ukazivala na to da na temelju zakona na kojeg se poziva Odbor za Ustav se ne može donijeti takva odluka. Ali zastupamo stav da je potrebno donijeti zakon kako bi takovi postupci bili na temelju zakona. Pa kolega Boras već kad onda prepričavate barem dosljedno prepričajte. Možda to neće biti kvazipravno.
Hvala lijepa. Mir tamo. Mir tamo! Idemo na … Zaključujem raspravu. Prijedlog odluke o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 19. Zakona o političkim strankama i članka 1. Zakona o izmjeni Zakona o političkim strankama, članka 2. Zakona o izmjeni Zakona o političkim strankama i članka 6. Zakona o izmjenama Zakona o političkim strankama. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak, odluku, ne daje se vjerodostojno tumačenje članka 19. i ostalih članaka. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 70 glasova za 3 suzdržana 28 protiv donesena je predložena odluka.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Možda ovaj moj prethodni završni osvrt i zbog prethodne točke, ali i zbog ove točke. Naime, Odbor za zakonodavstvo podnio je izvješće o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 3. stavka 2. Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija, a koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnio Vlado Jukić iz Hrvatske stranke prava aktom od 1. srpnja 2005. godine. S obzirom da pretpostavljam da će se i ovdje razviti žučna rasprava, a i ovdje to ću odmah uvodno reći, ponovo Odbor za zakonodavstvo predlaže da se ne daje vjerodostojno tumačenje jer odredba je jasna i po nama nikakvih dvojbi u odredbi čije tumačenje se traži. I ovdje na raspravi na odboru je istaknuto ako netko smatra da je takvom primjenom propisa povrijeđeno nečije pravo, posebno materijalno pravo, pravo na dionice, pravo na dividendu, da je jedini put sudska zaštita uključujući i do one zadnje instance to je Ustavnog suda i tužbe koja se tamo može podići. Prema tome Odbor za zakonodavstvo i ovdje predlaže da se ne daje vjerodostojno tumačenje. Bilo je prigovora da je Odbor za zakonodavstvo i ja kao njego predsjednik kršili odredbe Poslovnika glede nekih rokova, ja ovdje odmah u početku odbacujem sve takve prigovore. Bilo je određenih nejasnoća, nepravilnosti itd. ali one nisu bitno utjecale ni na čija prava, a posebno evo vidite da konačno Odbor za zakonodavstvo iziđe sa ovakvim prijedlogom. Prema tome Odbor za zakonodavstvo predlaže ovom Saboru da se ne da vjerodostojno tumačenje, donese odluku da se ne daje vjerodostojno tumačenje članka 3. stavka 2. Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija d.d. "Narodne novine", broj 65/99. i 68/01. Tekst obrazloženja neću čitati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Za Klub zastupnika HSP-a, poštovani zastupnik Vlado Jukić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Tu sam 10 godina zastupnik pa svašta sam čuo, ali ovo što je rekao kolega predsjednik Odbora za zakonodavstvo još nisam čuo u Hrvatskom saboru, a to znači bilo je nekih onako rokova koji nisu bitno utjecali, ali dobro. Kao što vam je poznato onima koji su zastupnici, ima ih dosta koji su bili zastupnici iz vladajuće stranke, kada se u Hrvatskoj prodavao Hrvatski Telekom Deutche Telekomu tada smo mi u Hrvatskoj stranci prava prigovarali javno i na svaki mogući način i ovdje u Saboru i postavljali pitanja zašto se zlatna koka, a to znači monopol u telekomunikacijama prodaje, a prodao se kao što znate za vrlo male iznose koji su nama bili dvojbeni. Radilo se o nekoliko, 300 milijuna DEM ondašnjih. Da smo bili u pravu kazuje današnje vrijeme, a ono se očituje u sljedećemu. Dobit 2001. godina 310 milijuna kuna. Dobit 2002. godina milijardu i 864 milijuna kuna. Dobit 2003. milijardu i 488 milijuna kuna. Dobit u 2004. milijardu 924 milijuna. Svaka od ovih dobiti godišnjih veća je ukupnog iznosa koji je plaćen, osim naravno ove prve, koji je Hrvatska država dobila za većinski paket Hrvatskog Telekoma prodan Deutsche Telekomu. To je nevjerojatno ali istinito. Međutim, kada god se tema ugovora i između Hrvatske države ugovora o prodaji i privatizaciji Hrvatskog Telekoma postavljala kao pitanje i na dnevni red, uvijek smo nailazili na zid. U Hrvatskoj državi nije vojna tajna, nije državna tajna, vrhunska vojna tajna koliko aviona može u ovom trenutku poletjeti, međutim velika je tajna ugovor o privatizaciji Hrvatskog Telekoma. Ono što je u normalnim demokratskim državama na Internetu i u novinama dostupno svim građanima, jer valja podsjetiti na činjenicu da je taj Hrvatski Telekom nastao ulaganjem hrvatskih građana. Stotine tisuća hrvatskih građana su ulagali svoje novce u izgradnju toga Hrvatskog Telekoma koji je netko prodao za kikiriki, za iznose koji su smiješni kada pogledamo iznose dobiti po godinama unatrag pet godina. Upravo smiješni i naravno da su tu argumenti za jednu veliku sumnju, a ta bi se sumnja mogla očitovati samo na način da se javno objavi o prodaji Hrvatskog Telekoma pa da vidimo tko je što i zašto potpisao i prodao i to pitanje na žalost i u mandatu prošle Vlade je bilo pitanje svih pitanja nama i niz puta smo pokušali otvoriti to pitanje. Imamo pravo po zakonu, po čemu god hoćete, Ustavu i Poslovniku na informacije, mi zastupnici ne možemo vidjeti svojim očima ugovor o prodaji Hrvatskog Telekoma. Ono što je normalna stvar u susjednim zemljama da se objavi u novinama, to nešto govori. A kada već govorimo o pitanju mita i korupcije trebali bi početi od velikih stvari, a ne govoriti o mitu i korupciji u nekim kategorijama od 100, 200 ili par tisuća kuna. Na žalost tome je tako i po ovom primjeru. Prošle godine u srpnju, 1. srpnja i kao hrvatski branitelj i kao predsjednik Odbora za ratne veterane otvorio sam to pitanje jer tada da vas podsjetim nije niti jedna kuna temeljem 7% dionica Fonda hrvatskih branitelja bila uplaćena Fondu hrvatskih branitelja. U međuvremenu naravno prošlo je skoro godinu dana, nekoliko stotina, 200 i nešto milijuna kuna dionica dividendi je uplaćeno u Fond hrvatskih branitelja. Dakle ipak su hrvatski branitelji dobili određeni iznos dividendi od vlasništva 7% dionica Hrvatskog Telekoma, međutim nisu dobili ono što im pripada po Zakonu o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija. Ono što je isto tako otvoreno pitanje odnosa Vlade i Sabora i funkcioniranja ovog Sabora. Predsjedniče Sabora vi ste ne jedanput pokazali da itekako vodite računa o tome da prijedlozi koji dolaze pred ovaj Visoki dom budu sukladni Poslovniku i malo-malo imamo primjera da su prijedlozi pojedinih zakonskih akata ili drugih akata vraćani s primjedbom da nisu u sukladni Poslovniku. Pa zato postavljam pitanje kako je moguće da je prijedlog ovakvog sadržaja došao na dnevni red Sabora kada on nije sukladan Poslovniku Hrvatskoga sabora, a nije sukladan iz sljedećih razloga. Vi ste gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora uputili prijedlog za vjerodostojno tumačenje matičnom radnom tijelu Odboru za gospodarstvo i to matično radno tijelo na kojem su bili članovi i zastupnici ovoga Sabora, održalo je sjednicu 7. srpnja prošle godine, znači 7 dana nakon upućivanja prijedloga u proceduru što je sukladno Poslovniku i donijelo određene zaključke. Međutim, Odbor za zakonodavstvo iako je bio dužan, nije mišljenje Odbora za zakonodavstvo kao matičnog radnog tijela uopće uvrstio u materijal o kojem danas mi raspravljamo. Jednostavno je ignorirao činjenicu da matično radno tijelo je raspravljalo o tom prijedlogu i da je mišljenje matičnog radnog tijela itekako važno za proceduru za točku dnevnog reda. Nasuprot tome, iako Poslovnik Hrvatskog sabora izričito govori o rokovima, ali ne o rokovima radi rokova nego o rokovima na način koji je vrlo znakovit i izričit u Poslovniku Hrvatskog sabora, a oni se odnose na mišljenje Vlade Republike Hrvatske. Pa kaže članak 173. našeg Poslovnika, a svi kažemo da se trebamo držati Poslovnika. "Nakon isteka roka iz članka 172. stavka 3. ovog Poslovnika ocjenjuje je li prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona osnovan te u roku od 15 dana izvješćuje o svom stajalištu Sabor". Daklem, naš Hrvatski sabor ima Poslovnik. U tom Poslovniku se kaže ako Vlada u roku 15 dana ne da mišljenje na zahtjev za vjerodostojno tumačenje ima se smatrati, to izričito piše u Poslovniku, da Vlada daje suglasnost. Međutim, naš Odbor za zakonodavstvo je potpuno ignorirao izričitu odredbu Poslovnika i konstatira i to imamo ovdje u materijalima, što ne bi smjelo biti, zato imam primjedbu. On se poziva na mišljenje Vlade od 22. rujna. Zamislite 5, 6 puta isteka rokova. Gospoda iz Vlade su itekako znali da je rok 15 dana i ako u tom roku od 15 dana nisu dali mišljenje onda se ima smatrati da su suglasni sa davanjem vjerodostojnog tumačenja. I to je pravna činjenica koja je morala biti u ovom prijedlogu, gospodine predsjedniče Sabora, a koja nije sadržana u ovom Prijedlogu. Nego nasuprot tome, kršenje Poslovnika u točki 2. ovoga Prijedloga spominje mišljenje Vlade koje pravno ne postoji. Ono je poslano izvan svih rokova i ima se smatrati po mome mišljenju, prema Poslovniku Hrvatskog sabora da je hrvatska Vlada dala suglasnost da se daje vjerodostojno tumačenje. I to je ono što je formalni prigovor ovom Prijedlogu. Naravno, ovdje nema mišljenja Odbora za ratne veterane koji bi svakako imao što reći po ovom pitanju. Međutim, nažalost vas moram izvijestiti da su moji pokušaji kao predsjednika Odbora da skupim zastupnike da kažu svoje mišljenje o ovome bili uzaludni. I da su predstavnici vladajuće stranke u ovom Saboru osim časne iznimke, jedne, opstruirali rad Odbora i nije bilo moguće sastaviti kvorum Odbora za ratne veterane po ovoj temi. I to je naravno jedna od političkih činjenica koju treba uvažavati i iz tog razloga nemate mišljenje Odbora za ratne veterane. Konačno utvrđujem, daklem, ovaj Prijedlog nema formalne podloge da bude na ovakav način uvršten u dnevni red. Jer s jedne strane ignorira poslovničke obveze, to znači matično radno tijelo, s druge strane poziva se na mišljenje Vlade koje jednostavno ne može biti u ovakvom Prijedlogu jer prema našem Poslovniku Vlada je dala suglasnost da se ovo mišljenje da istekom roka od 15 dana. Drugih tumačenja nema niti može biti. A sada nešto o suštini Prijedloga. Moglo bi se raspravljati o tome i tko od vas želi mogao je i pročitati u čemu je prijepor. Očito da postoji pravna dvojba. Postoji pravna dvojba. Ljudi koji su pisali Zakon o privatizaciji telekomunikacija koji su davali prijedlog i dosta pravnih stručnjaka tvrde ono što tvrdim ja. Da novac od dividendi pripada Fondu hrvatskih branitelja od dana kada je donesen Zakon o privatizaciji telekomunikacija. Vlada Republike Hrvatske nije postupila na takav način nego smatra da novac pripada Fondu hrvatskih branitelja od trenutka prijenosa tih dionica Fondu hrvatskih branitelja. Iako kada čitate, ako ste pročitali, jasno i nedvojbeno koja je bila namjera i što točno piše u Zakonu o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija. Međutim, nažalost i naš Odbor za zakonodavstvo, takav je prijedlog ovdje, poziva se na opći Zakon, a tzv. lex specialis jednostavno zanemaruje. Naravno, postoji tu pravna dvojba, postoji i politička dvojba. Ali ako već postoji dvojba onda zaključno treba postaviti pitanje. Pitanje je odnosa ove Vlade i ove vladajuće većine prema hrvatskim braniteljima. Jer nedvojbeno je da je Vlada učinila sve i da je vladajuća stranka u Hrvatskom saboru učinila sve pa i kršila Poslovnik u nekoliko faza kako bi onemogućila vjerodostojno tumačenje. A to znači kako bi onemogućila da Fond hrvatskih branitelja dobije još 150 milijuna kuna koje po mom mišljenju i mišljenju dosta ljudi pripadaju hrvatskim braniteljima. Kada se sjetimo da ova Vlada je učinila velike napore i izmjenom Zakona i dobar dio novčanih sredstava je otišao hrvatskim braniteljima, pa proračun Ministarstva hrvatskih branitelja je prešao 4 milijarde kuna onda se stvarno moramo zapitati u čemu je problem i jesu li tih 150 spornih milijuna toliki iznos da bi se zbog toga dovodio u pitanje opći odnos Vlade ovog saziva prema hrvatskim braniteljima. Ali očito da tu nešto ima. Jer ovolika borba nakon godinu dana istekom svih rokova, traženje svih mogućih načina, manipulacije Poslovnikom kakvih ja nisam vidio nikada u Hrvatskom saboru, a tu sam već 10 godina, očito govore da postoji motiv. Koji je motiv tolike borbe da se ne da tumačenje i da hrvatski branitelji ne dobiju tih 150 milijuna, a ponavljam ova je Vlada milijarde predvidjela za hrvatske branitelje. Pa imamo Sporazum s HVO-om gdje još par stotina milijuna će Hrvatska država dati hrvatskim braniteljima. To je nevjerojatno da je tih 150 milijuna problem, ali očito da problem leži u nečem drugom. Jer ako ne onda je ovo što se dešava s ovim vjerodostojnim tumačenjem u potpunoj suprotnosti sa stavom Vlade i najavama "vratit ćemo dostojanstvo hrvatskim braniteljima". Ne možemo vratiti dostojanstvo hrvatskim braniteljima ako kršimo zakon, ako kršimo Poslovnik Hrvatskog sabora, ako kad je pravna dvojba koja bi morala biti tumačena u korist hrvatskih branitelja koristi se protiv hrvatskih branitelja. To nije vraćanje dostojanstva hrvatskim braniteljima, a iznos nije toliki da bi se moglo opravdati takvo jedno ponašanje. Ja držim da je Vlada nezakonito zadržala u Hrvatskom proračunu dividende koje pripadaju Fondu hrvatskih branitelja. Ja naravno na taj svoj stav imam pravo, nisam ga napisao napamet nego sa se konzultirao, kažem, sa puno stručnjaka i sa onima koji su pisali Zakon. Vlada smatra da to nije tako. Nije li bilo normalno da se to razriješi ovdje u Hrvatskom saboru, u tijelu koje je donijelo taj Zakon i da ga ono protumači? Ne, nego će naravno biti netko primoran podnositi zahtjev za ocjenu ustavnosti, zakonitosti i sve one pravne procedure pa će neka druga Vlada vraćati hrvatskim braniteljima novce. Ali ne čudim se tome. Prepuna nam je Ministarstvo hrvatskih branitelja ovrha, malo malo pa je blokiran račun i sramota je da u ovoj Hrvatskoj državi koja toliko se poziva na svoj odnos pozitivan prema hrvatskim braniteljima da Ministarstvo hrvatskih branitelja malo malo ima blokiran račun zbog ovrha tih istih branitelja koji su morali kroz pravosudni sustav i ovrhama i tužbama ostvarivati svoja prava. To je žalosno pa nadam se da se to neće dogoditi i u ovom slučaju. Da je ta priča zanimljiva, govori činjenica o tome da prema Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja i taj Fond je formiran kao što znate, člana nadzornog odbora Hrvatskog Telekoma jednoga daje Fond, tj., daju udruge branitelja. I znate što se dogodilo? Prije godinu dana odredili su, naši koordinacija branitelja odredila je članak Nadzornog odbora fonda, jednog od čelnika udruga. Znate li tko sjedi u Nadzornom odboru fonda, u Nadzornom odboru Hrvatskog telekoma? Sjedi predstavnik Vlade kojega ne želi povući Vlada Republike Hrvatske unatoč svih nastojanja Vlada Republike Hrvatske već godinu dana ne dopušta i ne povlači člana Nadzornog odbora fonda, Nadzornog odbora Hrvatskog telekoma i tamo ne želi jednostavno dopustiti da zasjedne predstavnik Fonda hrvatskih branitelja koji po zakonu na to ima pravo i to nešto govori o odnosu Vlada Republike Hrvatske prema hrvatskim braniteljima kroz djelovanje i rad Fonda hrvatskih branitelja. Kolegice i kolege na ova priča neće završiti ja vas uvjeravam samo odlukom nećemo davati vjerodostojno tumačenje. Ta odluka nije u korist hrvatskih branitelja. Ako postoji dvojba ja sam uvjeren i predlažem da Sabor Republike Hrvatske i ako postoji dvojbu tu dvoji razriješi u korist hrvatskih branitelja, a ne na štetu hrvatskih branitelja kao što je prijedlog sadržan u ovom prijedlogu Odbora za zakonodavstvo.
Hvala. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Ja ću malo drugačije govoriti od gospodina Jukića. Prvo što želim reći da Fond hrvatskih branitelja ostvaruje dividendu već godinu dana. Gospodin Jukić neki ovdje govore jasno da bi to trebalo braniteljima omogućiti od 2001. godine, točnije od 27.7.2001. godine. … [[Upadica se ne čuje.]] 2003. Drugo što želim reći u hrvatski branitelji, pogotovo invalidi nisu zakonski zapostavljeni. Druga je stvar što su pojedini tajkuni iskoristili trenutak dok je bio rat i silno se jasno obogatili uz potporu onih koji su ove druge slali u rat. Jasno nad ovima je trebalo sprovesti reviziju pretvorbe, nije se to dogodilo. Slažem se da boli istina glede silne dobiti koja se ostvaruje u Hrvatskom telekomu. Eto maloprije smo čuli podatke 2001. 310 milijuna kuna, 2002. … [[Govornik se ne razumije.]] 800 milijuna kuna, 2003. milijardu 488 milijuna kuna, 2004. milijardu 927 milijuna kuna. Boli to što su Vlade, bivše Vlade prodale tog u ovom času vidimo najdohodovnijeg hrvatskog monopolistu. Boli to što se dobit Hrvatskog telekoma danas prenosi ili iznosi ili izvlači u Njemačku. Boli što se Hrvatski telekom, što se vidi itd. i drugi koji su dobili koncesije na te telekomunikacije danas dogovaraju oko cijena telefonije što je protivno bilo kojoj fer tržnoj utakmici a na što niti jedna institucija hrvatske Vlade ne reagira. Boli i tajnost ugovora o prodaji Deutsche telekomu Hrvatskog telekoma na kojeg ovaj Dom ne može dobiti uvid i boli i to što je jasno hrvatska vlast ovu silnu dobit u dijelu u kojem je zastupljena već davno potrošila. Međutim što sad? Da li gurati zemlju u neku anarhiju, u kaos, u bankrot, da se dobit podijeli, znači retroaktivno ili je možda od toga sačuvati? Evo čuli smo gospodin Jukić govori o 150 milijuna kuna. Dobro, netko će reći da to nije spektakularno velik novac. Ako je država potrošila tih 150 milijuna kuna onda ih je vjerojatno potrošila za 4,3 milijuna stanovnika, branitelja u ovoj zemlji ima negdje oko 600 tisuća. Danas rekoh ta im se dividenda isplaćuje, jučer nije. Da li je moguće isplatiti zaostatke ovako 150 milijuna kuna. Ja neću reći da nije moguće, može međutim e sad dolazimo na ovo autentično tumačenje ili vjerodostojno tumačenje ovog zakonskog prijedloga. Jasno je da ubuduće Vlada mora poštovati zakone koje ovaj Parlament donosi, ubuduće jasno neka plaća dividendu, ali danas retroaktivno bez odluke Ustavnog suda mi možemo donijeti takvu odluku kao u slučaju recimo povrata mirovina, govorim sad u odluci Ustavnog suda, mislim da se u takvu jednu obvezu ne bi trebali upuštati. Isto tako držim da ni opozicija previše ne bi trebala lamentirati oko toga jer bi vrlo lako 2007. mogla preuzeti vlast i što onda? Konačno ni HSP ne bi trebao obećavati nemoguće jer pitanje da li će oni to ispoštovati, a ionako kada podržavate proračun itd. možete se nagoditi sa Vladom da se ispoštuje recimo jedan taj sitan, pod navodnicima "detalj" od svega 150 milijuna kuna. Moguće je vratiti, tj. ispuniti ovu obvezu da npr. država proda nekog monopolistu i da temeljem tih sredstava onda namiri dug kao što će umirovljenicima vratiti 50% njihovog duga jasno bez kamata itd. prodajom INA-a, HT-a, a možda u konačnici i Croatia osiguranje. Što bi npr. trebali sada prodati jer drukčije do novca doći nećemo da podmirimo ovu obvezu branitelja od kojih 50% se usuđujem reći nikada fronte nije vidjelo, govorim sad o onima koji su bili po tim raznim kancelarijama itd. Još jedanput reći ću da je ovdje riječ o 150 milijuna kuna, npr. mogli bi to elegantno napraviti da prodamo "Jadroliniju" kao što je u Vladinom onom zakonskom prijedlogu čak i spominjano. Međutim moj je savjet nemojmo činiti to. Nisu s druge strane branitelji ratovali da bi nešto dobili. Invalidima koji su kao takvi izašli iz Domovinskog rata, njima sve, drugima gospodo nemojmo obećavati nerealno jer sa takvim obećanjima na neki način i razaramo zemlju. Dajte, ajde svi mi upitajmo se kako se dolazi do novca. Da bi jedan recimo obrtnik ili nije bitno poslodavac isplatio plaću od 3 tisuće kuna on mora zaraditi najmanje 20 ili 25 tisuća kuna i imajmo i taj detalj na umu, stoga nemojmo pretjerivati sa pravima koja nisu utemeljena na mogućnostima ove zemlje. Još jedanput ću reći, invalidima apsolutno sve, ostali će shvatiti da neke stvari ne treba obećavati. Možemo, ajde idemo sve podijeliti, međutim ja tvrdim bolje je umjesto možda u potrošnju kroz dodjelu nekih prava podijeliti ili bolje rečeno uložiti u razvoj da novac stvara novac. Ovako trošimo svoju supstancu i na koncu nemamo ništa. Međutim, kao što nerealno ne treba obećavati tako je jasno ni Vlada ne treba ignorirati zakone. Stav IDS-a je jasno da se ubuduće dividenda dijeli shodno zakonskoj odredbi i da se sad ne otvara ovo pitanje ranijih godina jer nije da Hrvatska to ne može riješiti ali još jedanput ću reći, držim da će ti ljudi itekako razumjeti trenutak u kojem se zemlja nalazi. Konačno, još jedanput ću reći, kada donosimo zakone vodimo računa o materijalnim mogućnostima ove zemlje. Dividendama se ne vraća dostojanstvo hrvatskim braniteljima. Dostojanstvo hrvatskim braniteljima se vraća kada zaposlimo onih 30 tisuća od 310 tisuća koliko danas u Hrvatskoj ljudi nema posao. Riješimo status novih umirovljenika. Braniteljima smo omogućili onih 45% od minimalne ako se ne varam plaće, znači da imaju mirovine što je ogroman i tvrdim napor Republike Hrvatske koji će tek "doći" do financijskih obveznika. Riješimo zdravstveni sustav a potom dijelimo, rasprodajmo, prodajmo sve što imamo da budem ciničan jasno, ali najprije riješimo golu egzistenciju 310 tisuća nezaposlenih od kojih je 30 tisuća i branitelja. Na tih 30 tisuća nezaposlenih branitelja treba staviti naglasak jasno i na 30 tisuća invalida a ne na ovih 150 milijuna kuna. Za kraj, možda bi bilo najbolje da ova odluka ili da ovakav jedan zahtjev ide pred Ustavni sud pa shodno njihovoj sentenci da i hrvatska Vlada poduzme mjere da tu odluku kasnije i sprovede.
Hvala. Ispravci netočnog navoda, poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočni navod gospodina Kajina kada je rekao da oporba lamentira ovim zahtjevom o vjerodostojnom tumačenju. To dokazuje da on uopće nije proučio materijal. Vjerodostojno tumačenje se odnosi i treba mu utvrditi ovim vjerodostojnim tumačenjem je li Vlada odnosno država zakinula hrvatske branitelje ili nije. A evidentno je da je i tko god bio na vlasti treba taj dug braniteljima vratiti.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Ispravljam također netočan navod uvaženog kolege Kajina koji je rekao da ovaj prijedlog gospodina Jukića ima karakter nerealnih obećanja. Netočno je zbog toga što je ovdje riječ samo o poštivanju zakonitosti odnosno poštivanju Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija i traži se poštivanje jer je Vlada 150 milijuna prebacila u proračun a to nije smjela napraviti. Znači, riječ je o zakonitosti a ne o nerealnim obećanjima.
Treći ispravak poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Netočan je niz navoda kolege Kajina vezan za retroaktivnost i vremenske distance. Ja sam prijedlog kolega Kajin koji vjerojatno niste pročitali uputio 1.7. prošle godine a odnosi se na tekuću godinu i na prihod u toj godini od 150 milijuna kuna u tekućoj godini znači tog proračuna koji čak nije bio planiran u proračunu. I da se poštivao zakon i poslovnik moglo se odmah reagirati i pojma retroaktivnosti i vremenskih distanci ne bi uopće mi imali o čemu danas raspravljati.
Hvala. Za Klub SDP-a poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo! Interesantno je za primijetiti da je ovo već treći ili četvrti put da raspravljamo o problematici hrvatskih branitelja u kasne večernje sate. Možda slučajno a možda i nije, ali u svakom slučaju istina se ne može sakriti. Nije prvi put da raspravljamo o ovome problemu da li isplatiti dividendu dobivenu privatizacijom Hrvatskog telekoma od trenutka odluka o prijenosu dionica ili od trenutka donošenja Zakona o privatizaciji Hrvatskog telekoma. Ono kako ja shvaćam i ovu inicijativu gospodina Jukića i HSP-a shvaćam je u smislu da je to bila jedna prigoda za časni uzmak Vlade Republike Hrvatske da prizna grešku koju su učinili i da na taj način se ona ispravi, da se ispravi ta nepravda prema hrvatskim braniteljima i da tih 140 ili 150 milijuna kuna dobivenih od te dividende se uplati u fond za hrvatske branitelje. Međutim, kao što vidimo to saborska većina nije znala prepoznati tu dobru volju i zato smo dobili i ovakvu odluku da se ne daje vjerodostojno tumačenje pozivajući se na zaključak da nema dvojbi. Pa, izgleda da uistinu nema dvojbi jer saborski zastupnici su nastavili tumačiti ovu zakonsku odredbu jedni iščitavajući zakon vjerujem na ispravan način a drugi iščitavajući onako kako im je Vlada naložila da trebaju iščitati. Izgleda da je Vlada donosila odluku na osnovi Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija iz 99. godine. Kada bi iščitavali taj temeljni zakon uistinu bi onda mogli doći do ovoga zaključka kojega sada je saborska većina prisiljena braniti. Međutim, izgleda da su ispustili izmjene Zakona o privatizaciji HT-a iz 2001. godine gdje se jasno i glasno navodi sljedeće. Možda treba još jednom pročitati, a to je odredba članka 3. stavak 2. koji kaže, odnosno stavak 1. kaže: "Dividenda ostvarena na temelju dionica u vlasništvu Republike Hrvatske prihod je državnog proračuna" što nije sporno. I stavak 2. koji je sporan za neke: "Nije prihod od državnog proračuna dividenda ostvarena od dionica za prijenos bez naknade u smislu odredbe članka 2. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona" koja govori inače o prijenosu dionica hrvatskim braniteljima. Najinteresantnija je ipak činjenica da se te izmjene zakona ovdje u Hrvatskom saboru u starom sazivu donosile čini mi se konsenzusom uz aktivno učešće sadašnjeg ministra financija gospodina Šukera. I mislim da je upravo i HDZ inzistirao da se ta odredba u zakon o, u izmjene Zakona o privatizaciji Hrvatskoga telekoma unese. I saborska većina je to prihvatila. I sada temeljno pitanje osim povratka ovih 140 milijuna kuna hrvatskim braniteljima jeste pitanje odakle sad ovaj salto mortale u glavama sadašnje saborske većine i Vlade? Kako jedno tumačimo kada smo u oporbi a kada dođemo na vlast ponašamo se kao da to nismo izrekli. To nije prvi puta. Znamo, iz ovih klupa smo mogli čuti da Zakon o braniteljima donesen 2001. godine ne valja. Optuživala se bivša Vlada, da ne ponavljam sve. Nije tema, ne želim politizirati. Optuživala se za svašta. Ali to se nastavilo ne samo tada već i sada. Prije mjesec dana na jednom Odboru za branitelje to je ponovljeno od člana saborske većine. Člana HDZ-a. Da su ispravili sve nepravde bivše Vlade. Optužili SDP da je on podmetnuo ovo kukavičje jaje, otprilike tako. Pa ako smo ga podmetali onda smo ga podmetali zajedno sa sadašnjim ministrom Šukerom. Evo prihvaćam i tu optužbu. Neka onda i Vlada kaže i ovo je naš grijeh. Pogriješili smo, tada smo obećali nešto hrvatskim braniteljima što ne možemo ispuniti. Željeli smo doći na vlast. To je bio prvi razlog svih naših obećanja. A sada kada smo vidjeli u kakvom stanju se nalazi država pa optužite opet da smo mi krivi za to stanje. Evo sad tih 140 milijuna kuna ne možemo pronaći. To bi bilo moralnije. Prihvatljivije. Nego ovako na mala vrata ispod, ispod žita igrati se tumačenja nečega što je sasvim jasno. Jer ispast će da mi to želimo ali nismo spremni za takvu, takvo način vođenja politike da sada mi vas optužujemo da ste izigrali hrvatske branitelje, da s jedne strane dajete a s druge strane uzimate tim istim hrvatskim braniteljima. To nas neće dovesti daleko. Ali ostat će ova zapisana činjenica i to nitko neće opet moći od nje pobjeći da ovaj dug od 140, 150 milijuna kuna ostaje. A ja sam prije godinu dana upozorio nemojmo da se dogodi to da dug ostane, da prolongiramo uopće raspravu o ovome problemu. Sve do četvrte godine isteka mandata pa onda kada dođe neka nova vlada bez obzira koja, ja vjerujem da će to biti, da će je činiti sadašnja oporba e onda će se, … … [[Upadica se ne razumije.]] Evo, onda će i gospođa Babić-Petričević koja se tako slatko nasmijala reći a što je sa ovih 140 milijuna kuna koje je vaš zakon iz 2001. godine obećao hrvatskim braniteljima a mi to nismo mogli napraviti jer je gospodin Boras krivo protumačio ovu odredbu zakona. Evo to priznajemo. I sada dajte vratite tih 140, 150 milijuna kuna. Mogu se ovdje rezati da će otprilike takve rasprave biti. Uz udruge hrvatskih branitelja od kojih dobar dio šuti koje će također postaviti pitanje što ova vlada radi? Što nova vlada radi? Kada će ovih 150 milijuna kuna biti vraćeno? Pa ne govorim napamet. Pa to se dogodilo sa povratom duga umirovljenicima. HDZ-ove vlade iz '90-tih godina uzeli su taj novac a onda je naplata došla na račun koalicionoj Vladi iz 2000. godine. I danas vidimo kako se taj problem rješava. Znači htjeli smo to izbjeći, ali izgleda da ćemo se s tim problemom dividendi nositi i dalje iako mislim da mogu reći i u ime Kluba zastupnika SDP-a nikada se nećemo ponašati na način na koji se ponašao HDZ manipulirajući hrvatskim braniteljima i manipulirajući ovim problemom koji je pred nama. Ono što sigurno predstoji to je daljnja pravno odnosno sudsko istjerivanje ovoga duga s tim da se udruge branitelja iz Domovinskoga rata sada, evo sada je zadnji momenat koji čine većinu u upravi Fonda za hrvatske branitelje odluče da zauzmu stajalište za zaštitu svojih interesa i da poduzmu određene korake ili da ne poduzmu. To je njihovo pravo. Jer činjenica je da Vlada Hrvatske demokratske zajednice ne želi dati ovaj novac od preostalih dividendi u Fond za hrvatske branitelje. I tu je čitava filozofija. Tu je čitava priča. Hvala.
Hvala. Idemo na prije pojedinačnu raspravu. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Dostojanstvo branitelja, kuknjava, plač, izdaja i tako dalje. A sada neće da da ti isti što su govorili dakle o temama koje nisu bile materijalne naravi znate? One su bile, uzeli ste dignitet braniteljima, pravda, pravičnost, sudit će vam se i tako dalje. A vidite sada na temelju zakona koji je donesen kao što je u ime Kluba gospodin Pančić ovdje to ponovio pred kraj i mandata evo ti isti isto govore. Isto govore. I tu je premijer u pravu. … [[Govornica se ne razumije.]] se tu promijenilo. Samo neće da dadu. Nego eto nema 150 milijuna kuna za branitelje. Tko je pokrao branitelje? Svi branitelji i svi ovi imaju pravo tužiti državu koja svjesno neće da im da, ne zato što je u zabludi pa misli da ih to ne pripada. Neće da im dade. Ona im vraća dostojanstvo ali novce ne da. E, vidite. Davali su se mobiteli da bi branitelji što brže mogli ostvariti svoja prava. To je bila parada pred kamerama. A sada zastupnik ne može doći do tajnice od tajnice. A branitelj mora bombom … [[Govornik se ne razumije.]] da bi ga se primilo i saslušalo. Svaka vam čast. Vratite ovih 150 milijuna kuna braniteljima.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, a prvo moram kazati da je rasprava na Odboru za zakonodavstvo o prijedlogu gospodina Vlade Jukića da se dade vjerodostojno tumačenje članka 3. stavka 2. Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija trajala dvije minute. Dvije minute je trajala, jer je prije toga smo cijelo vrijeme istrošili na raspravu o točci koja će sad doći na dnevni red, znači ono vjerodostojno tumačenje članak 9. I zanimljivo je sada slušati pojedine zastupnike. Naime, protiv ovoga stajališta Odbora, odnosno prijedloga odluka Odbora za zakonodavstvo da se ne daje vjerodostojno tumačenje bio sam samo ja. Svi iz HDZ-a i iz SDP-a su glasovali za ovu odluku, znači da se ne daje vjerodostojno tumačenje. Jedino sam ja bio protiv. Jedino sam ja bio protiv, ali kažem i Ingrid je glasovala za ovo što govori … … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, Ingrid i gospodin Leko i gospodin Josipović su rekli, ne, tu je sve pravno čisto. Ja sam morao objašnjavati njima dok su dizali ruku, imali ruku u zraku da su za to da se odbije zahtjev gospodina Jukića, da se ne daje vjerodostojno tumačenje, objasniti pravnu situaciju. A to je sljedeće, da su tu grešku napravili i bivša Vlada i ova Vlada. Bivša Vlada koja je u to doba bila tehnička. Jer moramo znati da je člankom 3. stavkom 2. nesporno rečeno da ovaj dio dionica što pripada braniteljima nije prihod državnog proračuna. Ali u članku 5. je kazano da će Vlada Republike Hrvatske će osnovati poseban fond u koji će prenijeti dionice iz članka 2., članka 2. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona. I to se dogodilo. Dogodilo se 2003. godine kad su gospodin Pavle Kalinić i još jedan zastupnik iz HSS-a oni su predložili taj zakon koji je donesen. Prema tome ovaj rok teče od rujna 2003. godine odnosno od listopada kad je zakon objavljen u "Narodnim novinama" i ovo cijelo razdoblje je riječ o nezakonitom postupanju tzv. tehničke Vlade koja je bila u to vrijeme do parlamentarnih izbora koji su bili održani 23. listopada 2003. godine. Jer je ova Vlada tek ovu odluku o prijenosu tih 7% dionica donijela 17. veljače 2005. godine. Znači, tu je riječ o tih 150 milijuna kuna. Ali je zanimljivo i stajalište recimo Odbora za gospodarstvo, ja, i odborima i Vlade i ministarstva koje kaže da su, Vlada je raspolagala i tih 150 milijuna znači uložila, dala u državni proračun, znači očito i potrošila. Jer kaže da prema Zakonu o trgovačkim društvima članku 167. stavku 2. točkici 2. propisano je da dionice redovne, imatelju daje pravo na isplatu dijela dobiti društva. Ali ovdje je riječ o nezakonitom imatelju, imatelju koji nije postupio po zakonu, a to je kad je donesen Zakon o fondu automatski su se onda stekli pravni uvjeti da se taj dio dionica prenese u fond. I to se nažalost čekalo evo sve do, sve do veljače 2005. godine. A zanimljivo je da nismo ni mogli dobiti dugo vremena takvu odluku Vlade kojom je to prenešeno. Znači, pravno gledano situacija je tu više nego jasna. Ovdje je riječ o nezakonitom postupanju. Istina za volju, taj dio su tražile, ne znam je li gospodin Pančić upoznat, i udruge pojedine iz Domovinskog rata. No normalno Odbor za zakonodavstvo nije mogao raspravljati o njihovome zahtjevu nego je dao nekakvo mišljenje za koje su opet svi bili za i iz HDZ-a i SDP-a, osim mene koji sam bio protiv iz HSP-a pa je dato pravno mišljenje, eto vi nemate pravo tražiti vjerodostojno tumačenje i to prema članku 171., 172. ima samo onaj koji ima pravo podnositi prijedloge zakona. I sad je meni zanimljivo slušati ovdje raspravu pojedinaca koji su na Odboru jedno govorili, a sad govore drugo. Znači, pravno je tu stvar jasna i očito je da će ovdje trebati ići na Ustavni sud. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Ma kolega … [[Govornik se ne razumije.]] ma kakav Ustavi sud? Ma o čemu vi pričate? Naravno da smo mi iz SDP-a bili protiv donošenja ovakve odluke. Jer je zakon jasan. Zakon koji smo donijeli je savršeno jasan. Iz njega proizlazi obveza koja je nastala u trenutku donošenja zakona. A ne onako kako ga sada vladajući žele protumačiti. I vi ne možete sada kroz ovaj institut ishoditi nešto što je u zakonu postavljeno savršeno, savršeno jasno. Ali vi tako, dakle izrijekom je rečeno, ali vi eto kažete često, ne ovaj put, ovom prigodom također ste to izjavili, krivi su i bivša Vlada i ova Vlada. I tako nastupate ovako kako Mesija. A njih nekoliko imamo u Saboru koji se uvijek drže vlast i oporba su samo onoliko koliko to nije primjetljivo u javnosti. I na taj način eto vidite stvarate privid u javnosti da ste nekakva oporba, a u biti uvijek podržavate vladajuće. Ovdje je interesantno neće biti odlučujuće glasovanje, ali to je jasno iz vaših rasprava znate, inače. Ovako kritizirate sve, uglavnom sve vladine poteze, ali uredno sve fino, lijepo, zajedno izglasujete, zajedno to izglasate. Prema tome, još jednom ponavljam, ovdje nikako se ne radi o diskepanci moje pojedinačne rasprave i glasovanja na Odboru. Ostajemo kod toga. Zakon je savršeno jasan i treba se primijeniti. Odnosno HDZ treba vratiti ovaj novac. 150 milijuna kuna braniteljima.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa meni je drago čuti da gospođa Ingrid nama govori kako bi mi trebali glasovati. Ali čujte, mi odlučujemo kako ćemo glasovati sami. Tu nam ne treba vaša pomoć. Ja sam samo vas htio sjetiti kako ste vi govorili na sjednici Odbora, a kako sad govorite. Pa budite principijelni i dosljedni. Ja sam i onda i sad rekao i stojim kod toga. To je, prvo je trebala to napraviti tzv. tehnička Vlada. Jer znamo da je Zakon o fondu donesen na zadnjoj sjednici prije raspuštanja 4. saziva Sabora. Jel' tako? Prema tome, obvezu je imala i tehnička Vlada i ova Vlada. Ni jedna druga nije tu obvezu ispunila i ja pravno govorim prema zakonu, što u zakonu piše. A o tome što vi govorite, kako govorite, to nek' ljudi sude. Neću ja. Hvala.
Hvala. I završni osvrt izvjestitelja Odbora, predsjednika Odbora za zakonodavstvo, poštovanog zastupnika Florijana Borasa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa poštovane kolegice i kolege Odbor za zakonodavstvo ostaje pri predloženom rješenju, a ono što posebno još u ovom završnom osvrtu želim reći jeste sljedeće. Odbor za zakonodavstvo, ja kao njegov predsjednik i potpredsjednik Leko i ostali članovi kada dobijemo zadaću proniknuti u duh zakona u želju šta je zakonodavac nekada htio reći, a to se jasno ne može iščitati, onda posegnemo za izvornim tekstom s prvim prijedlogom, s obrazloženjima, s raspravama itd. itd. Koristeći sve te materijale u pripremi sjednice, nisam u Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Hrvatskom Telekomu iz 2001. godine ni slovca našao o dionicama koje bi pripale hrvatskim braniteljima, o fondu, o dividendi itd. Ni slova. Razvila se žustra rasprava, neki su tražili da dio dionica HT-a pripadne braniteljima. Protivio se predlagatelj tome u raspravi, to je tražio HDZ da se tako postupi, tada oporba i nađen je kompromis koji je tobože braniteljima nešto dano tako smo bar mi iz Odbora za zakonodavstvo to prosudili, u dvije odredbe. U odredbi članka 2. u odredbi koja kaže, u odredbi članka samo trenutak, ovog kojeg tumačimo, dakle članka 3. stavka 2. koja kaže da nije prihod državnog proračuna dividenda ostvarnog dionica izdvojenih za prijenos bez naknade itd. Nema u nomotehnici izričaja "nije". Nema opisno šta nije. Zakonom se kaže šta jeste. Prava norma je ovaj prihod pripada proračunu, Marku Markoviću, Janku Jankoviću. Ova odredba za nas iz Odbora za zakonodavstvo kolege ne znači ništa. Ona je neka upućujuća norma koja možda služi knjigovođama kako će ovo proknjižiti, a posebno ne znači ništa jer nema ni riječi obrazloženja u onom nužnom sastavnom dijelu u prijedlogu zakona uz obrazloženje ovakve odredbe. Nema ni slovca. Ova odredba u obrazloženju prijedloga zakona nije objašnjena i obrazložena. Mi iz Odbora za zakonodavstvo ne možemo je nikako drugačije protumačiti nego da je to jedna upućujuća odredba koja ne govori ni o kakvim pravima, dakle ili deklarativna itd. A da je to tako, mi u Odboru za zakonodavstvo stekli smo jasnu i nedvosmislenu potvrdu toga, jer isti taj zakon u članku 5., jel' to 5. stavak da, koji kaže, Vlada Republike Hrvatske će osnovati posebni fond u koji će prenijeti dionice iz članka 2. stavka 1. točke 1. ovog zakona sa svim pripadajućim pravima. Po nama iz Odbora za zakonodavstvo ovim je jasno izražena volja zakonodavca da će se nekad u budućnosti nešto napraviti, da će to napraviti Vlada Republike Hrvatske. Da je prava volja bila da se te dionice prenesu u fond i da se osnuje, onda bi ova odredba trebala glasiti osniva se Fond hrvatskih branitelja, danom objave u "Narodnim novinama" smatra se osnovanim. Zadužuje se Vlada Hrvatske da donese statut i druge akte fonda da izvrši upis u sudski registar, registar fondova itd. i ova odredba ništa ne znači. Ona profuturo kaže da će se nešto dogoditi. I jeste dogodilo se tek kada je sadašnja Vlada osnovala taj fond i prenijela dionice i tek od tog trenutka taj fond živi kao pravna osoba i tek od tog trenutka on može stvarati prava, imati prava i obveze. To je mišljenje Odbora za zakonodavstvo i u zbilja u ovakvom mišljenju iz ovakvih razloga bili smo jednoglasni s iznimkom kako je točno rekao gospodin Pero Kovačević, s iznimkom jedino člana Odbora za zakonodavstvo Pere Kovačevića. Hvala lijepa predsjedniče.
Hvala. Ima nekoliko ispravaka netočnih navoda. Ispravci netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa imam više ispravaka netočnih navoda uvaženi gospodine predsjedniče, jer ću se osvrnuti na dva. Prvo kaže gospodin Boras da je rasprava bila žustra, a trajala je samo dvije minute. Neznam koliko je bila žustra, ja sam govorio dok su drugi izlazili sa rukom u zraku. Drugo, vezano za ovaj dio da su to upućujuće norme. Nisu upućujuće kada kažu da nije prihod državnog proračuna. Da nema te odredbe onda se to moglo napraviti da bude prihod državnog proračuna. Ustav kaže da je sve dopušteno što nije zabranjeno, a ovdje je zabranjeno jer kaže da to nije prihod državnog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Drugi ispravak poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Što reći nakon ovoga nastupa. Nisam pravnik, nekakav sam politolog, ali ovo je valjda najspecifičnije tumačenje zakona u hrvatskoj povijesti od stoljeća 7. Kaže ova odredba ne znači ništa, ona je deklarativna, ne govori o konkretnim pravima i naše tumačenje je jedino ispravno. Pa bilo bi dobro da svaki građanin Republike Hrvatske ako mu se nešto ne sviđa, da tako počne tumačiti hrvatske zakone. Mislim da je uistinu specifično ovo tumačenje da ne iskoristim neki drugi termin.
Dobro to je interpretacija, interpretacija tumačenja.
Netočno je da ona ne znači ništa, dapače.
To treba reći.
A bilo bi interesantno čuti što vi kao vrsni pravnik mislite na ovo što smo sada malo prije čuli, ovako dodatak.
Ja svoje mišljenje na žalost o Poslovniku ne smijem sada izraziti. I poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović ispravka netočnog navoda.
Pa sve ovo što je izgovorio i obrazložio kolega Boras tvrdeći da je to jednoglasan zaključak odbora, nije točno. Ne samo što nije točno to što ste vi tvrdili, vi ste to izrekli i tome se nema što dodati ni oduzeti, mislim da to ovako nešto je jedinstveno u takvom jednom tumačenju. Bilo bi vrlo interesantno čuti, odnosno vidjeti kako bi to branitelji prihvatili to vaše mišljenje, a ja se na njega neću osvrtati. Nego govorim da je netočno da smo mi svi jednoglasno glasno glasali za ovakvo vaše mišljenje. Mi smo jednoglasni bili i to odnosno obrazloženje, i to je točno, u pravu je kolega Kovačević kada kaže da je ta rasprava trajala svega dvije minute. Pa prema tome nije ni točno što ste govorili da sam ja drugačije tamo govorila. Mi smo jednostavno rekli i HDZ i SDP i ostali, vi ste bili u tome uporni, ali mi smo se složili da ne treba dati mišljenje. Ali iz razloga što je zakon jasan, a ne zbog toga što ovakve odredbe, što vi kažete, ne proizvode nikakve učinke. To je već ovako malo zabrinjavajuće, ali to je druga tema. Ne ispravka navoda, nego ispravka nečega drugog što se ne može ispraviti u Saboru.
5-minutna rasprava za Klub HSP-a, poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Očito da oko ovog Prijedloga postoji dvojba i postoje dva tumačenja. Prema jednom tumačenju u trenutku prenošenja dionica, prema drugom tumačenju u trenutku donošenja zakona. Ajmo reći da ta dvojba je, postoji. Trebao bi je netko razriješiti, ja sam mislio da će to razriješiti Hrvatski sabor, ali očito da to, od tog nema ništa. Ali ako uzmemo da je mišljenje Odbora meritorno i pogledamo 14. listopada 2005. Vlada Republike Hrvatske je donijela odluku o prijenosu dionica. Ako se držimo … [[Govornik se ne razumije.]] juris mišljenja Odbora onda se dionice i dividende za 2004., 3., 2. i 1. ne bi mogle pojaviti u Fondu hrvatskih branitelja. Ali kao što znamo Fond hrvatskih branitelja dobio je 104 milijuna dividendi za 2003. godinu i dobio je 134 milijuna dividendi za 2004. Ali se postavlja pitanje kako je to moguće ako je od datuma donošenja odluke. Ako je po mom mišljenju od donošenja zakona onda su za sve ove 4 godine dividende trebale biti u Fondu hrvatskih branitelja. Naravno, čitali smo novine svi pa smo pročitali, predstavnici udruga pa su rekli "mi smo se dogovorili", ali na razini Hrvatskog sabora, vjerodostojnog tumačenja i poštivanja zakona transparentno i svega ovoga ne možemo baš pristati na to da ovdje verificiramo nešto što se smatra političkim dogovorom, a radi se o izričitom tumačenju i provedbi zakona. I ta dvojba naravno ostaje i za nju ima objašnjenje. Znači, dogovorili smo se. Ajde, dat ćemo vam 2 godine, 2 godine ćemo preskočiti. Nije važno što piše u zakonu. Ponavljam, ja sam prijedlog podnio 1.7. prošle godine. Da ste poštivali rokove od 15 dana za Odbor i 15 za Vladu ovo pitanje bi odavno bilo riješeno. Naravno, nakon par mjeseci hrvatski branitelji dobili su određeni dio novčanih sredstava, ako je taj prijedlog za vjerodostojno tumačenje bio i poticaj, ako je imalo utjecao da Vlada požuri, hvala bogu, ja sam zadovoljan. Ali naravno, ne možemo preskočiti ovu proceduru i ovo je bila korektna upozorba Vladi da poduzme nešto i da isplati novce hrvatskim braniteljima. Ali ne polovično nego ono sve što im pripada. Jer mi ako se negdje moramo držati zakona to je ovdje u Hrvatskom saboru kako bismo izbjegli ustavne tužbe i sve ono što slijedi, a vjerojatno slijedi štošta. Prijedlog Odbora glasi, ne daje se vjerodostojno tumačenje. Ako budemo glasovali za neće se ništa dogoditi, neće se vraćati novci. I ako budemo glasovali protiv isto se neće ništa dogoditi. Daklem, kod ovakve formulacije Prijedloga Odbora za zakonodavstvo kako god glasujemo nema problema. Neće biti posljedica. Pa onda glasajmo protiv pa makar formalno pokažimo potporu hrvatskim braniteljima, svejedno se neće ništa dogoditi i novci se neće vraćati i naravno dogodit će se ono što se mora dogoditi, a to znači pravne posljedice, tužbe i sve ono što slijedi negativno za onoga tko pravo koje postoji u zakonu ne želi hrvatskim braniteljima ispoštovati do kraja. Kažem, na kraju što me čudi, nakon tolikih sredstava uloženih u hrvatske branitelje i u njihova prava ovaj iznos je minoran u odnosu na milijarde koje se investiraju. I potpuno je nelogično i nejasno i nema argumenta zašto i taj mali iznos se ne isplati i završi ta priča. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog odluke o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 3. stavka 2. Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo. Dajem na glasovanje sljedeću odluku, ne daje se vjerodostojno tumačenje članka 3. stavka 2. Zakona o privatizaciji Hrvatskih telekomunikacija. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 74 glasova za 10 suzdržanih i 16 protiv donesena je predložena odluka.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo, pošto je već skoro 19 sati ja ću isto tako vrlo kratko vas izvijestiti da je Odbor za zakonodavstvo na 58. sjednici održanoj 7. prosinca 2005. godine razmatrao Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 9.c u vezi s člankom 9.a stavkom 4. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave, a koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 22. srpnja 2005. godine. Odbor za zakonodavstvo nije ovaj Prijedlog razmotrio svega 2 minuta, kao što smo ona dva prethodna, ali sad ovdje je razvedena široka rasprava. Zbilja smo raspravili sva prijeporna pitanja, sva otvorena pitanja, sve nedoumice koje su proizlazile iz dvojbi kako primijeniti pojedine odredbe, odnosno odredbu, ove odredbe koje sam spominjao članka 9.c u vezi s člankom 9.a i Odbor je većinom glasova zauzeo stajalište po kojem predlaže ovom Domu da se ne da vjerodostojno tumačenje članka 9.c u vezi s člankom 9.a stavkom 4. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. A u obrazloženju smo istakli da se ocjenjuje da je postupak osiguravanja zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina u predstavničkim tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na razvidan način propisan odredbama ovog Zakona, čije se vjerodostojno tumačenje predlaže. Ovo posebno imajući u vidu odredbe članka 9.c u vezi s člankom 9.a i odredbe članka 8. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Uvažavajući temeljna načela izbornog sustava, cjeline ovog Zakona i Ustavnog zakona o pravu nacionalnih manjina smatra se osnovanim nedavanje vjerodostojnog tumačenja navedenih odredbi. Evo, to je stajalište Odbora. Ako bude potrebe ja ću se u završnom osvrtu ponovno javiti. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Nema ga, klub gubi pravo na riječ. Klub zastupnika HSP-a, poštovani zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Meni je žao što u ovoj raspravi i na ovu raspravu nije pozvan i državni tajnik gospodin Palarić koji je uputio prijedlog Vladi za vjerodostojno tumačenje ovoga Zakona jer ovo vjerodostojno tumačenje je proizašlo iz pritužbe Kluba zastupnika HDZ-a i HSP-a, zastupnika u, vijećnika u Županiji sisačko-moslavačkoj jer je se tamo dogodio jedan slučaj gdje smo mi smatrali da je protuzakonit i da je potrebno ovakvo ovo vjerodostojno tumačenje. Međutim ukazivali smo da je potrebno ovim vjerodostojnim tumačenjem ili ako ne vjerodostojnim tumačenjem onda izmjenama i dopunama zakona otkloniti određene nejasnoće vezane uz ostvarivanje zastupljenosti predstavnika nacionalnih manjina u predstavničkim tijelima jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave te o što će se dogoditi u vrijeme prestanka trajanja mandata pojedinoga vijećnika pripadnika nacionalne manjine ukoliko je ta zastupljenost postignuta samim izborima. Dakle postavlja se jedno logično pitanje da li netko želi otkloniti manipulacije ovakovim vjerodostojnim tumačenjem ili izmjenama i dopunama zakona ili jednostavno poticati manipulacije koje se događaju na lokalnoj razini čega smo svi svjesni i što znamo. Naime, broj članova pripadnika nacionalnih manjina u tijelima lokalne samouprave kao što propisuje članak 10. stavak 2. ovoga Zakona jest ako na izborima nije postignuta odgovarajuća zastupljenost predstavnika nacionalnih manjina u predstavničkom tijelu jedinica lokalne samouprave prema Ustavnom zakonu broj članova predstavničkog tijela jedinica povećat će se samo u slučajevima ako ta zastupljenost nije postignuta na izborima. Dakle, ne vidim razloga zašto je Odbor za zakonodavstvo rekao da je dovoljan ovaj Zakon kao što kaže Odbor dovoljan je sam zakon i on je dovoljno točno odredio kako će se urediti zamjena članova vijećnika predstavnika nacionalnih manjina. Naime, ja ću vas malo detaljnije podsjetiti što se zapravo na terenu događa. Izabrani članovi predstavnika nacionalnih manjina u većini slučajeva to je srpska nacionalna manjina i kada na izborima bude postignuta prema Ustavnom zakonu ta kvota izabranih vijećnika srpske nacionalne manjine onda se prilazi manipulacijama da ti izabrani vijećnici srpske nacionalne manjine uz sugestije pojedinih stranaka daju ostavke, daju im se mjesta u poglavarstvu, a njih se zamjenjuje sa predstavnicima Hrvata. Smatramo da je to nedopustivo, da je to nemoralno, da je to protuzakonito, uzmite to kako god hoćete, ali u krajnjem slučaju to je u najmanju ruku manipulacija. Ako to netko misli da to nije manipulacija onda oprostite ja ne znam da što bi onda bila volja birača ako recimo u jednom primjeru kada imamo 15 vijećnika pa je izabrano 7 vijećnika jedne koalicije, a 6 vijećnika druge koalicije najedanput se dogodi da 6 izabranih vijećnika jedne koalicije koja je na izborima osvojila manje mandata, 3 vijećnika izabrana manjine daju ostavke i onda se nadopunjavaju sa 3 nova i ta manjina, manjina na izborima postaje većina i ona zapravo formira vlast na lokalnoj razini. Znači intencija klubova vijećnika koji su tražili vjerodostojno tumačenje, koji su uputili svoje pritužbe na Državni ured za lokalnu samoupravu i upravu molim vas lijepo nije bila umanjiti prava bilo koga ili bilo koje nacionalne manjine nego samo spriječiti ovakove manipulacije o kojima vam ja sada govorim. Međutim, zašto je predsjednik Odbora za zakonodavstvo baš rekao da o ovoj temi nije rasprava trajala 2 minute? Ja sam bio prisutan, trajala je jako dugo, ali čini mi se da nije bilo volje, nije bilo ni političke volje da se ovaj problem riješi nego da se ovaj problem na neki način prolongira, a taj problem bit će uzrok i ja preporučujem recimo predstavnicima srpske nacionalne manjine da na ovaj ovakvo vjerodostojno tumačenje, odnosno odbijanje ovoga vjerodostojnog tumačenja iskoriste nelogičnosti i na neki način ovaj Zakon nedorečeni iskoriste gdje god to mogu i onda jednostavno u nekim županijama, gradovima i općinama mogu i sada izvršiti prevrate i ja sam već sa nekim kolegama to objašnjavao i postoji bojazan od toga, međutim ne odgovaramo mi iz kluba HSP-a za možebitne manipulacije koje će se nakon neprihvaćanja ovoga vjerodostojnog tumačenja dogoditi u pojedinim lokalnim sredinama. Na žalost ne znam zašto je se čekalo skoro 8 ili 9 mjeseci na ovakvo vjerodostojno tumačenje i da ga nakon 9 mjeseci ovdje u Saboru mi jednostavno odbacimo kao nepotrebnim i da čuo sam još i u raspravi na Odboru za zakonodavstvo da zapravo Sabor i ne treba davati vjerodostojna tumačenja, nego to bi se moglo čak i nekakvom sudskom praksom goniti i riješiti, međutim ako nije Sabor kao najviše zakonodavno tijelo mjerodavno donositi vjerodostojna tumačenja onda se ja pitam stvarno tko je. Ja vjerujem i ja držim da Sabor ima pravo donositi i vjerodostojna tumačenja, a ako vjerodostojno tumačenje ne rješava problem onda trebamo ići u izmjene i dopune zakona koji će točno odrediti kako i na koji način će se predstavnici, izabrani predstavnici vijećnika nacionalnih manjina zamjenjivati u slučaju da njihov mandat prestane da li po sili zakona ili smrću. Evo toliko, hvala lijepo.
Hvala. Za klub HSS-a, poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo pred nama je još jedan prijedlog Odbora za zakonodavstvo da se ne daje vjerodostojno tumačenje, ovaj puta članka 9.c u vezi sa člankom 9.a stavka 4. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave. No ovaj je puta podnositelj prijedloga za davanje vjerodostojnog tumačenja nije neki oporbeni klub zastupnika već je predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. To je čudno, tim čudnije što se traži tumačenje potpuno jasnih zakonskih odredbi čijim bi se vjerodostojnim tumačenjem po volji i želji Vlade promijenio zakon jer vjerodostojno tumačenje ima snagu zakona. Razlog za traženje tumačenja su izborni rezultati u Sisačko-moslavačkoj županiji a cilj je bio bez promjene zakona stvoriti zakonsku podlogu za preinaku volje glasača koji su na izborima članova Sisačko-moslavačke županijske skupštine jasno rekli da im je dosta HDZ-ove vlasti i da poklanjanju povjerenje koaliciji SDP-a, HSS-a i drugih koalicijskih stranaka. Očito je da se volja birača nije podudarala s voljom Vlade te je trebalo zakonodavnim inžinjeringom preinačiti volju građana te izborne gubitke pretvoriti u postizborne pobjednike. To preinačavanje nije specifikum samo Sisačko-moslavačke županije. To je postalo uobičajeno nakon izbora 2005. godine u brojnim općinama i gradovima raznim metodama od ucjena do kupovanja Vlada je osigurava izvršnu vlast političke opcije kojoj i sama pripada. Posljedica toga je prezir građana prema politici uopće i gledanje politike kao nečeg prljavog, sramotnog i nedostojnog interesa poštenih građana. Posljedica je i sve veće apstiniranje građana od izlaska na izbore jer smatraju da su nepotrebni s obzirom da će voljom političkih moćnika njihova volja biti preinačena i formirat će se izvršna vlast koju oni nisu željeli, ali želio ju je netko drugi. Pa eto, način realizacije ili bolje rečeno pokušaja realizacije jest i prijedlog Vlade Republike Hrvatske za davanje vjerodostojnog tumačenja onoga što je potpuno jasno rečeno. Povod i razlog za pokušaj nalazi se u pokušaju osporavanja prava stranaka da odrede tko zamjenjuje izabranog vijećnika u slučaju njegove ostavke. Ovdje je nesporno da je u izborima sudjelovala koalicijska lista SDP-a, HSS-a na kojoj su bili kandidati navedenih stranaka. Temeljem broja glasova izabran je određeni broj vijećnika kao kandidati stranaka a ne nacionalnih manjina. Dvojica vijećnika podnose ostavke a sukladno članku 8. stavku 3. zakona koji glasi: "Člana predstavničkog tijela izabranog na koalicijskoj listi dviju ili više političkih stranaka zamjenjuje neizabrani kandidat s dotične liste s koje je izabran i član a kojeg odredi politička stranka kojoj je u trenutku izbora pripadao član predstavničkog tijela kojem je prestao mandat." Stranke su odredile zamjenike i tada zapravo nastaje problem. Svojim tumačenjem Vlada izabrane vijećnike sa opće stranačke liste želi pretvoriti u predstavnike nacionalnih manjina te ograničiti zakonom dano pravo strankama da slobodno odlučuju o zajmu. Vlada ne želi priznati da su izabrani vijećnici kandidirani za predstavnike svih građana a ne samo nacionalnih manjina. I tada Vlada namjerno miješa babe i žabe kako bi potpuno izmijenila volju građana izraženu na izborima. Ciljanim tumačenjem samo stavka 2. članka 9a. i to izdvojenog i izoliranog od svih drugih odredbi Vlada želi uvjeriti ovaj Sabor da vijećnika izabranog na općoj listi koji je slučajno pripadnik nacionalne manjine može zamijeniti samo pripadnik nacionalne manjine. U obrazloženju prijedloga čak se navodi da je to volja zakonodavca a volja zakonodavca je sasvim drugačija i ona je izrijekom navedena u stavku 3. članka 9c. koji glasi: "Člana predstavničkog tijela pripadnika manjine kojim je povećan broj članova predstavničkog tijela da bi se ostvarila zastupljenost nacionalne manjine sukladno odredbi članka 9a. stavak 1. ovog Zakona može zamijeniti samo pripadnik nacionalne manjine." Dakle, ne svih pripadnika nacionalnih manjina nego samo onih kojima je povećan broj članova predstavničkog tijela. U slučaju vijećnika Sisačko-moslavačke županije nije se radilo o povećanju broja. Očito je da Vlada nije pročitala sveukupni zakon nego samo onaj dio kojim bi eventualno moga izmijeniti volju glasača. Stoga je i obrazloženje prijedloga nezgrapno ali i neosnovano kada navodi, citiram "da je volja zakonodavca bila da člana predstavničkog tijela zamijeni pripadnik nacionalne manjine". U ovom obrazloženju nedostaje samo u slučaju člana kojim je zbog nacionalne zastupljenosti povećan broj članova predstavničkog tijela. Međutim, to je nesporno a osim toga potvrdom postojeće zakonske odredbe ne bi se postigao cilj traženja vjerodostojnog tumačenja a to je promjena vlasti u Sisačko-moslavačkoj županiji i to bez izbora. Ozbiljne zamjerke treba uputiti dijelu članova Odbora za Ustav koji su bili spremni svojim tumačenjem bez promjene zakona zakon promijeniti. Sva sreća da je prevladala savjest struke i prijedlog odluke nije prihvaćen. Ono za što nije imao hrabrosti Odbor za Ustav učinio je Odbor za zakonodavstvo predlažući da se ne daje vjerodostojno tumačenje koji prijedlog Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke u cijelosti podržava. Najvjerojatnije će prihvaćanjem ovog prijedloga biti završena priča oko izvršne vlasti u Sisačko-moslavačkoj županiji, no ovaj slučaj kao niti raspuštanje predstavničkih tijela u Požeškoj i Dubrovačkoj županiji te u gradu Velika Gorica neće ispraviti vrlo lošu percepciju građana o načinima formiranja izvršne vlasti u brojnim općinama i gradovima. Čini se da nikada do sada nije bilo u tolikoj mjeri promjene političkih dresova i boja. Mijenjale su se i napuštale stranke na čijim listama su izabrani članovi kandidirani. Javno se govori o kupovinama, ucjenama, prijetnjama, obećanjima, pa i o korupciji. Vlast šuti, izdane stranke su nemoćne a građani ogorčeni jer takovu vlast nisu željeli. U brojnim jedinicama lokalne i područne samouprave formirana je vlast koju su građani na izborima rekli ne, nećemo vas. Opravdano pitaju koja je obveza državne vlasti. U civiliziranim i demokratskim državama obveza joj je osigurati vlast kakvu su i koju su građani željeli. Vlast kaže da ne može spriječiti promjene političkih dresova izabranih članova predstavničkih tijela jer mandat pripada vijećniku. S pomoću mandatu koji pripadaju vijećnicima koji nisu neposredno birani nego su birani na stranačkim listama formira se vlast što bi značilo da vlast proizlazi iz mandata. Ustav Republike Hrvatske u članku 1. stavku 2. kaže: "U Republici Hrvatskoj vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana." Stavak 3. istog članka kaže: "Narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem.". Narod je izabrao svoje predstavnike glasujući za liste stranaka koje su na taj način narodu ponudile kandidate ali i političke programe koje će izabrani kandidati zastupati. Građani glasuju za kandidate, ali glasuju i za političku opciju koju zastupa stranka za čiju su listu glasovali. No pri konstituiranju vlasti nastaje darmar. Izabrani članovi napuštaju političke opcije stranaka na čijim su listama izabrani. Podržavaju neke druge političke opcije bez odluke tijela stranaka čiji su kandidati bili. Napuštaju se dana obećanja. Najveći suparnici postaju saveznici, a u narodu ostaje gorčina i uvjerenje kako je politika nešto prljavo čime se bave samo pokvarenjaci. U čemu i na koji način, o čemu i na koji način razmišljaju građani općine Podgorač kada je jedna vijećnica napustila stranku čiji je bila kandidat, podržala protivnu političku opciju, a za nagradu postala predsjednicom Vijeća kojoj se naknada sa 680 kuna povećava na 2 i po tisuće kuna i to mjesečno. Time je potvrdila istinitost svoje izjave dane pred brojnim svjedocima da joj se za prelazak nudi 50 tisuća kuna. Konačno postignuta cijena je i veća jer će za 4 godine dobiti 90 tisuća kuna više od svoga prethodnika. Ili što građani iste općine misle o onom vijećniku koji podrži političku opciju a nakon toga krak kanalizacije promijeni smjer i umjesto u poslovnu zonu skrene u ulicu u kojoj stanuje taj vijećnik. Što o političarima, politici ali i važnosti sebe i svoje uloge kao izbora vlasti misle građani Slavonskog Broda, Karlovca, Siska, općine Gornji Bogićevci, Bebrine i niza drugih jedinica lokalne samouprave gdje su se događale promjene političkih dresova, a nakon toga je uslijedilo imenovanje rođaka i prijatelja u nadzorne odbore, poglavarstva, za direktore gradskih poduzeća, zapošljavanje samih vijećnika, isplata šteta za tjelesna oštećenja i tako dalje. Dakako da misle da se radi o sveopćoj trgovini vijećnika u svoje ime i za svoj račun sve pod paravanom narodnih predstavnika po kojima se, po kojima iz naroda po Ustavu bi trebala proizlaziti vlast. To s narodom nema ama baš nikakve veze, a državna vlast je dužna osigurati realizaciju volje naroda. Ako mandat pripada vijećniku, a pripada mu tada je jedino pravedno rješenje u funkciji zaštite volje građana kao izvora vlasti svugdje gdje je došlo do formiranja vlasti temeljem prelaska ili podržavanja političkih opcija bez odluka stranačkih tijela stranaka koje su liste kandidirale održati nove izbore koji bi pokazali kakvu vlast narod hoće. Umjesto toga Vlada nam upućuje prijedlog za vjerodostojnim tumačenjem kojem je cilj promjena legalno izabrane vlasti. Dobro je što se tome usprotivio Odbor za zakonodavstvo čiji prijedlog odluke Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke prihvaća i to u cijelosti.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Stvarno previše, previše je netočnosti, previše je netočnosti da bi u ovako kratko vrijeme mogao sve ispraviti ali evo na brzinu ću. Netočno je da bi podržavanjem ovoga vjerodostojnog tumačenja došlo do bilo kakve promjene vlasti u Sisačko-Moslavačkoj županiji kao što reče uvažena kolegica. To nije točno. Netočno je jer niste dobro upućeni da nije došlo do povećanja broja vijećnika u županiji Sisačko-Moslavačkoj jer po Statutu 49 je članova, a sada je za vama, vama na znanje 52. Dakle došlo je do povećanja i zato je upućeno na Sabor ovo vjerodostojno tumačenje a ne da bi netko došao na vlast izigravajući volju birača kao što vi tvrdite.
I drugi ispravak poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
… [[Govornica nije uključena.]]
Najbolje je sa mikrofonom.
Dobro, hvala. Ispričavam se. Ne znam što bi sve trebalo ispraviti jer je bilo zaista kolegice Lalić dosta netočnosti. Prije svega reći ću vam nije istina to što stalno tvrdite da je izigrana volja birača i da HDZ i HSP bez promjene zakona žele doći na vlast. Ma moram vam nešto reći. HDZ i HSP su dobili točno polovicu mandata. A sad ću vam pročitati stranke koje su se ujedinile protiv HDZ-a i HSP-a pa ćete vidjeti koliko je to druga polovica mandata od 49 vijećnika. Na toj listi su SDP, HSS, HNS, LS, SDA, SPH lijeve alternative, SDSS i HSU. Svi oni su zajedno dobili drugu polovicu mandata. Uvažavam toliko o volji birača u Sisačko-Moslavačkoj županiji. Kolega Trgovčević je ispravio drugu netočnost. I nije istina da nije povećan broj vijećnika. Ma povećan je broj vijećnika. Očito ne znate kako je tekla konstituirajuća sjednica Županijske skupštine. Kada je Mandatno povjerenstvo podnijelo izvješće o provedenim izborima [[Upadica: Dobro. Dobro.]] bio je dovoljan broj vijećnika srpske nacionalnosti.
Hvala lijepa. Dobro. Zaključujem raspravu o ovoj točci. Prekidamo sada sjednicu. Nastavit ćemo sutra sa točkom 6. i nadalje s time ako uspijemo se vratiti na točku 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva budemo li imali kvoruma. Prijedlog odluke o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 9c. u vezi sa člankom 9a. stavkom 4. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeću odluku, ne daje se vjerodostojno tumačenje članka 9c. u vezi s člankom 9a. stavkom 4. Zakona o izboru predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 86 glasova za 12 suzdržanih i 2 protiv donesena je predložena odluka.