Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 26. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Molim sve zastupnice i zastupnike da prije no što krenemo sa sjednicom da se uredno prijave. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH, ombudsmeni za ljudska prava BiH, parlamentarni vojni povjerenik BiH i predstavnici Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve nazočne goste i zastupnike. Ministrica za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospođa Semiha Borovac, i zamjenik ministrice za ljudska prava i izbjeglice BiH Predrag Jović, poslali su obavijest da nisu u mogućnosti sudjelovati na 26. sjednici Doma, te će sjednici biti nazočan savjetnik ministrice, gospodin Kemo Sarač. Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH Josip Brkić poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 26. sjednici Doma zbog službenog putovanja. Odsutnost je opravdao zastupnik Staša Košarac. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 37 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, sukladno članku 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Dušanka Majkić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Borislav Bojić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Safet Demirović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Hazim Rančić ministrici obrane BiH; Predrag Kožul ministru pravde BiH, Senad Šepić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Damir Bećirović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Amir Fazlić predsjedatelju Vijeća ministara BiH: Salko Sokolović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mirsad Mešić zamjeniku ministra komunikacija i prometa BiH; Denis Bećirović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Nermina Kapetanović ministrici za ljudska prava i izbjeglice BiH; Saša Magazinović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Diana Zelenika predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Damir Arnaut predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mirsad Isaković predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Borjana Krišto predsjedatelju Vijeća ministara BiH i ministru pravde BiH; Maja Gasal-Vražalica ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Mirsad Đonlagić ministru pravde BiH. 2 Ove najave su, sukladno članku 168. Poslovnika, dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Takođe želim podsjetiti da je osiguran i izravni televizijski prijenos ovog dijela sjednice, sukladno članku 167. stavak (1) Poslovnika. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih zastupnici i tim redosljedom izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti. Evo vidite, iz ovoga što je pročitala predsjedavajuća vidi se koliko pitanja je upućeno predsjedavajućem Savjetu ministara. To je zato što ga bije maler, da kažem, evo najčešće u ovim klupama za razliku od ostalih ministara, ... nemamo baš često da vidimo, pa eto onda se hvatamo za slamku da dobijemo odgovor od onih koji dolaze na sjednice. Ja sam u nekoliko navrata pokušavala da postavim pitanje adresirano na Ministarstvo inostranih poslova, ali nisam imala priliku, jer ministar uglavnom nije na sjednicama. Evo, danas je ovdje, pa ukoliko ga, može ga ovlastiti predsjedavajući Savjeta ministara da on da odgovor koji je vezan za njegov resor. Dakle, htjela sam da kažem da nisam uspjela nikada dobiti, dakle, onaj odgovor koji govori kakvo je stanje DKP mreže Bosne i Hercegovine, u kakvom se stanju ono nalazi i zato sam prinuđena ovako parcijalno postavljati pitanja. Ovog puta moje pitanje se odnosi na stanje u diplomatskim misijama Bosne i Hercegovine, kojih ima šest. Zaista tražim da mi se kaže kakvo je stanje kad je u pitanju kadrovska struktura ljudi, popunjenost, koliko se radi tu o ... diplomatama koji su došli iz MIP-a i tu stekli svoj zanat i iskustvo, a koliko ljudi koji su iznenada došli sa različitih mjesta? Tako da vidimo otprilike ko nam vodi i kakva nam je popunjenost diplomatskih misija Bosne i Hercegovine u svijetu. Tako da ću onda imati prilike na narednim sjednicama da valjda postavim i vezano za DKP mrežu. U nadi da ću dobiti i ovaj odgovor zahvaljujem se.
Komentar, odnosno odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara BiH.
/nije uključen mikrofon/
Ministar vanjskih poslova. Izvolite ministre Crnadak.
Uvaženi članovi Kolegija, poštovane dame i gospodo poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Evo, po ko zna koji put slušam gospođu Majkić sa nekakvim komentarima oko prisustvovanja i neprisustvovanja na sjednici, uzdržat ću se od komentara ovoga i komentarisat ću to kasnije, van ove sale. Što se tiče ovog pitanja ja vam moram priznati da mi apsolutno nije jasno šta je konkretno pitanje gospođe Majkić. Ako je pitanje kakvo je stanje, kakav je kvalitet kadrova, to je vrlo teško za odgovoriti u 2 minuta, traži jednu vrlo ozbiljnu raspravu. Naravno, što se mene tiče jedna ocjena bi bila da, kao i u svakom drugom ministarstvu i kao u svakom drugom poslu, imate onih koji više rade i onih koji manje rade. Imate onih koji su vrjedniji i oni 3 koji su manje vrijedni, oni koji su više posvećeni poslu i oni koji su manje posvećeni poslu. I vrlo je teško dati jednu takvu ocjenu. Nažalost, mi nismo bili u mogućnosti do sada, ili možda nismo to znali kako uraditi, u ovih poslednjih 20 godina da dobijemo neku vrstu diplomatske akademije gdje bismo imali kvalitetniji pristup obučavanju naših diplomata, ali ono što ja mogu reći da je sigurno u mom planu i da ćemo sigurno već ove godine imati neku vrstu začetka takve jedne aktivnosti unutar našeg ministarstva sa, prije svega, prenošenjem novih znanja usmjerenih na mlađe diplomate sekretarskog ranga i to je nešto sigurno što će se desiti u skladu sa našim budžetom i mogućnostima u ovoj godini. Tako da, evo to je jedina ocjena koju ja mogu da dam na ovakav način. Što se tiče komentara da nema ozbiljne DKP analize, ja vam moram, želim da vas informišem da sam ja u decembru prošle godine imao radno-konsultativni sastanak sa članovima Predsjedništva i mi po zapisnicima s tog sastanka već radimo. Tri stvari su bile na stolu kao glavne teme – nove smjernice spoljne politike, upravo ova analiza DKP mreže s mogućnostima zatvaranja postojećih i otvaranja novih i novi zakon, odnosno Zakon o spoljnim poslovima. Što se tiče analize DKP mreže, s obzirom na isključivu nadležnost Predsjedništva kada je u pitanju otvaranja i zatvaranje novih ambasada, to je nemoguće urditi bez njih, i mi na tome radimo i siguran sam da će taj materijal biti vrlo brzo spreman, a onda ćete vi odlučiti, kao jedan visoki Dom, u Parlamentarnoj skupštini BiH i da li ćete i na koji način to imati ovdje na jednoj od svojh sjednica. E toliko, hvala.
Hvala ministru. Prije no što dam riječ za komentar, molim sve zastupnike i članoveVijeća ministara koji budu odgovorali da se drže vremena koje je dato Poslovnikom. Imajte na umu da imamo 19 zastupničkih pitanja. Komentar zastupnice, izvolite.
Dakle, žao mi je što je ovo površan odgovor, žao mi je što ministar nije razumio, kad se pita kakvo je stanje u misijama Bosne i Hercegovine u svijetu, s aspekta njene popunjenosti, nacionalne strukture, kvaliteta kadrova koji tamo rade. Žao mi je što to pitanje nije jasno i žao mi je što na Parlamentu ministar kaže da će o tome komentar dati izvan ovog prostora. Mislim da bi trebalo malo više poštovanja za poslanike, jer nije lako sjediti u ovoj klupi, to je probao i sam ministar pa je vidio da to baš ne ide lako, da treba dosta glasova da bi se došlo na ovo mjesto ovdje. Tako da zahtijevam da se sa više pažnje i poštovanja odnosi prema poslanicima ovdje, kao što ja sasvim uvažavam poziciju koju on radi, ali takođe tražim da na ovako važno pitanje da se odgor. Zahtijevam da se po ovom pitanju da precizna informacija pisanim putem i da mi se naknadno dostavi, tim prije što i Komisija za spoljne poslove takođe nikad se nije bavila ovim pitanjem i s nestrpljenjem očekujem ovaj materijal koji treba da bude rezultat zajedničkog rada Ministarstva inostranih poslova i Predsjedništva. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Borislavu Bojiću. Izvolite. 4
... gospodo ministri, dame i gospodo. Vrlo kratko. Dakle, između ostalog Predstavnički dom i Dom naroda na svojim sjednicama obavili su raspravu a o Informaciji Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu bezbjednost u vezi sa zbrinjavanjem radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori. Naime, domovi su na prijedlog Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost usvojili jedan set zaključaka koji je dostavljen Savjetu ministara. Moje pitanje glasi, dakle – Šta je preduzeto ili šta ste preduzeli u vezi sa pitanjem realizacije Zaključka 2. kojim je utvrđeno sljedeće: a) Potrebno je formirati radnu grupu za praćenje stanja aktivnosti u vezi sa mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, opština Dvor; b) Članovi radne grupe treba da budu predstavnici Parlamentarne skupštine BiH, Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, Ministarstva inostranih poslova, Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu bezbjednost i relevantnih entitetskih ministarstava i lokalnih zajednica; c) Predsjedavajući radne grupe treba da bude kontakt osoba za konvenciju iz ESPO-a; d) Radnu grupu treba formirati Savjet ministara BiH? Dakle, pitanje je potpuno konkretno u vezi sa formiranjem radne grupe što je obaveza Savjeta ministara. Vrlo kratko i vrlo precizno.
Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Pozdravljam uvaženo rukovodstvo Doma, kao i sve prisutne zastupnike, medije i moje kolege. U vezi sa pitanjem uvaženog zastupnika mogu kazati da je Državna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost pripremila jedan akt imenovanja radne grupe koji je razmatran na prošloj sjednici Vijeća ministara. Međutim, procijenili smo da se zaista radi o jednoj velikoj radnoj grupi koja bi brojala 19, odnosno 20 članova i taj materijal smo vratili na doradu u smislu mogućeg kreiranja jedne efikasnije radne grupe koja bi mogla operativno i stručno završiti posao koji će dobiti ili koji joj je stavljen u spektar njenih nadležnosti. Naime, Državna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost je odmah po zaključku Parlamenta već u osmom mjesecu prošle godine poslala potrebne upite i Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekokologiju Republike Srpske i Federalnom Ministarstvu okoliša turizma. Nisu naravno sve institucije odma i u predviđenom roku odgovorile, sukcesivno smo dobijali imena onih koji se predlažu, ali evo između ostalih od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa imenovana je gospođa Avanda Mandić i Igor Jevtić, iz Ministarstva vanjskih poslova Nijaz Čardaklija, Predstavnički dom uvaženi zastupnici Dijana Zelenika, Borislav Bojić i Jasmin Emrić, iz Doma naroda Mario Karamatić, Sifet Podžić i Dragutin Rodić, iz Republike Srpske je bilo 8 predloženih kandidata plus ministrica Srebrenka Golić koja po zaključku Parlamentarne skupštine treba da bude određena kao kontakt osoba za konvenciju ESPO za Bosnu i Hercegovinu. Dakle, materijal će biti vraćen na Vijeće ministara, vjerovatno na jednoj od naredne dvije sjednice. Odmah poslije toga ćemo mi formirati grupu, 5 dati joj jasne zadatke i nastaviti vrlo aktivno učešće u vezi sa ovim pitanjem koje je izuzetno značajno za Bosnu i Hercegovinu. Mogu samo podsjetiti, evo u 5 sekundi, da je Bosna i Hercegovina već davno ratificiralu zajedničku Konvenciju o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada i po toj Konvenciji, naravno, ona mora biti direktno uključena u sve aktivnosti u vezi sa određivanjem lokacije za zbrinjavanje nuklearnog otpada. Takav sastanak će već biti sutra, odnosno prekosutra kada će i predstavnici Bosne i Hercegovine učestvovati na jednom sastanku u vezi sa postupkom donošenja strateške procjene uticaja na okoliš nacionalnog programa Republike Hrvatske. Ovo je bio, ovo pitanje je naravno bila i tema razgovora koji sam ja imao sa predsjednikom Vlade Republike Hrvatske. Bila je i tema razgovora i prilikom posjete članova Predsjedništva od prije par dana Republici Hrvatskoj, tako da ćemo vrlo aktivno nastaviti pratiti ovu temu, jer smatramo da su i međunarodne konvencije i razlozi i argumenti koje mi iznosimo na strani Bosne i Hercegovine, da idu u korist Bosne i Hercegovine, jer bi bilo krajnje neuobičajeno da se takav otpad vozi skoro 200 i nešto km i odlaže na granicu sa nekom drugom državom. Kao što svi znamo nuklearna elektrana je produžila svoj rad do 2043. godine, a po međunarodnim konvencijama kada ona završi svoj rad zemlje koje su osnivači takve elektrane preuzimaju po polovinu istrošenog otpada i, naravno, praksa svugdje u svijetu je da se on odlaže upravo u krugu, odnosno u prostornom obuhvatu onoga što je bilo vezano za rad same nuklearne elektrane, a ne nikako da se vozi na granicu sa nekom susjednom državom. Mislimo da imamo jake argumente i da će u konačnici to tako i biti. Hvala.
Hvala predsjedatelju, gospodinu Zvizdiću. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Vrlo kratko. Ja sam zadovoljan ovim odgovorom, a posebno činjenicom da Bosna i Hercegovina ima snažnu argumentaciju koju može da potkrijepi činjenicama o kojima je predsjedavajući Vijeća ministara govorio. Dakle, bitno je da nema nečinjenja, da na vrijeme se preduzimaju sve potrebne aktivnosti pa i samo formiranje radne grupe. I na kraju krajeva neophodna je i određene informacije koje to institucije nisu na vrijeme dostavile svoje prijdloge kako bi jednostavno Vijeće ministara moglo da završi svoj posao. Hvala Vam na odgovoru i očekujem da Bosna i Hercegovina učini sve što je u njenoj obavezi, a u vezi s ovim vrlo važnim pitanjem.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Saferu Demiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Naravno pozdravljam sve prisutne u sali. 6 Moje pitanje glasi – Da li Vijeće ministara planira, odnosno kada bi Bosna i Hercegovina mogla dobiti Zakon o zaštiti od požara? Naravno, ja sam dužan da dam jedan kratak komentar. Na nivou entiteta u Bosni i Hercegovini postoje ovakvi zakoni i tu je regulisana zaštita od požara, međutim na nivou države Bosne i Hercegovine mi imamo institucije, imamo objekte, imamo mjesta gdje se nalaze sredstva koja su sklona izbijanju i nastanku požara i u ovakvim stvarima i u ovakvim institucijama se to rješava nekim internim aktima, uputstvima ili nekim pravilnicima, čak ima kod nekih da se vežemo i za Zakon o protivpožarnoj zaštite iz bivše SFRJ. Mislim da bi ovakav zakon trebali donijeti na nivou države Bosne i Hercegovine. I evo, pitam Vijeće ministara da li razmišlja o ovome? Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Predsjedatelj Vijeća ministara, izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Dakle, Vijeće ministara BiH je u 2014. godini usvojilo dokument koji je nosio naziv „Studija gašenja šumskih požara u Bosni i Hercegovini“ koji je ustvari sačinjen od jedne stručne radne grupe, a odobren od strane Vijeća ministara. Stručna grupa je imala 13 članova i oni su uglavnom dolazili upravo iz te oblasti koja je mogla sasvim meritorno govoriti o tom stručnom aspektu Studije gašenja šumskih požara u Bosni i Hercegovini, ali nažalost i pored nastojanja radne grupe, pa i prijedloga da, i spominjanja mogućnosti da se izradi Zakon o zaštiti od požara na nivou Bosne i Hercegovine, svi prijedlozi su odbijeni, ili nisu prihvaćeni od strane predstavnika Republike Srpske, uz obrazloženje da već postoji legislativa na entitetskom pa i na kantonalnom nivou, te da bi se eventualnim aktivnostima na planu izrade Zakona o zaštiti požara na nivou Bosne i Hercegovine vršilo nezakonito prenošenje nadležnosti sa entitetskog na državni nivo, pozivajući se pri tome zaista na veliki broj propisa koji regulišu ovu oblast na svim nivoima u Bosni i Hercegovini, od Zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara na nivou Federacije, Zakona o zaštiti od požara i ... na nivou Federacije, Zakona o zaštiti i spasavanja u vanrednim situacijama i Zakona o zaštiti požara Republike Srpske, pa do Zakona o šumama, o nadležnostima organa u oblasti zaštite od požara i Zakona o zaštiti požara u skoro svim kantonima na nivou Federacije. Dakle, ta Studija je, naravno, još uvijek aktivna, mi ćemo, osim, dakle, članstva u ovoj radnoj grupi, oni koji su bili usko vezani za struku i pitanje zaštitite požara i pitanje kvaliteta i zaštite samih šuma, angažovati i dio pravnika koji bi nam trebali napraviti ili definirati zakonske pretpostavke za eventualno donošenje ovakvog zakona. I ako zaista budu postojale ustavne i zakonske, realne ustavne i zakonske pretpostavke da se objedini i donese jedan Zakon o zaštiti požara na nivou Bosne i Hercegovine koji bi integralno i sveobuhvatno riješio ovo pitanje, istovremeno ispoštovao i nadležnosti na nižim nivoima vlasti, Vijeće ministara je svakako spremno da uđe u izradu ovoga zakona, ali onda kada dobijemo pravno mišljenje u vezi sa ovom Studijom. Hvala.
Hvala predsjedatelju. Komentar. 7
Ma naravno, ja ću dati jedan kratak komentar. Ja sam i očekivao ovakav odgovor i naravno da sam svjestan ja nivoa nadležnosti koje imaju entiteti, ali na ovaj način želio sam da ukažem šta sve ono, koliko ozbiljnih stvari na nivou države Bosne i Hercegovine ima na ovom našem evropskom putu koji će morati Bosna i Hercegovina da uradi. Evo, recimo osim ovog Zakona o zaštiti od požara mi nemamo Zakon o zaštiti na radu. To su dva izuzetno bitna zakona za svaku djržavu, i to su stvari koje sigurno Bosnu i Hercegovinu i nas očekuju. Ovo je nama za razmišljanje da vidimo sve šta nas to u budućnosti ... Ja se zahvaljujem.
Riječ dajem zastupniku Hazimu Rančiću.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, uvaženi gosti. Pitanje upućujem ministrici odbrane – Da li ste pripremili i objavili tendere za nabavke roba i usluga neophodnih za funkcionisanje Ministarstva odbrane i Oružanih snaga za 2016. godinu? Budžet institucija BiH je usvojen, što je osnovna pretpostavka za raspisivanje tendera za nabavku roba i usluga neophodnih za funkcionisanje Ministarstva odbrane i Oružanih snaga. Da li ste to uradili? Obzirom da svake godine kroz izvještaje nadležnih komisija i Komisije za finansije, kao i Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, dakle i revizorskih izvještaja, vidimo da se budžet za Ministarstvo odbrane ne realizuje i da ima problema u vezi sa provođenjem tendera. Pravovremene aktivnosti u 2016. godini bi smanjile ponavljanje grešaka iz prethodnih godina.
Hvala. Ministrica obrane, Marina Pendeš.
Uvažena predsjedateljice, uvažene zastupnice i zastupnici, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Pitanje koje sam dobila, znači preko službe, od gospodina Hazima Rančića, zastupnika u Zastupničkom domu, za mene koje je dostavljeno je glasilo – pitanje ću postaviti ministrici obrane u vezi raspisivanja tendera za nabavke roba i usluga u 2016. godini. Temeljem ovoga pitanja koje je meni dostavljeno na ruke kao ministrici obrane ja nisam bila sigurna šta trebam odgovoriti gospodinu Rančiću, ali mu se zahvaljujem i zamoljavam ovo pitanje koje je sada iznio da mi u pismenoj formi dostavi, ja ću u potpunosti u pismenoj formi dostaviti mu cjelovitu informaciju, uvažavajući datum kad smo usvojili plan nabavke, uvažavajući koliko smo do sad napravili i potpisali referata, koliko smo raspisali tendera i u kojoj je mjeri proračun za 2016. godinu već sadržan i koliko imamo sredstava već na raspolaganju. Znači, pitanje koje je meni dostavljeno, ponavljam, je bilo – pitanje ću postaviti ministrici obrane u vezi raspisivanja tendera za nabavke roba i usluga u 2016. godini. Temeljem tog dostavljenog pitanja ja nisam mogla 8 pripremiti ništa konkretno. Ja se nadam da razumijete zbog čega u ovom momentu ne mogu odgovoriti detaljno na vaše sad izneseno pitanje.
Hvala ministrici. Komentar.
Nisam zadovoljan sa ovakvim odgovorom zato što ovakav odgovor nije zasnovan na članovima 171. i 172. Poslovnika, odnosno 168., kako ste Vi predsjedavajuća čitali neslužbene, pročišćene verzije na koje se, evo ne možemo pozivati. Članovi 171. i 172. govore o najavljivanju postavljanja usmenog pitanja i naznaci oblasti iz koje će poslanik postaviti usmeno pitanje. I ja sam to i uradio. Dakle, kazao sam, pitanje ću postaviti ministrici odbrane u vezi raspisivanja tendera za nabavku roba i usluga u 2016. godini. I pitanje glasi – da li ste to uradili? Ministrica zna da li je ili nije to uradila. I može jednostavno kazati da, jesmo ili da, nismo, ili jesmo 1,2,5 od mogućih 20 ili 50. Dakle,ministrica može na bazi najave pitanja kazati. Ovo je samo jedna vrsta potvrde stanja
Vrijeme.
u Ministarstvu odbrane i naše tematske sjednice, kako smo najavili 30. da ćemo raspravljati, a po nalogu i zahtjevu Komisije za odbranu i sigurnost, pa između ostalog i o procedurama nabavki u Ministarstvu odbrane. Ali moguće je bilo danas odgovoriti da li jesu ili nisu pripremljeni i objavimo tenderi. Mart je mjesec, ukoliko se to ne uradi na vrijeme, vrijeme protiče, kasnije nabavke produžavaju se ugovori, nema roba i usluga za Oružane snage, za Ministarstvo odbrane i onda se dovodi u pitanje funkcionisanje Ministarstva i Oružanih snaga. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Predragu Kožulu.
Kolegice i kolege, svi uvaženi gosti, srdačno vas pozdravljam i želim uspješan rad. Pitanje postavljam Ministarstvu i ministru pravde, u nadi da će u komunikaciji s nadležnim pravosudnim tijelima, u prvom redu Tužiteljstvom BiH, moći nas obavijestiti, kao i zainteresiranu javnost, o relevantnim informacijama o sljedećem. Ovih dana navršila se 21. godina od nestanka generala HVO Vlade Šantića. Zadnji puta je viđen u Bihaćkom hotelu „Sedra“ odakle su ga odveli pripadnici Vojne policije 5. korpusa Armije BiH. Do danas nije razjašnjenja sudbina generala Šantića. Tužiteljstvo BiH je ovaj slučaj spustilo na razinu Kantonalnog tužiteljstva i civilnog zločina. Molim informaciju o statusu i sudbini istrage u ovom slučaju, informaciju kani li Tužiteljstvo BiH ponovo preuzeti ovaj slučaj, s obzirom na vrijeme događanja i status osoba iz slučaja, ali kao evidentnu nezainteresiranost za rješavanje ovog slučaja od nadležnih sada pravosudnih organa. 9 Slučaj dodatno dobiva na aktuelnosti napadom na sina generala Šantića nedavno u Mostaru, što je dodatno uznemirilo javnost. Dakako, oko tog slučaja, napada, ne želim ovdje špekulirati, nego pozvati policijske organe na kvalitetnu i pravodobnu istragu, ali u isto vrijeme ista javnost je uznemirena informacijama koje dnevno doznajemo iz medija, radi se o tome da Tužiteljstvo BiH kod podizanja optužnica protiv pripadnika HVO-a za događanja u Mostaru 1993. kao neovisnog eksperta vještaka angažiralo časnika vojno sigurnosne službe Armije BiH iz tog vremena.
Vrijeme.
Ako je to točno, drži li Tužiteljstvo BiH da ovakav izbor vještaka pridonosi nepristranom, objektivnom i relevantnom sagledavanju činjenica i sticanju toliko potrebnog ali poljuljanog povjerenja u rad pravosudnih institucija BiH. Ministarstvo pravosuđa je, da tako kažem, meni ovdje samo zbog poslovničkih ograničenja link za postavljanje ovog pitanja, tako da ne očekujem da se ovdje može relevantno odgovoriti na ovo moje pitanje, ali držim da ga je bitno bilo postaviti. Hvala.
Odgovor, ministar pravde, gospodin Grubeša.
Poštovana predsjedateljice, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Prema informacijama koje smo uspijeli prikupiti u vremenu od primitka najavljenog zastupničkog pitanja, Županijsko tužiteljstvo u Bihaću je '96. godine zaprimilo prijavu o izvršenom kaznenom djelu ubojstvo iz člana 171. stavak (2) točke a) ranijeg KZ-a Federacije BiH koje se dogodilo 09.03.1995. godine u Bihaću na štetu oštećenog generala bojnika Vlade Šantića, zapovjednika HVO Bihać. Nakon prikupljenih dokaza u 2000. godini Županijsko tužiteljstvo u Bihaću je podiglo optužnicu koja nije potvrđena od strane Županijskog suda u Bihaću i zbog čega je u istom predmetu nastavljena istraga, s ciljem prikupljanja kvalitetnih dokaza kojim bi se potvrdila osnovana sumnja o izvršenom kaznenom djelu. Obzirom da je predmet bio specifičan, u 2007. je proslijeđen Tužiteljstvu BiH radi ocjene radili se o kaznenom djelu ratnog zločina ili kaznenom djelu ubojstva. Tužiteljstvo BiH ja na istom predmetu radilo sve do početka 2013. godine, a zatim je isti predmet dostavljen Federalnom tužiteljstvu s konstatacijom da se ne radi o kaznenom djelu ratnog zločina, zbog čega je predmet u veljači 2013. ponovno vraćen Županijskom tužiteljstvu u Bihaću na nadležno postupanje. Županijsko tužiteljstvo je u 2013/2014. godini zajedno s MUP-om Federacije BiH poduzelo veći broj istražnih radnji i eshumacija s ciljem prikupljanja dokaza, te pronalaska posmrtnih ostataka generala Vlade Šantića. Posmrtni ostaci do sada nisu pronađeni, što u svakom slučaju otežava istragu i dokazivanje činjenice ubojstva generala Šantića. Od ljeta 2014. iskazi pojedinih svjedoka su dovedeni u pitanje iz straha, te pritisaka koji su vršeni na njih i zbog čega je očigledno istraga usporena u vidu prikupljanja kvalitetnih dokaza. Međutim, bez obzira na sve okolnosti Županijsko tužiteljstvo je do sada uspjelo prikupiti dokaze iz kojih proizilazi viši 10 stupanj sumnje da je učinjeno kazneno djelo, pa je zbog toga isti predmet u završnoj fazi i koji će nakon izvršenih dodatnih vještačenja biti okončan podizanjem optužnice. Hvala.
Komentar, zastupnik.
Ja zahvaljujem ministru i Ministarstvu i onim koji su i nadležnim na trudu i datim informacijama koje govore same za sebe. Ja sam uistinu svjestan da postavljanjem kompletnog ovog pitanja zalazim na klizak teren i opasnost da mi se inputira bilo pritisak, bilo miješanje u posao, poslove pravosuđa, ali sam još svjesniji činjenice da, kada se radi o ovim vrlo osjetljivim pitanjima koja se tiču događanja iz ratnih godina, da nam je nužan i potreban objektivan, nepristrasan, izbalansiran pristup, jer svaka naznaka da je drukčije na dnevnoj bazi komplicira političku i društvenu situaciju u ovoj našoj državi i trajno nas upućuje na pogled unazad, a svjesni smo da moramo gledati naprijed u ovoj državi.
Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Dakle, moje pitanje je Vijeću ministara, predsjedavajućem Zvizdiću – Šta Vijeće ministara BiH konkretno radi na izradi i usvajanju zakona o zabrani djelovanja organizacija koje šire nacionalnu, vjersku, etničku, rasnu i svaki drugi vid mržnje u Bosni i Hercegovini? Kratko obrazloženje. Mi smo u Bosni i Hercegovini, nažalost, često svjedoci ispoljavanja govora mržnje i posebno napada na novinare. Posljednji u nizu slučaj Višegrad Ravnogorski četnički pokret, primitivni divljački napad na novinare televizija N1 i Federalne televizije. Ovakvih i sličnih napada je bilo i prije, i uvijek imamo trenutnu reakciju, dakle uvijek se bavimo, vlast se samo bavi trenutno gašenjem požara, i mi se samo bavimo ..., pokušavamo liječiti ranu, a ne djelujemo da do rane ili da do bolesti ne dođe. Zato se, mislim da se zbog toga i teško krećemo naprijed, ne možemo se hrabrije pokrenuti naprijed, počesto puno gledamo unazad, a malo gledamo u budućnost. Nedavno smo imali ovdje raspravu u Parlamentarnoj skupštini o mojoj inicijativi o stanju slobode medija u Bosni i Hercegovini s akcentom na napade na novinare sa prijedlogom mjera. EU je tad rekla da smo u toj oblasti takođe nazadovali za razliku od mnogih drugih gdje smo imali napredak. Svi smo mi svjedoci da ove stvari, jer se radi o nekoj sistemskoj situaciji u Bosni i Hercegovini i o nekoj ... koju imamo u zemlji i da to sporo ide. Dakle, nemam informacija vezano ni za tu moju inicijativu vezano za stanje slobode medija u Bosni i Hercegovini. I zato ja vjerujem da iz ovoga zadnjeg slučaja u Višegradu možete vidjeti koliko je važno da imamo taj proaktivan pristup, da se, na neki način, sistemski organizujemo, da sistemski djelujemo, da spriječimo, jer je bolje spriječiti nego liječiti, i da na takav način, ovaj, djelujemo u narednom periodu. Zato predlažem da, evo imamo i zakon koji će onemogućiti djelovanje bilo kojih organizacija i iz bilo kojeg naroda koje se bave i šire mržnju etničku, vjersku, nacionalnu i svaki drugi vid mržnje, takav jedan proaktivan pristup bi nas doveo u poziciju da nemamo situacije 11
Vrijeme.
kakve smo nedavno imali u Višegradu i da se okrenemo budućnosti i EU. Dakle to je naš posao. Hvala.
Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Hvala. U vezi sa postavljenim pitanjem uvaženog zastupnika Šepića želim kazati da je u Programu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu planirana izrada zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i svih drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini. On je predviđen kao programski zadataka Vijeća ministara sa krajnjim rokom da bude usvojen u septembru 2016. godine, ali evo imajući u vidu i posljednja dešavanja očito postoji potreba da se ubrza izrada ovoga zakona i da se jednom i definitivno rješi ovo pitanje o kojem je govorio i zastupnik. Dakle, prema Planu aktivnosti do sada je formirana Interresorna radna grupa, ona će 23. ovog mjeseca imati privi sastanak, a za taj sastanak je već pripremljen radni materijal, kao i dinamički plan za realizaciju ovoga cilja. Cilj ovog zakona će biti regulisanje načina djelovanja i načina sankcioniranja od strane nadležnih institucija svih pojedinaca, grupa ili organizacija za koje se ustanovi da se bave ili šire nacionalnu, vjersku, rasnu ili bilo koji drugi oblik mržnje u Bosni i Hercegovini. Naravno, prilikom izrade ovog zakona koristiće se preporuke međunarodnih tijela nadležnih za praćenje stanja ljudskih prava, a kojima Bosna i Hercegovina podnosi izvještaje po osnovu obaveza koje smo preuzeli po međunarodnim konvencijama, poveljama i paktovima. Želim da podsjetim da je sličan zakon bio u parlamentarnoj proceduri pripremljen od strane Vijeća ministara još 2010. godine, da tada nije dobio podršku Parlamentarne skupštine BiH. Nadam se da se ista stvar neće desiti i sa prijedlogom ovog novog zakonskog rješenja, jer mi bi u Vijeću ministara bili jako sretni da je ovakav zakon usvojen 2010. godine, do danas ne bi postojala ni jedna grupa, niti organizacija koje šire niti nacionalnu, niti vjersku, niti rasnu, niti bilo koji drugi oblik mržnje, a mislimo da je to izuzetno važno za procese stabilnosti i pomirenja u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Zastupnik, komentar.
Dakle, hvala predsjedavajući, i ja sam juče također saznao, jel', u pripremi ovoga odgovora da se nešto radi na ovome u Vijeću ministara. Bilo je puno inicijativa u proteklih pet, šest godina, dakle, i upravo o tom pristupu i govorim da imamo proaktivan pristup, da proaktivno djelujemo i da prije nego što se pojavi neki problem za kojeg smo vidjeli u prošlosti 12 da može se pojaviti, da mi kao društvo nešto uradimo da do toga ne može doći. Dakle mi, Bosna i Hercegovina mora biti zemlja u kojoj je djelovanje, mržnja, bilo koji oblik mržnje i napadi na novinare opće, društveno i posebno zakonski neprihvatljivo. Zato je važno da s te strane imamo jedan takav pristup. Ja vjerujem da, evo ovdje u Parlamentarnoj skupštini nakon svih ovih iskustava i nakon toga što je to propalo prije nekoliko godina da ćemo sad imati dovoljno odgovornosti svi mi da napravimo taj iskorak i da donesemo taj zakon. Ja ću i svoj prijedlog, kojeg također imam, dostaviti radnoj grupi i spreman sam se aktivno uključiti u rad te radne grupe, da dam doprinos da u tom smislu imamo kvalitetno zakonsko rješenje. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite.
Poštovane kolegece i kolege. Moje pitanje se odnosi na rad Državne regulatorne agencije za električnu energiju i upućeno je predsjedavajućem Vijeća ministara. Pokušaću biti što konkretniji radi vremena – Da li Državna regulatorna komisija za električnu energiju BiH, čije je sjedište u Tuzli, ima službene prostorije koje iznajmljuje u drugim gradovima van zakonski definisanog sjedišta u Bosni i Hercegovini? Koliko se plaća prostor koji iznajmljuje DERK u Tuzli, a kolika je cijena zakupa službenih prostorija u drugim gradovima: Banja Luka, Sarajevo, Mostar. Ukoliko se od nekih od gradova više ne plaća zakupnina zamolio bi da mi se odgovori – koliko se plaćalo godišnje i ukupno u periodu od osnivanja DERK-a do otkazivanja prostora za rad? Kojom odlukom i na osnovu kojeg pravnog akta je regulisano da se iznajme službene kancelarije van sjedišta DERK-a u Tuzli, koje su to potrebe za tim i da li su nadležno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Vijeće ministara i Parlamentarna skupština BiH o tome upoznati? Naime, postoje saznanja da DERK BiH iznajmljuje službene kancelarije van Tuzle i to u gradovima: Sarajevo, Banja Luka i Mostar, bez ikakvog osnova čime faktički postupa nezakonito i čime djeli DERK BiH na tri nacionalne komponente. Troši se ... novac, a nadležne institucije o tome nisu uopšte upoznate. Očigledno je, ako je tako, da se radi o klasičnoj zaloupotrebi položaja i ovlaštenja članova Komisije. Pored toga zamolio bih Vas da mi odgovorite – koliko zaposlenika ima DERK, koliko ih radi u Tuzli, a koliko ih radi van sjedišta DERK-a u Tuzli, tj. u Sarajevu, Banja Luci i Mostaru? I da li zaposlenici DERK-a koji rade van sjedišta u Tuzli naplaćuju putni nalog za službeni put za dolazak u Sarajevo ili Banja Luku na sastanke u Tuzli? Hvala.
Zahvaljujem. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić, odgovor.
Hvala na postavljenom pitanju. Ja ću pokušati dati što koncizniji odgovor, iako je DERK pod, ustvari nadležnošću i jurizdikcijom Parlamentarne skupštine BiH, a ne Vijeća ministara BiH. Naravno u Vašem pitanju ima sedam podpitanja, tako da je jako malo vremena da se odgovori na sve, ali evo vrlo taksativno. Dakle, Državna regulatorna komisija za elektirčnu 13 energiju, kao što i sami znate, obavlja poslove u skladu sa Zakonom o prenosu, regulatoru i operatoru sistema električne energije u Bosni i Hercegovini koji je usvojen od strane Parlamentarne skupštine 2002. godine. U tom smislu je definisano da će DERK biti nezavisna neprofitna institucija sa statusom pravnog lica, te da će djelovati u skladu sa principima objektivnosti, transparentnosti i ravnopravnosti. Sad podvlačim posebno pitanje transparentnosti jer DERK ima obavezu da dostavi na uvid Parlamentu BiH 1. decembra svake godine svoj budžet, da ga objavi da on bude transparentan, te da do 31. decembra tekuće godine dostavi Parlamentu BiH, a Ministarstvu samo informativno, izvještaj o svojim aktivnostima u odnosu na proteklu godinu. Dakle, Ministarstvo u ovom slučaju je ustvari nadležno samo za kreiranje generalne politike, ali ne i za kontrolu rada nad samom, nad samim DERK-om. U vezi sa Vašim pitanjima ono što u ovom trenutku možemo kazati je sljedeće, da zvanično sjedište DERK-a po Statutu jeste u Tuzli, da je tačno da u sjedištu u Tuzli te prostorije su u zakupu, odnosno da se iznajmljuju i da se za njih plaća kirija. Naša Služba za zajedničke poslove nas je izvjestila svojim aktom da oni nemaju nikakve informacije niti o površini, niti o cijeni zakupa tih prostorija. I mi naravno imamo nezvanične informacije, i ja ih naravno ne mogu potvrditi, i želim da se shvate kao nezvanične informacije, da postoji mogućnost da se iznajmljuju prostorije i u Banja Luci i u Sarajevu. I u tom smislu Parlamentarna skupština može zadužiti Ministarstvo da pribavi vam sve potrebne podatke, da vam to dostavimo u pisanoj formi ili da to uradi nadležna komisija Parlamentarne skupštine koja ustvari ima kontrolu nad radom samoga DERK-a. Ako se zaduži Ministarstvo i Vijeće ministara onda ćemo mi to uraditi, iako oni nisu obavezni da takvu vrstu izvještaja daju Vijeću ministara, nego nadležnoj komisiji Parlamentarne skupštine. Hvala.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Narvno ovo nije, ovo je bila jedna sedmina odgovora recimo samo kako je rekao predsjedavajući Zvizdić. Ja se nadam da ću dobiti i u pismenoj formi što više odgovora na pitanja koja sam postavio, a naravno i vidjećemo dalje i preko komisija i Parlamentarne skupštine šta se može uraditi.
Riječ dajem zastupniku Amiru Fazliću. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, cijenjeni kolege i kolegice, uvaženi gosti. Moje pitanje je sljedeće i upućeno je Vijeću ministara, konkretno predsjedavajućem Vijeća ministara – Šta je urađeno na realizaciji zaključaka Vijeća ministara donesenih na 34. sjednici, održanoj 09.12.2015. godine, a vezanih za smještaj institucija Bosne i Hercegovine? Ne znam da li ima potrebe zbog javnosti da posjetim na te zaključke, suština zaključaka da je dat određeni rok da institucije se presele u kupljene prostore, a jedan od zaključaka je bio da je i ograničena kvadratura prostora koju treba da, s kojim treba da raspolažu institucije, i s 14 obzirom da tu imamo različitih podataka, da imamo institucija koje imaju jako puno kvadrata, jako puno kvadrata koriste i onih institucija koji imaju određenih problema sa smještajem. I to me prije svega interesuje, jer je ovdje dat i rok od tri mjeseca, interesuje me da vidim koliko institucije Bosne i Hercegovine sprovode zaključke Vijeća ministara.
Zahvaljujem. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić, odgovor. Izvolite.
Najbolje da ostanem za govornicom ili da ne idem na fitnes popodne. Hvala Vam na pitanju. Dakle, odgovor je sljedeći, mala geneza ovoga pitanja je samo da je ovo Vijeće ministara naslijedilo sljedeću situaciju u ovoj oblasti, dakle iznajmljivalo se preko 64 hiljade kvadratnih metara prostora u ukupnom mjesečnom iznosu od 834 hiljade KM, dakle na godišnjem iznosu od 10 miliona KM. Svjesni te činjenice i zaista enormno visokih cijena zakupa koje su u nekim dijelovima gradova, Banja Luka i Sarajevo, izlazile i do 47 KM, mi smo odmah donijeli zaključak da su sve institucije bile dužne da u roku od 3 mjeseca usklade veličinu svog prostora u skladu sa kriterijima koje smo usvojili i standardima, to je 8 m² po uposleniku, odnosno 15 m² po rukovodiocu odsjeka službe ili same institucije. U ovome trenutku veliki dio agencija i instituta je uskladio plaćanje i iznajmljivanje svojih prostora u skladu sa ovim standardima, između ostalog i Agencija za zaštitu osobnih podataka, Agencija za unapređenje stranih investicija, Agencija za državnu službu, agencija za, odnosno IDDEEA, Institut za intelektualno vlasništvo, itd. Mi smo ponovo poslali jedno pismo urgencije onim agencijama i institucijama koje do sada nisu uskladile veličinu svojih prostora i plaćanje kirija u skladu sa standardima i normativima koje je usvojilo Vijeće ministara. A u vezi sa novokupljenim objektima i smještajem institucija na njima mogu vas informisati o sljedećem. U novokupljenom objektu u Tuzli smješteni su Institut za nestale osobe, Agencija za antidoping kontrolu, Služba za poslove sa strancima, Centar za uklanjanje mina i Služba za zajedničke poslove institucija BiH. U novokupljenom objektu u Istočnom Sarajevu – Agencija za prevenciju borbe protiv korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. U novokupljenom objektu u Banja Luci – agencija za, odnosno FIPA, Institut za intelektualno vlasništvo, Uprava Bosne i Hercegovine za zaštitu bilja, Institucija ombudsmena za ljudska prava, Agencija za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete. I u Mostaru – Agencija za sigurnost hrane, Služba za zajedničke poslove institucija BiH, Agencija za lijekove i medicinska sredstva, Služba za poslove sa strancima, Konkurencijsko vijeće, Institut za nestale osobe, Agencija za unapređenje stranih investicija, Državna regulatorna agencija za nuklearnu i radijacisku sigurnost, Centar za uklanjanje mina, dok je u toku preseljenje Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja. Dakle, svi, sve institucije koje su dobile nalog da usele u novokupljene objekte su završile taj posao, osim, ponavljam, Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja, čije je preseljenje u toku. Istovremeno Vijeće ministara je odlučilo da ide u nabavku ili kupovinu jednog objekta u Sarajevu čime bi značajno smanjili iznos sredstava koji u ovome trenutku plaćamo za kirije. Podsjećam, da se u Sarajevu još uvijek iznajmljuje više od 16 hiljada kvadratnih metara prostora, i tu Vijeće ministara ide u dva pravca. Dakle, nabavićemo objekat koji će biti u vlasništvu Vijeća ministara, odnosno Bosne i Hercegovine, koji će biti administrativnog, odnosno kancelarijske namjene za adekvatan smještaj naših institucija. 15 Istovremeno zadužili smo naša ministarstva i službe da se analizira spisak objekata koji su u vlasništvu Bosne i Hercegovine kako bi ih mogli koristiti za smještaj naših institucija.
Hvala predsjedatelju. Da li želi zastupnik komentar? Izvolite.
Pa, ja sam zadovoljan odgovorom, pogotovo s ovim podacima s kojim treba i da je javnost upoznata i ono što smo svi znali to je da se zaista enormna sredstva daju za zakup. Ja bih pozdravio ove zaključke Vijeća ministara i dao bih jedan komentar u ovom dijelu poštivanja ovih zaključaka u smislu kriterija i potrebne kvadrature u institucijama. Predsjedavajući Vijeća ministara je rekao da je najveći dio ili veći dio institucija ispoštovao tu odluku, trebalo bi se pozabaviti s onim koji nisu to, ali bi i konačno trebalo uvesti i sistem odgovornosti i da se poštuju odluke Vijeća ministara. Zaista tu imamo, evo i sam predsjedavajući ministara je iznio te podatke, zaista tu imamo različitih i različitih podataka i mislim da je svaka marka u ovoj oblasti dobra za uštedu i pozdavio bi na nastojanju Vijeća ministara da konačno ...
Vrijeme.
Zahvaljujem.
Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara. Pregovori iz oblasti, znači, pregovori između Evropske komisije i pregovaračkog tima Bosne i Hercegovine oko usklađivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju oko tzv. trgovine ne napreduju željenim tempom, pregovore otežava posljednji zahtjev EU da se poljoprivredno-prehrambeni proizvodi koji nisu dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju uvrste u taj dokument i da se u granicama trogodišnjeg prosjeka izvoza iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu otvore koncesije za te proizvode. Ovo je iznimno značajna stvar za poljoprivrednike i proizvođače u našoj zemlji. Izgleda da se tzv. tradicionalna trgovina nametnula kao najvažniji uslov kako bi se naš zahtjev za članstvo u EU uopšte razmatrao kao kredibilan, te kako bi smo nastavili svoj evropski put. Pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara je, gospodinu Zvizdiću – Da li je ovakav stav Evropske komisije vid ucjene spram naše države? I pitanje dva – Zašto se smjernice za razgovor našeg pregovaračkog tima usvojene na Vijeću ministara nisu uputile u Predstavnički dom Parlamentarne skupštine da ih Dom razmotri i utvrdi konačan prijedlog? Hvala.
Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite. 16
Hvala. Dakle, svaka država koja je imala regulisane trgovinske odnose sa EU putem sporazuma i u našem slučaju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, kao i Privremenog trgovinskog sporazuma o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju je morala prilikom ulaska treće zemlje u EU, a u ovom slučaju je riječ o ulasku i pristupanju Hrvatske EU, pristupiti izmjenama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kako bi se izvršila njegova adaptacija. Tokom procesa proširenja ovaj princip je zaista ispoštovan od svih drugih zemalja koje su imale potpisane SSP. To je prije nas uradila, evo recimo, Srbija sada to treba da uradi Bosna i Hercegovina. I činjenica da Bosna i Hercegovina od 2013. godine nije pristupila ovome procesu svakako ide u korist naših poljoprivrednih proizvođača i naše stanje u poljoprivredi unutar Bosne i Hercegovine, ali ne znači da je ta obaveza prestala da postoji. Ta obaveza uistinu postoji da se pristupi pregovorima uz činjenicu da će se uzeti u obzir interesi i jedne i druge strane. Dakle, ovdje nema nekog vida ucjene Evropske komisije ili EU prema Bosi i Hercegovini zato što uistinu ne ulazi EU u Bosnu i Hercegovinu, nego Bosna i Hercegovina ulazi u EU i mi se moramo ponašati u skladu sa principima, standardima i pravilima koja važa za sve zemlje EU i za one koji žele da uđu u EU. Ovo je više pitanje kvalitete pregovaranja u vrijeme CEFTA-e i statusa Bosne i Hercegovine unutar CEFTA-e ugovora. Da je taj status Bosne i Hercegovine tada malo bolje ispregovaran i da smo imali bolji status danas ne bi bio nikakav problem pristupiti prilagodbi SSP-a u vezi s ulaskom Hrvatske u EU. I s druge strane, naravno, trebamo imati u vidu činjenicu da u zadnje tri godine dolazi do konstantnog pada iznosa budžeta i poticaja za poljoprivrede na svim nivoima u Bosni i Hercegovini, kao i činjenicu da zbog, za mene, iracionalnog nedogovaranja određenih zakona i suprotstavljanja entiteta prijedlozima koji dolaze od Evropske komisije i Vijeća ministara u vezi sa jedinstvenom platnom agencijom ili Zakonom o hrani, veterinarstvu i poljoprivredi mi naravno gubimo na godišnjem nivou po 30 ili 40 miliona eura IPARD fondova koji bi bili direktno ubrizgani ka poljoprivrednim proizvođačima. Dakle, moramo se posvetiti našim budžetima, našim fondovima, mogućnosti povlačenja fondova, a onda Ugovora o adaptaciji SSP- a neće biti toliko veliki problem. I hoću, drugo pitanje, kratak odgovor, dakle prema Zakonu o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora Parlamentarna skupština BiH daje prethodnu saglasnost za ratifikaciju svih međunarodnih sporazuma ali na zahtjev Predsjedništva BiH. Dakle, u ovoj fazi vođenja pregovora, odnosno u fazi kada se usvaja osnova pregovaračke pozicije nije predviđena uloga Parlamentarne skupštine već pregovaračku poziciju, a na bazi samo tehničkih pokazatelja i prijedloga, utvrđuje Predsjedništvo BiH koji takav prijedlog može u potpunosti promjeniti i kreirati na sasvim drugačiji način i onda odlučiti da potvrdu za takvo nešto dobije i od Parlamentarne skupštine BiH. U slučaju i u ovome procesu Vijeće ministara je ustvari samo tehnički organ koji priprema prijedlog moguće pregovaračke pozicije sa adekvatnim pokazateljima, podacima i eventualno nekim preporukama.
Hvala predsjedatelju. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Nemam komentar, zahvaljujem predsjedavajući. 17
Hvala lijepo. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Mešiću. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Za promjenu ja ću pitati ministra prometa i komunikacija o problemu koji je u savremenom svijetu sve više prisutan. Radi se o gotovo svakodnevnoj povećanoj upotrebi bespilotnih letjelica elektronski upravljanim, koje se fakultativno zovu dronovi, čija je upotreba izuzetno široka, lepeza je upotrebe veoma široka od društveno korisnih aktivnosti pa do mogućnosti terorističkih napada. Vas gospodine zamjeniče pitam – Šta ste učinili da se ova oblast zakonom, uredi zakonom u Bosni i Hercegovini?
Hvala lijepa. Odgovor, zamjenik ministra komunikacija i prometa. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegija, poštovani zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Na pitanje uvaženog zastupnika mogu reći sljedeće. U Bosni i Hercegovini uporaba bespilotnih letjelica, odnosno dronova kao zrakoplovnih sistema na daljinsko upravljanje je sve češća pojava. Uporaba je raznolika a može se koristiti u raznim oblastima, tako da u narednom razdoblju očekujemo masoviniju uporabu nego što je to danas. Problem uporabe prije svega tretiramo sa sigurnosnog aspekta jer postoji i velika mogućnost zlouporabe ovih letjelica. Potrebno je regulisati predmetnu problematiku propisima kako bi se isti upotrebljavali na siguran način, da ne bi ometali druge sisteme, posebno zrakoplovni promet. U Banja Luci je 10.03.2016. godine, znači prije nekoliko dana, održana radionica na datu temu u organizaciji BHDCA, gdje su demonstirane mogućnosti bespilotnih letjelica, a takođe i urađen pregled europskih propisa i prakse iz te oblasti. Jasno da opasnost po sigurnost, kako ste i naveli, postoji. U narednom periodu očekujem objavu propisa, odnosno pravilnika od strane BHDCA kao nadležne institucije kojim će se uspostaviti legislativni okvir za uporabu bespilotnih letjelica – dronova, a kojima će se tretirati i sigurnosna pitanja iz te oblasti. A mi u Ministarstvu prihvatamo inicijativu da se ova oblast uredi zakonski izmejnama Zakona o zrakoplovstvu od 2009. godine, jer tadašnjim zakonom nije tretirana ova oblast pošto tada nije ni bilo tih bespilotnih letjelica. Hvala.
Zahvaljujem zamjeniku ministra Dalipagiću. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Pa, nisam zadovoljan odgovorom, iz razloga što ova problematika nije uređena Zakonom o vazduhoplovnom saobraćaju u Bosni i Hercegovini. Nisam zadovoljan ni činjenicom da 18 uspavana ministarstva, ... ministarstvo, postupa po svom poslu tek nakon što poslanici pokrenu inicijativu. I ja ću zarad sopstvene sigurnosti, i sigurnosti da će se taj posao uraditi, pokrenuti poslaničku inicijativu za izmjene i dopune Zakona o vazduhoplovnom saobraćaju.
Riječ dajem zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Zvizdiću i odnosi se na sve učestalije pokušaje nepoštivanja konačne arbitražne odluke vezano za Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine. Naime, prije 16 godina je i formalno-pravno uspostavljen Distrikt Bosne i Hercegovine na osnovu odredaba i Dejtonskog mirovonog sporazuma i kasnije arbitraže koja je proistekla iz tih odredaba. Međutim, očigledno da ima snaga koje ne poštuju konačnu arbitražnu odluku vezano za Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine. A ja podsjećam i ovom prilikom da u konačnoj arbitražnoj odluci vezano za Brčko Distrikt stoji da je Distrikt pod ekskluzivnim suverenitetom države Bosne i Hercegovine i da je ta odluka konačna i obavezujuća. Čak u jednom dijelu te konačne odluke vezano za Brčko Distrikt stoji da ako se dogodi da neka od strana ne poštuje konačnu arbitražnu odluku vezano za Brčko Distrikt može doći i do dopunskog rješenja u vidu kazne. I uprkos takvim izričitim odredbama predsjednik entiteta Republike Srpske, gospodin Milorad Dodik prije nekoliko sedmica javno ponavlja tezu da je Brčko Distrikt grunt Republike Srpske. To je i neprihvatljivo i nedopustivo. To nije izrekao predsjednik kulturno-umjetničkog društva, već predsjednik jednog od entiteta u Bosni i Hercegovini. Dalje, navodimo primjere, na Javnom servisu jedne od entitetskih televizija, precizno RTRS-a svaku noć u udarnom terminu prikazuje se mapa Bosne i Hercegovine u kojoj je Brčko sastavni dio Republike Srpske.
Vrijeme.
Moje pitanje, s obzirom da sam trebao još dati obrazloženja i premijeru, dakle šta je premijer i Vijeće ministara preduzelo, s ciljem sprečavanja pokušaja nepoštivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma i konačne odluke vezano za Brčko Distrikt?
Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara BiH, gospodin Zvizdić.
Hvala. Dakle, kao što ste i sami kazali, konačna arbitražna odluka za Brčko donesena je 5. marta 1999. godine. Prve institucije formirane su godinu dana poslije toga. I pomenutom odlukom Brčko Distrikt ustanovljen je kao jedinstvena jedinica lokalne samouprave pod direktnim suverenitetom Bosne i Hercegovine, što znači da Ustav BiH kao i važeći zakoni i odluke u institucijama Bosne i Hercegovine su direktno primjenjivi na cijeloj teritoriji Distrikta, a zakon i odluke svih vlasti Distrika moraju biti u skladu sa važećim zakonima i odlukama institucija Bosne i Hercegovine. 19 U ovome trenutku Vijeće ministara nema informaciju da je bilo koji organ se nama obratio ili utvrdio kršenje konačne arbitražne odluke za Brčko Distrikt. Sjednicama Vijeća ministara prisustvuje predstavnik, svakoj sjednici, predstavnik Brčko Distrikta, i naravno u slučaju da dođe do bilo kakvog kršenja konačne arbitražne odluke ili pokretanja bilo kakvog postupka Vijeće ministara će reagovati u skladu sa svojim nadležnostima. Mi, evo upravo sad imamo u toku i jednu diskusiju o pitanju državljanstava, odnosno o izdavanju lične karte i kada je to neophodno da se u ličnu kartu unosi podatak o entitetskom državljanstvu, obzirom da postoje zakoni o državljanstvu i Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Federacije, kao i Zakon Brčko Distrikta o izboru i primjeni samog entitetskog državljanstva. U tom smislu, zaista nemamo takve informacije. I ako predstavnik Brčko Distrikta, koji sjedi na Vijeću ministara, pokrene bilo kakav postupak utemeljen na odlukama vezanim za arbitražu o Brčkom, konačnoj odluci, mi ćemo naravno reagovati u skladu sa našim nadležnostima. A u potpunosti se slažem sa Vama da niko u Bosni i Hercegovini ne može govoriti o Brčko Distriktu kao o gruntu bilo kojeg dijela Bosne i Hercegovine osim Bosne i Hercegovine, jer je on pod direktnom jurisdikcijom i u teritorijalnom i institucionalnom sastavu Bosne i Hercegovine.
Komentar zastupnika. Izvolite.
Dakle, nije cilj samo poslaničkih pitanja da se napadne premijer ili neki ministar, već da iskoristimo priliku i da javno ukažemo na neke stvari. S obzirom da premijer je rekao da u određenom dijelu nema informacija ja mu sada javno dajem informaciju da je ovakvo ponašanje u entitetu Republika Srpska rezultat usvojene Strategije u Skupštini Republike Srbije u kojoj piše, ovo je skandalozno što ću reći sada – da je Brčko Distrikt dio Republike Srpske, i ovo sada ću citirati, „Brčko je za Srbiju“, citat, „zona od velikog strateškog značaja za Republiku Srbiju“, a navedene su kao zone od velikog strateškog interesa za Srbiju Posavina još i dolina rijeke Une. Tako se ne grade dobrosusjedski odnosi. Ja Vas premijeru molim da ovo što sam rekao
Vrijeme.
provjerite sa vašim kabinetom, medije da ovo provjere i da u prvom susretu sa premijerom Srbije ukažete da je ovo nedopustivo. Da zatražimo promjenu spornih odredaba u toj Strategiji, jer je ovo direktno miješanje u unutrašnji suverenitet države Bosne i Hercegovine. I to moramo svima reći da je i neprihvatljivo i nedopustivo.
Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena gospođo predsjedavajuća, uvažena gospodo dopredsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, dame i gospodo, predstavnici medija. 20 Moje pitanje je – Kada će Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH podnijeti Parlamentarnoj skupštini BiH redovni Godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini i, u skladu s tim, predložiti određene konkretne zakonodavne ili druge mjere? U skladu sa članom 8. stav 3. Zakona o zabrani diskriminacije predviđeno je da će Ministarstvo za ljudska prava BiH jednom, namjanje jednom godišnje izvještavati Parlamentarnu skupštinu BiH o pojavama diskriminacije i predlagati mjere za eliminisanje istih. Napominjem da je Zajednička komisija za ljudska prava više puta tražila od resornog ministarstva da dostavi taj izvještaj. Posljednji izvještaj je bio sa skupa u Bijeljini, sastanka Komisije, to je bilo 31.12.2015. godine, kada je traženo da se dostavi taj izvještaj. Napominjem da je ovo moja stara zastupnička inicijativa iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, kada je uvaženi, bivši ministar Ministarstva za ljudska prava, gospodin Damir Ljubić, na mojih nekoliko uzastopnih pitanja potvrdio javno, ja ovdje imam neautoriziovani tekst njegovog govora, u kome je rekao da je problem u entitetskim ministarstvima koja ne dostavljaju Vijeću ministara predmetne analize. Napominjem da je to pitanje iz januara 2015. godine, s obzirom da smo došli evo u mart 2016. godine ja molim da mi Ministarstvo za ljudska prava odgovori na moje pitanje pismenim putem, detaljno. Zahvaljujem.
Evo, budući da je uvažena zastupnica i u svom postavljanju pitanja rekla da očekuje u pismenom odgovoru, mi danas nemamo ministrice iz opravdanih razloga. To znači, prelazimo na slijedeće zastupničko pitanje. Dajem riječ Saši Magazinoviću. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, uvaženi zamjenici, kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, svi ostali prisutni, pozdravljam vas. I evo, za premijera, što on kaže još malo fitnesa, ali ja vam obećavam da vas neću preznojiti pitanjem, ono nije teško. Tiče se izmjena Izbornog zakona. Kao što svi znamo, u toku je taj proces, osim tehničkih pitanja nameće se nekoliko suštinskih. Jedno od takvih je, u svakom slučaju, problem održavanja izbora u Mostaru, koje ide malo i van same tehnike održavanja izbora i postaje jedno prvorazredno političko pitanje. Velika je zabrinutost dijela građana, ne samo Mostara, za neke od prijedloga koji se odnose na podjelu grada po ratnim i etničkim linijama. Vrlo je često mišljenje, koje i osobno dijelim, da je pitanje Mostara krucijalno pitanje za državu u cjelini i prekretnica koja će odrediti da li ova država ide u pravcu integracije ili dezintegracije. Ja vas ne želim dovoditi u neugodnu poziciju da vas pitam da vi komentarišete i dajete svoj stav po pitanju prijedlog rješenja vaše političke partije, za koju ja smatram da je loša, ali želim vas pitati sljedeće – Da li je Vijeće ministara raspravljalo o izmjenama Izbornog zakona, i budući da se radi o veoma važnom pitanju za čitavu državu, o pojedinim aspektima toga, posebno evo stavljam opet akcenat na grad Mostar? I drugo pitanje – Da li ministri koji učestvuju u radu Interresorne radne grupe zastupaju svoje lične stavove ili usaglašeni stav Vijeća ministara? Hvala vam.
Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara gospodin Zvizdić. Izvolite. 21
Hvala. Dakle, u vezi sa ovim pitanjem mogu kazati sljedeće. Vijeće ministara je, na prijedlog Ministarstva pravde BiH, na svojoj 21. sjednici u septembru 2015. godine donijelo Odluku o imenovanju predstavnika Vijeća ministara u Interresornu radnu grupu za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine. Imenovali smo tri člana Radne grupe koji u istoj učestvuju pored predstavnika oba doma Parlamentarne skupštine i predstavnika Centralne izborne komisije, tako je bilo u toj Odluci. U Radnu grupu Odlukom Vijeća ministara imenovani su uvaženi ministri Josip Grubeša kao ministar pravde, Semiha Borovac ministrica za ljudska prava i izbjeglice i gospodin Mirko Šarović ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Dakle, nakon usvajanja navedene Odluke Vijeće ministara nije razmatralo pitanje izmjena Izbornog zakona, jer, ja koliko znam, Interresorna radna grupa do danas nije sačinila konačni tekst izmjena i dopuna, u kojim će, vjerujem i nadam se, biti ponuđeno i sveobuhvatno rješenje za grad Mostar, koje, slažem se sa vašim mišljenjem, svi smatramo jednim od najvažnijih pitanja, ne samo za grad Mostar, nego za čitavu Bosnu i Hercegovinu. Naglašavam da, u skladu sa tom Odlukom, Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona će ustvari biti prijedlog Interresorne radne grupe koju je formirala Parlamentarna skupština, a to neće biti prijedlog Vijeća ministara, tako da ministri ne nastupaju prema odlukama koje donosi Vijeće ministara, nego su oni samo članovi takve grupe. Kada i ako bude sačinjen Nacrt zakona u skladu sa poslovničkim procedurama Vijeća ministara i oba doma Parlamentarne skupštine i ako to dođe Vijeću ministara mi ćemo, naravno, dati svoje mišljenje na eventualno ponuđena zakonska rješenja.
Hvala. Zastupnički komentar. Izvolite.
Vrlo kratko. Dobro, odgovor kakav sam i očekivao, tehnokratski, ali ja ću biti slobodan da Vam sugerišem da se uključite. Prevažno je ovo pitanje da bi ga posmatrali samo u tehnokratskoj ravni rada neke interresorne radne grupe, ne neke nego naše Interresorne radne grupe koja će to predložiti Parlamentu. Mislim da Vama kao šefu Vijeća ministara niko neće oprosititi pasivnost ukoliko ovo krene u lošem pravcu. I mislim da je bolje da iskoristite svoju političku moć, da se uključite i ne dozvolite da ovo ide u lošem pravcu. Predpostavljam, odnosno želim da vjerujem da je Vaš i moj stav oko grada Mostara vrlo sličan. I pošto imam još par sekundi samo da Vam još jednu stvar sugerišem, a tiče se i Izbornog zakona i drugih zakona. Dosta se često dešava da agencije u okviru Vijeća ministara u različitim povodima, na komisijama, savjetovanjima, iznose stav po nekom zakonu. I kada ih pitate je li to vaš stav ili stav Vijeća minsitara, oni kao imaju svoj lični stav. Pa Vam sugerišem da obratite pažnju na to, jer je bilo i po pitanju Izbornog zakona slučajeva da agencije iznose svoj stav po određenim pitanjima, a koje znam da vi niste sasvim sigurno utvrdili. Hvala.
Riječ dajem zastupnici Diani Zelenika. Izvolite. 22
Zahvaljujem. Sve nazočne srdačno pozdravljam. Moje pitanje se odnosi na predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Zvizdića, da se našalim kao i kolega, to je doprinos zdravlju i tjelesnoj aktivnosti. Pitanje glasi – Zašto Vijeće minstara BiH još uvijek nije dostavilo Mišljenje na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH, uz obrazloženje da je Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Kolegiju Zastupničkog doma još 5. siječnja ove godine uputila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH? Prijedlog zakona je dobio pozitivno Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravne komisije. Razmatran je na 24. sjednici Zastupnikog doma 11. siječnja kada je donesen zaključak da se rasprava odloži do pribavljanja Mišljenja Vijeća ministara. 5. veljače, od strane Kolegija Doma, poslana je urgencija Vijeću ministara za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona. U periodu od 20. siječnja do 10. ožujka ove godine Vijeće ministara održalo je 8 sjednica i na niti na jednoj od njih nije razmatran Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH. Hvala lijepa.
Odgovor, predsjedatelj Vijeća minsitara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Dakle, Vijeće ministara je na svojoj sjednici od 09.02. 2016. godine razmatralo Prijedlog mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara, na prijedlog Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i donijeli smo zaključak kojim smo ustvari zadužili Ministarstvo pravde da, imajući u vidu Prijedlog mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara, za Vijeće ministara pripremi jedno objedinjeno Mišljenje. Osnovni razlog za donošenje ovakvog zaključka je potreba da se prilikom davanja mišljenja na Zakon o Vijeću ministara, a u skladu sa svojim zakonskim nadležnostima, konsultuje Ministarstvo pravde i da ono napravi jedan objedinjeni stav, imajući u vidu, naravno, i odredbe Poslovnika o radu Vijeća minstara. Ministarstvo pravde je završilo svoj posao, ono je realiziralo navedeni zaključak Vijeća ministara i on će biti na sjednici Vijeća ministara najvjerovatnije u naredni ponedjeljak ili naredne sedmice. Biće razmatrano i, naravno, čim usvojimo takvo navedeno Mišljenje, isto će putem našeg Generalnog sekretarijata biti dostavljeno Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, u narednoj, najvjerovatnije u narednoj a najkasnije u sedmici poslije te. Hvala.
Hvala. Da li imamo zastupnički komentar? Izvolite.
Ja ću se zahvaliti, ali ipak dati jednu primjedbu na vremenski period koji je potreban bio za ovako jedno kraće obrazloženje. Hvala lijepa. 23
Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedavajućem Vijeća ministara. Konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda sastavni je dio BH pravnog poretka, te su je sva tijela državne vlasti dužna primjenjivati u svom postupanju, i entitetskih, itd. BH državna tijela su ona koja su u prvom redu dužna garantovati i štititi prava zagarantovana Konvencijom, dok Evropski sud za ljudska prava pruža supserijarnu zaštitu u slučajevima kada su nacionalna tijela propustila primijeniti ili krivo primijenila Konvenciju. Prema tome, osnovna je svrha Konvencije da se ona primjenjuje pred domaćim tijelima, uključujući i domaća pravosudna tijela. Bosna i Hercegovuina prihvatila je Deklaraciju iz Interlakena, te Deklaraciju iz Brightona kojom su se sve države, stranke Konvencije, izravno obavezale povećati svijest nacionalnih vlasti, izvršne, sudske i zakonodavne o konvencijskim standardima i osigurati njihovu primjenu u cijeloj državi. Između ostalog, ovim deklaracijama države članice su se obavezale da će – poticati nacionalne sudove i omogućiti im da vode računa o bitnim načelima Konvencije, uzimajući u obzir sudsku praksu suda u vođenju postupka ... formuliranju presuda, davati bitne informacije javnim dužnosnicima u obavezama, na temelju Konvencije, itd., itd. Sve ovo sam vam pročitao sa web stranice Hrvatske vlade, jer kod nas neki misle da je i edukacija pritisak na pravosuđe ili miješanje u njihov rad. Ovo je, dakle zemlja EU. Dakle pitanje – Koje konkretne aktivnosti je Vijeće ministara BiH, i njegova tijela, poduzelo s ciljem implementacije deklaracija iz Interlakena i Brightona, posebno po pitanju edukacije o obavezama iz Evropske konvencije koje se tiču prava na slobodu, prava na zaštitu privatnosti, prava na pravičan sudski postupak, a uzimajući u obzir sve očiglednija kršenja ovih prava u Bosni i Hercegovini? Zahvaljujem.
Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Hvala na postavljenom pitanju. Naravno, mislim da bi adekvatniji odgovor mogla dati ministrica Borovac. Tako je bilo i dogovoreno, ona danas nije tu, pa ću, evo ja u najkraćim crtama, u dogovru sa njom, kazati nešto o samom odgovoru i ovoj temi. I jedna i druga deklaracija, kao što ste kazali, odnosi se ... Evropskog suda za ljudska prava. Usko su vezane i za aktivnosti Bosne i Hercegovine i za aktivnosti zastupnika ili agenta država članica Vijeća Evrope pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Deklaracije se odnose ... na oblast edukacije o značaju Evropske konvencije o ljudskim pravima, na efikasnost u izvršenju presuda Evropskog suda za ljudska prava, na transparentnost izbora sudaca Evropski sud, na saradnju sa Komitetom ministara Vijeća Evropse i uopće na postizanje tzv. unilateralnih i prijateljskih nagodbi, uključujući i ovo što ste Vi upravo pročitali. Jedan takav Izvještaj Bosna i Hercegovina je pripremila i dostavila Sudu za ljudska prava i Komitetu ministara Vijeća u aprilu 2012. godine, u cilju aktivnosti Bosne i Hercegovine u ispunjavanju osnovnog cilja ovih deklaracija, a to je jačanje zakonitosti u radu redovnih sudova, kako bi se u našem slučaju prije svega smanjio broj predmeta pred Evropskim sudom za ljudska prava. 24 Zaključkom Vijeća ministara iz 2012. godine za ovakve aktivnosti je trebalo biti zaduženo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, ne Ministarstvo pravde, jer našim zakonima nije precizirano tijelo koje kontinuirano treba pratiti provedbu odredbi Evropske konvencije o ljudskim pravima i osnovnim slobodama, pa i ovih deklaracija, kako bi se poboljšala efikasnost i transparentnost rada domaćih sudova a samim tim i smanjio broj predmeta pred Evropskim sudom za ljudska prava. Ali, naravno, nije došlo do dogovora između ova dva ministarstva, tako da takav prijedlog nije podržan, i u ovome trenutku se upravo vode aktivnosti u tom smjeru, da se odredi nadležno ministarstvo i da onda pristupimo provedbi i jedne i druge deklaracije, u skladu sa dinamikom i sa osnovnim ciljevima zbog kojih su ove deklaracije i usvojene. Evo, ja s tim završavam ali zajedno sa ministricom Borovac ćemo Vam dostaviti, ako je potrebno, i pisani odgovor na ovo pitanje, sa više detalja i sa više informacija.
Hvala predsjedatelju. Da li zastupnik ima komentar?
Naravno, zahvaljujem. Ono što sam ja hvatio iz Vašeg odgovora, i tražio sam odgovor predsjedavajućeg Vijeća ministara, je da se ovo vrlo slabo provodi u Bosni i Hercegovini, a to se može vidjeti iz prakse. Gospodine predsjedavajući, otiđite na web stranicu Vlade Republike Hrvatske, pa ćete naći more informacija o provedbi deklaracija iz Interlakena i Brightona i o konkretnim aktivnostima na njihovom provođenju u toj zemlji, uključujući pred svim organima, zakonodavnim, izvršnim i sudskim. Zbog toga u Hrvatskoj nećete čuti da su pripadnici policije izuzimali nečiju medicinsku dokumentaciju bez naloga suda, nećete čuti primjere ugrožavanja sloboda govora, itd. Da toga ima u Bosni i Hercegovini onda bi možda, možda, naši organi znali malo više o Evropskoj konvenciji i Bosna i Hercegovina ne bi bila izložena konstantnim negativnim presudama Evropskog suda. Međutim, da budem iskren, mene ne čudi da se ove deklaracije kod nas ne primjenjuju, kao što ste i sami sada potvrdili, jer su me, nakon što su dobili najavu mog pitanja, u 16:53 juče, zvali iz Vašeg kabineta da pitaju šta su deklaracije iz Interlakena i Brightona. Eto, koliko se to kod nas provodi. U 16:53 su me zvali. Zahvaljujem.
Riječ dajem zastupniku Mirsadu Isakoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Želim sve da vas pozdravim i zaželim uspješan rad današnjeg Parlamenta. Moje pitanje je vrlo jednostavno u suštini, ali mislim da je teško doći do rezultata, ali evo vidjećemo. Obzirom da smo Budžet za 2016. godinu dobili na vrijeme, a način na koji smo dobili je, dakle, po hitnom postupku i bez mogućnosti davanja amandmana. Interesuje me da li imamo podatke – koliko je do sada bilo predispozicija na budžetskim stavkama ili ekonomskim kodovima ili kontima, kako ko želi, u kom iznosu i po kojim budžetskim korisnicima? Hvala. 25
Zahvaljujem. Predsjedatelj Vijeća ministara, odnosno ministar financija i trezora, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Poštovana predsjedateljice, uvaženi zastupnici, kolege ministri, dame i gospodo. Pitanje, pokušaću u najkraćem odgovoriti na ovo pitanje. Predispozicija, mi smo pod tim, odnosno ja sam pod tim podrazumijevao prestruktuiranje. Samo prestruktuiranje je definirano odredbama Zakona o financiranju institucija člankom 16. Zakona o Proračunu, članak 19., i odredbama procedura o restruktuiranju ili prestruktuiranju rashoda proračunskih korisnika za 2016. godinu, od 27.01.2016. godine. Daću odgovor na konkretno pitanje. Zaključno sa 16.03., znači sa juče, dobili smo dva zahtjeva za prestruktuiranje. Prvi zahtjev je upućen od Institucije ombudsmena za ljudska prava, zaprimljen 26.02., kojim se na ekonomskoj kategoriji 821300 tražilo restruktuiranje, dodatna sredstva za nabavku motornog vozila od 30.000 što je protivno pravilnicima o uvjetima nabavke i načinu korištenja službenih vozila, i samim tim je odgovor bio negativan. Drugi zahtjev je bio od strane Ministarstva sigurnosti, zaprimljen 10.03., odnosio se na traženje prestruktuiranja Ministarstva, umanjenje pozicije 621500, nabavka stalnih sredstava u obliku prava i uvećavanje pozicije 821300, nabavka opreme, za 17.000 maraka, kako bi se proračunskom korisniku omogućilo da realizira projekat izgradnje jedinstvenog informacijskog sustava, sigurnosnih provjera, koji će biti većinom sufinanciran od strane Evropske komisije. Ovo je samo naša participacija. Znači, konkretan odgovor, dva zahtjeva, jedan pozitivno jedan negativno riješen. Napominjem da se podaci o broju proračunskih korisnika koji vrše i traže restruktuiranje ekonomske kategorije, koji se restruktuiraju i iskazuju u periodičnim i godišnjim izvješćima o izvršenju Proračuna, oni se dostavljaju, sukladno Pravilniku o finansijskom izvješćivanju, Vijeću ministara, Predsjedništvu BiH, Parlamentarnoj skupštini BiH. Nakon usvajanja svih ovi izvještaji su dostupni na web stranici Ministarstva financija i trezora BiH. A zbog komprimacije vremena, mi smo i tablični prikaz i sve ostalo pripremili i dostavićemo ga u pisanoj formi. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Naravno. Zahvaljujem ministru. Mislim da odgovor zadovoljava, ali zamolio bih da bude u pismenoj formi. Ono što sam htio ovim reći, dakle da smo Budžet usvojili po hitnom postupku, a nakon dva mjeseca vidimo da se i neke stavke u pozicijijama, budžetskim pozicijama traže, je li, i pod geslom osnovnih sredstava ili nekih drugih sredstava, traži se kupovina auta. Dakle, jedna stvar koja je ovdje vrlo interesantna. Kada usvojimo Budžet, mi na kraju godine tek vidimo šta smo realizovali. U toku same realizacije Budžeta nismo u poziciji da vidimo šta se to, gdje se vrši prestruktuiranje budžetskih stavki. Po nama, recimo, mi smo upravo ove stvari, o kojima smo sada govorili, imali amandmane, gdje ćemo uložiti puno u edukaciju, pogotovo tužilaštva, 26 suda, sporta, itd., itd. Dakle, vidimo da su hitni postupci u ovakvim stvarima kakav je osnovni dokument u jednoj državi, kao što je budžet, da nisu dobro rješenje. Hvala lijepo.
Riječ ima gospođa Borjana Krišto, predsjedavajuća Doma. Izvolite.
Hvala lijepa. Moje pitanje sa obrazloženjem upućeno je ministru pravde i Vijeću ministara. Naime, posljednjih nekoliko godina Bosna i Hercegovina je isplatila više miliona KM osobama koje su nezakonito držane u pritvoru, nakon čega su pravomoćno oslobođene, te podnijele zahtjeve za naknadu štete zbog nezakonitog pritvora. Velika šteta nanesena je ovim i osobama koje su pretrpjele velike povrede časti i ugleda, te kojima su narušena temeljna ljudska pava. Takođe Bosna i Hercegovina je do sada pretrpila i ogromnu financijsku štetu po osnovu sudskih troškova. U pojedinim slučajevima ti sudski trkoškovi su iznosili i do 100.000 KM, a u velikom broju slučajeva ti troškovi sudskih potupaka su bili višestruko veći od iznosa za koje se u optužnicama tvrdi da je država oštećena. Samim time nameće se i pitanje prioriteta tužiteljstva koje svoje dragocjeno i skupo plaćeno vrijeme troši na predmete čija priroda bi mogla biti više od interesa eksternoj i internoj reviziji, a ne bavi se puno bitnijim stvarima iz svog djelokruga. Ovakvi postupci ne samo da pogađaju oštećene, članove njihovih obitelji, nego zapravo i ugled Bosne i Hercegovine i dodatno, ja bih rekla, i opravdano stvaranje nepovjerenja u pravosudni sustav Bosne i Hercegovine, odnosno u ukupno funkcioniranje pravne države Bosne i Hercegovine kao cjeline. Kao epilog ove cijele priče imamo situaciju u kojoj porezni obveznici i neopravdano optužene osobe snose velike posljedice, dok akteri, s druge strane, odgovorni za ovakvu situaciju ne odgovaraju za svoje eventualne propuste, nesavjesno djelovanje ili zlouporabu položaja. Moje pitanje, stoga, glasi – Šta će Ministarsvo pravde BiH, odnosno Vijeće ministara BiH, kao predlagatelj Zakona, učiniti u cilju izmjene zakonske regulative iz oblasti kaznenog zakonodavstva, kako bi se na jasan način propisale procedure i odgovornost nositelja pravosudnih dužnosti u postupcima od podnošenja neosnovanih optužnica, do odluka kojima se isplaćuju višemilionske štete, zbog nezakonitog držanja u pritvoru i sudskih troškova, a kojima se na poseban način vrijeđa čast i ugled, te temeljna ljudska prava oštećenih osoba, njihovih obitelji a i ugled Bosne i Hercegovine? Hvala lijepa.
Hvala Vama. Odgovor će dati ministar pravde u Vijeću ministara BiH. Izvolite.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Znači, pravičan postupak, u smislu kako je to propisano u kaznenom zakonodavstu BiH, čini određena prava koja pripadaju svakoj osobi protiv koje se vodi kazneni postupak. Zakon je opredjeljen u smislu da procesna pravila trebaju 27 osigurati da nitko nevin ne bude osuđen, a da se počinitelju kaznenog djela izrekne kaneno- pravna sankcija pod uvjetima propisanim u KZ-u BiH i u drugim zakonima Bosne i Hercegovine u kojima su propisana kaznena djela i u zakonom propisanom postupku. Prvi zahtjev se odnosi, dakle, na zaštitu nevinihosoba od neopravdane osude, a drugi na učinkovitost kaznenog gonjenja izvršitelja kaznenih djela u zakonom propisanim okvirima. Takođe, organizacijski zakoni o sudu i tužiteljstvu propisuju da su suci i tužitelji u svom radu dužni da postupaju u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine. Smatram da su, kako procesni, tako i materijalni zakoni, dijelom usuglašeni s dobrim evropskim standardima i međunarodnim propisima, ali se pojedine odredbe mogu popraviti, doraditi, pojasniti, što Ministarstvo i čini, a vidljivo je kroz do sada usvojene izmjene i dopune ovih zakona. Davajući konkretan odgovor na postavljeno pitanje, naglašavam i propisana kaznena djela protiv nositelja pravosudne funkcije, koje predviđa KZ BiH, a to su kršenje zakona od strane suca, članak 238. i nesavjestan rad u službi, članak 224. Dalje, Zakonom o VSTV-u su propisani disciplinski prekršaji, način vođenja disciplinskog postupka, disciplinske kazne, ali sam mišljenja da ovaj propis sigurno treba radikalno unaprijediti, što Ministarstvo čini kroz strukturalni dijalog. Strategijom reforma sektora pravde 2016-2020., Akcijskim planom za provođenje Strategije ali i Planom ovog Ministarstva za tekuću godinu, predviđene su bitne aktivnosti na pripremi Nacrta zakona o VSTV-u, kojim će se poboljšati kadrovsko popunjavanje sudova i tužiteljstava, objektivizirati izbor i unapređenje, ali pogotovo utvrditi odgovornost zbog nemarnog ili nesavjesnog rada svih nositelja pravosudnih funkcija, te cijenimo da u ovom pravcu imamo podršku Parlamentarne skupštine BiH.
Ja ću samo ovako zahvaliti se ministru i suzdržaću se od komentara, a po ovom pitanju ću naravno nastojati djelovati i kao zastupnica. Hvala lijepa. Riječ dajem zastupnici Maji Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Prije nego što postavim pitanje daću kratko obrazloženje zašto sam postavila ovo pitanje i hitnosti potrebe za odgovorom, odnosno za hitnim djelovanjem. Bosna i Hercegovina je od 2002. godine članica Svjetske organizacije za zdravlje životinja. Za ovo članstvo Bosna i Hercegovina na godišnjem nivou izdvoji 20.000 eura. Svjetska organizacija za zdravlje životinja se pored zdravlja bavi i dobrobiti životinja, a zbog potrebe, 2014., osniva Regionalni centar za dobrobit životinja. Ovaj Regionalni centar zajedno sa Svjetskom organizacijom za zdravlje i dobrobit životinja usmjerava svoje djelovanje u ovoj oblasti i na zemlje Balkana, uključujući i Bosnu i Hercegovinu. Izrada platforme i čiji je cilj bio da se podigne svijest o zdravlju i dobrobiti životinja je itekako potrebna za Bosnu i Hercegovinu, jer znamo da imamo, pored ostalog, problem i sa psima lutalicama. Javnosti Bosne i Hercegovine, a meni takođe osobno, nije jasno zašto je direktor Ureda za veterinarstvo odbio sudjelovati u kampanji u kojoj je Regionalni centar za zaštitu i dobrobit životinja u suradnji sa Svjetskom organizacijom za zdravlje životinja pripremio promo i edukativne materijale i to prevedene na svim jezicima, također i na lokalnim jezicima u Bosni i Hercegovini, te bi te materijale rado dao na korištenje Bosni i Hercegovini, odnosno Uredu za veterinarstvo BiH, koji bi bio zadužen da dalje distribuira edukativni i promo materijal u ovoj oblasti. 28 Moje pitanje – Da li ste Vi, uvaženi ministre, upoznati s tim da je direktor Ureda za veterinarstvo BiH odbio sudjelovati u kampanji Svjetske organizacije za zdravlje životinja i da će zbog tog odbijanja Bosna i Hercegovina biti jedina zemlja na Balkanu koja neće početi sa ovom kampanjom i time je BiH nažalost poslala još jedan loš signal EU, a građanima i građankama Bosne i Hercegovine ovim smo pokazali da nemamo problem sa psima lutalicama? S kojim pravom je direktor Ureda za veterinarstvo BiH donio ovakvu odluku i to u ime svih nas? Hvala.
Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Šarović. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegija, uvaženi poslanici, uvažena poslanice. Nisam upoznat zaista sa činjenicama koje ste naveli u svom poslaničkom pitanju koje se odnose na kampanju Svjetske organizacije za zdravlje životinja i odbijanje učešća u istoj od strane Kancelarije za veterinarstvo, jer je vaše pitanje, na neki način, bilo direktno. Želim da istaknem da sam odmah po zaprimanju vašeg poslaničkog pitanja, zatražio i dobio odgovor od Kancelarije za veterinarstvo BiH koji ću vam zbog dužine njegovog sadržaja, obzirom da imam samo par minuta, dostaviti i pismenim putem. Samo ukratko da kažem da Kancelarija za veterinarstvo BiH u svom odgovoru izričita je da nikada nisu odbili učešće u kampanji Svjetske organizacije za zdravlje životinja, naprotiv dali su, po njima, svoj puni doprinos. U organizaciji kampanje, u ovom odgovoru, govorim o ovom odgovru, da je mogući nesporazum bio u detaljima koji se odnose na logo promo materijal Regionalnog centra za dobrobit životinja i njegovu distribuciju od strane Kancelarije, koji, po stavovima Kancelarije, mora da sadrži grb Bosne i Hercegovine, a ovaj promo materijal to nije imao, te je bilo i govora i nesporazuma oko statusa službenika Kancelarije za veterinarstvo BiH u ovom Regionalnom centru. Uvažena poslanice, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ostaje opredjeljeno za saradnju, punu saradnju sa Svjetskom organizacijom za zdravlje životinja i podržava sve aktivnosti na zdravlju i dobrobiti životinja i punu implementaciju našeg domaćeg zakona u tom smislu. Želim i Vama posebno da istaknem da ostajem otvoren za punu saradnju po ovom pitanju o kome ste Vi govorili, znači sa Vama, kao i spreman sam, naravno, da organizujem sastanak i sa Vama i sa Kancelarijom za veterinarstvo kako bi uopšte razgovarali o implementaciji zakona i nekim pitanjima koja su još ostala otvorena, pa i konkretno i o učešću Bosne i Hercegovine u ovoj kampanji. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Ja se zahvaljujem ministru na korektnom odgovoru i na ponudi za suradnju ili za sastanak. Ja ću se svakako odazvati sastanku, jer Vi znate da sam ja poslanička pitanja vezano za Ured za veterinarstvo već postavljala, da baš odgovorom i nisam bila zadovoljna. Pokušala sam, 29 naravno, i Vi ste bili odsutni a i ja, da dogovorimo neki sastanak kako bismo razgovarali na ovu i na druge teme, međutim ja sam upoznata zaista od strane EU da je rok za dostavu ovog odgovora za sudjelovanje u ovakvoj jednoj kampanji bio jučer, i on je istekao, i da Bosna i Hercegovina neće sudjelovati u ovoj kampanji. Postavlja se pitanje kako to Bosna i Hercegovina odbija ponuđena sredstva da prihvati a nije obezbjedila, odnosno Ured za veterinarstvo ili Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa nije obezbjedilo neka, izvore drugih prihoda iz drugih izvora za kampanju, jer mi imamo problem sa osvještavanjem svijsti po ovom pitanju, kao i po drugim pitanjima u Bosni i Hercegovini. Vama hvala i molim Vas za pisanim odgovorom.
Riječ dajem zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam Vas i Vaše saradnike, kao i sve ostale prisutne u dvorani. Ja ću se obratiti pitanjem ministru pravde, a u vezi dobro poznatih okolnosti koje su se desile prilikom izuzimanja liječničke dokumentacije za hospitaliziranog gospodina Radončića. No, prije nego što postavim pitanje, ja bih se referirao na određena pitanja, odnosno na izjave određenih relevantnih osoba koje su po tom pitanju dali sljedeće svoje ocjene. Tako imamo ocjenu predsjednika Ljekarske komore po kome policija ne može nadgledati rad ljekara, dokumentacija se može uzeti samo uz potvrdu suda, zatim izjava direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka, jer se ovdje očito, i jasno je sasvim sigurno da se radi o zaštiti ličnih podataka, rekao je da medicinska dokumentacija spada u posebnu kategoriju ličnih podataka. To su bez ikakve dvojbe lični podaci i uz to je potrebna posebna dozvola i zaštita da se ti podaci ne zloupotrebljavaju. Naravno, ovome bih dodao i izjavu postupajućeg sudije nadležnog Suda, koja je takođe rekla da ne zna ko je i na koji način ispostavio zahtjev za izuzimanje dokumentacije. A evo danas smo dobili i potvrdu, možete pročitati u sredstvima infomisanja, komisija, koja je formirana da bi provjerila dokumentaciju i zdravstveno stanje gospodina Radončića, potvrdila je nalaze koje je SIPA izuzela. Naravno, ja bih sada postavio pitanje ministru pravde – Da li on ima komentar na ovo, jer je očito ovdje da se radi o povredama Zakona o zaštiti ličnih podataka, kakav je njegov komentar, kakav je njegov stav, da li on osobno, ili Ministarstvo, ima namjeru šta poduzeti po ovom pitanju? A posebno ovo, naglasio bih da me raduje, da sam čuo i pitanje koje je postavila gospođa predsjedavajuća, dakle na neki način je ovo direktno vezano na te probleme koje smo imali prilike čuti u uvodnom izlaganju gospođe predsjedavajuće ali, naravno, i u odgovoru gospodina ministra. Dakle, ovdje, po meni, je ovo jedna stvar koja je izuzetno ozbiljna, međutim kako je protok vremena, nama se to sve nekako čini kao normalno i naše reakcije potpuno slabe i mi smo jednostavno postali neosjetljivi na povredu ljudskih prava i na povredu Zakona o zaštiti ličnih podataka. Ja bih molio gospodina ministra, ukoliko može, da mi da odgovor na ovo pitanje. Dakle, šta misli uraditi po ovome i da li se radi ovdje o kršenju Zakona o zaštiti ličnih podataka? Hvala.
Odgovor, ministar pravde BiH, gospodin Grubeša. 30
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Znači, kako ste i sami naglasili, jedan dio odgovora ste dobili u prethodnom odgovoru, a ovaj drugi dio, pitanje zaštite osobnih podataka je u nadležnosti Agencije za zaštitu osobnih podataka, tako da ću moći više detalja, u vezi odgovora, dostaviti pismeno, nakon što pribavimo podatke od Agencije.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Ma, ja ne znam šta bih ovdje komentirao, znate. Ja sam u svojoj konstataciji izrekao svoje stajalište u odnosu na ovaj problem i ovo pitanje. Direktno sam se povezao i na ovo što smo imali prilike u prethodnom izlaganju gospodina ministra da čujemo, ali u svakom slučaju želim da dobijem pismene odgovore na ovo, koji će, ja se nadam, i ustvari ja sam uvjeren, da će dati apsolutno potvrdu na sve ono na šta sam ja izrekao sumnju u svom pitanju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ovom trenutku iscrpili smo postavljanje pitanja usmenih i odgovore, komentare. A, sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. S ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 93/16, od 17.02.2016. (prvo čitanje), sukladno obavijesti Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 22. Izvješće o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma – podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-433/16, od 05.02.2016., sukladno zahtjevu podnositelja Izvješća. Točka 33. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola o prekograničnom nadzoru između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-05-2-577/16, od 17.02.2016., sukladno zahtjevu Povjerenstva za vanjske poslove. U dnevni red dodane su: Točka 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-637/16, od 22.02.2016. Točka 23. Posebno izvješće o (ne)poštivanju ljudskih prava i prava iz područja rada u kompaniji „Boksit“ Milići, s preporukama – podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, akt broj: 03/6-37-471/16, od 09.02.2016. 31 I točka 31. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova PSBiH, broj: 01,02-50-14-838/16, od 16.03.2016. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. Ja predlažem da tačka 32. koja se odnosi na Protokol između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije danas bude skinuta s dnevnog reda. Stoga pozivam Vijeće ministara BiH da iskoristi svoje mogućnosti i povuče ovu tačku danas sa dnevnog reda. U najkraćem razlozi zašto to tražim su slijedeći. Prvo, predlažem da ne žurimo sa ovim Protokolom, da sačekamo, za 7 dana je izricanje presude Radovanu Karadžiću, dakle 24. marta, 31. marta izricanje presude Vojislavu Šešelju, a uskoro očekujemo i presudu Ratku Mladiću. Drugo, u deset članova ovog Protokola, dakle govorim isključivo sada o činjenicama, govori se o vrlo osjetljivim, najosjetljivijim stvarima o kojima može ovaj Parlament raspravljati, o procesu ekshumacija, o nestalim licima, o identifikaciji posmrtnih ostataka, itd. Prava i obaveze strana koje su potpisale ovaj Protokol, dakle države BiH i države Srbije, ne mogu biti izjednačene, kako je to urađeno ovim Protoklom. Ne mogu iz brojnih razloga, a, između ostalog, i zbog presude Međunarodnog suda pravde u Hagu, kao najvišeg pravnog organa UN-a. Taj Sud je jasno utvrdio da je Bosna i Hercegovina bila žrtva, kao što je jasno utvrdio da je Srbija jedina država u Evropi koja je prekršila Konvenciju o genocidu. Da ne idemo dalje, u samom tekstu Protokola spominje se formulacija sukobi na prostoru SFRJ. Ovo čak ne odgovara ni Dejtonskom mirovnom sporazumu, jer tamo jasno stoji formulacija – tragični sukob u regionu, Bosna i Hercegovina, odnosno Republika Bosna i Hercegovina koja je to potpisala, Srbija ili u to vrijeme Savezna Republika Jugoslavija i Republika Hrvatska. Dakle, predlažem da Vijeće ministara ovu tačku dnevnog reda povuče, da ne idemo sa još nizom drugih argumenata zašto ovo danas treba skinuti sa dnevnog reda i da sačekamo neke stvari koje predstoje.
Hvala lijepo. Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. U skladu sa članom 8. i 71. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH iniciram uvrštavanje u dnevni red sjednice Zastupničkog doma nove tačke koja bi glasila: – Usvajanje zaključka u vezi sa isplatom neisplaćenih uloga devizne štednje Ljubljanske banke – filijala Sarajevo. Na moje zastupničko pitanje koje sam imala na proteklim sjednicama, dobila sam i odgovor od uvaženog ministra financija i trezora, a odgovor sadrži pregled aktivnosti koje su 32 preduzete za otklanjanje prepreka za početak obračuna isplata starih deviznih štednja, a iz medija saznajemo polovične informacije da aktivnosti po ovom pitanju nisu započete, te Slovenija obavještava, da je obavijestila Vijeće Evrope da ima poteškoće sa verifikacijom podataka vlasnika stare devizne štednje. U Bosni i Hercegovini 130 hiljada štediša čeka na svoj novac. Neki od njih nažalost su umrli, neki izgleda neće ni doživjeti, jer ja imam pravo, sa ovim odgovorom koji sam dobila a i iz medija što se je saznalo informacija, da s razlogom sumnjam da država ne čini dovoljno i ne ulaže dovoljno napora da bi se ovaj problem riješio. Zaključak bi bio, pošto je ovo jedina mogućnost da se uvrsti ova točka dnevnog reda da se traži od Vijeća ministara da svako 2 mjeseca ovaj uvaženi Dom upozna sa aktivnostima koje je preduzelo i, odnosno onim preprekama koje stoje na ovom putu, kako bi se ovaj problem riješio. Hvala.
Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Sve mi je teže ovdje ustajati, ne znam gdje je propisano da moramo ustajati, ali ne valjaju ove stolice. Pozdravljam Vas gospođo predsjedavajuća i kolegij, kolegice i kolege, sve nazočne u dvorani. Dakle, koristeći poslovničke mogućnosti predlažem da se iz dnevnoga reda kako ste ga predložili skine točka 3. Naime, juče na Kolegiju je točka uvrštena na Proširenom kolegiju glasovanjem 5, 4, 1, dakle 5 za, 4 protiv, 1 suzdržani glas. A to obrazlažem sljedećim. Naime, dakle, prije svega ja mislim da i prošli put kad smo radili ovu izmjenu koja se tiče i sada sličnih pitanja smo radili takođe po nekom hitnom postupku, tako da institucije Parlamenta, Zakonodavno-pravni sektor, Ured za zakonodavstvo u Vijeću ministara, itd., zbog te hitnosti nije bio, pretpostavljam, u prigodi da razmotri ponuđena rješenja. Ja mislim da su ona izvan, dakle izvan, da tako kažem, pravnih principa kojima se mi ovdje služimo. A to potkrepljujem sljedećim. Naime, predlaže se ovim Zakonom da semijenjaju članak 42., i tad je se to radilo, a zapravo se taj članak 42. odnosi na prelazne i završne odredbe Zakona donesenog iz 2005. godine i služio je samo kao, da tako kažem, bajpas u vremenu kada je donošen, da se ne bi došlo do praznine. Nakon toga se mnogo štošta događalo, i za sve ono što se događalo kriv je Upravni odbor. I zapravo nije ni trebalo mijenjati članak 42 i neće se ništa dogoditi jer u članku 18., koji zapravo regulira ovu oblast, jasno je rečeno da način naplate RTV pristojbe u stavku (1) određuje ... Odbor sustava a u stavku (3) naplatu RTV pristojbe mogu obavljati javni RTV servisi putem vlastitih službi, ili taj posao na ugovornoj osnovi povjeriti drugim pravnim osobama, javnim poduzećima, agencijama i sl. Dakle, ništa se dogoditi neće ako mi ne uđemo u jedan, u jednu, da tako kažem, obmanu Parlamenta, koji to drugi put radi, a odbor sustava je apsolutni krivac za sve ovo. Osim toga nudi se rješenje koje je u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti potrošača, članka 36. koji u stavku (2) kaže – račun za pružanje usluge isporuke energije iz članka 35. ovoga Zakona, telekomunikacione, komunalne i druge usluge, pa u zagradi kaže RTV i sl., potrošaču se mogu dostaviti posebno, moraju dostaviti posebno za svaku uslugu. Dakle, jednostavno svo ovo 33 vrijeme, ali to će biti valjda prigoda kada bude točka o raspravi o stanju u BHRT-u i RTV sustavu da kažemo ... druge stvari. Zbog svih ovih činjenica predlažem da se točka skine s nevnoga reda jer se ništa dogoditi neće, a da konačno jednom raspravimo na pravi način, kako i zaslužuje stanje u ovoj oblasti, donošenjem novog zakona ili izmjena i dopuna zakona iz ove oblasti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Predrag Kožul, rasprava.
Pa, ja sam na sjednici Povjerenstva za financije i proračun, kao predsjedavajući tog Povjerenstva, od ostalih članova Povjerenstva dobio obvezu da u sklopu ove točke dnevnog reda danas referiram za skidanja s dnevnog reda točke koja je inače kao što znate prethodno bila predviđena za dnevni red, to je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Ona je bila predviđena, materijale smo dobili. Kolegij je, kao nadležno povjerenstvo, imenovalo Povjerenstvo za financije i proračun. Na jučerašnjoj sjednici mi smo planirali raspravljati o tom izmjenama i dopunama Zakona, ... dobili smo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva koje je, po mišljenju članova našeg Povjerenstva, spriječilo raspravu na Povjerenstvu za financije i proračun o toj točki dnevnog reda. Naime, Ustavnopravno povjerenstvo u svom Mišljenju nije se referiralo na ustavni, na usklađenost ovog Zakona sa Ustavom i pravnim sustavom u Bosni i Hercegovini, nego je, po našem mišljenju, ušlo u nadležnosti povjerenstva, nadležnog povjerenstva, u ovom slučaju Povjerenstva za financije i proračun, te se u svom mišljenju bavilo, ne samo o načelima Zakona, i nešto šire. Ja osobno sam kao predsjednik Povjerenstva smatrao da se, da mi možemom tu točku staviti na dnevni red i raspravljati o principima samog Zakona u prvom čitanju, ali kolege iz Povjerenstva koji su iskusniji, i u radu u ovom Parlamentu i u radu Povjerenstva, su me upozorili da to nema smisla, te da na temelju tog mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva, koje se nije očitovalo o usklađenosti Zakona sa Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegobvine, mi nemamo ni načina ni potrebe raspravljati o ovom Zakonu. Članovi Povjerenstva su smatrali, ja sam to dužan reći da je ovim Ustavnopravno povjerenstvo, na neki način, prekršilo odredbe Poslovnika, članka 44., 108. i 109. Poslovnika, a čini mi se i na neki način jedan kolegijalni odnos sa drugim članovima Parlamenta i sa drugim povjerenstvima, ulazeći u jedan presedan, dakle ne donoseći mišljenje usko o usklađenosti tog Zakona sa Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine, nego ulazeći u meritum zakonskih rješenja na način na ... Slobodan sam reći, obzirom da se i u tom referiranju o tom Zakonu, radi o određenim uštedama ili planiranju ušteda da bi, ako bi ovaj presedan uveli u sustav rada u Parlamentu i to bi urodilo određenim uštedama. Ako mogu biti blago ironičan, ovaj presedan, ako bi prešao u pravilo, značilo bi da bi mogli druga povjerenstva u Parlamentu i ukinuti. Uz jedan pametan
Vrijeme. 34
rad Ustavnopravnog povjerenstva on bi mogao obrađivati i načela i principe zakona. Smatram da to nije dobro i to sam dužan u ime Povjerenstva ovdje reći. Zahvaljujem.
Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
... zamolio da u vezi sa izlaganjem uvaženog kolege Kožula primijenite član 71. i član 70. stav (4) Poslovnika. Dakle, ja ovo nisam ni razumio kao zahtjev za dopunu djevnog reda što je jedino što je i dozvoljeno u ovoj sada fazi. A što se tiče ovoga, s obzirom da se radi o usvajanju mog zaključka na Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma, podsjetiću vas da je Ustavnopravna komisija Doma naroda donijela maltene identičan zaključak. Dakle, mi govorimo o dvije ustavnopravne komisije i ustavnopravne komisije, podsjetit ću vas, ne utvrđuju samo ustavnost prijedloga zakona već i njegovu usaglašenost sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. A ukoliko vam predlagač dostavi Prijedlog zakona u kojem kaže član 48. mijenja se i glasi, a član 48. je prije manje od mjesec dana izbrisan, dakle ne postoji više, član 48. je „bijeli hljeb“. „Bijeli hljeb“ je ukinut prije mjesec dana, a predlagač vam dostavi Prijedlog zakona u kojem kaže član 48. mijenja se i glasi, a taj član ne postoji onda je jasno da ne postoji usaglašenost sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. I zbog toga je Ustavnopravna komisija i jednog i drugog Doma postupila apsolutno u skladu sa Poslovnikom. I ja očekujem da će uvaženi ministar Bevanda konačno shvatiti da je „bijelom hljebu“ odzvonio kraj, da nam ga neće više nuditi, ni frtalj, ni pola, a pogotovo cijeli i da onda pristupimo konačno ovim izmjenama i dopunama Zakona od koji su neke dobre. Zahvaljujem se.
Samo želim reći da se ovdje ne može konstatirati da se radi o povredi Poslovnika, ovdje se radilo o Prijedlogu zakona koji je bio u prijedlogu dnevnog reda. Znači komentar se odnosio na Zakon koji se tiče dnevnog reda. Idemo dalje, Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ma, evo da razjasnimo neke stvari. Naime, desla se jedna izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama. Savjet ministara je prije te izmjene i dopune davno, čini mi se još u decembru smo mi dobili ovaj Zakon. U međuvremenu se desila ta nova izmjena i dopuna koja nije bila ni navedena da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama pa svi službeni glasnici u kojim su se dešavali, i onda smo imali jednostavno neusklađenost s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. I to je bio moj motiv i taj zaključak je prihvaćen da se, kao kod svih zakona što smo postupali koji nisu usklađeni sa Jedinstvenim pravilima, da samo vratimo Savjetu ministara da Zakon uskladi sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. To je bio dio zaključka koji sam ja podržala. Ovo ostalo djelomično se mogu složiti sa kolegom Kožulom da se ušlo i u principe Zakona, što svakako nije bilo, ali ja nisam glasala za to. 35 Zanimljivo je kako su ovdje nekim puna usta „bijelog hljeba“ i čini mi se da se cijelo vrijeme prebacuje tema na pogrešne stvari. Meni je žao, evo svi smo imali priče o otpremninama za penzije, prozivani su ovdje ljudi koji su uzeli najmanje otpremnine. Oni koji su uzimali mnogo veće i niko te otpremnine ne pominje u Zakonu, niko ne pominje i ne borimo se, borimo se protiv ljudi koji žive od tog i poslije mandata, ali ne pričamo, hajde da donesemo zakon o ispitivanju porijekla imovine u institucijama Bosne i Hercegovine. Nije problem, uvaženi kolega Arnaut, „bijeli hljeb“, problem je hajde da pokažemo kako gospodin Džaferović je stekao svoju imovinu, kako je Mladen Bosić, kako Aleksandra Pandurević, kako su naše kolege u Domu naroda stekli svoju imovinu. E to je borba za narod i to je borba protiv kriminala i korupcije i ušteda u budžetu.
Gospođa Borjana Krišto, predsjedavajuća Doma, ispravka krivog navoda.
Želim se takođe javiti kad su u pitanju ova mišljenja, odnosno rasprava o dnevnom redu o pomenutim zakonima, kako se tiče, recimo, Zakona o plaćama u institucijama Bosne i Hercegovine a isto tako, evo spomenutog Zakona o Javnom RTV sustavu, sve u kontekstu ispoštivanja poslovničkih odredbi. Bez obzira šta ko kazao naš Poslovnik je vrlo jasan. Ustavnopravno povjerenstvo daje mišljenje o ustavnoj utemeljenosti zakona i usklađenosti sa pravnim sustavom. U ovom slučaju Ustavnopravno povjerenstvo ne može, niti bilo koje povjerenstvo, vraćati prijedloge zakona Vijeća ministara na doradu iz bilo kakvih razloga, bili oni politički, bili oni ..., itd. Ono, znači daje mišljenja prema ovom Domu i na ovom Domu je da li da usvoji ili ne usvoji ta mišljenja. A kada smo kod Poslovnika i na Zakon o Javnom RTV sustavu ako se pridržavamo stavova i Zakonodavno-pravnog sektora u poštivanju toga onda smo trebali biti i juče jedinstveni kada je u pitanju ovaj Zakon i sačekati mišljenje, upravo ono što nam Poslovnik traži, pa onda raspravljati pitanje i Zakon o Javnom RTV sustavu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Da. Gospodinu Arnautu, dakle bih samo rekao, iako nisam odvjetnik gospodina Bevande, da se gospodin Bevanda ne zalaže ni za kakvo rješenje o „bijelom kruhu“, koliko ja to znam, nego za sustavno rješenje ovih pitanja kada je u pitanju zakonska regulativa. A čini mi se da bi možda Vama i drugim moralnim vertikalama u ovom Parlamentu bio veći izazov da je to ostalo i da ne podnesete zahtjev a da imate to pravo. Dakle, nikad u javnosti niste rekli da to nije automatsko pravo, nego se mora podnijeti zahtjev za to da biste ga dobili. Prema tome, bio bi možda veći izazov onima koji su o tome moralizirali da to ostane bilo u kom obliku a da oni to onda ne podnose zahtjev, da time pokažu koliko su moralni ili možda da taj novac i podignu i odnesu u prvu narodnu kuhinju koja će samo tako doći do onih kojima treba, kako se tamo to tvrdilo, a ovako će ostati u proračunu bilo gdje ili, ne znam, i ne znam uopće hoće li ostati u proračunu, i hoće li to biti uopće ušteda o kojoj se govorilo u svom ovom procesu o kojem ... Dakle, evo samo toliko. 36
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Evo, ja ću ispraviti krivi navod gospodina Arnauta makar je to kolegica Pandurević donekle, evo rekao bih, i kazala ono što sam ja mislio reći. Naime, niste se vi u Mišljenju osvrtali na pravni sustav Bosne i Hercegovine nego ste vrlo jasno vratili to i Vijeću ministara da uskladi sa jednim zakonom kojeg ja, uz najbolju volju, nisam našao u bilo kojim službenim novinama. Dakle, vi ste tražili da se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine uskladi sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine donešenim, da tako kažem, neki dan. Ja uz najbolju volju nisam našao Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine na koji ste se vi referirali. Doduše postoji Zakon o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, što je apsolutno drugačije, pa je i to bio jedan razlog da na ovaj način mi postupamo na Povjerenstvu za financije i proračun vrlo nerado, jer Zakon o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine koji nam je dostavilo Vijeće ministara ima 27 članaka. Neki od tih članaka, da kolokvijalno kažem prvi članci tog Zakona ili prvih 10-12 članaka su, čini mi se, vrlo bitni i usko su grlo u provođenju Zakon o plaćama i naknadama. I zato je, na neki način, bilo vrlo važno da se to regulira, a ono što ste vi htjeli postići svojim Mišljenjem moglo je se u drugoj fazi čitanja ovog Zakona jednim vrlo jednostavnim amandmanom riješiti i, na neki način, da mi u Parlamentu poentiramo, populistički rečeno.
Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. Upravo, uvaženi kolega Kožul, nije Zakon o izmjenama Zakona o platama i naknadama već Zakon o izmjeni Zakona o platama i naknadama jer je bila samo jedna izmjena, ukinut je „bijeli hljeb“. I evo, pošto niste uspjeli naći, evo ja Vam nudim „Službeni glasnik“ ovdje ... U svakom slučaju, evo „Službeni glasnik“ broj 16/16. Evo, izvolite. Što se tiče gospođe Pandurević, vidite ovako, kad je Dom naroda konačno usvojio ukidanje „bijelog hljeba“, nakon godinu dana odugovlačenja, uvaženi kolega Tadić je izašao za govornicu i rekao da je ovo samo jedan mali korak ali da treba sistemski rješavati pitanje i usvojiti Zakon o ispitivanju porijekla imovine, itd. I onda sam ja nakon njega izašao i rekao da će SBB to odmah podržati. Možda ćemo i mi, ovaj, međutim, možda ćemo i mi dostaviti u proceduru, međutim zaista se radi o opsežnom zakonu i mi se nadamo da će Vijeće ministara takvo nešto dostaviti u proceduru. Ali u svakom slučaju i ako Savez za promjene to dostavi u proceduru imate sigurno naše glasove po tom pitanju. I ono što vam takođe mogu obećati, kada budemo glasali za to i kada se to usvoji nećemo 15 dana kasnije doći i pokušati da to promijenimo kao što Savez za promjene, jasno je bilo nakon Vašeg izlaganja juče na Ustavnopravnoj komisiji, preključe, da Savez za promjene podržava da se „bijeli hljeb“ vrati kao institut na 6 mjeseci. Bili ste apsolutno jasni po tom pitanju. A ja vam, evo obećavam ako inicijativa koju je gospodin Tadić predložio, i koju ste Vi predložili sada, ako dođe u Parlament mi ćemo definitivno to podržati i nećemo nikad poslije glasati da se to izmijeni, kao što vi ste izmijenili svoj stav o pitanju „bijelog hljeba“ manje od mjesec dana kasnije. 37
Salko Sokolović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ma, evo kao član Komisije za finansije i budžet par riječi. Znači, Ustavnopravna komisija je trebala dati ...
Ja molim uvaženog zastupnika da se referira na ispravku krivog navoda.
Da, pa krivi navod.
Nije ovo rasprava.
Ne govorim ja o raspravi, ja upravo želim sa dvije rečenice uvoda da dam ispravku krivog navoda. Na koji način, evo sad ste me malo i zbunili, ali snaći ću se ja. Znači, ovaj Parlament, replika je gospodinu Arnautu, ovaj Parlament je dao svoj stav kad je u pitanju „bijeli hljeb“, mi smo glasali. Zar neko sumnja da će ovih 42 poslanika i poslanice na drugačiji način postupiti kada je u pitanju ovaj Zakon. Zakon koji smo dobili od Vijeća ministara ne tretira samo tu materiju, tretira i neke druge vrlo bitne stvari. Na kraju krajeva mi smo 22. jula prošle godine zadužili Vijeće ministara da nam u parlamentarnu proceduru dostavi sistemski zakon koji će riješiti neke stvari, zadužili 90 dana pa nisu, pa smo ih stalno opominjali. Sad su nam nešto poslali. Vrlo bitno je ovdje, ovdje je stavljen, i razlog za donošenje zakona je usklađivanje. Mi imamo trenutno jednu diskriminaciju, a ta diskriminacija je da uposlenici Državne granične službe, SIPA-e, imaju dodatak na platu a da novoformirana Direkcija za koordinaciju policijskih tijela, odnosno uposlenici unutar te Direkcije nemaju taj dodatak. Vrlo je bitno da, cijeneći ili vrednujući rad tih ljudi kroz zakonsku proceduru adekvatno ih nagradimo. I mislim da nije bio nikakav problem ...
Vrijeme.
da u parlamentarnu proceduru uđe ovo zakonsko rješenje, a da ovaj Dom, koji je već odbacio „bijeli hljeb“, naglašavam, odbacio „bijeli hljeb“ i obezbijedio uslove Domu naroda da raspravlja tu tematiku, kroz amandmansku fazu eliminiše ono što je višak u ovome Zakonu a da sistemski riješimo neke stvari, između ostalog i dodatak na plate službenicima koji u ovom momentu nemaju ta primanja. E, na takav način, mislim moralno, ljudski, se trebalo razmišljati, a ne politički ili, onaj, na načine kako se razmišljalo, i sad imamo situaciju da ćemo ponovo taj Zakon dobiti u nekom vremenskom periodu, ali će on biti na štetu ljudi koji su trebali da riješe svoj status. Hvala. 38
Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Pa, moj kolega Tadić je bio potpuno u pravu sve što je rekao. Tačno je, mi ćemo predložiti zakon o ispitivanju porijekla imovine funkcionera u institucijama Bosne i Hercegovine. Mene, evo recimo, živo interesuje gdje se nabere drvo gdje su neki stekli milione i stotine miliona maraka. I bojim se kad taj zakon donesemo da će mnogim onda trebati „bijeli hljeb“ kad se oduzme imovina koja je nezakonito stečena. Ali isto tako da bi neko bilo kome držao lekciju o moralu trebamo, hajde da prvo, evo imali smo ovdje poslanička pitanja o naknadama, da prvo članovi naše, o otpremninama za penziju, pa nek članovi naših porodica koji su uzeli otpremnine za penziju vrate taj novac institucijama Bosne i Hercegovine. E tad će imati pravo da drži moralnu lekciju bilo kome.
/nije uključen mikrofon/
Ima i takvih jako mnogo kolega Šepiću. Ako ćemo o Savezu za promjene naš stav je i da recimo iz jedne porodice ili familije ne možemo imati mnogo funkcionera u institucijama. E onda možemo pričati o moralu. Ako kažemo, evo isključićemo i nepotizam ..., tad možemo, i tad ću vas u svemu podržati. Ali u svemu moramo imati iste aršine, apsolutno. Hvala.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Imamo, ja se ispričavam, Mirsad Đonlagić, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Pa, očito je da je rasprava počela i u stvari smo se udaljilo od onoga što bi trebalo da bude bit ove rasprave i bit ove diskusije. Evo, ako govorimo i ovom Zakonu, pa zar je zabranjeno da u što skorije vrijeme Vijeće ministara ponovo pošalje ispravljeni tekst, korigovani tekst tog Zakona u novu proceduru. To nije problem. Mi sada govorimo o ..., o nečemu što je učinjeno, i to je učinjeno tako kako je učinjeno i sad ja mislim da nema svrhe nikakve da mi o svemu tome raspravljamo. Zato bih zamolio kolege da suzdrže se ove rasprave, ta rasprava je krenula i pomalo populistički, kako god hoćete možemo to da okvalificiramo. Ja mislim u svakom slučaju da nema svrhe na ovakav način raspravljati. Zahvaljujem.
Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. 39 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A vjerovatno, ja se ispričavam Nikoli Lovrinoviću, Momčilo Novaković je, pa je zbog greške i ne pridržavanja dnevnog reda. Izvolite Momčilo Novaković imate riječ.
Hvala Vam. Pa, ja sam, doduše dio moje diskusije ili odgovora oko ispravke je dala koleginica Pandurević. Naime, zaista stavovi kolege Arnauta kad se radi o ovom pitanju, posebno ovi koji prejudiciraju odnos bilo koga ovdje u Parlamentu, valjda još do sada nisu, dok se ne bude glasalo, nisu ni jasni. Ali, čini mi se da nema važnijeg koraka poslije silaska na Mjesec od Prijedloga zakona gospodina Arnauta koji smo ... Mislim da je ono što je Armstrong uradio premalo i da je zaista mogao napraviti mnogo veći korak za čovječanstvo da je tada uradio nešto u Parlamentu Bosne i Hercegovine.
Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Referiram se na izgovorene riječi gospodina Sokolovića. Dakle, netočno je rekao da je ovaj Parlament podržao odbacivanje „bijelog kruha“. Ovaj Parlament je podržao predizborno obećanje Stranke bolje budućnosti svojim biračima. Hvala lijepo.
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Ma ja, ja zaista cijenim kolegu Arnauta pa mu neću ... o etici niti ću mu dodavati papire, zapravo dodat mu Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva od neki dan, ja znam, ja sam našao ovaj zakon, i zgodno tražim zakone, ali u Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva niste se referirali na Zakon o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine nego na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. To je sitna proceduralna greška, ja znam na šta ste vi mislili, ali Parlament i zakoni su procedura, pa i u tom dijelu trebamo biti konzistentni. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Kolega Kožul je potpuno u pravu. Bilo je došlo do tehničke greške, ja se slažem s Vama, ovaj, upravo zbog toga. Ja sam uvidio tehničku grešku ... 40 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Drugi, drugi. Izvolite kolega.
i ja sam ukazao sekretaru Ustavnopravne komisije na tu tehničku grešku i on je dostavio na Protokol ispravku te tehničke greške. Tako da smo i taj tehnički dio ispoštovali. Ali, u potpunosti ste u pravu, bilo je došlo do tehničke greške koja je potom ispravljena, tako da je sada sve u redu. Što se tiče, ovaj, neumjesnih komentara gospodina Novakovića, na njih smo svi navikli, pogotovo vi koji ste ovdje već treći, četvrti mandat zajedno s njim. I u ta tri, četiri mandata, ne znam tačno, ali znam da je puno, gospodin Novaković je autor jednog zakona, onda ga je ponovo prepisao, ovaj, i ni jedan nije usvojen. A evo, za godinu dana ovdje ja sam autor dva zakona koja su usvojena. Tako ako ćemo zaista govoriti o tome koliko je ko šta postigao u koracima na Mjesec, ovaj, ja ne znam onda koliko će Vama mandata trebati da predložite jedan zakon koji će biti usvojen, koji će dobiti podršku 90% vaših kolega. Mislim da ako ste tako krenuli da ćete, onda namjeravate ovdje ostati još jedno tri, četiri mandata. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite kolega.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara. Očigledno je da je nama malo jedna sjednica mjesečno imajući u vidu obim ove rasprave. Nisu nam dovoljne ni dvije sjednice, očigledno da ćemo nešto morati uraditi kada je plan rada u pitanju i pojačati ovaj tempo, jer ova današnja rasprava ulazi već, dobro je zašla u treći sat, mi nismo još došli u situaciju da utvrdimo dnevni red sjednice. Ja sam se javio za riječ da kažem da ova situacija vezano za postupak Ustavnopravne komisije se Poslovnikom može tumačiti i na način kako je to protumačila Ustavnopravna komisija i na način kako to tvrde kolege ovdje u Parlamentu, i na nama je na Kolegiju, mi smo to juče raspravljali, da utvrdimo kakva će biti buduća praksa. Ako kažemo da komisije ne mogu da vraćaju prijedloge zakona Vijeću ministara onda treba da se to odnosi na sve komisije u svim situacijama i da ne bude situacija kao što je bilo ranije, i dozvolite da Kolegij to uradi. Mi vodimo računa o tome i mi ćemo tu situaciju sasvim sigurno da razriješimo. Ovaj Zakon svakako danas ne bi bio na dnevnom redu jer da nije bilo takvog zaključka ja sam uvjeren da bi uslijedio stav Ustavne komisije o neusklađenosti sa pravnim sistem, imajući u vidu ono o čemu je gospodin Arnaut govorio. Tako da, evo molim vas, Zakon će doći ovdje u proceduru, ja se nadam da ćemo ga odbiti ukoliko bude sadržavao ovu spornu odredbu, jer ja mislim da je „bijeli hljeb“ nešto što je, slažem se sa gospodinom Salkom, nešto što je završeno kada je ovaj Parlament u pitanju. Toliko hvala vam. 41 Koliko vidim gospođa Borjana Krišto, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo, ja ću nastojati vrlo kratko, na neki način, se referirati na ovo što je poštovani zamjenik, kolega Džaferović, rekao. Mi smo o ovom zapravo raspravljali i ja ne bih htjela da ostane nedoumica pred ovim Parlamentom. Ja želim u potpunosti se ponašati u skladu sa Poslovnikom, koliko to moje mogućnosti dozvoljavaju, i kad je u pitanju predsjedanje i kad je u pitanju rad naših povjerenstava. Ja ću još jednom reći da ćemo na Kolegiju raspravljati sve ono što je nadležnost našeg Kolegija, ali ono što je nadležnost povjerenstva, mislim da mi ne trebamo, da se trebamo u povjerenstvima ponašati u skladu sa onim što je po Poslovniku definirano, znači da definiramo stav i mišljenje sa onim što koje povjerenstvo daju. A zauzimati nekakve stavove da li će o nekim stavovima, recimo konkretno Ustavnopravno povjerenstvo koje vraća predsjedatelju, odnosno Vijeću ministara određeni predloženi zakon u smislu nekakve dorade nekih članaka, ja osobno neću nikad podržati takve stavove, niti kao zastupnica niti kao član Kolegija. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, htjela bih da kažem nešto vezano za ovo što je zadnje rekao gospodin Džaferović. Važno je da ova situacija, kojom se vidite koliko bavimo, ona je posljedica stanja u koje se sve češće dovodimo. Ustavnopravna komisija mora da kuca kao sat. I bilo kakve greške Ustavnopravne komisije one se reflektuju na sve. I sad ja pitam, i Kolegij kad je u pitanju, možda bi i Kolegij mogao da razmisli malo o tome, dakle stari zakon je 05.01. došao, Kolegij je 11.01. proslijedio Prijedlog zakona Ustavnopravnoj komisiji, odredio nadležnu Komisiju za finansije i budžet, i vratio zakon predlagaču da ga ispravi u dijelu kako je to sugerisao Zakonodavno-pravni sektor. I sad se ja pitam, ako je zakon vraćen predlagaču zašto je dostavljan na rad ovim komisijama? Zašto? Zakon nije uredu, neka ga predlagač vrati. I šta se sad desi? Predlagač popravi zakon i pošalje ga ponovo, to znači druga verzija dođe 17.02. i na tu drugu verziju Ustavnopravna komisija kaže – vraćamo ga radi popravke. Pa čekajte ljudi, šta se dešava to? Znači, dva puta je, i ponovo se vraća nazad. Utoliko prije što se sugeriše ovo što se sugeriše od strane Ustavnopravne komisije koja očito je podlegla, gospodin Arnaut je uspio tu da, iako je reprezentativna komisija Ustavnopravna komisija, ali evo očito da svi nisu bili dovoljno budni pa se dogodi ovo što nam se dogodi. Dakle, nije urađeno ono što je urađeno. I ko je gledao zakon u Ustavnopravnoj komisiji pa je vraćao i konstatovao ovo što je konstatovao? To je mogla da konstatuje, znači Komisija za finansije i budžet ili bismo amandmanom jednim to izmijenili. Ali, neko hoće da se o njemu priča, i to što hoće da se o njemu priča mora da pronađe novu inicijativu da ne priča se stalno jedna te ista priča o istim licima. Dakle, nemojte da se time služimo. Ovo je strašna greška. Ako Zakonodavno-pravni sektor, koji sjajno radi svoj posao, kaže da zakon nije usklađen sa Jedinstvenim pravilima, nemojte dostavljati komisijama dok taj zakon ne bude usklađen.
Vrijeme. 42
Dakle, ima tu greški koje bismo mogli svi zajedno da napravimo, da malo razmotrimo prije nego što nam se desi ponovo.
Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Srdačan pozdrav svim prisutnima. Kao i kolega Bećirović predlažem skidanje 32. tačke dnevnog reda sa današnje sjednice, odnosno pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara da povuče predloženi Protokol za ratifikaciju. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala Vam gospođo predsjedavajuća. Uvažene kolege. Ja predlažem da sa dnevnog reda skinemo tačku redni broj 24. Dopis Kancelarije za reviziju institucija BiH. Naime, nije mi jasan motiv stavljanja ove tačke na dnevni red. S obzirom da tačka, odnosno materijal nije prošao komisijsku fazu on nije obavezan, pa ja nemam ovdje ni jedan izvještaj komisije, sad mi koleginica Majkić kaže da je prošao komisijsku fazu, ja nemam nikakav izvještaj komisije. Ako je prošao onda je obavezna tačka dnevnog reda, ali onda zaista smo mi dovedeni u zabludu poslanici, jer nam nije dostavljeno to mišljenje. A ako nema, ako nije prošao onda nije obavezna tačka i treba da se skine, jer ne znam šta je motiv stavljanja ovog na dnevni red, pogotovo ako je obrazloženje vrlo šturo, gdje se govori o pokušajima Savjeta ministara da se utiče, znači, na neki način, nezavisnost revizorskih institucija, a posebno se kaže ovdje – i određeni nedavni akti Vijeća ministara kojim podzakonskim aktima se derogira Zakon o reviziji. Mislim da bi mnogo jasnije trebalo napisati šta se misli pod tim određenim aktima, šta je cilj ovdje i šta je zaključak, na kraju krajeva, koji nam predlaže onaj ko je napravio dopis. Naziv tačke – dopis sa svoje strane takođe ide u prilog ovom što ja predlažem i zato molim da se ova tačka skine s dnevnog reda, a da Kolegij u pripremi tačke obaveže komisiju, odredi nadležnu komisiju i obaveže je zajedno sa ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo da ja završim, ... Pa ne vidim da je završeno, ja ne vidim da je završeno.
Molim vas, molim vas da ne vodite dijalog. Izvolite. 43
I da jasno kroz, kad bude određivao nadležnu komisiju, definiše šta su obaveze nadležne komisije po ovom dopisu. U protivnom ovakav dopis mislim da će izazvati raspravu koja neće imati ... bilo kakav akt ili bilo kakvu realizaciju onog što radi Kancelarija za reviziju ...
Hvala lijepo. Mirsad Isaković, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Samo ispravka krivog navoda gospodinu Novakoviću. Dakle, Kancelarija je uputila jasno zahtjev da traži svoju neovisnost i traži uslove za rad. Nadležna Komisija za finansije i budžet je dala svoje mišljenje i mi smo dobili mišljenje, evo imamo i na, transparentno, i mislim da tu nema nikakve dileme. Mi, ja mislim, odnosno mi mislimo iz SBB-a da ova tačka dnevnog reda treba da ostane na dnevnom redu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, poštovanje svim svojim kolegama, gospodi iz Vijeća ministara, gostima, novinarima, itd. Predlažem da Vijeće ministara povuče sa dnevnog reda ove sjednice tačku 5. i tačku 32. Tačku 5. iz prostog razloga što ne postoji obrazloženje u Zakonu o kriterijima dodjele. Donosimo zakon koji nema definisane kriterije, ko, kako, zašto, na koji način stiče pravo. Tačku 32., mislim da je čak i deplasirano ulaziti, jer ovo ispada da je rasprava, zašto ga povući. Zašto povući ovaj Protokol? Ja ću reći samo dvije stvari. Onaj ko ga je potpisivao nije ga čitao. Zadnji memorandum Srpske akademije nauka prepisan, ja ću ga ako dođe do diskusije, paralelno čitati, prepisan i inkorporiran u ovaj memorandum, ovo zašto bih ja kao poslanik trebao da dignem ruku. Ne mogu da shvatim da su članovi Predsjedništva, koji su položili zakletvu na Ustav ove države, ovo potpisali. Vrlo sam precizan, zadnji memorandum prepisan i nalazi se u ovome za šta bih ja trebao da glasam, te predlažem Vijeću ministara da ipak ovo povuče i da se sa Predsjedništvom malo o ovome porazgovara. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, predsjedavajući Vijeća ministara i članovi Vijeća ministara. 44 Ne znam, a ja čudom ne mogu da se načudim da je ovaj Parlament došao u tu fazu da se mi bavimo svačim sem onim što nam je obaveza. 20 i nešto godina ljudi u ovoj zemlji, pa i susjedne zemlje traže svoje nestale. Dakle, Vijeće ministara ... Protokol o saradnji. Mi sve u ovoj zemlji izvrćemo politikanstvu, bavimo se Srpskom akademijom nauka, umjesto da se bavimo svojom ako je imamo. Bavimo se svim i svačim, sem onim što je interes građana ove zemlje. I zato ne mogu stvarno, ja dolazim iz partije koja jeste opoziciona partija, ali ne mogu da vjerujem kad ljudi ispregovaraju, znam koliko je mukotrpno da se dođe do protokola, do sporazuma, koliko ljudi utroše vremena, koliko zapravo ... ove zemlje. Ne znam šta će vam porodice koje traže svoje nestale reći kad nećete da se danas ratifikuje Protokol o traženju nestalih. Druga stvar, mislim da polako ovaj Parlament ulazi u jednu fazu populističkog dodvoravanja. I to je ono, zato ne mogu da se složim sa ovim zahtjevom za skidanje tačke dnevnog reda gdje imate jednu veliku grupaciju u ovoj zemlji koja to traži. Meni je nerazumno, ne znam, a ako je vama razumno izvolite, možete skinuti sve tačke dnevnog reda što je predložila većina. Mislim da ulazimo u jednu situaciju u kojoj sve postaje politikanstvo u ovoj zemlji, od zakona do deklaracija, zaključaka, itd. Hvala vam lijepo.
Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Kao poslanici imamo pravo i obavezu da čitamo materijale i jako dobro smo pročitali ovaj planirani Protokol između Srbije i Bosne i Hercegovine. Na moje pitanje, na sjednici Komisije za vanjske poslove prije 2 dana, da li je ovakav Sporazum zaključen s Crnom Gorom, odgovor je nije. Da li je zaključen sa Hrvastskom, odgovor je nije. Da li je Hrvatska zaključila ovakav Sporazum sa Srbijom, odgovor je opet ili ne znam ili nije. Druga stvar, kako mogu ovako materijalno, grubo, nečinjenice da se stavljaju u ovaj Protokol? Kako mogu Bosna i Hercegovina i Srbija regulisati pitanja bivše SFRJ, od Slovenije pa do Makedonije, a da ne govorimo o drugim stvarima. Ovo je upravo za porodice nestalih sporno pitanje, jer ovdje se govori, u preambuli kaže – pravo porodica da znaju istinu. Mi predstavljamo državu koja poštuje sudski utvrđenu istinu najvišeg pravnog suda UN-a Međunarodnog suda pravde. S druge strane potpisujemo protokol sa državom koja kao članica UN-a ne poštuje sudski planetarno utvrđenu istinu. I mi ništa drugo ne tražimo već da ovo se danas povuče s dnevnog reda i da sačekamo neke stvari kako bismo hladne glave o ovome mogli govoriti.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda
Uz dužno izvinjenje samo ću reći, gospodin Bećirović me je preduhitrio i uzeo dio onoga što sam trebao reći, samo ponovit ću, kao poslanik dužan sam da čitam, dužan sam da analiziram, dužan sam da se upoznam sa činjenicama, a činjenice su ono što je sada iznio gospodin Bećirović. I činjenica je kad budem čitao od slova do slova ono što je napisano i u potpisu se nalazi Dobrica Ćosić. Ja ću to čitati u diskusiji ako dođe do toga. Znači, činjenica da 45 se nalazi u ovom što je nama predloženo da ga verificiramo. Znači, činjenica. I mislim da bi ipak kao poslanici morali da znamo šta, na koji način i kako ćemo mi to verificirati. Hvala.
Hvala lijepa. Da ne bi bilo zabune kod Momčila Novaković piše da je treći put ispravka krivog navoda, to je samo zbog onog redosljeda, pa izvolite. Momčilo Novaković, ovo je druga ispravka.
Hvala Vam. Ja moram reći stvarno da svi mi ovdje čitamo materijale, ne čitaju samo ove kolege, koje su maloprije diskutovali, materijale, i mi ostali čitamo materijale. I čini mi se da čitamo iste materijale, sem ako na vašem jeziku taj materijal ne izgleda drugačije nego na našem jeziku, odnosno na jeziku naroda na kome ja dobijam materijal. Možemo govoriti i o Protokolu, i to ima smisla govoriti, ali govoriti o tome da li treba potpisati Protokol sa nekom zemljom, to nije drsko, to je, ne mogu reći ni bezobrazno, ne mogu reći ni nediplomatski, jer sve to jeste. Zamislite, mi potpisujemo Protokol sa Srbijom. Mi bi preko trećine ... potpisujemo Protokol sa Srbijom. Pazi molim te, ali nemamo ništa protiv da uzmemo nekoliko miliona od Srbije za Srebrenicu. To nam nije problem. Nisu te pare toliko ni loše, ili od neke druge zemlje, uzeo sam Srbiju zato što je kolega, ne prije mene, prije mene je Backović, nego kolega prije gospodina Backovića, valjda svoj animozitet prema Srbiji ne može da sakrije u ovom Parlamentu, pa je onda ovo već deseta ili ne znam koja diskusija u ovom smislu. Evo, ja ga molim da, sva je sreća da njegova riječ nema težinu pa neće poremetiti te odnose. I valjda je to od Boga blagodat, to je od Boga blagodat što ga se ne pita, pa opet neće poremetiti.
Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Evo, gospođo predsjedavajuća, da ... možda i ... svi smo mi ovdje valjda u Parlamentu BiH da štitimo interes Bosne i Hercegovine, ali se ne može prenapregnuti činjenica da u okruženju imamo i Hrvatsku i Crnu Goru i Srbiju, zemlje u okruženju. I ne može se prenapregnuti činjenica da smo izašli iz jedne situacije da moramo gledati u budućnost, da se moraju popravljati odnosi. Ja sam očekivao da ovi koji danas kritikuju bilo kakav sporazum sa susjednim zemljama, da će biti usmjereni ka budućnosti. Znamo li da ..., činjenica je da država postoji. Ja nemam ništa protiv da se skine ova tačka dnevnog reda, ali onaj ko hoće da štiti interes ..., vi sad kad uzmete ... i posmatrate, pa više ljudi Bosna i Hercegovina nestalih potražuje od Srbije. Pa valjda je krucijalni interes ovdje. I umjesto da se kaže, da se ovo i pohvali, i Vijeće ministara, da je došlo do sporazuma o traženju nestalih sa Srbijom, ne znam na koji način je riješeno sa Hrvatskom, vjerovatno je riješeno, i sa Crnom Gorom, jer nije toliki obim, mi danas sve izlažemo ... što je meni nevjerovatno. 46 Dakle, ja znam da postoje oni koji bi rado da ne postoje te države. Postoje nažalost, ... ljudi, postoji Srbija kao država. Postoji i Bosna u kojoj ja živim ... ja branim interes Bosne i Hercegovine. Ne znam čiji vi interes branite, ne znam, stvarno mi nije jasno. Čiji se interes brani ukoliko se kaže ne želim sporazum, a sve zemlje okrenute prema Briselu i kaže mi smo lideri pomirenja. Taj lider pomirenja je jedan dan Srbija, pa drugi dan je Bosna, pa ne znam, i Hercegovina, itd. Čega smo mi lideri? Dajte ljudi da se urazumimo ako ima smisla. Dakle, postoji zemlja, može se reći nećemo ni jedan sporazum sa Srbijom. Ok, dajte taj nalog Vijeću ministara, imate parlamentarnu većinu, pa da vidimo kakva će biti reakcija onih koji posmatraju put Bosne i Hercegovine ka EU. Ovo je za mene šizofreno i suludo, izvinite. A nemam ništa protiv ako hoćete da se skine taj sporazum. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa eto, neka ga skinu.
Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Ja mislim da nam se oduzima vrijeme kršenjem Poslovnika od strane jednog značajnog broja poslanika u Predstavničkom domu. Ja smatram da postoje pitanja o kojima ovdje nema apsolutno nikakve rasprave. Želim da vam kažem ako je moguće da vi, svi koji predsjedavaju, istog momenta obavezno, ako neko želi da diskutuje o uvrštenoj tački dnevnog reda u skladu sa članom 70., da o tome nema apsolutno nikakve rasprave, gubimo beznačajno vrijeme, prodajući ovom Parlamentu izrazitu nacionalističku retoriku, remeteći naše međusobne odnose pretpostavljajući šta će se desiti 24. ili 31. marta, i uvodeći ovu zemlju u kontinuiranu spremnost u odijelima evropejaca, u kontinuirane probleme u odijelima evropejaca. Šta uopšte znači tražiti skidanje tačke dnevnog reda sa presudom od 24. marta i 31. marta? Kakva je poruka bilo kome u ovoj zemlji šta mi prejudiciramo u bilo kom smislu i šta će se uopšte desiti sa ovom zemljom? Da li mi treba ponovo da pozivamo na sva moguća zvona sukobe, na svaki mogući način, u ovoj zemlji nerazumijevanjem i ne postojanjem razumijevanja prema ovom ... Dalje, kakva je to uopšte priča da neki sporazum je dio nekog memoranduma? Pričaju nam ljudi koji o tome apsolutno nikakve veze nemaju. Dalje, da smo u najvećim konfliktima, da je bilo ko bio, da li ova zemlja budućnost treba da gradi zahtijevanjem dodatnih konflikata i dodatne priče o drugom, a na drugu stranu govoreći da nam je put u EU. Kakva je budućnost Bosne i Hercegovine u EU ako ona nema najbolje moguće odnose sa republikom Hrvatskom, sa Crnom Gorom i sa Republikom Srbijom? Kakva je uopšte budućnost tu? Dakle, u tom smislu smatram da je ovo samo gubljenje vremena, pozivanje na dodatne izlive mržnje i konflikta, a kada se budemo izjašnjavali o ovim tačkama dnevnog reda, potpuno je pravo, u skladu sa Poslovnikom, da svako glasa protiv toga.
Vrijeme. 47
Dakle, ovdje juče, evo konkretno juče na Proširenom kolegiju predsjednik Kluba poslanika SDP-a bio je, ni jednom riječju nije tražio skidanje ove tačke, ovog Protokola o saradnji između Republike Srbije. Da je to bilo, juče se desilo, s čim se vi niste slagali, ali ste prihvatili, nisam vas čuo uopšte da ste diskutovali o onom što se ne poštuje, što je uvršteno kao obavezna tačka dnevnog reda. Dakle, smatram da je ovo tipična populistička priča u kojoj se pozicija poziva da glasa protiv svoje, Savjeta ministara i odluke što on usvoji. Hvala vam.
Zahvaljujem. U potpunosti razumijem i pozdravljamo Vašu raspravu i oko ovih ispravaka krivog navoda i oko rasprave o dnevnom redu, ali naravno svaki zastupnik ima svoje pravo po Poslovniku na sve to. Ja ću upozoriti još jednom sve zastupnice i zastupnike da se drže Poslovnika i kod rasprave i kod vremena koje je određeno. A koliko će, svi mi dajemo sliku o jednom Parlamentu, a mislim da je suvišan svaki komentar kakvu sliku šaljemo. Izvolite, Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Ja se neću baviti špekulacijama, neću ni prezentirati ni svoje stavove ja imam vrlo precizne stavove o ovim pitanjima, držat ću se isključivo pravnih činjenica i pravnih argumenata. Dakle, ovaj Protokol koji bi trebalo sada da ratificira i Parlamentarna skupština BiH, 21 godinu poslije Dejtona, i to baš sada u ovom mjesecu martu, je pitanje koje je regulisano Dejtonskim mirovnim sporazumom. Aneks I a), član 9. tačka 2. i Aneks VII član 5. – Nestale osobe. Ja samo tražim da provodimo ono što je već potpisano Dejtonskim mirovnim sporazumom. Druga pravna činjenica. Dejtonski mirovni sporazum jasno govori i zaključen je sa formulacijom – tragični sukob u regionu.
Molim Vas, molim Vas, upozoravam Vas, ovdje nije rasprava o obrazloženju Sporazuma, nego o tome da li će biti Sporazum na dnevnom redu ili ne.
Nemojte se bojati argumenata gospođo.
Ja se nikad ne bojim argumenata. Temeljem argumenata Vam i ovo govorim. Molim Vas, pozivam se na Poslovnik, pridržavajte se dnevnog reda.
Ovi argumenti su toliko čisti i jasni da nećete ih moći sakriti, a dozvolite mi da iskoristim svoje vrijeme, u okviru sam vremena. Dakle, treća stvar. Jedinice Bosne i Hercegovine nisu bile u Srbiji, ali jedinica „Škorpioni“ jeste bila na teritoriji Bosne i Hercegovine. Mi nikako ne možemo biti u istoj poziciji kad govorimo o ovoj materiji. I kolega Backović je govorio o 48 memorandumu ..., tačno je, strateški cilj ... memoranduma je umanjiti odgovornost Srbije i izjednačiti je sa susjedima. I ovo je realizacija toga.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Ne želeći, naravno, govoriti da sam protiv, naprotiv ja sam za ukupnu saradnju na svim nivoima, po svim pitanjima, u svim oblicima, itd., ali sam protiv da se inkorporira ono i donosi nam se kroz nešto što se zove Protokol, i mi usvojimo, usvajamo, i tim, kako kažu, posušujemo nešto što je, i rekao sam da ću pročitati, ja ću pročitati u okviru diskusije, nije to problem, umanjiti odgovornost Srbije za počinjene zločine i razaranje, ovako piše u memorandumu i opštužnicama, potjernicama i montiranim sudskim procesima protiv državljana Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Kosova staviti u ravnopravan položaj Srbiju sa državama u okruženju. Ovako vam to piše. Odvratiti pažnju regionalnih i međunarodnih medija sa završenih procesa bivšim pripadnicima ...
Pitam uvaženog zastupnika, na koga se odnosi replika ili krivi navod?
Na dvojicu, mog kolegu, od studentskog pa nadalje, Nikolu i na kolegu koji je prethodno govorio, a evo izašao je, o degutantnosti spominjanja davanja sredstava Srebrenici i vezivanje uz ovo pitanje, jer sve činjenice ukazuju da je velika odgovornost i onoga za rješavanje u Srebrenici i onih koji su dali ta formalna mala sredstva, mala, za pokušaj revitaliziranja života u Srebrenici. Hvala.
Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda.
Ja bih pozvao kolegu Špirića kada kvalificira moj prijedlog da vodi računa o članu 11. Kodeksa ponašanja poslanika i delegata, u kojem se kaže da poslanici i delegati dužni su naročito da ne koriste riječi i izraze koji mogu vrijeđati ili omalovažavati drugoga. A kolega Špirić je upravo to učinio kvalifikacijom prijedloga poslanika, a mi imamo pravo i dužnost kada to smatramo da predlažemo izmjene ili dopune prijedloga dnevnog reda. I u tome ne vidim ništa sporno niti vidim razloge za ovakav tok diskusije. Hvala lijepo.
Mirsad Mešić, povreda Poslovnika.
Gospođo predsjedavajuća, u ime Kluba tražim pauzu od 30 minuta, radi ove rasprave koja se upravo vodila. 49
Tražite raspravu?
Tražim pauzu od 30 minuta.
Dajem pauzu na prijedlog zastupnika, predsjednika Kluba SDP-a od 30 minuta. Možemo nastaviti sa radom. Pozivam predsjednika Kluba SDP-a da nam obrazloži razloge traženja stanke. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, dakle, tražili smo pauzu zbog dodatnih konsultacija oko tačke koju je predložio gospodin Bećirović. Konsultacije smo obavili i spremni smo da nastavimo rad.
Zahvaljujem. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolege i kolegice. Moram se osvrnuti na ove zahtjeve da se, gospodina Bećirovića, i na izlaganje gospodina, kolege Novakovića, da se tačka 32. skine sa dnevnog reda. Prvo, mislim da ne postoji niti jedan razlog da se ova tačka skine s denvnog reda, jer je prošla sve procedure i ne predstavlja nikakvu tobožnju opasnost po interese države Bosne i Hercegovine, kako to uvaženi dr Bećirović kaže. Naime, ja mislim da treba potpisati protokol sa bilo kojom zemljom ukoliko će rezultat tog protokola biti pronalazak bar jednog nestalog. Vrlo je teško živjeti a tražiti nekog, a da ne znate ni gdje je, ni gdje se nalazi. A priča o tome kako će to izjednačiti strane, ja naime mislim suprotno. Protokol sa Srbijom se potpisuje zato što ovaj Protokol i Protokolom pokazujemo da je Srbija bila involvirana u rat u Bosni i Hercegovini. I on to potvrđuje. Više je nestalih pronađeno u Srbiji iz Bosne i Hercegovine, nego li vojnika JNA iz Srbije u Bosni i Hercegovini. Stoga mislim da ovu tačku ne treba skidati s dnevnog reda i treba je usvojiti, jer ona na operativnom nivou već funkcioniše. A što se tiče novca iz Srbije za Srebrenicu mislim da ta konstatacija, kolega Novakoviću, ne stoji, jer je Srbija za potopljeno zemljište dužna Srebrenici cca 50 miliona, mislim da je slično tako i Zvorniku, i da je to samo jedan mali dio novca koji je Srbija dužna za ono što je imala obavezu već ranijih godina. Hvala lijepo.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite. 50
Hvala lijepo. Pa, ja sam se javio dok su ovdje bili predsjedavajući Vijeća ministara i neko od ministara, htio sam predložiti da, s obzirom, a evo ulazi predsjedavajući, s obzirom da čujemo puno ovih nekih reakcija, ovaj, suštine, bilo bi dobro da nam oni malo pojasne tu stvar, jer to će nam pomoći da se lakše odredimo i da izađemo iz ove priče. Vidite na što koliko jako puno trošimo vremena, a ukoliko dobijemo do kraja jasnije stavove onda ćemo se lakše odrediti i spram toga kako ćemo se oko samog glasanja izjašnjavati. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam se javila kako bih replicirala svima nama, odnosno svima onima koji su učestvovali u raspravi, a prevashodno gospodinu Džaferoviću i vama kao članovima i članici Kolegija. Iz prostog razloga u izlaganju gospodina Džaferovića dalo se čuti kako se treba nešto poduzeti kako bi, je li, sjednice bile drugačije koncipirane ili kako bi bile redovnije. To ste, gospodine Džaferoviću, rekli i dok ste Vi bili predsjedavajući ovog Doma i godinu i po dana nakon našeg, je li, mandata ništa se po tom pitanju nije poduzelo. Zašto replika Kolegiju? Ja doživljavam nas ovdje sasvim ravnopravne, vi ste svi, odnosno vas troj primus inter pares, prvi među jednakima, da biste vi trebali naći neki model, ali da taj bude modle takav da budete ravnopravni prema svima nama, i kad oduzimate riječ, i kad dajete riječ, i kada opominjete da je vrijeme pri isteku, a ne da neko ulazi u crveno, da je već isteklo njegovih dvije ili tri, pet minuta, a nekima se dozvoli da prekorače dozvoljeno. Ja se moram referirati i na sve kolege koje također ne poštivaju dnevni red, ne poštivaju Poslovnik, ali ja mislim da je to zato što su oni jednostavno ogledalo vas kao Kolegija i mi se ponašamo onako kako se i Kolegi ponaša prema nama. Zato ću se ja vratiti na dnevni red i predložiti skidanje tačke 12., 17. i 20. Obrazloženje sam dostavila pismeno. Hvala.
Ja Vas upozoravam, ne možete to raditi pod ispravkom krivog navoda, javite se za raspravu pa predložite svoju točku dnevnog reda. Što se tiče reda u ovom Domu i nas kao Kolegija ja ću u svojstvu predsjedavajuće reći da se i osjećam kao prva među jednakima, da radim po Poslovniku i da svakoga upozoravam na vrijeme i jedino kod odgovora na pitanja nikom nisam uskratila odgovor, jer zastupnici pitaju. I sva slika o svemu tome dolazi iz ovog Parlamenta ukupno, nikad nisam išla, niti rekla da ta slika ide na teret bilo kojeg zastupnika ili na njegov obraz, a toj slici doprinosite naravno i Vi. Senad Šepić rasprava. Izvolite. 51
Hvala ljepa. Ja sam nakon posljednjih dešavanja, koja smo mogli vidjeti u Višegradu, najavio zahtjev i inicijativu za usvajanje zakona o zabrani djelovanja organizacija koje šire mržnju, sad da ne govorim to do kraja, nacionalnu, vjersku, etničku i svaki drugi vid mržnje. Ja smatram da mi trebamo imati jedno takvo zakonsko rješenje u Bosni i Hercegovini, i da to trebamo uraditi radi svih nas. Pošto smo to već govorili, i u ovome prvom dijelu oko ovih poslaničkih pitanja, neću se ponovo vraćati toliko na tu stvar, osim da kažem nisam za politizaciju jednog takvog pitanja i ova dešavanja koja smo imali u Višegradu samo su zadnja u nizu takvih slučajeva. S obzirom da sam sa više kolega u zadnjim danima, predstavnika mojih kolega iz Republike Srpske, čuo da su kazali da su spremni da podrže rješenje koje će doći iz Vijeća ministara, kojeg će pripremiti Vijeće ministara, a danas smo čuli predsjedavajućeg Zvizdića koji je rekao da oni već imaju formiranu radnu grupu i da rade na izradi i pripremi jednog takvog zakona, da se ne bi smo duplirali ja sam rekao da ću se uključiti u ovu postojeću grupu i sa onim rješenjima i viđenjima koje imam vezano za ovu temu pomoćiću da dobijemo rješenje koje će prevashodno, dakle, omogućiti da ljudi koji dolaze, i moje kolege koje dolaze iz Republike Srpske, prihvate donošenje jednog takvog zakonskog rješenja. Dakle, on treba da sadrži i ovaj dio koji se odnosi generalno o zabrani širenja svakog vida mržnje, i s druge strane o zabrani djelovanja organizacija koje u suštini to rade. Dakle, a do tada ja ću u pripremi jednog takvog rješenja, jednog sveobuhvatnog rješenja, predložiću zajedno i sa kolegom Bećirovićem, koji je u prethodnom periodu imao slične inicijative, zatražiću informaciju o svim ovakvim organizacijama koje djeluju u Bosni i Hercegovini od strane Ministarstva sigurnosti, jer će nam to biti dobra podloga da dobijemo što bolju raspravu i što bolje, odnosno što kvalitetnije zakonsko rješenje. Hvala.
Hvala lijepa. Senad Šepić rasprava, izvolite ponovo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Maja Gasal, onda se odjavite sa monitora za raspravu, Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Predlažem skidanje 12., 17. i 20. tačke dnevnog reda iz razloga što se radi o izvještajima pomenutih komisija navedenih, odnosno u dnevnom redu, iz razloga što je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 15. sjednici, koja je održana 22.07.2015. godine, a pod tačkom kada je se raspravljalo o izvještajima svih komisija Parlamentarne skupštine BiH usvojio zaključak: – Izvještaj o radu komisija Parlamentarne skupštine BiH će u buduće sadržavati tabelarni prikaz svih članova, članica Komisija kao i razloge neodržavanja sjednica komisije u prethodno zakazanom terminu. 52 Što želim reći? Ova tri izvještaja ne sadrže tabelarni prikaz članova i članica, njihovo prisustvo ili odsustvo, dok drugi izvještaji sadrže. Radi se o jednom neravnopravnom položaju učesnika, odnosno učesnica u komisijama gdje je njihovo ime i prezime pomenuto, tabelarno prikazano njihovo prisustvo ili odsustvo, dok u pomenutim izvještajima to ne stoji, nego je samo brojčano navedeno koliko članova je prisutno ili odsutno. Postavlja se pitanje zašto uvaženi Dom, odnosno mi ovdje predlažemo zaključke, oni se usvajaju ali se kasnije ne poštivaju. Dakle, zaključak bi bio da se skine i da pomenuti predsjedavajući i predsjedavajuća komisija isprave ovo što nisu do sada uradili. Hvala.
Hvala lijepo. U ovom trenutku smo iscrpili raspravu o dnevnom redu. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Ovako, uvaženi zastupnik Denis Bećirović je predložio točka 32. da se skine sa dnevnog reda današnje sjednice. Ova točka 32. je opremljena potrebnim Mišljenjem i ona je po Poslovniku obvezna točka današnje sjednice Zastupničkog doma. Po redoslijedu Maja Gasal-Vražalica u prijedlogu predlaže, po članku 8., da se na današnju sjednicu uvrsti zaključaka koji glasi: – Temeljem članka, znači, 8. i 71. Poslovnika iniciram uvrštavanje u dnevni red sjednice Zastupničkog doma nove točke koja glasi – Usvajanje zaključka u svezi sa isplatom neisplaćenih uloga devizne štednje Ljubljanske banke, Filijala Sarajevo. I postoji obrazloženje. Ja ću se ovdje referirati na član 71. Na početku svake sjednice Doma zastupnik kao i svaki ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje nobvezne točke i predlaganje nove, s odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Znači, u ovom slučaju mi nemamo materijala, pa molim uvaženu zastupnicu da nam do naredne sjednice pripravi materijal za predloženu točku, pa ćemo naravno o tome se izjasniti, je li, odnosno sa materijalom bi trebala biti kao obvezna točka. Predrag Kožul Prijedlog zakona o plaćama je bio sam komentar. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić predlaže skidanje točke 32., ali je u svom prijedlogu tražio da to odradi, da to odradi Predsjedništvo. Ja bi željela reći, pošto se ova točka odnosi ka i na prethodnu ovo je obvezan materijal i ne može tražiti da Vijeće ministara povuče to točku, jer je to točka Predsjedništva, tako da ostaje, znači kao obvezna. Želim napomenuti takođe, Nikola Lovrinović je predlagao da se skine točka 3. Zakona o Javnom RTV sustavu. Ovaj Zakon nije opremljen potrebnim mišljenjem, znači imamo prijedloge Zakonodavno-pravnog sektora u kontekstu rasprave o kojima smo govorili, pa ćemo se o ovom prijedlogu gospodina Nikole Lovrinović izjasniti. Momčilo Novaković takođe predlaže skidanje točke 24. Ova točka ima Mišljenje komisije i po tom je obvezna točka. Zaim Backović predlaže skidanje točke 5. i 32. Imamo Mišljenje povjerenstva i obvezna je po Poslovniku. 53 Mislim da nije bilo više prijedloga za skidanje i povlačenje točaka. Znači, ostalo nam je da prije no što se izjasnimo o dnevnom redu glasamo o prijedlogu Nikole Lovrinovića da se točka 3. skine sa dnevnog reda današnje sjednice Zastupničkog doma.
Jedna intervencija samo.
Kolega želi intervenirati, ali se prijavite.
Mislim, gospođo predsjedavajuća, da ne bi trebali da konpliciramo i kada je tačka 3. u pitanju. Ovo je Zakon koji je predložen po hitnom postupku i bez obzira na stav Zaklonodavno- pravnog sektora budući da se nudi po principu uzmi ili ostavi i ovo je obavezna tačka dnevnog reda. I ja nisam imao moći da u okviru Kolegija dođem do te tačke dnevnog reda u prvobitnom dnevnom redu, nego je to uradio Prošireni kolegi i zamolio bih Vas da i ovu tačku proglasite tačkom koja je obavezna tačka i da ne glasamo o zahtjevu za skidanje ove tačke. Ukoliko Vi budete insistirali i istrajali na tome ja tu ništa, naravno, neću moći, a i mogu da pozovem Dom da onda takav zahtjev odbije, jer treba nam ovaj Zakon što prije.
Ja bih samo kolegi, ne bih htjela da dolazimo do određenih nesporazuma, ja bih se takođe referirala na članak 70. – obvezna točka jest ona koja je prošla proceduru u skladu sa Poslovnikom. Ova točka nije prošla proceduru, ne govori se u Poslovniku, niti o redovnoj, niti o hitnoj proceduri, ne razdvaja se, tako da sam svoj stav isključivo temeljila na Poslovniku. Ja se nadam da nije nikakav problem, ako se ovaj Dom izjasni, isto kao što sam poštovala i stavove Kolegija u proširenom sastavu, tako da vas molim da se izjasnimo o ovom prijedlogu.
Nikolin prijedlog za skidanje, mi smo protiv.
Od ukupno 38 nazočnih – za je 10, protiv 25, suzdržana ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas da ponovite glasanje. Od ukupno 38 nazočnih – za je 10, protiv je 26, suzdržanih 2. Federacija BiH 5 za, 21 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 5 za, 5 protiv, uz 2 suzdržana. Konstatiram nije, ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu, nema opće većine i konstatiram da prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Ova točka ostaje u dnevnom redu današnje sjednice. Konstatiram da današnja sjednica ima sljedeći: 54 Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 25. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-637/16, od 22.02.2016.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-36/15, od 28.12.2015. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odličjima Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-37/15, od 16.02.2016. (prvo čitanje); 6. Prijedlog službene verzije pročišćenog teksta Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera – predlagatelj: Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma, broj: 01/1-50-3-1-23/16, veza: akt broj: 01/1,02/1-02-22/15, od 04.02.2016.; 7. Prijedlog službene verzije pročišćenog teksta Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma, broj: 01/1-50-3-1-23/16, veza: akt broj: 01,02-02-1-13/15, od 04.02.2016.; 8. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50- 19-419/16, od 04.02.2016.; 9. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana PSBiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19- 469/16, od 08.02.2016.; 10. Izvješće o radu Ustavnopravnog povjerenstva Zastupničkog doma za 2015. godinu, broj: 01/1-50-3-180/16, od 03.03.2016.; 11. Izvješće o radu Povjerenstva za vanjske poslove Zastupničkog doma za 2015. godinu, broj: 01/2-50-3-180/16, od 15.02.2016.; 12. Izvješće o radu Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine Zastupničkog doma za 2015. godinu; broj: 01/3-50-3-371/16, od 01.02.2016.; 13. Izvješće o radu Povjerenstva za financije i proračun Zastupničkog doma za 2015. godinu, broj: 01/4-50-3-180/16, od 11.02.2016.; 14. Izvješće o radu Povjerenstva za promet i veze Zastupničkog doma za 2015. godinu, broj: 01/5-50-3-180/16, od 13.01.2016.; 15. Izvješće o radu Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Zastupničkog doma za 2015. godinu, broj: 01-50-3-180/16, od 07.03.2016.; 16. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH za 2015. godinu, broj: 03/1-50-14-237/16, od 01.02.2016.; 17. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno – sigurnosne agencije BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50-14-237/16, od 15.02.2016.; 18. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj za 2015. godinu, broj: 03/3-50-14-237/16, od 04.02.2016.; 19. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za europske integracije za 2015. godinu, broj: 01,02-50-14-237/16, od 19.01.2016.; 20. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove za 2015. godinu, broj: 03/5-50-14-237/16, od 08.02.2016.; 21. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava za 2015. godinu, broj: 03/6- 50-14-237/16, od 10.02.2016.; 55 22. Posebno izvješće „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih tijela u Bosni i Hercegovini osobama s invaliditetom“ – podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02,03-12-501/16, od 10.02.2016.; 23. Posebno izvješće o (ne)poštivanju ljudskih prava i prava iz područja rada u kompaniji „Boksit“ Milići, s preporukama – podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, akt broj: 03/6-37-471/16, od 09.02.2016.; 24. Dopis Ureda za reviziju institucija BiH, akt broj: 01-16-1-227/16, od 18.01.2016.; 25. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta, broj: 01-50-1-441/16, od 08.02.2016.; 26. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta, broj: 01-50-1-442/16, od 08.02.2016.; 27. Razmatranje zastupničke inicijative Mensure Beganović, broj: 01-50-1-504/16, od 11.02.2016.; 28. Razmatranje zastupničke inicijative Maje Gasal-Vražalice, broj: 01-50-1-537/16, od 12.02.2016.; 29. Dopuna Godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2016. – podnositelj: Ministarstvo obrane BiH, broj: 03/1,03/1a-03-339-1/15, od 19.02.2016.; 30. Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova PSBiH za provođenje procedure imenovanja zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-34-2-551/16, od 15.02.2016.; 31. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova PSBiH, broj: 01,02-50-14-838/16, od 16.03.2016.; 32. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola o suradnji u traženju nestalih osoba između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije, broj: 01,02-05-2-541/16, od 15.02.2016.; 33. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine LD 1836 (2014.) – kredit za socijalni program stambenog zbrinjavanja u Bosni i Hercegovini, u Republici Srpskoj, koji provodi Investiciono-razvojna banka Republike Srpske (IRBRS), broj: 01,02-05-2-542/16, od 15.02.2016. Prije no što krenemo na raspravu po točkama dnevnog reda, sukladno članku 27. točka f), ograničavam raspravu na 5 minuta po svim točkama dnevnog reda. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 25. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Moje pitanje se odnosilo na nabavke poslovnih prostora za smještaj institucija Bosne i Hercegovine u Sarajevu, Banja Luci, Istočnom Sarajevu, u Mostaru i Tuzli, o čemu smo više- 57 manje slušali po medijima. I moram reći da sam šokirana ovim što sam dobila. Već se pričalo o smještaju Agencije za prevenciju korupcije i koliko je taj prostor pretplaćen, ali ja ću se osvrnuti na nešto drugo, na prostor koji je kupljen 722 kvadrata u Banja Luci, vrijednost kvadrata 4.147 maraka. Uvažene kolege ovdje da bi se znalo, a činjenica da sam vidjela ombudsmena, oni to mogu i potvrditi, ovdje nije riječ o poslovnom prostoru, kupljen je jedan ulaz, stanovi su kupljeni u stambenoj zgradi, stanovi od 3 do 7 sprata. I sad ombudsmen u Banja Luci on sjedi u dnevnom boravku, a sekretarica mu sjedi u kuhinji, pa su onda pregradili oni tu naknadno i kvadrat je 4.100. Neki bi rekli – možda u Banja Luci toliko. Ali ima jedan problem, znate pored zgrade Vlade se, blizu se ta zgrada nalazi, godinu dana smo svi mi gledali bilbord kvadrat 1.999 maraka. E taj bilbord koji smo gledali i koji je govorio da je kvadrat 1.999 maraka, znači nije više 1.999 nego 4.100 maraka. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, komentar.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Ja sam imao pitanje Vijeću ministara vezano za stavljanje u funkciju Unske pruge. Možda su ljudi koji dolaze iz Krajine postali ovdje i previše, možda ponekad i dosadni kad govore o nekim pitanjima i nekim problemima koje imamo, ali to je zapravo zbog toga što nismo baš sigurni da počesto ovdje institucije koje bi trebale pokazati razumijevanje, interes prema toj sredini, to ne pokazuju. Dakle, Unska pruga i na neki način, ovaj, taj kraj Unsko-sanski kanton je u potpunosti zaobiđen iz mnogih infrastrukturnih projekata, projekata komunikacije, zaobiđeni smo zbog Koridora 5C, iz projekata drugih magistralnih cesta koje, evo imamo projektovane ili ih želimo praviti u narednom periodu, i jedna od stvari koja bi nam u tom smislu mogla biti podrška jeste upravo odnos za stavljanje u funkciju Unske pruge. Ja sam predložio ovu inicijativu prema Vijeću ministara da Vijeće ministara razmotri te aktivnosti i da razmotri aktivnosti na obnovi i stavljanje u funkciju Unske pruge, te da o poduzetim aktivnostima nas obavjesti. Eto ja sam dobio ovdje odgovor koji je otprilike devedeset možda pet posto onoga što do sada smo uvijek u takvim sličnim odgovorima dobijali, a to je da nas se uporno usmjerava u ustavne nadležnosti u Bosni i Hercegovini koje mi manje-više svi znamo. Znamo mi da je ovo pitanje koje primarno tretiraju entiteti, ali isto tako znamo da postoje i neke mogućnosti koje država Bosna i Hercegovina treba koristiti kad je u pitanju, kad su u pitanju infrastrukturni projekti u Bosni i Hercegovini, a to su regionalni ovi programi, evropski fondovi, dakle mogućnost priključivanja na mnoge evropske mreže za razvoj infrastrukture. Do sada ih mi nismo koristili iz neznanja, iz neinteresa ili ne znam kojeg drugog razloga, ali mi jako malo koristimo te mogućnosti koje nam se sad, pogotovo u ovome momentu kad smo otvorili jednu novu fazu sa EU, otvaraju. Ovdje sam u ovome odgovoru dobio jedno, u ovoj, u odgovoru na ovu inicijativu, dakle, ima jedna onako krajnje činjenična ova pogreška. Kaže – iako postoje zahtjevi i inicijative do sada nije bilo konkretnih razultata iz razloga što u Hrvatskoj, niti u Hrvatskim željeznicama ne 58 postoji interes za uspostavu redovnog međunarodnog prometa na navedenoj pruzi. Ja sam u svojoj inicijativi, i u ranijim razgovorima, dostavio pet pisama podrške iz tih institucija iz Hrvatske. Dakle, ne možemo reći da oni to ne žele, da oni ne pokazuju interes. Zato vas, evo dodatno molim da to uzmete u obzir, da na bazi tog interesa koji postoji iz Hrvatske gradite neki naš naredni ovaj korak i naredni stav. I evo, ja u skladu s tim iniciram da se u dogovoru i kroz ta pisma podrške i kroz njihove prijedloge, koje imamo u pismenoj formi, da se pripremi projekat Unske pruge i da se kandidira na narednoj konferenciji o zapadnom Balkanu koja će biti u julu u Parizu ove godine. Druga stvar, predlažem takođe, s obzirom da evo postoji taj interes iz Hrvatske, da se u pripremi dnevnog reda zajedničke sjednice Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske, koliko sam u toku nešto se razgovara oko toga da se održi ta sjednica, da se obavezno uvrsti ovo pitanje i da se uz ovo pitanje također uvrsti i pitanje granica. Govorili smo prije o ovim problemima koje imamo sa graničnim prelazima. I naravno ovaj problem sa odlaganjem radioaktivnog otpada Trgovska Gora i poznato pitanje na samoj granici Bosne i Hercegovine. Ja ću ovo i napismeno, dakle, dostaviti sa obrazloženjima, ali vas molim da ovo imate na umu kad budete naredne aktivnosti vodili. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem. Uvažene koleginice i kolege. Ja sam postavio pitanje da mi se kaže – da li je Asocijacija muzičkih stvaralaca Bosne i Hercegovine, odnosno AMUS registrovana, da li je ikad izvršen nadzor nad radom ove Asocijacije i šta je tim nadzorom utvrđeno, te da li je Savjet ministara BiH upoznat sa problemima? Dobio sam odgovor da jeste registrovana u skladu sa zakonom, dobio sam odgovor da je vršen nadzor, nisam dobio odgovor šta je nadzorom utvrđeno, što je valjda važnije od toga da li je vršen nadzor ili nije. Dobio sam takođe, u odgovoru, da je izvještaj o nadzoru nad radom AMUS-a za 2014. godinu da je izrada u toku. Danas je 2016. godina, možemo pomisliti šta je nađeno u tom Izvještaju kad godinu i po dana treba da se on napravi, ili nije ništa nađeno pa nam opet treba godinu i po dana da se taj izvještaj napravi. Ali nije suština u ovome, suština je da je u međuvremenu, znači još jedna organizacija dobila pravo da se registruje i da radi isti posao, to je Asocijacija izvođača i svirača, sa sjedištem u Vogišći, koja takođe je registrovana u skladu sa zakonom, dobila saglasnost od našeg intelektualnog vlasništva, odnosno Agencije za intelektualno vlasništvo i autorska prava, u kojem oni sad obaveštavaju radio stanice, izvođače, korisnike usluga da su oni zaduženi da štite prava izvođača i svirača, a da su ovi – AMUS zaduženi da štite autorska prava. Tako da sad na istu pjesmu naplaćuju i jedni i drugi, ovi štite autora, a ovi izvođača. Što naravno iz ovoga, ako slučajno se desi neka recitacija u okviru pjesme imaćemo asocijaciju za zaštitu recitatora, pa asocijaciju za zaštitu strastvenih političkih govornika, patriota, itd., itd. I sad da ovo nije nimalo šaljivo jeste, govori činjenica da oni uzimaju i te kakve pare od radio stanica i drugih. I evo sad, 59 primjera radi, ma šta vi puštali ili ne puštali na svojoj stanici, vi dobijete obrazac u kome treba da date sljedeće podatke, bruto prihod ostvaren u 2015. godini, plaćene poreze na dobit, plaćene takse, plaćene naknade RAK-u, ostvaren neto prihod, prihod po istraživačkom, od istraživačkog novinarstva, itd., itd. Dakle, sve podatke koje ste nekad morali davati SDK-u sad morate dati AMUS-u ili AIS-u ili nekakvom novom koji će se pojaviti da bi oni vama onda tamo upisali 2%. I sad ako Agencija za intelektualno vlasništvo još nekoliko, a još jedna je u toku registracija, još jedne agencije, onda će se ta cifra popeti 2, 4, 6, 8, 10%, i naravno doći će do velikog opterećenja svih ovih ljudi koji to emituju, i na kraju ćemo mi imati priliku da nam te radio stanice emituju samo naše ove strastvene političke govore ovdje, a da muzike neće ni biti, pa ćemom mi onda naplaćivati ova autorska prava. Hoću reći da ćemo, ja ću se ovim pitanjem zaista ozbiljno pozabaviti u narednom periodu i ovo nije posljednje ni pitanje, ali ni posljednje bavljenje ovim. Hvala.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je bilo upućeno Vijeću ministara i nisam zadovoljna onim što mi je odgovoreno, mada sam ovakav odgovor i očekivala, no zahvaljujem gospodinu Kutleši što mi je odgovor uputio blagovremeno u predviđenom roku. Moje se zastupničko pitanje, da podsjetim, odnosilo na razna i brojna radna tijela raznih i prekobrojnih institucija Bosne i Hercegovine, to su agencije, instituti, centri, direkcije, komisije, vijeća, uredi, itd. Pitala sam – da li je Vijeće ministara, u skladu sa preporukama iz Izvještaja o finansijskoj reviziji, pokrenulo aktivnosti na evidentiranju svih komisija, vijeća, odbora, što radnih, što udarnih grupa i tome slično, s ciljem da se preispita opravdanost uspostavljanja i postojanja tih radnih tijela, a time i opravdanost trošenja eventualno velike količine društvenog novca, prema revizorskom izvještaju višemilionskog? Zapravo suština pitanja odnosila se na činjenicu da na državnoj razini imamo 70 institucija, te da bi se mirne savjesti moglo kazati kako je od toga broja barem trećina onih koje nam ili uopće ne trebaju ili bi se barem jednostavno moglo i bez njih. Na toliki broj institucija oformljeno je gotovo isto toliko tih raznih tzv. radnih tijela kojih, prema podacima iz ovoga odgovora, ima 62, a istinski ih, i nije to teško utvrditi, sasvim sigurno ima znatno više. Bojim se da niko zapravo pouzdano i ne zna koliko. Drukčije kazano u odgovoru se tvrdi da Vijeće ministara, citiram „Vijeće ministara ima preciznu evidenciju svih radnih tijela“. A evo, ja i dalje smatram da ovaj spisak nije potpun, te da bi uz njega nužno trebalo u evidencijama imati i podatke o trajanju mandata, zadacima, toga nema, zadacima, naknadama, te posebno o imenima članova tih radnih tijela, a spisak, tvrdim, ne bi bio predug, kako se ne bi dešavalo da isti podobni, mahom ... državni službenici sjede u ko zna koliko tih komisija i odbora, i drugo, razvlašćuju postojeće institucije preuzimajući sigurno njihove ingerencije i zadatke za koje se istovremeno daju i redovne plaće i naknade za rad u tim radnim tijelima. Mislim na kraju da je, ako ništa a ono u svjetlu Reformske agende, neophodno što prije se pozabaviti ovim pitanjima. Preduvjet za to upravo jeste ovo što sam tražila, potreba da imamo i svi dobijemo pouzdane podatke koje sam ovdje navela. Smetnja preispitivanju opravdanosti uspostavljanja i nekih institucija, pogotovo njihovih radnih tijela, ne smije zapeti na konstataciji 60 da bi, opet citiram iz odgovora „preispitivanje opravdanosti i ukidanje tih radnih tijela značilo izmjenu većeg broja zakonskih i podzakonskih akata“. Dabome da bi [[poslanica se upozorava na vrijeme]] ali tu smo da ispravljamo što pravo nije, pri kraju sam, pratim koliko su drugi govorili, dakle do nas je da to popravimo da ne bi bilo da podržavamo ono sve zakonu. Naravno ne i na način da se ponekad čini, kaže se također u ovom odgovoru, da se tako ponašamo da 2015., krajem 2015. Vijeće ministara naloži takvim institucijama koje su imale negativan izvještaj revizorski da do, ubuduće za, od 2014. u nekoj narednoj u dvije godine tek donesu plan. U svakom slučaju mislim da je ovdje, da su ovdje ključne riječi Reformska agenda, posebno sa akcentom na reformi javne uprave. Hvala.
Damir Arnaut, poslovnička intervencija.
Vidio sam, primjetio sam u slučaju dvoje kolega, ovaj, da pokušavate ograničiti njihovu raspravu, međutim ...
Poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija, nemate poslovničko utemeljenje, i ja ću se pozvati, znači na zaključak predsjedavajuće na 23. sjednici Predstavničkog doma, od 12. januara 2016. godine, tokom tačke dnevnog reda – Komentari na dobivene odgovore, gospodin Backović je rekao da su pojedini poslanici prekoračili trajanje svojih komentara na dobivene odgovore, predsjedavajuća Krišto je tada rekla – hvala lijepa, citiram iz stenograma „evo za Vaš komentar ja sam mislila da ste Vi ipak naučili za ovo vrijeme Poslovnik, znate da komentari na odgovore na pismena pitanja nisu ustvari ograničeni, jesu na ova usmena koja se postavljaju Vijeću ministara, ali na ova pismena nisu ograničeni.“ Tako da već imamo zaključak Kolegija po ovom pitanju, tako da nemate poslovničko utemeljenje da ograničavate raspravu u ovom dijelu.
Pa imamo raspravu prije svega ograničenu na 5 minuta, a s druge strane podsjetiću Vas na član 171. koji kaže – Predsjedavajući Doma daje priliku poslaniku koji je na postavljeno pitanje tražio odgovor u pisanom obliku da se izjasni je li zadovoljan ili ne. Ako zastupnik nije zadovoljan, odnosno poslanik nije zadovoljan odgovorom može postaviti dopunsko poslaničko pitanje u pisanom obliku. Znači, molim vas, sad vas molim da imate u vidu ovu odredbu Poslovnika. Oni koji nisu zadovoljni odgovorom imaju priliku da postave dopunsko pitanje. Izvolite, sljedeći Šemsudin Mehmedović, komentar.
Evo, baš ćemo početi poštivati Poslovnik upravo od mene. Ja sam zadovoljan dobivenim odgovorom, jer sam konačno nakon nekoliko mjeseci dobio odgovor i imam priliku, evo da kažem samo kratko pola nimute. 61 Naime, ja sam postavljao pitanja, ne prethodnom ministru prometa i komunikacija, nego u prethodnom sazivu Vijeća ministara ministru prometa i komunikacija, i nisam dobio do danas odgovora, a sigurno je da neću ni dobiti, jer sam dobio odgovor koji nisam tražio od sadašnjeg Ministarstva prometa i komunikacija. Zašto ovo govorim? Ja sam ranije postavljao pitanje o raznim konsultantskim uslugama, s kim to ovo Ministarstvo i za čije interese zaključuje takve ugovore koji su teški po nekoliko desetina, pa i stotina hiljada maraka. Zašto ovo govorim? Podsjetiću samo na, evo dvije osnovne klauzule ugovora, kaže da izvjesni konsultant Kristofer Oven Hjuč(?) po cijeni od 90.000 KM posreduje u uspostavljanju boljih veza sa lokalnom zajednicom. Je li to treba neko iz vana da dođe da uzme nam novac i da nas miri, da nam posreduje u uspostavljanju boljih odnosa. Druga stvar, da osigura da će se deminiranje obavljati u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine. Dajte molim vas, nemojte nas praviti budalama i nemojte da mi uopšte pitamo ako nećemo dobivati adekvatne odgovore. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanik Fehim Škaljić.
Gospodine predsjedavajući Bosić, dame i gospodo poslanici, gospodine Zvizdić predsjedavajući Vijeća ministara, ministri. Dobio sam odgovor poslije 200 dana, na nepunu stranicu, na temu šta je sa imovinom Bosne i Hercegovine i svih njenih ustavnih oblika i uz zahtjev da se to da u jednom pregledu koji će razložno reći šta je. Mogao bih reći hvala na odgovoru, ažurnost je izuzetna, mogao bih takođe i reći da sam zadovoljan odgovorom, jer potvrđuje da je to oblast koju potpuno ne kontrolišemo i potvrđuje da smo mi poslanici na margini interesa izvršne vlasti, jer ono što sam dobio je potpuno neupotrebljivo. Ja se u odgovoru upućujem na stvari koje znam – na ono što mi treba tražim od Službe za zajedničke poslove Vijeća ministara, da tražim od resornih ministarstava, da tražim od Pravobranilaštva. Ja sam, dame i gospodo, to znao, nisam ja ovdje početnik. Ja sam želio da pred ovim Parlamentom ovim pitanjem, između ostalog, provjerimo kako nam narasta kapacitet Mehanizma koordinacije. Možemo li dobiti i činjenice šta je na entitetima, šta je na županijama, da bi smo, na neki način, javno pokazali odgovornost oko naše imovine u raznim oblicima izvan Bosne i Hercegovine u drugim zemljama. Očito je da od 2007. godine kad je Vijeće ministara formiralo jedno tijelo, jednu komisiju koje je to sabiralo, za nas je to ostalo izvan spoznaje šire javnosti i ovoga Parlamenta. Mislim da to nije dobro, da to nije način na koji ćemo mi u fokus stavljati teme koje od nas birači traže i imati argumentaciju za ono što dobijemo kao odgovor. Ovo što sam ja dobio mogu tumačiti i kao potvrdu onoga što sam mislio da je, ali mogu i tumačiti kao i moj promašaj što sam uopšte postavljao pitanje da bi dobio ovakav odgovor, znate to je odgovor, ono što kažu obični ljudi – kako ste, kako ste još. Dajte molim vas da institutu odgovora na poslanička pitanja damo kredibilitet. Nije sramotno reći nemamo podatke, ne možemo to dati u ovom trenutku, imamo polovično, ali nemojte da formaliziramo, ne treba nam ni jednoj strani. U izgradnji savremene Bosne i Hercegovine, njenog demokratskog kapaciteta parlamenti imaju važnu ulugu, a poslanici su subjekti tog parlamenta. Imajmo prema njima onoliko odnosa koliko je njihova uloga. Hvala lijepa. 62
Hvala. Sada ćemo dati riječ, izvinjavam se gospodine Lovrinoviću zbog tehničkih problema, Damir Arnaut je umjesto poslovničke intervencije uzet mu je komentar, prema tome on je na radu sad. Damir Arnaut, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Možda je i dobro ispalo ovako što je gospodin Škaljić upravo govorio prije mene, jer evo ja ću se sad nadovezati na ovo, odnos prema Parlamentu, dakle i molim vas da uvažite činjenicu da sam od prošle sjednice dobio odgovore na sedam poslaničkih pitanja, neću ih sve komentarisati, ali je, nemojte me prekidati. Dakle, prije svega odgovor od Informaciono dokumentacionog centra Parlamentarne skupštine BiH od kojeg sam tražio, kojem sam postavio pitanje – koliko je u ovom sazivu Vijeće ministara odgovora dostavilo na vrijeme. I oni su, Informaciono dokumentacioni centar, ja im zaista čestitam i onim koji su radili i rukovodstvu tog Centra, ovaj, vrlo preciznu analizu uradili i ustanovili su da od 82 postavljena pitanja, u tih 12 mjeseci, Vijeće ministara i njegovi pojedinačni članovi su odgovore dostavili na vrijeme sam u 13 slučajeva, dakle 15%. Da bi se dobila potpuna slika treba reći da taj prosjek od 15% uopšte i postoji zahvaljujući isključivo Ministarstvu pravde koji imaju prosjek odgovora na vrijeme 40% i Ministarstvu civilnih poslova prosjek odgovora na vrijeme 44,4%. Kod svih drugih ministara prosjek je 0%, dakle niti jedan odgovor od ostalih osim pravde i civila nije došao na vrijeme. Ja sam svjestan da ministri nisu ti koji pripremaju odgovore na poslanička pitanja, to rade silne službe, silni savjetnici, ali očito je da njihovi šefovi onda nih ne drže odgovornima jer prosjek od 0% za osam od deset članova Vijeća ministara pokazuje da nešto nije u redu. Ovo se, međutim, i tiče i digniteta ovog Doma i Parlamentarne skupštine i ja stoga ponovo, a ovo pisano stalno tražim, nikad ne dobivam odgovor od Kolegija, da Kolegij, u skladu sa članom 20., preduzme sve mjere kako bi poslanicima omogućio dobivanje odgovora u skladu sa odredbama Poslovnika na osnovu kojih odredbi uostalom mi imenujemo ali i razrješavamo članove Vijeća ministara. Što se tiče pitanja o programu radnih praznika, konačno, nakon mnogo pokušaja, dobio sam odgovor od Ministarstva civilnih poslova da u protekle dvije godine nisu poduzeli nikakve aktivnosti po pitanju programa radnih praznika koji omogućava da 100 mladih ljudi do godinu dana žive i rade na Novom Zelandu. Ministarstvo je odgovorilo da nikakve aktivnosti u protekle dvije godine nisu poduzeli jer čekaju inicijativu Novog Zelanda. Kao da je Novom Zelandu u interesu da njihovih 100 mladih ljudi dođe da radi u Bosni i Hercegovini do godinu dana. U međuvremenu su Hrvatska i Slovenije sklopile ove sporazume sa Novim Zelandom, ali upravo zato što nisu čekale inicijativu Novog Zelanda već su je sami pokrenuli. Ja znam da ovo nije propust ministra civilnih poslova aktuelnog, već njegovog prethodnika, al' ponajviše propust službenika u tom Ministarstvu. Prije manje od mjesec dana primio sam ambasadora Novog Zelanda za Bosnu i Hercegovinu i on je istakao da s njihove strane postoji spremnost, ali inicijativa treba doći s naše strane. Od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa dobio sam odgovor sa kojim nisam zadovoljan, postaviću dopunsko poslaničko pitanje. Zadovoljan sam odgovorom Institucije ombudsmana u BiH, oni su dostavili netačan izvještaj, ali zato što su dobili pogrešene 63 informacije od sekretarke Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH. Zajednička komisija za ljudska prava je usvojila određene zaključke i biće još vremena za raspravu o ovoj temi. I sada konačno od Ministarstva vanjskih poslova sam dobio tzv. odgovor, i zaista pod navodnicima, na pitanje kojim sam tražio dostavu broja akata koje svako pojedinačno diplomatsko-konzularno predstavništvo uputilo ka sjedištu Ministarstva u protekle tri godine, kao i broj kontakata po nivou važnosti koje je svaki pojedinačni DKP ostvario u tom periodu. Iz Ministarstva vanjskih poslova su doslovno odgovorili da oni ne žele dati te podatke, jer su oni, citiram, „mišljenja da iznošenje brojčanih podataka koji su traženi ne bi dalo pravu i relanu sliku djelokruga rada tog Ministarstva“. Mene da je zanimalo mišljenje Ministarstva o tom pitanju ja bih ga tražio, ali ja sam pak tražio pregled akata i kontakata. I ovo je puno bitnije od samog poslaničkog pitanja, ovim se dovodi u pitanje dignitet i autoritet ovog Doma, ovog Parlament, na kraju krajeva, jer ako Kolegi dozvoli članovima Vijeća ministara da daju mišljenja na koja pitanja treba, a na koja ne treba odgovoriti uskoro niko više neće dobivati odgovore na poslanička pitanja, a nadzorna uloga ovog Doma nad Vijećem ministara će biti potpuno obesmišljena. Da budem jasan, ja nisam tražio da Ministarstvo vanjskih poslova dostavi nešto što već nema, iako je uvažena kolegica Marković, koja vidim nije tu, za jedan medij dala neupućeno mišljenje da je moj zahtjev preopširan. Evo vam dokaz da nije preopširan, evo vam analiza izvještavanja DKP-a BiH iz ranijih godina, koja je sve poredala, koliko je akata koji DKP dostavio u Ministarstvo, o kojoj oblasti, na koju temu, poredano po DKP-u, te čak postoji i lista DKP-a od najboljeg ka najlošijem. Evo vam takođe ovdje i analiza kontakata, opet poredano od najboljeg DKP-a ka najlošijem. Ja sada tražim, u ime Kluba, pauzu od pet minuta, te molim Kolegij da iskoristi ovu pauzu da Vijeću ministara objasni da oni na poslanička pitanja trebaju davati odgovore, a ne mišljenja o tome hoće li ili neće dati odgovore. Zahvaljujem se.
Možete li odustati od pauze s obzirom da imamo još par pitanja, pa ćemo pauzu za ručak?
/nije uključen mikrofon/
... shvatate da pauza, da svrha pauze nije, nije uopšte cilj da bude opstrukcija.
To je edukativna pauza.
Ali ja bi Vas zamolio, s obzirom da sam uputio Kolegiju akt u kojem vas molim da objasnite to Vijeću ministara, a ništa Kolegij nije uradio po tom pitanju, barem ja nisam obavješten ...
Imate, imate pravo da uložite dodatno pitanje. 64
Odustaću od pauze, ali nadam se da ćete mi odgovoriti onda i da ćete poduzeti mjere prema Vijeću ministara po ovom pitanju, jer ne mogu odgovoriti da neće da odgovore.
Slažem se. Znači, molim poslanik Nikola Lovrinović, komentar.
Zahvaljujem. Dakle, priličnog uvoda mi je dao gospodin Škaljić o svom razmišljanju u odnosu prema nama. Ja ne znam nije sad Kolegij potpun, ali mogu li Vas predsjedavajući pitati – imam li ja pravo pitati Tužiteljstvo o nečem što me zanima?
Ako mene pitate imate.
Pa, što mi ne odgovaraju na, deset mjeseci, dakle, ima neka pitanja koja sam im postavio ne odgovaraju i nisam zadovoljan odgovorom jer mi nisu ništa odgovorili. Dakle, dobio sam neke odgovore, sad ću o tima koje sam dobio, a da bude apsurd još veći od disciplinskoga dijela VSTV-a sam dobio odgovor koji sam prošli put komentirao i nalazi se u ovim ovdje odgovorima, i ja sam tražio da mi daju odgovor na pitanje – je li Tužiteljstvo postupilo ispravno kad je uhićivalo onih 5 ljudi iz Kiseljaka koji su kasnije oslobođeni, dakle bez ikakvog dokaza su to radili. Kaže meni disciplinski sudac, kaže – ukoliko u konkretnom predmetu smatrate, ili kako navodite u Vašem dopisu Uredu, imate saznanja o načinu postupanja nositelja pravosuđa. Pa šta sam ih drugo pitao, mislim ništa mi nije jasno. Naravno da nisam zadovoljan. Još jedno pitanje sam, odgovor sam dobio dakle od, od Kolegija, to niste naveli ovdje, s kojim nisam zadovoljan. Tražio sam, dakle, obješnjenje o statusu revizije kad je u pitanju revizija učinka, aludirajući na reviziju učinka iz kolovoza prošle godine, dakle tražio sam posebno objašnjenje članka 3. – Ciljeva utemeljenja Ureda revizije. Dobio sam neka, ovako da kažem, poluprivatna, je li, odgovore, da ne može Kolegij na to dati odgovor, da bi to trebalo ipak na neki drugi način riješiti. I ja ću, ja ću, dakle kod sljedećeg učinka revizije, ovaj, tražiti da se njihova takva revizija više ne usvoji jer nisu uredu. I dobio sam odgovor od pomoćnika načelnika Novoga Sarajeva, općina Novo Sarajevo, dvadeset godina maltretira dvije-tri obitelji koje su ostale bez stana u ratu, dakle ne pravi im kuće, ne daje im nikakva rješenja, i možete sve misliti šta im radi, tako da načelnik je toliko obzira imao prema mom pitanju da mi nije on ni odgovorio, nego mi je odgovorio njegov pomoćnik. I ja samo poručujem gospodinu načelniku Novog Sarajeva da ja neću na tome stati, dobiće on nova pitanja, a možda i tužbu, dakle, zato što ne provodi sporazum Aneksa VII, dakle Aneks VII Sporazuma okvirnog o miru u Bosni i Hercegovini. I nisam više, dakle, dobio odgovora. Ova koja dobijem od Tužiteljstva jednom ću prokomentirati, nadam se. 65
Dobro, hvala. Poslanik Jasmin Emrić, komentar.
Ja također nisam zadovoljan odgovorom, jer nisam dobio odgovor na inicijativu koju sam proslijedio 13.01.2016. godine Vijeću ministara, a inicijativa se odnosila da Vijeće ministara dostavi informaciju o realizaciji zaključka koji je usvojen na 18. sjednici Predstavničkog doma, a zaključak se odnosi na izradu primjedbi, argumenata i činjenica radi osporavanja izgradnje deponije ili odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada u općini Dvor uz granicu sa Bosnom i Hercegovinom. Predstavnički dom je 15.01.2015. uputio inicijativu Vijeću ministara, te zamolio da se odgovor na inicijativu dostavi u roku od 30 dana. Prošlo je već 60 dana, nisam dobio odgovor, niti informaciju. Zbog aktuelnih postupaka i javnih rasprava koje se vode u Republici Hrvatskoj sa veoma preciznim rokovima molim Vijeće ministara da u najkraćem roku odgovori – da li je i na koji način izvršilo predmetni zaključak Predstavničkog doma. Hvala.
Znači, prijavila se poslanica Hanka Vajzović, koja je već imala, izvolite ako je ...
Pošto je, hvala lijepa, pošto je kraj liste nema više prijavljenih, htjela sam zamoliti Kolegij, ako je moguće, da se između sebe dogovorite u vezi s ovim što je govorio, što je napomenuo kolega Arnaut. Dakle, zaista je predsjedavajuća kazala da ovdje nije ograničeno, a onda ako već jeste ili ako već nije da bude svima jednako. Mi ovdje imamo i obavezu i pravo da govorimo na tri minute kad mi zazvoni pola onog što je bilo važnije izostavljeno je, nešto drugo možda kazano, to bi bilo dobro da budemo načisto koliko i ko, i svima isto. Hvala.
Dobro, hvala. Ja sam se držao da je 5 minuta dogovoreno, vidite ali, ali nisam insistirao na poslovničkoj odredbi da samo treba da se izjasnite jeste li zadovoljni ili niste i da uputite dodatno pitanje, zato sam tolerisao da se kaže ono što se ima u okviru nekog normalnog vremena. Eto, to je bio razlog. Ja sada dajem pauzu za ručak u vremenu od sat, znači u 15:45 nastavljamo. Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa radom Parlamenta. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, 66 Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-637/16, od 22.02.2016.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Dakle, naravno da ste i pretpostavili da ću govoriti o ovoj točci. Radi javnosti moram kazati, dakle da je po hitnom postupku došao prijedlog Vijeća ministara tako što je i na Vijeću ministara bilo preglasavanje o ovom zakonskom prijedlogu, kao što je bilo i na Kolegiju u proširenom sastavu gdje su samo kolege iz reda bošnjačkog naroda podržali da ova točka bude danas na dnevnom redu, a nije bilo zadovoljenih uvjeta, što smo već raspravljali kod utvrđivanja dnevnog reda i niste prihvatili, dakle moje razmišljanje. Naime, danas sam ograničen na raspravu samo pod pojmom naplate RTV pristojbe, jer ovdje se ima o ovom Zakonu i o radu Odbora RTV sustava štošta govoriti i vjerujem da će doći trenutak da raspravimo o svim pitanjima koja se tiču Zakona o Javnom RTV sustavu, odnosno Javnom RTV servisu BHRT-a. Ograničit ću se, dakle na ovu priču o RTV pristojbi. Ja sam kod rasprave o dnevnom redu rekao da je nevjerojatno, nevjerojatno je da drugi put, da drugi put mimo službene procedure, dakle cijeli Parlament sudjeluje u donošenju izmjene i dopuna Zakona, po meni i po mome nitko me do sada nije demantirao, u izmjenama članka 42. koji je zapravo članak a tiče se prijelaznih i završnih odredbi na Zakon donesen iz 2005. godine. Zakon od 2005. godine tim člankom je bilo predviđeno, predviđen bajpas da ne bi se ostalo u poziciji da RTV servisi ne mogu, dakle prikupljati RTV pristojbu na bilo koji način, na taj način nastaviti svoj rad. Taj članak se u to vrijeme odnosio na prvi mandatni period dozvole za rad. I zamislite, dakle prva dozvola za rad RTV servisa, koliko ja u ovom trenutku imam informacije, dobivena je tek 2010. To znači da su RTV servisi od 2005., kada je Zakon donesen, do 2010. radili bez dozvole, ubirali pretplatu, radili itd. Ja govorim koliko ja znam. Znači, ako je ta prva dozvola 2010. i to je isteklo kao prelazna i završna odredba, a članak 18. je naravno regulirao pitanje RTV pristojbe. Osim toga, dakle ne primjenjuje se ni članak 22., odnosno 23. koji govori da novac naravno mogu ubirati ovi koji ga ubiru ali da taj isti novac mora lijegati na jedinstveni račun s kojeg se dijeli, također po modelu koji je već u Zakonu prepoznat. Ni to se ne događa. Međusobno postoje utuživanja, međusobno postoje nerazriješene situacije. Odbor sustava godinama nešta ne poduzima. Odbor sustava je sastavljen tako automatizmom što je Zakon rekao da članovi Upravnog odbora entitetskih servisa i BHRT-a su automatski članovi Upravnog 67 odbora sustava. Dakle, oni čine sustav i mi na žalost nemamo ingirencije da u tom smislu interveniramo, jer je sastavljen iz komponenti koje sve mi ne biramo. Mi biramo Upravni odbor BHRT-a servisa i tu možemo određene stvari tražiti i djelovati. Osim toga, rekao sam u uvodnom dijelu, da je ovo što se predlaže u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti potrošača., naveo sam i članak i pročitao ga. Da ne bih ja ovo samo pričao sve napamet ja sam se potrudio da malo se bavim istraživanjem, što je jedan od mojih kolega danas rekao, pa sam našem Istraživačkom centru, zamolio ih da mi malo vide kako se to događa u susjedstvu, odnosno malo širem ili užem susjedstvu. Pa npr. u Austriji, Belgiji, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Njemačkoj, Švedskoj, Švicarskoj ta RTV pretplata se ubire izravno. Dakle, nema priče o Telekomu, o Elektro itd., samo u Srbiji ide se preko, dakle računa za električnu energiju. Hoćete li da vam pročitam samo koliki su iznosi tih RTV pretplata. U Austriji vam je to 38,5 maraka, ali u njih ima po regijama, u Belgiji vam je 16 maraka, s tim da je Flamanija ukinula uopće RTV pretplatu jer je isto tako padao odziv za, kako da kažem, plaćanje RTV pretplate, Crna Gora to radi iz budžeta, znači u Hrvatskoj je to 20 KM, u Njemačkoj 34 KM, u Srbiji je 2,4 KM, u Švedskoj 38, u Švicarkoj 66, u nas je 75(?). Reći ću vam samo kako to radi Austrija. Austrija to radi na način da je formirala jednu Agenciju koja se zove GIS i ona je vlasništvo Austrijske radiotelevizije i Državnog ministarstva financija. I oni takav prikupljen novac stavljaju na jedan račun koji se onda dijeli na Državnu televiziju, ali se daje lokalnim vladama i te lokalne vlade dijele lokalnim RTV kućama, školama i kulturnim institucijama. Dakle, to su vam sve modeli koji su mogući i koji bi se mogli dijelom primjenjivati i kod nas, da li belgijski, da li švicarski, da li austrijski. Odbor sustava nikad nije ni pokušao da ponudi rješenje osim kad je vioda došla do ušiju. Oni se, dakle iz .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... u mjesec spašavaju na način da, dakle da nude promjene Zakona koji ne stoji, dakle. Stoga, pošto nemam dovoljno vremena kad steskratili, ja ću predložiti tri zaključka na tragu svega ovoga. Prvi je zaključak da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH odgovorne za neprovođenje Zakona o Javnom RTV sustavu, a time i BHRT-a kao servisa, smatra Upravni odbor sustava, odnosno BHRT. To je prvi zaključak. Samo ću ... Drugi, Zastupnički dom razrješava dužnosti Upravni odbor BHRT-a i zahtijeva da se pokrene postupak imenovanja novog Upravnog odbora sustava. I treći zaključak, Zastupnički dom preporuča entitetskim parlamentima da pokrenu postupak razrješenja entitetskih upravnih odbora servisa. Hvala lijepo.
Hvala. Povreda Poslovnika, Sadik Ahmetović.
Pa nemojte, ... mi smo ušli, vidite koliko je sati, puštate da poslanik govori o ... što nema nikakve veze, prvo ni sa onim što piše u Zakonu, a drugo raspravljamo o postupku. Nemojte ljudi da, vidite koliko je sati, da ... 68
A šta je bilo povrijeđeno, izvinite, šta je mislim, na šta se žalite, nisam shvatio.
... proceduri, gospodine predsjedavajući. Dakle, ako ja dobro čitam na ovom monitoru, čovjek predlaže zaključke već, ... govori o ...
Dobro. Poslanik Momčilo Novaković, diskusija.
S obzirom da diskutujemo samo o zahtjevu za razmatranje Zakona po hitnom postupku ja ću, nemam namjeru zaista o ovome diskutovati, već sam nekoliko puta javno o tome diskutovao ..., tako da na Domu neću oko toga govoriti. Hoću samo reći da smo mi danas glasali o stavljanju, odnosno skidanju s dnevnog reda ovo suprotno Poslovniku. Naime, ovo je obavezna tačka dnevnog reda u skladu sa članom 133. Poslovnika, gdje je jasno rečeno da ako predlagač predloži nešto po hitnom postupku to razmatra na prvoj sjednici. Dakle, nije moguće skinuti sa dnevnog reda, i današnje izjašnjavanje je bilo suvišno, ništa drugo. Naravno, kad se radi o hitnoj proceduri različita su tumačenja da li bi mogli servisi nastaviti ovaj posao do 30.06. bez produženja ovog člana Zakona ili, ovaj, ili to mogu uraditi samo na osnovu odluke Odbora. U svakom slučaju do 30.06. nije ostalo puno vremena. I kad izglasamo ili ne izglasamo danas ovaj Zakon ukoliko Odbor sistema ne nađe adekvatno rješenje do 30.06. mi ćemo se 30.06. vjerovatno naći u mnogo goroj situaciji nego što smo danas. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, član 133. stav 3. potpuno je jasan. Molim vas, kad se o zahtjevu za hitni postupak obavi rasprava glasa se. Ako se zahtjev za hitni postupak usvoji Dom nastavlja raspravu o samom tekstu zakona. I šta će se sad ovdje desiti? Mi ćemo imati dvije rasprave o suštini zakona, pogubićemo vrijeme. Dakle, molim vas prekršen je Poslovnik, član 133. samo se može raspravljati o zahtjevu za hitni postupak u ovoj fazi.
Dobro. Poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Klub SDS-a ne može podržati hitnu proceduru iz razloga koje je navodio i kolega Lovrinović, koje su u pitanju proceduralne prirode. Pored toga ne znam uopšte čemu hitnost, da li zato što neko neće, ne radi svoj posao, ne želi da ga radi, očekuje da to uradimo mi umjesto 69 njih kao zakonodavac. Član 18. Zakona o Javnom RTV sistemu Bosne i Hercegovine, član 18. stav (3) kaže da naplatu RTV takse mogu vršiti javni RTV servisi putem vlastitih službi, kao što to radi RTRS, ili taj posao na ugovornoj osnovi mogu povjeriti drugim pravnim licima. Dakle, njih niko ne onemogućava da sami provjere taj posao Elektroprivredi, Telekomu. Zašto oni to nisu uradili trebaju onda da nam odgovaraju ovdje. Ja moram isto izraziti nezadovoljstvo, i to je jedan od razloga, možda ne dovoljno snažan ali pokazuje odnos Odbora sistema prema ovom Parlamentu. Još 23. februara 2015. godine postavila sam poslaničko pitanje upućeno Odboru sistema – koliko su sjednica održali od 1. maja 2013. do 31. maja 2014. godine. Njihova zakonska obaveza je da održe jednu sjednicu mjesečno. Znate li koliko su ih održali? Pet, ali su pri tome uredno uzeli naknade. I pošto je riječ i o članovima upravnih odbora javnih RTV servisa njihove neto naknade su iznosile na godišnjem nivou 38.000 maraka pojedinih članova, govorim o onim koji su došli ispred RTRS-a, za njih znam sigurno. Ja odgovor na to poslaničko pitanje ni dan danas nisam dobila. Znači, prvo oni treba da promijene odnos i da se odgovorno odnose prema svom poslu. Da bismo im mi pomogli moraju raditi svoj posao i pomoći sami sebi. I to je razlog zašto mi ne možemo podržati hitnu proceduru. Hvala.
Damir Arnaut, predpostavljam ponovo ista tema, jel.
Povreda Poslovnika, član 133.
Slušajte, ja vodim sjednicu. Znači, čuli smo ...
Predsjedavajući, maloprije sam Vam izašao u susret i odustao od pauze, što ne znači da ću opet. Molim Vas primjenjujte Poslovnik ako vodite sjednicu. Dozvoljavate raspravu o suštini Zakona. Hitni postupak može se zatražiti kada se radi o zakonu visokog stepena hitnosti, očito jeste zbog same teme Zakona do 30.06., ili koji je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti u jednom čitanju. Jeste, ima jedan član, prema tome, a ovdje vodi se rasprava o suštini Zakona. Molim Vas nemojte to dozvoljavati, jer jasno se time krši Poslovnik.
Dobro, naučili smo na te komentare. Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Uvaženi kolega Arnaut, ja o suštini Zakona nisam diskutovala, ja sam samo rekla da nema razloga za hitni postupak jer već postoje zakonske odredbe koje omogućavaju da se ovaj problem riješi. Ne vidim razlog za hitnost osim ako neko neće da ne radi svoj posao. Hvala.
Povreda Poslovnika, Denis Bećirović. 70
Ja ću isto kao i kolega Arnaut i kao vrlo često ... predzadnji red upozoravamo da Poslovnik mora biti jednak za sve. Ovo ne govorim sada zato što trenutno predsjedava prvi zamjenik, gospodin Bosić, već zato što smo i danas imali situaciju da predsjedavajuća, čak i regularno kad se prijavite imate one tri minute, po nekoliko puta prekida poslanike opozicije čak i u čistim stvarima kad je Poslovnik u pitanju. Ovdje je stvar potpuno jasna, Poslovnik propisuje šta je hitni postupak. Kako se to tumači i mi ovdje imamo ponovo jednu situaciju koja se udaljava od Poslovnika. Ja moram reći da imamo i mi u opoziciji priliku da odgovorimo na takav način vođenja sjednica i bilo bi dobro da Poslovnik bude primjenjivan jednako za sve. S obzirom da to nije bio do sada slučaj, ovo nije kolega Bosiću primjedba na Vaš ovaj dio predsjedavanja, već generalno za ovo što se događa zadnjih sjednica na Predstavničkom domu, u ime Kluba SDP-a tražim pauzu. I neko od nas će uvijek tražiti pauzu odsad kad dođe do povreda Poslovnika ili dvostrukih aršina kod tumačenja Poslovnika. Zahvaljujem, 15 minuta pauze.
Ko je predsjednik Kluba i kolika je pauza?
15 minuta pauze.
15. minuta. Dobro, onda poslije toga ćemo mi tražiti pola sata. Nastavljamo sa radom. Znači, ima li potrebu predlagač za pauzu da obrazloži? Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, pauzu smo zatražili da izrazimo svoje nezadovoljstvo stalnim kršenjem Poslovnika, tačnije njegovog člana 77., gdje vi u Kolegiju dozvoljavate da ljudi pričaju mimo dnevnog reda. Da se ovo u buduće ne bi dešavalo i da nebismo koristili taj metod molimo vas da se pridržavate člana 77. i svojih prava da prekinete raspravu ukoliko je van dnevnog reda.
Diskusija, Dušanka Majkić.
Hvala Vam. Evo, dozvolite mi da kažem nekoliko riječi zbog čega mislim da bi trebalo prihvatiti ovu hitnu proceduru. Prva stvar koja ovdje obavezuje je da je to u skladu sa članom 133. koji kaže da predlagač može u pisanoj formi zatražiti od Doma da prijedlog zakona visokog stepena hitnosti, ili koji je formulisan na tako jednostavan način, i jedno i drugo je, može usvojiti ili odbaciti u potpunosti, razmatrati u jednom čitanju. 71 Zašto mislim da jeste, treba da bude hitna procedura? Prva stvar je Parlament je zadnji put izmijenio Zakon o Javnom RTV sistemu 2015. godine i to izmijenivši član 42. stav (4) na način da naplatu vrše telekom operatori zaključno sa 26.10.2015. Danas je 17. mart 2016. Znači, period od 5 mjeseci nema naplate, za taj period nema naplate RTV takse. Šta još dalje znači? Ukoliko bismo probili i nebismo donijeli odluku da ovo ide po hitnom postupku to znači da bi se dogodilo da 30.06. kad ovo istekne Parlament bi ponovo morao da se bavi ovom problematikom na isti način. U poziciji smo teškoj u kojoj smo se našli. Imamo dvije mogućnosti, da pustimo da propadnu RTV servisi ili da im pomognemo još jednom. Zato Zakon nema druge mogućnosti nego da bude po hitnom postupku. Za kasnije više nije bitan, to više ništa ne može pomoći. Mislim da i ovaj rok od 30.06. treba ograničiti ovim. Zato sam mislila da predložim zaključak, dakle taj zaključak je vezan za ovu hitnost – da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Odbora sistema da do 30.04. predloži novi model naplate RTV takse i o tome obavijesti Predstavnički dom. Ako to urade do 30.04. mi ćemo imati vremena da provedemo proceduru i da usvojimo, konačno da riješimo ovo pitanje. Ako to ne urade do tada opet ćemo biti u istoj poziciji na kojoj smo danas. Dakle, molim vas da usvojimo ovo i da agoniju, prolazi, vjerovatno ste prolazili tad pored ovih ljudi koji prate sjednicu, svi pitaju kako ćete glasati, šta ćete danas uraditi da bismo mi preživjeli. Dakle, mislim da nemamo mnogo izbora, hitna procedura i usvajanje ovog Zakona. Hvala.
Diskusija, Šefik Džaferović, zamjenik predsjedavajuće.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Nema tog zakona koji može obuhvatiti sve moguće situacije u životu, a tako ni Poslovnika o radu jednog Doma koji može da obuhvati sve moguće situacije. Tačno je da mi sada raspravljamo o hitnosti procedure i da nakon što odlučimo da je hitna procedura otvaramo raspravu o samoj suštini Zakona. Ali je takođe tačno da mi sva glasanja stavljamo na kraju sjednice. I večeras ćemo kada budemo odlučivali i u jednom lancu glasali o svim tačkama doći u situaciju da imamo raspravu o ovoj temi. Zbog toga je Kolegij, jer je ovo jedna stvar koja treba da bude uređena Poslovnikom, ili ovo treba promjeniti ili glasanjem o hitnosti treba smjestiti odmah nakon rasprave, a ne ostaviti za kraj sjednice. I dozvolite nam da vodimo ovu sjednicu, vodeći računa, dakle, o tome da se ne ošteti nijedan zastupnik u svojim izjavama, i u svojim zahtjevima, i u svojim pravima. Zastupnik ima pravo na dva minuta da postavi poslaničko pitanje usmeno. Nakon odgovora, pred kamerama, ima dva minuta, tako piše u Poslovniku, da komentariše. A kada postavi pisano pitanje i dobije odgovor, ne piše u Poslovniku koliko vremena traje odgovor ili komentar. Logično bi bilo da traje dva minuta kao i kada je usmeno, ali ne piše. Dozvolite nam da to vodimo, mi smo zato tu. I mislim da je ovaj Kolegij vrlo ozbiljan i vrlo odgovoran, nevezano je što ja sjedim, ovaj, ili što sjedi gospodin Bosić ili gospođa Krišto u tom Kolegiju. Imate pravo na pauze, tražite kada hoćete. Javnost prati šta mi radimo i slika svakog od nas precizno. I tačno se zna kada je pauza produkt zloupotrebe i kada je pauza produkt potrebe. Ja vas molim da uzimate pauze, klubovi, onda kada su zaista pauze potrebne a ne da se prave problemi. Izvinite me ja sam ovo u okviru diskusije, na koju imam pravo, govorio o Poslovniku i o silnim prozivkama koje su izrečene na račun Kolegija. 72 O samoj suštini, mislim da trebamo prihvatiti hitnu proceduru, i mislim da trebamo glasati za ovaj Zakon, i trebamo omogućiti emiterima da funkcioniraju. Za to vrijeme Odbor sistema treba da osmisli model i onda zavisno od modela, vidjećemo da li će biti potrebna akcija samo izvršnih nivoa vlasti sa nivoa države i entiteta, ili će biti potrebe mijenjati i Zakon. U ovoj situaciji je neophodno da dobijemo ovaj Zakon, da taksa koja je do sada naplaćivana ima u Zakonu pokriće da bude nastavljena da se naplaćuje. Zato je on hitan, i ja vas pozivam, neću se javljati za diskusiju kada bude bilo o suštini ako Zakon dobije hitnu proceduru, da glasamo i za hitnu proceduru a da glasamo i za Zakon. Hvala vam.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-36/15, od 28.12.2015. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 23. sjednici Doma, održanoj 12.01.2016. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH dostavila je dana 29.02.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Na Prijedlog zakona nije bilo podnesenih amandmana. Otvaram raspravu. Ako nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-37/15, od 16.02.2016. (prvo čitanje)
Ne bi bilo u redu da o ovakvom pitanju ne kažemo nijednu riječ. Dakle, mislim da je malo institucija Bosne i Hercegovine koje bi mogle da se pohvale da su u potpunosti opravdale svoje postojanje. I mislim da je malo onih koji mogu argumentovano da kažu da su ono za šta su podigli ruke, s obzirom da je to bila poprilična egzotika, da Instituciju vojnog povjerenika, koji samo Njemačka ima, da formiramo mi u Bosni i Hercegovini. Dakle, mislim sada, i sasvim odgovorno kažem, da mi se čini da, pored toga što jeste još uvijek loše jako stanje u Ministarstvu odbrane, sasvim sam sigurna da nema Institucije vojnog povjerenika da bi ono bilo još gore. Zato njegovu, pažnju njegovim izvještajima treba posvetiti, tim prije što se mnoge preporuke koje on daje u svojim izvještajima ponavljaju iz godine u godinu. Ako ovaj Parlament smatra da tome ne treba posvetiti pažnju onda je pitanje, ovo koje sam maloprije rekla, da je vojni povjerenik opravdao svoje osnivanje ovako jedne značajne institucije, ako Predstavnički dom, a ni Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost, ne daju odgovarajuću pažnju njegovom radu. Šta je uradio to? Kaže postupio je po 72 predmeta, od toga je 60 okončano. To je veliki procenat izvršenja. Koja to institucija ima takav procenat izvršenja? Dalje, koje su osnovne pritužbe, šta to ustvari je ono zbog čega vojni povjerenik toliko ima posla? Pritužbe na interne oglase za prijem kandidata u profesionalnu vojnu službu u činu podoficira. To su ona grupa, kada od vojnika kojima ističe rok trajanja, što bi rekli, sa 35 godina, uz pomoć nekoga iz Ministarstva odbrane, često mimo svakog kriterija, dođu na poziciju da budu postavljeni za podoficira. Druga pritužba se odnosi na položaj profesionalnih lica angažovanih na poslovima remonta i održavanja u radionici Doboj. Dakle, nevjerovatno je da ljudima koji se bave, koji rade u uslovima opasnim po život Ministarstvo odbrane nije riješilo ključna pitanja njihove bezbjednosti na tim poslovima. Treća stvar, pritužbe na postavljanje vojnih lica. Mislim da svaka od ovih pritužbi sama pok sebi kaže i svima je jasno šta može biti uzrok. Pritužbe u vezi sa položajem profesionalnih vojnih lica angažovanih za potrebe Službe traganja i spasavanja, koji godinama ne dobijaju naknadu. I na kraju, netransparentnost postupaka upućivanja profesionalnih vojnih lica u misije podrške miru. Važnije je imati nekoga ko će nas toplo za to preporučiti, nego biti dobar vojnik, pa dosadašnji rad tog vojnika da ga preporuči za mirovne misije. To su strašne stvari o kojima govori, ali nije kraj i nije najstrašnije. Najstrašnije je pitanje koje se odnosi na život i boravak vojnika u kasarnama. U kakvim nam uslovima vojnici budu, šta ti vojnici jedu? Povrće i voće im ne dolazi na, često im ne dolazi na odrediše. Kaže – brašno rijetko dobijaju i obroke kupuju za vlastiti novac. Ako to nije alarmantno, ja ne znam gospodine Bosiću, ne vjerujem da je to toliko smješno, da ovo što govorim imam osjećaj da, da, ne mogu da vjerujem da bi to nekome moglo da bude tako smješno. Onda suvišno je o tome govoriti.
Molim vas da nastavite, niko se ne smije ovdje koliko ja vidim.
Dakle, mislim da bi ovim trebalo da se pozabavi i da se da zadatak da Ministarstvo odbrane napravi plan rješavanja ovoga što vojni povjerenik tvrdi i to da tačno napravi akcioni plan u smislu davanja rješenja do kada misli pojedine stvari rješavati jer se one ponavljaju godinama. To nije prvi put ovo što on kaže, vojska na pojedinim mjestima ne dobija hranu. Ne može, nema niko pravo da zbog lošeg planiranja u Ministarstvo odbrane vojska ostane bez hrane. Šta radimo sa tolikim budžetom od 270 miliona, ako nismo ustanju da rasporedimo to za ove 75 stvari? Dakle, evo pozivam vas, ne samo da podržite ovaj Izvještaj, nego da damo povjerenje vojnom povjereniku i da Dom zatraži da Ministarstvo odbrane napravi operativni plan na koji način namjerava da riješi ono što su primjedbe vojnog povjerenika u Izvještaju za 2015.
Poslanica Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. Neću komentirati Izvještaj, bio je na Komisiji za odbranu i sigurnost, čuli ste, jednoglasno je usvojen, hoću samo iskorititi rijetku priliku da se u potpunosti složim sa onim što je govorila kolegica Majkić i naročito u ocjeni rada povjerenika i onom što stoji u Izvještaju, dakle podrška puna pri usvajanju.
Šefik Džaferović, zamjenik predsjedavajuće.
Mislim gospođa Vajzović govori o rijetkim prilikama, ovo stvarno jeste rijetka prilika da se i ja složim sa gospođom Majkić kada je ovaj Izvještaj u pitanju. Dakle, dajem podršku Izvještaju parlamentarnog vojnog povjerenika i mislim da smo bili u pravu kada smo osnivali ovu instituciju prije nekoliko godina. Hvala vam.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Prelazimo na devetu tačku, Ad. 9. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana PSBiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19-469/16, od 08.02.2016. Izvještaj je dostavljen u proceduru 08.02.2016. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH dostavila je Mišljenje 29.02.2016. Izvještaj je prihvaćen i proslijeđen u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, ima, dobro, poslanica Dušanka Majkić.
Neću govoriti o Izvještaju izuzev o jednoj stavci, koju ovaj Parlament ponavlja godinama, to je rješavanje uspostavljanja video nadzora na graničnim prelazima koje Bosna i Hercegovina još nije riješila. Nevjerovatno je da Savjet ministara ne ispunjava zaključke ovog 76 Doma. Nevjerovatno je da Uprava za indirektno oporezivanje takođe se oglušila o stavove Predstavničkog doma, mislim da i Dom naroda slično, i da je to i dalje osnovni problem na graničnim prelazima. To omogućava nekontrolisan ulazak ljudi, nemogućnost da se bore protiv, da dokažu da su žalbe na rad policijskih službenika tačne, i sve to dovodi u pitanje da je nevjerovatno da Parlament ne istraje na tome. Ja sam i na tom dijelu predložila jedan zaključak – da se nalaže Savjetu ministara da u najkraćem roku preduzme sve neophodne mjere na uspostavljanju jedinstvenog, funkcionalnog sistema video nadzora nad graničnim prelazima u Bosni i Hercegovini. Ako se ovo ne dogodi, to će biti sve češći izvor sukoba na granici i sve veći broj problema krijumčarene robe, krijumčarenja ljudi, jer bez ovoga Granična policija, a ni Uprava za indirektno oporezivanje, ne mogu. Hvala.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. Ovaj put se nažalost ne mogu složiti s ovim što je govorila kolegica Majkić, jer mislim da to nema nikakve veze sa Odborom čiji Izvještaj usvajamo. I upravo se čudim, iako smo na Komisiji podržali ovaj Izvještaj, čudim da u Izvještaju stoji među aktivnostima i obilazak graničnih prijelaza. Dakle, ja ne razumijem šta Komisija, odnosno Odbor za žalbe ima raditi u obilasku graničnih prijelaza, a pogotovo nemam baš neko visoko mišljenje o potrebi, ili uopće o radu ovakvog Odbora, budući da puno institucija, policijskih agencija, imaju svoje komisije unutarašnje kontrole kojima pristižu žalbe građana na rad policijskih agencija i ljudi koji su tamo zaposleni. Naravno nema ko mi odgovoriti, ali evo morala sam podijeliti s vama ovo pitanje koje mi je onako ostalo nedefinirano. Hvala.
Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Dakle, žao mi je što moram da koleginici kažem. Ne tražim ja da se ona slaže sa mnom, ne mora se ni u čemu slagati, to je nevažno, ali treba znati šta je nadležnost Odbora za žalbe građana. Mi smo taj Odbor osnovali kao nezavisno tijelo koji treba da radi ovo o čemu govorimo. Dakle, ne radi to Odbor iz svoje volje i želje. Da vas podsjetim da je Odbor nadležan, to je nezavisno tijelo Parlamentarne skupštine nadležno za primanje, evidentiranje, procjenjivanje i prosljeđivanja žalbi na postupke policijskih službenika, te informisanja Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, oni su to uradili dobro. I ako o tome ne treba raspravljati ne znam o čemu treba raspravljati? Dakle treba pogledati prvo šta je nadležnost nečija, pa onda komentarisati. Hvala. 77
Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda.
Naravno, hvala lijepa, naravno da se slažem da je to u opisu posla, i ja to vrlo dobro znam, ali šta onda treba raditi Uprava za indirektno oporezivanje koja gazduje graničnim prijelazima i terminalima, šta treba onda raditi Granična policija, ovi samo primaju žalbe. Na stranu što možda najveći broj takvih žalbi odnosi se na prelaske granice, povredu nečijih prava, i to je sve, sve drugo mislim da nije unadležnosti ovakvog Odbora. Preuzeli bi ingerencije, evo dvije važne institucije druge. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Prelazimo na 10. tačku, ali prije toga bih stavio na glasanje objedinjavanje rasprave od 10. do 15. tačke dnevnog reda, s obzirom da se radi o izvještajima komisija Predstavničkog doma. Molim glasanje o objedinjavanju. Znači imamo prisutnih 41 – 21 za, protiv 1, uzdržanih 12. Znači, usvojili smo odluku o objedinjavanju. Ad. 10. – 15. Izvještaji o radu komisija Predstavničkog doma za 2015. godinu Otvaram raspravu po tačkama od 10. do 15. Izvolite. Znači, prvo ide poslanica Maja Gasal-Vražalica, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vidim da sam ja jedina protiv bila objedinjavanja, jer smatram da zaista ne možemo ovako objedinjeno razgovarati o izvještajima koji su, po meni, vrlo bitni, zato što oni su ogledalo nas svih koji djelujemo u komisijama i dajemo svoj doprinos radom u tim komisijama. Ja sam, dakle i svojim prijedlogom da se 12., 17. i 20. tačka dnevnog reda skinu danas sa dnevnog reda zato što smo mi zastupnici i zastupnice u ovom Zastupničkom domu 22.07. usvojili jedan zaključak. Na ovo se referirao nekada, ne po ovoj tačci, ali na usvajanje zaključaka i kolega Lovrinović, gdje je bio u pravu da usvajamo zaključke koje mi sami ne poštujemo. Dakle, meni nije jasno i nije ravnopravan položaj da izvještaj nekih komisija poimenično nabrajaju članove i članice i njihovo prisustvo. A to, zašto je to bitno? Bitno je zato, kada je inicijativu gospođa, uvažena kolegica Diana Zelenika pokrenula, odnosno zastupničko pitanje koliko je zastupnika i zastupnica u pojedinim komisijama, odborima, ad hoc komisijama, privremenim komisijama, i svim drugim tijelima koja postoje u ovoj Paralmetnarnoj skupštini imenovano, da bi se pokazalo kako neki zastupnici ili neke zastupnice su raspoređeni na 20 mjesta, a ne mogu da budu na 20 mjesta istovremeno, gdje zapravo čuvaju samo, odnosno oduzimaju pravo da neko drugi 78 sudjeluje u tim komisijama, iako nas ima ravnopravno sva tri konstitutivna naroda i apsolutno bismo mogli da uskočimo, tako reći, da mijenjamo neke koji ne mogu da učestvuju u radu tih komisija. Dakle, meni je žao što su kolege i kolegice propustile da se referiraju, odnosno da pročitaju zaključak koji smo mi 2015. usvojili i koji bi trebao da poimenično sadrži naše prisustvovanje i naše odsustvovanje sa komisija. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanica Dušanka Majkić.
Pa da kratko kažem. Prethodna govornica je dobrim dijelom u pravu, jer mi nikada u ovom Parlamentu nismo bili spremni da otvorimo i pričamo na tu temu koliko smo stvarno spremni da budemo angažovani. Poslanik treba da radi u radnom tijelu. Ovo ovdje, to je predstava, a ono gdje je stvarni i efikasan rad to treba da budu radna tijela Parlamenta. Tako je u svim parlamentima, tako bi trebalo da bude i ovdje. I sada kada sam pogledala malo na šta se svodi taj rad, recimo, Ustavnopravna komisija je imala 20 sjednica i razmatrala 89 tačaka. Komisija za spoljne poslove 18 sjednica i 156 tačaka. Komisija za spoljnu trgovinu i carine 7 sjednica i 23 tačke. Komisija za finansije i budžet 17 sjednica i 68 tačaka, i Komisija za ravnopravnost spolova 5 sjednica i 28 tačaka. Dakle, vidi se već po komisijama koliko smo mi nejednako raspoređeni. Neki poslanici ni u okviru ovih komisija, koje su zaista se rijetko sastajale, ne dolaze, nisu redovni. Ne može baš tako, jer da li to znači da možemo svi da primjenimo taj princip, i na šta će ličiti ovaj Parlament ako svi napravimo taj princip da možemo i ne moramo dolaziti na sjednice? Dakle, molim vas, mi primamo iste plate. Ako primamo iste plate trebali bi da imamo i angažman poprilično jednak. Ali ta priča može da se otvori onda kada budu poslanici spremni da to pitanje otvore. Očito da ga danas još uvijek nisu spremni.
Poslanik Borislav Bojić, diskusija.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Ja ću vrlo kratko. Dakle, da napomenem, kada je u pitanju Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava oba doma Parlamentarne skupštine želim da kažem da je ovaj Izvještaj zaista u metodološkom smislu napravljen vrlo kvalitetno, iz koga se pregledno može sagledati ono što je rađeno u samoj Komisiji. I, naravno, želim da kažem da je sam sadržaj rada ove Komisije zaista, i spektar aktivnosti je vrlo širok. Kada je u pitanju procenat prisutnih na samoj Komisiji, on je zaista 70%, što je za svaku vrstu pohvale. Ono gdje se vidi da je manja prisutnost, to je na tematskim sjednicama, jer jednostavno zbog usaglašavanja termina tematskih sjednica sa zasjedanjima domova, došlo je do određenih situacija u kojima nismo prosto to mogli da predvidimo. Recimo regionalna konferencija koja je održavana istovremeno kada i zasjedanje Doma naroda i kada ova Komisija unaprijed najavi nekoliko, evo da kažem, desetina i više dana, i više od mjesec dana najavi određenu vrstu aktivnosti, ako bi mogli kolegijumi, Doma naroda prije svega, evo ovoga puta se dešava sa Domom naroda, i prošli put se desilo sa Domom naroda 79 da u isto vrijeme zakaže tu sjednicu, te se onemogući da poslanici u Domu naroda prisustvuju u radu ovih sjednica, tako da se bolje iskoordinira ova aktivnost iz prostog razloga što se uloži maksimalno veliki napor i trud ostalih kolega, kako bi jednostavno ova aktivnost protekla na valjan način. Ja prosto želim da kažem da ova vrsta izvještavanja i ova vrsta samog sadržaja rada je nešto što, po meni, je sasvim, sasvim korektno. I ovo što je kolegica Majkić iznjela, što se tiče ove Komisije, ona je imala, između ostalog, petnaestak, čini mi se, sjednica, da, imala je 70 tačaka dnevnog reda, i prisustvo na ovim sjednicama bilo je 70% iako se je dešavalo da su ove tematske sjednice nekada zakazivane u vrijeme zasjedanja domova. Stoga bih ja zamolio kolegijume oba doma Parlamentarne skupštine da prosto vode računa o tome, kada se unaprijed više od mjesec dana ili više od dva mjeseca najavi određena aktivnost, da se te vrste termina ne uzimaju, ili da nam se kaže da tada ne možemo držati tu sjednicu, pa će jednostavno prisutvo poslanika biti daleko veće i onda će biti i kvalitetniji rad. Jer nema smisla, veliki broj međunarodnih organizacija, nevladinih organizacija prisustvuje ovim sjednicama, a iz opravdanih razloga ne mogu da prisustvuju poslanici, pa se stiče utisak da neki ljudi neće da dođu na ova zasjedanja. Naprotiv, ima interesa za rad u ovoj Komisiji, ali jednostavno, čini mi se, hoću da ukažem samo na ovaj detalj, bolje koordinacije u smislu omobućavanja da se ove sjednice zakazuju valjano. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica.
Pa ne bih rekla da je neka vrsta replike, ali uvaženom predsjedavajućem Zajedničke komisije za ljudska prava, čija članica sam i ja, kada se kaže 70% prisutva, to je tačno da je nas 70% prisustva, ali ovi izvještaji upravo kada pogledate poimenično navedeno vidjećete da su to uvijek isti ljudi. Dakle, nije sporno 70% imati, ali uvijek isti ljudi se odazivaju sjednicama i uvijek isti ljudi su tu da pokrenu aktivnosti i iznesu aktivnost tematskih sjednica. I nije tačno u svim slučajevima da se je podudarilo da bi neki prisustvovali, ali su bili na Domu naroda, ili su bili, tačno je da su bili u Strazuburu, tačno je da su bili u Vijeću Evrope, tačno je da su bili u Briselu, to je tačno I ti ljudi su takođe uvijek isti koji budu delegirani da idu negdje van Bosne i Hercegovine. Suština je tu kada se dobije poimenično aktivnosti poslanika, poslanica, zastupnika i zastupnica, a kada ja dobijem odgovor od međunarodnog sektora kojeg čekam, Sektora za međunarodne bilateralne odnose, kojeg čekam već ja mislim pola godine, tu će se vidjeti ko je aktivan van Bosne i Hercegovine, zbog dnevnica, zbog ovoga ili onoga, a ko je aktivan u Bosni i Hercegovini. A otvaranjem naše web stranice, ako je neko otvorio, i kada vidite poimenično, da otvorite nekog zastupnika ili zastupnicu, tu vam pišu – aktivnosti, ništa nije uvedeno. Što znači, da se, utisak javnosti može biti da mi ovdje ništa ne radimo, osim što zasjedamo ovako po dnevnom redu, da nije inicijativa i ovih izvjetšaja, ne znam o čemu bismo pričali, da mi sjedimo, a aktivnosti koje mi sprovodimo u svojim parlamentarnim tijelima ili komisijama tu nijedna aktivnost nije navedena, a jako su bitne tematske sjednice koje mi organiziramo. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković. 80
Ja sam samo htio da upozorim da smo spojili tačke do 15. a ne do 22. Dakle, o zajedničkim komisijama ne vodimo raspravu sada, nego o komisijama Predstavničkog doma, a onda ćemo na sljedećoj tački raspravljati o njima. To samo, ništa više.
Hvala. Ispravak krivog navoda, poslanik Borislav Bojić.
Potpuno ste u pravu kolega Novakoviću. Zaista, ja se izvinjavam, jer sam mislio da su sve komisije, ne gledajući jednostavno, na dnevnom redu stavljene na razmatranje, i iz tih razloga vjerovatno i kolegica nije pomenula ove komisije, dakle, jeste tačno. I ovo što je kolegica Maja kazala, ima tu tih elemenata, ali sve u svemu, ono što se govori o procentima, procenti su takvi kakvi jesu, dakle, nismo dali nikakav lažan podatak. Ja nisam htio ni želio da pravdam nekoga ko iz raznih razloga ne prisustvuje sjednicama, to mi nije bila uopšte namjera, nego mi je bila samo namjera da ukažen način na koji se vode ove aktivnosti. I svakako pozivam kolege da značajnije uzmu učešće u radu komisija, jer jednostavno je to dobar način da možemo da obavljamo svoje poslove. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanik Šemsudin Mehmedović.
Pa, za svaku je pohvalu, evo ovaj uređen pristup u izvještavanju o radu komisija na godišnjem nivou i svakako, evo javljam se kao predsjednik Komisije za vanjsku trgovinu i carine, koju je kolegica Maja pomenula kao, evo nismo dostavili Izvještaj o prisustvu zastupnika i zastupnica. Ja sam odmah reagovao da sekretar Komisije to podijeli zastupnicima iz razloga što smo mi imali takođe primjedbu prilikom utvrđivanja Izvještaja o radu ove Komisije, da to nije dostavljeno Komisiji. Stoga svakako bi bilo vrlo interesantno pogledati zbog čega pojedini zastupnici i zastupnice ne prisustvuju sjednicama komisija, jer međunarodne aktivnosti nisu u sedmicama kada mi imamo zasjedanja Zastuupničkog doma, i prije toga komisija, koje su uglavnom u principu dan ili dva ranije. Stoga, čini mi se, da postoji određen stepen nediscipline među zastupnicima koji se ne odazivaju na pozive i vrlo je teško imati kvorum prilikom rada sjednica. I ja bih molio kolege da zaista ozbiljnije se pristupi, evo radu, ne samo komisija, nego i Parlamenta uopće. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. 81 Predlažem da se izjasnimo o prijedlogu spajanja tačaka od 16. do 21. Raspravu, znači objedinjavanje za raspravu tačaka od 16. do 21. Molim glasanje. Za 25, protiv niko, uzdržanih 14. Znači usvojili smo objedinjavanje rasprave. Ad 16. – 21. Izvještaji zajedničkih komisija Predstavničkog doma za 2015. godinu Otvaram raspravu. Prva je poslanica Nermina Kapetanović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Na tragu diskusije uvaženog gospodina Bojića, budući da se radi sada o činjenici da razgovaramo o zajedničkim komisijama, ja želim da kažem sljedeće, vrlo slično onom što je kolega kazao. Događa se, ja primarno ne krivim baš samo Kolegij u tom svemu, nego i predsjednike komisija, događa se da, evo kada je sjednica za ljudska prava u pitanju, dogodilo se izvjestan broj puta da je unatoč činjenici da je ta Komisija na vrijeme zakazana da je bilo da neke druge komisije održavaju svoje statanke u to vrijeme. Evo tako će se dogoditi i slijedeće sedmice u utorak, unatoč činjenici da je uvaženi predsjedavajući prije mjesec dana zakazao sesiju, vrlo ozbiljnu sesiju o stanju ljudskih prava u Mostaru, 22. i 23., ali se sada događa da je Komisija za evropske integracija pomjerena, pomjerena je, dakle sa četvrtka na srijedu, što znači da, evo tri delegata iz bošnjačkog naroda, dva koja su u Domu naroda i ja koja imam obavezu prisustvovati Komisiji za evropske integracije iz prostog razloga jer sam dio Kolegija, ja sam druga zamjenica, ne mogu prisustvovati konferenciji koja me jako zanima. Stanje ljudskih prava me jako zanima i znam da je vrlo brižljivo pripremljena konferencija. Stoga bih ja molila i predsjedavajuće komisija da malo više fleksibilnosti i više kooperacije i saradnje imaju sa predsjedavajućim drugih komisija. Postoji još jedna stvar, kako znamo u Parlamentarnoj skupštini BiH se vrlo često formiraju ad hoc komisije. Meni se dogodilo, ne mali broj puta, da su ad hoc komisije, kojima sam ja recimo prisustvovala sa uvaženim kolegom Tadićem, predsjedavajućim drugog Doma, da nismo, da smo bili spriječeni recimo da dolazimo na Komisiju za evropske integracije jer smo imali intervjue, zakazane intervjue sa puno kandidata, sa 19 recimo kandidata. Ne možete napustiti takvu vrstu intervjua ako predsjedavate takvim radnim tijelom i doći na sjednicu Komisije. Površni posmatrač kada to posmatra sa strane, onda bi rekao – aha, puno izostanaka ne zanima je komisija, evo personaliziraću ja, ja nemam komplekst takve vrste. Dakle, mislim da, ne samo Kolegij, nego i predsjednici svih komisija, trebaju da razgraniče ko je prije pravo prioriteta i pravo prečeg, ko je prije zakazao sjednicu, to je jedan. I postoji stavka dva, dogode se stanja bolesti kod zastupnika i postoje opravdani i neopravdani izostanci. Mislim da kada je neko bolestan fizički je spriječen da prisustvuje sjednici, svako ima pravo na zdravlje i ne možemo mu sprječavati to pravo da boluje ako je bolestan i to nije isto kao što je nezainteresovanost zastupnika koje to ne zanima. 82 Zato bih zamolila, evo u vrlo neugodnoj situaciji zbog konferencije koja je utorak i u srijedu u Mostaru, da se ne događaju takve stvari da jedni drugima ulazimo u termine komisija. Treba da dovoljno poštujemo jedni druge, jer ne postoji manje ili više važna komisija. Zahvaljujem.
Hvala. Diskusija, poslanica Dušanka Majkić.
Kratko, kao ovo maloprije što sam. Kako su radile zajedničke komisije? Komisija za odbranu i bezbjednost je održala 14 sjednica i razmotrila 102 tačke. Ali neobično je vidjeti Zajedničku komisiju za ekonomske reforme i razvoj koja je imala samo 4 sjednice i razmotrila svega 17 tačaka. Često se pitamo šta je ustvari i koliko je opravdana ta Komisija, ali nikada nismo imali snage da završimo priču o tome da li 4 sjednice komisije za godinu dana mogu da opravdaju postojanje te Komisije. Druga nevjerovatna stvar da, recimo Zajednička komisija za evropske integracije, održala je svega 9 sjednica i razmotrila svega 44 tačke. Pa, ja ne mogu da shvatim da je to što je sada najakuelnije i što najviše materijala dolazi po različitim osnovama, da je to samo bilo, da je to bilo manje nego što je uradila Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost ili recimo Komisija za ljudska prava. Mislim da to nešto, pokazuje se da nešto nije uredu, nešto nije uredu. Komisija za administrativne poslove imala je 6 sjednica ali je razmotrila 107 tačaka. Dakle, znam da oni grupišu i skupljaju materijale i onda naprave sjednicu i znam da je to veliki rad Administrativnoj komisiji. Dakle, imamo Obavještajnu koja je formirana, tek 01.07. je imenovan predsjedavajući, ali to je Komisija koja je svaki put bila pokazana kao komisija koja je najrjeđe zasjedala. Tako da ovo sve pokazuje ko smo i gdje smo.
Hvala. Diskusija, izvinjavam se, Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Da, gospođi Majkić ispravka netočnog navoda, zato što je Povjerenstvo zajedničko za evropske integracije sve točke samo kreiralo, dakle ne znam je li nam ijednu poslao Kolegij? Svima drugim, dakle po Poslovniku, a i nama bi trebao slati, dakle ne šalje uopće Kolegij, nego mi točke sami kreiramo, radimo, i mislim da smo radili, dakle kada biste ušli u suštinu i meritum onog čega smo radili, vidjeli biste koliko smo učinili i uradili. Imamo pripremu delegacije osim toga, dakle kao posebne sastanke, imamo već okrugle stolove, sjednice Parlamentarnog foruma, sve to radi Povjerenstvo. Pročitajte dalje Izvješće, dakle ne samo sjednice Povjerenstva. Da li me razumijete? Znači, mi gotovo, možda jedna točka da je došla od Kolegija, sve ostalo radilo je Povjernstvo koristeći poslovničke mogućnosti da radi i odabire točke koje su interesantne.
Hvala. Poslanik Momčilo Novaković, rasprava. 83
I ja ću vrlo kratko. Naime, ja ću samo iznijeti jednu činjenicu koja je bila prisutna u prethodnom periodu, a mi ćemo to ovih dana imati u narednom periodu na dnevnom redu Administrativne komisije i riješićemo. Naime, imali smo situaciju u kojoj su odluke Administrativne komisije, odnosno pravilnici koji su usvojeni, vrlo često tumačeni od strane Zajedničke službe na jedan, mogu reći, i nakaradan i neprihvatljiv način. Tako da nam se dešavalo da u jednom momentu se tumači da poslanici koji dolaze u Sarajevo na sjednice imaju pravo na naknadu troškova samo ako dolaze na sjednice domova i sjednice komisija. Kao da ne postoji parlamentarni rad i izvan komisija i sjednica domova. Na posljednjoj sjednici smo onda utvrdili da nije tako i da to ne piše u aktu koji je donijela Administrativna komisija, nego da je to Zajednička služba tumačila na neki svoj način, naravno suprotno aktu i zbog toga smo i donijeli jednu odluku, odnosno jedan zaključak da se u narednih nekoliko sjednica sva akta koja je donijela Komisija još jednom pregledaju i da se jednostavno ne dozvoli da službenici tumače na svoj način odluke Administrativne komisije.
Zatvaram tačku. Prelazimo na 22. tačku, Ad. 22. Specijalni izvještaj „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih organa u Bosni i Hercegovini licima sa invaliditetom“ – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02,03-12-501/16, od 10.02.2016. Izvještaj je u proceduru dostavljen 10.02.2016. Kolegij Doma je nadležanim za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje 15.03.2016. Komisija je predložila usvajanje sljedećeg zaključka: – Traži se od Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH da u roku od 6 meseci dopuni Posebni izvještaj tako da Konačni izvještaj odgovara stvarnom stanju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za diskusiju. Zatvaram 22. tačku. Idemo na 23. tačku dnevnog reda, Ad. 23. Specijalni izvještaj o (ne)poštovanju ljudskih prava i prava iz područja rada u kompaniji „Boksit“ Milići, s preporukama – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, akt broj: 03/6-37-471/16, od 09.02.2016.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, nekoliko rečenica, ja smatram da je ovdje kada je u pitanju ova tačka dnevnog reda i Specijalni izvještaj koji je dostavio ombudsmen, dakle aktivnost koju je ombudsmen proveo sama ukazuje na nepoštovanje, odnosno poštovanje ljudskih prava i iz ovih činjenica u kojima se konstatuje dakle stanje, ja sam mišljenja i vama sam podijelio na klupe prijedlog zaključka koje bi po meni, trebao da donese Predstavnički dom iz prostog razloga da dodatno prije svega osnažimo sve ono što je navedeno u samom Specijalnom izvještaju. Stoga predlažem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH pozove Okružno tužilaštvo u Istočnom Sarajevu i Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske da hitno preduzmu mjere u skladu sa svojim nadležnostima, a vezano za Specijalni izvještaj ombudsmena za ljudska prava BiH o ne poštovanju, odnosno poštovanju ljudskih prava iz oblasti rada u kompaniji „Boksit“ Milići, u kojem je utvrđeno da je došlo do ugrožavanja sigurnosti, fizičkog napada, povrede prava na rad, što je konstatovao ombudsmen, korištenja poligrafa kao metoda disciplinovanja radnika mimo Zakona o radu i drugih opštih propisa koje regulišu oblast radnih odnosa, zbog čega se njegova upotreba može dovest, doživjeti kao mobing. Te, uspostavljena zabrana kretanja, zastraživanja i iznošenja optužbi koje nisu utvrđene u zakonom propisanim procedurama, čime se ograničavaju osnovna ljudska prava. Ovakva vrsta zaključka bi dodatno osnažila ovaj stav koji je ombudsmen donio i mislim da bi na ovaj način bila poslata i određena poruka svima dugim koji na bilo koji način, a kršenje ljudskih prava kada su u pitanju rad i radni osnosi, zaista je ogroman broj u BiH. Veliki je broj onih nad kojima se vrši kršenje ljudskih prava, ne prijavljuje. Dakle, jednostavno čak i nema povjerenja da bilo ko od nadležnih institucija svojim mjerama može da preduzme bilo šta, što bi bilo u interesu prije svega ostvarivanje i zaštita ljudskih prava, prije svega zaposlenih radnika. Stoga bi ova vrsta zaključka, po meni, kod ovog slučaja bila dodatno osnaživanje stava koji je iznio ombudsmen, a Predstavnički dom bi stao u zaštitu zaštite ljudskih prava. Evo, hvala vam.
Hvala. Diskusija, poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Drago mi je da smo dobili Izvještaj ombudsmena. Ja bih im se zahvalila što su korektno i dobro uradili svoj posao. Nažalost, oni ne mogu uraditi onoliko kliko se negativnih stvari može 85 desiti u Milićima i onoliko incidenata pokriti koliko ih je u stanju napraviti gospodin Dukić. Nakon ovog Izvještaja, u potpunosti znači pokazali smo da smo bili apsolutno u pravu kada je pravljen ovaj Izvještaj. Nakon ovog Izvještaja ja ne znam, zaista je, ali evo molila bih vas da se bar javno oglasite po tom pitanju, ne treba nam novi izvještaj. Ponovo je riječ o mobingu radnika, kršenju Zakona o radu. Na sajtu kompanije „Boksit“ 26.02.2016.godine, izdata je instrukcija svim zaposlenim, koja kaže – procjena je da bi minimum svaki zaposleni trebao 30% svojih sredstava, odnosno novčane naknade da potroši u okviru kompanije, odnosno uzimajući određene robe i usluge, kako je to već uobičajeno do sada bilo, odbi mi od plate. Sistem koji imamo na raspolaganju omogući će da se na adekvatan način pravi i evidentira promet za svakog pojedinca, bilo preko robne kuće, motela, usluge prevoza, uzimanje goriva kroz poslovne centre, usluge iz oblasti građevinarstva, transporta itd. Ovaj sistem primjenjivaće se od 1. marta ove godine. Svaki pojedinac može više a ne manje od 30% na gore navedeni način potrošiti. Dakle, i na kraju se kaže, kako će biti uspostavljen elektronski sistem za praćenje koliko vi kao radnik potrošite, kako bi se na vrijeme poduzele odgovrajuće mjere ukoliko ima problema u primjeni ove instrukcije ili potrebe da se nešto promjeni. Predsjednik kompanije, gospodin Rajko Dukić. Dakle, to bi vam bilo istako kao kada bismo mi sada donijeli instrukciju ovdje, da svako od nas mora 30% svoje plate potrošitiu ovom dole restoranu i da će se to pratiti. To je strašno. I takvim pritiscima i takvom mobingu su ti ljudi izloženi. Moram reći i da je MUP Republike Srpske reagovao i uočio brojne nepravilnosti u toj fabrici, odnosno zloupotrebu onog što se zove obezbjeđenje. I jasno evo sa stranice MUP-a Republike Srpske se kaže da tu obezbjeđenje vrše lica koja nisu akreditovana za tako nešto, da oni nemaju pravo da nose oružje van kapije a da nose, da lica koja trenutno koriste pištolje koji se koriste na mjestima obezbjeđenja, nisu prošli provjere u skladu sa Zakonom o oružju i municiji. Na mjestima obezbjeđenja utvrđeno je da tri lica koja vrše poslove obezbjeđenja nemaju odgovarajuće legitimacije itd. nađeno je neko oružje koje se ne može posjedovati. Nažalost, još uvijek nismo i MUP je znači naložio da se sve ovo otkloni, nemamo povratnu informaciju da li je otklonjeno ili ne. Ne znam zašto se kolege ne javljaju, možda se boje. Evo moram reći i ovo je diskriminacija, vid pritiska, ja sam dobila tužbu na 50.000 maraka. Gospodin Dukić od mene traži, a u tužbi piše, to traži zato što sam mimo dnevnog reda sjednice naše pokrenula ovo pitanje i poret tog što u radnom materijalu za sjednicu Predstavničkog doma nije bilo nikakvih informacija o kršenju ljudskih prava u kompaniji „Boksit“ od strane njenog rukovodstva, odnosno predsjednika kompanije. To znači da je tužena na svoju ruku iz ličnih razloga pokrenula ovo pitanje. Zamislite što sam radila svoj poslanički posao, i kaže zato što sam ja sve to pokrenula, iznošenjem i prenošenjem ovakvih, znači onda je tu stenogram, šta sam pričala na sjednici, iznošenjem i prenošenjem ovakvih vijesti sa objavljenim fotografijama tužena, prvotužiocu i drugotužiocu, a drugotužioc je „Boksit“ stavlja u težak položaj, sa stanovišta bezbjednosti a posebno u ovo vrijeme kada se svugdje u svijetu dešavaju teroristički napadi. Ja zaista ne znam na koji način ombudsmeni su radili ono što su mogli. Ja vas pozivam da, jasno je da ima kršenja, jasno je da ima nepoštovanja zakona, na koi način jednog lokalnog silnika vratiti u okvire zakona i natjerati da poštuje zakon, to ne može niko od nas kao pojedinac. To mogu isključivo institucije i zato vas pozivam da podržite zaključak koji je predložio moj uvaženi kolega Bojić, jer institucije su jedine ste koje mogu da stanu u kraj ovakvom ponašanju bilo kojeg pojedinca. Hvala vam. 86
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda, Ad. 24. Dopis Kancelarije za reviziju institucija BiH, akt broj: 01-16-1-227/16, od 18.01.2016. Kancelarija za reviziju institucija BiH je, 18.01.2016., dostavila dopis Kolegiju Doma. Kolegij je nadležnim za njegovo razmatranje odredio Komisiju za finansije i budžet. Komisija je primila k znanju dopis i usvojila zaključke čije usvajanje predlaže i Domu. Zaključci glase: 1. Institucije Bosne i Hercegovine dužne su pri izradi, usvajanju i primjeni zakonskih i podzakonskih akata osigurati da navedeni propisi ne ugrožavaju funkcionalnu, organizacijsku i finansijsku nezavisnost Kancelarije za reviziju institucija BiH. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta minstara BiH da prioritetno i trajno riješi pitanje smještaja Kancelarije za reviziju institucija BiH. Otvaram raspravu. Poslanica Dušanka Majkić, diskusija.
Pa evo, moram priznati da posljednjih 10 godina, nedavno smo imali 10 godina od kako je usvojen Zakon o reviziji institucija i formirana Kancelarija za raviziju, nikad tako nije došlo eksplicitno pismo kojim se traži da se zaštiti nezavisnost Kancelarije za reviziju od izvršne vlati. To je ozbiljna stvar, i ako ste obratili pažnju mediji su mnogo tekstova posvetili tome. U zemlji u kojoj revizija jauče da su ugrožena njena, da je ugrožena njena nezavisnost Parlament bi morao da se time pozabavi. Kao Komisija za finansije i budžet mi smo raspravljali o tome, razgovarali smo i sa Kancelarijom za reviziju, a onda sam pogledala i sam Zakon. Pa tako recimo, ono što im garantuje Limska i Meksička deklaracija kao međunarodni standardi, oni garantuju funkcionalnu, organizacionu i finansijsku nezavisnost. I onda kada sm tragala za tim gdje je to, gdje se to nalazi i gdje su, je li to tako kako revizija tvrdi, vidjela sam da član 4. Zakona o reviziji kao lex specialis zakona kaže da Kancelarija za reviziju u obavljanju svojih dužnosti i provođenju nadležnosti u skladu sa ovim Zakonom je nezavisna i ne podliježe upravljanju ili kontroli bilo kojeg drugog lica ili institucije ako Zakonom nije drugačije uređeno. Dakle, apsolutna nezavisnost. Druga stvar, u članu 5. kaže da je Kancelarija za reviziju, priprema Nacrt svog godišnjeg budžeta i dostavlja ga Parlamentarnoj komisiji na odobrenje. Ministarstvo finansija nema pravo ni jedno slovo, ni jedan broj da promijeni. Dakle, nadležnost za budžet Kancelarije za reviziju je isključivo na komisiji koja, sigurno kao prvi partner revizije, će naći uvijek razumjevanja da se ispuni i ta vrsta njene finansijske nezavisnosti. I na kraju, organizaciona, član 20. ovog Zakona takođe kaže da Kancelarija za reviziju može uspostavljati regionalne kancelarije gdje je njihovo postojanje ekonomski opravdano, a da generalni revizor 87 određuje organizaciju Kancelarije i donosi interne propise, procedure i reguliše međusobne odnose između njega i zamjenika revizora. Pa onda zapitamo se gdje je ustvari problem? Ono što jeste problem je da Zakon o platama i nakandama u institucijama Bosne i Hercegovine, kao nedavni podzakonski akti Savjeta ministara, su derogirali Zakon o reviziji. Dakle, to su tri pravilnika, Pravilnik o reprezentaciji, Pravilnik o nabavci vozila i, čini mi se, Pravilnik o telefonima. Ta tri pravilnika su obuhvatile i Kancelariju za reviziju, iako nisu imala pravo da to urade. Dakle, obaveza je Parlamenta da u tom smislu isključi Kancelariju za reviziju iz primjene po ovom pravilnicima. I to znači smatram da je opravdano, i u tom smislu imam i zaključak koji kaže: – Da Predstavnički dom Parlamentrne skupštine traži od Savjeta ministara da izmijeni Pravilnik o korišćenju telefona, Pravilnik o uslovima nabavke i načinu korištenja službenih vozila u institucijama Bosne i Hercegovine i Pravilnik o korištenju sredstava reprezentacije i izuzme od primjene ovih pravilnika Kancelariju za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Time bi sačuvali onaj dio nezavisnosti o kojm i oni govore. Doduše, oni govore i to da je Bosna i Hercegovina jedina zemlja koja u svoj Ustav nije unijela revizionu instituciju po ugledu na mnoge druge zemlje, ali smatram da, kao vjerovatno što i većina smatra, da pitanje Ustava u ovoj zemlji je mnogo kompleksnije, ne može biti lako otvoreno, tako da će i ovaj njihov zahtjev vjerovatno sačekati bolja vremena. Hvala.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam danas malo kod nekih drugih točaka govorio nešto na ovu temu, i što bi koleginica Dušanka rekla, Nikola sve ti je u zakonu odgovoreno. Sve ste pročitali članke osim članka 3. koji kaže šta su ciljevi revizije. Ja sam se, naime, referirao na jedno Izvješće učinka iz kolovoza prošle godine, koje je govorilo o primjeni Zakona o pristupu javnim informacijama. Ja koliko shvaćam reviziju, ja sam i tražio odgovore, to je ono bilo na, Kolegij što mi je odgovorio, dakle, odnosno ništa posebno, smatram da revizija ne može onakve vrste, dakle nije zadužena za ono, ja mislim tako, nitko me nije demantirao ni u jednom od odgovora. Revizija mi je odgovorila ono što sam i očekivao, jer oni su radili po člancima na koje su se oni referirali, ciljevi Ureda zevizije su isključivo, dakle, praćenje utroška javnih sredstava, transparentnosti njihove, zakonitosti, itd. U tom Izvješću u kolovozu koji sam ja vidio, dakle tada je bio stari saziv revizije, odnosno i tada sam o tome govorio da oni zapravo ni jednu brojku nisu pomenuli, ništa u svezi s trošenjem novca, nego su ušli u analizu primjene Zakona o pristupu javnim informacijama. Ja sam naime čuo, doduše ne mogu to ovog trenutka potkrijepiti ničim, ali ću voditi računa kod slijedeće revizije o učinku, dakle da su se kod drugih institucija revizori ponašali recimo, primjera u ..., ali kažem ne potkrpljujem ovog trenutka to ničim, kaže kakvo vi izvješće šaljete, kaže, gore u Brisel? Ja mislim da to nije posao revizije. Dakle, revizija je formirana da prati šta se radi sa javnim novcem, kakva je transparentnost, zakonitost toga svega i sve što je vezano s tim, a ne da, dakle, analizira i zakonska rješenja, ali iz kuta utroška sredstava. Dakle, opet se vraćam na ciljeve članka 3. Zakona o reviziji. 88 Tako da mislim da ova moja rasprava, nadam se doće do ušiju ovih ljudi u reviziji, da doista se sukladno članku 3. ponašaju kada rade, i ostalim člancima kada se odnosi na reviziju učinka, a ne da ulaze u oblasti koja ih se ne tiče, a naravno podupirem njihov rad.
Nemamo više prijavljenih. Prelazimo na 25. tačku dnevnog reda, Ad. 25. Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta, broj: 01-50-1-441/16, od 08.02.2016. Kolegij Doma odredio je Ustavnopravnu komisiju nadležnom za razmatranje ove inicijative. Nadležna komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 15.03.2016. Komisija je usvojila ovu inicijativu i proslijedila je u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Poslanik Damir Arnaut, diskusija.
Zahvaljujem. Dakle, ova inicijativa je nastavak Prijedloga zaključka koji sam predložio na prošloj sjednici Predstavničkog doma koji je usvojen i koji je obavezao Centralnu izbornu komisiju BiH da dostavi informaciju o mogućnostima testiranja pilot, odnosno Pilot projekta naprednih tehnologija u izbornom procesu na lokalnim izborima 2016. godine u Bosni i Hercegovini, dakle E tehnologijama, elektronskim tehnologija. Centralna izborna komisija je u roku od 20 dana dostavila izuzetno kvalitetnu Informaciju, i ja im se zaista duboko zahvaljujem na tome, i u toj informaciji oni su pozdravili ovu inicijativu Predstavničkog doma. Takođe su dostavili i zahvalnicu svim članovima Predstavničkog doma, odnosno Parlamentarne skupštine koji su prisustvovali njihovoj prezentaciji o upotrebama naprednih tehnologija na izborima u Bosni i Hercegovini. I takođe u ovoj Informaciji Centralna izborna komisija jasno kaže da se ovi projekti sprovode na inicijativu Ureda visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini i ambasada zapadnih zemalja koje već koriste napredne tehnologije, odnosno elektronske tehnologije u izbornom procesu. Bilo je već puno riječi na prošloj sjednici o svim prednostima ovih tehnologija i mislim da tu ne treba zaista pretjerano obrazlagati koje su sve to prednosti, dovoljno je samo napomenuti da bi uštede samo time što ne bi više bili potrebni birački odbori, na koje se trenutno troši više od 50% budžeta za izbore u svakom izbornom ciklusu, odnosno oko 4,5 miliona maraka, bilo bi potrebno samo osnovno tehničko osoblje na biračkim mjestima, a i sama tehnologija bi se, prema svim raspoloživim podacima, isplatila u roku od 2 do 3 izborna ciklusa. Centralna izborna komisija je ovdje u ovoj Informaciji, koja sadrži preko 100 stranica izuzetno kvalitetno pripremljenog materijala, rekla da, s obzirom na, da će se lokalni izbori održati naravno tokom ove godine, s obzirom na rokove koje je neophodno poštivati kada je u 89 pitanju raspisivanje izbora, a to je 6 mjeseci prije izbora trebamo znati apsolutno sve, da bi Pilot projekat na ovim izborima mogao biti proveden samo kao testiranje funkcionalnosti i tačnosti opreme. I ovo je ono o čemu smo, uvaženi kolega Prodanović i ja, raspravljali na prošloj sjednici. Dakle, mi na prošloj sjednici nismo znali šta će Centralna izborna komisija reći o ovom pitanju i upravo je to bila i moja inicijativa na prošloj sjednici Doma da pitamo Centralnu izbornu komisiju šta je na ovim lokalnim izborima moguće a šta nije. I upravo smo taj odgovor i dobili od Centralne izborne komisije, dakle da može biti projekat proveden kao testiranje funkcionalnosti i tačnosti opreme, jer bi za sve ostalo bile neophodne izmjene Izbornog zakona. Tako da ovaj zaključak koji je ponuđen kao tačka dnevnog reda, odnosno u sklopu tačke dnevnog reda može biti usvojen i ja pozivam sve kolege da ga usvoje, jer bi se time onda omogućilo da Centralna izborna komisija izvrši testiranje funkcionalnosti i tačnosti opreme. A ja takođe pozivam kolege da usvoje zaključak koji sam takođe predložio, i koji je podijeljen ovdje poslanicima, i koji se u potpunosti naslanja na prijedlog Centralne izborne komisije, dakle da se obaveže Vijeće ministara BiH da uspostavi Interresornu radnu grupu za analizu stanja i predlaganja modaliteta uvođenja novih tehnologija u izborni proces u Bosni i Hercegovini, s tim da je neophodno voditi računa da pored predstavnika institucija, koje je predložila Centralna izborna komisija, u ovu Interresornu radnu grupu takođe uključi i predstavnika Ministarstva pravde BiH ili Ministarstva finansija i trezora BiH, a po procjeni Vijeća ministara. Naime, dva su razloga. Jedan je što Centralna izborna komisija nije, nažalost, vodila računa o nacionalnoj izbalansiranosti predstavnika ministarstava, tako da je neophodno uključiti i jedno od ova dva ministarstva. A po procjeni Vijeća ministara da li je bolje da to bude Ministarstvo pravde ili Ministarstvo finansija i trezora, oba su relevantna, ali u svakom slučaju možemo to ostaviti Vijeću ministara da odluči. I ta Interresorna radna grupa bi onda radila na tome da se te napredne tehnologije konačno uvedu u izborni proces Bosne i Hercegovine u jednom od narednih izbornih ciklusa, po mogućnosti već na općim izborima 2018. godine, s obzirom da sve primjedbe koje smo čuli po pitanju provođenja ovog projekta na ovim izborima mogu bez ikakve dileme biti riješeni do 2018. godine, uključujući i to pitanje finansiranja, ali opet uzimajući u obzir da se biračkim odborima svake dvije godine isplati oko 4,5 miliona maraka naknade. Dakle, to je samo naknada za one članove biračkih odbora. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić.
Dakle, ima jedna zaista zanimljiva stvar na koji način naš kolega Damir Arnaut računa i procjenjuje kolika je dobit po nečemu. To bi zaista bilo zanimljivo razraditi taj njegov mehanizam, da se vidi koja to matematika doprinosi tome. Ali kao prilog ovome što je rekao da bi ušteda bila 4,5 miliona, hoću da kažem da se ne zna još uvijek kako će taj sistem izgledati, da se ne zna da li će to biti samo rješavanje onog dijela koji se odnosi na biračko mjesto ili baza podataka, da se cijeli sistem, tako paušalan i neodređen, procjenjuje na preko 20 miliona maraka, da je njegov vijek trajanja svega 2 do 4 izborna procesa. Poslije toga sve se baca i dolazi novo. Uz sve to nije uračunato troškovi onih koji dolaze, inžinjera koji održavaju sistem. Zamislite vi kad 5.300 biračkih mjesta prokuha i kad taj sistem počne da radi i kad greške počnu da se rađaju jedna za drugom, kakav to mora biti bum. Činjenica da ovo se treba riješiti, ali ne može, gospodine Arnaut, biti kako Vi kažete u roku od 30 dana. Nemojte da vršite pritisak na Centralnu 90 izbornu komisiju, ona treba da dođe do dobrog rješenja, pouzdanog rješenja, jeftinijeg rješenja, odnosno najjeftinijeg rješenja. Ovo je poprilično neodgovorno, ovo je populistički. Molim vas, mi hoćemo da napravimo to, zašto bi Nijemci, zašto Nijemci još uvijek glasaju pješke? Ali su riješili to da se podaci što prije u bazu podataka uliju. Kakvo je naše stanovništvo? Kako će se ponašati sa olovkom? Evo ovaj ekspert je rekao odmah elektronska olovka, molim vas odmah nabavite dva a možda i tri, a jedna je 800 maraka. Dakle, ja govorim samo neke od elemenata koji, poštujući dobru namjeru, ali dobra namjera je ostvariti dobro onoliko koliko je ostvariva. Dakle, treba ostaviti Centralnu izbornu komisiju da radi svoj posao, a onda donijeti odluku. I na kraju, ovdje u predloženom tijelu koje treba da se brine o tome nema ni jednog čovjeka koji je informatičar. Ovo su sve pravnici, ekonomisti, jel' mislite da će oni donijeti odluku o tome kakav sistem i da li takav sistem treba baš takav da bude.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Odnosi se na izlaganje uvažene kolegice Majkić. Dakle, Vi ste očito izlagali kao da sam ja ovdje predložio izmjene i dopune Izbornog zakona BiH koje uvode i sistem i određuju budžet, itd. Dakle, ja ne znam šta je sporno. Rekli ste – ostavite Centralnu izbornu komisiju da radi svoj posao. I ja upravo sa ovim prijedlogom zaključka to radim, zato što sam prijedlog zaključka prepisao od Centralne izborne komisije. To je njihov prijedlog zaključka. Dakle, ako ste pročitali, ne znam jeste li imali priliku pročitati jer se radi o zaista obimnom materijalu Centralne izborne komisije, i onda oni ovdje kažu da predlažu formiranje Interresorne radne grupe koja će biti zadužena za analizu stanja i predlaganje modaliteta uvođenja novih tehnologija u izborni proces u Bosni i Hercegovini. I u toj radnoj grupi bi bila tri predstavnika Centralne izborne komisije, što je naravno logično, bila bi dva predstavnik, po njihovom prijedlogu, iz IDDEEA-e, to su ti informatičari o kojima ste Vi govorili. Pa valjda bi IDDEEA stavila te informatičare, ali ne znam sada je li imamo neku informatičku agenciju pa da stavimo, mislim. Znači, bilo bi dva iz IDDEEA-e, i onda oni predlažu po jednog iz Ministarstva sigurnosti, iz Ministarstva vanjskih poslova i Ministarstva civilnih poslova. I to sve ima smisla, i ja samo kažem na ovaj njihov prijedlog da se doda i predstavnik ili Ministarstva pravde ili Ministarstva finansija. Ministarstva finansija, ja bar mislim da je ključno upravo iz razloga kojeg ste se Vi dotaklo takođe, a to je koliko će to koštati.
/nije uključen mikrofon/
Znam, ali oni nam trebaju dati procjenu. A ja da sam sad ponudio ovdje prijedlog zakona da mi odlučimo Vi bi naravno našli tu zamjerke, s obzirom da ja nemam potrebnu ekspertizu da to predložim. I zbog toga predlažem formiranje Interresorne radne grupe gdje bi bili ljudi iz svih mogućih institucija koji imaju potrebnu ekspertizu u različitim oblastima koja se tiče ove problematike da to sve nama predlože. 91 I opet da pojednostavim, dakle to se, ne samo naslanja, nego prepisuje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] zaključka Centralne izborne komisije. Zahvaljujem.
Poslanik Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Razmatranje ove problematike nas može voditi i u jednom i u drugom smjeru, međutim činjenično stanje je ili činjenice su da se u čitavom svijetu ide ka nečemu što se zove brža obrada podataka i smanjivanje mogućnosti sumnje u procese, ne samo izborne. Hoće li to biti skuplje ili jeftinije to vam otprilike izgleda kao ono strah od naprednih tehnologija. To će sigurno biti jeftinije, tu više nema nikakve dileme. Imate nešto što smo uveli kao proces kontrole, fiskalizaciju. To vam je u biti sve imamo osim dobre i kvalitetne softverske podrške. I najskuplji u svemu tome je softver. Ja sam iskoristio priliku i sa pojedinim članovima CIK-a lično razgovarao. I oni kažu da su oni u mogućnosti da za ove izbore, koji nam slijede, već uđu, ali ne u cjelosti naravno, nego kao prvi, kao pokazni u jedan broj općina u Bosni i Hercegovini, u jednom, drugom entitetu i u Distriktu Brčko, u jedan broj izbornih mjesta. Zašto se libiti, zašto bježati od toga? Naprotiv, nije to samo smanjenje troškova kroz one prisutne, to je i smanjenje izdvajanja iz budžeta za političke stranke, pa svi plaćaju posmatrače, vi to znate, to svi znaju, jer su i posmatrači trošak. Nije to samo trošak onih koji sjede tamo. Pa se plaćaju oni koji se zovu osiguranje reda i mira. Nemojmo zaboraviti da je intencija, a mi težimo da idemo prema EU, intencija da čovjek iz svoje kuće, sa svog ličnog računara može da obavi svoju građansku dužnost. Tamo gdje su uvedeni elektronski sistemi stepen izlaska ljudi ili glasanja nemjerljivo se povećao. To Damire što niste spomenuli? Pa ste imali čak i u onim državama koje su mega države, ala Indija koju vi spominjete, ali ja ću sad doći na američke izbore, onaj dio gdje im je uveden bio, u izbornom ciklusu kada je Obama biran, u državama gdje je bio uveden elektronski sistem glasanja, povećan nivo glasačkog tijela za preko 40%. Zašto onda ne ići prema nečemu što će dati rezultate i što će učiniti da manje sumnjamo, jer svi smo opterećeni tim da dolazi do lažiranja na izborima. Primjer, vrlo, vrlo zoran primjer, i Centralna izborna komisija ne uvaži kad date takvu primjedbu, moja porodica broji 10 članova, 10 punoljetnih koji glasaju, strašno je velika, nije moja lična. To je ukupno koliko nas ima živih u svijetu, i nema nas više, a pišu o nama kao da smo kinezi. Znači, ukupno nas ima 10 na svijetu koji glasaju. Svi glasamo na jednom biračkom mjestu. Znate koliko sam na tom biračkom mjestu dobio glasova? Jedan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, molim, ne, ne, vrlo direktno ovo govorim, vrlo je važno ovo da kažem. I kažu nema lažiranja. Znači, to je Crni vrh ovdje u Sarajevu, svi smo glasali na jednom biračkom mjestu, moja djeca, žena, majka, brat, njegova žena, njegova djeca i jedan glas. E sad mi recite ko je pokrao ovih 9? Ko je pokrao ovih 9? Vrlo je važno ovo. E to je naš sadašnji izborni sistem, ovaj koji danas imamo. Zašto da sumnjamo, zašto da se ne uvede i zašto da se ne ide prema nečemu što će dati mogućnost da građanin više ne sumnja. Znači, podržavam i kažem još jednom 92 – nakon razgovora sa pojedinim članovima CIK-a, oni tvrde da za ove izbore mogu realizirati djelimično sistem. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, diskusija.
Dakle, evo ja ću bez nekih širih obrazlaganja. Ja mislim da ovu inicijativu treba podržati i mislim da trebamo otvoriti i ući u ovaj proces. Treba pripremiti naše institucije, političke stranke, generalno politički sistem u Bosni i Hercegovini da bude više otvoren, više transparentan, više pošten. Znamo mi, ovo o čemu govori Zaim, neko bi se našalio pa rekao možda te znaju Zaime ovi tvoji, dobro te znaju pa je takav rezultat na kraju bio, ali mislim da ima problema i znamo mi da u Bosni i Hercegovini stvarno, oni koji se protive jednom ovakvom transparentnom poštenom pristupu, nemaju baš najčistije namjere. Zato ja zaista, evo želim pozvati sve nas da mi podržimo, ovo je prvi korak i ovo je tek, kako bih rekao, okvirna neka inicijativa, da podržimo ovaj ovakav pristup. Kad čitamo izvještaje o održanim izborima onda ćete vidjeti da najveće zamjerke koje se tamo mogu pronaći upravo su vezane za ovu oblast o kojima kolega Damir Arnaut govori, u kojem generalno govorimo kad je u pitanju ovaj birački, kako bih rekao, proces. Dakle, trebamo vraćati tu transparentnost, povjerenje birača u demokratski taj sistem. Vi danas generalno imate krilaticu koja kaže da ljudi glasaju za jedne, a onda se u sistemu nađu potpuno neki drugi. I političke stranke, tu takođe trebaju se puno više i otvoriti i demokratizirati i biti poštenije, biti pravednije. Ali kad napravimo sistem i mehanizam u kom ćemo imati povjerenje uovaj proces, onda ćemo do kraja imati mogućnost da se brže, konkretnije i poštenije pokrenemo kao društvo. Dakle, ja, evo još jedanput pozivam sve nas da mi u ovoj prvoj fazi podržimo ovu inicijativu.
Hvala. Nema više prijavljenih za diskusiju. Prelazimo na 26. tačku dnevnog reda, Ad. 26. Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta, broj: 01-50-1-442/16, od 08.02.2016. Kolegij Doma odredio je Ustavnopravnu komisiju nadležnom za razmatranje ove inicijative. Nadležna komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 15.03.2016. Komisija je usvojila ovu inicijativu i proslijedila je u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Poslanik Damir Arnaut. 93
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Dakle, radi se opet o Izbornom zakonu, s tim što je ovaj put problematika, odnosno tematika ravnomjerna zastupljenost spolova. Mi sada, mislim svi znamo, imamo Izborni zakon koji kaže da je neophodno da svaka kandidatska lista za svaki nivo vlasti sadrži najmanje 40% pripadnika manje zastupljenog spola, a onda Izbornim zakonom dalje precizirano da numeracija treba, kada je u pitanju prvih 8 mjesta, sadržavati barem 2 pripadnika ili pripadnice manje zastupljenog spola na prva dva mjesta, najmanje jednog na prva dva mjesta, a najmanje dva na prvih pet mjesta i najmanje tri na prvih osam mjesta. I onda dalje ide svojim redom, s tim da ni u jednom trenutku ne smije biti manje od 40%. I Bosna i Hercegovina je jedan od, treba otvoreno reći, jedan od lidera u Evropi kada je to u pitanju. Međutim, nemamo nažalost, to se ne vidi, ne proicira se na izborni rezultat, odnosno ne proicira se u dovoljnoj mjeri. Tako da još uvijek nismo ni blizu tog nekog idealnog cilja o zastupljenosti 40% manje zastupljenog spola u zakonodavnim organima. I svugdje u Bosni i Hercegovini, bez obzira na nivo vlasti, bez obzira na entitet, kanton, itd., zastupljenost se vrti negdje oko 20% već godinama unazad. Kako bi došlo do ovog cilja od 40% očito je, odnosno 40% zastupljenosti u zakonodavnim organima, ne samo na listama, očito je da trebamo nešto uraditi po pitanju samog izbornog procesa. I zbog toga je prijedlog da svaka kandidatska lista, odnosno da se zaduži Interresorna radna grupa da razmotri mogućnosti uključivanja idućih ili sličnih odredbi, te iduće ili slične odredbe su ovdje u materijalu koji ste dobili, a one u biti kažu – prva je da svaka kandidatska lista ima jednak broj kandidata muškog i ženskog spola koji se na cijeloj listi raspoređuju naizmjenično. Dakle, ako je nositeljica liste žena, drugi na listi treba biti muškarac itd., i obrnuto, naravno. A onda iduće odredbe takođe kažu da ukoliko neko napusti mandat da se zamjenjuje osobom manje zastupljenog spola u tom datom zakonodavnom tijelu. Ovdje opet se ne radi, i želim zaista biti apsolutno jasan po ovom pitanju, dakle ovdje se ne radi o izmjenama i dopunama Izbornog zakona, odnosno o Prijedlogu izmjena i dopuna Izbornog zakona, ovdje se traži od Interresorne radne grupe da razmotri mogućnost uključivanja ovakvih ili sličnih odredbi u planirane izmjene i dopune Izbornog zakona BiH. Mislim da je posebno bitno da se Interresornoj radnoj grupi pošalje poruka da treba ići naprijed u odnosu na ono što Bosna i Hercegovina sada ima, a ne nazad. Jer ako sam ja juče ili prekjuče na Ustavnopravnoj komisiji dobro shvatio uvaženog kolegu Prodanovića koji je u ovoj Interresornoj radnoj grupi, postignuta je neka vrsta dogovora da idemo unazad. Dakle, postignuta je, ako sam dobro shvatio, opet kažem neka vrsta dogovora da ostane 40% zastupljenost na listama, ali da je jedina obaveza kad je u pitanju numerisanje bude da na prva tri mjesta bude jedna osoba manje zastupljenog spola. Dakle, to je lošije od onog što sad imamo. Jer sad imamo obavezu da na prva dva mjesta bude barem jedna osoba manje zastupljenog spola pa onda idemo dalje dva od pet, tri odosam, itd. Ali ovdje se zadržavamo, je li tako, na samo ta prva tri mjesta, tako da je to apsolutno jedan veliki korak unazad i ja ne mislim da je pametno da Bosnu i Hercegovinu vraćamo unazad kada je u pitanju ravnopravnost spolova već da idemo naprijed. I ne vidim zaista šta je onda sporno da se Interresornoj radnoj grupi sugeriše da razmotri i ove mogućnosti. I sad opet potcrtavam, dakle trebamo napraviti razliku između Prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona, jer onda bi to bilo urađeno na potpuno drugi način, ne bi se pominjali primjeri, ne bi se pominjale ove ili slične, već bi to bilo decidno navedeno šta se traži u Prijedlogu izmjena i dopuna. Ovdje samo od Interresorne radne grupe tražimo da razmotri ove ili slične odredbe i da o tome obavijesti Predstavnički dom. Zahvaljujem. 94
Hvala. Ispravak krivog navoda, Hazim Rančić.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući. Dakle, nisam se mislio javljati za riječ, član sam Interresorne radne grupe, mi smo ove prijedloge dobili tamo, razmatrali, mislim da je i vama i kolegi poznat položaj pozicija, i naravno, evo Dom će odlučiti kako će odlučiti, ali ispravka je vezano za izjavu poštovanom kolegi da smo otišli u lošije stanje nego što smo imali. Sadašnja pozicija je najmanje zastupljeno žena na pozicijama jedan ili dva, pa onda najmanje do pet-dva, osam-tri, jedanaest-četiri, i tako redom, 14, itd., sve po broja 3, znači to je najmanja zastupljenost. Postojeće rješenje je omogućavalo svakoj političkoj stranci da, neovisno o radu Interresorne radne grupe, da imamo 50:50% zastupljenost na listama. Evo, ja pitam sve nas – u kojoj toj političkoj stranci je bilo žensko-muško, žensko-muško, žensko-muško? Evo ja to pitam. Čak i obrnuto. Moglo je biti žena 59% ili 60% na listama a da muškarci budu manje zastupljeni ... sa 40% na listama. To postojeći zakon omogućava, to je zakon. A ispravka, tvrdnja je bila da po budućim rješenjima, evo vidjet ćemo, valjda ćemo u utorak kolege to konačno i završiti, da će u prva tri, po budućem rješenju, prva tri biti samo jedno manje zastupljenog spola. Pa evo, ja vas pitam – kako je, ako lista sadrži tri, moguće napraviti listu osim da jednog pola bude dvoje a onog drugog pola jedno? Pa, znači, ne može se tvrditi da se sa tim rješenjem ide ka lošijem. I dalje postoji mogućnost da žena bude nosilac liste, da muški bude drugi, pa da žena bude treća, itd., i d. Al,i znači, dva pola ako imate a tri imena, to ne može nikako biti drugačije nego dva i jedan, nikako drugačije. Može li po jedanipo? Ne može. I ne tvrdim ja sad, ne zagovaram ja da to od to troje budu dva muškarca, znači mogu biti dvije žene a jedan muškarac.
Evo sad imamo ispravki krivog navoda. Damir Arnaut.
Zahvaljujem. Uvaženom kolegi Rančiću, kad već tražite primjere, gospodine Rančiću, koja to lista sadrži muškarac-žena, muškarac-žena, evo da ja Vas pitam koja to lista sadrži tri kandidata? Nađite mi primjer liste gdje su samo tri kandidata. Vrlo teško. A naćićete primjere lista gdje je muškarac-žena, muškarac-žena ili obrnuto kod SBB-a, imali smo te primjere. Ali nije to poenta. Dakle, svaki put, ali svaki put kad se govori o nekoj naprednoj inicijativi nađe se neko ko će reći pa ništa vas ne sprječava da to uradite. Evo, čim gospodin Novaković završi ja ću nastaviti. Dakle, i svaki put se uvijek neko nađe da kaže šta vas sprječava da to uradite, ništa nas ne sprječava, a onda se isto tako svaki put neko drugi nađe pa kaže – ne možemo to raditi parcijalno treba raditi sistemski. Upravo je ovo sistemski, a ne da se svakoj stranci ostavlja da oni po svom nahođenju ili, ne znam, kad je „bijeli hljeb“ u pitanju kaže – što vi ne okončate mandat pa onda odbijete „bijeli hljeb“. Pa valjda je poenta da se te stvari sistemski rješavaju i da sva pravila važe ista, da su sva pravila ista za sve. Dakle, ovdje nije rješenje, uostalom do sad nije bilo rješenje da se svakoj stranci ostavi da 40% bude zastupljenost na njenim listama, već su sve stranke obavezane da to urade i CIK je odbijao liste koje nisu ispunjavale taj uslov. Mi ovdje ništa novo ne uvodimo kad je princip u 95 pitanju, ovdje samo povećavamo to sa 40 sad na 50% i uvodimo taj sistem naizmjeničnosti. A najgore bi bilo da odemo unazad, jer trenutno rješenje, i to je činjenica, nalaže barem jednu osobu manje zastupljenog spola na prva dva mjesta, pa dvije osobe na prvih pet mjesta, i tri na prvih osam, a ovdje idemo unazad. Mislim, to je činjenica, bez obzira na neke mogućnosti imaginarnih lista od samo tri kandidata. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, Zaim Backović.
Ovo mi sad djeluje kao neko pravdanje, međutim dostupne su liste na stranicama CIK-a i gospodine pogledajte ih pa ćete vidjeti kako je koja politička stranka, i na koji način je išla prema ženama, i kako su one tamo struktuirane, postavljene. Tako da ne treba generalizirati nego treba reći mi nismo, ako ste to htjeli da kažete, mi nismo imali, SDA nije imao 50:50, ali nemojte za ostale govoriti, nego vi to govorite u svoje ime. Jer ja pripadam političkoj stranci koja je imala više žena nego muškaraca na listama. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja ne znam kako prođe, glasali ljudi, ali ja samo kažem imali više žena. Način rješavanja drugačiji, no o tome kad dođe do razgovora o Izbornom zakonu, ovdje se radi o nečem sasvim drugo. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica.
Ovo je jedna vrsta replike uvaženom kolegi iz SDA, ko je sprječavao koga i na koji način da kreira liste da budu žene, odnosno manje zastupljene i spol da bude reprezentativniji. Evo vidimo SDA od ukupno 10 sjedišta u ovome Domu jedna žena. Najviše mandata je dobila SDA, ima najmanje žena izabranih u parlamentarnim skupštinama, najmanje su delegirane po bilo kojem, na bilo koje funkcije unutar SDA, tako i unutar javnih funkcija. Ono što želim reći, niko nikome ne brani, ali činjenica je da mi živimo u društvu koje nije demokratsko nego je sa određenim stepenom demokracije, a u Bosni i Hercegovini imamo političke lidere i imamo rukovodstvo u političkim strankama koje je muško rukovodstvo, žene su vrlo malo zastupljene, a ako su i zastupljene one, njihov glas se vrlo rijetko čuje. Koja je to stranka imala, javila sam se mada se isam htjela javiti, ali čisto kad vidim kad se javljaju stranke koje nemaju u svom klubu ni jednu ženu ili imaju pak samo jednu, red je da se mi oglasimo iz DF-a koja ima tri žene pa vjerujem da će se i moje kolegice oglasiti i povodom toga što smo imali na Komisiji za ravnopravnost spolova a i slično. 96 Dakle, kada želite i težite demokratskom društvu onda trebate da uzmete u obzir i kad pričate već o kvotama ili o ukidanju kvota pa postavljanju nekih kriterija, ja ne znam koji bi to kriterij bili postavljeni, možda nekad za 100 godina kad mi postanemo demokratsko društvo, sad trenutno nismo demokratsko društvo i trenutno u Bosni i Hercegovini se vodi muška politika, rukovodstvo je muško, i prema tome mi zakonski trebamo, i vi biste kao neko ko teži demokratiji, kao muške kolege u ovom Parlamentu, trebali da podržite svaki vid unapređivanja zakonskih odredbi koji bi dozvolio ravnopravno tretiranje muškaraca i žena i svih ostalih u Bosni i Hercegovini. Hvala
Dobro, ja bih samo napomenuo da je predsjedavajuća žena, predsjedavajuća ovog našeg Doma, tako da nije svo rukovodstvo u Bosni i Hercegovini muško. Hazim Rančić, ispravak krivog navoda.
Hvala lijepo. Evo, i neću se više javljati. Dakle, moja ispravka je navoda bila od kolege Arnauta. Na to sam se referirao i kazao sam da ako imamo tri osobe na listi a dva pola, nikako drugačije se ne može podijeliti nego da iz jednog pola bude dvoje, a o drugog pola bude jedno, ma koja bila kombinacija. Evo recimo dvije žene i jedno muško. To troje bi bilo, rekao sam da ta tvrdnja nije tačna. Međutim, otišli smo dalje, pa me kolega pita jesu li moguće liste od tri kandidata. Jesu, kolega, recimo neovisni kandidati, evo idu lokalni izbori i pogledajte sve liste pa ćete vidjeti koliko će takvih biti za lokalne izbore. I naravno, slažem se, evo i s kolegom Backovićem, nije suština u kandidiranju nego u prolasku i u zastupljenosti, a do nje trebamo doći zajedno jednim procesom, jednim putem. Ja sam naravno na Komisiji o tome govorio, to nije tačka dnvnog reda, pa između ostalog, nije da vas pravdam ali hoću da vam kažem, u jedno vrijeme sam i ja zalagao se, evo neka bude jedan- jedan, jedan-jedan. I neke druge stvari sam predlagao, ali šta ću ja kad nas je tamo 12 i kad kolege ne izglasaju i nije prošlo. I šta ja sad tu trebam? ... da mi bude žao, itd. Poštujem procedure i stavove i zastupljenost DF-a, i mi smo ovako kao bliski radnici u smislu da smo red do reda, čak smo se nekad i šalili da smo govorili da je kolega Damir i vaš predsjednika kolega, vaš predsjednik stranke slabiji pol u vašoj stranci, mi smo se to šalili, mi to znamo te činjenice. I evo očekujemo, ako Bog da, da što nama dijelite lekciju da u nekom vremenu, meni nije do toga, ali u nekom vremenu vrlo brzo žena bude predsjednik DF-a, ja ću vam aplaudirati. Eto, nisam ja protiv te zastupljenosti. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Zaim Backović.
Ovo je samo kratko, u biti samo kao jedna mala dopuna. Sticajem okolnosti, gospođo Majkić, ja sam ovdje sam i žao mi je, naravno, što nije još, i bilo bi iza mene upravo dvije žene po broju glasova, upravo, ali sticaj okolnosti. Ali bih Vam rekao da pogledate strukturu ostalih parlamenata i kakva je struktura u tim parlamentima iz moje političke opcije, pa ćete vidjeti da je 97 50:50% u Federalnom parlamentu kao primjer, i tako dalje pogledajte, ne bih volio da tako razmišljate. Meni je žao što je ovako, ja Vam kažem žao, i to iskreno mislim, jer pedeset i nešto, sad govore da se radi o cifri od 56% ženske populacije u Bosni i Hercegovini, samo kada bi žene podržale žene one bi vladale ovom zemljom. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Zanimljivo mi je ovo slušati kako se muškarci bore da ima više žena, a žena stalno sve manje i manje u politici. Da budemo iskreni svi mi znamo kako nam je i u našim partijama i nadalje. Ja čestitam DF-u, ali me ovo asocira na jednu stvar, prije jedno dvije godine bila sam na skupštini DNS-a, prošli saziv Narodne skupštine, oni su tad od 5 poslanika imali 4 poslanice, ili 3, i 2 poslanika. Ja sam čestitala i rekla ovdje su muškarci slabiji pol. Gospođa Nada Tešanović iz SNSD-a je tu bila i rekla – ne, ovo muškarci nisu shvatili, ispraviće grešku na sljedećim izborima. Ispravili su grešku na sljedećim izborima. Dakle, kolege ne treba ovdje podrška koliko će biti žena na listama, treba podrška da te žene prođu. I hajde, ovaj prijedlog koji je uputio gospodin Arnaut, ja ga podržavam, ali hajde da tražimo rješenje kako u ovom Parlamentu i kako u svim, na svim nivoima vlasti da bude malo žena, jer mi moramo priznati ipak politika je stvar muškaraca, žene se tu još bore za svoju ravnopravnost, nemaju ni resurse koje imaju muškarci u politici, nemamo ni logistiku koju imaju muškarci u politici, moramo biti iskreni, samo se ličnim trudom izborimo za ovu poziciju, ali hajde pomozite, ako su zaista namjere iskrene, da obezbjedimo veći procenat žena ovdje, ne na listama, ovdje da sjede. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanica Milica Marković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću vrlo kratko reći nekoliko stvari u vezi sa ovom inicijativom. Prije svega želim reći da je ovakva jedna inicijativa dobrodošla u periodu i u vrijeme kad znamo da radi Interresorna radna grupa i da se radi na izmjenama Izbornog zakona, naročito je dobrodošla iz kluba koji trenutno nema ni jednu ženu u svom sastavu, dakle nema ni jednu koleginicu kao poslanicu i iz kluba, reći ću još jednu stvar, dakle iz kluba koji je u prošlom sazivu, kada je imao ženu kao poslanicu u svom klubu, kada joj je istekao mandat samo zato, a bila je jedina žena u njihovom klubu u prošlom sazivu, kada joj je istekao mandat samo zbog toga što je koristila nadoknadu, kako se to sad zove, na osnovu „bijelog hljeba“ što joj je pripadalo po isteku mandata i po zakonu koji je utvrdio neko prije nego što je ona bila poslanik u ovom Parlamentu, dakle samo što je koristila to zakonsko pravo SBB ju je isključio iz partije zbog toga. Tako da, ovaj, mislim da je ovo, ovo je njihov pozitivan pomak u shvatanju i razumijevanju situacije i pozicije žena u izbornim procesima u Bosni i Hercegovini. 98 Prava namjera ovog Parlamenta da li mi želimo, iskrena namjera, da popravimo stanje u ovom domenu će se pokazati kada budemo dobili izvještaj Interresorne radne grupe koja će nam vrlo brzo, nadam se, dostaviti ovdje svoje prijedloge izmjena Izbornog zakona. Po informacijama, koje su mogle do sada doći do nas, ja očekujem i mislim da će doći određeni prijedlozi koji će biti, imati regresivan karakte u odnosu što je sad u Izbornom zakonu. Ja neću da prejudiciram stvari, sačekaćemo da dobijemo taj izvješta, te prijedloge, i onda ćemo se naravno izjasniti i shodno tim prijedlozima iz Interresorne radne grupe ćemo zaista pokazati iskrenu namjeru da li želimo da se tu stvari poprave i poboljšaju. Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova je juče na svojoj sjednici zauzela stav da će se jasno i decidno odrediti prema izvještaju te Interresorne radne grupe i, naravno, zauzeti poziciju da se stvari koliko je, koliko je, ikoliko moguće da se stvari poboljšaju i dovedu u bolju situaciju nego što je to danas. Kada je riječ konkretno o predloženim, dakle, izmjenama ovdje koje su dostavljene u inicijativi, kao žena, dakle apsolutno podržavam prvi prijedlog za izmjenu Izbornog zakona, a to znači da svaka druga žena bude, odnosno manje zastupljen pol, a u Bosni i Hercegovini je to žena, dakle da bude zastupljena na listama. Shodno samoj činjenici, evo neko je već rekao od prethodnih sagovornika, da je preko 50, odnosno 54 ili 56% je populacija žena u Bosni i Hercegovini, pa samo shodno toj činjenici nam pripada to pravo. Ali se bojim da ne postoji saglasnost ni u političkim partijama za tako nešto. A što se tiče ova ostala druga dva prijedloga u pravcu izmjena Izbornog zakona mislim da ovi prijedlozi ovako kako su, ovaj, formulisani, da bi relativizovali broj glasova svakog kandidata koji će svako da, kao što znamo liste će ostati otvorene, dakle svaki kandidat će dobit lične glasove. Ako bi se ovako postupalo, dakle to je samo moje lično razmišljanje shodno ovim prijedlozima, ako bi se postupilo ovako kako je predloženo i definisano, onda bi se dovelo, onda bi smoj dakle zadovoljili neke stvari samo zbog činjenice da je neko manje zastupljen pol, ali s druge strane se otvara drugo pitanje, dakle da li ima neko pravo da pošalje nekog da bude poslanik u, recimo, Predstavničkom domu, a kandidat koji je dobio značajno više glasova od te osobe će biti negdje u nekom drugom planu i neće biti u poziciji da dobije mandat. Dakle, mislim da je to pitanje koje otvara dileme. I još jednom ću reći, dakle naša iskrena i prava namjera će se pokazati kad dobijemo izvještaj Interresorne radne grupe, onda ćemo svi pokazati pravo lice i reći kao partije i kao pojedinci da li zaista želimo da se ovdje stvari poprave. A sama činjenica da Izborni zakon BiH, mislim da mu je ovo sad 19 ili 20 izmjena kako se on mijenja, i davno je bilo sazrelo vrijeme da dobijemo prečišćen tekst, odnosno sasvim novi tekst Izbornog zakona, govori da se radi na tome da se taj proces unaprijedi i da se neke stvari pomjere sa pozicije koju trenutno imaju i statusa koje imaju, ali bojim se da prilično sporo idemo na tom poslu. Hvala.
Hvala. Rasprava, poslanik Mirsad Isaković.
Hvala predsjedavajući. Pa, zaista, evo kao što vidite nema dovoljno žena, ali imamo predsjednika Komisije za ravnopravnost spolova, pa evo to ćemo ... ovako, mala šala. Dakle, ovaj, zaista je to jedan problem. Drugo, SBB, dakle u Federalnom parlamentu, ovo je odgovor, u Federalnom parlamentu ima 16 zastupnika od toga 8 žena, 50% žena mislim da je to dobar parametar za ovo 99 sve. No nije to predmet diskusije, ovaj, diskusija bi trebala da ide u ovom pravcu, ako želimo društvo jednakih šansi onda trebamo dati jednake početne pozicije i muškarcima i ženama. Ja ne govorim ovdje ni o ženama, ni o muškarcima, dakle manje zastupljenog spola. Ono što je uočljivo, dakle da na ovim izborima nismo imali dovoljno žena. Sami pogled na ovaj Parlament pokazuje da nismo bili dovoljno, u najmanju ruku dovoljno aktivni da žene dođu u poziciju da odlučuju. Ja ću navesti primjere i na nižim nivoima vlasti, pa recimo neki opštinski odbori, odnosno opštinska vijeća nemaju ni jedne žene u svom sazivu. Recimo, mislim da je opština Kakanj po tom vrlo interesantna. Dakle, nismo dali šansu ženama i ovo je prilika da damo ravnopravan status svim onima koji žele da učestvuju u izborima. Posebno je ovdje jedna stvar vrlo interesantna, da isto ono što radimo u zakonodavnoj vlasti radimo i u izvršnoj vlasti, dakle žene zanemarujemo i njihov status. Sam primjer da i ovo Vijeće ministara, je li, ovaj, nema dovoljno žena u svom sastavu, odnosno nije zastupljeno onoliko koliko je Zakon o ravnopravnosti spolova predvidio da ima. Pa evo, reći ću, biću samokritičan, pa i ova komisija u kojoj se ja nalazim, devet, od nas 9 – pet je muškaraca, a četiri žene i na kraju predsjedavajući je muškarac. Mislim da i to nije, nije realna slika svega toga. Ovo o čemu govorim, mislim da je ovo dobar prijedlog, da treba ga podržati i da bi ovim prijedlogom došli u lidersku poziciju, ako ne u okruženju, onda, u širem smislu, onda u okruženju svakako. Dobar parametar za sve ovo može nam biti Švedska koja vodi feminističku politiku, koja od 23 ministarstva ima 12 žena, 11 muškaraca, itd. pa i sam Ulof Palme je, je li, kako kažu, ubijen zbog hladnog rata i zbog feminističke politike koju je vodio. Evo, ja toliko i mislim da bi trebalo dati punu podršku ovom Zakonu jer on daje priliku svima nama i muškarcima i ženama da dođemo, je li, do onih pozicija koje zaslužujemo. Hvala lijepo.
Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Dakle, ovo je stvarno jedna dobra diskusija, legitimna tema i ja mislim da mi bez puno ulaska u neku, ovaj, dublju analizu trebamo prihvatiti jedan ovakav pristup. Ja mislim da mi kao država i kao društvo smo dovoljno zreli da mi ovo možemo razumjeti i da trebamo biti potpuno senzibilni preme manje zastupljenom spolu. Dakle, za početak, i ovo nije inicijativa koju mi danas prvi put čujemo, imamo iz puno organizacija koje su nam se u proteklom periodu obraćale, i s razlogom i s pravom se obraćale, ja bi volio da je bilo u ovom, u pripremi ovih materijala, odnosno ovoga, rekao bih, rješenja kojeg ćemo dobiti iz Interresorne radne grupe, da su već oni do sada ovo pitanje završili na način da osiguramo potpunu ravnopravnost oba spola, i dakle za početak ja mislim da trebamo osigurati ovu potpunu ravnopravnost, a onda poslije toga diskutirati kako suštinski možemo osigurati da u institucijama također prepoznamo ovo o čemu danas govorimo. Dakle, imali smo mi i do sada mogućnosti da u tom smislu reagujemo i imamo i sada. Recimo kompenzacije, mogli smo na kompenzacijama pokazati šta mislimo o manje zastupljenom spolu, svako od nas otprilike zna kako je tu povlačio poteze i kako se je odnosio. I moram vam reći iskreno da na način kako smo do sada mi koristili, i u velikom broju slučajeva zloupotrebljavali ove kompenzacije, ja mislim da ih na takav način treba ukinuti. Ako nećemo tu pokazati, recimo, mogućnost da ih suštinski koristimo radi onoga zašto one i postoje u 100 zakonskom rješenju, onda one u velikom broju slučajeva, na ovakav način kako se rade, nemaju smisla. Neko će nekad napraviti analizu pa ćete vidjeti otprilike ko su ti koji se najvećim dijelom nagrađuju kompenzacijama i zašto to rade. Nadalje, domovi naroda, u Domu naroda također mi direktno to predlažemo, imamo puno više mogućnosti i političke moći da odredimo ko će tamo sjediti. Recimo, u Vijeću ministara, evo konkretan prijedlog, recimo SBB sad ima mogućnost da napravi jedan iskorak, pa da učine recimo da kroz naredna imenovanja u Vijeću ministara dobijemo više dama, dobijemo više žena. Eto jednog, kako se zove, doprinosa. Samo glasno razmišljam. Dakle, tamo gdje mi direktno predlažemo, tamo gdje direktno predlažemo i gdje direktno povlačimo poteze ja mislim da tu trebamo pokazati kredibilitet. Ovo je upućeno na prvom mjestu, dakle, liderima i vrhovima političkih stranaka, oni su ti koji mogu pokazati šta generalno misle o manje zastupljenom spolu. Zato, dakle, mislim da s te srane trebamo pokazati do kraja taj, tu korektnost i taj, rekao bih, ljudski kredibilitet. A za danas, s obzirom da pričamo o inicijativi u ovom smislu, ja mislim da ne trabamo dalje širiti puno ove rasprave, trebamo prihvatiti ovaj ovakav pristup, a onda iza toga tražiti modalitete. Ja sam maloprije, evo spomenuo neke od modaliteta kako ova pitanja možemo rješiti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Mirsad Isaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma ovo bi bila mala replika gospodinu Šepiću, ovaj, iz prostog razloga što SBB, moram reći, da nije bio do sada u vlasti da bi popunio tu kvotu. A jednu stvar ovdje treba napomenuti, kad ste već to rekli, da od '97. do 2014. godine, dakle, ni jedna žena nije bila predsjedavajuća Vijeća ministara, a samo su dvije ministrice bile, a koliko se sjećam da je SDA u to vrijeme bio, bio u vlasti svo vrijeme. Prema tome, i vidimo broj žena isto toliko koliko je zastupljen u ovom dijelu, ovaj, sada u Parlamentarnoj skupštini. Dakle, ono što mi želimo, zaista ovo su čiste namjere da žene imaju isti status kao i muškarci i da, znači, imaju istu šansu, da budemo društvo jednakih šansi. Hvala lijepo.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Mislim da sam, dakle, kroz diskusiju bio dovoljno i samokritičan, nisam ja uopšte ovdje danas htio da posebno nekoga niti hvalim, niti nekoga napadam. Ja sam samo htio reći da, kad već, kad govorimo o tome da želimo da napravimo neki iskorak, onda kad imate jednu dobru inicijativu ili jednu dobru ideju prihvatite je, dakle, e onda time do kraja pokažete ono da jeste onaj ... i da u tom smislu ste spremni da napravite bolji iskorak, recimo, nego što smo ga mi pravili prije. Ja ću to sa obje ruke prihvatiti i mislim da je to dobar pristup.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite. 101
Ovaj, vidite ovako, znači mi smo predložili ovu inicijativu, učinite vi svoj korak pa glasajte za nju i to će biti dovoljno što se ovog tiče. Ali gdje je meni problem sa Vašim izlaganjem, gospodine Šepiću, što Vi opet upadate u onu zamku o kojoj sam maloprije govorio, da se sve rješava parcijalno, da se sve rješava ad hok, eto svaka stranka je slobodna da uradi nešto. A mi ovdje predlažemo sistemsko rješenje koje će onda obavezati svakoga da bude tako i onda će svi ulazeći u izbore znati, a pogotovo pripadnici manjeg zastupljenog spola, na čemu su. I to je čitava poenta, dakle da idemo u pravcu sistemskog rješenja, a da ne upadamo pojedinačno ili kolektivno u te zamke da je svaka stranka slobodna da radi šta hoće, jer nije to poenta. Što se tiče onoga što je gospodin Rančić maloprije, ovaj, govorio, opet se vraćajući, je li, na listu od moguća tri kandidata. Pa vidite, gospodine Rančiću, s obzirom da mi predlažemo 50% i naizmjenično redanje, nije vama problem tri, vama je problem lista od jedan, jednog kandidata, 3, 5, 7, 9, itd., ne možete ni na jednoj neparnoj listi imati 50%. Ali ono što ja uporno ponavljam iz replike u repliku je da je ovo, ovo nije prijedlog zakona već je ovo inicijativa prema Interresornoj radnoj grupi da razmotri ove ili slične mogućnosti. I Interresorna radna grupa, u kojoj ste i Vi, je također slobodna, i ja sam siguran da bi se Vi prvi toga sjetili, da onda ugradite u odredbu drugog člana Izbornog zakona BiH da stoji – u slučaju neparnog broja na listi princip se neće primjenjivati po pitanju zadnjeg kandidata na toj listi. Znači, ako imamo princip od 50%, ali ako se radi o neparnoj listi, odnosno listi sa neparnim brojem kandidata jednostavno član zakona kaže da se princip neće primjenjivati na zadnjeg tog kandidata na takvoj listi. I onda riješimo problem i jednog, i tri, i pet, i sedam, i devet, itd. Dakle, to su tehničke stvari o kojima Vi govorite, a ovo o čemu ja govorim su suštinske stvari i sistemske stvari. I samo još jedna stvar, ako dozvolite, konstantno se ovdje provlači pitanje kako osigurati da žene prođu, odnosno da pripadnici manje zastupljenog spola prođu, da budu izabrani. Upravo ovaj to, o tome se i radi treba dati mogućnosti da prođu ...
Vrijeme.
ovo usvojiti, a koliko sam shvatio uvodite princip u toj Interresornoj radnoj grupi od ... [[ne čuje se zbog zvučnog upozorenja poslaniku]]
Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
Mislim dobro je da predlagač možda nema više sad mogućnosti za neke replike, onda bi neke ljude jednostavno možda i odvratio od toga da podrže. Moja je prva rečenica bila, dakle pozivam vas da podržite ovaj pristup, ovo je sistemski ... Onda sam poslije, malo razmišljajući o tome kako konkretno možemo ovo nadograditi, predložio i onaj prijedlog, sasvim legitimno. Dakle, naravno da i vi, kao što i mi, kao politička stranka imamo pravo da na kraju odredimo koji ćemo potez povući, ali evo, vi imate, kako bih rekao, jednu trenutnu aktivnu mogućnost gdje možete to do kraja onako ... Pa opet vi odredite se kako ćete u tom smislu reagovati. Hvala. 102
Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Uvažene kolege. Htio bih kolegi Arnautu da kažem, mislim mi smo imali ovaj prijedlog unutar Interresorne radne grupe, postoji Poslovnik na osnovu koga radimo, nismo imali saglasnost o tome. Jedini mogući način, ja uvažavam veoma ove ..., ovi prijedlozi su jako značajni, ali imate i druge prijedloge, svi su u pravu kad o tome govore. Jedini mogući način da se ovo poboljša, kada uđe u proceduru izmjene i dopune Izbornog zakona BiH, da se tada jedan ili više poslanika ili poslanica udruže pa da to predlože. Ako to dobije podršku u smislu promjene ovog amandmana, amandmana na ovaj dio Izbornog zakona to bi moglo da bude. Ovako ćemo gubiti bez potrebe raspravu, nismo imali saglasnost, gubimo vrijeme na tome. Veoma uvažavam, to takođe moram reći i za prethodnu raspravu, nismo imali saglasnost i u prethodnom ... u smislu eksperimentalnog, dakle novih metoda glasanja u izbornom procesu, jer to dovodi u dilemu i mogućnost zloupotreba. No, odmah vam moram reći nisam protiv niti jednog, niti drugog, niti eksperimenta u ovom smislu, al' da se on provodi na način kako bi bio valjan, uvažen, održiv i kako bi javnost bila uvjerena, odnosno ljudi koji odlučuju o tome da je moguće uvesti u izborni proces nove metode glasanja. Ovdje samo smo, mislim sve je ovo od značaja, ... nemoguće ovo što sada govorite. Ako uturite u Izbornom zakonu da se mandati dodjeljuju u odnosu na broj osvojenih ličnih glasova, govorim o otvorenim listama, dakle nemoguće je da vi preskočite nekog ko ima 15 hiljada da bi ste dali nekom ko ima 9 hiljada, ko ima 14.999, svaka takva odluka bi bila, dakle, i protivustavna i protivzakonita, ako ste utvrdili način dodjele mandata. Moguće je na drugi način to poboljašati, ali odmah vam moram reći, niko nije problematizirao sadašnji model otvorenih lista javno. Dobro je ako mi ovako pričamo, dakle u smislu prevođenja u zatvorene liste, niko javno o tom nije raspravljao, svi smo imali naglas razmišljanja, ali zvanično niko nije predložio amandman o vlasništvu mandata da se promjeni i liste. Hvala vam, samo toliko htio sam da kažem gubimo vrijeme u tome.
Diana Zelenika, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih kao kardiolog rekla da su žene jači spol, jer sedam puta rjeđe oboljevaju od bolesti srca i krvožilnog sustava. Toliko o jačini, ali evo, manje smo zastupljene pa danas je to tema razgovora. Hoću da kažem jednu stvar, da smo mi na Povjerenstvu za ostvarivanje ravnopravnosti spolova raspravljali o ovoj problematici i čak smo uputili u proceduru, znači udružili smo se, ono pet, četiri smo se udružili i poslali smo u proceduru zakon. Međutim, iako žena koja je čak i nosila i kompenzacijsku listu moram reći jednu stvar, i ako gledam ovako stranački, znači, moja stranka ima 100% zastupljenost žena, jer sam jedna jedina, ovaj, ali hoću reći da shodno, evo prethodnom komentaru i komentaru kolegice Marković, mislim da je taj prvi dio zadovoljavajući, znači 50:50 apsolutno podržavam, podržavam i taj naizmjenični redoslijed. Međutim, radi poštivanja i demokracije i biračke volje građana Bosne i Hercegovine mislim da ovaj drugi dio nije adekvatan jer ako neko odustane iz bilo kojeg razloga od svog mandata da na njegovo mjeste dolazi manje zastupljeni spol, to bi značilo da možda netko tko ima 15 tisuća glasova ostao je drugi, sad neće moći dobiti taj mandat, a neka dama koja možda ima svega stotinjak glasova sa te iste liste dobiva mandat samo zato što je žena. Mislim da taj drugi dio, bez 103 obzira kažem što sam zagovarač jednakopravnosti spolova, mislim da taj drugi dio nije adekvatan i vrijeđa i demokratičnost i biračko pravo građana Bosne i Hercegovine, o čemu smo i diskutirali na tom Povjerenstvu. Tako da smo i izmijenili taj dio, prvi smo zadržali a ovaj zadnji nismo zadržali ni u zakonu koji smo proslijedili u proceduru. Hvala lijepo.
Safer Demirović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Ma, nastojaću vrlo kratko, obzirom da nas je ova diskusija odvela u jednom smjeru gdje imam osjećaj da baš nije nam to ni blizu ovog nekakvog ravnopravnosti spolova na izbornim listama i u toku izbora. Evo, ja ću iskoristiti priliku i da vas upoznam da ja dolazim iz Opštinskog odbora gdje mi je predsjednike Opštinskog odbora, a to je najbolji Opštinski odbor, ne samo moje partije, nego slobodno ću reći svih partija u državi, žena, ja je poštujem, slušam i uvažavam one naputke koje mi ona daje, da u kantonu od četvero naših zastupnika dvije su žene, u Federaciji od dvoje jedno je žena. Sad da proširim priču dalje, u firmi u kojoj radim – „Rudnik“, od pet direktorskih pozicija dvije pozicije su za žene. Znači nije to tako ni blizu crno. 50:50 ne bježim ja od toga, mislim da je to za mene prihvatljivo, ali dok god su otvorene ovako liste preferencije mi nećemo to imati, uvijek će se tamo birati neko. A da zatvorimo liste opet najdemokratičniju stvar zatvaramo na izborima. Mislim da je to nešto najbolje što naši izbori nude su otvorene liste. Ima ovih prijedloga oko kompenzacije, ali otom-potom. Znači, podržavam ovu diskusiju od 50:50, ali mislim da i ovakav sistem, tamo gdje se želi primijeniti, on dozvoljava to.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 27., Ad. 27. Razmatranje zastupničke inicijative Mensure Beganović, broj: 01-50-1- 504/16, od 11.02.2016. Kolegij Doma odredio je Povjerenstvo za promet i veze nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 15.03.2016. Povjerenstvo je podržalo ovu inicijativu i proslijedilo je u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Mensura Beganović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne koji su jako izdržljivi, danas zaista radimo vrlo naporno. 104 Inicijativa koju sam podnijela se zapravo odnosi na zaduženje ili, je li, zadatak koji dajemo vijeću, koji bi smo dali Vijeću ministara, ukoliko podrže koleginice i kolege ovo što ja predlažem, da u roku od 60 dana razmatra i usvoji politiku razvoja ... Bosne i Hercegovine koja je već pripremljena, i Ministarstvo za komunikacije i promet BiH je to pripremilo, i da na osnovu toga onda pokrene inicijativu za razvoj strategije razvoja informacionog društva Bosne i Hercegovine. Zašto sam zadržala takav naziv? Upravo zbog toga što je prethodna Strategija rađena 2004. godine nosila isti naziv i prestala je biti aktuelna 2010. godine. Rađena je uz pomoć UNDP-a i sadržavala je nekih pet ekonomskih, pet oblasti kao što, koje su e-obrazovanje, e- uprava, informaciono-komunikaciona tehnologije i informaciono-komunikaciona struktura i e- legislativa. Ja samo mogu zahvaliti diskutantima u tačci koju je, koja je bila mislim na broju 25., to je ova prva inicijativa kolege Damira Arnauta, da razmislimo i razmotrimo gdje smo mi u ovom trenutku kad razgovaramo, između ostalog, i o elektronskom glasanju. Dakle, kako je prestala da biva aktuelna Strategija razvoja, koja je ranije usvojena, onda su se, naravno, je li, našle i entiteti i država bez ikakve strategije u ovoj oblasti. I ja samo mogu reći da je logično bilo da se Republika Srpska, nažalost Federacija nije, potrudila pa je napravila dvije strategije koje su 2010., 2009. i '12. godine otprilike usvojene kao što je Strategija e-vlada, Strategija razvoja e- zdravstva. Ja moram priznati da se Republika Srpska u ovom periodu zaista potrudila da se, kako je uspjela i ove strategije napraviti, tako se i legislatvom, u pogledu legislative zaokružila i u pogledu institucionalnog rješenja. Pa je, recimo kad je riječ o legislativi u Republici Srpskoj na snazi i usvojen je Zakon o elektronskom potpisu i Zakon o elektronskim dokumetnima. Kad je riječ o institucionalnom rješenju, dakle formirana je Agencija za informaciono društvo Republike Srpske koja preuzima ingerencije koje su joj, koje su u njezinoj nadležnosti kad je riječ, između ostalog, i o elektronskom potpisu. Ja moram reći da je više razloga zbog čega je zaista neophodno da razmotrimo ovu inicijativu i da je podržimo, a susrećemo se mi, kao Parlament, u nekoliko situacija gdje se može konstatirati da nedostatak stragije na nivou Bosne i Hercegovine dovodi do jednog vrlo interesantnog stanja kad je u pitanju uravnotežen razvoj informacionih tehnologija na teritoriji cijele Bosne i Hercegovine, ne ulazeći u to koji entitet je zaista napravio dobre stvari, a koji nije radio ništa, i recimo Distrikt Brčko takođe nije uradio bog zna šta. Pa ću vas podsjetiti da je na sjednici, 23. sjednici Parlamentarne skupštine Zastupničkog doma bila diskusija o Nabavci ličnih dokumenata – studija slučaja“ koja je po izvršenoj reviziji učinka pokazala da smo u prethodnih nekoliko godina potrošili stotinjak miliona maraka i izdali 1.700.000 ličnih dokumenata, ličnih karata, lične karte koje su elektronske lične karte sa ugrađenim čipom, što nije ni jeftino zapravo napraviti, i da je činjenica da su ti dokumenti trenutno dokumenti koji su obični identifikacijski dokument sa slikom. Poteže se cijelo pitanje, i rasprava koja je bila vođena na ovom Domu, a sad se kroz medije provlači, koliko je IDDEEA zaista trebala to da provede na takav način, koliko je zakon poštovan, procedura kad je riječ o javnoj nabavci ovih dokumenata. Ali to u ovom momentu meni nije primaran cilj da o tome razgovaramo, meni je primaran cilj da smo se našli kao država u poziciji da smo potrošili novce na jedno dobro usaglašavanje sa evropskim direktivama, a istovremeno druge, druga rješenja i druge zahtjeve koji su trebali biti jednako razvijeni i pratiti ovaj, uopšte im nismo pridavali značaj. To su dvije stvari koje želim da naglasim. Jedna je da ako elektronske lične karte zaista nemaju onu snagu koja im je namijenjena i onaj benefit koji trebaju građani Bosne i Hercegovine da osjete, ukoliko ne riješimo pitanje elektronskog potpisa, ukoliko ne riješimo pitanje elektronskih servisa i registara u javnoj upravi. Dakle, to su dvije stvari, to su dvije stvari koje moraju da prate ovaj dokument – elektronska lična karta.
Vrijeme. 105
Ja ću vrlo kratko dodati još samo dva razloga koje bih htjela naglasiti koje samatram da su jako važni. Govorimo o elektronskom glasanju, o pilot projektu i eventualno u 2018. godini da uvedemo elektronsko glasanje u Bosni i Hercegovini. Opšta pismenost našeg, ja neću govoriti o tehničkim elementima i niti ću govoriti o tehničkim rješenjima koja su na ponudi bila i koliko koje košta, ja ću govoriti o nečem što traži vrijeme a ne samo novac, a to je digitalna pismenost naših građana, glasačko tijelo Bosne i Hercegovine u posljednjih 20 godina i opštu pismenost ima lošiju nego što je imala prije tog perioda, a o digitalnoj da ne govorim. Dakle, taj elemenat se zaista mora uzeti u obzir i to je nešto što se rješava kroz strateške dokumente. Pa i strategija razvoja informacionog društva bi trebala da dovede da i naše glasačko tijelo za 4 godine, za 2, za 10 godina, nije bitno, bude tijele koje će znati iskoristiti sve servise koji su na raspolaganju, pa između ostalog i ovaj koji se zove elektronsko glasanje. I ja bih na kraju, da ne zaboravim, ... da je jako važno da smo svjesni potrebe na državnom nivou razvoja strategija ako želimo da uspješno apliciramo na evropske fondove, na fondove Evropske razvojen banke koji nam mogu omogućiti da ove disparitete, ovaj jaz i razlike koje se u Bosni i Hercegovini pojavljuju, neuravnotežen razvoj u entitetima, ne pratimo razvoj informacionih tehnologija, niti u susjednim zemljama, a o Evropi da ne govorim, možemo riješiti ukoliko zaista pozabavimo se time da napravimo jedan strateški dokument koji sam ja, jel', zadržala ovaj naziv koji je bio i ranije. Ja se zahvaljujem, tu sam za ostala pojašnjenja.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem. Upućen je uvaženoj kolegici Beganović. Ja imam puno veće povjerenje i kao neko ko je inicijator ove inicijative o uvođenju elektronskog glasanja, imam puno veće povjerenje u digitalno pismenost našeg naroda, kako ste naveli. I mislim da nije uredu dovoditi to u pitanje, mislim da je malo to ... pristup, pogotovo kada dolazi iz ovakvih tijela. Uz ... da apsolutno ne želim praviti bilo kakva neumjesna poređenja, ali ipak uzmite u obzir da je Bosna i Hercegovina u daleko boljoj situaciji od nekih dijelova Indije gdje preko 600 miliona ljudi na svakim izborima glasa elektronskim putem. Dakle, preko 600 miliona ljudi u Indiji glasa elektronskim putem na svakim njihovim izborima. Preko 150 miliona ljudi u Brazilu na svakim njihovim izborima glasa elektronskim putem. Tako da, to su dvije zemlje koje već decenijama upotrebljavaju isključivo elektronsku tehnologiju na izbornim procesima i onda govoriti na jedan negativan način o elektronskoj nepismenosti, ne mogu se sad tačno sjetiti kako ste rekli, ali na tako jedan negativan način o našem narodu, mislim da nije umjesno. Zahvaljujem se.
Mensura Beganović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja se izvinjavam, samo ću reći dvije stvari. Prva, Indija je informatička svjetska velesila, da se razumijemo. Dakle, ne bih to poredila. A drugo, digitalna pismenost je nešto što je kod 106 glasačkog tijela zaista neophodna ako mislimo da imamo relevantne rezultate na izborima za koje se spremamo. Ja tu, ne trebamo zatvarati oči, i vjerujte mi da nisam ni najmanje ... raspoložena kad je to u pitanju. Ja razumijem kako je ljudima jako teško, oni i danas mobilne telefone kupe, ulože par stotina maraka i brojeve pamte napamet. Naše izborno tijelo su, koji izlaze na izbore, ljudi srednje dobi, treće životne dobi, oni koji ne izlaze na izbore su zaista digitalno pismeni, ali su lijeni i spavaju do podne. Ja se izvinjavam, ovo je među nama razgovor.
Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Pa, ja bih htjela reći kolegici da ovo što je ona predložila je savršeno samo na pogrešnom mjestu. Dakle, ako nešto nije urađeno na nivou Federacije, ne može se stvar spasiti time što će se prenijeti na nivo Bosne i Hercegovine. Ne znači da doneseni zakon na nivou Bosne i Hercegovine će biti implementiran kad ovdje dole ništa nije urađeno. Dakle, ja moram da vas podsjetim da je politika razvoj društva, informacionog društva potpuno u nadležnosti entiteta, da ste vidjeli da smo mi uradili već dosta toga i da na tom poglavlju se još i dalje radi mnogo i da, rekli ste sami, da je donesena Strategija razvoja 2004.-2010. i na osnovu te Strategije je dva puta Savjet ministara radio Zakon o informacionom društvu, ali on jednostavno nije mogao dobiti podršku zato što nije bila nadležnost Bosne i Hercegovine. Dakle, ništa vas ne sprečava da vašim kolegama na federalnom nivou ne pošaljete tu inicijativu koja je dobra. Loše je što u Federaciji ništa na tom planu nije urađeno. Dakle, zaista je loše, ali nije nemoguće da tu inicijativu prepustite dalje. Mi ne možemo podržati jer ne možemo na kraju da sve ono što je do sada urađeno, i godinama što je rađeno, da to bacimo i čekamo šta će se uraditi nešto novo na nivou Bosne i Hercegovine. Dakle, mi to ne možemo podržati inicijativu iako sam ja zaista impresionirana i očekujem od vas da nećete pustiti da ta ideja nestane, nego da ćete preko vaših kolega nastaviti da tu ideju realizuje Parlament Federacije. Hvala vam.
Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Ne želeći ulaziti u polemiku, samo kratko. Vlada Federacije posjeduje softfer elektronske vlade, kupljen, plaćen. Vlada Kantona Sarajevo posjeduje softfer elektronske vlade, kupljen, plaćen, instaliran i koristi se. I tako redom. A da treba urediti ovo sa Vama se u cjelosti slažem. I da, htjeli mi to ili ne, čak smo u okruženju jedina zemlja koja nema zakon na nivou države a vezan za problematiku koju ste Vi inicirali. I ja Vas podržavam. Ne da li je pismenost ili nepismenost, nego o tome da se prostor uredi.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
Evo, ja bih samo kratko da kolegici Dušanki, malo da je ohrabrim. ... nužno problem sve što se recimo, bez obzira što ima riješeno na nekim entitetskim nivoima, pokuša riješiti ovdje, 107 kako se zove, u Parlamentarnoj skupštini BiH, kao što nije nužno rješenje da sve imamo na državnom nivou. Ja mislim da tu trebamo malo izlaziti iz te matrice, ... Ustav rekao. Ustavi su nešto što je stvar da omogući da mi bolje živimo u toj zajednici. Tako da mislim da mi živimo u vrijeme integracija. Cijeli se svijet integrira, EU i oni vole ove svoje nadležnosti, svaka zemlja, svaka od onih 28 zemalja članica EU je onako patriotski nastrojena, voli svoje nadležnosti, recimo u oblasti telekomunikacija. Pa bi i oni volili da primarno samo njima se sliježu novci od korištenja one mobilne, kako se zove, telefonije, ali oni kažu – dobro, hajmo to prenijeti na cijelu Uniju pa nek ljudi, bez obzira odakle dolaze, kad telefoniraju nemaju onaj roming. Recimo jedan primjer, da ne govorim o hrpi nekih drugih, kako se zove, nadležnosti. Ako će nešto pomoći da i mi parcijalno kao i entiteti, kantoni i bilo koji dio Bosne i Hercegovine bolje živimo onda ne trebamo bježati od tog rješenja, bez obzira što tamo, ako stoji u Dejtonskom sporazumu i u nadležnostima da to jeste nadležnost entiteta nigdje ne stoji da ne smije biti nadležnost i države Bosne i Hercegovine. I ja podržavam one koji malo šire razmišljaju o nekoj integraciji. Ja mislim da je to put generalno. Hvala.
Mensura Beganović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ispravak krivog navoda gospođi Majkić. Nije riječ o zakonu na nivou Bosne i Hercegovine nego o Strategiji. Zakon o elektronskom potpisu je donesen na nivou Bosne i Hercegovine, ali nije nikada implementiran zbog drugih servisa koji nisu pratili te aktivnosti. Dakle, strateški dokument, kako god da ga nazovemo, je nešto od čega možemo imati samo svi koristi, a niko ne bi trebao imati štete. I ne bi ni slučajno trebalo razmišljati u tom kontekstu da se ono što je uradila Republika Srpska ne treba ispoštovati ili eventualno odbaciti, ni govora. Sve dobre stvari treba zadržati i, na neki način, usaglasiti aktivnosti da budu ujednačene i da budu, da kažem, usaglašene u zajedničkom interesu. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu, ne vidim više prijavljenih. Prelazimo na točku 28., Ad. 28. Razmatranje zastupničke inicijative Maje Gasal Vražalica, broj: 01-50-1- 537/16, od 12.02.2016. Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Inicijativi 15.03.2016. Povjerenstvo je prihvatilo modificiranu inicijativu i proslijedilo je u daljnju proceduru. Inicijativa sada glasi – Poziva se Vijeće ministara BiH na pokretanje inicijative putem vlada entiteta i kantona da svi, sukladno svojim ustavnim nadležnostima, pristupe izradi Pravilnika o akreditaciji za pravo, prednost i za obitelji djece i osoba s poteškoćama u razvoju, 108 invaliditetom, kako bi se provele obveze iz Međunarodne konvencije koju je Bosna i Hercegovina potpisala i time postala dužna provoditi ih. Otvaram raspravu. Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, iz priložene dokumentacije koju ste vi svi vidjeli, a rasprava je po ovoj Inicijativi bila i na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, i moje kolege i kolegice su zaista dali svoj doprinos da se modificira Inicijativa na način na koji ste i Vi upravo pročitali. Dakle, ja bih samo da podsjetim da smo mi potpisnice, Bosna i Hercegovina je potpisnica Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom BiH i tu smo imali dosta obaveza i zadataka koje, nažalost, nismo kao zemlja potpisnica uradili, a nismo ni na početku da ih radimo. Samim tim što iz dokumentacije se da vidjeti da je Vijeće ministara nekad davno u 2008. godini donijelo zaključak da će raditi na Strategiji i da će unaprijediti položaj osoba sa invaliditetom, nažalost od toga nije bilo ništa. Do Inicijative je došlo tako što je Zajednička komisija za ljudska prava, na moju inicijativu, organizovala jednu tematsku sjednicu povodom Međunarodnog dana dječijih prava, gdje su bili pozvani roditelji djece s posebnim potrebama, djece sa invaliditetom s područja cijele Bosne i Hercegovine. Dakle, bili su roditelji, udruženja, gdje su kroz svoju diskusiju dali doprinos i nama zapravo zastupnicima i zastupnicama, koje su bile prisutne, otvorile oči sa svim nepravdama i nedaćama s kojima se oni kao roditelji djece, ja bih rekla posebne djece, u Bosni i Hercegovini svakodnevno suočavaju. Jedan od problema na toj Konferenciji jeste da u Bosni i Hercegovini ne postoje dnevni centri, dnevni centri koji bi roditeljima omogućili da rade, da se vrate na svoje poslove, osobito majkama, jer u većini slučajeva majke takve djece ostaju samohrane majke jer ih napuštaju ovaj jači spol o kojima smo maloprije govorili. Žene su izložene raznoraznim višestrukim diskriminacijama, od toga da gube svoje radno mjesto i 24 sata bivaju sa svojom djecom i nude im takvu vrstu pomoći i podrške jer u Bosni i Hercegovini nije uspostavljen sistem podrške. Naravno, mi u Bosni i Hercegovini svi znamo kako je otići ljekaru i čekati 6 sati da vas taj ljekar prozove ili da samo dobijete termin, naravno opet morate čekati višesatno čekati u čekaonici da dobijete taj termin, da ne govorimo o pregledima, da ne govorim o mamografijama, da ginekološki pregledi, gdje su ova udruženja čak napomenula da majke u postupku više, ove djece, oboljevaju od karcinoma dojki i grlića maternice upravo iz razloga što nisu u mogućnosti otići ljekaru jer nemaju gdje ostaviti svoje dijete ili svoju djecu. Da bi se na neki način otklonio ili njima pomoglo ja sam inicirala da se izradi Pravilnik koji bi Vijeće ministara, poštujući sve ustavne nadležnosti od entiteta do kantona, pokrenulo jednu inicijativu sa vladama entiteta, kantona, da se izradi Pravilnik koji bi njima omogućio da imaju prednosti u svim javnim ustanovama, od ambulanata do raznih šaltera, da imaju prednost na način kako to imaju i RVI osobe u Bosni i Hercegovini, poštujući RVI osobe i njihovo pravo da to koriste. Smatram da bi ovim načinom i izradom ovog Pravilnika uveliko se pomoglo tim majkama, tim roditeljima, gdje bi one, iako nemaju kome ostaviti dijete, vjerovatno nekoga na par sati našle da ih mijenja ili da bude s tim djetetom jer nemaju kome da ga ostave, ili da ga čak povedu sa sobom ali da na vrijeme ili u vrlo kratkom vremenskom roku dođu na red i obave sve što jedan normalan čovjek i građanin Bosne i Hercegovine treba da obavi. Hvala vam. 109
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 29., Ad. 29. Dopuna Godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2016. – podnositelj: Ministarstvo obrane BiH, broj: 03/1,03/1a-03-339-1/15, od 19.02.2016. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH dostavilo je Dopunu Godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2016. i Mišljenje o Dopuni Godišnjeg plana 29.02.2016. Povjerenstvo je jednoglasno primilo k znanju dopunu i uputilo je u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 30., Ad. 30. Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova PSBiH za provođenje procedure imenovanja zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-34-2-551/16, od 15.02.2016.
Pa, meni je žao što se nije izvjestitelj ove Komisije javio, vidim da je gospodin Sarajlić, koji nije prisutan. Ne znam da li će neko poslije mog izlaganja da mi odgovori možda ili da adekvatno objasni rad ove Komisije, da li će se neko javiti ko je bio član ili članica ove Komisije ja to ne znam. Međutim, prije nego što krenem sa bilo čim želim reći da apsolutno ne poznajem niti jednu osobu koja je ovdje bila kandidat ili kandidatkinja, ali evo vraćajući se i razmišljajući na način kako smo maloprije diskutovali kako ipak su žene ravnopravne, ipak žena ima na rukovodećim pozicijama, jasno je kad se žene odvaže i prijave opet biva izabran muški kolega, pa se ja to uvijek kad dobijem ovako neke izvještaje, vidim da je od moguće tri kandidatkinje ipak izabran muškarac, ja se malo upustim u tu analizu. I tako sam analizirala prvorangiranog i iz 110 ovoga što je dostavljeno nama kao biografija ja sam se potrudila da malo matematički saberem i oduzmem ovo radno iskustvo. Dakle, gospodin prvorangirani po ovome bi imao nekih 10 godina i par mjeseci, ako pravilno analiziramo. Dakle, gospodin navodi radno iskustvo i kaže da od 2004. do aprila 2011. je radio u Parlamentu Federacije BiH, a odma list prije imate pa kaže – postidiplomski studij u Velikoj Britaniji od 2007.-2008. godine, što znači da je gospodin morao prekinuti, jel', svoj radni odnos pa otići na školovanje, na master, nebitno je šta. To što idete na školovanje ne ulazi u radno iskustvo ili period rada. Dakle, kada se analizira malo ovo podbrobnije i mislim da gospodin, barem po ove kriterije koje je navela Komisija, ne ispunjava rad od najmanje 10 godina radnog iskustva. Pa se postavlja pitanje čime je se rukovodila ova uvažena Komisija i zašto, evo kad i druge kandidate ili kandidatkinje analizirate njihov CV, radno iskustvo, ja sam također za mlade ljude da dolaze na pozicije, da se zapošljavaju, upošljavaju, ali analizom ovog radnog iskustva to apsolutno nije tačno što je navedeno da ispunjava sve uslove koje ispunjava. Također mislim da bi trebalo da nam se neko oglasi iz te Komisije i pojasni sve navedeno. Hvala.
Zahvaljujem. Dijana Zelenika, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, s obzirom da nema predsjedavajućeg Komisije, kako je kolegica Maja rekla, znači gospodin Asim Sarajlić je bio predsjednik te Komisije, odnosno Povjerenstva za provođenje procedure imenovanja zamjenika glavnog revizora u Uredu za reviziju. Gospodin Krčmar je bio prvi zamjenik, evo vidim da je i on izašao, znači ostalo je na meni kao drugoj zamjenici da ja to probam nešto pojasniti. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim.
Nemojte voditi dijalog molim vas.
Da, da, žene, ok, žene su najhrabrije i to ide opet u prilog onoj mojoj tezi da su žene jači spol, ja nisam pobjegla danas, evo probat ću odgovoriti kolegici Maji. Pri tome ću navesti takođe da ne znam niti jednog od kandidata, niti me, znači, bilo što vodilo, ako gledam možda sam i nekakva opoziciona stranka tako da nisam dio ni te koalicije, znači ništa me baš nije vodilo, nego smo gledali dokumentaciju. I nakon što smo usvojili Poslovnik, donijeli odluku o raspisivanju javnog natječaja, koji je objavljen u „Službenom glasniku“, zaprimili smo 8 prijava, s tim da za jednu čak i ne mogu reći da je prijava jer je to bio nikakav anonimni dopis. Nakon što su sve 111 prijave razmotrene i ti dokazi o ispunjenju i općih i posebnih uvjeta pozvani su kandidati na intervju. Njih 7 je pozvano, došlo je 6. U dokumentaciji gospodina Pilice stoji da je njegovo iskustvo 10 godina, 8 mjeseci i 15 dana, koliko se sjećam, i isprave su izdale tri institucije vlasti. Znači, on je u jedno vrijeme, jedno vrijeme čak bio i sekretar Zakonodavno-pravne komisije Doma naroda Parlamenta Federacije. Znači, ako vam institucije vlasti izdaju nešto, što meni predstoji, znači ja nisam po struci nekakav pravnik da ja to provjeravam. Ono što je dostavljeno moramo smatrati validnim i njegova dokumentacija je bila apsolutno potpuna. Što se tiče izbivanja za vrijeme postidplomskog studija, ne znam kako se to vodi, mogu samo vlastitim primjerom se voditi pa to nisam ni uočila, znači dok sam bila na specijalizaciji u Zagrebu istovremeno sam pohađala postdiplomski studij koji je bio u sklopu mog radnog odnosa, i taj radni odnos nije prekidan u tom periodu. I ja stvarno iz ove dokumentacije nisam mogla zaključiti da to nije validno i da je prekidano. Znači, po ovome on ispunjava te uvjete. Što se tiče spola, evo ja mogu reći, neću imenovati, da sam najveću ocjenu dala ženi, jer je na neka pitanja koja sam ja namjerno osobno napravila dosta provokativnim da bih vidjela njihova promišljenja, ona je, po meni, odgovorila na te provokacije najadekvatnije. To je bio moj stav. Ali isto tako moram reći da gospodin Pilica je pokazao, evo vrhunsko znanje na tom intervjuu. To je činjenično stanje onako kako sam ga ja doživjela i ja sam mu osobno dala vrlo visoku ocjenu. Zbroj bodova na tom povjerenstvu je ovakav kakav imate pred sobom i ja stvarno ne vidim tu ništa problematično. Evo, to je nekakav moj stav rada Povjerenstva koje je stvarno dosta truda uložilo i mislim vrlo propisno napravilo svoj posao. E sad, validnost, ja opet ću se ponoviti, ako su tri institucije vlasti izdale tu dokumentaciju šta ostaje Povjerenstvu nego da vjeruje u institucije vlasti i u validnost dokumentacije. Hvala lijepo.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 31., Ad. 31. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova PSBiH, broj: 01,02-50-14-838/16, od 16.03.2016. Zajednički kolegij obaju domova je na 12. sjednici, održanoj 09.03.2016., shodno članku 51. stavak (9) Okvirnog zakona o visokom obrazovanju BiH i utvrđenoj obvezi Parlamentarne skupštine BiH utvrdio navedeni prijedlog zaključka. Predloženo je da za članove Privremenog zajedničkog povjerenstva budu imenovani zastupnici: Nenad Lalić, Mirsad Đonlagić i Nikola Lovrinović, te izaslanici: Safet Softić, Darko Babalj i Zdenka Džambas. 112 Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 32., Ad. 32. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola o suradnji u traženju nestalih osoba između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije, broj: 01,02-05-2-541/16, od 15.02.2016.
... [[nije uključen mikrofon]] SDP-a iznio dovoljno razloga zbog čega ne možemo dati saglasnost na ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije i o tome ne želim dalje govoriti. Vas gospođo predsjedavajuća molim, a i ostale članove Kolegija, da nam u nastavku ove sjednice obezbijedite pojedinačno glasanje za ove dvije ratifikacije, jer ćemo podržati ovu drugu, a u slučaju da zajedno glasamo onda bismo dali negativnu ocjenu. Hvala.
Zahvaljujem. Evo, vidite da nismo ni rasprave spojili, nije nam ni namjera spajati glasanje. Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite kolega zamjeniče.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Imam potrebu da, sada kada govorimo o ovom Sporazumu i našoj saglasnosti za njegovu ratifikaciju, kažem nekoliko rečenica i da pokušam da odgovorim na primjedbe koje su danas iznesene prilikom utvrđivanja dnevnog reda kada je ovaj Sporazum u pitanju. Ja smatram da Bosna i Hercegovina treba ratificirati ovaj Sporazum i da danas Predstavnički dom treba dati saglasnost za ratifikaciju Protokola. Radi se, dakle o Protokolu o saradnji u traženju nestalih osoba između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije, koji ima za cilj da omogući što efikasnije, što uspješnije pronalaženje ili traganje za nestalim osobama. Protokol je u interesu Bosne i Hercegovine i mislim da mi danas trebamo dati svoje da za ovaj Protokol, a sve primjedbe koje su iznesene na ovaj Protokol su na tragu, po mom mišljenju, jedne jeftine politizacije i igranja sa vrlo ozbiljnim stvarima. Ne možemo politizirati ove stvari, niti vezati potpisivanjem ovoga Sporazuma sa bilo kakvim datumima, događajima, presudama, td. Bosna i Hercegovina i mi kao Parlament moramo biti ozbiljni i odgovorni. 113 Odnos Srbije prema Bosni i Hercegovini i ponašanje Srbije u odnosu na Bosnu i Hercegovinu u prošlosti mora biti cijenjeno na osnovu istine, na osnovu pravde, i tu nema nikakvih odstupanja. Ali Bosna i Hercegovina mora da sarađuje, i treba da sarađuje, sa Republikom Srbijom, treba da sarađuje sa Republikom Hrvatskom, treba da sarađuje sa svim zemljama regiona i da razvija i jača regionalnu saradnju. Ovo što smo danas mogli da čujemo kao prijedlog i razloge da se ne usvoji ovaj Sporazum to je zapravo potpuna blokada bilateralnih odnosa. I ja mislim da mi to kao Parlament ne treba da radimo. Ja sam namjerno izašao za govornicu da to kažem. Mi ćemo istrajavati na istini, na pravdi, na činjenicama o prošlosti, i tu, dakle nema popuštanja, ali ćemo sarađivati i treba da sarađujemo. Pozivati se na patriotske razloge i upotrebljavati njih da bi se blokirala ova saradnja nije pomoć Bosni i Hercegovini, to je šteta Bosni i Hercegpvono, i želim to otvoreno i javno ovdje da kažem. Pozivati se na Dejtonski mirovni sporazum, na Aneks I, član 9.2. i kazati da je to riješeno prvim Aneksom koji govori o vojnom aspektu Dejtonskog mirovnog sporazuma, i da je to razlog zbog čega mi ne treba danas da usvojimo ovo, jer to je kao regulisano, ne stoji. Imamo Ustav, Aneks IV, pa smo donijeli nekoliko stotina zakona od '96. godine pa na ovamo. Naravno da i ovaj Sporazum treba da donesemo, da ne govorim ... da pitanja koja se regulišu ovim Sporazumom su samo djelimično zapravo zahvaćena ovim članom 9.2. Aneksa I Dejtonskog mirovnog sporazuma, da ga ja ne čitam. Pozivam Parlament da da saglasnost na ratifikaciju ovog Sporazuma i da ove današnje pokušaje odbaci kao pokušaje najjeftinije politizacije. Mi to kao Parlament ne smijemo da radimo, to nije u interesu ove zemlje. Hvala vam.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovani kolega, ovdje niko ne politizira, nego govori o činjenicama. Razmjena, član 9. stav (2) – gdje su mjesta sahranjivana, bilo pojedinačna ili masovna, poznata kao stvar evidencije ili gdje su grobovi, faktički utvrde da postoje, svaka strana će omogućiti osoblju za registraciju, i tako redom. To piše u Dejtonskom mirovnom sporazumu. I ne politiziram nego želim da mi se razjasni zašto poseban, ukoliko se pozivamo svi na poštivanje Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ako poštujemo, a Srbija pledira i stalno govori da u cjelosti poštuje i želi da se ispunjava ono što je potpisano u Dejtonskom mirovnom sporazumu, onda mi neko mora objasniti. Nadam se da će to biti ovdje predlagač, i da bi predlagač trebao, obzirom da se radi o ratifikaciji Protokola, ovdje da bude i da mi objasni rečenicu – u želji da doprinese ublažavanje teških humanitarnih posljedica sukoba na prostoru bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Kako ćemo Protokol koji potpišemo sa Srbijom sprovesti u Hrvatskoj? Kako ćemo Protokol koji potpišemo sa Srbijom sprovesti u Crnoj Gori? To mi neko mora objasniti. Jer ovdje se kaže – prostoru bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, ne na prostoru Bosne i Hercegovine i Srbije, jer se potpisuje sporazum između Bosne i Hercegovine i Srbije, te bi bilo neophodno da predlagač ovoga bude ovdje i da nam obrazloži. Možda ću ja promijeniti mišljenje. Ja nisam protiv, naprotiv ja sam za punu saradnju, punu kooperativnost i za potpisivanje uzajamnih sporazuma koji će donositi napredak i jednom i drugom entitetu, odnosno dvije države. Znači, predlagač je taj koji treba ovo da mi razjasni. 114
Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Da ne bi došlo do zamjene teza, dakle niko ovdje u Parlamentu nije govorio o tome da ne treba sarađivati i ovaj Parlament je takođe usvojio čitav niz sporazuma, itd., i između Bosne i Hercegovine i Srbije. Međutim, ovakav Protokol je za nas neprihvatljiv, prije svega zbog pravnih činjenica i argumenata. I danas smo dosta toga govorili i još jednom želimo ponoviti. Prva stvar, ovaj Protokol daje ocjenu karaktera događanja na ovim prostorima, i ovdje se govori, dosljedno kaže – u sukobu na prostoru bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. I niko nije odgovorio, nema nikoga od predlagača u ovom trenutku, da kaže da li je moguće da država Bosna i Hercegovina i država Srbija govore, zaključuju sporazum koji tretira čitavu bivšu SFRJ. Jasno je da nije moguće. Ja sam volio da ima bilo ko od predlagača da nam kaže o čemu je riječ. Druga stvar, u ovom Protokolu se govori o pravu porodica na istinu. Cijelo vrijeme, bar ono jedan dio nas govori o tome. Ovaj Protokol su zaključile dvije članice UN-a, Bosna i Hercegovina i Srbija. Sud, najviši pravni sud UN-a, Međunarodni sud pravde je donio presudu koja je obavezujuća i za jednu i za drugu državu. Mi znamo da država s kojom smo potpisali ovaj Protokol ne priznaje tu najvišu svjetsku instancu, ne priznaje tu istinu. Stoga imamo pravo i priliku da pitamo šta znači ova odredba o istini kada se ne priznaje istina najvišeg međunarodnog suda? Da ne govorimo o drugim stvarima u ovom sadržaju, da ne ponavljamo diskusiju. Dakle, vrlo jasno smo prezentirali razloge zašto ovo treba sačekati ratificiranje. Mi ne bježimo od čitavog niza drugih sporazuma, ali ovo, slažem se u tome, jeste vrlo osjetljiva problematika i zaslužuje, sasvim sigurno je, da je dodatno dobro proučimo šta ona znači za Bosnu i Hercegovinu i da ne žurimo u svjetlu, pogotovo nekih predstojećih presuda koje treba da ukažu na sudski način šta se ovdje događalo.
Zamjenik Džaferović, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Gospodine Bećiroviću, ja jako poštujem inicijative koje Vi podnosite i trudim se da ih podržim uvijek, pa čak i onda kada vidim da djelimično zadiru u sferu politizacije. Niste kazali ni jedan argument, politizirali ste ovu stvar, gospodine Bećiroviću. Danas je Amor Mašović došao ovdje u Parlament i imali ste priliku da razgovarate sa njim i da čujete, ja ovdje govorim onako kako jeste, da čujete da je ovo u interesu Bosne i Hercegovine, u interesu nestalih osoba, svih. Vi ste ponovo sada kao ključnu tezu kazali neke događaje koje treba sačekati, Bosna i Hercegovina treba da zaključi ovaj Sporazum, niste naveli ni jedan razlog zašto ne treba. Govorili ste o definicijama iz Sporazuma, o oružanom sukobu na prostoru bivše Jugoslavije, taj termin ne upotrebljava ovaj Sporazum, on govori o ublažavanju teških humanitarnih posljedica na prostoru bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Ja znam kakav je karakter rata u Bosni i Hercegovini, to znate i Vi, mi se slažemo, je li treba ja sada, vodeći raspravu oko toga ovdje u Parlamentu, da obustavim sav daljnji život u Bosni i Hercegovini, saradnju u regionu. Ja sam rekao istina i pravda će ići svojim putem i nema odstupanja. Član 2., odnosno 2.9. Aneksa I kaže – u onim slučajevima, to je napisano '95. godine, u mjestima sahranjivanja bilo pojedinačna ili masovna poznata kao stvar evidencije ili gdje su 115 grobovi, gdje se grobovi faktički utvrde da postoje svaka strana će omogućiti osoblju za registraciju grobova druge strane da uđe na teritorij za period zajednički dogovor, a u limitiranu svrhu procedura u vezi s takvih grobnica da bi izvukla i evakuisala tijela umrlog vojnog osoblja ili civila te strane, uključujući preminule ratne zarobljenike. Vi se pozivate na to i kažete da zbog toga što ovo piše ne treba ovaj Sporazum. A ovaj Sporazum kaže –
Vrijeme.
Dozvolite mi samo, ja Vas molim, nadležni organi strana će blagovremeno obavještavati jedni druge o vremenu ekshumacije i/ili identifikacije, iako postoji iskazani i/ili obostrani interes omogućiti prisustvo predstavnika druge strane u svojstvu posmatrača tokom ekshumacije i identifikacije koje se obavljaju na teritoriji jedne od strana. Prisustvo će biti omogućeno i predstavnicima zainteresiranih međunarodnih organizacija u skladu sa njihovim mandatima na teritoriji države i strane koja provodi ekshumaciju i identifikaciju. Omogućava, dakle, Sporazum da se što prije dođe do podataka o nestalim osobama, da se to pitanje rješi. Zar trebamo to zaustavljati i pravdati to nekim, za mene i za osvu situaciju, iracionalnim stvarima. Gospodine Bećiroviću ovo jeste pokušaj politizacije i nemojte se igrati sa državom i njenim interesima, ni jedna politička stranka nije iznad interesa ove države.
Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, mislim da danas na raspravi o dnevnom redu smo dosta toga čuli i rečeno je u vezi sa ovim Sporazumom, ali ja zaista večeras, evo na kraju današnje rasprave i diskusije, ja moram da kažem da je zaista nepodnošljiva doza netolerancije i ekstreman pristup Denisa Bećirovića u ovom vrlo osjetljivom pitanju, osjetljivom pitanju ne za političare i za ovaj Dom ovdje i za političke partije, nego za ljude i porodice koje 20 godina pate i žive u agoniji zato što ne mogu da pronađu svoje najmilije i najdraže članove porodica koji su nestali i ni do danas nisu nađeni. Vama očigledno, jasno je Vama na šta se ovaj Sporazum odnosi, ali nećete da prihvatite činjenicu da ne možemo živjeti kao zakovano društvo u vašoj, u Vašem filmu i Vašoj priči da sve treba da stane i da sačeka da čujemo i vidimo kakva će biti presuda za Radovana Karadžića ili za Vojislava Šešelja. To govori o Vama u kom Vi filmu i u kom Vi svijetu živit u trenutku kad treba usvajanjem ovog Sporazuma da pomognemo svi da se neke stvari rješavaju, a da se rješavaju onim ljudima koji najviše pate i koji su oštećeni time zato što se to nije moglo raditi do danas. Ovo nije prvi put da Denis Bećirović iznosi ovako nacionalističke i nepodnošljive stavove o Srbiji, ne poštujući, dakle, jedan konstitutivni narod u ovoj zemlji koji živi i kome je prije svega stalo da postoje dobri međuljudski i susjedni odnosi između Bosne i Hercegovine i Srbije. Ja razumijem Vaše namjere i Vaše, Vašu percepciju cijele te priče, ali hvala Bogu da Vi niste u situaciji da se Vi danas pitate i da ste tu gdje jeste, i ostaćete još dugo tu gdje jeste u opoziciji, što govori da recimo SNSD je opozicija, iako je Denis Zvizdić, gospodin Denis Zvizdić potpisao ovaj Sporazum i kandidovan od strane pozicije i od aktuelne skupštinske većine i vlasti, dakle mi 116 kao opozicija ćemo to podržati. Šta bi trebalo da kažemo – nećemo, samo zato da bi smo bili kontra ovoj priči. Pa da li Vi slušate sebe danas šta govorite i u koji Vi kontekst donosite ovako osjetljivo i teško pitanje kao što je traženje nestalih lica i uspostavljanje saradnje između dvije države da bi se ta pitanja rješavala. Vi dovodite u kontekst
Vrijeme.
Vojislava Šešelja koga, prvo je pitanje koliko se uopšte ta presuda koja će njemu biti izrečena odnosi na Bosnu i Hercegovinu, a najmanje na ove porodice o kojima se radi u ovom Sporazumu. Da li Vi slušate sebe šta pričate i možete li se suzdržati od te demagogije koja već počinje da vrijeđa zdrav razum u ovom Parlamentu.
Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Dakle, ovo što je gospođa Marković govorila to neću komentarisati iz prostog razloga što je dobar dio diskusije bio uvredljivog karaktera i zasluživao je vjerovatno i opomenu od strane predsjedavajuće. Međutim, vratiću se na ovo o čemu je kolega Džaferović govorio. Mislim kolega Džaferoviću da sada Vi politizirate ovdje. Mi smo vrlo jasno rekli danas, mi koji smo govorili o tome, šta propisuje Dejtonski mirovni sporazum i ne samo Aneks, o kojem ste govorili, već smo govorili da je to djelom regulisano i Aneksom VII, naslov – Nestala lica. I postavili smo pitanje šta se čekalo 21 godinu? Naravno, nismo dobili odgovor na to pitanje, nismo dobili ni odgovore na brojna pitanja o sadržaju ovog teksta, nismo dobili ni odgovor na pitanje, ako već je želja za iskrenom saradnjom, zašto zaista ne dobijemo podatke od MUP-a Srbije i njihovoj jedinici Škorpioni, šta su radili i gdje su grobna mjesta ljudi koje su oni ubijali u Bosni i Hercegovini. Na sve te odgovore(?) i brojne druge nismo dobili ni jedan odgovor. I mi se ne slažemo s time, mi mislimo da ovo nije dobro, mi mislimo da treba donositi sporazume koji uvažavaju i presude Međunarodnog suda pravde i koji puno kvalitetnije rešavaju ovako senzibilna pitanja, uvažavajući sve ljude u ovoj zemlji, a pogotovo žrtve. I to smo danas vrlo jasno i precizno rekli i ne treba niko da se ljuti što to govorimo i nismo slijepi kad vidimo šta se događa.
Vrijeme.
Kolega Džaferović je imao minut i 15 sekundi poslije isteka ...
Molim vas svi ste uredno upozoreni na vrijeme.
Dobro, znači kolega Džaferović može minut i po duže, a ja moram tačno u roku od 3 minute. I to je valjda Poslovnik ovdje i njegov način kako se provodi. 117
Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Odustajem od rasprave.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja se slažem sa svim ovim što je gospodin Džaferović ranije rekao, ovaj, tako da neću ponavljati te stvari koje se tiču opšte saradnje i ukupnih bilateralnih odnosa između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije, ovo nije prvi protokol, ni sporazum sa Srbijom, i neophodno je da se ti odnosi razvijaju, naravno. Stoga ću se dotaći konkretne teme, ovog Sporazuma, dakle traženja nestalih. I ono što se ne može negirati je da će ovaj Protokol značajno pomoći mnogim porodicama da nađu smiraj. Ti ljudi čekaju godinama, u mnogim slučajevima, evo sad možemo reći i decenijama u gotovo svim slučajevima, i mislim da nemamo pravo od njih tražiti da čekaju dan više ako mogu čekati dan manje. Tako da bilo kakvi prijedlozi da se sačeka sa ratifikacijom ovog Sporazuma mi ne možemo podržati. A ovaj Sporazum, opet to je činjenica, samo može skratiti to vrijeme, da ne može nikako odužiti vrijeme da te porodice nađu smiraj, samo može skratiti, to je činjenica, i on ima jako puno operativnih dijelova koji to omogućavaju. Stoga mi kao Klub nećemo, ovaj, i ne možemo podržati bilo kakav prijedlog da se ovo odgodi i naravno da ćemo glasati za ratifikaciju. A što se tiče, mislim ja sam pokušao slušati i sa pravne i sa ljudske strane ovu argumentaciju koju je gospodin Bećirović iznosio, i čini mi se da se sve maltene svodi na ovu terminologiju sukobima na prostorima bivše Jugoslavije. Vidite nešto, da je Srbija predložila da tu stoji tokom građanskog rata na prostorima bivše Jugoslavije, pa naravno to ne bi ni došlo pred nas, dakle to je nešto o čemu bi se dalo raspravljati kao o spornoj terminologiji, ali ako tu samo stoji sukobima na prostorima bivše Jugoslavije, i onda ako se posebno to tiče materije konkretne koja pomaže porodicama da nađe smiraj, mislim da zaista nema prostora za bilo kakvu kritiku ovog Protokola i mislim da je ovo nešto što, na kraju krajeva ne samo u interesu Bosne i Hercegovine već poglavito u interesu porodica žrtava, treba podržati. Zahvaljujem.
Mladen Bosić zamjenik, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Pa, ja mislim da je ovdje promašena tema ljudi, ovo je nešto oko čega ne bi trebali voditi raspravu uopšte. Ovdje se radi o stvari koja se tiče svih strana i u Bosni i Hercegovini, ovdje se radi, da vas napomenem, i o Srbima koje traže još uvijek, i o Bošnjacima, i o Hrvatima, i ostalim. Znači, iskorištavanje takvih tema za ubiranje jeftinih političkih poena je nešto što bi bio neki donji prag tolerancije zloupotrebe politike. Znači, ipak postoji nešto što bi trebalo da zavrjeđuje pijetet svih, a ovdje se radi o porodicama koje ne mogu da nađu svoje nestale u 118 proteklom ratu, pozivajući da treba odbaciti takav Sporazum na formulaciju na koji način je karakterisan prošli rat. Pa tačno, ovdje je bio rat na području bivše Jugoslavije, svi znamo, možemo različito da ga kvalifikujem, a znamo o čemu se radi. Znači, ja vas pozivam da ne ulazimo više na ovoj temi u ove rasprave, jer čini mi se da je to, na neki način, ispod one granice dostojanstva.
Hvala. Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Neću nešto više govoriti nego što sam govorio kada samo raspravljali o dnevnom redu, ali razgovarao sam sa kolegom Bećirovićem i ne vidim nikakve bojazni, niti razloga, niti zašto piše oružanog sukoba na području bivše Jugoslavije. Vjerovatno do Sporazuma ne bi došli da su strane htjele unijeti karakter rata na drugačiji način u ovaj Sporazum, jer bi jedni rekli građanski rat, drugi s ove strane bi rekli agresija na Bosnu i Hercegovinu, i ne bi nikad imali sporazum. A ovaj Sporazum sigurno nema politički karakter nego ono čisto, ima čisto humanitarni, čisto humanitarni. Meni je žao što do ovakvog sporazuma nije došlo prije, jedino za tim možemo žaliti u ovoj sali, i što prethodni saziv Parlamenta i BiH i Srbije nisu došli do ovog sporazuma. Vjerovatno bi mnogi koji su umrli prije 10 godina ili 5 godina i nisu dočekali da pronađu i nađu smiraj za sinove, muževe, sestre i ne znam sve ko je koga izgubio i ko je kome nestao u proteklom ratu. Stoga i Vas pozivam, i Vaš klub pozivam, da pomognete onima kojih ne interesuje naša politička igra, interesuje ih da dođu do, da se pronađe način između dvije zemlje da pronađu one koje već traže 20 godina. Da ponovim ono što sam rekao i kad sam se javio prvi put kad smo govorili o ovom pitanju, sporazum između dvije zemlje je potreban ukoliko ćemo pronaći samo jednu osobu, samo jednu osobu, a da ne govorimo o desetinama, stotinama i o hiljadama ljudi koji eventualno ovaj i hiljadama ljudi koji imaju interes da dođe do ovog Sporazuma, kako onih, je li, koje tražimo, tako i njihovih familija koji to već dvije decenije čekaju. Stoga mislim da nema nikakvog razloga da se vraćamo na prethodne nekakve politikantske i neke teorije zavjere da će biti ovo ili on. Mislim da ovdje nema nikakvog prostora i siguran sam da se uopće ne radi o sporazumu koji ima bilo kakav politički karakter i ja ga posmatram u ovom smislu, kako sam već rekao, da je to čisto jedan humani korak koji trebamo danas ovdje završiti obzirom da je prošao proceduru i Predsjedništva i Vijeća ministara BiH. Hvala.
Hvala. Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Ja ne mogu da vjerujem kako je moguće da mi kontinuirano želimo raditi u korist sopstvene štete, kako je moguće da mi manipulišemo najsuptilnijim, najosjetljivijim segmentom 119 za bilo čiju porodicu u Bosni i Hercegovini ili u bilo kojoj drugoj državi u smislu jednog sporazuma koji bi olakšao proces pronalaženja bilo koje osobe, odnosno svih, ostavljajući po strani bilo čiju krivicu u tom smislu. I mi kao da živimo u periodu od najgrozomornijeg ratnog stanja i u situaciji u kome zaboravljamo da danas države koje međusobno ratuju imaju timove za identifikaciju i pronalaženje nestalih. Kako je uopšte moguće to, jutros je jedan kolega govorio o jednom važnom pitanju, koje je tragično za ovu zemlju takođe, o tome da jedna osoba nije pronađena poslije 20 godina smrti, da nisu razjašnjene. Znači, u zemlji u kojoj imamo apsolutnu kontrolu nad svim nismo uspjeli da pronađemo, nije ga neko drugi, niko ga drugi već neko iz Bosne i Hercegovine ... ubio. Kako je moguće, koje mi pravo imamo da kažemo da ćemo staviti van snage međunarodni sporazum koji su najveći eksperti ove zemlje predložili. I kako je moguće da Bosna i Hercegovina ne kontinuirano želi da radi i sama sebi da udara šamar. To smo imali pri napadu na premijera susjedne zemlje, on nakon toga dolazi, nakon sat i po tog afekta poziva Predsjedništvo ove države da dođe u posjetu susjednoj zemlji. Da li to nama išta govori koliki smo mi politički magarci. Mislim stvarno ne mogu da dođem sebi. Druga situacija, i nakon toga kaže – da, idemo u investicionu konferenciju. Srbija i Republika Hrvatska potpisale su identičan sporazum i kao ključni uslov evropskih integracija i ubrzanja, dakle dolaska do otkrivanja osoba koje su u toku ratnih sukoba na ovim prostorima nestali. Bosna i Hercegovina šalje poruku ovdje, ja odmah vam moram reći, ne želim nikog da pozivam da glasa o ovom, ja ću glasati za taj Sporazum zbog svakog Bošnjaka, zbog svakog Hrvata, zbog svakog Srbina, zbog bilo koga, bilo kojeg čovjeka nestalog ovdje. Ako se i jedna kost pronađe nekoga, imamo tu moralnu obavezu, imu tu moralnu obavezu da tako reagujemo nezavisno. I takođe zato sam da svako ko je kriv za bilo šta odgovara, ali ovo nema veze sa međunarodnim sporazumom. Kako je moguće da manipulišemo najsuptilnijim osjećanjima ljudi koji traže svoje i koji možda još uvijek misle neki od tih, da ako ga ne nađe da je on potencijalno živ. Nemamo pravo to, narod nas nije zato birao, moramo se izdići iznad interesa. Ovo je mnogo veći interes Bosne i Hercegovine nego susjedne zemlje s kojom, kojoj mi šaljemo poruku da ne želimo niskim saradnju, da ne želimo niskim, kako je to. Prethodno smo imali pozitivan trend sjednice Vlade susjedne republike sa Savjetom ministara, uporedo se priprema sjednica vlada, Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske i mi kažemo – ne, trebamo poniziti sve. I još gora stvar da bude u čitavoj toj priči, dakle mi uopšte ne, mi se ponašamo, ponašamo se, dakle, ovdje svaki Bošnjak koji to radi, pod broj jedan radi protiv Bošnjaka, ovdje ljudi ne mogu da shvate kolika je specifičnost uređenja ove države i da je ovaj Sporazum, on ničim ne šteti. Da li mi mislimo da možemo ..., pa mi sebe ponižavamo ovakvim odnosom i uopšte da ne raspravljamo bilo šta drugo, šta će, kakvu ćemo mi sutra poruku poslati, kako smo spremni sutra da se predsjednici svih država regiona uključe u aktivnost napretka Bosne i Hercegovine. Niko nama veći neprijetelj nije od samih nas sa našim parcijalnim interesima i pričama da sam dobar ili veliki Bošnjak ili veliki Srbin ili Hrvat, koliko smo ljudi u ovoj priči.
Hvala. Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite.
Moje je stajalište, dame i gospodo, da Protokol treba usvojiti i da smo mi to dužni. To je još jedna stepenica na gradnji puta koji teba da eliminiše stvari koje još opterećuju odnose u regione između Bosne i Hercegovine i Srbije iz prošlog rata. To je stvar koja omogućuje da se posvećujemo traženju rješenja koje će omogućiti da ljudi sarađuju, da biznis međusobno nalazi 120 profiti i interese i da države nastupaju zajednički u stvarima koji nam je zajednički interes. Želim podsjetiti da smo i mi u Bosni i Hercegovini i u Republici Srbiji opredijeljeni da idemo u Evorpu, u Evropsku zajednicu država, da budemo zajedno. I mi ćemo na tom putu morati sarađivati i tražiti rješenja. Ukoliko se zatovrimo zatvorili smo sebi put. A građani traže da se gleda u buduće i da se na putu budućeg ono što nas opterećuje eliminiše, ali ne način da koči buduće. Ja ću podržati i glasati za ovo i biti posvećen da uvijek tražimo rješenja koja omogućuju da zemlje sarađuju u korist svojih građana i da se ostvaruje evropski put Bosni i Hercegovini.
Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Pa, ju ću evo par rečenica. Ja zaista nisam ovako, evo kao, ja nisam razumio da je neko onako do kraja rekao da je protiv bilo kakve vrste saradnje, pa tako ni kolega Bećirović, ni neki drugi ljudi koji su imali neku vrstu dileme. Recimo, ja sam bio na sjednici Komisije za vanjske poslove prije dva dana i ja, meni, ja sam imao neke nejasnoće oko samog načina na koji su se otvarala neka pitanja. Ja mislim da je legitimno da zatražimo od ljudi koji su sve ovo pripremali da nam razjasne to i danas sam očekivao da ćemo to čuti. Znate da sam danas pozivao i predsjedavajućeg Vijeća ministara i neke kolege ministre da te neke tehničke stvari, da nam odgovore na to, svima bi nam bilo lakše. Znate, ja mislim da nije, da nije korektno i nije, na kraju krajeva, ni činjenično tačno, da mi sad stvari prebacujemo na ravan da je neko protiv neke vrste saradnje, ja je barem tako nisam doživio. I ja ću sve učiniti da imamo što bolju regionalnu saradnju i da u tom smislu otvaramo te aktivnosti. I ne mislim da treba, pogotovo za to i o tome trebamo razmisliti, dakle o ulozi Parlamenta u smislu ratifikacije ovih međunarodnih ugovora. Mi imamo situaciju uzmi ili ostavi, kad ovo ovako dođe, dakle, nama u ruke onda mi imamo svoju ulogu kao Parlament, kao Parlamentarna skupština u prihvaćanju i u tretiranju određenih međunarodnih dokumenata, ali mi imamo samo mogućnost da kažemo hoćemo to prihvatiti ili ćemo biti protiv toga. Nemojte osporavati da neko u procesu komunikacije zatraži samo da mu neko dostavi neke dodatne informacije i zatraži možda neko dodatno vrijeme. I nemojte misliti, recimo, da to treba da predstavlja problem bilo kome od nas i da se to treba tretirati kao neka nesaradnja ili neka neželja za jačanjem regionalne saradnje. Ja sam imao potrebu ovo da kažem zato što sam stvarno osjetio da se nekako vodi priča da je neko protiv regionalne saradnje. Evo, ja nisam razumio da su ljudi koji su danas imali dilemu, a ja sam također imao dilemu na jedan način, dakle protiv regionalne saradnje i protiv naše potrebe da omogućimo i u ovoj oblasti, dakle, bolju saradnju i mogućnosti da ove probleme rješavamo. I kratko još jednu rečenicu, volio bi da do ovoga nije došlo, da smo imali tu vrsu obrazloženja od ljudi koji su u prethodnom periodu učestvovali u pripremanju ovih dokumenata. Hvala.
Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
... treba prirodno shvatiti sve ove diskudije, svaki poslanik i klub ima pravo na svoje stavove, mi iz Kluba SDP-a smo rekli da ćemo glasati protiv ovog Protokola i ostajemo pri tom stavu. Ima ljudi ovdje koji misle da su namjere Srbije prema Bosni i Hercegovini korektne i dobronamjerne. Ja nisam među tim poslanicima, ja ne mislim da je dobronamjerno to što je 121 Srbija prošle godine legalizirala Četnički ravnogorski pokret, jer je taj prokret izvršio genocid nad Bošnjacima. Ne mislim da je normaliziranje odnosa to što „Službeni glasnik“ Vlade Republike Srbije štampa djela Dobrice Ćosića i drugih akademika koji govore da je ovdje bio građanski rat, i da ne govorim šta sve drugo govore. Ne mislim da je čitav niz, desetine poteza i strategija koje Srbija, i poteza, povlači prema Bosni i Hercegovini dobronamjeran. Ne mislim ni da ovaj Protokol je od strane Srbije dobronamjeran. A da li smo mi, koji smo govorili o tome danas, u pravu ili ovi koji su imali kontra stavove, pustite predstojeće vrijeme u narednim mjesecima i godinama da vidimo ko je u pravu bio. Zahvaljujem.
Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena gospođo predsjedavajuća. Ponoviću isto što sam rekla i na sjednici Komisiji i na sjednici Kluba. Ne sumnjam, ne sumnjam da je gospodin Bećirović, moguće je da je imao sasvim dobru namjeru, ali ako dolazi zvanično na sjednicu Komisije za vanjske poslove, evo tu u sali ima još članova Komisije za vanjske poslove, iznosi sumnju pred članove Komisije za vanjske poslove, nije li moje prirodno pravo da, kada je iznešena sumnja u sporazum koji se predlaže od strane Vijeća ministara, moje logično pitanje je – dajte nam nešto informacija ili u pisanoj formi ili nam obznanite ta svoja saznanja, jer je rečeno – znam ja i reći ću na Parlamentu. To nije način komunikacije na radnim tijelima za koja smo danas svi spremni ovdje ... da se najveći dio posla odvija na radnim tijelima. Dakle, i mi kao članovi Komisije za vanjske poslove smo trebali da znamo argumente kojima zastupnik Bećirović danas ovdje raspolaže, neki kažu manipuliše, ali nas dovodi u jednu, jednu, jedan politički haos. Ja nisam baš spremna da koristim preteške riječi, ali potpuno se slažem s mojim kolegom Prodanovićem, jer valjda mi doktori govorimo jezikom, kako bih rekla, običnim jezikom, ja stvarno mislim da je Vaša kvalifikacija, nažalost, tačna, jesmo mi politički magarci i mi smo sami, mi smo kolateralna šteta ne sebi nego svojoj djeci i budućnosti države Bosne i Hercegovine. Hoće li ova Parlamentarna skupština u ime budućnosti djece Bosne i Hercegovine konačno izaći iz svojih dubokih rovovskih zakopanosti, političkih partija, naroda, blokova, pozicije, opozicije, hoće li pružiti ruku pomirenja već jednom? Ja imam pravo to da pitam. Ja sam često sa žrtvama, sa porodicama žrtava i osoba koje su nestale, očajnički, očajnički vape te porodice da nađu, kako one mir tako i njihovi umrli. U svakoj vjeri se kaže – nema mira osoba koja je preminula dok se ne nađe i dok se ne smjesti u vječno počivalište. Ja ne mogu shvatiti da smo mi danas tako daleko došli do te mjere da spominjemo sad i Dobricu Ćosića i ... iz Srbije, mi bi smo htjeli da budemo tumač svega na svijetu. Možemo li prihvatiti činjenicu da hoćemo i moramo sarađivati sa Vladom Srbije i sa vladama zemalja regiona i da ovaj akt od strane Vijeća ministara nije ništa drugo nego akt dobronamjerne saradnje u ime smiraja porodica žrtava. Evo, danas je spomenuto ime uvaženog gospodina Amara Mašovića, osobe s kojim ja vrlo često, ja i gospodin Ahmetović, sarađujemo, očajnički mole porodice da se ovaj problem riješi. Mi smo danas od njihovog očaja došli do drugog očaja koga neki tumače, zovu imenom Dobrice Ćosića ili trećeg ili desetog. I potpuno je u pravu, još jednom kažem, gospodin Prodanović, pa možemo li napraviti konačan iskorak, neka drugi tumače, historija će najbolje kazati karakter zbivanja koja su se dogodila i svakom dati kvalifikaciju. Sudovi će suditi onima koji su počinili krivično djelo, a hajmo sarađivati sa zemljama regiona jer drugačije ne možemo. Da ne bude deklarativna naša priča – mi hoćemo dobrosusjedsku saradnju, hoćemo naprijed i u EU, a na ovakvim 122 stvarima padamo, činimo strašne greške. Opet velim, strašno je nepoštivanje, nepoštivanje činjenice da su te žrtve tragično preminule iz bilo kog naroda, ali porodice su očajne, moramo poštovati dobru namjeru i vlade i jedne i drug države. I ja molim zastupnike da danas pokažu svoju dobru volju. Hajmo u ime budućnosti onih koji su preživjeli, onih koji se tek rađaju, hade da idemo da radimo zajedno sa zemljama regiona i da idemo naprijed. Hvala.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovana kolegice Nermina teške riječi upotrijebite ako neko ima suprotan stav, znate glava je za razmišljanje, vrlo teške riječi. Niko nije protiv saradnje, niko nije protiv razvijanja nedobrosusjedskih odnosa, nego saradnje cjelovite u svakom segmentu življenja, jer to je neophodnost na ovim prostorima ovakve udrobljenosti i isitnjenosti. To je nešto što je diktirano općim uslovima života na ovim prostorima i valjda ljudskim razumom. Ali moramo biti obazrivi kada su formulacije u pitanju, ne možete Vi reći, pa uzmite stenogram, pogledajte šta. Naime, na taj način dovodite jedan dio onih koji iznose svoje mišljenje u takvu poziciju da su neprijatelji i da su oni koji žele razgradnju, što apsolutno nije tačno. Ja sam čitao Memorandum iz SANU-a i bilo bi dobro, i odštampaću ga sljedeći put, pa ga onda dobro pročitajte, dobro, svaki stav iz Memoranduma II pročitajte. Ja znam da to radi grupa onih koji ne žele dobro ni svom narodu, ali ukoliko mi budemo tako razmišljali istorija se neće nekad negdje razlučivati i reći to je, istorija se na ovim prostorima vjekovima kreira. Pa četnički pokret kreira se, nije bilo na Drini onoga što je bilo u vrijeme Drugog svjetskog rata, nije bilo Banjice u vrijeme Drugog svjetskog rata, nije bilo ni Blajburga u vrijeme bivše Jugoslavije, komunizma, nije bilo svega, istorija se kreira. Ako ćemo mi da učestvujemo u kreiranju istorije ja sam prvi koji iz svega ovoga izlazi, ne želim da je kreiram, želim da bude onakva kakva se stvarno desila, ono što se je na ovim prostorima desilo.
Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa. Mislila sam da ne učestvujem u ovoj raspravi, ne mogu da se javim, a ne mogu ni da se ne javim. Zapravo potaknuo me kolega Prodanović koji je bezbroj puta ponovio isto pitanje i ono je uvijek glasilo – kako je moguće, kako je moguće. Zbilja toliko nas se već 20 godina pita štošta kako je moguće. Kako je moguće, kaže, da do sad nismo bili spremni na ovakvu saradnju, da do sad nismo bili ljudi, da nismo bili ljudi pitam se i kad se ubijalo. Kako je moguće da nam u ovim potragama za tzv. nestalim, a mi vrlo dobro znamo da većina njih nije nestala, uglavnom su nađeni, ako nisu nađeni zna se kako će biti nađeni poslije 20 godina, nije bila, zar nije bila dovoljna i ova ustavna odredba koja se spominje. Dakle, kako je moguće da nam nije bilo i to dovoljno da nešto poduzmemo, svi, sa svih strana, tamo gdje je toga bilo. Puno je ovih, dakle, kako je moguće. A mene interesuje, ako do sad svašta nije bilo moguće da li će ovim Protokolom, dakle sad kao zastupnik bez emocije, da li će ovim Protokolom biti nakon 20 godina traganja sve riješeno? Hoće li, uglavnom su diskusije išle u tom pravcu, a ja se pitam hoće li sada neko najzad uprijeti prstom i reći – ovdje su ljudi zatrpani, koji god i gdje god? Ako to neko zna, onda opet ostaje pitanje kako je moguće da se do sad ćutalo? Da li je zaista čarobni štapić u 123 ovom Protokolu? A ovo, eto govorim zato što vrlo dobro znam šta znači i tražiti i šta znači izgubiti nadu i šta znači na kraju naći. Hvala lijepa.
U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 33., Ad. 33. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine LD 1836 (2014.) – kredit za socijalni program stambenog zbrinjavanja u Bosni i Hercegovini, u Republici Srpskoj, koji provodi Investiciono-razvojna banka Republike Srpske (IRBRS), broj: 01,02-05-2-542/16, od 15.02.2016. Dobili ste Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Time smo iscrpili današnji dnevni red sjednice. Dajem pauzu, evo do 20:00 sati i ovdje se nađemo na glasanju u 20:00 sati, znači.
Dobro, ja ću nastojati da ipak sad ne oduzmem puno vremena, jer sam jedan dio, dakle diskusije koju sam mislio reći rekao kod onog dijela kada smo govorili o hitnosti postupka donošenja ovoga Zakona. Naime, prije svega meni je žao što će ovaj Zakon, koliko vidim po raspoloženju kolega, danas proći, ali moram javnost, zarad javnosti kazati sljedeće da, prema mojim shvatanjima, a nitko me nije razuvjerio, ovakvim rješenjima mi godinama ne radimo ništa i ovaj smo sustav doveli gdje smo danas. I ništa se ovim neće riješiti. Osim toga, ja mislim da ovim izmjenama i dopunama Zakona kršimo pravne principe, a osim toga u suprotnosti je sa Zakonom o zaštiti potrošača BiH. Ja naravno ostajem pri prijedlozima svojih zaključaka, a samo ću radi vaših, nebili netko od vas malo vidio, u zadnji momenat, kako to zapravo izgleda, reći ću vam samo na primjeru Njemačke i Švicarske. Dakle, RTV taksa u Njemačkoj se koristi za financiranje Javne radio televizije ZDF-a i Dojčland radija kao i 9 regionalnih radio televizija koje su povezane sa RD mrežom i zajedno imaju 22 televizijska kanala, 10 regionalnih, 10 državnih, 2 međunarodna, te 61 radio stanicu, 58 regionalnih, 3 državne. A kako to izgleda u Švicarskoj, samo da vam kažem, dakle, koja ima posebnu agenciju, zove se Bilag, i ona skuplja u ime države dakle, i javnih RTV servisa tu javnu RTV pretplatu i nezavisna je od Nacionalnog javnog televizijskog servisa i ona skuplja te prikupljene takse i dijeli ih na lokalne RTV, regionalne, pa čak i privatne. Znači, one dobivaju takođe novac. A u Švicarskoj funkcionira, dakle ovako, ima ukupno 7 televizijskih kanala i 17 radio stanica i čine ga 4 radio TV emitera, Švicarska RTV na njemačkom jeziku, Švicarska RTV na francuskom jeziku, Švicarska RTV na italijanskom, Švicarska RTV na retroromanskom jeziku, itd. Znači, da su se gospoda iz Odbora sustava potrudili, da su probali malo pronaći neka rješenja, ne zadnjih pola godine, ne zadnju godinu dana, nego zadnjih 7-8 godina, pa ako hoćete od donošenja ovoga Zakona, mogli su naći rješenje, imali su zakonsko uporište da sami traže rješenje, mogli su ga donijeti, mogli su se po njemu ponašati. Ništa se ne čini ako ovaj Zakon danas i ne prođe. Kako uostalom naplaćuju do sada tu RTV pretplatu. Takođe izmjena koju smo napravili, članka 42., u prethodnom periodu prije pola godine je istekla i oni opet to rade. Dakle, nije točno, ovaj Parlament ulazi u nešto, išao je u nešto već jedanput, što nije dužan, nije obavezan po zakonu. Dakle, to je obvezan Odbor sustava. I ja vas molim, dakle ako je moguće dakle, da ovo jednom presječemo i nema više smisla da se ovako nastavlja i za dva mjeseca, tri, neko je danas rekao, mi ćemo ponovno imati ovakav ili sličan prijedlog i opet ćemo se vrtiti u krug i nikada nećemo završiti, čini mi se nikada ovu priču moći završiti dok se sve ne uruši. Nažalost, to oni koji projekciraju da je ovo rješenje to rade godinama i doveli su sustav, odgovorno tvrdim, danas gdje jeste. Znači, kršimo Zakon, principe pravne, 125 kršimo Zakon o zaštiti potrošača i idemo u donošenje zakona koji nije prošao nikavu normalnu proceduru. Ostajem pri svojim zaključcima, tražim da se Parlament o njima izjasni, jer izgleda druge nema, nego da imenujemo nove ljude koji će pokušati riješiti ovu situaciju sukladno Zakonu koji je bar sada na snazi.
Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona. Glasujemo o Prijedlogu zakona o javnom RTV sustavu BiH. Od ukupno 36 nazočnih – za 25, protiv 10, suzdržanih 1. Federacija BiH 20 za, 5 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 5 za, 5 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zakon o Javnom RTV sustavu Bosne i Hercegovine. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Nikole Lovrinovića. Da li ćemo glasati u paketu, to se predlažete ili ćemo, hoćete, gospodine Lovrinoviću, da glasamo odvojeno ili ćete ...
Ja bih da se glasuje odvojeno.
Odvojeno. Hoćemo li da čitamo zaključke ili znate, postoje tri zaključka? E ovako, Zastupnički dom Parlamentrne skupštine BiH odgovorne za neprovedbu Zakona o Javnom RTV sustavu, a time i u BHRT-u kao servisu, smatra Upravni odbor sustava, odnosno BHRT-a. Glasujemo o prijedlogu zaključka. Od ukupno 36 nazočnih – za je 9, protiv 23, suzdržana 4. Federacija BiH 5 za, 17 protiv, 3 suzdržana, Republika ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 36 nazočnih – za 10, protiv 20, suzdržanih 6. Federacija BiH 5 za, 15 protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska 5 za, 5 protiv, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina, konstatiram da zaključak nije usvojen. Idemo na zaključak broj 2. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH razriješio je dužnosti Upravni odbor BHRT-a i zahtjeva pokretanje postupka imenovanja novog sastava. Dajemo prijedlog zaključka na glasanje. 126 Od ukupno 36 nazočnih – za 10, protiv 24, suzdržana 2. Federacija BiH 5 za, 19 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 5 za, 5 protiv, 1suzdržan. Ne postoji opća većina, konstatiram da zaključak nije usvojen.
Odustajem od trećeg zaključka.
Zahvaljujem. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić. Treba li čitati zaključak? Od ukupno 36 nazočnih – za 5, protiv 17, suzdržanih 14. Federacija BiH 1 za, 12 protiv, 12 suzdržanih, Republika Srpska 4 za, 5 protiv, 2 suzdržana. Ne postoji opća većina, konstatiram da zaključak nije usvojen. Prelazimo na točku 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od ukupno 36 nazočnih – za 35, nema protiv, suzdržanih 1. Federacija BiH 25 za, nema protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 10 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zakon o kontroli kretanja oružja i vojne opreme. Prelazimo na točku 5. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona odličjima Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno 36 nazočnih – za 34, protiv ništa, suzdržanih 2. Federacija BiH 24 za, nema protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 10 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odličjima Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prelazimo na točku 6. – Prijedlog službene verzije pročišćenog teksta Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera – predlagatelj: Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma. Glasujemo o utvrđivanju službenog pročišćenog teksta. Od ukupno 36 nazočnih – za 35, protiv nema, suzdržan 1. Federacija BiH 25 za, nema protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 10 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo utvrdili službeni pročišćeni tekst Zakona BiH o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera. Prelazimo na tkočku 7. – Prijedlog službene verzije pročišćenog teksta Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma. Glasujemo o utvrđivanju službenog pročišćenog teksta. 127 Od ukupno 36 nazočnih – za 36, nema protiv, nema suzdržanih. Federacija BiH 25 za, nema protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Opća i entitetska većina postoji, konstatiram da smo utvrdili službeni pročišćeni tekst Zakona o državljanstvuBiH. Idemo na točku 8. – Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2015. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 36 nazočnih – za 34, protiv nema, suzdržana 2. Federacija BiH 24 za, nema protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 10 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 205. godinu. Prelazimo na točku 9. – Izvješće o radu Odbora za žalbe građana PSBiH za 2015. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvjšća. Od ukupno 36 nazočnih – za 31, nema protiv, suzdržanih 5. Federacija BiH 20 za, nema protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2015. godinu. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić. Da li treba da čitam zaključak, to je o video nadzoru, da vas podsjetim?
/nije uključen mikrofon/
Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 36 nazočnih – za 33, protiv 3, suzdržanih nema. Federacija BiH 22 za, 3 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili zaključak zastupnice Dušanke Majkić. Idemo na točke od 10. do 15. – Izvješća o radu stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2015. godinu. Prvo stavljam prijedlog na glasanje da objedinimo glasovanje o točkama od 10. do 15., obzirom da se radi o izvješćima o radu stalnih povjerenstava Zastupničkog doma. Znači, prvo glasamo o tome da ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, samo da kažem, i Vi nas nemojte stavljati u situaciju, imamo ovaj prijedlog da o ovom prijedlogu glasamo. Vi ćete se izjasniti, ukoliko želite da budete protiv, naravno. 128 Glasamo o prijedlogu za objedinjavanje glasanja o izvješćima o radu stalnih povjernstava od 10. do 15. Od ukupno 36 nazočnih – za 26, protiv 8, suzdržana2. Federacija BiH 15 za, 8 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska 11 za, nema protov, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili zaključak da objedinimo glasanje o točkama od 10. do 15. Sada se izjašnjavamo o točkama od 10. do 15. Glasujemo, znači o usvajanju izvješća o radu stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2015. godinu. Od ukupno 36 nazočnih – za 28, protiv 6, suzdržana 2. Federacija BiH 17 za, 6 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili izvješća o radu stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2015. godinu. A sada prelazimo na točke od 16. do 21. – Izvješća o radu stalnih povjerenstava oba doma za 2015. godinu. Stavljam na glasovanje prijedlog da objedinimo glasovanje o točkama od 16. do 21., obzirom da se radi o izvješćima o radu stalnih povjerenstava oba doma. Od ukupno 36 nazočnih – za je 27, protiv 8, suzdržanih 1. Federacija BiH 16 za, 8 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo objedinili glasovanje o izvješćima o radu stalnih povjerenstava oba doma. A sada glasujemo o usvajanju izvješća o radu stalnih povjerenstava oba doma za 2015., znači po točkama od 16. do 21. Od ukupno 36 nazočnih – za 29, protiv 4, suzdržana 3. Federacija BiH 18 za, 4 protiv, 3 suzdržana, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo uvojili izvješća o radu stalnih povjerenstava oba doma za 2015. godinu. Prelazimo na točku 22. – Posebno izvješće „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih tijela u Bosni i Hercegovini osobama s invaliditetom“ – podnositelj: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od 36 ukupno nazočnih – za je 35, nema protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 24 za, nema protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Posebno izvješće „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih tijela u BiH osobama sa invaliditetom“ podnositelja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH. Sada glasujemo o usvajanju zaključka iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava. Od ukupno 36 nazočnih, za 30, nema protiv ... 129 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ponovite glasanje. Neka se ponovi glasanje.
Evo, ponavljamo glasanje. 130 Od ukupno 36 nazočnih – za je 16, protiv 14, suzdržanih 6. Federacija BiH 7 za, 14, protiv, 4 suzdržana, Republika Srpska 9 za, nema protiv, 2 suzdržana. Uz opću većinu, ne postoji entitetska većina u Federaciji, a u Republici Srpskoj postoji. Hoćemo li usuglašavanje, drugi krug? Naknadno. Točka 25. – Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta. Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 36 nazočnih – za 23, protiv 1, suzdržanih 12. Federacija BiH 17 za, nema protiv, 8 suzdržanih, Republika Srpska 6 za, 1 protiv, 4 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili inicijativu Damira Arnauta. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Arnauta. Od ukupno 36 nazočnih – za 18, 2 protiv, suzdržanih 16. Federacija BiH 13 za, nema protiv, 12 suzdržanih, Republika Srpska 5 za, 2 protiv, 4 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili prijedlog zaključka zastupnika Damira Arnauta. Prelazimo na točku 26. – Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta. Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 36 nazočnih – za je 15, protiv 4, suzdržanih 17. Federacija BiH 14 za, 3 protiv, 8 suzdržanih, Republika Srpska 1 za, 1 protiv ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 36 nazočnih – za je 15, protiv 11, suzdržanih 10. Federacija ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Samo malo. [[zajednička diskusija]] 132
Molim vas nemojte pričati svi u jedan glas. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite nam glasanje. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Šta ste rekli?
/nije uključen mikrofon/
Molim vas da ponovite još jednom, jer nam na monitoru pokazuje da prvi put glasamo. Ponovite za drugi krug glasanja. Od ukupno 36 nazočnih – za 22, protiv 10, suzdržana 4. Federacija BiH 21 za, nema protiv, 4 suzdržana, Republika Srpska 1 za, 10 protiv, nema suzdržanih. Uz opću većinu, postoje znači 2/3 iz RS-a, nismo usvojili zastupničku inicijativu Maje Gasal-Vražalica. Prelazimo na točku 29. – Dopuna Godišnjeg plana, molim vas za strpljenje ... 133
/nije uključen mikrofon/
Mi glasamo sad.
/nije uključen mikrofon/
Recite.
Hvala lijepa. Dakle, vi ste ponovili glasanje. Mi ponovimo glasanje i glasamo prvi put i monitor kaže prvo glasanje i nije prošlo. I onda vi tražite i ponavljanje i tog drugog glasanja. Niste li prije toga vi kao Kolegij ponovo trebali nešto usaglašavati? Jeste li vi cijelo glasanje ponavljali ili niste?
Ne, samo je na monitoru, to je tehnička stvar, pisalo je prvi krug. Nemamo šta usuglašavati, mi smo se izjašnjavali u drugom krugu. Idemo na točku 29. – Dopuna Godišnjeg plana obuke, molim vas za pažnju. Hoćete da dam pauzu, ako imate potrebu da se ispričate, da prekinemo glasanje, hoćete li? Koliko tražite pauze? /svi pričaju u isto vrijeme/ Pa nemojte biti neozbiljni, pa ja vas pitam fino zato što, evo ne možete, svi pričate u glas. Idemo na točku 29. – Dopuna Godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2016. – podnositelj: Ministarstvo obrane BiH. Glasujemo o primanju k znanju dopune Godišnjeg plana obuke. Od ukupno 36 nazočnih – za 35, protiv ništa, 1 suzdržan. Federacija BiH 25 za, nema protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 10 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju dopunu Godišnjeg plana obuke. Idemo na točku 30. – Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova PSBiH za provođenje procedure imenovanja zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Samo da znate da glasamo o imenovanju, znači Jasmina Pilice za zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. 134 Od ukupno 36 nazočnih – za je 20, protiv 13, suzdržana 3. Federacija BiH 14 za, 9 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska 6 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća, postoji i entitetska većina, konstatiram da smo imenovali Jasmina Pilicu za zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Idemo na točku 31. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova PSBiH. Glasujemo o usvajanju zaključka. Od ukupno 36 nazočnih – za je 20, protiv 12, suzdržana 4. Federacija BiH 14 za, 8 protiv, 3 suzdržana, Republika Srpska 6 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete, predlagatelja Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Idemo na točku 32. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola o suradnji u traženju nestalih osoba između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Od ukupno 36 nazočnih – 25 za, protiv 5, suzdržanih 6. Federacija BiH 14 za, 5 protiv, 6 suzdržanih, Republika Srpska 11 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju na Protokol o suradnji u traženju nestalih osoba između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije. Idemo na točku 33. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine LD 1836 (2014.) – kredit za socijalni program stambenog zbrinjavanja u Bosni i Hercegovini, u Republici Srpskoj, koji provodi Investiciono-razvojna banka Republike Srpske (IRBRS Glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju ovog Sporazuma. Od ukupno 36 nazočnih – 32 za, protiv ništa, 4 suzdržana. Federacija BiH 21 za, nema protiv, 4 suzdržana, Republika Srpska 11 za, nema protiv i nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine za kredit i socijalni program stambenog zbrinjavanja u Bosni i Hercegovini, u Republici Srpskoj, koji provodi Investiciono-razvojna banka Republike Srpske. Ovim smo završili rad i zaključili 26. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 5. travnja 2016. godine. Zahvaljujem na današnjoj suradnji. Sjednica završena u 20:55 sati.