Poštovane zastupnice i zastupnici dobro jutro. Prije nego što krenemo s radom na temelju čl. 247. Poslovnika predložit ću da provedemo objedinjenu raspravu o točkama 2., 3. i 4. dnevnog reda predviđenog za danas. To su Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g., Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021. i Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.. Jeste li suglasni s prijedlogom? Hvala vam lijepa. Znači o tim točkama provest ćemo objedinjenu raspravu. Sada prelazimo na: -Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 260. Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Prije nego dam riječ potpredsjedniku vlade i ministru financija poštovanom Zdravku Mariću imamo nekoliko zahtjeva za stankom, prvi je na redu kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani ministre. Tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jednom istaknuli da se dobrim dijelom slažemo sa predloženim mjerama zaštite standarda naših građana i daljnjeg onemogućavanja rasta cijena, međutim postavlja se pitanje zašto tek danas raspravljamo o ovom zakonu, zašto ovaj zakon nije bio na saborskim klupama krajem veljače i zašto on nije stupio na snagu početkom ožujka? Naime, odluka vlade je bila polovicom veljače, zašto se toliko dugo čeka? Ukoliko želite pomoć našim sugrađanima onda im pomozite odmah. Osim toga želim ovim putem izraziti i svoju bojazan da bez obzira na smanjenje PDV-a kako na 13 odnosno na 5% bojimo se da taj efekt neće osjetiti naši građani jer je došlo do dodatnog poremećaja tržišta, kako prehrambenih proizvoda tako i samih energenata zbog ukrajinske krize, te se bojimo da će pojedinci upravo zbog svega toga loviti u mutnom, te će njihov finalni proizvod biti identičan odnosno neće se smanjiti za ovaj iznos za koji se smanjuje PDV odnosno da naši građani neće ovo smanjenje osjetiti na svojim kućnim budžetima, te je stoga jako bitno ove anomalije u potpunosti koliko je moguće iskorijeniti kako bi se što manje pojavljivali, a kako bi uistinu građani ovo smanjenje PDV-a kako na cijenu energenata tako i na prehrambene proizvode osjetili i na svojim kućnim budžetima.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege i uvaženi g. potpredsjedniče vlade. Borba s inflacijom mora biti naš prioritet zato što se radi o borbi za očuvanje standarda hrvatskih građana i upravo zato u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim ovu stanku kako bi još jednom istaknuli i kako bi i uvodno pozvali potpredsjednika vlade i ministra financija da odgovori na neke stvari. Borba za ekonomsku sigurnost je ono što moramo i možemo napraviti, uz borbu za sigurnost od ugroza, uz borbu za pomoć našim prijateljima iz Ukrajine koji trpe strašnu agresiju, mi istovremeno moramo voditi i brigu o očuvanju standarda hrvatskih građana. I zato danas raspravljamo o prijedlogu vlade koji ide u dobrom smjeru i zbog toga ga i podržavamo. Međutim unatoč tome što ide u dobrom smjeru činjenica je da on kasni i činjenica je da nije dovoljan. Pored mjera koje su predviđene ovim prijedlogom zakona potrebno je uvesti i brojne druge mjere. Mi smo iz SDP-a predložili samo neke kao što je promjena načina usklađivanja mirovina, promjena načina obračuna PDV-a na trošarine na gorivo, širenje kruga vaučera. Međutim, pored toga došlo je vrijeme da počnemo razgovarati i o promjeni načina modela davanja poticaja gospodarstvenicima. Jučer sam imao prilike slušati g. Gentilonija, povjerenika EU za gospodarstvo i on je najavio da se na razini EU kreće u prihvaćanje činjenice da ovakve izvanredne okolnosti moraju utjecati na promjenu politike poticaja gospodarstvenika. Moje pitanje vama potpredsjedniče vlade, da li ste upoznati s tom činjenicom, da li ste na nju spremni i što Vlada RH radi kako bi se našim poduzetnicima u okviru nove politike EU osigurali poticaji kako bi mogli funkcionirati u ovim kriznim vremenima. Hvala.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo se konzultirali o ovom što predlaže vlada. Naravno, mi ćemo svako porezno rasterećenje podržati i to je dio naše politike, to je ono što zagovaramo. Ali isto tako želimo podsjetiti javnost da smo još u rujnu mjesecu prošle godine skupili potpise i doveli guvernera Vujčića ovdje u HS kako bismo upozorili vladajuće na probleme koji dolaze, na probleme inflacije, rasta cijena koje nisu uzrokovane samo ovom ruskom agresijom na Ukrajinu nego koje su posljedica mjera kojima smo svjedočili protekle 2.g., znači zatvaranja, lockdownova, tiskanja novca, znači i unutar EU, ali i u SAD, a tek nas sada čekaju posljedice ove ruske agresije. Pozivali smo vladu da hitno poduzme korake, međutim evo mi tek sada zapravo imamo određene mjere ovdje pred nama na saborskim klupama i ono što nikako dakle ne možemo prihvatiti je ta spora reakcija vlade, ali i nedovoljne mjere. Ponovno s ovog mjesta želimo apelirati i pozvati Vladu RH da značajnije smanji trošarine i da se odrekne ovog dijela koji ide za ceste unutar cijene koje i hrvatski građani plaćaju za gorivo. Ovaj udar je neizdrživ i vlada je trebala puno prije i puno snažnije i puno značajnije intervenirati, ali ne na način dakle da nešto daje nego da se odrekne onoga što uzima iz džepova hrvatskih građana. Hvala.
Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani tražimo stanku u ime Kluba Socijaldemokrata kako bi upozorili da mjere smanjivanja PDV-a na hranu nisu one koje će polučiti očekivane rezultate. Već smo jednom to imali i to 2018. godini kada je PDV na meso i određene proizvode pojeftinio tj. smanjio se, ali hrana nije pojeftinila nego se poskupila. Što će se dogoditi? Strani trgovački lanci će prikazivat tjedan dana akcije kako su ti artikli pojeftinili, nakon toga će ti artikli otići u nebo i opet će biti skuplji za građane. A vi ćete ministre biti odgovorni što ćete milione kuna gurnuti opet u džep vlasnicima stranih trgovačkih lanaca kao što ste to napravili 2018. godine. Tada je bilo riječi o 2 milijarde kuna kojim ste direktno pogodovali stranim trgovačkim lancima. Ali jedna mjera koja je napravila efekt je bila mjera iz 2013. godine, a to je smanjivanje poreza na dodanu vrijednost na međustopu od 10% tada, danas je ona 13% za ugostiteljstvo. Tada je ta stopa povećala naplatu poreza na dodanu vrijednost u ugostiteljstvu za duplo. Za duplo su se digle investicije u ugostiteljstvu i za 50% se digla zaposlenost. Ta mjera, porez na ugostiteljstvo od 13% danas bi omogućila ugostiteljima da žive izvjesnije pogotovo zbog krize koja se približava, pogotovo zbog posljedica pandemije koju još uvijek osjećaju i pogotovo zbog rasta cijena energenata kao i ostalog rasta cijena, dakle opće inflacije. I zato ćemo mi u ime Kluba Socijaldemokrata predložiti amandman kojim tražimo smanjivanje PDV-a na ugostiteljstvo na 13% jednostavno kako bi ugostiteljima odnosno turističkom sektoru u Hrvatskoj omogućili da lakše dišu.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Prije svega da kažem da smanjivanje PDV-a pa ni ovo sada upravo spomenuto od kolege Bernardića nije polučilo cilja i vrlo često imamo primjere pa i u ovom koji je sada ovdje izdvojen, da zapravo snižavanje PDV-a uopće ne znači snižavanje cijena. Snižavanje PDV-a isto tako znači manje prihoda u državnoj blagajni stoga je izuzetno važno da snižavanje PDV-a bude ciljano i to na one proizvode koji su neophodni za život. Stoga se pitamo zašto ovdje nije isto tako uključeno i snižavanje PDV-a za menstrualne potrepštine, to je nešto što je uistinu nužno i nejasno je zašto je to izostalo u ovom smanjenju. Nadalje, dakle kada govorimo o smanjenju PDV-a na gorivo i smanjenju trošarina na gorivo, jučer smo predali jedan prijedlog, znači jedan zaključak kojim smatramo da bi u ovom trenutku vlada mogla urgirati i reagirati na način da znači povećane cijene goriva znači će i povećano punjenje blagajne preko PDV-a, a znamo da će mnogi u ovoj situaciji zapravo se prestati koristiti svojim osobnim prijevozom. Ako uzmemo u obzir da je tank benzina oko 600 do 800 kuna, a da je negdje medijalna plaća tek malo viša od 6.000 kuna mnogi ljudi će se zapravo odlučiti da tamo gdje postoji javni prijevoz odustanu od tog svog osobnog prijevoza i prijeđu na javni prijevoz. Zbog toga smo urgirali i tražili zaključkom da se vlada obveže da te nove prihode koji će se povećati usmjeri na financiranje javnog prijevoza. Neprihvatljivo je da se u ovoj situaciji smanjuju broj linija tramvajskih i autobusnih u ovom trenutku je uistinu prilika da se okrenemo na ono što smo čuli, na ona obećanja da se kreće prema pojačavanju javnog prijevoza i jednokratna [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] naknada za umirovljenike znači [[Upadica: Hvala lijepa kolegice Peović.]] i ove vaučere pozdravljamo, ali trebali bi biti … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolegice Peović, hvala vam lijepa. Izvolite povreda Poslovnika kolega Bernardić.
Povrijeđen je Članak 238., zato jer se kolegica Peović referirala na mene umjesto na stanku. Dakle, kolegice Peović kao prvo ne govorite istinu, kao drugo niste informirani, kao treće ne baratate činjenicama. Smanjenje PDV-a iz 2013. godine dovelo je do duplo veće naplate PDV-a, do duplo većih investicija i do 50% veće zaposlenosti. Prema tome kad govorite u sabornici, prvo se informirajte, nešto pročitajte, napravite neke analize, a onda govorite.
Kolega Bernardić dobivate opomenu. Idemo dalje, kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče vlade, kolegice i kolege, kad je pred malo više od 2 godine krenula pandemija vezana uz koronu i kad smo nazvali to novo normalno nitko nije znao što to novo normalno znači, a mi danas imamo jednu situaciju kad ne samo ta korona koja je izazvala zaista užasno velike poremećaje imamo i rat u Europi koji moramo nazvati pravim imenom to je rat u Europi. Ono što definitivno se očekuje od ove vlade i očekuje se od nas svih, a to je iskorak u jednom smjeru da vidimo što i kako napraviti. Dakle, ono što imamo nekoliko tema, jedna tema je problem energenata, problem da imamo zaista mogućnost kontinuirane dostave energenata i da njihov iznos odnosno cijene budu prihvatljive našim sugrađanima. Druga tema je problem hrane, dakle samodostatnost jedne države vezano uz hranu i to je ovako zgodno, zgodno navesti to ove 2 godine svi pričamo ali ajdemo vidjeti koje sve mjere imamo. I tu je ovaj sustav PDV-a. I treća stvar o kojem trebamo voditi računa, a to je da omogućimo gospodarstvenicima da rade. Da im omogućimo niz mjera koje će im dati priliku i vjetar u leđa jer bez toga neće biti ničega. Bez toga ćemo samo gledati i kao kroničari vremena bilježiti koje promjene jesu i koje statistike jesu. Zaista pozdravljamo i ove mjere koje su mjere vezane i uz smanjenje pojedinih stopa PDV-a. Ja moram priznati da bih osobno neusporedivo više voljela da je PDV na menstrualne potrepštine 5%, a ne 13% i u tom smislu ću dati i amandman jer mislim da je ovo vrijeme. Ali ono što trebamo voditi računa ma trebamo voditi računa o cijelom setu mjera koji nam je potreban. Hvala lijepo.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade. U ime kluba HDZ-a tražim stanku da bi još jedanput utvrdili činjenice oko toga na koji način je Vlada radila, što je radila i što je nudila kao rješenja. Više nego evidentno je da upravo ovaj zakon se donosi u pravo vrijeme, a isto tako i svi oni koji su se donosili od 2016. na ovamo gdje Vlada itekako osluškivala sve ono što se događa, tražila rješenja, Ministarstvo financija pronalazilo rješenja oko smanjivanja i oko poreza na dohodak i poreza na dobit i raznih doprinosa. Isto tako bilo je i smanjenje PDV-a na električnu energiju, komunalne usluge i sl. Dakle, u pravo vrijeme se uvijek reagiralo i uz to su se stabilizirale javne financije i imamo upravo ovo što imamo, dakle mogućnost da se na vrlo jeftin način možemo isfinancirati sve one potrebe koje su se u međuvremenu pojavile, a to su nažalost i potres i covid. Ne zaboravimo da je preko 40 milijardi kuna potrošeno i smanjeno je dijela prihoda državnog proračuna upravo radi covida što je itekako Vlada amortizirala i prema građanima i prema poduzetnicima. Prema tome, kada govorimo i o ovom setu zakona onda možemo reći i ovom zakonu, da je zaista pravovremeno koje će itekako pomoći građanstvu da prebrodi ove krize koje su i ova kriza o poskupljenju samih energenata koja je zapravo vanjska i izazvana čimbenicima. Prema tome, moramo biti vrlo objektivni i vrlo realni i sagledati to u cijelosti i potvrditi to još jedanput kako je ovo pravovremeno i kvalitetno rješenje.
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani g. ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku da bi s jedne strane naglasili kako naravno snažno uvijek podržavamo sve aktivnosti koje pomažu da naši građani žive bolje, kvalitetnije da ih se rastereti, bez obzira koliko se priča o tome da porezi u Hrvatskoj kroz neke reforme padaju, porezni ugriz, a ministar će znati o čemu govorim je sve veći i veći. PDV u RH nije nekakav paušalni iznos nego je to nešto u postotku određeno na nekakvu osnovicu. Mi živimo u zemlji koja je 2008.g. recimo plaćala 9,75 kuna za litru goriva, živimo u zemlji u kojoj je 2012.g. plaćala 10,77 kuna za litru goriva, znači osnovica je ta koja se kroz povećanje pretvara u nešto što je dobar kolač za državu. I kad kaže država da se nečega odriče ustvari ona se odriče gotovo pa ničega u nekom realnom iznosu koji na kraju dobijemo kod obračuna. Kada se rade prave reforme, kao što se recimo radi u Makedoniji, onda cijena goriva padne, tamo je cijena goriva pala. Kod nas nije pala. Mi smo i to moramo priznati zemlja koje nije energetski neovisna, mi smo evo zahvaljujući ljevici prodali našu najveću naftnu kompaniju, a zahvaljujući HDZ-u smo je prenijeli u … upravljačka prava iako nemaju većinski paket i to je činjenica. I hrvatski građanin sada smatra, posebice u pograničnim dijelovima da mu je jako dobro otići tankirati ili natočiti gorivo u Mađarsku gdje je to jeftinije četiri kune. Međutim, evo obavijest vama i javnosti Mađari dopuštaju samo da možete natočiti 10 do 20 litara, nakon toga ne, tako se štiti.
Hvala vam. Idemo dalje, sada je na redu kolega Lerotić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi ministre. Tražim stanku u ime kluba IDS-a kako bi se još jednom konzultirali oko ovog prijedloga zakona i svakako ćemo podržati svako rasterećenje naših građana, naših poduzetnika. Međutim, nažalost svaki put kad ovdje vidimo našeg ministra Marića znamo da je voda došla do grla i da se pokušava nekakvim čarobiranjem riješiti određene probleme koji ne dolaze zapravo iz Ministarstva financija. Dolaze iz nekih drugih resora koji su potpuno neodrživi. Mi danas ovdje pričamo o prijedlogu zakona koji će na državni proračun imati udar 2,1 milijardu kuna, a ne pričamo o dugovima veledrogerijama koji svake godine rastu 4 milijarde kuna. Kad ćemo napokon ovdje vidjeti ministra Beroša i rješavanje tih problema? Kad ćemo vidjeti ovdje rješavanje problema mirovinskog sustava gdje imamo 1,23 radnika na jednog umirovljenika, potpuno neodrživ mirovinski sustav. Kad budemo ozbiljno, hrabro rješavati te probleme onda i rashodovnu stranu proračuna onda ćemo možda napokon imat prostora za ozbiljno porezno rasterećenje i naših građana i naših poduzetnika. Do tada ovo su nažalost samo vatrogasna rješenja za koje prvo kasne, a drugo je upitno koliko će pomoć našim sugrađanima, pogotovo kada znamo da je u veljači stopa inflacije bila 2,6%, a u godinu dana je cijena hrane i prijevoza rasla preko 10%.
Sada je na redu kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime kluba Domovinskog pokreta. Poštovani ministre opet moram nažalost konstatirati da je ovo too little too late. Dakle, nije sporno da treba smanjiti opterećenje i dobro je da je Vlada konačno odlučila na mnoge proizvode smanjiti PDV, međutim vidimo problem u tome što zapravo Vlada reagira i nešto poduzima jedino kad to apsolutno mora i nema više prostora za odgađati. Kakvu uopće ekonomsku viziju nudi vaša Vlada? Zapravo vidimo odgađanje godinama ključnih reformi, ništa se ne poduzima i ponovit ću još jednom da udjel ukupne države u našem BDP-u je previsok, prevelik i to upućuje na to da vjerujete da vlada, da birokracija može dobro upravljati našim životima, može potaknuti gospodarski rast potrošnjom i slično. Ovdje se mora otvoriti pitanje na koji način se uopće troši novac državnog proračuna jer to služi gospodarskom razvoju ili stojimo na mjestu. Nažalost podaci su prilično jasni, Hrvatska gubi utrku u odnosu na druge koji su puno ranije reagirali, dakle ove mjere možemo pozdraviti, ali treba reć da druge zemlje su puno ranije ovo proveli i odlučili nešto konkretno napraviti. Prema tome, opet kasnimo i nikako da ova vlada bude ispred krivulje, uvijek smo na dnu krivulje, uvijek čekamo predugo i onda na neki način premalo građani osjete određenih mjera jer nedostaje ukupna vizija. Dakle, opet apeliram da se smanji gdje se god može javna potrošnja i udjel države u realnoj ekonomiji. Hvala.
Hvala i vama svima. Javlja li se još tko? A replike ćemo poslije, napravit ćemo stanku do 10 sati i 10 minuta. [[STANKA U 9,58 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,11 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, pa ću sada pozvati potpredsjednika vlade i ministra financija poštovanog Zdravka Marića da obrazloži konačni prijedlog zakona, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane dame i gospodo zastupnici, kao i uvijek drago mi je biti s vama, ovo je već dosta ustaljena praksa porezni zakoni, ovaj puta malo su nešto drugačije okolnosti nego što smo imali u proteklim godinama i u krugovima porezne reforme. Dozvolite mi u ovome vremenu koje imam da se s jedne strane referiram i na segment što je dosada napravljeno kao uvod u ove mjere i na neki način paket svega što je vezano uz PDV. Nastojat ću se referirati i kolko budem uspio i na vaša obrazloženja stanki, bilo je vrlo korisnih komentara odnosno pitanja u konačnici i naravno predstaviti same izmjene koje su dio integralnog paketa vladinog paketa koji je predstavljen prije nekog vremena vezano za mjere koje bi trebale ublažiti efekte inflacije porasta cijena pojedinih segmenata naše potrošnje, prije svega energenata i hrane, a na životni standard naših građana i općenito na funkcioniranje hrvatskog gospodarstva. Inače što se tiče ovih uvodnih par riječi evo samo nekoliko podataka. Vjerujem da će i u replikama biti dosta brojki i statistike. Dakle u ovom trenutku odnosno sa 2021.g. ukupno je 157.616 obveznika PDV-a. Mi gledamo i pratimo taj trend od prvog kruga porezne reforme tamo iz 2017.g. i vidljiv je s jedne strane na početku blagi pad obveznika. Podsjetit ću vas da je jedna od prvih mjera bila podizanje praga za ulazak u sustav PDV-a sa 230.000 na 300.000. To je samo po sebi naravno imalo kao efekt određeno smanjivanje, međutim onda s druge strane naravno i ostale izmjene, a i naravno općenito gospodarske okolnosti koje su dovele do toga da se i kroz porezna rasterećenja ostvaruje bolje punjenje proračuna. U onim dobrim godinama imali smo to vrlo jasne primjere u nebrojeno segmenata poreznog sustava da sa sniženim stopama i poreznim rasterećenjem da zapravo smo širili poreznu bazu i imali i naravno pozitivan povratni efekt na proračun, ali vi znate jako dobro i to građani jako dobro znaju i poduzetnici da nije smisao bio poreznih izmjena punjenje proračuna nego naravno poticaj i stimulans gospodarstvu odnosno rastu plaća životnog standarda. Inače što se tiče pojedinih promjena u sustavu PDV-a ja bi ovdje još istaknuo i element koji se tiče obračunatog u odnosu na naplaćeno u smislu ovoga modaliteta PDV-a jel je vrlo često i u HS i u nekakvim prijašnjim raspravama našima bila ta tema o tome kako bi trebao biti po isključivo naplaćenim ovoga naknadama, ne po obračunu, to naravno mi tu imamo i okvir koji se tiče europskih direktiva i mi smo u nekoliko navrata i koristili upravo taj okvir i dizali taj prag kada i do koje razine se može opciju iskoristiti, dakle opcija nije obligatorno, opcija dakle prvo je bilo do 3 milijuna, mi smo u poreznim izmjenama prvo na 7,5, a nakon toga u covidu i do 15 milijuna kuna prag, svi oni koji su do tog praga da mogu otpirati žele li ući u sustav PDV-a po obračunatom ili po naplaćenom, ali opet napominjem kad je naplaćeno i plaćeni računi i naplaćeni. E sad kad gledate taj trend zapravo tu sad uvijek možemo govoriti i različite komentare imati da li je taj porast ispod ili iznad očekivanja, kakva je općenito refleksija toga, ali uglavnom što se tiče pravnih osoba negdje oko 20.900, ne oko nego točno 20.924 pravne osobe su po naplaćenim, isto kao kod što se tiče fizičkih osoba 41.001 osoba koje su po naplaćenim, svi ostali su bez obzira da li obračunavali PDV mjesečno ili tromjesečno po obračunatoj naknadi. Inače što se tiče stopa, to je ono što naravno građane najviše i zanima, a i rasprava naša će se najviše, ja sam siguran najvećim dijelom voditi u tom dijelu, dakle u onom prvom krugu porezne reforme sa 25 na 13 snižena je stopa PDV na dječje sjedalice za automobile i isporuku električne energije, javnu uslugu prikupljanja miješanog komunalnog otpada, urne, ljesove, sadnice i sjemenje, gnojiva, pesticide, te druge agrokemijske proizvode, hranu za životinje osim hrane za kućne ljubimce. Mislim da smo tad poslali jasnu poruku. Dakle, što se tiče električne energije snižavanje stope, to je jedna od rijetkih kategorija, tu se referiram na jednu od opaski u obrazloženju stanki gdje smo mogli zaista ispratiti da je sniženje stope PDV-a dovelo do pada cijene te usluge. Kod ostalih kategorija iz naravno vrlo razumljivih razloga, ali pojasnit ćemo to u nekoliko navrata, siguran sam i na replikama, ovoga to nije uvijek garancija jer porezna politika u konačnici što ja volim puno puta reći nije ta koja može riješiti sve naše probleme, al ona daje svoj nekakav doprinos. S druge pak strane usluge pripremanja hrane i obavljanja usluga odnosno bijelog šećera obzirom na zdravstvene elemente su tada vraćeni na onu stopu od 25, u međuvremenu znate i sami da smo snižavali što se tiče ugostiteljstva usluge pripreme i usluživanja hrane u i izvan ugostiteljskih objekata, apropo opaske odnosno obrazloženja stanke prethodno od uvaženog zastupnika Bernardića, dakle i kad je bila ta snižena stopa od 10% ona se označila i odnosila samo na konzumaciju u objektu, catering ili recimo da uzmete i nosite sa sobom, nije kao takav bio obuhvaćen, mi smo to stavili na isto. Međutim, što se tiče pića bilo bezalkoholnih bilo alkoholnih oni su na stopi od 25. Dakle da za građane općenito pojasnimo još jedanput, ako gledamo kolokvijalno rečeno turizam, turistički sektor, kompletni smještaj i sve vezano uz smještaj je na 13, kompletna hrana i usluga pripremanja i usluživanja hrane je na 13, jedino što nije u onom ugostiteljskom dijelu su pića. Potom je naravno značajnija promjena uslijedila netom prije izbijanja korona krize, ne netom, ali dobro godinu prije 2019. kada je cijeli ovaj segment koji će biti predmet mog dijela izlaganja i vjerujem vaših replika bio prvi puta snižen s 25 na 13 i tu je logika bila ja bih rekao vrlo jasna kako smo krenuli prvo sa inputima u poljoprivrednoj proizvodnji tu smo priču na neki način zaokruživali sa svježim mesom, svježom ribom, voćem, povrćem, jajima i slično da na neki način taj cijeli ciklus poljoprivredne proizvodnje uokvirimo. Što se tiče ukupnih efekata do tada, svih tih poreznih izmjena u nekoliko krugova tada smo računali da od ukupne nešto preko 10 milijardi poreznog rasterećenja, opet ponavljam kao i prošli tjedan kad smo govorili euru, Zakon o euru pa smo se doticali i izmjena trošarinskog sustava i slično, statičkom metodom, dakle ako se ništa ne dogodi, ne promijeni toliko efekt i vrijednost i važnost smanjivanja poreznih stopa. Dakle, sve ove krugove poreznih reformi do sada, do ovoga današnjeg prijedloga negdje oko 3 milijarde kuna. E sada, mi smo ovaj zakon stavili u proceduru kao dio integralnog paketa vladinih mjera, koje je vlada predstavila. Prvo na jednoj tiskovnoj konferenciji, a onda kad su se naravno svi mogući stekli uvjeti, jer ovdje se govori o zakonskim izmjenama bilo je dosta mjera koje su u djelokrugu podzakonskih akata kako vlade tako i pojedinih resora, ali kada sve skupa to uokvirimo i okružimo, paket vrijedan sada već gotovo 5 milijardi kuna. Tu ću se referirati isto na uvaženog zastupnika Grbina koji je spomenuo između ostaloga povjerenika Europske komisije gospodina Paolo Gentiloni i ja sam bio prisutan na tom sastanku ponedjeljak i utorak i imali smo jako dobru raspravu gdje smo između ostaloga se referirali i na sve mjere koje su pojedine zemlje članice stavljale u funkciju. Nije bila samo tema gorivo, vjerujte. Između ostalog je jasan evo sad bez namjere da nešto ovoga, ovoga naglašavam svoju intervenciju ali kako u pravilu imate predsjednika vlade ovdje izvješće s Europskog vijeća, mogu evo dati i iskoristiti priliku i sa Vijećem ministara financija. Ja sam bio jedan od onih ministara koji smo potencirali temu uz energente i hrane kao izuzetno važne ovoga kategorija koja možda u ovom prvom koraku obzirom na kretanje prvo cijena struje, plina, a sada i pogonskog goriva negdje možda nije u prvom planu, ali zaista je važna i zato i ove mjere koje mi stavimo nisu baš tako bile vidljive među drugim zemljama. Dapače, ovaj paket kada gledate i financijsku njegovu težinu zapravo dolazi zaista na sam vrh kada uspoređujete s drugim zemljama članicama. Usudit ću se reći čak i u odnosu na one koji su trenutno u izbornim ciklusima, samo da se razumijemo. Što se tiče vaše konkretne opaske ona je skroz na mjestu, rijetko mi na sastancima imamo, ali imali i gospođu povjerenicu Vestager koja je nadležna za tržišno natjecanje i baš upravo na ovu temu koju ste apostrofirali smo imali dobru raspravu jer i Europska komisija tu radi na nečemu što bi moglo danas sutra biti slično privremenom okviru Temporary Framework-u koji je bio u funkciji i još uvijek je do lipnja mjeseca ove godine vezano za pandemiju Covida. Po sličnoj logici stvari dakle, svi dobro znamo dakle, mnogi kako gospodarstvenici tako i građani trpe i izravnu, ali i neizravnu štetu od svega ovoga što se događa, poglavito i rasta cijena i naravno da je onda ideja da se složi jedno horizontalno rješenje odnosno pristup koji bi onda zemlje na neki način ovoga stavljali u funkciju je li između ostaloga i opaska jedna je bila s kojom se ja također složio da u ovom trenutku i ovim okolnostima imamo dosta nekoordinirani u potpunosti pristup. Iz svake zemlje odnosno odlazi u nekakvu svoju možemo reći takvu zonu. Iako ako gledamo sve skupa nema tu nekakvih prevelikih razlika. Poseže se manje-više za sličnim mjerama kao što je i vlada u paketu mjera. Dakle, s jedne strane proširivanje segmenta vaučera postojećeg koji je bio za struju i uključujući i plin, šireći obuhvat korisnika u isto vrijeme dajući određene vrste poticaja da cijene plina koje su prema određenim kalkulacijama iz resornog ministarstva i nadležnih institucija zapravo implicirale porast plina od 1.4. za građane od 79%, za gospodarstvenike nažalost oni to dobro znaju se to dobrim dijelom već i manifestiralo odnosno materijaliziralo. U isto vrijeme porast cijena električne energije. Dakle, ideja tih mjera je bila kroz ovaj recimo tako skup različitih aktivnosti utjecati na ublažavanje. Ne možemo u potpunosti neutralizirati porast cijena, ali ga možemo kao takvoga ublažiti. I ti vaučeri i te potpore što se tiče i prema distributerima, opskrbljivačima kako za građane, tako za ovoga poduzetnike su na tom smjeru. I posebno naravno vodimo brigu i vodili smo brigu o socijalno najugroženijim skupinama stanovništva, pa tako između ostaloga slično po modelu kako su imali potporu umirovljenicima u Covidu tako i sada potpore vezano za, jednokratne doduše što se tiče samih ovoga mjera i podmiravanja računa i naravno porezni dio i PDV odnosno Zakon o PDV-u i onaj koji je, ima svoje integralno mjesto odnosno možemo reći tako i uporište u svemu skupa. Dakle, kada gledamo i rast cijena energenata, inflatorne pritiske i određeno otežano poslovanje gospodarskog sektora, ali naravno najpovoljniji cijena na standard građana to je razlog zašto predlažemo ove izmjene. Dakle, u najkraćim crtama što se tiče poreznih stopa. Oporezivanje PDV-om po stopi od 5% na isporuke prirodnog plina u razdoblju, pardon, od 1. travnja ove godine do 31. ožujka iduće godine. To je znači prijelazno razdoblje od godinu dana, nakon toga dalje će plin biti isto kao struja na stopi od 13. Odmah ću se referirati na neke opaski iz obrazloženja, o vremenskoj komponenti. Koliko god okolnosti bile takve kakve jesu i tražile i dobile su u konačnici, normalno tu se nećemo u potpunosti složiti, žurnu reakciju Vlade RH moramo ipak znati da bez obzira na okolnosti određene stvari se moraju poštovati jer izuzetno cijenimo naravno spremnost Hrvatskog sabora da recimo u ovom zakonu imamo odmah hitnu proceduru, da imamo odmah dva objedinjena čitanja. Vi znate da smo bili u javnom savjetovanju u najkraćem mogućem ovoga roku, ali u isto vrijeme upravo za plin konkretno moramo tražiti i dopuštenje EU. Dakle, to je sve procedura koja između ostaloga podrazumijeva i određeni vremenski okvir. Dakle, sve to skupa kao takvo je vezano za plin. S druge strane jako važno, ja ću sad pročitati, tamo ima puno i kategorija koje vrlo često ovoga izazovu mali i da ne kažem i smijeh jer pročitat ću točno sve ono što je u samom zakonu definirano da ide sa 13 na 5%. Dakle, to je dječja hrana, jestiva ulja i masti, isporuka živih životinja, isporuka svježe ili rashlađenog mesa i jestivih klaoničkih proizvoda, isporuka svježih ili rashlađenih kobasica i sličnih proizvoda od mesa, isporuka žive ribe te svježe ili rashlađene ribe, rakova, mekušaca i ostalih vodenih beskralježnjaka, isporuku svježeg ili rashlađenog povrća, korijena i gomolja, isporuku svježeg i suhog voća i orašastih plodova, isporuku svježih jaja peradi u ljusci, sadnice i sjemenje, gnojiva i pesticide, hranu za životinje te ulaznice za koncerte te sa 25, na 5 izravno maslac, margarin, poslije ću doći do ostalih kategorija. Da pojednostavim sve ovo što sam rekao, kompletni segment prehrambenih proizvoda koje trenutno na 13% ide na 5, a dodajemo i maslac i margarine koji izravno s 25 idu na 5. U izmjenama postoji još nekoliko kategorija, dakle sportska i kulturna događanja kako sa 13 tako i s 25 na 5% i uvaženoj zastupnici Peović i naravno menstrualne potrepštine. Pravilnikom će se točno propisati sa 25 na 13 koje su to potrepštine, dakle govorimo o higijenskim ulošcima, tamponima, čašicama i sličnim proizvodima koje su isključivo vezane za naravno te namjene. Također s 25 na 13 uz plin koji sam objasnio kako će biti prijelazno razdoblje, imamo i grijanje iz toplinskih stanica, ogrjevno drvo, pelet, briket i sječku. Evo to je otprilike sve što se tiče poreznih stopa. Ima još jedna jako važna izmjena to su kolegice moje ovdje su sa nama zamjenica i pomoćnica našeg ravnatelja Porezne uprave, on će nam se poslije pridružiti također dakle ideja između ostaloga je bilo i u ovim poreznim izmjenama napraviti jednu iskorak temeljem nekakvih naših postojećih iskustava dakle jedna jasna odredba povreda porezne tajne ne predstavljaju podaci o tome da je porezni obveznik znao ili morao znati da sudjeluje u transakcijama čija je namjera izbjegavanja plaćanja PDV-a. To je jedan dio koji nema veze naravno sa ovom tematikom inflatornih, ali naša iskustva su pokazala da u tim tzv. kružnim lancima prijevara nažalost dođe do toga da i neki koji zaista nemaju s tim ništa, da tako kažem kolokvijalno nevini stradaju. Moramo i zakonodavni okvir urediti na način da naravno maksimalno će se provoditi sve kompletne mjere i nadzorne i kontrolne i ostale što se tiče kružnih prijevara, ali naravno da zaštitimo odnosno da oni segmenti jel vidjeli smo da ima i takvih situacija gdje neki nažalost ne svojom krivnjom eto potpadnu pod to i onda dođu pod naravno sankcije. Što se tiče ukupnog efekta ovih poreznih izmjena, on je procijenjen na 2 milijarde i 100 milijuna kuna, opet ponavljam statičkom metodom procjene. Dakle, u ovom trenutku sada naravno spekulirati i govoriti kakvi će biti povratni efekti i ukupni efekt toga o tome ćemo naravno ex post evaluacijama između ostaloga suditi. Dozvolite mi u preostalom vremenu da se isto tako na neki način referiram i na vaše opaske iz obrazloženja stanki, vjerujem da će biti u replikama, o tematici hoće li ovo značiti i snižavanje cijena. Dakle, to smo puno puta govorili i imali smo i prošli smo nekoliko navrata i ta iskustva, da ponovit ću još jedanput, snižavanje stope bilo poreza na dodanu vrijednost ili bilo kojeg drugog poreza ne znači nužno da će doći do one pune namjene koju hoćemo. Davao sam jednu paralelu i sa iskustvima koje smo između ostaloga i vidjeli u malom, u malom broju slučajeva, a to je bilo recimo kad smo snižavali stope poreza na dohodak, da je bilo onih poslodavaca koji su svojim zaposlenicima korigirali bruto na niže i ostavili ga na istom netu. Tako isto i kod PDV-a. Međutim, ovdje govorimo najvećim dijelom, najvećim dijelom govorimo o energentima i još više o hrani. O hrani mislim da možemo se složiti da imamo jednu od najkonkurentnijih tržišta maloprodaje hrane u smislu tih organiziranih lanaca, bilo stranih, bilo domaćih, ne radimo nekakvu distinkciju, bilo da govorimo općenito o samom tržištu kao takvom. Zaista kada usporedite sa zemljama članicama EU vidjet ćete i sami da ima ne mali broj zemalja i u našem okruženju i sl. gdje praktički imate dva ili tri možda ključna igrača. Ovdje kada gledate recimo po tržišnim udjelima i ja sam između ostaloga i jednu takvu inicijativu pokrenuo pa sam pozvao 10 najvećih lanaca u Ministarstvo financija čisto da čujem naravno i njihovo viđenje i sigurno da među njima postoji određena konkurencija. Vidjeli ste i sami naravno to su i marketinške i prodajne aktivnosti gdje će oni oglasiti snižavanje cijena i prije samog formalnog stupanja na snagu, ali opet ponavljam još jedanput na nama je da to sve skupa između ostaloga i dižemo u eter, zato se i radujem ovoj raspravi svakom komentaru odnosno pitanju koje će biti na tu temu, ali u isto vrijeme naravno da se činimo sve da se ta konkurencija dodatno stimulira i ona ide na korist građanima, a ne da dolazimo u situacije da se ova snižavanja stopa PDV-a ne prelijevaju tamo gdje su originalno namještena. I mislim da je to sigurno jedna od stvari koju treba voditi računa. Također prošli tjedan smo raspravljali o Zakonu o euru i tada sam rekao i tada sam rekao pa ću ponoviti i sada, ova mjera sama po sebi je bila na neki način predviđena i vi znate da i u programu Vlade stoji PDV na hranu, doduše sada smo se odlučili kompletno na 13% odlučili smo se ipak za ovu mjeru da upravo segment, ponovit ću još jedanput, svježe meso, svježa riba, voće, povrće itd. vrlo jasno iščitavate moje riječi ide sa 13 na 5% zajedno sa svim imputima poljoprivredne proizvodnje. Što se tiče daljnjih koraka europskih direktiva, o tome smo isto pričali nešto proteklih tjedana, one stvaraju nekakav dodatni okvir, ona je još kao takva nova između ostaloga još nije ni stupila na snagu, kakva god bila ona otvara i nekakve dodatne mogućnosti. Vlada RH kao i do sada sve porezne izmjene prati naravno i efekte dosadašnji, prati naravno i međunarodni okvir i nekakvo okruženje, prati naravno i aktualne momente, trenutke i nekakve procjene budućih kretanja. Sukladno tome i sve iduće porezne izmjene u našem mandatu i općenito će biti najvećim dijelom zapravo vođene time. I sada kada gledamo i ovaj Zakon o PDV-u mislim da možemo svi skupa biti zadovoljni da smo uspjeli provesti sve one prethodne u onim lijepim vremenima krugove porezne reforme. Hvala lijepo.
Idemo odmah s replikama ima ih 26, prva je kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre. Ja ću se referirati na smanjenje poreza na menstrualne potrepštine koje smanjuje sa 25 na 13%, odnosno to je tzv. ženski porez. To je jedna od onih stvari o kojoj smo raspravljali krajem prošle godine i ja nisam očekivala da će tako rano zaista biti i mogućnost smanjivanja, odnosno vezano uz menstrualne potrepštine. Inače je ta rasprava iza toga kod nekih iz ove sabornice izazvala mogućnost pet minuta slave, ali nije tema pet minuta slave, nego je tema zaista da napravimo iskorak. Stoga mislim da je i vrijeme i mogućnost da se smanji sa 25 na 5 jer ste imali i neke druge stvari koje ste smanjivali sa 25 na 5. Zaista cijenim da je bolje da se nazove menstrualne potrepštine, a ne da navodimo sve što je jer bi nešto moglo u međuvremenu i biti i napraviti, ali u tom smislu će ići moj amandman da ipak imamo taj, da vodimo računa da je to ženski porez i da ga smanjimo na 5%. Stoga je moje pitanje da promislite o tome.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Evo baš prije nekoliko dana na dan žena osobno sam sudjelovao na jednom panelu izuzetno dobrom na tragu upravo naše najave o snižavanju stope PDV-a ne menstrualne potrepštine, a u kontekstu ja bih rekao jako dobre i važne kampanje borbe protiv menstrualnog siromaštva. I između ostaloga brojke i postoci koji su tamo iznijeti i vama su ja mislim i javnosti poznati i sigurno da je ovo smjer dobar. Međutim, iskorištena je prilika i na tom panelu, a evo i sada u ovoj raspravi, da između ostaloga svi doprinesemo da zaista evo ne samo kod hrane nego i kod menstrualnih potrepština ta snižena stopa bude pretočena u nižu cijenu tih istih menstrualnih potrepština, da se između ostaloga i ta problematika menstrualnog siromaštva na adekvatan način adresira a istovremeno što je na panelu i raspravi posebno dobro apostrofirano da se i dodatni novci ulože u samu edukaciju. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani ministre, jasno je da podržavamo porezno rasterećenje ali isto tako upozorili smo na to da Vlada kasni sa reakcijom i da je u cijelom ovom periodu porasta cijena se punila državna blagajna jer je sami udio PDV-a naravno bio veći, odnosno značajniji je bio priljev u državni proračun. I zapravo se sada Vlada kao nečega odriče, po nama prekasno. I ono što bih želio da odgovorite hrvatskoj javnosti, ako imamo cijenu goriva 13 kuna, dakle eurosuper, 15 kuna dizel, gotovo 10 kuna plavi dizel što je ogroman udar na naše poljoprivrednike. Koliko tu država uzima? I zašto se ne ide u značajnije snižavanje trošarina i odricanje ovog dijela za ceste, dakle 13, 15, 10 koliko država tu oduzima od te cijene?
Izvolite odgovor?
Hvala lijepo. Dakle, u ukupnoj cijeni litre bezolovnog benzina odnosno dizela postoji hajmo pojednostaviti bazna cijena koja uključuje cijenu koštanja sa maržom, postoji trošarinski dio i postoji naravno PDV koji ide kao i na sve ostale proizvode unutra. Dakle, po tim udjelima Hrvatska nigdje ne odskače. Mi smo negdje u pravilu u sredini. Dapače, ja bih rekao u nekim stvarima pogotovo kod dizela smo čak i nešto u nižoj kategoriji, odnosno nižoj polovici jer je država svjesno još davnih godina snizila, odnosno imala nižu stopu trošarine. Sad ću reći brojku prije naših zadnjih izmjena. Od tri kune nula šest lipa, a na benzin tri kune osamdeset šest. Razlika od osamdeset je bila jasna da se da poticaj prije svega gospodarskom dijelu, jer je gotovo tri četvrtine od ukupnih trošarina se prikupi od dizela jedna četvrtina. Sada kad smo snižavali za 20 lipa je otišao dizel dolje, za 40 benzin. U nekoj od idućih replika ću nastaviti ovo, ne mogu stići sve. Hvala.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministre danas su spomenuti podaci da zbog previsokog PDV-a u turizmu, ugostiteljstvu nema investicija i da bi bilo dobro smanjit ga na 13. Međutim, od 1.1.2020. je bio smanjen na 13% upravo u ugostiteljstvu, u uslugama u turizmu, u pansionima, u hotelima, kampovima itd. I nije točno da nije bilo investicija od 2016. do 2020. u prosjeku je bilo investicija godišnje su rasle negdje od 10 do 12% upravo u turizmu, u ugostiteljstvu i prihodi su rasli negdje od 7 do 10% od turizma. Prema tome, dodatnim smanjenjem na 13% kad se očekivalo, možda će se smanjit cijene. Mi smo uvijek govorili da je to ona razlika u koje ćemo investirati za budućnost u kvaliteti, u svemu onome što je došlo. I upravo kvaliteta se i potvrdila na tržištima gdje pogotovo u uslugama u ugostiteljstvu smo dostigli jednu visoku razinu u odnosu na drugu konkurenciju.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Moj kolega jednom, uvijek kolega jel' ministar turizma zna jako dobro koliko jak proteklih godina bio i je i dalje i naravno mislim da trebamo svi skupa činiti sve da investicijski ciklus u turizmu, u cjelokupnom turizmu se nastavi, pojača koliko je god moguće od organiziranog smještaja, hotelskih lanaca, kampova do privatnog smještaja odnosno sektora ugostiteljstva. To je jedini zalog ja bih rekao za budućnost jedne propulzivne, strateški važne gospodarske grane Republike Hrvatske koja se evo pokazalo i u covidu kolika je elastičnost turizma na egzogene poremećaje, dakle kad se dogode nekakvi značajniji poremećaji kao što je bila corona ili na žalost sada aktualna situacija. Iako evo svi skupa mislim ne samo trebamo gajiti nade i vjerovati, nego činiti sve da se i ovogodišnja sezona spasi koliko je moguće, odnosno da bude što bolja. Jer za sada stvari kako jesu, dakle imamo dosta dobre brojčane pokazatelje u smislu rezervacije i bookinga u ovoj nazovimo tako predsezoni. I nadamo se da će i dalje biti i tako dalje.
Hvala. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre svi znamo da je PDV najnepravedniji porez. Plaćaju ga jednako i siromašni i bogati. U zadnjih pet godina na imovinu za koju se ne može dokazati porijeklo Porezna uprava je naplatila svega 35 milijuna kuna poreza. Postavila sam vam to pitanje, odgovorili ste mi u propisanom roku. Ja vam zahvaljujem na tome, ali mene interesira. Po ovome ispada kao da su u Hrvatskoj svi sve stekli legalno, a svi znamo da baš i nije tako. Pa me interesira kada imate namjeru malo više početi oporezivati imovinu kako bi bogati malo više punili državni proračun, a ne samo sirotinja koja plaća PDV apsolutno na sve jednako isto kao i oni koji imaju plaću i 30-40.000 kuna. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. U ovom dijelu što se tiče pravednosti i ja ću koristiti onaj malo da tako kažem ovoga stručniji termin regresivnosti PDV-a, činjenica i efekt de facto je takav da ga svi plaćamo u jednakoj visini nevezano na naše dohotke za razliku od recimo ne znam poreza na dohodak koji ima te elemente progresivnosti stope i još uvijek postoje dve različite na visinu ovoga dohodaka. Naša namjera naravno je upravo kada vidimo i kroz ove izmjene i prije samog covida i prije ovih aktualnih inflatornih pritisaka sa snižavanjem stope PDV-a upravo pokušati pogoditi odnosno doći i doprijeti do onih građana koji nisu u nekim drugim škarama bilo poreza na dohodak zbog nažalost niskih razina njihovih dohodaka i da se taj regresivni efekt kao takav umanji. Što se tiče oporezivanja imovine ja bi tu razdvojio taj dio oporezivanja imovine i poreza na imovinu ili kako god ga zvali u odnosu na utvrđivanje nerazmjera imovine u odnosu na primitke. Dobili ste u odgovoru, nemam više vremena, al dobili ste ja mislim sve u odgovoru, ako bude bilo potrebe još slobodno pišite mi ćemo odgovoriti. Hvala.
Hvala. Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Prije svega pozdravljam činjenicu što ste vi Vlada RH reći ću, pa mogu reć, neću reć prihvatili, ali generalno uvažili prijedlog SDP-a kao odgovor na ovu rastuću krizu, ali imam zapravo dva pitanjca. Da li vi kao potpredsjednik vlade razmišljate da promijenite uredbu o određivanju cijene goriva jer je ona u ova krizna vremena reći ću dosta onako fiksirana. Znači mi ćemo promjenu cijene goriva osjetiti tek 23. jel tako, u utorak. Mi sad plaćamo nešto što je skuplje što je bilo prije tjedan dana kada je bio pik cijene nafte, dakle ja vam predlažem da to radite puno češće. A s druge strane, da li razmišljate također i o plivajućim ili plutajućim kako god hoćete trošarinama. Znači da sad ne objašnjavam, ekonomista ste, da ne ulazim sad tu u nekakve duže rasprave. Hvala. Inače … [[Govornik se ne razumije]] plaćanja bi bila pametnija… [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, mislim odgovor na pitanje, kad me pitate je li razmišljam o ovim okolnostima razmišljam apsolutno o svemu, glava puna svega da tako malo se našalim. Konkretna pitanja, a i vezano za uvaženog zastupnika Grmoju, dakle snižavanje ove trošarine za 20 lipa smo sada trenutno kod dizela 38 lipa iznad minimalne propisane EU, a 76 lipa iznad minimalne što se tiče benzina. To je taj prostor koji još eventualno kao takav postoji. Usko vezano uz to je i ovo vaše i prvo i drugo pitanje, dakle način obračuna je naravno jedna tehnička kategorija vrlo važna, dal tjedan, to treba struku pitat, konzultirat ćemo se, vidjet ćemo, oni uzimaju tih tjedan dana. Na ovom primjeru od ovog tjedna smo vidjeli da obzirom na ponedjeljak, utorak, srijedu, prošlog tjedna je utjecalo na povećanje cijena, u nastavku tjedna su bazne cijene brenta ošle dolje, trenutno su još uvijek negdje oko 100, malo ispod 100, dakle očekujemo slijedeći utorak snižavanje cijena. Što se tiče plivajući, oni dosada nisu imali nikakav smisao dok nismo fiksirali maržu, međutim evo nastavit ću dalje. Hvala [[Upadica iz klupe: Sad ima smisla]] Vidjet ćemo, nisam završio.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade, ministre Mariću. Dakle ono što ovim putem želim naglasiti jest da se ovim zakonom u stvari omogućava između ostalog i da rast cijene plina za kućanstva bude zaista minimiziran. Bez ovih vladinih mjera to uvećanje za kućanstva bilo bi gotovo 80% kao što ste i vi naveli u uvodnom govoru, a sa mjerama to uvećanje biti će svega 16%, što je potvrdila i HERA neki dan, a uvećanje neće biti niti 400% kao što je u Rumunjskoj, niti 250 kao što je u Njemačkoj, niti 200% kao što je u Belgiji već kao što je potvrđeno 16%. A valja naglasiti isto tako da je Hrvatska uz Mađarsku jedina država članica u stvari u kojoj se dosad zaista nije dogodilo povećanje cijena plina za kućanstva, pa vas evo ovom prilikom molim za vaš komentar.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa dobro ste to apostrofirali je li prije nekoliko tjedana kada su svi ti parametri ovoga stavljeni u nekakvu nazovimo tako jednadžbu i kada smo vidjeli naravno da smo kao jedna od zemalja koja je dugo godina odoljevala tim porastima cijena i da će sada nažalost taj porast biti toliko visok, gotovo 80% što ste i sami rekli naravno da onda idu i ovaj splet mjera koji opet ponavljam ne može u potpunosti neutralizirati, ali ga ipak može kao takvoga ublažiti, a onda još dodatno ja bi rekao pokrijepljen ili poduprt sa mjerama koje će kao takve utjecati na to da upravo oni naj, socijalno najugroženiji slojevi našeg društva odnosno građani naši sa nižim primanjima ipak i to još kolko tolko, kolko je moguće bezbolnije ovoga, ovoga prožive. U svakom slučaju plin kao kategorija sigurno ima svoju važnost bez obzira na činjenicu da nije cijela Hrvatska plinoficirana, dakle govorimo kad gledamo broj kućanstava negdje pola.
Kolegice Vidović Krišto, izvolite.
Gospodine Mariću, revizorica Državne agencije CERP tj. bivšeg Fonda za privatizaciju upoznala je vas kao resornog ministra da je država Hrvatska u slučaju javno privatnog partnerstva u Poreču oštećena za 104 milijuna kuna. U svakoj iole uređenoj državi ministar financija i ministarstvo moralo je trenutačno poduzeti sve da spriječi tu štetu, a osobi koja je pokazala toliko savjesti i odgovornosti odati priznanje. Vi ste pak skupa s ravnateljem CERP-a Milanom Plećašom i prijateljem Andreja Plenkovića odvjetnikom Danijelom Klobučarom dali otkaz revizorici Nadi Ružić, te ništa niste poduzeli da spasite imovinu RH. Jeste li svjesni da je ovo otvorena korupcija i protuzakonitost? Jeste li svjesni da ćete odgovarati zbog ove otvorene pljačke imovine hrvatskih građana na koju nema nitko pravo, pa ni vi ni vaš šef Andrej Plenković?
Izvolite odgovor ministre, a molim kolegice i kolege da se drže teme, izvolite.
Hvala lijepo. Da, zastupnici ću odgovoriti bez obzira što nije pitanje vezano uz ovu temu, ali kako god bilo moram odmah demantirati što se tiče ikakve, ikakvog otkaza, ja gospođu niti ne poznajem, niti radi u sustavu za koji sam ja odgovoran, pa tako niti bilo kakav otkaz kao takav ne mogu niti dati, niti sudjelovati u njemu. Što se tiče same procedure, svaki dopis, pa i vaš kad vi pošaljete nekakav dopis i kad zovete izravno recimo u kabinet i od mojih kolegica tražite bez da mene pitate, tražite izravno, dobijete odgovor kao takav, jel to ste i do sada ja bih rekao ovoga dovoljno dobro upoznali, tako isto i po ovom spomenutom predmetu ja nemam puna saznanja oko toga, ali mogu vrlo mirne glave i savjesti reći da su sve službe Ministarstva financija u onom djelokrugu nadležne postupale sukladno pravilima i postupcima odnosno procedurama.
Povreda Poslovnika, izvolite kolegice Krišto.
Dvije su povrede Poslovnika. Prva je Članak 238., vi obmanjujete hrvatsku javnost, vi lažete ja bih rekla hrvatsku javnosti i time ponižavate i nas saborske zastupnike. Vi ste itekako bili upoznati s tim slučajem jer postoje dokazi, mailovi, dopisi za isto. A Članak 33. ste povrijedili vi gospodine predsjedavajući. Ja itekako jesam u temi i nemojte me upozoravati jer da nije ovako otvorena pljačka i korupcija ne bismo morali slušati ovdje ovo zamagljivanje koliko ćete vi spustiti stope PDV-a [[Upadica: Kolegice Vidović Krišto …]] jer ne bi 60 milijardi kuna odlazilo na korupciju koju vi tolerirate.
Dobivate, ajde dobivate, sjednite si, dobivate opomenu ajde. Nemojte izlaziti iz teme, svi dobro znaju da to nije tema, ali radite kako hoćete. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče vlade, poštovani predsjedniče sabora uvijek je čuti iz oporbenih klupa ovakve intervencije u trenutku kada je vlada uspješna i kada to i strane agencije potvrđuju. 3 godine suficita dovele su do povjerenja u vladu, rast plaća, rast minimalne plaće, porast zapošljavanja, sami ste istaknuli da je 11% više uplata u mirovinski sustava radi rasta plaća. Isto tako prosječna plaća u Zagrebu preko 8 i po tisuća kuna, u Hrvatskoj se približava 1.000 eura. Dakle, te uspjehe štitili ste i u Covidu sa paketom od preko 13 milijardi kuna samo za plaće, štitite i sada paketom od 5 milijardi kuna. Ono što je bitno i dobro da PDV ide dolje posebice na ove kategorije jer oni pogađaju upravo ove najsiromašnije. Prema tome, to je vrijednost EU. A moje pitanje vama je kako bi bilo sa svim tim mjerama da nismo članica?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, uvijek su ta pitanja što, ako je li scenarij, ja bih rekao i nezahvalna ali sigurno možemo ja bih rekao i konstatirati i dosadašnja naša iskustva poglavito, poglavito u kriznim situacijama da bi okolnosti bilo kud i kamo teže i naši odgovori sigurno ne bi mogli biti toliko jaki i adekvatni. Međutim, u isto vrijeme ja neću zanemariti upravo i ovaj prvi dio vašeg komentara odnosno replike da smo upravo i na poreznom dijelu, ali i na kompletnom segmentu javnih financija činili sve ono što je potrebno zapravo da osiguramo poziciju. Nitko nije mogao predvidjeti, nema tog vizionara na ovom svijetu koji može predvidjeti i koronu ili agresiju na Ukrajinu ili bilo koji drugi poremećaj i slično, ali u isto vrijeme dakle sa svim tim mjerama koje radili u mirnodopsko u pravom smislu, ali i preneseno mirnodopsko ozračju nam je dalo zapravo mogućnost da reagiramo i adekvatno, ali i pravovremeno [[Upadica: Hvala vam.]] to je sličan pristup kao i kod Covida.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre svako porezno rasterećenje je i više nego potrebno i dobrodošlo, pa tako evo dobro je da se snizuje PDV na svježe i rashlađeno meso, svježe i rashlađena riba, jaja itd., i naravno da ću ja kao liječnica uvijek radije preporučiti porciju plave ribe nego paštetu na kruh. Međutim, činjenica je da za različite mesne prerađevine, suhomesnate proizvode i smrznuto meso ostaje stopa na 25%. Mnogi građani i dalje konzumiraju upravo te proizvode, a i svinjetina je još uvijek glavna kategorija mesa koja se i prerađuje 90% u našim, u našom mesnoj industriji, pa vas zato pitam obzirom da i mesna industrija vas upozorava ako se snizite ovu stopu PDV-a doći će do pada potrošnje upravo tih proizvoda koje sam navela pa onda i do prekogranične kupnje itd., pa me zanima kako ćete pomoći mesnoj industriji i kada ćete sniziti PDV na upravo ove proizvode koje sam navela. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i na preporukama liječničkim, ovoga što se tiče plave ribe i sličnoga. Dakle, poljoprivredna proizvodnja uključujući i stočarstvo evo i u onom mom prvom kratkom ekspozeu u uvodnom dijelu je na neki način pokrivena, koliki je poticaj bio sa strane porezne politike da se da jednostavno od inputa proizvodnje preko samoga segmenta proizvoda, konkretno i namjerno naglašavam svježeg mesa, svježe ribe. Za sve daljnje korake kao što sam i na kraju rekao ovoga svog izlaganja uzevši u obzir i moment u smislu nekakvog okvira međunarodnog u okruženju, europskog i slično, ali i našeg domaćeg. Mi smo između ostaloga znate i sami i u programu vlade predvidjeli u nekom trenutku da kompletna hrana bude na 13%. Sad smo ja bi rekao ipak na koristi naših građana blago odstupili tako da smo ovaj segment išli na 5, međutim ne isključujemo, dapače ne isključujemo i ostali segment i mesnih prerađevina, mliječnoga i sličnoga koji nije sada pokriven ovim dijelo.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre, evo imam 2 pitanja. Koliko je država ove godine uprihodovala od PDV u odnosu na isto razdoblje prošle godine? Vjerojatno se radi o znatno većem iznosu s obzirom da je došlo do značajnog rasta cijena u zadnjih 2 mjeseca, a ovaj zakon tek stupa na snagu s 1. travnja i stoga smo mišljenja da je on trebao bi puno ranije ovdje na saborskim klupama u raspravi. I drugo pitanje najveći udar na građane koji se reflektira na njihove budžete, a ujedno i na finalnu cijenu svih proizvoda je definitivno cijena goriva. Znači na cijeni od resimo 13 kuna za litru goriva, 5,2 kune idu na trošarine, 2,6 ide na PDV dok je 5,2 kune izvorna cijena ajmo reći goriva plus marža trgovaca. Kada će vlada donijeti odluku o plivajućim trošarinama privremeno ili o smanjenju PDV-a baš na cijenu goriva koja će onda ipak i doći do izražaja i to će osjetiti i krajnji kupci.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, probat ću biti stvarno ono kratak da stignem oba dva pitanja pokrit. Sa današnjim danom odnosno s jučerašnjim s tim da moram dati ogradu, bilo je dosta i novinarskih upita pa odmah se kolega i javnim putem moram ispričati jer ne da nismo im htjeli dati podatke nego smo rekli čekajmo kraj mjeseca. Što se tiče PDV-a uvijek je bitan kraj mjeseca kad se napravi kompletni obračun, ali evo obzirom da sam u HS-u i moram odgovarat na pitanja, milijardu kuna točno u prvih evo 2,5 mjeseca dakle sa 15.3. je više u odnosu na isto razdoblje prošle godine, 9 milijardi i 100 u odnosu na 8 milijardi i 100. Međutim, opet ponavljam relevantniji podatak će biti krajem ovog mjeseca odnosno s početkom idućeg kada ćemo imati obračun. PDV na pogonska goriva, vjerujem da smo svi primijetili niti jedna zemlja nije napravila. Iz kojeg razloga? Nije dopušteno direktivom. Pogonska goriva snižene stope PDV-a nisu kao takve predviđene. Što se tiče trošarina, još jednom ponavljam kao što sam rekao i maloprije, 38 na dizelu i 76 na benzinu imamo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Još ću jednu opasku reć poslije. Hvala.
Kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi ministre Vlade. Ministarstvo kojemu ste na čelu od 2016.g. traži rješenje kako bi pomogla našim građanima i olakšala poslovanje gospodarstvenicima. Zbog globalnog utjecaja povećanja cijena energenata, otežanog poslovanja gospodarskog sektora te nepovoljnog utjecaja cijena na standard naših građana i ovaj prijedlog zakona koji svakako podržavamo evo svi mi ovdje u HS-u. Ali moje pitanje nije usko vezano za PDV nego za otežano poslovanje. Naime, radi se o tvrtki Đuro Đaković TEP koja se našla u problemima i vi već gotovo dva tjedna radite na tome kako biste pomogli i osigurali ostanak tisuću djelatnika koji su zaposleni u tvrtci Đuro Đaković, pa vas evo molim da li ima nekih novih informacija vezano za to?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Evo iskoristit ću priliku kao što ste sami rekli bez obzira što nije usko vezana uz temu Zakona o PDV-u, ali važna je tema i prije svega važna za zaposlenike Đure Đakovića TEP-a njih 872, njihove obitelji, kooperante i općenito funkcioniranje Slavonskog Broda u gospodarskom smislu, a onda i šire i cijele Brodsko-posavske županije. Dakle, obzirom na sve dobro znane okolnosti da ih sada ne ponavljam u kratko vrijeme rješenje je na vidiku u smislu toga da ćemo razdvojiti provedbu sankcija koje smo naravno u obvezi i to ćemo učiniti u odnosu na funkcioniranje. Dakle, problematike i pitanje vlasništva u odnosu na normalno funkcioniranje tvrtke koja je u Hrvatskoj, u Slavonskom Brodu koja zapošljava ljude, plaća poreze u Hrvatskoj i ima tržište praktički u potpunosti na razini EU. Tu zaista govorimo o terminima, ja bi rekao sati, dakle danas najkasnije sutra kao takvo će rješenje biti poznato. Onda ću opet u sljedećoj replici morat na trošarine.
Kolegice Ahmetović izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre. Prije svega pozdravljam sve mjere koje je Vlada poduzela pa i ove koje se tiču samog PDV-a, a sve u kontekstu činjenice da je veliki dio mjera zapravo usvojen od strane SDP-a koji je te mjere dugi niz tjedana i rekla bih mjeseci predlagao. Podsjećam rast cijena je počeo još u rujnu, 15. rujna sam postavila pitanje o rastu cijena i što mislite poduzeti po tom pitanju. Ono što me zanima jest da li razmišljate o dugoročnim mjerama poput izuzimanja trošarina iz osnovica za obračun PDV-a, a da se u cijeni benzina ostavi samo PDV na cijenu, nabavnu cijenu i maržu? Drugo, da li razmišljate o integraciji mjera koje predlaže Europska komisija u okviru svoje nove Energetske strategije poput oporezivanja ekstra dobiti energetskih poduzeća, a hvala Bogu u Hrvatskoj imamo takvih velikana koliko hoćete? I što mislite o podizanju cijena koncesija za eksploataciju rudnog bogatstva u RH [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ili malo jačeg oporezivanja baš tog dijela?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, slično kao i na opasku gospodina odnosno uvaženog zastupnika Hajdaš Dončića, dakle u današnjim okolnostima čovjek mora razmišljati o svemu, međutim ovdje moram vrlo jasan i kategoričan, ne može se trošarina izuzeti iz obračuna PDV-a jednostavno nije kao takvo moguće niti europskim zakonodavstvom i direktivama niti bilo kojim drugim i ne bi imalo kao takvoga smisla. Ali opet da se vratim i na ono prethodno jer dužan sam to još pojasniti, i ovih 38 odnosno 76 koji su preko minimalne trošarine za nešto preko 3.000 poslovnih subjekata u RH to je podatak za prošlu godinu, vrši se povrat do minimalne trošarine. Dakle, bilo da prevozite putnike, autobuseri ili prevozite robu, ne samo ovlašteni tipa sad da ne reklamiram neku kompaniju nego čak i unutar većih sustava distributivni lanci imate povrat trošarine do minimalne. Lani je 233 milijuna kuna plaćeno povrata trošarine za minimalne, dakle za te subjekte nema više nikakvih u smislu mogućnosti daljnjeg smanjivanja, oni su već na minimalnom.
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani g. ministre. Ajmo emocije ostavit za pjesme, a bit racionalni. HEP je u vlasništvu države 100% i ostvario je u zadnjih šest godina oko 7 milijardi kuna dobiti i ja vas neću kao u filmu pitati, gdje je novac Lebovski nego ću reći da me jako zaintrigirao jedan twitt koji je Vlada objavila, kaže ovako trenutni prosječni godišnji račun za struju iznosi 3.400 kuna i da nismo napravili ništa narastao bi za 782 kune. Uz ove mjere će narasti za 325 kuna što znači da ćete uštedjeti 457 kuna. Ja vas pitam kao racionalnog čovjeka financijaša, bistrog čovjeka, jel vi stvarno mislite, ali vi, uopće me ne zanima oni koji su to pisali, da ako nešto poskupi 325 kuna da je to ušteda od 457 kuna i kojom matematičkom operacijom ili ne znam logičnim procesom se došlo do toga? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa je usko vezano i uz problematiku koju je uvažena zastupnica maloprije spomenula o razmišljaju i promišljanju dugoročnih mjera. Pa između ostalog HEP-ova zadaća je reagirati i dati svoj doprinos i kada su kratkoročni izazovi, ali u isto vrijeme kroz prije svega investicijski potencijal i cikluse, a i neke druge mjere naravno štititi odnosno doprinijeti zaštiti naših interesa energetskih i u nekakvom srednjem do dugom roku. Računica je jasna, to ste vidjeli iz prezentacije, Vlada je to prezentirala na tragu i nekih replika od maloprije, dakle u nekakav omjer ili odnos su stavljene što bi se dogodilo sa cijenom plina i ukupnim mjesečnim odnosno godišnji, ovdje konkretno govorimo o godišnjem računu, da nema nikakve reakcije niti Vlade u smislu određenih stimulativnih mjera niti same HEP-a. To povećanje bi bilo 782 kune na godišnjoj razini, a umjesto toga s ovim mjerama je 325. Dakle, ponovit ću još jedanput. Sve ove mjere su za ublažavanje, one ne mogu u potpunosti neutralizirati porast cijena. Hvala.
Jel' ja to dobro vidim? Povreda Poslovnika kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, idem zaraditi jednu opomenu, nisam već dugo. Dakle, članak 385. dakle nije u pitanju uopće plin nego struja. 238. hvala lijepa. Da, da nije dakle brojevi, ne idu brojevi samo da ne idu vama nego ne idu ni meni. Dakle, nije u pitanju plin, ovdje je u pitanju struja. Ne, ne vi ste rekli plin pa sam zato reagirao.
Dobro, dobili ste opomenu, a niste baš nešto puno objasnili zašto. Idemo dalje. Kolega Mandarić, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, izmjenama Zakona o PDV-u tamo iz 2020., pa 2021. u dva navrata je povećavan onaj prag koji vam služi da zvanične obveznike, onima kojima se PDV obračunava po naplati ili po ispostavljenom računu. To je zapravo pozdravljeno od velikog broja poreznih obveznika. U vašem uvodnom izlaganju čuli smo da oko 61000 njih PDV plaćaju tek po naplaćenom računu. Razmišlja li se o tome da se dodatno povećava taj prag koji je sad postavljen na 15 milijuna kuna, taj prag zapravo odgovara onom pragu od 2 milijuna eura koji definira veličinu mikro poduzetnika. Razmišlja li se o tome da se to možda podigne, možda na onu razinu od 75 milijuna kuna sa kojom se definiraju mali poduzetnici i ako bi se u tako nešto išlo da li bi to predstavljalo neka dodatna naprezanja sa državnim proračunom?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, odgovor je dosta kratak jer se tiče ovaj puta o 60 sekundi. Na žalost ne možemo dalje zato što kako sam uvodno i rekao sve smo mogućnosti direktiva iskoristili i sa onim prvim podizanjem mislim da je svima logično, odnosno razumljivo zašto sa tri tada postojećih milijuna na sedam i pol prejudicirajući naravno i naš put prema euru da se danas sutra to zaokruži na milijun eura. A onda kada je izbila corona kriza smo iskoristili također mogućnost koja je otvorena da se taj iznos tada i poveća na tada maksimalnih odnosno još uvijek važećih maksimalnih 15 milijuna kuna. Dale, opet zaokruženo negdje 2 milijuna eura. Međutim, dobro evo iskoristit ću da ne uštedim ni sebi ni vama vremena nego da kažem, dakle pratili smo kakva će biti reakcija poduzetnika i fizičkih i pravnih osoba u smislu obveznika poreza na dodanu vrijednost. Brojke sam vam rekao, dakle kod pravnih osoba taj dio po naplaćenoj naknadi je blago u porastu. Kod fizičkih osoba zapravo kroz godine taj broj čak i smanjivan, znači opcija je hoće li ili neće uzeti u obzir.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani ministre, ja bih volio da meni objasnite, a i građanima onda usput kako je to ušteda za građane kad uzmete sa naslova PDV-a na benzin od 36% više kako je to ušteda za građane kad zamrznete cijenu, a ta zamrznuta cijena bude veća od cijena u okruženju gdje nisu povućene te mjere. Kako je dok je cijena bila benzina 10 kuna, a nafte 147 kuna kako danas kada je cijena nafte 100 kuna i cijena benzina 15 kuna. I ono što je definitivno vaš resor da objasnite građanima transferne cijene između INA-e i MOL-a i što su transferne cijene i koliko to košta Republiku Hrvatsku kada MOL uzima hrvatsku naftu po jednoj cijeni fiksnoj, a Hrvatskoj prodaje odnosno prodaje Hrvatskoj benzin kalkulirajući naftu po tržišnim odnosno najvišim tržišnim cijenama. Pa evo, a što se tiče crnog labuda da znam da HDZ ima dobrog PR-ovca.
Izvolite odgovor.
Ne znam da li je Poslovnikom predviđeno da mogu odgovarati dulje od 60 sekundi, ali zaista ova sva vaša pitanja ne mogu stati u to ali nema veze. Kako smo već i navikli i vaša pitanja, pa onda poslije još možemo eventualno razjasniti. Dakle, mislim što se tiče ušteda za građane i u odnosu na ukupni porezni prihod, ja mislim da smo tu temu već puno puta raspravljali u Hrvatskom saboru. Naravno gledate koliko je neko opterećenje po jedinici nekog proizvoda litri benzina, kilogram ne znam nečega ili nekoj mjernoj jedinici u odnosu na ukupni kvantum. Ja sam vam i uvodno govorio i spominjao između ostalog jedan od smisla poreznog rasterećenja je bio da se naravno da doprinos i za investicije i za nekakav rast zaposlenosti i za povećanje plaća i to se u konačnici i dogodilo. A refleksija je opet toga povratna na proračun je pozitivna. Što se više investira u smislu kompanija bit će više PDV-a, što raste plaće i zaposlenost bit će više poreza na dohodak, viši iznos doprinosa. Dakle, kada gledate individualno pogledajmo i vašu i moju plaću kao i svaki drugi koliko je bilo oporezivanje i porezni klin 2016. u odnosu recimo na danas.
Povreda Poslovnika kolega Brumnić, izvolite.
Ministre povrijeđen je, odnosno poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora povrijeđen je članak 238. kad ministar ovdje odgovara o poreznom opterećenju plaća tada porezno opterećenje koje je doneseno, donijeli ste dobro za one koji su imali visoke plaće a te visoke plaće u Republici Hrvatskoj su manje od minimalnih plaća u Njemačkoj.
Kolega Brumnić potpuno nepotrebno dobivate opomenu jer ovo nema veze sa povredom Poslovnika, zloupotrijebili ste Poslovnik. Izvolite kolega Lerotić.
Poštovani ministre kao što sam i u obrazlaganju stanke, a vidim da smo se tu više-manje svi složili naravno da podržavamo svako porezno rasterećenje građana. Međutim, da bi ono bilo dugoročno i kako bi moglo biti veće porezno rasterećenje onda moramo početi rješavati probleme u nekim drugim resorima odnosno ministarstvima kako bi nam rashodovna strana proračuna bila uravnotežena. Mi znamo kad smo planirali, odnosno kada se donosio proračun za 2022. imali smo plan od 9 milijardi kuna deficita, takav je bio postavljen proračun za ovu godinu. I s obzirom da nam se ovdje prihodi smanjuju za 2,1 milijardu kuna, znači što dovodi do toga da će se deficit na proračun povećati. Znamo kako ćemo pokriti onih prvih 9 milijuna. Vjerojatno znamo kako ćemo pokriti i ovih 2,1 ali bih to volio čuti od vas.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Apsolutno uvaženi zastupniče. Dakle, tema koja je sigurno glavna i ključna uz ove porezne izmjene je naravno i pitanje uloge javnih financija u gospodarskom rastu i općenito prevladavanju krize, ali naravno i njene samo održivosti. I to je uvaženi zastupnik Pavić malo prije apostrofirao što smo sve činili u onim ja ću opet reći lijepim okolnostima, lijepim vremenima, spuštali taj deficit, smanjivali udio javnog duga u BDP-u, a to nam je između ostalog dalo mogućnost da reagiramo kada dođu ovakva vremena. Mi u ovom trenutku baš danas 17.3., ja još uvijek nemam konačne podatke, kroz nekih mjesec dana Državni zavod za statistiku i Eurostat će objaviti konačne podatke za 2021.g.. Prema svim našim procjenama deficit je u zoni od 3 i nešto posto, dakle bolje nego što smo očekivali. Još važnije, da javni dug prema svim našim projekcijama unutar 80% dakle značajnije smanjen u odnosu na ono što smo planirali i projicirali, tako ćemo i ove sve mjere koje su planirane za ovu godinu, naravno proračun je dosta dinamičan instrument, traje godina.
Hvala vam. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre Mariću, evo ovo je ja mislim dobar paket mjera, vidim da su ga pozdravili i socijalni partneri, pozdravili su ga i poljoprivrednici. Riječ je o 6. krugu rasterećenja i premda ste planirali negdje ako se dobro sjećam u zadnjoj godini mandata smanjivati dodatno PDV na hranu i poljoprivredne inpute napravili ste to sada i mislim da je to pravi trenutak. Naravno da će biti potrebno pomoć poljoprivrednicima sa dodatnim potporama da završe proljetnu sjetvu, isto tako da se robne rezerve napune, a i država bi trebala razmisliti o pravu prvokupa kad govorimo prije svega o žitaricama. Ono što mene zanima da li je ova situacija u Ukrajini utjecala na povećanu potrošnju ili građani čekaju smanjenje PDV-a, što kažu podaci porezne uprave o tome? Također me zanima hoćete li uz pomoć udruga potrošača raditi svojevrsne crne liste jer svi očekujemo da se smanje cijene za potrošače, a da li će do toga doći ovisi o trgovcima?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Evo gledam odmah podatke… [[Govornik se ne razumije]] uz brojke koje sam rekao uvaženom zastupniku maloprije vezano za PDV. Na dnevnoj bazi možemo pratiti fiskazlizaciju, fiskalizacija maloprodaje, dakle nije samo hrane je u porastu u odnosu na prošlu godinu negdje 7 do 10% ovisno o tome kakav obuhvat uži ili nešto širi uzimate. Međutim proteklih nekoliko dana ne vidimo mi sad nešto značajnije poremećaj i sad nekakva velika ovoga možemo reć tako velike kupovine u ne znam nekakvoj nelagodi građana obzirom na okolnosti itd., mislim da i građani racionalno i razumno procjenjuju i mislim da i naše rasprave i naše poruke koje dajemo trebaju biti u smjeru između ostaloga da im dajemo pravovremeno i prave informacije bez da se stvaraju nekakvi dodatni ja bih rekao i ovako i onako u teškim vremenima pritisci na građane. Dakle što se tiče samih tih kupovina to je ovoga manje-više jasno, a što se tiče same poljoprivrede mislim da je jako dobro da smo apostrofirali i stavili u javni prostor samodostatnost i općenito dostatnost hrane kao jednu od ključnih kategorija.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Svakako pozdravljamo mjere, pogotovo one koje smo sami predložili kao što je recimo povećanje iznosa vaučera sa 200 na 400 kuna, no nismo zadovoljni sa opsegom onih koji će dobiti te vaučere. Naime, jednokratnu pomoć ste namijenili za jedno 720.000 umirovljenika, a manje od 100.000 ljudi prima te vaučere i taj raskorak je najbolja, najbolji pokazatelj zapravo koliko bi trebalo trajnu pomoć ljudima dati dakle, a ne jednokratnu. Svakako pozdravljam mjeru da HEP se odrekne dijela dobiti, ali bismo voljeli da se u ovom trenutku primijeti kolika je važnost javnih servisa i koji su problemi sa privatizacijom istih, ali postavljam pitanje vezano uz prijedlog zaključka koji smo i uputili u proceduru, a to je da se povećani prihodi znači od PDV-a na gorivo prenamijene, kao i postojeći znači iznosi za trošarine, prenamijene za subvencioniranje javnog prijevoza s obzirom da će jako puno ljudi biti prisiljeno prijeći na javni prijevoz. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i na replici i na komentaru odnosno prijedlogu. Ja moram tu reći i povezati sa nekim prethodnim replikama, dobro je naravno da i ovdje u raspravi kada gledamo ovaj Zakon o PDV-u, to je najvažniji u smislu izdašnosti porezni prihod proračuna državnoga i općenito opće države i da apostrofiram i da možemo se složiti, iznio sam maloprije podatke da je naravno i punjenje proračuna i dijelom i zbog inflatornih pritisaka bolje, međutim prihodi su samo jedan segment, postoji i rashodna strana. Već kad ste spomenuli sada recimo umirovljenike i našu mjeru drago mi je da to ovoga pozdravljate. Ovoga, evo i gospodin odnosno zastupnik Hrelja dobro zna dakle imat ćemo sada indeksaciju mirovina. Svi dobro znamo da to na individualnoj mirovini je tolko kolko je i naravno kamo sreće da možemo i više i da financijski i na ovaj ili onaj način te mirovine možemo povećati, ali sama ta indeksacija od 2,2% vam je negdje 800 i nešto, 900 skoro milijuna kuna. Dakle, je dobro sa prihodima, ali nisu prihodi niti u ovim okolnostima, niti u bilo kojim drugim ključni, rashodi su.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, maloprije ste spomenuli kako je u protekla dva mjeseca državni proračun uprihodio oko milijardu kuna više s osnova PDV-a i to kao što ste i sami i sada rekli vjerojatno je jednim dijelom i rezultat inflacije i povećanja cijena roba i usluga. Ono što mene interesira je kako je u tom promatranom razdoblju u kojem bilježimo milijardu kuna povećanje prihoda s osnova PDV-a situacija sa doprinosima? Naime, doprinosi s druge strane govore o povećanju ili povećanju plaća ukoliko je došlo do povećanja prihoda od doprinosa, doprinosa ili s druge strane povećanja broja zaposlenih, povećanja obveznika plaćanja doprinosa u RH, pa me interesira je li otprilike i u ova protekla dva mjeseca slična situacija i sa doprinosima što bi onda govorilo o velikom dijelu jasno i o gospodarskim aktivnostima u Hrvatskoj? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo kad ja svaki dan kad mi kolege donesu ovu tablicu dnevno prihoda, stanje, vjerujte da prvu kategoriju koju gledam su doprinosi, mada svi misle da je PDV, je PDV najznačajniji, ali doprinos jel ipak on malo i neke druge stvari još govori i otkrivaju i mogu onda sa ja bi rekao i sa zadovoljstvom reći iako ja odmah i za ovom govornicom ću sve svoje zadovoljstvo malo umanjiti jer kad sam ja malo zadovoljan onda rastu apetiti i brojnih drugih jel, znači ovoga nisam toliko zadovoljan, ali evo 700 milijuna kuna više doprinosa za mirovinsko osiguranje u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Moram bit sad smrtno ozbiljan jel mnogi gledaju koji su i proračunski korisnici ovo što govorim, ali kako god bilo šalu na stranu ovo su podaci i PDV i doprinosi znači govore i o jednoj bez obzira na sve okolnosti o jednoj solidnoj gospodarskoj aktivnosti za ovu godinu. Mi ćemo tijekom idućih mjesec dana do donošenja programa konvergencije i vidjeti i ažurirati naš makroekonomski model, pa ćemo i između ostaloga [[Upadica: Hvala.]] i javnost prezentirati zadnje projekcije. Hvala.
Kolegica Opačak Bilić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre, dakle iznos cijene goriva kad se zaračuna sav trošak i naftnih kompanija i maloprodaje, dakle i transport i skladištenje od uzima oko 40% ukupne cijene. Dakle, gotovo 60% iznosa od cijene goriva čine razno razni državni nameti, pa osim trošarina plaćamo PDV ne na osnovnu cijenu derivata nego za cijenu uvećanu za sva ta davanja. Znači dođemo nekako na to da plaćamo porez na porez kao da se radi o nekakvom ekstra luksuznom proizvodu što prijevoz vlastitim automobilom danas doista nije. I naravno da su ove cijene veliki udar na naše građane i na gospodarstvo i svaka vaša intervencija je dobrodošla, no vi evo konstantno fiksirate maržu trgovaca. Ja bih vam evo predložila da ipak malo reagirate i po stopi PDV-a i po načinu obračuna. Naravno vi ste sad se malo ajmo reći ogradili direktivama EU, no izvanredna vremena zahtijevaju izvanredne mjere tako evo kao i sa Sber bankom, pravila se mijenjaju i evo zato očekujem da [[Upadica: Hvala vam.]] ćete se zapravo dodatno zauzeti na ovaj način obračunavat.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice, što se tiče PDV-a i vi ste sami čuli moj odgovor na jednu od prethodnih replika. Nije to sad samo ograđivanje nego je to fakt, to je činjenica, a ako se nešto promijeni vidjet ćemo, ali opet ne bih ni tada prejudicirao bilo kakve okolnosti jer neki dan sam o tome govorio. Između ostaloga, nemojmo zanemariti i naravno sad možemo biti i jako svi skupa široke ruke po pitanju i PDV-a i nekih drugih poreza, ali ima i ona druga strana medalje. Dakle, između ostaloga sad što sam maloprije govorio i o rashodnoj strani proračuna kao takav. Što se tiče trošarina, evo samo da još jedanput ponovim, znate vi to dobro, ali i zbog javnosti koja prati. Imamo trošarine na energente električnu energiju, alkohol, alkoholna pića, na pivo, na bezalkoholna pića, na duhanske proizvode, na kavu, na luksuzne proizvode te na osobne automobile. Dakle, sam trošarinski sustav ili trošarine ili posebni porezi ovisno o tome kako i nazivamo i kakva je njihova kategorija mislim da imaju jasnu odrednicu zašto su kao takvi uvedeni. Ako postoje kao posebni porez PDV je uvijek onaj koji dolazi na kraju. Sve skupa kad zbrojite na to ide PDV.
Hvala vam. Kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Poštovani gospodine ministre, vi niste samo ministar financije, vi ste i potpredsjednik Vlade RH, pa vas molim da u ovu kratku minutu koliko imate još jednom uputite jasnu poruku hrvatskim građanima jer primjećujemo njihovu zabrinutost vezanu uz opskrbu osnovnim živežnim namirnicama, primjećujemo da se ljudi boje te se naravno pokušavaju pojačano opskrbiti. Dakle, rekli ste u vašem uvodnom izlaganju, razgovarali ste sa predstavnicima 10 najvećih trgovačkih lanaca u Hrvatskoj, pa molim vas da još jednom hrvatskoj javnosti uputite poruke, ajmo to tako reći smirivanja situacije. Recite nam kako trenutno stojimo sa opskrbom i sada i u nekoj bližoj budućnosti sa osnovnim živežnim namirnicama i ima li uopće razloga za bilo kakav strah ili ne daj Bože paniku. Hvala lijepa.
Poštovani ministar.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče sabora. Uvaženi zastupniče drago mi vas je vidjeti u sabornici. Što se tiče vašeg pitanja skroz je apsolutno na mjestu i bitno je iskoristiti ovu priliku to spomenuti. Dakle, i taj razgovor sa predstavnicima maloprodajnih lanaca i tema uvođenja eura i inflacije, al najvećim dijelom i o sigurnosti opskrbe. I sad smo kod energenata govorili, apostrofirali, to ste vidjeli nije samo stvar ublažiti porast cijena nego utjecati da imamo sigurnu kao takvu opskrbu. Mi smo imali sličnu i puno ja bih rekao u tim okolnostima veći izazov na samom izbijanju pandemije kad su pojedine granice bile slovenska i talijansko slovenska, austrijska zatvorena i brojni naši kamioni prevozeći određene ovoga kvarljive prehrambene proizvode dakle na neki način bili zadržani na tim granicama. I tad je bio sličan sastanak da učinimo sve da svi maksimalno suportiraju distribuciju, logistiku, da jednostavno bude svega dovoljno. Tako da ćemo naravno to i dalje činiti i mislim da zaista treba smiriti bilo kakva ja bih rekao ishitrena ponašanja i umiriti građane.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani ministre, Zakon o PDV-u je zapravo se mijenjao od 2017. na ovamo svaku godinu. Od '17. pa tako redom, dakle uvijek je bilo intervencija i to je ono važno za naglasiti da ste uvijek uzimali u obzir upravo ono o čemu se jako puno i pričalo i gdje se nalazilo mogućnosti kako pomoći kako građanima tako i gospodarstvu. Spominjali ste i ovo snižavanje pragova PDV-a i načina obračuna i plaćanja PDV-a što je jako puno pomoglo poduzetnicima. Ono što bih još htjela istaknuti da se, su ovim izmjenama predviđene upravo i plin u ovom periodu od godine dana na 5%, dakle ovo je ključni momenat kada se itekako mora voditi i vodi računa o standardu građana, a nakon toga znamo da je to po direktivi najniža stopa PDV-a koja je dopuštena jel.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepa uvažena zastupnice, vi najbolje znate i kao predsjednica matičnog našeg odbora, kao i moja kolegice da im i svake godine malo zakompliciramo još dodatno život pa svake godine smo dolazili i pred odbor i pred Hrvatski sabor i sa izmjenama u sustavu PDV-a između ostalih razloga i da taj porez da svoj doprinos kako je i maloprije jedan uvaženi zastupnik rekao, da se ta regresivnost poreza na dodanu vrijednost smanji odnosno da na taj način damo isto nekakvu vrstu benefita i koristi i za naše građane koji su niže platežne moći, a koji zapravo kada gledate njihovu mjesečnu ili godišnju košaricu, upravo ovi elementi energenti uz plin i struju, ja ću apostrofirati i odvoz smeća odnosno kao takva voda, dakle komunalije, komunalije, energetika odnosno hrana, da upravo taj dio na neki način idemo snižavanjem jer u njihovim košaricama bilo mjesečnim, bilo godišnjim možemo reći ne samo najveći, nerijetko i jedini, jedini zapravo artikli koje se konzumiraju ovoga pa zato i jesu ja bih rekao razumljive naše izmjene.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, danas kad govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost spomenuli ste i turistički sektor. Čuli smo neke dušebrižnike koji ponovno otvaraju temu smanjenja PDV-a na usluživanje alkoholnih i bezalkoholnih pića. Voljela bih da vi još jedanput kažete koje su to mjere koje će odnositi na turistički sektor jer jako dobro znamo da ovaj paket mjera koji je predložila Vlada koji je vrijedan gotovo 5 milijardi kuna odnosi se i na kućanstva i na poduzetnike, na poljoprivrednike, ribare i sl. njime se planira ublažavanje cijena plina i električne energije, ublažavanje rasta cijena hrane, povećanje konkurentnosti, očuvanje radnih mjesta, kupovne moći itd., sigurno da se to odnosi i na turistički sektora pa bi molila da vi još jedanput istaknete što je to sve što će moći turistički sektor očekivat.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Evo iskoristit ću priliku pa upravo kako ste i replicirali odnosno pitali da ponovimo, dakle kada gledamo turistički sektor u cijelom obujmu kompletan sustav smještaja organiziranog i pojedinačnog dakle u sustavu je od tih 13% kao organiziranih kategorija. S druge strane što se tiče ugostiteljstva u nekim od zadnjih izmjena na 13% je i kompletna usluga spremanja i usluživanja u i izvan ugostiteljskih objekata, dakle na neki način smo tu jednu vrstu anomalije koja je prije postajala o tome da sve što je bilo sniženo se odnosilo samo na ono što je konzumirano u ugostiteljskom objektu. Dakle, ovdje smo obuhvatili i šire od toga. Međutim, jasna distinkcija, hrana da, a što se bezalkoholnih i alkoholnih pića oni su na standardnoj odnosno redovnoj stopi od 25.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani ministre. Evo i ove najnovije mjere kao i ove koje smo imali do sada su najvećim dijelom upućene prema najugroženijim, najosjetljivijim društvenim skupinama što pokazuje jednu osjetljivost hrvatske Vlade i mislim za to se zaista zaslužuje jedna iskrena zahvala. Međutim, svi znamo da budžet je ograničenog karaktera da nije bezgraničan da je on omeđen mnogim uvjetovanostima. Kao odgovorna Vlada znamo da evo prioritet je između ostaloga skrbiti i za zdravstvo, za školstvo, za socijalnu skrb, a svake ove mjere na jedan način smanjuju manevarski prostor za stvaranje novih olakšica. Nažalost ove ugroze kao da idu kao na traci jedna za drugom, teško je predvidjeti što će sutra biti, ali možete li nam barem općenito načelno reći koliko još ima prostora ukoliko se nastave ovakve i slične ugroze?
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Mislim da i opet ću paralelu vući i sa koliko se toga dogodilo ove dvije godine i sa korona krizom kako smo tad govorili tako ćemo i na ovu krizu uvijek imati određen i spreman odgovor. Spekulirati koliko prostora ima ili nema nije zahvalno, ali mislim da je naša zadaća i uloga u tim i takvim okolnostima pronalaziti rješenja i rješenja i odluke koje će značiti određene koristi, evo u ovom konkretnom slučaju govorimo o ublažavanju porasta cijena energenata i hrane. O ublažavanju ne možemo u potpunosti neutralizirat barem ublažiti, ali u isto vrijeme osigurati da njihova opskrba i njihova na neki način upotreba bude u potpunosti osigurana da ne dođe do nekakvih značajnijih poremećaja. To ćemo činiti i dalje bez sada namjere da nešto kvantificiram. Svi dobro znamo koliki je naš proračunski prostor, koliki je javni dug, međunarodna tržišta, sve to skupa pratimo i gledamo kao integralni dio naših paketa mjera.
Poštovana zastupnica Orešković.
Uvaženi ministre. Iz vaših odgovora na sve dosadašnje replike jasno proizlazi da ste i sami svjesni da sve ove mjere smanjenja PDV-a koji sada predlažete neće značajnije amortizirati udar na standard građana. Rast cijena uzročno je povezan sa rastom cijena nafte i naftnih derivata na svjetskom tržištu. S obzirom da kao ministar financija i potpredsjednik Vlade ujedno ste i član užeg kabineta Vlade, pozivam vas da prvo dobro razmotrite, a da potom Vlada na temelju čl. 26. Zakona o energiji donese odluku o zabrani izvoza nafte koju INA proizvodi u RH te da uspostavite njezinu preradu u Rafineriji u Rijeci. Dakle, od agresije Rusije na Ukrajinu nastupile su izvanredne okolnosti zbog kojih je dugoročno ugrožena stabilnost opskrbe, a ne samo cijene. I vrijeme je da počnemo voditi brigu o dugoročnim strateškim interesima RH.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Evo najkraći mogući odgovor obzirom da nije bilo pitanja, vaša replika primljena na znanje. Hvala.
Poštovana zastupnica PUljak.
Poštovani ministre. Ja bi rekla da je problem ovaj i prethodnih vlada uvijek bude što se sa posljedicama bavi u trenutku kad nastupi kriza, a to dugoročno zapravo ne može onda riješiti problem niti popraviti standarde građana. Dakle, evo ovdje je sad kao gašenje požara odnosno smanjenje ovog efekta na standard građana predlažemo i podržavamo smanjenje PDV-a. Govorili smo o smanjenju trošarina itd. ili jedna od tih metoda u sklopu ovih mjera su i transferi novca ugroženim skupinama ljudi, ali dakle kojigod od ovih instrumenata bio primijenjen doći će ili do smanjenja prihoda proračuna ili do povećanja rashoda. Kako se to može financirat na tri načina ili ćete povećati poreze neke druge jel ili ćete pustit rast javnog duga ili ćete smanjiti djelovat na smanjenje nekih drugih javnih rashoda dakle onim famoznim reformama koje stalno se na njih pozivamo i teritorijalnih ustroja javne uprave itd. Dakle, kada se misliti bavim ovim dijelom [[Upadica Reiner: Hvala.]] smanjenja javnih rashoda? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na vašoj replici i komentaru i pitanju. Dakle, iskoristit ću priliku vrlo jasno nedvosmisleno reć dakle ni u prošloj ni u ovoj krizi povećanje poreza nije niti će bit tema, dakle i to je mislim da je najvažnije prije svega gospodarstvo, ali i građanima da znaju. Što se tiče rashodne strane proračuna i općenito naših mogućnosti zaduživanja, usko ću vezati odgovor na vašu repliku sa nekim prijašnjim replikama. Kada govorimo o nekakvim dugoročnim efektima i dugoročnoj viziji, strategiji i općenito svemu što je vezano za neki dulji rok, pa mislim da je to najbolji pokazatelj. Opet ću reći, dakle u dobrim vremenima mi smo radili tako između ostaloga da konsolidiramo te javne financije i da popravimo svoju između ostaloga i reputaciju na međunarodnim domaćim financijskim tržištima. Izbija corona kriza. Preko noći vi morate osigurati dodatnih 30 milijardi kuna i osigurali smo ih. Domaći izvori, međunarodni, u nekom trenutku su krenuli i europski fondovi. Dakle, vrlo je jasna i ta nekakva dugoročna vizija i općenito djelovanje Vlade. Hvala.
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Evo ja ću vam najprije reći dvije rečenice iz moje baze. Ljudi za vas kažu da ste vi odgovoran, vrijedan čovjek i da radite odgovoran posao i da samo nastavite tako. Znači da možemo imati u vas apsolutno povjerenje. Druga stvar, svako smanjenje PDV-a koje je u cilju rasterećenja građana ali i stimuliranja gospodarstva. Ovdje se radi o ovom paketu od pet milijardi kuna, ali ne smijemo zaboraviti i onih 13 milijardi kojih je potrošeno i za covid i za održavanje radnih mjesta. Moje je sad pitanje vama da li je ovaj proračun koji je planiran, da li će utjecati na deficit, odnosno prihodovnu i rashodovnu stranu? Hvala lijepo.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pozdrav svima. Moram zahvalit se, da. Što se tiče svi ovi elementi i naše predložene izmjene i sve što se događa globalno i svi ti efekti sigurno da imaju naravno efekta i na proračun i na gospodarske tijekove. Mi kad smo radili proračun, radili smo u tom trenutku, dakle govorimo o zadnjem kvartalu, zadnjem tromjesečju prošle godine sa svim podacima i elementima kojima raspolažete. U međuvremenu se jako puno toga dogodilo i između ostaloga, pa onda morate sve to skupa uzeti u obzir. Kao što sam i rekao malo prije i uvaženom zastupniku Bačiću odgovarajući mi ćemo kroz par tjedana ažurirati naš makroekonomski model koje će biti stope rasta, procjene inflacije. Znamo sigurno da će inflacija biti, odnosno procjena inflacije za ovu godinu biti viša nego što smo je planirali. Ona će možda sada i u tom cijelom makroekonomskom modelu imati i malo veći udio u odnosu na sam gospodarski rast. S tim ćemo naravno sve izaći kad bude vrijeme. Hvala.
Hvala vam lijepo ministre. Možete se vratiti na svoje mjesto, a ja bih onda otvorio raspravu. Prvi će biti Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, a govorit će poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Da nije bilo invazije Ruske federacije na Ukrajinu ovo bi bilo što je ministar danas predstavio naprosto sjajno i svi bi se mi složili da su ove izmjene i dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost nešto što se treba pozdraviti i podržati. Podržat ćemo i ovako, ali već sada možemo reći da ove nove okolnosti bacaju sjenu na materijal koji je pred nama jer svi koji sjedimo ovdje, svi u cijeloj javnosti jako dobro znamo da ovo što je danas na našim klupama neće biti dovoljno da se ublaži udar na životni standard naših građana. Kada je Vlada prezentirala ove mjere, kada je donijela ovu odluku i ja sam na javnoj televiziji pohvalila mjere, jer su uistinu bile vrlo korektne, mislilo se na brojne skupine čak i na udomitelje i sve je to bilo uistinu pohvalno jer u ovakvim situacijama mi moramo zaštiti upravo one najugroženije skupine građana. Socijalno najugroženijim stanovnicima moramo pomoći premostiti okolnosti koje donose jednu izuzetno visoku dozu neizvjesnosti. Danas teško možemo reći što nas čeka do kraja godine, hoće li se ovaj val poskupljenja nastaviti i ja vjerujem da nam vrlo brzo prije ljetne stanke dolazi još jedan paket zakona. Ovo neće biti dovoljno. Ja se nadam da ministar financija je toga svjestan i unatoč rastu kamatnih stopa na zaduženje mora će posegnuti za nekim drugim instrumentima. Ovo porezno rasterećenje neće biti dovoljno da ublaži rast cijena do kraja godine. To se vidi već sada i po cijeni motornih goriva, ali isto tako i plavog dizela koji je uskoro evo nar razini od 10 kuna. Prijevoznici dižu cijene i posljedično slijedi nam ponovo val poskupljenja. Uzalud su najave trgovačkih lanaca da će smanjiti cijene i prije stupanja na snagu nižih stopa PDV-a jer cijene energenata i dalje rastu na svjetskom tržištu i vrlo vjerojatno će Vlada morati ponovo intervenirati. Pritom ja moram naglasiti da je cijena motornog goriva niža u svim državama u okruženju, apsolutno svim. I već sam spominjala cijenu benzina u Mađarskoj, ali ja ću sada napomenuti i još jednu činjenicu a to je da nafta, sirova nafta iz Hrvatske nekih pola milijuna tona godišnje ide na preradu u tu istu Mađarsku u kojoj je cijena goriva 9,17 kuna po litri. U Hrvatskoj je cijena dizela, a možemo reći i 14 kuna. Onu jednu lipu ćemo zanemariti. Znači hrvatska nafta ide na preradu u Mađarsku. Pritom naše dvije rafinerije u Sisku je konzervirana, a ova u Rijeci preko zime stoji sve duže i duže. Sad je negdje na pet mjeseci. Jednim potezom pera ministra Ćorića je nafta završila u Mađarskoj i u principu možemo reći da to nije način na koji se vodi računa o hrvatskim interesima i o hrvatskom suverenitetu. Ako je to taj novi suverenizam mi ga ne podržavamo. Kada je u pitanju gospodarstvo prijevoznici već sada traže pomoć i nisu jedini i ja moram navesti još jedan primjer za koji vidim da se traži rješenje, ali apeliram da to rješenje bude čim prije jer sankcije Rusiji odnose već prvu žrtvu ovdje u Hrvatskoj. U pitanju je Đuro Đaković TEP koji zapošljava gotovo 1000 radnika, ako tome dodamo još i kooperante onda je to preko 1000 radnika. Na udaru je sankcija samo zato što ima vlasnika sa ruskom putovnicom i u pitanju je jedan od regionalnih lidera u proizvodnji opreme za kotlovnice, elektrane i postrojenja na biomasu. Đuro Đaković TEP ne radi sa ruskim tržištem, sav prihod ostvaruje na europskom tržištu, na tržištu EU i svi dobavljači su iz EU. Prema tome, ja se nadam, a koliko pratim medije, na tome se intenzivno radi, da će vlada čim prije naći rješenje da Đuro Đaković TEP u najkraćem vremenu nastavi normalno poslovati i isplaćivati plaću svojim radnicima, plaćati dobavljačima jer radi se o 1000 radnika koji bi mogli ostati bez posla, a napominjem da su to radnici koji su izuzetno traženi u EU. Oni neće imati apsolutno nikakvog problema da nađu posao negdje u nekoj članici EU, tako da bez obzira na sankcije rješenje se za njih mora naći. Ne mogu prihvatiti činjenicu da prva žrtva sankcija Rusiji bude jedna uspješna tvrtka i to iz jedne od slavonskih županija. Zašto bi mi Slavonci uvijek morali plaćati apsolutno sve i na našim leđima se sve mora prelamati. Isto tako imamo mi i druge tvrtke poput recimo PPD-a koji posluje sa Ruskom Federacijom i direktno uvozi plin iz Rusije, moglo bi se reći čak da se tim novcima direktno financira invazija Rusije, ali plin treba cijeloj EU, na to nisu sankcije i tu nema ništa i to su vam te nelogičnosti kojima moramo svjedočiti, tako da moramo voditi računa i promptno reagirati kao što se reagiralo i u slučaju Sberbanke. Činjenica da se na razini EU traće rješenja za zaštitni kišobran osobno nakon pada ove bespilotne letjelice u širem središtu Zagreba ne čine me previše ni smirenom, ni sigurnom, ni sretnom jer smo iz prve ruke mogli vidjeti da su ti zaštitni kišobrani puni rupa i na njih se ne možemo osloniti. Ovo smanjenje stope PDV-a dovesti će i do promjena u proračunu, prihodi će se smanjiti za nešto malo više od 2 milijarde kuna i vidjeli smo da već u prvih 2 i pol mjeseca temeljem većeg PDV-a, temeljem tog porasta cijena se uprihodovalo već tih milijardu kuna više nego u istom razdoblju prošle godine, ali ja moram napomenuti i da će uvođenje eura koštati 2 milijarde kuna, pa onda moglo bi se reći što se nas Hrvatskih suverenista tiče ima dovoljno prostora za uštedu samo ako se neke planirane aktivnosti malo odgode. Bez obzira što iz Ministarstva financija dolaze izjave kako ćemo, kako će Hrvatska zadovoljiti sve eure, sve uvjete za ulazak u Eurozonu, bez obzira što rastu i kamate, bez obzira što inflacija divlja, ali u ovo vrijeme krajnje neizvjesnosti kada bjesni rat u Europi cijene rastu, troškovi za naoružanje se povećavaju, inflacija ubrzava i nalazimo se u središtu izbjegličke krize koju od Drugog svjetskog rata nismo vidjeli na ovim prostorima. Po mišljenju nas Hrvatskih suverenista ne bi trebalo raditi na tome da se ukida monetarni suverenitet i ulazi u Eurozonu. Prema tome, tu odluku možemo protumačiti samo kao političku odluku koja sa ekonomskim parametrima ima veze, ali u ovim nekakvim, u ovoj situaciji bi mogla biti krajnje problematična. I napomenut ću još nešto, a to je da, što sam rekla i u replici, da je PDV upravo onaj porez koji je najnepravedniji, jednako ga plaćaju svi i osvrnut ću se samo vrlo kratko na još jedan segment koji nije obuhvaćen ovim mjerama, a to su mliječne prerađevine i mesne prerađevine. Znači meni je izuzetno drago da se vodi računa o menstrualnom siromaštvu, drago mi je što snižavate taj porez, ali nije mi jasno zašto ste izuzeli jogurt, zašto ste izuzeli mliječne namaze i sve ostalo što možda malo više konzumiraju naši umirovljenici, pa apeliram evo još jednom da se razmisli o proširenju ovih, ovog snižavanja PDV-a i na mliječne prerađevine koje čine također značajan izdatak u prehrani naših stanovnika. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora, poštovani potpredsjedniče vlade i suradnici, kolegice i kolege. Kao što rekoh, SDP pozdravlja činjenicu da je Vlada RH uvažila neke naše prijedloge o nužnosti smanjenja stope SDP-a na određene proizvode, kao i napokon da nakon pola godine što upozoravamo na to trebala bi počet malo aktivnije raditi na kontroliranju rasta cijena, dakle i rasta cijena goriva. Još uvijek vlada svojim intervencijama, dakle to je naš stav, pokazuje da nije u stanju promptno i aktivno i adekvatno odgovoriti na krizne okolnosti koje nisu samo inflatorne, dakle ovdje samo ne govorimo o inflaciji troškova već ovise nažalost i o ratu u Ukrajini, a to se vidi u velikom rastu cijena goriva usprkos mjerama koje su poduzete. Dakle, prvi problem što SDP vidi da hrvatska formula, nazovimo hrvatska formula za određivanje cijene goriva dovodi do toga da cijene goriva na pumpama idu snažno gore iako je pik ili vrhunac svjetske cijene nafte bio prošlog utorka negdje oko cca 130 dolara, a od tad su cijene u padu. Naime, prema postojećoj vladinoj uredbi koja je dosta kompleksna obračunsko razdoblje za određivanje cijene je ponedjeljak nedjelja, a cijene se prilagođavaju utorkom i vrijede do slijedećeg ponedjeljka u ponoć. Znači koji je sad ovdje bio problem? Da je vrh svjetske cijene nafte bio u utorak 8. ožujka nije bio samo Dan žena već je bio nažalost i vrh, pik i cijene zlata i cijene nafte, a ujedno su dionice bile taj dan na najnižem da tako kažemo svjetskom, na svjetskom, na svjetskoj razini, a trenutni izračun dakle upravo su ušli cijene 12 skuplje dana po ovome što sam naveo. Što znači da sve do ponoći 21. ožujka goriva će na pumpama biti pod utjecajem nečega što se dogodilo 14 dana raznije. Znači 14 dana ranije se to dogodilo. Što znači da pad do kojeg će doći sigurno, što je rekao i ministar Marić ne može se reflektirati na cijenama prije 22. ožujka. E zašto se to događa? Zato jer dolazi do pretjeranog administriranja, a odluke bi trebalo donositi u skladu s okolnostima čime bi naravno vlada pokazala da je sposobna spriječiti pretjerane cjenovne oscilacije i maksimalno zaštiti potrošače. Dakle, koji je naš prijedlog? Da se promijeni uredba, da se cijene češće usklađuju i da se uvedu plivajuće ili plutajuće trošarine. Ne bitno jel su plivajuće ili plutajuće to je jedno te isto odnosno da se smanji teret kad cijene sirovine rastu i obrnuto što smo ja mislim kolegica Ahmetović i ja predlagali negdje u listopadu prošle godine. I sad naravno da tu treba biti oprezan, dakle ja ne volim ono libertarijanski stav zašto ne uključujemo to nego što je predlagao neki od zastupnika, ne možemo sad mi pričati bravo smanjujemo poreze to je super, vraga je to super. Naravno jer su nam PDV i trošarine po prijedlogu proračuna skoro 79 milijardi ako me mozak dobro služi, dakle tu ima negdje 18 milijardi su trošarine, 10 nam je od toga gorivo, ostatak je PDV. Dakle, mislim mora se financirati zdravstvo i školstvo i obrana itd., itd., dakle ne možemo to gledati ono ajmo smanjiti poreze i ono tko nas šljivi sve dalje. To baš tako ne ide i mislim mi ne pripadamo toj ekonomskoj školi. Nadalje ono što smo predlagali je i razmislite o smanjenju PDV-a na trošarine za goriva što ovim zakonom nije obuhvaćeno, čime se vjerojatno mogu izuzeti iz osnovice obračuna PDV-a. Znači bilo bi PDV samo na cijenu goriva i marže bez trošarina. I možda bi onda i odgovorili na ona pitanja koja su, mislim da je kolega Škoro spomenuo, kako je to da su cijene goriva jeftinija u susjednoj Mađarskoj ili BIH. Ma generalno što želim reći, da je struktura cijene goriva, a cijena goriva je vrlo jedan važan kontribut inflatorni kretanjima, takva da vlada može amortizirati cjenovni udar i ona zapravo određuje cijenu goriva. Znači budući da oko trenutno sada pola maloprodajne cijene goriva pod navodnicima pripada proračunu, vjerojatno bi se, zapravo siguran sam da bi se većom fleksibilizacijom trošarina i stopa PDV-a, gledajte nitko ne kaže ako kriza potraje da gospodin Marić tj. ministar Marić neće početi razmišljati i o stopi PDV-a na gorivo na 13 ili 5%, da se dio cjenovnog šoka amortizira kao što je učinjeno, kao što je učinjeno sa plinom i strujom. Možda je to neki odgovor kako da recimo izbjegnemo ako do toga dođe recesiju. Naravno da u tom slučaju i zato nije da zagovaram to, bi se država morala odreći kompletnog prihoda od trošarina. Gledajte to bi vjerojatno bilo ak zbrojimo a kažem gorivo bez plina to bi bilo nekih 10, desetak milijardi kuna manje u proračunu. E sad, podržavamo dakle da vlada počne razmišljati i o manjim trošarinama, a i sto tako možda i o dijelu prijelaznog PDV-a. Iako se ajde s PDV-om se mogu ovak čak i složit da je možda ga nije potrebno toliko ni često mijenjati. E sad imamo nešto dobro što se tiče Ministarstva financija Hrvatske, da je EU donijela paket Repower EU koji nam daje jasan smjer da si moramo smanjiti svoju ovisnost prema ruskim energentima i razviti mehanizme fiskalne kompenzacije troškova. Znači naglašavam fiskalne kompenzacije troškova i kućanstvima i poduzećima. Naravno najvećim dijelom zbog energetskih cjenovnih udara. Vidjet ćemo što može i koliko Hrvatska zapravo može očekivati sredstava kroz energetski nazovimo to paket. E sad, naravno tu smo razgovarali … [[Govornik se ne razumije.]] od pravednosti. Znači to su ona klasična pitanja. Da li osoba koja vozi nemam poima BMX, hoću reći BMW ili Mercedes najskuplji i osoba koja vozi Fiat, da li isto njima dati. Znači to su ona temeljna pitanja koja se razgovaraju u ovome sad. Ja znam da bi najbolje bilo da riješimo problem pravednosti i efikasnosti da bi transferi zapravo bili najbolje rješenje. Najjednostavnije rješenje. Sad ja isto znam da to u Hrvatskoj nažalost nije moguće zbog udjela sive ekonomije i zbog nepostojanja različitih drugih poreznih alata koji zapravo kvantificiraju vrijednost čovjekovog imetka. Tako da vjerojatno će Hrvatska dakle i nadam se da je gospodin Marić naučio Plenkovića da povećanje drugih poreza nije dobro u ovom vremenu. To su one osnove ekonomike i da nam ostaje ako se takva situacija i dogodi što i ja podržavam iz kinezijanskog stajališta da će deficiti, rast javnog duga, a imamo tu svoju povijesnu sreću što nam i strukturni fondovi Next generation i Repower EU i ulazak u europodručje, dakle kojeg pozdravljam, nam zapravo su nam ono obnovili fiskalni kapacitet. Znači to je dobro generalno za, za državu. E sad što još ovdje imamo? Imamo priču o smanjenju, neću sada nabrajat generalno, PDV-a na hranu dakle da tu treba bit oprezan. Ja ponavljam onu strukturnu promjenu, a to je konkurentnost i jačanje agencije definitivno za zaštitu tržišnog nadmetanja ili natjecanja jel to je jedini odgovor u srednjem roku kao strukturna mjera na marže trgovaca, jačanje naravno Državnog inspektorata jer naravno to je u krvi trgovaca, u povijesti je to u krvi da oni koriste svaki trenutak i to je logično dakle za dodatnu zaradu. To je od pamtivijeka. Dakle, tu kažem također mora država reagirati da se definitivno smanjenje stope PDV-a ne bi isključivo preselili trgovcima u džepove. I na kraju da naglasim gdje su i moje kolegice saborske zastupnice i Sabina i Mirela i Andrea bile vrlo aktivne, još jednom klub SDP-a navodi nužnost dodatnog smanjenja PDV-a na higijenske uloške u svrhu smanjenja menstrualnog siromaštva. Ali ono zaključno, dakle evo razmilite još jednom o tome i tom setu mjera što smo predložili, klub SDP-a će dakle ono glasati za ili pozitivno dakle za ovaj prijedlog zakona uz ove neke napomene koje ne možemo pisat u smislu … prvog dijela amandmana, a za ovo drugo što se tiče higijenskih uložaka to ćemo riješiti. Evo hvala ministre Mariću na pozornosti.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Zvane Brumnić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre slash potpredsjedniče Vlade. Domaloprije ustvari nisam povezivao te dvije stvari neovisno što sam znao. I ustvari kad dođete ovdje kao ministar financija onda vrlo vjerojatno većina nas smatra da je došao netko tko svoj posao radi dobro. Kada dođete kao potpredsjednik Vlade, tada moram biti iskren cijelo vrijeme imam jedan problem, a to je da ova Vlada ne zna upravljati i to je onaj ključni problem. Da li je smanjenje stope PDV-a na određene proizvode dobro? Pa svako smanjenje nameta države jer ovdje se država ničega ne odriče, ovdje država samo manje uzima je dobro ili trebalo bi biti dobro za građane. Ali ono što je ključni problem ovdje je što ova Vlada funkcionira na temelju istraživanja i PR-a, što ova Vlada ne funkcionira sustavno i ne razmišlja dugoročno. Zašto kažem ne razmišlja dugoročno? Zato što rekao sam u svojoj replici, u trenutku kada smo mi uvodili mjere benzin je kod nas koštao kunu skuplje nego u Sloveniji, a Slovenija nije imala mjere, pa si postavite pitanje gdje je problem? Vlada kaže ona se nečega odriče, a u isto vrijeme 36% danas više uzima PDV-a na benzinu nego što je uzimala krajem godine. I onda si krenete postavljat pitanje, nalazimo se u krizi, ta kriza je problem, ali ta kriza je trenutak da razmislimo da li idemo u pravom smjeru. Ministar je svjestan koliko puta smo i kao Hrvatska i kao Europa provodili razne testove banaka ne bi li vidjeli da li nam je bankarski sustav stabilan, a niko si ne postavlja pitanje, da li radimo stres, stres društva i da li nam je društvo stabilno? E sada o čemu ovisi stabilnost društva? U trenutku kada se jedne strane rastu cijene, dotaknut ću se ovog trena samo benzina, što bi bilo logično da zaključi ova Vlada? Pa bilo bi logično da zaključi da će građanima biti teže kupit benzin za svoj privatni auto, da će im to biti veći udar na kućni proračun i koji je način da se tome doskoči ili pomogne građanima, pa jedan jednostavan štoviše čak i dobar, da se osigura kvalitetan javni prijevoz. I što se događa u tom trenutku? Država ne razmišlja o tome, Grad Zagreb smanjuje broj linija, ja si postavljam pitanje, da li netko želi da se građani voze javnim prijevozom ili netko želi uzimati veći trošak od građana time da se i dalje voze sa autima? I to je ono što je problem. Drugi problem, kad govorimo o energentima i pitanje INA-e, HEP-a i možemo reć Vlada se voli hvaliti LNG terminalnom, jedino što zaboravlja reć da je to plivajući terminal, da taj terminal je ovdje dok onome koga je postavio odgovara, kad mu ne bude odgovaralo bude ga odveo negdje drugdje. Ono s čime više manje nitko nije imao problem kad se razgovaralo o LNG terminalu je bilo kopneni terminal. E sad, Vlada na to ne daje odgovor nego jednostavno PR-ovski prodaje priču da smo mi danas sigurni. Ne, mi nismo sigurni jer u tom LNG terminalu mi nemamo zakupljene kapacitete. Zakupljene kapacitete ima MOL, onaj isti MOL kojem je ministar onaj TĆ dao naftu, naftu koja je logično on kaže INA-ina nije hrvatska, ne hrvatska je jer se crpi iz Hrvatske zemlje, a cijena po kojoj se dozvolilo crpljenje te nafte je bila niska iz razloga jer je nekada INA bila u hrvatskim rukama, pa se računalo svejedno na kojoj strani dobijete da li dobijete kroz koncesiju ili dobijete kroz dobit INA-e i rad rafinerije. Danas ta nafta ne ide u hrvatsku rafineriju, zapošljava mađarske radnike u rafineriji. I u bilancama ovo što sam pitao ministre, vidim da ga više nema da objasni transferne cijene između MOL-a i INA-e gdje jeftina hrvatska nafta ulazi u MOL-ove rafinerije, a skupi ugovori sa svjetskog tržišta se prebacuju na INA-u. To je malo o INA-i, o INA-i bi se moglo još svašta pričati. Hajmo malo na HEP. HEP je firma u sto postotnom vlasništvu Republike Hrvatske, HEP je firma sa najvećom dobiti u Republici Hrvatskoj. Čime se HEP bavi? Pa bavi se prodajom plina i bavi se proizvodnjom struje i prodajom struje. I onda se zapitate od kuda dobit? Ta dobit je iz džepova hrvatskih građana. Nije ta dobit nastala zato što su oni na vrijeme ulagali u obnovljive izvore energije, pa danas Hrvatska ima dovoljno obnovljivih izvora energije, nego je ta dobit praktički od kiše. Jer 60 ili 70% ukupne proizvodnje električne energije u Hrvatskoj ovisi o hidro potencijalu Hrvatske, odnosno o tome koliko je kiše palo. A pošto su elektrane sagrađene prije 40, 50 i više godina zaključak amortizirane su, zaključak proizvodnja te struje košta vrlo, vrlo malo pa se onda pitate zašto se ta jeftina struja u proizvodnji skupo naplaćuje hrvatskim građanima. I na to pitanje treba odgovoriti potpredsjednik Vlade. Ne kao ministar financija, jer on kao ministar financija on je iznimno zadovoljan da je HEP platio veliki porez na dobit. Na to treba odgovoriti kao potpredsjednik Vlade. I sada da se vratim malo na ovaj javni prijevoz. Umjesto da u ovom trenutku kada cijena benzina raste Republika Hrvatska jednostavno sagleda cijeli svoj prostor jer rad je ono što određuje čovjeka. Čovjek ima pravo raditi, da bi radio mora doći do radnog mjesta. E sada ako živite izuzet ću tu Zagreb, Osijek, Split itd. velike gradove gdje realno tko živi u tom gradu na neki način mu je posao unutar 5 kilometara. Ali što ako živite izvan tih velikih gradova i morate doći na posao u te velike gradove. Tada vam do posla obično treba 10, 20 pa i više kilometara a nemate novaca da platite benzin po ovim cijenama tada bi vam država trebala moći osigurati javni prijevoz. Taj javni prijevoz Europi je subvencioniran, vrlo malo ili ja ne zna da igdje je u stanju se financirati od cijene karata. To je ono o čemu ova Vlada treba razmišljati kao da hrvatski građanin dođe od kuće na posao, kako da hrvatski srednjoškolac dođe od kuće do škole. Top je vaš zadatak. A nije vaš zadatak gledati gdje ćete više zaraditi na hrvatskim građanima, jer jednostavno veće cijene koje će se pojaviti kao posljedica inflacija, ta inflacija je neminovna. Europa i svijet su naštampali novaca, pustili ga u sustav i nemaju ga načina povući. Doslovce ne postoji način da bi ga povukla. Europska centralna banka je prije par mjeseci lupetala da neće biti inflacije. Ako pustite sto posto više novaca u sustav, odnosno ako ljudima date sto posto više novaca, a imate istu količinu proizvoda vrlo je logično da će cijena tih proizvoda rasti. Pogledajte šta je Njemačka napravila? Razmišljali su o tome da sljedeće godine dignu minimalnu plaću. Ne, dići će je ove godine. Minimalna plaća u Njemačkoj za 1 sat rada će biti 12 eura. Postavite si pitanje za koliko radi hrvatski radnik, a isti su mu troškovi dolaska na posao. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Zeleno-lijevog bloka. Vrijeme će podijeliti poštovane zastupnice Ivana Kekin i zastupnik Damir Bakić. Najprije poštovana zastupnica Ivana Kekin, izvolite.
Dobar dan poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici. Klub Zeleno-lijevog bloka zalagao se za izmjenu stopa poreza na dodanu vrijednost još u listopadu. Dakle, početkom listopada smo pozivali Vladu da smanji PDV. Navedeno ističem ne zato da bi ukazala kako smo mi veliki vizionari, nego upravo suprotno kako bih istaknula da ono što je svima bilo očito Vladi nevjerojatno dugo promicalo. A ono što je bilo očito zapravo još u listopadu je da je kriza već došla, da poskupljuju energenti, da će se poskupljenje energenata neminovno preliti na sve drugo što kupujemo, što trošimo, što jedemo, što pijemo i da također taj tempo poskupljenja sasvim sigurno neće pratiti rast primanja naših građana kod kojih znamo da kod jednog velikog dijela ta primanja već sada nisu zapravo dostatna za dostojanstven život. Evo za primjer prosječna mirovina u Hrvatskoj u 2021. bila je 2621 kunu, dok je prag rizika od siromaštva 2927 kuna. Dakle, kojim bi točno trikovima, odnosno kojim su točno trikovima od listopada naši umirovljenici trebali savladavati ta poskupljenja i kako su trebali hendlati ovu krizu koja nas je zadesila nije sasvim jasno. Ono što ja vidim iz svog okruženja da im je od trikova preostalo je uglavnom skupljanje boca po kontejnerima. I dakako iz do sada navedenog jasno je da ćemo podržati ove izmjene, a osobito njihov smjer, no istovremeno ne možemo ne iskazati nezadovoljstvo i frustraciju time koliko one evidentno kasne. O kakvom je kašnjenju riječ najbolje zapravo svjedoči činjenica da su ove mjere i izmjene stopa PDV-a o kojima mi danas razgovaramo odgovor na poremećaj cijena na tržištu koji su se dogodili prije ruske invazije na Ukrajinu i eskalaciju rata. Dakle, ove izmjene su trebale zaštititi naše građane od poskupljenja proizvoda i usluga i posljedično do osiromašenja radi poremećaja prije rata. I samim time sasvim je jasno da neće nikako biti dovoljno. Već je od prvog dana rata dakle od 24.2. jasno da slijede daljnji dublji poremećaji na tržištu energenata i da će se onda opet istim efektom lančanim ti poremećaji i ta poskupljenja prelamati preko prije svega najugroženijih među nama. Primjerice, na dan kada je premijer predstavio paket mjera, to je bilo negdje sredinom veljače, malo tamo oko 20., mislim 15., 16., ove izmjene dakle u tom paketu su i ove izmjene, cijena litra goriva bila je oko 11 kuna, danas je oko ili preko 14 kuna, dakle to je razlika i ta razlika zapravo najbolje dočarava sporost, ne fleksibilnost i nereaktivnost ove Vlade u vremenima krize kada je zapravo više nego ikad potrebno kontinuirano pratiti promjene, prije svega iz perspektive ponavljam najugroženijih građana i potom zapravo refleksno brzo reagirati kako bi ih se zaštitilo. U tom navedenom kontekstu daljnjih poremećaja na tržištu energenata postavlja se naravno pitanje koliko će ovo smanjene stopa PDV-a koje se predviđa ovim izmjenama zakona zaista spriječiti ili prigušiti, a rast potrošačkih cijena osnovnih proizvoda jer znamo da na te cijene zapravo bitno utječu cijene energenata. Pitanje je tim teže radi toga što se zapravo poremećajima na tržištu cijena energenata ne nadzire kraj, a kretanje cijene energenata će očito na našoj sjevernoj hemisferi biti jedno od ključnih pitanja i nakon što završi sezona grijanja. Dodatno pitanje koje se postavlja i na koje nema odgovora je kakva je pozicija Hrvatske u kontekstu prehrambene samostalnosti jer je izvjesno da će se rat osim na poremećaj cijena energenata, da će se odraziti definitivno i na cijenu žitarica sa istom tendencijom prelijevanja navedenog povećanja cijena na druge proizvode. Dakle, postavljena su pitanja ministarstvima i ministricama i dalje nije jasno koliko se zapravo točno Hrvatska oslanjala na uvoz ukrajinskih žitarica, ali ne samo na uvoz ukrajinskih žitarica nego svih onih proizvoda koje smo uvozili iz drugih zemalja, ali koji se primarno proizvode od ukrajinskih žitarica. Primjerice, većina pekarskih proizvoda se proizvodi u Poljskoj, a proizvodi se od ukrajinskih žitarica koje mi uvozimo. Dakle, šta će biti sa time? Ušli smo u vremena izrazite energetske i prehrambene nesigurnosti i da bismo kroz njih mogli uspješno broditi treba nam zapravo vodstvo koje je spremno brzo reagirati, zaštiti ugrožene s jedne strane, no dakako mislim to se naravno trebalo i prije, a sada je svakako zadnji čas, početi promišljati o preveniranju ovakvih kriza, prije svega kroz poticanje zelene tranzicije, to je jedini način da u budućnosti od toga budemo zaštićeni i kroz poticanje prehrambene samostalnosti sa druge strane. EU već šalje jasne poruke da će prionuti snažno i energično energetskoj tranziciji. Kako će se tu Hrvatska postaviti, pogotovo i u kontekstu troškova koje će ta tranzicija donijeti, nije sasvim jasno. I za kraj, dakle podržavamo predložene izmjene to je sasvim jasno, no dinamika donošenja ovog paketa mjera kao i dosadašnja iskustva kriznog upravljanja pod HDZ-ovom palicom kojima svjedočimo u zadnje dvije godine, kao i sva ovdje nabrojena pitanja na koja zapravo nemamo odgovore, nažalost ne umiruju nego dapače podižu našu zabrinutost. Hvala vam.
Evo u ime istog kluba nastavit će poštovani zastupnik Damir Bakić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Poštovane kolegice iz ministarstva odnosno Porezne uprave. Evo nadovezujući se na kolegicu Kekin još dvije opaske. Prvo, uz sve izrečene primjedbe ja ću istaknuti, podržavamo ove mjere odnosno smanjenje poreznih stopa. Međutim, vrijeme pred nama očito i dalje je puno neizvjesnosti, osobito u pogledu cijene energenata. I sasvim je zamislivo da bi se mogle pojaviti i daljnje potrebe za intervencijama u poreze i posebno u proračun. Procjenjuje se da će već ovaj paket mjera umanjiti proračunske prihode za 2 milijarde i 100 milijuna kuna, stoga se ne možemo ne pitati i od vas ministre i kolegice i kolege iz ministarstva očekujemo odgovore na pitanje, koliko je naš proračun otporan, koliko elastičan, koliko je spreman podnijeti ovu i druge eventualno potrebne intervencije? I hoćemo li ga, ako bude trebalo moći, rebalansirati na neki održivi način? Drugo, dakako da podržavamo smanjenje stopa PDV-a na menstrualne potrepštine. Htjeli smo i više, zahtijevali smo više, ali i ovo je korak u dobrom smjeru i to pozdravljamo. Međutim, ne mogu ne spomenuti nedosljednost, blago rečeno nedosljednost vladajućih u ovom predmetu. Prijedlog za smanjenje stope PDV-a za menstrualne potrepštine bio je već pred nama, predložila ga je i predstavila i argumentirala kolegica Mrak TAritaš i ništa u tome nije bilo sporno ni kontroverzno, naprotiv. Pa ipak taj prijedlog je većina odbacila s nespretnim obrazloženjima kako nam je najprije potrebna sveobuhvatna analiza učinaka. Danas evo, potez je povučen, prijedlog je podnijet samo što je to ovog puta učinila Vlada i mi ćemo taj prijedlog prihvatiti premda najavljenu analizu nismo ni vidjeli ni čuli. I tako još jednom dogodilo se da je vrijedna opozicijska inicijativa odbačena jer je opozicijska da bi ubrzo potom isti ili sličan prijedlog došao od strane vladajućih. Kolegice i kolege, mislim da je vrijeme da prekinemo s tom praksom i nadam se i želim vjerovati da smo to u stanju učiniti neovisno o tome tko je u kojem danom trenutku na poziciji, a tko u opoziciji. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika IDS-a sad će govorit poštovani zastupnik Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministra sa suradnicima, malobrojne kolegice i kolege. Definitivno smo svjesni da se svi zajedno nalazimo u jednim izvanrednim okolnostima koje i traže od svih nas nove izvanredne mjere i to je zapravo problem. Riječ je o izvanrednim mjerama koje da se ne nalazimo u izvanrednim okolnostima se vrlo vjerojatno ne bi događale i vrlo vjerojatno o tome u ovom trenutku ne bi raspravljali. Ono što je, najveći problem je da smatramo da ovo, ove mjere zapravo nisu samo ublažavanje već da se, kao da, nego da umjesto da kupujemo nova vrata mi stavljamo ručnik ispod starih da nemamo propuh. Imamo veliki državni aparat koji naprosto ne funkcionira. To sam govorio i u obrazloženju svoje stavke jer mi moramo u ovom trenutku definitivno voditi računa o javnim financijama, to je i ministar Marić naglasio i kolega je upravo prije mene o tome govorio. Mi kad smo planirali proračun za 2020. odnosno kad se donosio, kad su ga vladajući donijeli imali smo planirani deficit od 9 milijardi kuna. To nije sustav koji je održiv, to nije sustav koji može dalje tako funkcionirat, a u onim vremenima kad smo imali suficit državnog proračuna ako se ne varam 2018.-'19., te dvije godine nismo imali dovoljno hrabrosti kako bismo donijeli ozbiljne i prave reforme. Nakon toga uslijedila je kriza gdje smo se hvalili da imamo na raspolaganju 24 milijarde eura i kako ćemo posložiti sustav i kako ćemo donosit prave reforme, a od toga nema ništa. Nedavno smo također imali prilike slušati kako je Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova izdalo natječaj za poduzetnike putem najbržeg prsta, onda su se sredstva poduzetnicima podijelila i nakon toga je natječaj naprosto poništen i poduzetnici su ostali bez posla. To je samo jedna kap u moru primjera kako državni aparat naprosto ne funkcionira. Govorio sam i u obrazloženju stanke samo o mirovinskom sustavu. Imamo 1,23 radnika na jednog umirovljenika, sustav koji ne funkcionira. Najveći dio upravo iz državnog proračuna u rashodima odlazi odnosno planiran je za obnovu potresom pogođenih područja, a nakon toga za socijalnu skrb, mirovine i mirovinski sustav. Govorili smo puno puta i za kad smo govorili o proračunu za ovu godinu i o problemima u zdravstvu, 300 milijuna kuna mjesečno dug veledrogerijama koji se ne rješava i zato sam i rekao i očekujem i s ove govornice pozivam i ministra obrazovanja, ali i druge ministre da dođu i predstave reforme na koji način planiraju urediti rashodovnu stranu državnog proračuna kako bi se onda dugoročno mogli razmišljati o poreznom rasterećenju naših građana. Inflacija nam je u veljači bila 6,3%, hrana i prijevoz u godinu dana su poskupili za 10%. Također u ovim izvanrednim okolnostima kada još uvijek traje pandemija, kada imamo rat u Europi koji nije tako daleko od Hrvatske, a dolazi nam i turistička sezona koja je definitivno u ovom trenutku još uvijek neizvjesna, ali siguran sam da u svim krajevima Hrvatske ono što mogu reć za Istru da zaista radimo sve što je u našoj mogućnosti kako bismo imali dobru turističku sezonu, kako bi ljudi mogli prihodovati, kako bi se ljudi mogli zaposliti, a samim time kako bi i državni proračun mogao prihodovati jer znamo kolika je ovisnost državnog proračuna o turizmu, a to je preko 20, gotovo 25%. I to je još jedan pokazatelj da država odnosno državni aparat ne funkcionira jer naprosto državne financije ne mogu i ne smiju ovisiti samo i isključivo o turizmu, a to smo i najbolje mogli vidjeti i 2020. kad nas je pogodila pandemija koronavirusa, kad smo imali jako lošu turističku sezonu, vidjeli smo koliko je to utjecalo na, na državni proračun, na deficit i naravno na nova zaduženja. Treba isto tako govoriti i o neizvjesnosti i brizi građana jer od 1.1.2023. vrlo vjerojatno uvodimo euro koji otvara i dalje brojna pitanja. Komunikacija od strane vlade prema građanima je slaba odnosno gotovo je i nema i ljudi su s pravom zabrinuti kako će i to uvođenje eura iako ga snažno podržavamo utjecati na cijene, a znamo da će vrlo vjerojatno nešto porasti. Tu govorimo o cijenama nekretnine jer sve zemlje više-manje koje su uvele euro cijene nekretnina su znatno rasle i zato pozivam da je vrlo bitno u ovom trenutku jasno i glasno komunicirati građanima kako će to utjecati na njihov kućni budžet. Stoga pozdravljamo, to sam već dva put danas naveo, pozdravljamo ove mjere i rasterećenja u smislu poreza i definitivno smatramo da je ovo na neki način čarobiranje od Ministarstva financija koje zaista vjerujem čini sve što je u njezinoj moći da na neki način olakša građanima, međutim kao što sam i rekao čim vidimo ministra Marića ovdje znamo da je voda došla do grla i da se pokušava spasiti ono što se spasit može, a smatramo i pozivamo još jednom ministre drugih resora da dođu ovdje pred nas, pred saborske zastupnike i da predstave reforme u svojim ministarstvima koje će omogućiti rješavanje problema rashodovne strane državnog proračuna kako bi onda svi zajedno mogli ići prema naprijed i kako bismo mogli dodatno rasteretiti porezno i građane i poduzetnike. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovani zastupnik Miroslav Škoro. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Žao nam je što je ministar morao otići, ali kao i svaki dobro odgojeni čovjek ispričao se, pa evo pozdravljam vas i želim vam reći da ću u ime Kluba Za pravednu Hrvatsku pokušati sagledati ovu priču u jednom malo drugačijem kontekstu. Ja to i inače radim jer članstvo u EU ima svojih dobrih i loših strana. A mislim da ga je bitno danas spomenuti u ovoj kontekstu jer u politici je jako važan trenutak kada ćete nešto napraviti i trenutno ja mislim da vladajuća koalicija HDZ i gospodin Plenković mogu biti zadovoljni jer ta trgovačka većina u saboru je homogena na razini projektne suradnje prodana je mantra da trenutno nema nikoga, da je oporba nigdje, nema nitko tko bi mogao nešto promijeniti pa čak ni u HDZ-u, da je, vlada nam djeluje po obrascu kad su ministri u pitanju ode jedan dođu dva. DORH malo uhićuje, onda sudovi razvlače pa oslobode. I tako, jedna od loših strana našeg članstva u EU je da moramo poštivati određene zakone, direktive, uredbe, a mi smo na 63% kupovne moći EU. To je ono gdje mi jesmo. I činjenica je da mi moramo postati dio jedinstvenog energetskog tržišta i točka, amen što bi rekao moj pokojni dida Marko Gabelica zvani Tatar, točka … [[Govornik se ne razumije.]] to je ono što je prava istina i to je ono što nema veze s poboljšanjem kvalitete, podizanjem kvalitete usluge, podilaženjem potrošačima, kriza, hladnoća, inflacija, usuđujem se čak ni taj nesretni sukob i gruba ruska agresija. Dakle, sve je to što bi mi rekli kolokvijalno u Osijeku žvaka. Činjenica je da moramo liberalizirati tržište jer je li nedostaje plina pa će doći do redukcije, koliko ja znam kod mene je jutros bilo plina kod vas isto tako, dakle redukcije nema. Je li ugrožena opskrba? Možda ja to ne znam, ali za sada je sve u redu. Jesmo li iscrpili svoje zalihe? Čini mi se da nismo. Govorim o plinu kao figurativno svemu onome što je ustvari vrh ledenog brijega koji viri van. Što je stvarni uzrok poskupljenja energenata, a plina posebice? Dakle, liberalizacija tržišta prirodnog plina jer je to obveza svih država članica prema EU te je usklađenje hrvatskog energetskog zakonodavstva sve u obveza preuzeta pristupnim pregovorima u Poglavlju 15. To je ono što mi radimo. Dakle, zato sada taj udar. Nema ništa drugo. I sve drugo su priče za malu djecu. Ali gdje je onda problem? Mi smo imali regulirano tržište plina i znali smo kako to funkcionira. Dakle, domaći proizvođač plina, domaći uvjetno rečeno je bila INA i onda po uvjetima koje je regulirala država proizvedeni plin je prodavao veleprodajnom opskrbljivaču HEP-u i onda HEP dalje to radio jel tako. Od svake kune konačnog računa za prirodni plin 65% je nabava energenta, 12% troškovi distribucije, marža 3%, 20% ide na porez na dodanu vrijednost. Demantirajte me. Dakle, to je činjenica i tu se ništa ne mijenja jel je to jedna kuna, dvije kune po kilovat satu manje važno. Dakle, zašto je obveza Hrvatske da liberalizira tržište prirodnog plina? Od 1988. godine Europska komisija je u jednom svom radnom dokumentu kazala da i dalje postoje značajne zapreke u trgovini energetskim proizvodima unutar unije. Onda '96. godine kaže Direktiva 96/92 EC da EU pokreće napuštanje ideje o nacionalnoj suverenosti nad energetskim sektorom. Onda imamo jednu direktivu iz 2001. godine koja kaže da trebamo raditi na daljnjem jačanju energetske politike EU kroz osiguranje energetskih opskrba svim korisnicima i to s višim standardima usluga, višom poslovnom efikasnošću i nižim cijenama. Mi jesmo dio EU, želimo biti dio EU ali ne odgovara nama svima isto. Mi smo za razliku od nekih drugih zemalja pa čak i većine bili u stanju proizvesti preko 50% svojih potreba. Oni ne. I zadnji i najvažniji energetski paket sačinjen je u 2 direktive i 3 regulative i on je negdje stupio na snagu u srpnju 2009. godine. I kad sve rezimiramo u tom dokumentu, a posebice u onom iz 2016. godine koji se zove zimski paket napisano je da treba doći do smanjenja ukupne potrošnje energije za 30% do 2030. godine. To je činjenica. Dakle, traži se od nas da trošimo manje energije, a mi se želimo razvijati. Ekonomska teorija i zdrav razum ne poznaju tu mogućnost. Pri tome je u tom zimskom paketu Europska komisija sastavila i 7 regija kad je u pitanju regionalna suradnja i to posebice se odnosi na plin. Mi smo jugoistočna regija, mi zajedno s Austrijom, Mađarskom, Italijom i Slovenijom. I to je grm u kojemu leži zec ovoga poskupljenja. Mi to jednostavno moramo napraviti jer drugačije ne ide odnosno ide Rumunjska radi drugačije, ali mi smo odlučili kao i kod eura tako i ovdje da ćemo poput gusaka u maglu odsrljati, al nije nam prvi puta u povijesti samo se nadam da neće biti tako tragično. I znači jedino što mogu u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku zaključiti je da, što je skandalozno mi već godinama znamo da će doći do ovog udara na džepove građana. Od 2015., 2016. barem ako ne od samog ulaska. Mi smo znali da će doći do ovoga zašto sad hitni postupak? Čemu hitni postupak, čemu paketi mjera? To je kao da mi sami sebi stvorimo problem, pucamo si u nogu i onda tržimo da vidimo što smo napravili, pa će doći, doletjet će poput Supermana naš predsjednik Vlade i on će nama pomoći da napravimo nešto što smo prije barem, znači od samog ulaska, ali evo barem zadnjih šest godina znali da će se dogoditi, znali smo i datum. Znači ako može Rumunjska štititi svoj suverenitet i standard svojih građana zašto ne možemo mi? Jer mi smo izgubili energetski suverenitet to sam već rekao i ponovit ću, ponovit ću i milijardu puta. To je ključ cijele priče mala nebitna kompanija iz Mađarske kupuje veliku INA-u sa nalazištima nafte, plina u Rusiji, u Hrvatskoj. Izgubili smo upravljačka prava jedni prodali, drugi dali i to je činjenica. Mi smo postali mađarska energetska kolonija. Mi imamo sudski epilog toga svega gdje je pravomoćnom odlukom dokazano da je koruptivnom radnjom došlo se do upravljačkog paketa i dalje ne činimo kao država ništa. Pa dobro jesmo mi država? Što država može napraviti? Pa ako je prava može napraviti sve, sve u interesu svojih građana. Država može sutra napraviti drugu kompaniju, ali netko treba imati viz8iju za to. Netko treba imati petlju za to, uz dužno poštovanje ministru koji je otišao simpatičan, drag, ali nema petlju. Postoji uvijek nešto što se zove ostavka. Ne ide, ne mogu, hvala lijepa i doviđenja. Braniš neobranjivo! Dakle, nakon što ste rasprodali naše banke i telekomunikacije, nakon što više nismo zemlja koja radi antibiotik, ne radimo turbine, ne radimo brodove, nemamo više Imunološki zavod puštate srpskom kapitalu da kupuje naš medijski prostor. I točno znate koji su mediji u njihovom vlasništvu. Rasprodajte naše poljoprivredno zemljište i sad uslijed pandemije, inflacije, rata mi gubimo prvo monetarni suverenitet i pričate da je ovaj zakon super jer će ljudi uštedjeti zato što nešto neće poskupiti 25% nego 15%. Pa koja je to logika? Niže stope PDV-a će uzrokovati što bi rekla moja mater tu mi pljunite samo višu razinu profitabilnosti prodavača a narušit će porezne prihode za 2,1 milijardu kuna. Dakle, ništa dogodit se neće ništa. Puno više možete uštediti ako smanjite državnu potrošnju, ako se riješite uhljeba. I vi i ja znamo da je to jedini put i jedini način da se naprave uštede, a ne ovakovom kozmetikom koja u konačnici samo puni džepove špekulantima, jer svaki stručnjak će vam reći da je ovo čista špekulacija, a mi smo njezina žrtva. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a sad će govoriti poštovan zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Evo poštovane kolegice i kolege, dakle ovaj zakon je dio paketa mjera koje je Vlada predložila zbog globalnog porasta cijene energenata kako bi smanjila ili ublažila utjecaj na standard građana. Dakle, ovim prijedlogom ove stope, nove tope ili izmijenjene stope PDV-a stupaju na snagu od 1. travnja. Ja bih rekla da nema evo nikoga u sabornici do sada od ovih govornika koje smo čuli, dakle tko se protivi zapravo smanjenju PDV-a. Međutim, pitanje je uvijek da li je ovo prekasno stiglo i je li dovoljno? Kasno je to je sigurno. Mislim dobro je da je ikako stiglo, međutim nije dovoljno. Dakle, ni jedna politika koja se bavi samo posljedicama u trenutku kad nastupi kriza ne može riješiti problem, ni popraviti standard građana čak ni sa najboljim mogućim mjerama. Dakle, bez promjene modela lošeg upravljanja kao i jače kontrole i prihoda i rashoda one naprosto ne mogu biti dugoročno učinkovite. Dakle, sve dosadašnje vlasti mogle su nas pripremiti za ovu krizu, međutim nisu. Dakle, mogle su napraviti reformu teritorijalnog preustroja nisu, mogle su napraviti reformu javne uprave, nisu. Mogle su smanjiti besmislene rashode iz proračuna, nisu. Mogle su porezno rasteretiti rad, nisu. Mogle su napraviti i pravu jednu generalnu reformu Zakona o radu međutim nisu. Mogle su i reformirati pravosuđe da postane efikasno i pravedno, ali nisu. Dakle, bez reformi koje se zagovaraju dugi niz godina uvijek i redovito u predizbornim kampanjama, a dosadašnje vlasti ih nikad nisu provodite kad bi došle na vlast. Dakle, bez tih reformi nema ni dugoročnog efekta na standard naših građana. I dalje ćemo biti najsiromašnija, odnosno druga najsiromašnija zemlja u EU i dalje ćemo biti zemlja koja se iz ovakvih kriza jednom kad prođu i pandemija i rat iz ovakvih kriza, dakle najduže ćemo se izvlačiti poučeni onim krizama ranije. Dakle, što nam donose ove izmjene? Opća stopa PDV-a i dalje je 25%. Sjetimo se ona je uvedena evo prije 10 godina 1.3.2012. godine. Ako pogledamo kako stojimo u odnosu na druge zemlje. Jedino još Mađarska ima veću stopu od nas 27%. Naša stopa je ista kao i u Danskoj, Švedskoj, a evo pogledajmo kakav je standard života ljudi u Danskoj i Švedskoj. Dakle, hrvatski građani zaista snose veliki porezni teret u pogledu PDV-a. Ovim zakonom predlažu se neke izmjene u primjerima sniženih stopa PDV-a od 5%, 13%. Na primjer 5% se uvodi, dakle proširenje snižene stope PDV-a od 5% na ulaznice, koncerte, sportska i kulturna događanja i u obrazloženju se kaže kako će se smanjiti PDV na te utakmice potaknut će zaštita baštine i promocija hrvatske kulture i otvorit će se prostor za razvoj i unapređenje sustava sporta u RH jer smo smanjili PDV na ulaznice na ta događanja. Ja bih rekla da je to vrlo hrabra i optimistična izjava. Dalje, proširenje primjene snižene stope PDV-a od 13% među ostalim je dakle i na menstrualne potrepštine. Ovdje smo imali jednu dugu raspravu u saboru na prijedlog kolegice Mrak Taritaš, dugo smo raspravljali o tome da se taj PDV na menstrualne potrepštine stavi na najnižu moguću stopu ili na 5%, međutim evo neću ponavljati sve one argumente od toga da ima djevojčica čija obitelj ne mogu priuštiti sebi ove proizvode, pogotovo one kvalitetne, dakle još uvijek se to smatra nekakvim luksuzom, a zapravo je to proizvod koji iz nužde koristi polovica stanovništva. Dakle, evo nije mi uopće jasno zašto Vlada zaista nije prihvatila prijedlog da to ide na najnižu moguću stopu od 5%, dakle i dalje ovo tretira kao nekakav luksuz. Tu bi samo još dodala da se slažemo s primjedbama iz javne rasprave koje navode da u pravilniku o PDV-u potrebno pojasnit što točno znače menstrualne potrepštine. Dakle, treba definirat smanjenje ne samo za jednokratne tipa uloške, tampone već i za druge proizvode kao što su menstrualne čašice, menstrualne perive gaćice, perivi ulošci i sl. dakle na višekratne potrepštine. Što se poduzetnika tiče što će oni imati od ovog smanjenja PDV-a, dakle ove mjere koje je Vlada predložila zapravo idu na ruku i namijenjene su isključivo građanima za ublažavanje to inflatornog udara, međutim ne i poduzetnicima. Oni su od ovog skupa vladinih mjera jako puno očekivali, a zapravo su ovim mjerama dobili malo i gotovo ništa. Oni su očekivali pomoć u vidu značajnijih redova poreza, smanjivanje nameta što se jednostavno nije dogodilo. Mogu im pomoći one strukturne reforme o kojima smo govorili i stalno govorimo o njima, međutim one i dalje ostaju mrtvo slovo na papiru. Uz smanjenje poreza i smanjenje ukidanja nekoliko stotina parafiskalnih nameta bi išlo na ruku poduzetnicima i poboljšanju poduzetničke klime. Ovo dakle smanjenje PDV-a ako bude i trajno predstavlja jedan mali korak prema trajnom poreznom rasterećenju i svakako ga pozdravljamo, međutim evo kažem za poduzetnike to će imati malo i nikakav efekt. Ponovit ću još i što neki analitičari kažu kad govorimo o cijenama goriva, jedna stvar već je spomenuta ovdje, to je dakle češće usklađivanje cijena, dakle trebalo bi razmotriti trenutni taj vremenski okvir i proces usklađivanja cijena jer je prespor i jednostavno kasnimo za smanjenjem cijena. Kad se najave smanjenje cijena sirovina mi kasnimo sa njihovom implementacijom i te famozne plivajuće trošarine koje bi se automatski smanjivale ovisno o cijeni odnosno usklađivale ili smanjivale ili povećavale ovisno o cijeni sirovina. PDV na gorivo do sada nije diran. Postavlja se pitanje koliko je održivo ako će cijene nafte na svjetskom tržištu dalje rasti, dakle koliko treba vremena proći evo pišu i pitanja postavljaju analitičari, prije nego što se Vlada odrekne stope PDV-a od 25% na gorivo ili dodatno smanji trošarine odrekne se velikog ukupnog udjela države u cijeni goriva. Dakle, kako bi izbjegli još veći troškovni udar na životni standard država bi zaista se trebala pripremiti za radikalno smanjenje tog svog udjela u cijeni goriva kako bi pomogla ne samo građanima već i poduzećima koja u značajnoj mjeri koriste energente. Dakle, kojigod od ovih instrumenata bio korišten ili smanjene trošarina, PDV-a ili povećanje rashoda odnosno transfera ugroženim skupinama treba se zapravo utvrditi kako će se ta razlika u proračunu financirati? Kao što sam pitala ministra, nema ga sad ovdje, može se napraviti to na tri načina ili će se povećavati neki drugi porezi, ministar je ovdje obećao da u doba krize neće, što ne znači da kad kriza prođe neće, ili se može ići puštanjem rasta javnog duga dakle kad je recesija obično se ili pribjegava tome da se krene sa rastom javnog duga, pogotovo se to koristilo u pandemiji, ili ono što evo ministar nije niti odgovorio na to pitanje, smanjenjem nekih drugih javnih rashoda tih famoznih reformi, reforma teritorijalnog ustroja, reforma javnog sektora, dakle smanjenjem ostalih javnih rashoda može se utjecati i kontrolirati rashode. Međutim, evo kako je teško očekivati od ove Vlade da krene u te reforme, nije krenula do sad teško je očekivati da će i u krizi krenuti sa tim reformama. Jedna od poreznih reformi je i promjena omjera udjela lokalnih jedinica u središnjim državnim porezima. Ne znam, znate li danas od 100 kuna koje država ubire poreza samo lokalnim jedinicama ide otprilike 13 kuna, 87 kuna ide državi, a lokalne jedinice su zapravo one koje su najbliže građanima i pružaju usluge, direktne usluge tim građanima, ne znam, vrtiće, komunalne usluge itd. Dakle, hoće li se uskoro, treba li očekivati od ove Vlade da će u nekoj od budućih poreznih reformi taj omjer koji ostaje lokalnim jedinicama biti drugačiji jer evo dosadašnjim poreznim reformama čak im je taj udio kolača dosta smanjivan i postalo je zapravo veliko opterećenje i lokalnim jedinicama održavati tu razinu usluge prema građanima. Dakle, evo pozivam Vladu da vrijeme ove krize iskoristi, pokrene procese smanjenja javnih rashoda, jačanja konkurentnosti i poboljšanja investicijske klime i poslovnog okruženja. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovane gđe. iz ministarstva, kolegice i kolege. Svakako proteklih nekoliko tjedana ovdje u hrvatskoj sabornici vidimo vrlo zanimljive trenutke da se kompletna oporba bila ona zelena, bila ona lijeva, bila ona desna, bila ona centralna i kakve god već sve oporbe postoje ovdje u HS u principu u načelu slaže odnosno da je suglasna gotovo u svemu. Što to znači? To znači da raspravljamo o nekim izuzetno bitnim temama za Hrvatsku i za naše građane koje očigledno same po sebi generiraju takav jedan vrlo jedinstven politički konsenzus svih stranaka sa svih mogućih spektara hrvatske politike. Ove izmjene Zakona o PDV-u svakako svi pozdravljaju, nije sporno, opterećenja treba smanjiti, ali se ipak i upitati problem je, problem je u tome što vlada reagira i nešto poduzima jedino kada se to apsolutno mora i kada više nemamo prostora za odgađanje. To je potpuno jasno naznačio i kolega Bartulica u svojem zahtjevu za stanku na početku današnje rasprave. Pitamo se još naravno kao i svi na koji se način troši novac iz državnog proračuna, služi li taj novac gospodarskom razvoju ili stojimo na mjestu sa ponekad i kakvim trzajem unazad? Podaci sa svih strana jasno govore, Hrvatska gubi utrku u odnosu na druge koji su puno ranije reagirali. Trebamo, u čemu smo ponovno svi suglasni, smanjiti javnu potrošnju, smanjiti udio države u realnoj ekonomiji, pa će onda i ovakvi razmjeri i promjeri ušteda biti bitno veći. Vidimo ovaj je paket težak 2 milijarde i stotinu milijuna kuna, stvarno ne vidim nijednog razloga da bilo tko razuman bude protiv toga. No ja sam eto stvarno ovdje u poziciji da zamolim poštovane gospođe koje vjerujem da dobro znaju da imaju to pravo ovdje u ime predlagatelja doći i ipak mi pojasniti nešto što u ovom prijedlogu zakonskih izmjena stoji, ne mogu niti sam sebi objasniti zašto. Dakle, u čl. 13. ovih zakonskih izmjena mijenjamo čl. 127. Zakona o PDV-u tako da mu dodajemo st. 4. koji regulira da povredu porezne tajne ne predstavljaju podaci o tome da je porezni obveznik znao ili morao znati da sudjeluje u transakcijama čija je namjera izbjegavanje plaćanja PDV-a. Mi ovdje dakle donosimo jedan veliki paket težak preko 2 milijarde kuna koji će olakšati život gospodarstvu Hrvatske i građanima RH, ali ovaj komadić zakona je meni potpuno nejasan iz kojeg se razloga on ovdje nalazi ovoga trenutka. On ovdje na papiru jako lijepo izgleda, kako je i poštovani g. ministar objasnio postoje određeni pravni subjekti koji se nađu krivi ili nedužni unutar tih nekakvih malverzacija ili po domaći rečeno muljanja sa PDV-om, pa onda jadni budu na neki način optuženi ne i osuđeni, pa imaju problema, a nisu jadni krivi ništa. Molio bi i zamolio bi još jednom, oprostite, u ime predlagatelja preciznije objašnjenje zašto sada unutar ovog čisto financijskog paketa guramo i ovakvu jednu izmjenu poreza tj. Zakona o PDV-u koja sa cijelim ovim paketom stvarno ja ne vidim nema niti jednu dodirnu točku. Što se tiče nekih stvari koje su se pojavile u raspravi ovdje, nedavno sam prošao kroz Mađarsku, činjenica jest i u Mađarskoj i u Ukrajini na nekim benzinskim postajama je ograničena količina goriva koju možete kupiti, ali isključivo se radi o postajama koje se nalaze u blizini graničnih prijelaza, te tu nema nikakve veze sa novcima i cijenama nego jednostavno želi se osigurati da za svakoga ipak bude određena količina goriva dostupna, eto mrvicu samo izvan teme, ali i to vrijedi znati. Što se tiče ovih smanjenja stopa, pa mi smo oduvijek to i tražili. Govorili smo sa ove govornice o tome da treba smanjiti ili potpuno ukinuti PDV. Ja osobno za frizerske usluge, evo poštovani predsjedavajući akademik Reiner je bio ovdje kada smo o tome pričali, tražili smo naravno i potpuno ukidanje PDV-a na sve ženske higijenske potrepštine, pa onda i na bitno i značajno smanjenje PDV-a za putničke, linijske, cestovne prijevoznike. Znamo da je i njih ova pandemija dovela stvarno na rub gospodarske održivosti i još smo mnogo, mnogo, mnogo toga tražili što se ovdje pojavljuje, ali jasno u nešto manjem obimu nego kako smo mi to zahtijevali. Imamo još nekoliko minuta da vas podsjetim da smo odgovorni i da pozovem i g. ministra Marića kao potpredsjednika vlade, ali i našeg premijera g. Plenkovića da u što skorijem roku kaže hrvatskom narodu kako stojimo sa osnovnim živežnim namirnicama, dakle brašno, sol, šećer, ulje, ono što nam je najpotrebnije za svakodnevni život, primjećujemo da u narodu vlada osjećaj nelagode, ne želimo da on preraste u paniku i ja osobno kao zastupnik poručujem hrvatskom narodu da razloga za paniku trenutno nema, ali voljeli bismo čuti to od ljudi koji operativno vode ovu državu neka naprave jednu lijepu tiskovnu konferenciju i objasne hrvatskim građanima da nikakve potrebe za stvaranjem većih zaliha trenutno nema. Što se tiče onih velikih i jako velikih zaliha koje treba imati jedna država, podsjetit ću vas na datum, 2. ožujka ove godine dakle prije 15 dana kada je predsjednik Domovinskog pokreta g. Ivan Penava upozorio na činjenicu da je posljednji ravnatelj robnih zaliha razriješen još u lipnju 2021., te da još eto nakon 9 mjeseci mi ravnatelja robnih zaliha nemamo, a budite sigurno da bi ga jako, jako, jako trebali imati. Dodat ću još nešto, kada govorimo o ovim zakonskim izmjenama predlažem i zahtijevam čak štoviše pod hitno mijenjanje ili barem hitnu primjenu i Zakona o energiji članak 26. koji kaže da Vlada Republike Hrvatske u slučaju poremećaja na domaćem tržištu zbog neočekivanog ili neprekidnog manjka energije neposredne ugroženosti itd. itd. može propisati mjere ograničenja trgovine pojedinim energentima i energijom mjere ograničenja uvoza ili izvoza energije. Znajući da Hrvatska sa svojih bušotina godišnje proizvode oko šest stotina tisuća tona sirovine nafte potpuno je jasno da istoga trena trebamo zabraniti izvoz i jedne jedine kapi domaće nafte jer nam spomenuta količina može zadovoljiti oko 25%, oko ¼ potreba za gorivom što bi ipak pomoglo značajno korigirati cijene koje trenutno divljaju ali i smanjilo našu ovisnost o uvozu nafte. Naša nafta odlazi uglavnom u Mađarsku, definirali smo ovdje problem. Nas je kupio MOL. U Mađarskoj trenutno kada dođete na benzinsku postaju gorivo vas, dizelsko gorivo vas košta negdje oko 10 kuna da sad ne preračunavamo iz lipe u lipu. U svakom slučaju klub Domovinskog pokreta naravno podržava ove izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost sa ipak još jednim pitanjem da nam se malo preciznije pojasni zašto je u njega ugrađena i ova odredba o poreznoj tajni. Hvala vam najljepša.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj MOST-a, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Selak-Raspudić i poštovani zastupnik Grmoja. Najprije poštovana zastupnica Selak Raspudić. Izvolite.
Ovo nije tek jedna od onih tema o kojoj ćemo usputno raspravljati. Ovo je ključna tema za preživljavanje građana Republike Hrvatske, odnosno tema koja se doslovno tiče našeg opstanka, a pogotovo se tiče opstanka najranjivijih društvenih skupina koje će najviše biti pogođene ovom krizom imaju u vidu kolika je u Hrvatskoj stopa siromaštva i stopa rizika od siromaštva koja raste. U tom smislu u početku prije nego što prijeđem na rješenja koja mi nudimo, jer sada nije samo pitanje što mi možemo kritizirati od ponuđenih prijedloga, nego je pitanje što bismo mi učinili da upravljamo ovom državom. Prije nego što prijeđem na naše vlastite prijedloge koje smo ozbiljno pripremili želim istaknuti dvije stvari koje se odnose na sada ovdje predstavljene prijedloge. Ono što je nužno i što svaka država treba učiniti u vrijeme ovakve krize je stegnuti vlastiti remen. U tom smislu pozdravljam odluku Vlade, odnosno prijedlog odluke koji se danas našao na sjednici Vlade, konačno da se obustavi novo zapošljavanje državnih službenika. Podsjetit ću da sam u siječnju postavila premijeru Plenkoviću pitanje oko toga koliko je uopće zaposleno novih državnih službenika u njegovom mandatu i da nije znao odgovor, premda je država ono čime on trenutno upravlja. Našom vlastitom analizom i putem zastupničkih pitanja mi smo došli do broja oko 15000 ljudi u potekle četiri godine. Čini se da su naša upozorenja o tome da je takav mastodont i stalni priljev novih ljudi u ovakvoj situaciji krize nemoguće održavati konačno shvatili ozbiljno. I drago nam je zbog toga i drago nam je da Vlada ide u smjeru, a taj smjer treba pojačati, da prije svega stegne vlastiti džep, a onda možemo ići u to da građani osjete posljedice ove krize. Drugo što očekujemo a odnosi se na ove predložene mjere, da ovakve stope PDV-a ostanu. Znači ovo ne može biti privremeno rješenje s obzirom na velike stope PDV-a i s obzirom na cijene hrane u Republici Hrvatskoj u odnosu na neke druge zemlje. Očekujemo i da kad izađemo iz krize da ovakve stope ostanu. A sada ću prijeći na ono što je ključno, a to su naši prijedlozi koje mi ovdje nudimo da bismo prebrodili ovu energetsku krizu i da bi je građani osjetili u najmanjoj mogućoj mjeri. Kada kažem građani želim naglasiti ne samo građani, nego i naši građani koji su poduzetnici, jer je njih Vlada u cijeloj ovoj krizi u potpunosti zanemarila. Rješenja koja mi nudimo i ono što očekujemo od Vlade u konstruktivnom duhu su sljedeća: tražimo Vladu Republike Hrvatske da napravi izmjenu i dopunu Zakona o trošarinama na način da se privremeno ukinu trošarine na nafte, derivate. Naime, kao što je poznato visoka cijena naftnih derivata negativno utječe na budžete naših građana. Drugo što tražimo je da se preusmjere sredstva iz prihoda Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i transferira ih kroz socijalne naknade prema najosjetljivijem dijelu stanovništva. Znači to je jedno od konkretnih rješenja gdje vidimo prostor za promjenu gdje se može osigurati socijalne naknade za najosjetljiviji dio stanovništva. I kroz te socijalne naknade Vlada Republike Hrvatske treba refundirati 25% troškova energije za energetsku ugroženost u kategoriji kućanstva, 35% troškova energije u kategoriji kućanstva energetsko siromaštvo i 50% troškova energije u kategoriji kućanstva apsolutno energetsko siromaštvo. Dugoročno iz ovih sredstava fonda nužno je da Vlada Republike Hrvatske čim prije i što aktivnije počne subvencionirati obnovu vanjskih ovojnica zgrade i obiteljskih kuća pojednostavi dokumentaciju i poveća udio sufinanciranja na 80%. Zatim tražimo da Vlada Republike Hrvatske isplati kompenzaciju za plin i socijalno osjetljivim ustanovama. Već smo o tome razgovarali kada ste vidjeli pojedinačne slučajeve socijalno osjetljivih ustanova koje nisu mogle riješiti svoj račun za plin i time pomoći najugroženijim skupinama stanovništva. Mi tražimo da se to na tragu modela drugih europskih zemalja riješi sustavno. Također tražimo Vladu Republike Hrvatske da vrati odredbu minimalno zapunjenog skladišnog kapaciteta od 90% na dan 1. studenog. Nadalje, tražimo Vladu RH da osigura državna jamstva poduzećima koja su stradala zbog energetske krize kroz Nacionalni program jamstva. Ako se država ne pobrine za poduzeća koja su stradala dugoročno krahirat će država, a krahirat će i cijela naša ekonomija. Država u ovoj mjeri ne plaća cijenu nego amortizira energetski udar i daje poduzećima vrijeme da se na njega prilagode. Zatim tražimo od Vlade RH izmjenu zakonske odredbe kojom bi se regulirao jednostrani raskid ugovora od strane opskrbljivača u obvezi javne usluge. Dakle, to je ono što se dogodilo sada i ono zbog čega su stradali brojni naši građani, prvenstveno poduzetnici jer nisu mogli utjecati na takav tip raskida ugovora. Ovo su neki od konstruktivnih prijedloga. Očekujemo da ih vlada usvoji, a ono što je bitno, bitno je da pošaljemo poruku građanima RH da smo ovu krizu i inflaciju koja prijeti shvatili itekako ozbiljno i da imamo konkretna rješenja da se ona suzbije i njen teret što manje osjete građani RH. Hvala.
U ime istog kluba nastavit će poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče evo iako se ne čini da je povezano s temom, ja bih molio da inicirate raspravu na predsjedništvu sabora da ukinemo više ovo nošenje maski ovdje u sabornici i ove odredbe o broju zastupnika jednog kluba koji mogu tu biti jer sasvim je jasno da se van ove sabornice družimo i bez maski i u puno većem broju. Isto tako da se ukinu sve mjere trenutno važeće jer mi ovaj rast cijena i ovo o čemu danas raspravljamo gdje je vlada intervenirala smanjenjem PDV-a nemamo samo zbog ovog rata u Ukrajini nego imamo i zbog svih mjera ograničenja koja su se donosila, onda potpora koje su išle zbog ublažavanja tih odluka, onda tiskanja novca u Europskoj centralnoj banci u SAD-u. Dakle, mi smo rast cijena i energenata i hrane imali neovisno o ovome što se događa u Ukrajini. I netko će za to trebati odgovarati. To vrijeme dolazi, a mi pitanja nećemo prestati postavljati. Ne samo vladajućima nego i onima iz lijeve opozicije koji su pali na ovom testu ljudskih prava i sloboda i podržali stožer i HDZ. Ono što, da, da, da gospođo samo se vi smijte. To je istina. Dakle, vi ste nas ovdje napadali kada smo prikupljali potpise, ali unatoč tim vašim napadima hrvatski građani su podržali obje naše referendumske inicijative i skupili smo dovoljan broj potpisa zbog čega ćemo imati referendum. Ono što s ovog mjesta želim poručiti Vladi RH da će MOST uvijek pozdraviti porezno rasterećenje jer to je dio naših politika. Dakle, mi smatramo kada govorimo o tome što država treba činiti da je zadatak države činiti što manje odnosno odreći se onoga što uzima iz džepova hrvatskih građana. A u replikama ministru Mariću, a i u ovoj stanci koju sam imao rekao sam jasno da vlada i na dizelu i na ovaj gorivu uzima previše. I kroz trošarine i kroz PDV. Ministar je rekao da je tu još malo prostora, ali prostora ima sasvim dovoljno dakle, ako govorimo i o smanjenju PDV-a i to je ono što bi vlada trebala činiti uz ove sve mjere koje je nabrojala kolegica Raspudić. I evo mi očekujemo to od vlade. Uvijek ćemo dakle biti konstruktivni i podržati i glasovati za sve ono što ide u korist hrvatskih građana, ali isto tako ćemo podsjećati vladajuće da sa mjerama ne kasne kao što su kasnili u ovom slučaju jer smo mi još u 9. mjesecu ovdje potpisima doveli guvernera i upozoravali na inflaciju, na rast cijena ali reakcije nije bilo. Dakle, odnosno reakciju imamo evo tek sada kada zapravo kasnimo jer više onaj okvir koji smo imali zbog pandemije ne utječe samo on na rast cijena nego i ovo što se događa u Ukrajini. Evo u tom smislu bit ćemo konstruktivna opozicija koja neće samo kritizirati vladajuće nego nuditi i rješenja koja će ići u korist naših građana, ali nikada nećemo kao što je nažalost lijevi dio opozicije napravio stati uz vladajuće u kršenju ljudskih prava i sloboda. Hvala.
Mi ćemo sada napraviti jednu kratku stanku da formalno budemo sukladni sa Poslovnikom pa da u 1 sat krenemo sa iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika kao što je to uvijek i uobičajeno. STANKA U 12,57 SATI. Mi ćemo se sada vratiti točci o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u i sada će u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan. Ima li nekog iz ministarstva, dobro …/Smijeh/…da baš ne pričam u prazno. Znači ovako, počet ćemo s tim da je PDV znači regresivan porez i da ga zapravo plaćaju i siromašni i bogati jednako. Zato je izuzetno važno i bitno da se oprezno znači barata sa smanjivanjem PDV-a i da se ciljano znači smanjuju stope PDV-a, a posebno pozdravljamo znači smanjivanje stope PDV-a za one proizvode koji su nužni i temeljni, a to je u svakom slučaju hrana, znači hrana to svakako pozdravljamo da se smanjuje stopa PDV-a s 25 na 13 odnosno s 13 na 5% za dječju hranu, jestiva ulja, masti itd., ali je onda ostalo pitanje koje sam postavila i ministru na početku, zašto se u te osnovne potrepštine nije uključilo i menstrualne potrepštine, pozdravljamo da je smanjen porez jel na 13%, ali s obzirom da je riječ o nužnim znači temeljnim potrebama, ne o nekom luksuzu, smatramo da je to trebalo i smanjiti na 5% jel, to bi, to bi recimo bilo dobro, pogotovo zato što je ta inicijativa dolazila i s oporbene strane i mislim da je bila dobro elaborirana. U svakom slučaju smanjenje cijena, što je isto jedan, jedna rasprava koja se povela ovdje još na početku u obrazlaganjima stanki, tu se mogu složit znači s ministrom Marićem da ne mora nužno doć do snižavanja cijena i ono što je rekao kolega Bernardić apsolutno ne stoji znači da je došlo do smanjenja cijena u ugostiteljstvu kada su SDP-ovci smanjili taj porez na 13%. Zašto nije došlo? Ja mislim stvar je okolnosti i uvjeta u kojima se taj porez isto tako snizio, u to vrijeme bilo je puno nezaposlenih, znači slobodne nezaposlene radne snage, ugostitelji sa tim znači snižavanjem poreza nisu digli niti plaće niti smanjili cijene proizvoda već su strpali ostatak novaca sebi u džep. To bi bilo malo drugačije recimo da je 5.g. kasnije uvedena takva, takva mjera jer je bilo manje radne snage i vjerojatno bi učinci bili sasvim ipak nešto drugačiji, ali stvar je u tome da u ugostiteljstvu imamo slabo organiziranu radnu snagu koja se općenito je u potpunosti više-manje nezaštićena i nema nikakve poluge pritiska, a to je dosta bitno znači u situaciji da snižavamo porez, a da očekujemo dizanje plaća, da očekujemo smanjivanje cijena itd.. Pozdravljamo sniženje PDV-a na plin koje smo mi isto predlagali i ovu kratkoročnu mjeru znači do 5%, ali i dugoročnu s 25 na 15% jer nema logike da plin ima drugu stopu jel od struje. Nagli rast cijene energenata na svjetskom tržištu ugrožava veliki broj kućanstava i možemo navesti da je 2021.g. već više od 30.000 kućanstava bilo isključeno zbog neplaćana računa, što je bilo već 11% više znači u odnosu na 2020., znači 2021. u odnosu na 2020.g., a sada je sigurno situacija još teža. Poznato je jel, to su ti pokazatelji siromaštva i socijalne isključenosti o kojima ćemo govoriti evo na drugoj temi kada ćemo govoriti o statistici da smo mi i tu loši, znači čak 5,7% stanovništva u Hrvatskoj je bilo u situaciji da si ne mogu priuštiti adekvatno grijanje u najhladnijim mjesecima, šesta smo najlošija zemlja u siromaštvu i socijalnoj isključenosti u Europi i ukupno je ogroman broj ljudi u broju od rizika od siromaštva i socijalne isključenosti, čak 23,3%. Stoga pozdravljamo jednokratnu mjeru za umirovljenike, ali imajući u vidu ove podatke smatramo ju apsolutno nedovoljnom. Stanje je već kritično jako dugo, jednokratnom mjerom će dobiti umirovljenici što, oko jedno 600 kuna. Samo znači ovom mjerom će samo bit obuhvaćeno oko 720.000 ljudi, a vaučere je dobivalo manje od 100.000 ljudi, a vaučeri znači od 200 koje su sad digli na maksimalno 400 kuna bi trebali biti općenito prošireni, znači ne samo da imamo umirovljenike koji će dobit jednokratnu pomoć nego da se općenito znači prema cenzusu, znači prema samoj granici siromaštva koja je određena na 2.710 kuna za samca, 5.691 kunu za četveročlanu obitelj je trebalo odrediti da se ti vaučeri dodjeljuju odnosno da se redefinira status ugroženog kupca energenata. Ovako će jednokratno ljudi dobiti neku pomoć, ali raskorak od 720.000 koji će dobit tu jednokratnu pomoć, to su umirovljenici koji imaju jel 4.000 kuna najviše i ovih koji je znači sa 100.000 koji primaju vaučer jasno je da tu postoji ogroman jaz. Pozdravljamo da je vlada prihvatila ono što smo mi predlagali povećavanje iznos vaučera znači s najviše 200 na 400 kuna, kao i proširivanje vaučera osim za električnu i toplinsku energiju, kao i račune za plin, no kažemo trebalo bi povećati broj korisnika. Posebno pozdravljamo mjeru da se HEP odriče dijela dobiti, znači HEP je imao prošle godine 2020. … [[Govornik se ne razumije]] godine 1,4 milijarde dobiti, no isto tako upozoravamo da se sada vidi kolika je važnost javnih servisa i koji su problemi sa privatizacijom javnih servisa i kako je dobro imati ovu polugu u ovom trenutku. Mi smo inače izračunali da bi, ako bi se HEP odrekao tih 1,4 milijarde kuna i svim znači korisnicima svojim podijelio vaučere na 2,2 milijuna obračunskih mjesta električne energije, svi bi mogli dobiti 53 kune mjesečno za svako mjesto. Sad možete misliti koliko bi mogli napraviti subvencija ako bi samo ciljano onim socijalno ugroženima išli dodjeljivati subvencije preko znači te dobiti HEP-a. Znači taj iznos bi se mogao raspodijeliti. Osim snižavanja PDV-a ono što smo mi sad ovdje nakon povećavanja cijena goriva predložili i dali u proceduru, znači to je jedan zaključak na kojem smatramo u redu. Znači Vlada se nije odrekla i nije snizila PDV na gorivo. I mi mislimo da je to čak i dobro, ali znači ona dobit, povećani iznos koliko će država dobiti znači od povećanih cijena goriva kao i od redovnih trošarina Vlada bi u ovom trenutku trebala usmjeriti na subvencioniranje javnog prijevoza. I drago mi je da su neki kolege to pozdravili ovaj naš prijedlog i isto stali iza tog prijedloga jer je to u ovom trenutku izuzetno važno. Znači stalno slušamo o tome da bi trebalo prijeći u onim urbanim, pogotovo sredinama gdje imamo dostupan javni prijevoz na smanjivanje automobilskog prijevoza sad je pravi trenutak. Znači ne u ovom trenutku mi pratimo kako se smanjuje broj tramvajskih i autobusnih linija. Država tu svakako mora u ovom trenutku uskočiti pogotovo zato što ima iznos sredstava sa kojima može pomoći znači u ovom trenutku. Meni je Marić odgovorio eto da nema se novaca, to je uvijek onaj odgovor i da je sad usporedba znači od prošle godine do u ovom mjesecu ove godine povećani prihodi PDV-a za jednu milijardu kuna ako se sjećam točno što je rekao, ali da to još uvijek nije dovoljno. Jer sa indeksacijom mirovina ćemo morati odvojiti više novaca. No to nije istina, znači to nije istina osim znači i dobiti HEP-a ako uzmemo u obzir i ove povećane dobiti koje će dobiti država preko povećanih cijena energenata još moram reći da je riječ o tome da smo mi imali 5 Marićevih poreznih reformi koje je pokojni Ivo Bićanić nazvao … [[Govornica govori francuski, ne razumije se.]] reformama, znači reformama za sitnu buržoaziju. Zašto? Zato što se konstantno išlo na smanjenje i na pogodovanje, znači smanjenje poreza na dohodak i pogodovanje onima koji imaju najviše pa smo u petoj, znači reformi smanjili najviše porez za one koji imaju preko 30 000 kuna bruto. Znači 90% ljudi u Hrvatskoj ima manje od 15000 kuna bruto. Znači ne možemo snižavati samo onom najtanjem sloju, znači koji i ovako ima dovoljno i koji su ovom poreznom reformom dobivali puno, znači i povećavali svoje plaće, a onima koji imaju najmanje nismo dali gotovo ništa. Tako da se aktualno povećanje cijena goriva mora, nama se čini u ovom trenutku regulirati na način da se subvencionira javni prijevoz, pogotovo ako uzmemo u obzir da će tank benzina koštati više, znači za ljude između 41 i 70 kuna. Ako uzmemo u obzir da će negdje u prosjeku znači spremnik benzina biti između 600 i 800 kuna, a prosječna plaća medijalna plaća malo više od 6000 kuna. Apsolutno je sigurno da će većina ljudi morati odustati od svojeg prijevoza ako imaju javni prijevoz kao mogućnost ići će javnim prijevozom. U ovom trenutku zato apeliramo da se naš prijedlog razmotri i usvoji. Hvala.
Sljedeći će biti Klub zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, a govorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče dakle mi ćemo svašta čuti ovdje danas i u temi i van teme, ali činjenica je da je tema dakle izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost. I mislim da taj dio možemo pozdraviti. Ja gotovo ne mogu vjerovati da će netko u ovoj sabornici kad se bude glasalo sljedeći petak u ovom prijedlogu biti protiv ovog prijedloga. Moramo krenuti sa shvaćanjem da je zadaća proračuna u svakoj situaciji biti fleksibilan i osigurati funkcioniranje svih sastavnica društva i svih funkcija države. Naravno temelj i društva i države su građani. Kad je stvar normalna možemo razgovarati o našim strateškim prioritetima, prioritetima razvoja, usmjeravati sredstva iz proračuna ako ih ima u tom smjeru. U trenutku kad su nam ugroženi građani u tom trenutku moramo intervenirati prema njima popuštanjem, smanjivanjem stopa doprinosa onoga što uberemo preraspodjelom na one koji su najsiromašniji. Jedna od funkcija države je i sprječavanje i borba protiv siromaštva. Ja tu ne bih poistovjećivao mirovinski sustav i socijalni sustav. Kolegica je govorila o sto tisuća vaučera i socijalnih slučajeva. Da, oni nemaju pravo na mirovinu ili im je taj dodatak koji neki mirovinski, neki tjelesno oštećenje ili itd. primaju je toliko mali da moraju primati uz to i socijalnu pomoć i vaučere itd. Drugo su ovaj put već drugi put, prvi put je to bio covid dodatak, sada je to Red Bull dodatak ili energetski dodatak za umirovljenike u istom iznosu to je druga priča. Time smo obuhvatili ljude kojima ukupna mirovinska primanja su manja od 4000 i sad imamo jednu interesantnu novu brojku da ih je oko 730 000 od ukupnog broja jer se tu zbrajaju ukupna mirovinska primanja uključujući i ono što primaju i iz inozemstva i ako su ispod 4000 dobivaju određena sredstva. Da li je to 1.200, 900, 600 ili 400 kuna u obrnutoj proporciji što znači manji mirovinski prihod, veća primanja. Da se razumijemo udar na građane, na cijene, na standard građana ne može nitko 100% ublažiti, 100% poništiti. Može ga interventnim mjerama ublažiti. Ovdje ima prostora za rasprave, trebali smo prije, trebali smo, kad god dođe ljudima je dobro jer je bolja, bolja svaka pomoć od velike, od velike nemoći. To je stara hrvatska poslovica. I da se razumijemo, slušao sam danas svašta s ove govornice, ovim mjerama se ne rješavaju i ne mogu se riješiti sve nepravde, sve naše zablude i promašaji koje smo imali 30 godina. Onaj koji radi i griješi. Sve vlade su u to uključene bez obzira na predznak i to je debelo ljudski, ali s ovim mjerama možemo diskutirati o tome, možemo plakati za prolivenim mlijekom, ali s ovim prijedlogom zakona odnosno ovim izmjenama Zakona o PDV-u to nećemo riješiti pa je to ono trošenje energije bez, bez ikakve potrebe. Ovo, ovo sigurno dakle izmjene Zakona o PDV-u u ovom dijelu koji je, da ne ponavljam na što se sve odnosi je sigurna pomoć onim najranjivijim skupinama u Hrvatskoj. To su umirovljenici, radnici, roditelji sa malom djecom i socijalni slučajevi isto moraju kupit kruh i sve ostalo, prema tome i kroz njihove pomoći i kroz njihove vaučere, dakle ovo je solidna, solidna pomoć koja je usmjerena na egzistencijalna pitanja pojedinca, obitelji i društva. I nemojmo se, nemojmo se zavaravati. Naravno da će cijene ubuduće rasti jer su troškovi rada, materijala, energija, cijene će rasti i suština ovih mjera je izbjegnuti jaki udar na standard građana. I ako se s time pomirimo, s time da uvijek postoji opcija možda je moglo 15 dana prije, možda 15 dana poslije onda smo u okvirima rasprave o ovoj, o ovom, ovom zakonu. Dakle, ovdje je bio, može nam se dogoditi da ćemo u nekoj budućnosti imati nepredvidivi udar na standard, ovdje je bilo predvidivo, bilo je dosta vremena za pripremu, svi ste raspravljali i opozicijski i mi u okviru parlamentarne većine i na neki način smo se spremali i dogovorili za ovaj paket mjera koji uključuje, uključuje i smanjenje PDV-a. No, da li smo svi, da li su svi sudionici u ovom porastu cijena bili na istoj razini ozbiljnosti situacije? Da li su svi to tako baš promišljali? Ja inače za razliku od nekih drugih redovno kupujem u trgovinama, znam poprilično kako se kreću cijene, znam trendove u tim trgovima i otprilike recite vi meni je li normalna akcija na prehrambenim proizvodima od 47% ili 52%? To je nekad bila smanjenje cijene zbog isteka roka trajanja, danas je to postalo normalno. Što to znači? To znači da u ovoj situaciji svi su imali svoje specifične interese i svak je htio ugrabit dio, dio kolača. Mi možemo govorit ovdje svi, napadati i Ministarstvo financija i vladu i ministra Marića, ali nisu oni, oni mogu nešto riješiti ali ne mogu riješiti sve. Gledajte ovdje se smanjuje PDV na pelete. Prošli tjedan ja sam tražio pelete u Puli. Pula je grad od 60.000 građana, nema jednog peleta. Pa naravno da su svi druknuli da ih prodaju po većoj cijeni. Cijena je po kili gotovo ovaj, gotovo 3 kune po kili. Prema tome jel je to specifični interes trgovaca? Ma je. I svi su koristili ovu situaciju. Dakle, nemojmo samo kažem reći vlada je za sve kriva, svi su krivi, svi od građana na dalje. Mi imamo isto svojih specifični interes, svaki građanin ima svoj specifični interes da za svoje novce kupi što više, ali i trgovci imaju svoje interese da prodaju što više robe po skupljoj, skupljoj cijeni. Inače proračun je zatvoreni krug. Nemoguće je govoriti o proračunu da budu manji prihodi i veći rashodi. Ako smanjuješ prihode ne možeš ni podmiriti ni određene rashode odnosno moraš u određenom trenutku reći to više ne mogu ili neću nabaviti oružje ili neću pomoći građanima itd. Prema tome, znamo puno različitih modela. Ovaj naš model je model visokog PDV-a. Ali zato imamo jedne od najnižih, pustimo parafiskalne namete, ali imamo jednu od najnižih stopa doprinosa za zdravstvo i mirovinsko i imamo 2 plaće godišnje, 2 plaće godišnje neopterećene porezima i doprinosima. Prema tome, netko mora kompenzirati, od nekud se mora kompenzirati novac za zdravstvo i za mirovine. Prema tome, dakle proračun je zatvoreni krug i nije neograničeni rudnik, rudnik bogatstva, njega građani pune, njega se i preraspodjeljuje građanima i svim društvenim funkcijama. Naravno da se slažem ovdje sa svim prijedlozima da je ovo trenutak dobar za stimuliranje javnog prijevoza. Sigurno kad je visoka cijena goriva onda treba usmjeravati ljude i ljudi se trebaju prilagođavat, ali da li mi to možemo svuda i svagdje usmjeriti ljudi na javni prijevoz, u Zagrebu sigurno da, ali imamo puno željezničkih linija koje su ukinute, govorim putničkih, autobusnih itd. Uglavnom, o ovom bi se dalo puno pričati, ali da zaključim klub HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika kao i vjerujem svi vi će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Marin Mandarić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Poštovane kolegice zastupnice, kolege zastupnici, poštovani državni tajniče. Opet izmjene Zakona o PDV-u kao što je ministar uvodno i rekao ustaljena praksa, praktički svake godine. Neko će reći porezna reforma, neko će reći smanjenje poreza, neko će reći rasterećenje, a ja ću reći evo izmjena poreznog sustava. S obzirom da ovaj zakon odnosno današnji predmet rasprave i treba promatrati u okviru i širih mjera koje je Vlada RH poduzela za saniranje trenutne situacije i očekivano je da je današnja rasprava nije strogo fokusirana samo na ovaj zakon nego i na ostale pojedine mjere koje je Vlada usvojila. No s obzirom da je iz tog paketa praktički ovo je jedina stvar za koju je potrebno izmjena zakona, ovo je jedini razlog zašto je ovo zapravo danas došlo, zašto je uopće došlo do sabora ovaj vladin paket mjera. Tako da ću se ja isto u drugom dijelu svoje rasprave osvrnuti i na druge dijelove paketa na druge mjere koje je Vlada poduzela. Kad kaže ustaljena praksa i izmjena poreznih sustava, nekako ekonomska teorija uvriježen je stav da nije dobro prečesto mijenjati porezni sustav, to su me učili na fakultetu to čujemo na raznim stručnim skupovima, TV-u emisijama da to baš nekako i nije dobro jel to nekako možda dovodi do pravne nesigurnosti poslodavaca potencijalnih investitora, ali meni se nekako čini da ove naše ustaljene izmjene poreznog sustava kad idu na dobro zašto ih ne uopće nije problem u tome što ih često mijenjamo, kad svi mogu očekivati ako bude ikakvih izmjena iće izmjene na bolje, iće porezi na dolje, iće rasterećenja kako za naše građane pa će to vidjeti u vidu povećanja plaća dohodaka, općeg životnog standarda ili kako poduzetnici koji će vidjeti to u vidu rasterećenja svoga poslovanja. Tako da ispada da evo ministar Marić i ova Vlada nekako u praksi možda i neke stare ekonomske teoreme možda ruše, na primjeru Hrvatske što češće izmjene poreznog sustava ispada, ispada to bolje. Zakon o porezu na dohodak, mijenjao se u nekoliko navrata tamo od 2017., 2018.g. Čuli smo uvodno od ministra kojom je to dinamikom išlo, kad se što mijenjalo. Ono što je najbitnije za ove izmjene, izmjene zakona PDV dolje na plin i to na 5% za prvih godinu dana, nakon toga ići će PDV 13% na plin. Kad govorim o plinu to nije sve jel i onih drugih mjera također na godinu dana je donesena opet kažem potpora kako kućanstvima tako i potrošačima u segmentu ne kućanstava, potpora od 10 lipa po kilovat satu za kućanstva, 15 lipa za ne kućanstva praktički za poduzetnike. PDV na 5% praktički možemo reći na hranu, na hranu u širem smislu sad se to stvarno širi baza tih osnovnih proizvoda na koje će se primjenjivati ta najniža moguća stopa PDV-a. Naravno da je za pohvaliti i što je Vlada prepoznala potrebu za smanjenjem PDV-a na 13% za menstrualne potrepštine. I ovdje je danas bilo riječi o zapravo učinku i ovih izmjena zakona, hoće li se učinci preliti na krajnje maloprodajne cijene pa kad odemo u trgovinu jasno ćemo vidjeti u cijeni proizvoda koju plaćamo tu razliku, ne znam što PDV više nije ne znam 25 nego 5% ili će možda te cijene ostati iste, a zapravo će se možda proizvođači, distributeri ili trgovci ugradit sa višom maržom u tu cijelu priču. Vjerojatno je istina negdje između kao i svaki put kad su bila porezna rasterećenja uvijek su se nekako ravnomjerno rasporedila … vjerojatno je istina negdje između. Ok, za plin znamo, za struju znamo to je jasno, ali problematično je u dijelu kažem robe široke potrošnje koja je u maloprodaji, tko će zapravo najviše osjetiti koristi od ovoga smanjenja PDV-a. Ministar je rekao da naš paket mjera Vlade RH težak otprilike oko 5 milijardi kuna, jedan je oda naj tako da kažem izraženijih između zemalja EU, no ono što zapravo treba očekivati ubuduće je koordinacija i standardizirani pristup zemalja EU sličnim intervencijskim programima kakav je i ovaj, ali naravno uvažavajući specifičnosti svake pojedine zemlje članice. Nije ni svaka struktura gospodarstva ista, nije ni društvo svako isto tako da vjerujem da nikad zapravo nećemo niti doživjeti da imamo preslikane mjere u svakoj državi članici EU. Uvijek će one djelomično odražavati i specifičnosti pojedine zemlje. Kad sam rekao da bih malo se osvrnuo i na preostale mjere koje su u paketu Vlade, naravno da je za pozdraviti što se zapravo ide na ruku i socijalno ugroženima, proširuje se opet kažem baza onih kojima će se subvencionirati osnovni životni troškovi i oni vaučeri što će u buduće se moći i za troškove plina primjenjivati i što će sad biti 400 kuna, ne više 200 kuna. No nekako kadgod su izlazile vijesti o tim mjerama uvijek nekako na zadnjem mjestu bilo je onih oko 200 milijuna kuna koje su namijenjeni poljoprivrednicima, osjećam potrebu da dodatno kroz ovu raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a se osvrnem i na taj dio. 200 miliona kuna osigurano poljoprivrednicima za nabavu gnojiva za predstojeću sjetvu. Puno se zadnjih dana i pričalo kako rastu opći troškovi, raste gorivo, raste sve, raste cijena mineralnih gnojiva. Trenutno nastavno na iznesene mjere vlade ministarstvo je uputilo u e-savjetovanje Pravilnik o provedbi programa potpore malih vrijednosti koji, kroz koji će poljoprivrednicima dodjeljivati one potpore od onih 450 kuna za prvih 10 hektara, 250 kuna za drugih 10 hektara. Razgovarajući sa poljoprivrednim proizvođačima koje eto poznajem, s kojim živim praktički mogu reći, svi su dojma da zapravo ta državna pomoć će biti kap u moru. Ne radi se sad samo o poskupljenju goriva, o nekoj sitnoj inflaciji, situacija sa Ukrajinom, sa ruskom invazijom na Ukrajinu dobrano je poremetila neke odnose na svjetskom, na globalnom tržištu, a i mi smo dio globalnog tržišta. I naravno da se puno govori o samodostatnosti proizvodnje hrane, koliko proizvodimo, koliko trebamo i svako, svaka država sad opet će se nekako povlačiti samo u sebe i gledati da bude samodostatna što je više moguće. Ovdje postoji realna opasnost da ove godine što se tiče jesenske sjetve na kojoj radovi zapravo tek najveći i najveća ulaganja na njoj tek predstoje. I što se tiče proljetne sjetve da poljoprivredni proizvođači jednostavno malo ako tako mogu reći dignu nogu s gasa jer jednostavno troškovi osnovne poljoprivredne proizvodnje su otišli u nebo. Vlada će pomoći sa nekih 450 kuna po hektru, a kada se uzme kalkulacija poljoprivredne proizvodnje, recimo pričamo o pšenici tu smo samodostatni, sve ok, ali samodostatni smo sa prinosima koje smo imali prošle godine. Prošle godine su bili odlični prinosi, odlična cijena. Zašto? Zato što su poduzete sve agrotehničke mjere. Ulagalo se u tu sjetvu, prihranjivalo, zaštićivalo i zato su bili takvi rezultati. U situaciji ove godine, kad je i prihrana otišla u nebo cijene, cijena prihrane otišla u nebo jednostavno poljoprivredni proizvođač se naći pred dilemom, isplati li mi se toliko ulagati da bih dobio ne znam prinos od ne znam 7-8 tona po hektru, cijena naravno uvijek ne zna se kakva će biti, a moram uložiti u prosjeku 4 do 5 tisuća kuna više po hektru. Kad se uzme u obzir porast cijene kažem i mineralnih gnojiva i dušika, kako se kaže 15-ica, MPK, PK sve je to jako otišlo gore. Otprilike po hektru trošak ulaganja u gnojiva je bio na razini 2.000 kuna plus minus 10-15% ove godine to je oko 6.500 kuna. To je jako puno. I najgore bi bilo da nam se dogodi da poljoprivredni proizvođači tržišno ponašajući se ocijene da im se ne isplati ulagati u osnovnu poljoprivrednu proizvodnju, znači da naravno svjesno idu u manji prinos, u manju proizvodnju da ne bi sami sebi stvarali dodatne gubitke, a tu je u problemu cijela država jer ona je pitanje jesmo li dostatni u proizvodnji pšenice s kojom eto tako volimo se hvaliti i drago nam je da smo samodostatni [[Upadica: Hvala.]] i vjerojatno će doći pred vladu dodatni prijedlozi zahtjevi [[Upadica: Hvala lijepa.]] očekujemo razumijevanje i u tom dijelu. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave, gospođa Marijana Petir je prva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, zastupnice i zastupnici ovo je od 2017. godine 6 krug porezne reforme kojeg ova vlada provodi. Smatram da on dolazi u pravo vrijeme kako bi se zaštitila kupovna moć i standard naših građana, a u slijed šokova koji su uslijedili nakon rasta cijene energenata, prije svega plina, struje, ali i hrane. Iako je smanjenje PDV-a na hranu bilo najavljeno tek za kraj mandata vlada je ispravno reagirala sa ovom mjerom smanjivši PDV na hranu i poljoprivredne inpute sa 13 na 5%. Ova mjera naravno da će u najvećem dijelu pomoći građanima kao što im pomaže mjera proširenja primjene snižene stope PDV-a od 13% na prirodni plin i grijanje iz toplinskih stanica, ali i druge ogrjevne materijale. Hoće li i trgovci smanjiti cijene hrane svakako treba pratiti u suradnji sa udrugama potrošača, a za sve one koji će umjesto smanjenja cijena ustvari povećavati svoje marže smatram da treba uvesti crne liste. Kad već govorim o trgovcima željela bi se osvrnuti na ministrovu izjavu u uvodnom dijelu u kojoj je pozitivnim ocijenio činjenicu kako Hrvatska ima najkonkurentnije tržište maloprodaje i kako imamo na desetke trgovačkih lanaca za razliku od drugih europskih država. Iako bi čovjek pomislio da konkurencija pogoduje građanima jer će se trgovci onda trsiti i truditi da smanje cijene, da ponude što kvalitetnije proizvode kako bi privukli kupce, tome u Hrvatskoj nije tako. U zapadnim državama članicama doista postoji nekoliko trgovačkih lanaca koji su uglavnom u domaćim rukama, no ono što je zanimljivo u njima su uglavnom i domaći proizvodi. Naravno da na to utječu snažne proizvođačke organizacije, dobro organizirani poljoprivrednici koji tako imaju dobru pregovaračku moć, ali ja mislim da je tu po srijedi osim zalaganja poljoprivrednika ako možemo reći i velikodušnosti trgovačkih lanaca sasvim sigurno imala i svoje prste jer država je ta koja mora štititi i adresirati vlastite interese, a mislim da je svima sada napokon jasno i onima kojima to do sada nije bilo da je proizvodnja kvalitetne hrane po pristupačnim cijenama nešto što jest strateški interes. Navest ću primjer jednog istraživanja kojeg sam ja provela u Belgiji kao hrvatska europarlamentarka. Naime, u nekoliko trgovačkih lanaca željeli smo provjeriti porijeklo osnovnih namirnica koje građani kupuju, riječ je o jajima, mlijeku, mesu, siru, voću i povrću i mogu vam reći da smo utvrdili da baš u svima svi proizvodi osim banana bili su domaćeg porijekla tj. belgijskog obzirom da govorimo o Belgiji. Zato mislim da je ova rasprava prilika da ustvari porazgovaramo koje mjere mi možemo poduzeti kako bi barem 50% hrvatskih proizvoda bilo na policama u našim supermarketima jer mislim da je važno podsjetiti da uz to treba poticati građane da kupuju hrvatsko jer svaka kuna uložena u hrvatski proizvod ide u ruke naših poljoprivrednika koji osim što za nas proizvode hranu, čuvaju i hrvatski prostor. Sigurno da smanjenje PDV-a na poljoprivredne impute uz paket pomoći koje je Vlada već odobrila za poljoprivrednike i ribare u iznosu od 250 milijuna kuna jest mjera koja će ublažiti udar na naš poljoprivredni sektor, ali smatram da na tome ne smijemo stati. Cijene goriva porasle su za 300%, sjemena za 50% o cijenama plavog dizela da i ne govorimo. Stoga očekujem da se poljoprivrednicima pomogne dodatnim paketom mjera kako bi oni uspjeli dovršiti proljetnu sjetvu. Podržavam odluku Vlade da se strateške robne zalihe obnove i potičem ih da promisle o pravu prvokupa prvenstveno žitarica jer znamo da kao članica EU ne možemo zabraniti izvoz niti za tim ima potrebe, ali moramo razmišljati strateški i dugoročno. To govorim na temelju one biblijske o prikupljanju žita kroz sedam dobrih godina i njegovoj pohrani kako bi onda imali kad nastupi sedam gladnih godina i u tom smislu bih pozvala sve one koji donose odluke da razmotre moguće oblike potpora, mjera i aktivnosti kao i zajedničkog međuresornog djelovanja koje može pripomoći poljoprivrednim proizvođačima u proizvodnji hrane i tu nam dugo vremena stoji otvoreno pitanje obnovljivih izvora energije na koje očekujem da napokon dobijemo adekvatan odgovor.
Hvala. Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana kolegice, svjesni smo da je globalni porasta cijena energenata izazvao val poskupljenja u čitavoj Europi, tako i u RH i značajan dio povećanja troškova prelio se na hrvatske poljoprivrednike kojima je to osnovna gospodarska djelatnost. Vlada je reagirala paketom mjera koje ste i spomenuli u iznosu od nekih 250 milijuna kuna za nabavu umjetnog gnojiva za ratarske kulture, povrće, trajne nasade. Kako su poljoprivrednici dočekali ove mjere i hoće li im one barem malo olakšati teret globalnog poskupljenja cijena u onom smislu da li će moći zadržati, ako ne i povećati proizvodnju s ciljem samodostatnosti u proizvodnji hrane u našoj državi? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice na replici. Pa naravno da znamo da je svaka pomoć dobrodošla, posebno u ovoj situaciji kad imamo toliko visok porast cijena i gnojiva i sjemena, ali i plavog dizela. Znamo da kod plavog dizela nema trošarina pa tu nemamo neki prostor za dodatno zahvaćanje, jedino se mogu zamrzavat cijene. Cijena je bila zamrznuta na 6,5 kuna, ali sada je opet otišlo u nebo. Obzirom da na intervencije koje dajemo iz proračuna kao država članica moramo tražiti suglasnost za ovih 250 milijuna kuna smo dobili suglasnost Europske komisije. U pripremi je novi paket mjera jer ovo neće biti dovoljno to je sasvim jasno, obzirom na visoke cjenovne troškove proljetne sjetve i u tom smislu ohrabrujem Vladu da doista nađe adekvatna rješenja.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče, uvažena kolegice Petir. Dvije su se teme danas nametale kroz donošenje ovog zakona, prva je bila da li je nešto kasno ili je rano. Mislim da je to bespredmetno u tom smislu raspravljati, bitno je da je ovo na stolu i da će ovaj paket krenuti u primjenu. Ono što iz vašeg izlaganja se moglo vidjeti gdje će biti problem, bit će problem sa trgovcima. Oni i sada stvaraju problem i s nepoštenim trgovačkim praksama i sa nepoštenim trgovačkim maržama koje su ogromne. Znači na kraju žetve prošle godine cijena žita je bila kunu i 20, ali je kruh koštao sedam kuna, prema tome sada je cijena na svjetskom tržištu pšenice porasla, ali je poraslo naravno i sve ono ostalo što ide uz to i bojim se da bi ta cijena kruha mogla završiti na 10 ili 12 kuna, što smatram da je apsolutno nepošteno i da bi cijena kruha i dalje mogla koštati do sedam kuna.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam zastupniče Ivanoviću na replici. Pa da, naravno da danas kroz ovu raspravu kad govorimo o smanjenju PDV-a možda i pušemo na hladno, ali to nas je naučilo dosadašnje iskustvo gdje smo već imali niz poreznih rasterećenja, a to se nije ogledalo u cijenama. Dakle, neko mora reći kako stvari stoje odnosno da je car gol u ovom slučaju da trgovci doista ovaj put ne bi smjeli podbaciti odnosno da trebaju sagledati situaciju i da ne smiju dizati marže nego da trebaju temeljem smanjenja PDV-a smanjiti cijenu hrane jer to je osnovna intencija da se pomogne građanima s jedne strane, a s druge strane u cijelom ovom paketu da pomognemo i poljoprivrednicima. Nadam se da će to tako i biti jer vidim da postoje najave pojedinih trgovačkih lanaca da misle smanjiti PDV na one proizvode koji su se našli u ovom vladinom paketu i pozivam udruge potrošača da zajedno sa vladom prate stanje na terenu i doista objave crne liste onih će raditi protivno ovakvim odlukama.
Gospodin Pavliček.
Poštovana kolegice Petir. Evo danas je ministar Marić rekao da je država sa jučerašnjim danom uprihodovala milijardu kuna više od PDV-a nego u istom razdoblju prošle godine, što znači da određenih sredstava ima u državnom proračunu koje se ponovno mogu koristiti za razne poticaje. Što bi vi evo s obzirom da se prvenstveno bavite poljoprivredom predložili kao najbolju mjeru za spas poljoprivrede u ovom trenutku, znači pored ovih postojećih koje su donesene, što smatrate da je u ovom trenutku najnužnije?
Izvolite.
Hvala vam zastupniče Pavliček na replici. Pa mislim da je nekako nužno naći financijska sredstva kojima bi se nadomjestila ova dosta visoka cijena plavog dizela obzirom da je nismo mogli zaustaviti, a da nemamo gdje zahvaćati jer na plavi dizel nema trošarina. U tom smislu jasno je, znači da bilo koju potporu osmislimo moramo je slati na notifikaciju Europskoj komisiji i u tom smislu se na razini EU pregovara o tim nacionalnim mjerama, ali mislim da se treba pregovarati o zajedničkim mjerama jer ova kriza koja se događa na geopolitičkom planu, a koja ima doista utjecaj i na sve druge segmente mislim da je strašni udar na poljoprivrednike i moramo naći način kako da im pomognemo da izvrše proljetnu sjetvu i da to naprave prema svim standardima, dakle da ne dođe do štednje koja onda može opet kasnije utjecati na prinos.
Gospođa Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Petir, osvrnuli ste se malo na cijenu plavog dizela. Donedavno je bila 6 i pol kuna, govorili smo da je užasno visoka, sada je preko 9. U tim okolnostima bit će teško isfinancirati proljetnu sjetvu. Većina odgovornih poljoprivrednika je veći dio već nabavila, ali plavi dizel ne možete. Uzimate ga onda kada vam treba. No, ja ću se osvrnuti na ulogu robnih rezervi, robnih zaliha u kontekstu nekakvih smanjivanja tih tržišnih turbulencija. Koliko po vama hrvatske robne rezerve ispunjavaju tu ulogu da bi otkupile, znači viškove onda jer sada je pšenica dvije kune i trideset. Kada je bila žetva bila je značajno niža cijena. Znači koliko robne zalihe u Hrvatskoj ispune tu ulogu stabiliziranja tih tržišnih poremećaja i u nekim normalnim, a i u ovim možemo ih slobodno nazvati nenormalnim vremenima. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam kolegice Vučemilović. Ja mislim da je tu problem što u stvari prema zakonu robne zalihe uopće nemaju ulogu u tržišnim turbulencijama i to je ono na što smo mi u Odboru za poljoprivredu bili upozoravali, kao što smo i upozoravali kad se raspravljalo na Vijeću, na ovom paketu ZPP-a i kad se govorilo o kriznom fondu zašto je važno izdvajati sredstva u taj krizni fond i za koje sve svrhe kad se događaju, dakle poremećaji na tržištu ali i kad se događaju i klimatske promjene koje uzimaju danak od mrazeva, suša pa na dalje. Dakle, tu ja vidim problem. Mi bi trebali kroz zakon osigurati mehanizme da robne zalihe budu popunjene i da one mogu i u ovakvim situacijama kad dolazi do poremećaja na tržištu u stvari dati adekvatan odgovor. Vlada je sad bez obzira na ta zakonska rješenja donijela odluku da se robne zalihe zanove i mislim da je to dobra odluka. Ali čini mi se da u zakonskim rješenjima moramo biti precizniji.
Hvala. Gospodin Mandarić.
Hvala. Poštovana kolegice jučer cijeli dan je bilo o poljoprivredi i o hrani, bili ste tu od početka pa do kasno navečer. I današnja rasprava nekako opet s PDV-a sve je to povezano, opet nekako se vraća na poljoprivredu, na proizvodnju hrane. Samo to govori koliko je to bitno. Mislim uvijek je bilo, a pogotovo izraženo sad u ovakvim situacijama. I drago mi je opet tu pojedini zastupnici o tome govore, predlažu, predlažu mjere i samo tako mislim da možemo naprijed. Dok neki tu od naših kolega, pa i naših kolega zastupnika eto možda jer su im neki PR magovi rekli da bi eto u ovo današnje vrijeme bilo dobro neku malu pressicu sazvati pa reći o problemu poljoprivrede. Drago mi je da ipak ima nas ovdje zastupnika koji smo uvijek zapravo na ovim temama [[Upadica Radin: Hvala.]] I to se danas baš, a vas molim samo jedan komentar. Pitanje ovih nepoštenih praksi, ne smanjivanja cijena nego povećanja marži kakva je praksa po europskim zemljama u kojima ste imali iskustva to vidjeti iz prve ruke.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolega Mandariću. Možda da se samo osvrnem kratko na prvi dio. Naravno zastupnici imaju slobodu biti i ne biti na svom radnom mjestu, o tom će kasnije suditi nadam se birači koji ih biraju. Isto tako, mogu se bavit sa temama koje žele, ponekad i dosta površno i paušalno pa onda predlažu neke stvari koje doista se ne mogu dovesti u okvir niti zakonitosti, niti našeg članstva u EU. Ali dobro je dok pokušavamo iz dobre vjere svi zajednički tražiti rješenja. Kad je riječ o trgovcima tu postoje različita iskustva. U nekim slučajevima je država ta koja kroz svoje zakone u stvari regulira pitanje crnih lista, a u nekim državama to rade udruge potrošača. Hrvatska se odlučila da će jačati svoje udruge potrošača i za to je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja odredilo financijski iznos gdje će im pripomoći da budu za to osposobljeni [[Upadica Radin: Vrijeme.]] I u tom smislu vjerujem da ćemo imati dobre informacije i njihovu aktivnost na zadovoljavajućoj razini.
Hvala. Gospođa Vučemilović. Hvala da, nema više replika. Gospođa Vučemilović ima svoj nastup sada. Izvolite, mikrofon je vaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas govorimo o jednom paketu kao što je kolega Mandarić rekao nije dobro mijenjati poreznu politiku ali to sve vrijedi za ona normalna, redovna vremena a mi zadnje tri godine živimo u vrlo turbulentnim vremenima gdje nekako idemo iz krize u krizu. I sada kad gledamo ovu zdravstvenu krizu iz koje smo mi izašli čini nam se dosta blaga i benigna u odnosu na ovo što se događa u Ukrajini. I to su činjenice. I naravno u vremenima krize svi odmah krenemo u one dvije ključne stvari o kojima suverene države itekako vode računa, a to su energetika i hrana. I ovaj paket mjera kojima se smanjuje PDV je nešto što treba pozdraviti. Uostalom i vladajući to imaju u svom programu. znači sav PDV na hranu se treba u ovom mandatu smanjiti, to je dio programa ove Vlade. Što se tiče onog redovnog smanjenja PDV-a koje je isto obećano sa 25 na 24% njega još čekamo naravno, nadamo se da ćemo ga i dočekati, ali kad smo mi već sad sve ovo ovako premrežili sa tim stopama, pitanje je hoće li biti uopće potrebe za tim. No sve ovo dovodi, moramo uvijek gledamo malo širi kontekst, znači ako ovo sve smanjujemo to će smanjiti prihode odnosno prihodovnu stranu državnog proračuna. S druge strane imamo i tu rashodovnu stranu koja nikako da se smanji, čekamo te reforme, reformu zdravstvenog sustava, javne uprave svega toga to već čekamo jako dugo i znači trebat će sve isfinancirati pa čak i pojačano financirati sada i troškove za obranu. Vidimo da nam nedostaje protuzračna obrana, treba ju zanoviti, treba kupiti nešto novo. I činjenica je da ono što ja evo već neko vrijeme govorim to je da je došlo krajnje vrijeme da se i neki drugi porezni instrumenti aktiviraju, a to je porez na imovinu jer Porezna uprava je na imovinu koja nema porijekla znači za koju se ne može utvrditi izvor prihoda naplatila svega 35 milijuna kuna. Iz toga proizlazi da je u Hrvatskoj manje-više sve stečeno legalno, platio se porez na dohodak i svi pripadajući porezi, a nekako kad otvorite novine, pogledate medije vidimo da se ide iz afere u aferu. Isto tako kad se krene razgovarati i o cijenama energenata, imali smo tematsku sjednicu, pa i o cijeni poljoprivrednih proizvoda, slobodno tržište je nekakva mantra koja se stalno ponavlja. Slobodno tržište, slobodno tržište, ali mi živimo u državi u kojoj je na ime državnih potpora 2020. isplaćeno 21 milijarda kuna. O kakvom slobodnom tržištu onda razgovaramo? Jako puno potpora, ne samo uvijek se misli to je brodogradnja i poljoprivreda. Nije, jako puno ima industrije i usluga, spominju se vidjet ćemo i sutra na plenarnoj znači tvrtke koje su i u nekakvim sporovima itd. znači nije to baš tako da je u svemu slobodno tržište, da se ne može ništa. I činjenica je da PDV kao glavni punjač proračuna, koji puni otprilike nekih 50% to jednostavno više neće moći tu funkciju neće moći imati u budućnosti, PDV je porez koji je najnepravedniji plaćaju ga apsolutno svi i siromašni i bogati i krajnje je vrijeme da Ministarstvo financija počne ozbiljno razmišljati o drugim poreznim instrumentima gdje bi oni bogatiji malo više punili taj državni proračun. I još ću jednom napomenuti, ovim izmjenama nisu obuhvaćeni mliječni proizvodi, nisu obuhvaćene također i ovo što rade mesoprerade raznorazne znači to bi sve isto trebalo ići u te kategorije i trebalo bi biti obuhvaćeno ovim promjenama.
Hvala. Vrijeme. Gospodin Pavliček prva replika.
Poštovana kolegice Vučemilović. Svaka mjera kojom se rasterećuje budžet naših sugrađana je dobrodošla, no s obzirom da su cijene već zadnjih nekoliko mjeseci kako energenata tako i prehrambenih proizvoda otišle u nebo, zar nije bilo logično da se ovaj zakon ipak donese ranije odnosno da stupi na snagu sa 1. ožujka s obzirom da su vladine mjere bile predstavljene u javnosti polovicom veljače?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolega Pavliček. Pa shvaćam i vladajuće da se oni uzeli 1.4. zbog sezone grijanja i nekakvih obračunskih razdoblja i ima to neku svoju logiku, ali sve ovo bi prošlo dobro da nije bilo invazije Ruske Federacija na Ukrajinu koja je apsolutno poremetila sve, donijela jednu potpuno novu dimenziju i ustvari najviše se odrazila na cijene prehrambenih proizvoda i energije koje su ključne i koje onda posljedično imaju cijeli val poskupljenja jer sa ovom cijenom dizelskog goriva, sa ovom cijenom plavog dizela znači ako prijevoznici dignu cijene naravno da će sve posljedično otići gore i da je trebalo možda i brže reagirati, a i dio za poduzetnike već 1.3. dati mislim da je to sada evidentno apsolutno svakom.
Hvala. Gospođa Petir, ne Mrak Taritaš prvo.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice. Dakle, sigurno ne bi bila danas ovdje i ne bi raspravljali danas o ovom zakonu da nemamo već idemo u treći tjedan rata u Ukrajini, dakle možda bi bilo vezano uz posljedice korone ili covida, ali sigurno ne bi bilo rasprave i ne bi bilo da tog nije bilo. E sad, to su nekakve izvanredne okolnosti i u izvanrednim okolnostima se i traži od svake zemlje da na taj način reagira. Ali mi ovdje moramo otvoriti i temu za ubuduće i temu nekakvog preveniranja. Što zapravo hoću reći? Dakle, mi sad osjetimo i smanjenje PDV-a vezano uz energent vezano uz hranu, ali ne smijemo ni u jednom trenutku zaboraviti gospodarstvenike. Tko će puniti taj proračun? Kako će se puniti taj proračun? Pa taj proračun treba puniti netko tko će radit, netko kome se treba omogućiti da koliko toliko normalno u ovim nenormalnim [[Upadica Radin: Vrijeme.]] vremenima radimo pa me zanima vaš stav vezano uz to.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolegice Mrak Taritaš. Pa u principu to divljanje cijena energije krenulo već sa gomilanjem vojske na granicama Ukrajine i već onda su posljedično krenule cijena plina, pa električne energije, nafte, ugljena i ono što je meni pomalo nelogično i evo imali smo i tematsku sjednicu danas vezano za stanje energenata, Hrvatska još uvijek ima i nafte i plina iz domaćih izvora i mi smo znači država koja ima proizvodnju i nafte i plina. Na kraju se uvijek kaže to su burzovne robe, cijene su takve, ali kao proizvođač valjda bi mi mogli u određenom dijelu ipak kao država investirati jer kao što ste i sami rekli naši proizvođači, poduzetnici su pod velikim udarom i oni to ne mogu amortizirati više. Tako da cijene moraju ići gore posljedično svih proizvoda, definitivno.
Hvala, hvala. Gospođa Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Vučemilović ja mislim da je dobro da je vlada sada reagirala, da nije čekala kraj mandata za kad se predvidjela smanjenje PDV-a na hranu jer je ovaj trenutak kad je to smanjenje doista nužno potrebno. Mi imamo dovoljno pšenice. Ono na čemu bi mogli možda poraditi je pitanje kvalitete i produktivnosti, ali s druge strane uvozimo kruh. Moje pitanje vama je kako povezati tu primarnu proizvodnju sa našom prehrambeno-prerađivačkom industrijom kako bi ustvari taj novac ostao u rukama hrvatskih građana odnosno proizvođača.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Petir. Puno puta smo već o tome razgovarali i svi znamo da Hrvatska proizvodi, prošle godine čini mi se da je bilo 900.000 tuna ovisno o tome kakav je prinos, a trošimo nekih 400.000 tona pšenice što znači da smo i više nego samodostatni. Tako da iskreno govoreći imamo mi dovoljno i kukuruza i uljarica i ove neke okolnosti i ovaj rast cijena s jedne strane ovoj strukturi naše poljoprivrede i odgovara jel i odgovarao bi da ta sva pšenica 10 dana poslije žetve već nije otišla van u izvoz. E sad kako tu kroz postojeće kapacitete i silosa i mlinova koji nisu dostatni za ove količine koje mi proizvodimo naći nekakav balans neku ravnotežu to je pitanje na kojem se treba odgovorno raditi cijelo vrijeme i treba povećavati te kapacitete, a ne da se silosi ruše kao kod mene u Osijeku [[Upadica: Hvala.]] jer eto tamo treba sagraditi šoping centar ili ne znam stambenu zgradu.
Gospođa Puljak.
Evo poštovana kolegice dobro ste rekli kad ste kazali, govorimo stalno o slobodnom tržištu, a od slobodnog tržišta zapravo vidimo kolike milijarde idu u potpore razno razne i koliko zapravo svako malo imamo i nekakvih skandala nacionalnih sa tim, sa tim potvrdama, dakle toliko o slobodnom tržištu u Hrvatskoj. A zanima me vaše mišljenje, nisam dobila bila odgovor danas od ministra, nema ga više tu, o tome dakle kako kontrolirati prihode i rashode u proračunu i kada će vlada i hoće li uopće, je li spremna biti na to, na kontroliranje javnih rashoda odnosno na smanjivanje javnih rashoda. Krenuti dakle u one neke reforme koje stalno spominjemo, svako malo, a uvijek nalazimo neki razlog zašto ih baš sad ne pokretati, pa je tako eto i kriza valjda razlog da ih ne pokrenemo jer eto nije u doba krize vrijeme za smanjivanje rashoda. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolegice Puljak, pa meni taj sustav potpora vrlo često izgleda po onoj znate uzimamo svima dijelimo podobnima i važno je imati joker zovi, a to smo najbolje vidjeli po optužnici protiv ministra Horvata. Nažalost ima toga još. Ono što je ključno kod reformi to je da se one obično rade u vremenima koja su dobra jel. Ako u onom prvom mandatu vlada nije napravila niti jednu reformu osim reforme čini mi se blagdana onda očekivati da će sada raditi reforme je iluzorno. Ono što smo vidjeli vezano za zdravstveni sustav to smo vidjeli u ovoj zdravstvenoj krizi koji su to problemi i u stvari smo vidjeli da on počiva samo na entuzijazmu naših zdravstvenih djelatnika. Evo najiskrenije, a neke ozbiljne reforme čini mi se da ćemo još pričekati.
Hvala. Gospodin Brumnić.
Zahvaljujem. Kolegice na kraju ste se dotakli teme mlijeka. Mene strašno zanima od 2 kune i čini mi se 70 lipa koja je otkupna cijena mlijeka, do 17 kuna kada dođe u trgovinu jogurt tko je taj tko generira ono što kažu ruce u ovom slučaju. Ovdje se govori o poticajima. Praktički svi osim samog proizvođača koji dobije 2 kune i 70 su stranci i mljekarska industrija u Hrvatskoj na čelu sa Lactalisom i trgovački lanci su praktički u stranom vlasništvu. Mene zanima što vi mislite o tome i što mislite gdje je ta razlika u cijeni odnosno tko uzima dobit i što bi država mogla ili trebala napraviti?
Izvolite odgovor.
Proizvodnja mlijeka je u ovom prošlom mandatu Plenkovićeve vlade na farmama pala 11%. Znači mi imamo sve manje, mi smo imali jedno vrijeme kada se stvarno jako ozbiljno ulagalo u domaću proizvodnju mlijeka, nažalost nije se nastavilo s tim i danas imamo sve manje i manje farmi i o tome se često govori. To je nekakav koji, koji nije dobar jer u konačnici velika većina ovog mlijeka pogotovo trajnog koje se kupuje uopće nije iz Hrvatske nego dolazi u prahu i onda ovaj i te 2 kune i 30 ne ostanu u Hrvatskoj nego manje-više jel sve, sve ide u izvoz. Dobro još uvijek imamo u domaćem vlasništvu Vindiju, jel, jednu veliku tvrtku, ali opet da su tu naši primarni poljoprivredni proizvođači u vrlo lošem položaju to je činjenica jer u konačnici svi zarade više [[Upadica: Hvala vrijeme.]] nego oni.
Hvala, vrijeme. I sada je na redu g. Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, predstavnici ministarstva. U načelu se slažemo sa predloženim paketom mjera koji su predloženi još u veljači glede zadržavanja postojećeg standarda hrvatskih građana i smanjenja daljnjeg udara prvenstveno na rast cijena. I stoga će Hrvatski suverenisti podržati ove izmjene i dopune Zakona o PDV-u, međutim smatramo da smo o ovome trebali raspravljati još tijekom veljače. Naime, Vlada je svoju odluku prezentirala polovicom veljače i bilo je sasvim dovoljno vremena da se ovaj prijedlog zakona izglasa i da stupi na snagu sa 1. ožujka. Naime, cijene energenata i cijene prehrambenih proizvoda, ali i usluga nisu počele raste jučer nego rastu već nekoliko mjeseci i to se vidi možda i najbolje po prihodima koje je država uspjela zahvaljujući PDV-u uprihodovati u zadnjih 2,5 mjeseca odnosno sa jučerašnjim danom gdje je ministar rekao da smo milijardu kuna više uprihodovali u državnu blagajnu nego u istom razdoblju prošle godine. I sada se postavlja pitanje koliko će ove mjere polučiti onaj rezultat koji svi očekujemo s obzirom na novi momenat, a to je ukrajinska kriza gdje je došlo do dodatnog poremećaja kako na tržištu prehrambenih proizvoda tako i na tržištu energenata i koliko će upravo zbog svega toga pojedinci loviti u mutnom odnosno hoće li svi svoj finalni proizvod smanjiti za onaj postotak za koji se smanjuje PDV ili će pak imati opravdanje da su im ulazni parametri drastično poskupjeli i da nisu u mogućnosti smanjiti finalni proizvod odnosno da na kraju naši građani to neće osjetiti na svom kućnom budžetu, a s druge strane državna blagajna će naravno to osjetiti. No ono što je možda trenutno najveći problem, a to je da je gorivo jedna od glavnih stavki u budžetima gotovo svih obitelji u Hrvatskoj i sa se cijena goriva u biti prikazuje kasnije u finalnoj cijeni gotovo svih proizvoda i usluga i ovdje mora država više intervenirati. Naime, od recimo prosječne cijene litre benzina na današnji dan od 13 kuna 2,6 kuna odlazi na PDV 20%, 5 kuna i 20 lipa odlaze na trošarine dok ostalih 5 kuna i 20 lipa odlazi na samu izvornu cijenu litre benzina kao i na maržu samih trgovaca. I ovdje definitivno ima još prostora iako je rekao da se određenim subjektima vraća kasnije kroz povrat PDV-a dio uplaćenog iznosa na trošarinu, postoji mogućnost kroz vaučere i sl. smanjiti ljudima cijenu goriva. Ugledajmo se ovdje na neke susjedne države kao što je Mađarska jer upravo kroz ovo možemo najviše utjecati na finalni proizvod, na finalnu cijenu proizvoda. Bojim se da ćemo kroz ove mjere i smanjenje PDV-a uskratiti državni proračun za određeni financijski iznos, a da to u konačnici građani zbog cjelokupne situacije oko Ukrajine i stalnog rasta cijena neće osjetiti u svojim proračunima obiteljskim. I to je vrlo, vrlo opasno i tu treba posebice obratiti pozornost da se ove anomalije što manje pojavljuju jer kad se već ovakva mjera donosi koja će vjerojatno donijeti mislim velikom većinom svih zastupnika da onda tu mjeru osjete i hrvatski građani. Hvala lijepa.
Hvala. Prva replika gospođa Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pavliček dotakli ste se cijene nafte i te strukture jel, mi kroz cijenu goriva plaćamo i HŽ i Hrvatske ceste i svašta nešto, nije to samo trošarina i PDV puno je tu nekih fiksnih naknada. Ali s druge strane Hrvatska proizvodi naftu, znači mi imamo sirovu naftu koja ide u Mađarsku na preradu. Naše dvije rafinerije stoje i Rijeka i Sisak, Sisak je konzerviran jer eto ne udovoljava nekim ekološkim standardima, ali u ovim situacijama mislim da to i nije baš visoko na listi prioriteta. Pa mene interesira vaše mišljenje vezano za to šta mi možemo kao država napravit, koliko je to nekakva naša suverena politika ako mi našu naftu šaljemo u Mađarsku na preradu umjesto da ona se prerađuje u Sisku i umjesto da s njom ovdje možemo korigirat jer u Mađarskoj je litra [[Upadica Radin: Hvala.]] benzina 9 kuna i 17 lipa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Ovo je odlično pitanje, ali nažalost za ministra Ćorića. Hrvatska je nažalost itekako energetski ovisna država i prilično malo se tu radi na pravoj energetskoj neovisnosti. Naime, prije mjesec i pol dana po statističkim podacima Hrvat sa prosječnom plaćom je mogao kupiti 643 litre benzina, jedan Nijemac je mogao kupiti 1706 litara, a jedan Švicarac čak 2748 litara benzina. Danas je ta situacija drastično gora po Hrvate, to samo pokazuje kakav je standard naših građana i definitivno vladine mjere buduće moraju ići u ovom smjeru, a to je ako ne privremeno smanjenje trošarina odnosno uvođenje plivajućih trošarina ili smanjenje stope PDV-a privremeno na samu cijenu benzina odnosno goriva.
Gospođa Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Pavliček, kada sam se pripremala za ovu raspravu htjela sam vidjeti ustvari što neovisni ekonomisti govore na koji način iz njihovog kuta gledišta će ovo smanjenje PDV-a ustvari dati određene benefite i onda sam našla njihove izjave prije nego što je vlada odlučila smanjiti PDV gdje oni pozivaju vladu da smanji PDV. Sad kad je vlada odlučila smanjiti PDV oni kažu smanjenje PDV-a neće ničem doprinijeti. Tako da hoću reći da se stvari uvijek mogu promatrati i sa jednog i sa drugog stajališta. No, ono što mislim da nam je svima zajedničko da mi doista želimo vidjeti da ovo smanjenje PDV-a utječe u konačnosti na potrošačku košaricu. E sad u tom smislu ste i vi izrazili određene dvojbe. Ja se nadam da više nećemo svjedočiti onim situacijama kada trgovci u stvari umjesto da smanjuju cijene ih povisuju jer mi se čini da ovi neki instrumenti na kojima se radi sa udrugama za zaštitu potrošača bi mogli dati rezultate. Zanima me kakvo je stanje primjerice u Vukovaru ako ste uspjeli popratiti u zadnje vrijeme, ima li naznaka za smanjenje cijena?
Izvolite, odgovor.
Pa mi smo imali u velikoj većini trgovačkih lanaca diljem Hrvatske već najavu da bez obzira što ovaj zakon stupa na snagu tek sa 1. travnja da će oni smanjiti već sa 1. ožujkom određene cijene prehrambenih proizvoda itd., međutim najveći je problem upravo ova kriza u Ukrajini gdje je definitivno došlo do dodatnog poremećaja tržišta i mislim da upravo preko udruge potrošača pa ako treba ići i u tzv. liste srama i objaviti one koji se ipak ovoga ne drže jer ako je ovo ipak dobra odluka i donesena u dobroj vjeri da se koliko toliko sačuva postojeći standard hrvatskih građana onda se toga ipak toga svi trebamo držati i svi trebamo nekako zajedno prebroditi ovu krizu, a ne da se u ovoj krizi pojedinci, prvenstveno mislimo tu na trgovačke lance bogate na uštrb hrvatskog građana i na uštrb hrvatskoga proračuna.
Hvala, nemate više replika i sada je na redu gospodin Zvane Brumnić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolege drugi put danas za ovom govornicom pa ću se malo odmaknuti od toga što sam govorio prvi put i pokušat na neki način možda pomoći ovim kolegama s desne strane koji trenutno vode državu da razmisle o tome što je njihov zadatak u trenutku kad imaju odgovornost vođenja državom. Pa na neki način kad govorimo o energetskoj neovisnosti RH onda ju možete postići na 2 načina. Ili da pronađemo naftu na svom području što je onako malo teže ili da koristite manje energije što se može postići relativno lakše. A to je tako da imamo energetski učinkovite zgrade, to je tako da na krovove naših kuća postavimo solare i onda si postavite pitanje ako je to tako jednostavno, ako je to svima jasno zašto ova vlada ne ide u tom smjeru, zašto na solarne ćelije, dizalice topline imamo najveći PDV. Ja predlažem da jedna od mjera, a to sam predložio i u amandmanu na ovaj zakon jednostavno bude smanjenje stope PDV-a na te proizvode. Jer ja sam siguran da uz rast ovih cijena energenata bi se ljudima isplatilo uložiti u ajmo reći obnovljive izvore energije u vlastitom domaćinstvu jer bi im to smanjilo cijenu, jer bi im to olakšalo život. Onda idemo malo razgovarati o prijevozu. Svi smo ovdje svjesni ako je cijena benzina veća da ćemo se teže voziti vlastitim autom. Logika bi bila da javni prijevozi u ovoj zemlji budu dostupni svim građanima. Što znači da budu dostupni? Da ima dovoljno linija i da ih ima sa svakog područja. Kad o tome govorimo onda ne treba tu gledati velike gradove nego ove manje sredine. Netko je od kolega rekao kroz cijenu goriva plaćamo ulaganje u željeznicu. Ta željeznica u ovoj zemlji je potpuno neefikasna. Ja mislim da bi bilo puno pametnije da ova vlada razmisli o tome da ojačaj javni prijevoz u RH. Onda kad pogledate ovaj prijedlog zakona, a i na to smo dali amandman je pitanje kod pčelara zašto je za pčelare nabava njihovih košnica i onih veterinarsko medicinskih proizvoda oporezivana po većoj stopi nego kod drugih poljoprivrednih proizvoda. Mislim da je to potpuno nelogično da nije prihvaćen taj amandman, oni su ga dali u obliku ne amandmana nego prijedloga vladi, moram priznati nije mi jasno. Tu je netko od kolega govorio i o živoj i o smrznutoj ribi. Ja stvarno ne razumijem tko smatra da je logika da smrznuta riba košta više od žive ribe pogotovo što postoji nekakav trošak smrzavanja. Mislim da bi bilo logično da se i to izjednači. Tako da pozivam kolege s desne strane da razmisle na koji način dugoročno možemo zaštiti što našu proizvodnju, što naše gospodarstvo. Ovdje smo prije ovoga govorili o poljoprivrednim proizvodima. Tih poljoprivrednih proizvoda odnosno mogućnosti proizvodnje tih poljoprivrednih proizvoda u RH je više nego dovoljno. Ono što je pitanje, da li mi u nekakvom trenutku štitimo proizvođača tih proizvoda da u trenucima kad ga budemo trebali ga imamo. Najbolji primjer je ustvari mlijeko odnosno stoka u RH gdje u trenucima kada smo imali nekako povezanu proizvodnju i preradu toga je toga bilo bitno više nego što je danas i bitno se poštenije raspodjeljivala dobit. Kolegica je spomenula Vindiju, praktički Vindija je ostala jedini još naš proizvođač mlijeka koji korektno sudjeluje sa svojim podproizvođačima u procesu stvaranja hajmo reći mliječnog proizvoda.
Hvala lijepa. Gospodin Lenart, prva replika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Brumnić, što se tiče znači solarnih panela, tj. proizvodnji struje iz obnovljivih izvora trebalo bi poticati što više jer se pozivamo na to da trebamo sve više proizvoditi takve energije. I ova mjera koju ste vi rekli svakako bi dobro došla možda bi potaknula ljude da investiraju više na svojim krovovima i proizvodnju takve energije. No međutim, s druge strane imamo HEP koji otprilike na krov, koji možete staviti 10 ili kilovata oni vam dozvoljavaju prema vašoj potrošnji da stavite negdje između tri i četiri jer ne smijete biti u višku da bi prodavali HEP-u struju koju oni plaćaju po 0,8 i onda vas tretiraju kao industriju koja prodaje struju i dolazite u velike probleme. Znači s jedne strane poticaj bi svakako dobro došao, ali dok god HEP se ovako ponaša, dok je politika Vlade ovakva da ne možete prodavati struju u mrežu i pri tome naravno nešto zaraditi ako ste investirali nema smisla ništa drugo raditi dok se to ne promijeni. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Ja sam u svojoj prvoj raspravi se dotaknuo HEP-a govoreći da je to naš kompanija koja ima najveću dobit u Republici Hrvatskoj. I taj HEP i Vlada koja njime upravlja radi ono što je u interesu HEP-a, a ne što je u interesu građana. Ovaj prijedlog koji sam ja ovdje iznio vezano za PDV naravno da bi trebao biti proširen na mnoge druge dijelove naših zakona em što se tiče HEP-a, em što se tiče poticanja obnovljivih izvora, em što se tiče načina plaćanja i predaje te proizvedene struje u mrežu. Tako da ja kažem na neki način pozivam kolege s desne strane da razmisle. Što više toga proizvedemo u ovoj zemlji to ćemo manje morati uvoziti. Ta priča o liberalnom tržištu funkcionira sve dok funkcionira onim velikima. Onda kad njima ne funkcionira onda kažu snađite se sami.
Hvala. Gospodin Brčić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega, spominjali ste javni prijevoz. Zasigurno to je u mnogome lakše organizirati, pojačati postojeće linije u većim gradovima. Međutim u manjim gradovima, općinama to je teže rješivo. Primjerice mi smo u Splitsko-dalmatinskoj županiji subvencionirali nerentabilne linije i ja bih rekao rezultat je bio polovičan. Ne znam kako vi mislite da bi se moglo evo u praksi to zaživjeti posebno u ovim raseljenim i često puta velikim prostorima sa manjim brojem stanovnika a koji zapravo imaju najveći problem sa prijevozom do određenog sadržaja bilo školskog, zdravstvenog ili sličnog. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Zahvaljujem. Upravo to je zadatak države omogućiti svim njenim građanima da imaju jednake uvjete za život. To je ono o čemu država treba brinuti. Ja sam u svojoj prvoj raspravi spomenuo da država treba napraviti model u kojem će onaj koji vozi takav javni prijevoz imati određeni što se kaže ruc razuman, ali će ga imati. I ja vjerujem da postoje poduzetnici u ovoj zemlji koji su spremni potpisati ugovore sa državom i raditi za razuman ruc. Kada pogledate jednu Njemačku, jedna Njemačka smatra da je njenom gospodarstvu 7% dobiti dovoljno. Pokušajte primijeniti sličan model na to i ja vam garantiram da ćete naći one koji su zainteresirani to raditi i da ćete na taj način omogućiti djeci koja tamo žive lakši dolazak do škole, da ćete omogućiti onima koji rade da ih to manje košta, da netko iz Dalmatinske Zagore dođe u Split na posao [[Upadica Radin: Hvala. Vrijeme.]] moram priznati ja ne znam kako mu se isplati.
Hvala. Nemate više replika [[Upadica Brumnić: Zahvaljujem.]] Sada je na redu gospođa Anka Mrak Taritaš.Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću se u ovoj raspravi referirati na samo jednom malom segmentu ovog Zakona o smanjenju, odnosno o PDV-u. Naime, referirat ću se na jednu raspravu koju smo imali pred pet mjeseci 21. listopada prošle godine kad smo tu bili do 9 sati navečer i kad smo raspravljali o prijedlogu smanjenja PDV-a na menstrualne potrepštine, uloške, tampone, čašice i sve ostalo. Isti državni tajnik je dio rasprave bio sa nama. Naime, taj prijedlog koji sam uputila u proceduru je bio da se PDV smanji na 5%. To je najniža moguća stopa PDV-a u EU barem za sada. To nije bilo prvi put da je takav prijedlog bio. Prvi put je bilo u travnju 2019. ali tada Vlada nije niti dala, niti se očitovala, niti je prijedlog raspravljen. Kada je došlo lani do rasprave, a kasnije i do glasanja oporbene stranke su ga podržale. Ali HDZ i jedan dio njihovih partnera bili su protiv. Dapače, čak štoviše neke kolegice iz HDZ-a vrlo su srčano i maštovito branile ideju da PDV na menstrualne potrepštine ne treba smanjivati različitim argumentima. Ja nisam moram priznati vjerovala da će ovako brzo doći ovo smanjenje na tu među stopu od 13% ali zaista evo tu smo. Iako mi nije jasno zašto se nije išlo na 5% kao što je bilo izvorno predloženo. I apsolutno mi čak i nije jasno zašto Vlada se na to nije odlučila. Čak štoviše nedavno je i ministar Marić kao što je i rekao sudjelovao na jednom okruglom stolu. Neki od kolegica kojih nema u ovoj sabornici je došla do svojih pet minuta slave iako tad u raspravi 21. listopada nisu sudjelovale da ukažu na tu potrebu. Ja cijenim svakog onog tko misli da to tako treba biti. O čemu zapravo mi govorimo? Mi govorimo o ženskom porezu, govorimo o proizvodima koji su namijenjeni isključivo ženama i takvo previsoko oporezivanje unosi neravnotežu, jednu vrst nepravednosti u porezni sustav. Žene ne koriste menstrualne potrepštine iz zabave, iz hira nego zato što su im te potrepštine neophodne i menstrualno siromaštvo je realna činjenica, ono postoji, ne samo u Hrvatskoj nego u cijelom svijetu. Zbog menstrualnog siromaštva žene i djevojke trpe zdravstvene posljedice, trpe društvene posljedice i trpe psihičke posljedice. Udruga za ljudska prava i građansku participaciju PaRitar je provela istraživanja o menstrualnom siromaštvu u Hrvatskoj. Istraživanje je pokazalo da trećina žena u Hrvatskoj mora štedjeti na ulošcima i tamponima, a 10% se žena ih se uopće ne može priuštiti. To su poražavajuće brojke iz to čim više. Dakle kad je bila ta rasprava svi mi koji smo bili tu zaista način na koji su kolegice iz HDZ-a o tome raspravljali je bio onako, ja sam se osjećala moram priznati loše jer smo se zalagale za smanjenje jednog poreza koji ponavljam je ženski porez, koji ne dijeli na žene po svjetonazoru dal su one lijevo, centralno, desno, ne dijeli, gdje žive, ono govori i razlog zašto je bilo. Kolegice i kolege, 12% hrvatskih žena i djevojaka nema dovoljno proizvoda, a otprilike taj isti postotak ih se uopće ne može ni priuštiti. I o tom smo govorili i mislim da je sad bila dobra prilika. Ja moram priznati da sam ostala ugodno iznenađena kad sam negdje pročitala da će u ovom setu smanjenja jer tad naime nije bilo pravo vrijeme, pred 5 mjeseci nije bilo pravo vrijeme i tad su argumenti bili da nije bilo pravo vrijeme. Ja sam u raspravi rekla ma doći ćete vi do toga i mi ćemo do toga doći ako ne prije, ali u trenutku kad će sve što se dešava na razini EU ići k tome da se smanji, taj trenutak je došao zaista prije nego što sam očekivala. Amandman sam dostavili, koja, koja traži, kojim se amandmanom traži smanjenjem s 13% na 5% jer kroz, na taj način da zaista se odlučimo da to bude 5% onda smo odradili stvar onako kako treba. Ovako smo stvar odradili na pola i mislim da nije dobro da stvari ostaju odrađene na pola nego im budu odrađeni zaista onako kako je to potrebno.
Hvala. Imate replike, prvu repliku je tražila gđa. Puljak.
Evo poštovana kolegice, čuli smo već da nikome zapravo nije jasno zašto 13% zašto ne 5% za menstrualne potrepštine. Evo šta da se kladimo sada evo predložit ćemo amandman da to bude je li 5%, kakvi vi ono, ako je oklada koliko tipujete na to da će taj amandman proći? Evo hvala.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Dakle, ja apsolutno loše prognoziram, pogotovo nas pitaju uoči nekakvih izbora šta prognoziramo ja kažem nemojte mene pitati ja loše prognoziram i loš sam prognostičar. Tako da bih se u ovoj nekakvoj okladi o kojoj vi govorite govorilo o 50:50. Dakle, namjerno smo išli sa raspravom o smanjenju PDV-a s 25 na 5% krajem godine jer je ministar već prije rekao da ne želi da to bude u sredini il na kraju godine pa odnosno sa Novom Godinom kreće novi sustav PDV-a i sve ostalo. Tad je bilo dosta i bili ste tu zajedno sa mnom i čuli ste sve razloge koje smo imali prilike čuti od naših kolegica iz HDZ-a zašto to ne treba i zašto to nije potrebno. I tad smo bili svjesni toga da će jedanput doći i to na red, nejasno zašto nije Hrvatska mogla napraviti iskorak i pokazat zaista da vodi računa i o ženama, ali tako je kako je.
Gđa. Peović.
Hvala. Vi ste kolegice Mrak-Taritaš onda ziheraš u pokeraškoj igri, znači 50:50. To, to nije loša taktika ajmo reć, a žao mi je da nisam ovdje mogla bit na toj raspravi, ali ovim putem stvarno podržavam vaš prijedlog, pogotovo zato što, zašto je važno da se porez na menstrualne potrepštine uistinu smanji na najmanji mogući minimalni? Zato što je riječ o temeljnim ljudskim potrebama, znači ovdje nije riječ o potrošnji nego je ovdje riječ o potrebama i ako uzmemo u obzir da je PDV regresivan porez, znači on jednako udara siromašne i bogate, nema znači tu progresivnog oporezivanja. Važno je da se PDV kad se smanjuje uistinu smanjuje za one potrepštine, ja bi rekla potrebe, koje su svima, koje su svima uistinu nužne, tako da nadam se da će vaš ovaj, vaša opklada biti na onoj strani prolaska tog amandmana.
Hvala, vrijeme. Odgovor.
Hvala lijepo. Bit, dakle ja uvijek nekako se nadam da ipak će voditi računa jer vi o ovom, ovo govorimo o jednom porezu koji zovemo ženski porez. Taj porez plaćate samo zato što ste žena, ne iz hira, ne iz nečeg nego iz bazične ljudske potrebe. Kad o ženskim pravima počnemo razmišljati kao o ljudskim pravima onda zapravo radimo korak naprijed i nešto možemo napraviti. Jedan od argumenata koji je bio i koji sam u raspravi imali prilike čuti je bilo, pa i kad se smanji PDV neće se smanjiti u konačnici cijena na tržištu nego će cijene ostat iste, to što mi smanjujemo PDV tu se neće ništa promijenit. Već sad vidimo da se promijenilo, da postoje pojedini trgovački lanci koji već sad govore i imaju akciju u kojoj stoji da su bez obzira što će ovaj set stupiti na snagu 1. travnja već oni od 1. ožujka smanjili svoje cijene. Dakle, ako napravite dobru akciju promijenit ćete nešto.
I gđa. Raukar Gamulin.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, prije svega hvala vam što ste pokrenuli i to pitanje menstrualnog siromaštva i što ste toliko uporni u tome. Hvala vam u ime svih građanki ove zemlje. Naročito bih sada ponovno podcrtala ovo što ste i vi sami rekli, a ja ću u svojoj pojedinačnoj također o tome govorit 10%, više od 10% žena u RH nema uopće sredstava za menstrualne potrepštine. Pa evo ja bi vas ohrabrila ili potaknula ili predložila zbog čega menstrualne potrepštine zapravo ne bi bile oslobođene plaćanja PDV-a jer već smo hiljadu puta argumentirali da je to naprosto ženski porez. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, onaj prijedlog koji spominjem koji je bio 2019.g. je govorio o tome da idemo sa željom da to bude nula. To nije bilo moguće jer dakle bez poreza možete biti samo one zemlje koje su imale određene uvjete, Hrvatska nije bila u setu tih zemalja i nije mogla to iskoristit. Recimo, Velika Britanija u trenutku kada je napravila Brexit bez obzira što mi o tome mislimo jedna od prvih stvari koje je napravila je porez na menstrualne potrepštine je bez poreza dakle nula, jedna od prvih aktivnosti koje je napravila. 20% djevojaka koje studiraju odnosno djevojaka koje idu u školu ne idu u školu za vrijeme dana koji imaju menstruaciju zato što si ne mogu priuštiti odnosno imaju poteškoću s kupovanjem. I dobro je da smo išli s tom akcijom jel se pokazalo nešto, ima dosta jedinica lokalne samouprave, dosta škola koje zapravo imaju besplatne higijenske uloške i tampone dakle [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] u ovu grupu menstrualnih potrepština i daju ih učenicama odnosno studenticama. Hvala lijepo.
Sada je na redu g. Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice, kolege saborski zastupnici. Samo da se malo nadodam na raspravu kolegice Mrak Taritaš i svih kolegica saborskih zastupnica koje su danas raspravljale, a i prije o ovoj temi, moram reći da se apsolutno slažem, apsolutno podržavam, da vam čestitam na toj borbi i da se nadam da kao što je napravljen iskorak i kad su neki ipak priznali da su pogriješili prije četiri, pet mjeseci da će uvažiti i amandmane koje ste danas sve zajedno spominjale. Što se tiče ovih izmjena u poreznoj politiki, ono što bih volio reći da sa aspekta oporbe sigurno je da podržavamo svaku poreznu politiku koja doprinosi tome da građani nešto plaćaju manje i da im se smanjuje porezna presija. No ono pitanje koje si svatko od nas mora postaviti je koliko dugo traje taj inflatorni pritisak, koliko dugo traju najave da dolazi inflacija i koliko dugo vjerujem da i sami kad odemo u dućan smo mogli vidjeti da se događaju anomalije i promjene u samim cijenama. Traje jako dugo, traje već usudio bih se reći možda i godinu dana i ono što je sigurno i što smo mogli vidjeti je da su neke razvijenije zemlje od nas, počevši od Njemačke već krajem, početkom jeseni donosile određene planove koje su se ticali upravo borbe protiv inflatornih pritisaka koji su dolazili. Zato i danas krećemo u svojim raspravama da možemo podržati ove promjene, ali da mislimo da dolaze pod a) prekasno i da smo opet predugo čekali i pod b) mislimo da definitivno i s njima ne radimo dovoljno i radimo premalo. Zašto to raspravljamo? Zato jer prije svega imamo jednu situaciju da s jedne strane slušamo priče kako se država odriče nečega kroz politiku i kontrole cijene energenata i kroz politiku cijene goriva, no ono što svatko tko ode na stranice ministarstva i izvuče si van podatke kretanja fiskalizacije po mjesecima može zaključiti i može vidjeti je da se puno, puno više prihoduje upravo s aspekta toga da je sve toliko poskupilo i da kad dođemo do toga da se država nečega odriče da nije to baš toliko ogromno kao što se pokušava isprezentirati. I prava i jasna politika bi bila, ne da danas imamo tumačenje al znate formiranje cijena kasni tjedan, dva, ali znate događaju se poremećaji na tržištu plina, nafte nego pravo tumačenje bi bilo da država veli ok, branimo tu cijenu i vidjet ćemo liko će nas to putem koštati. A ne dijelimo nešto što svejedno prihodujemo sa aspekta cijene i sa aspekta poraza koji se plaća kroz tu cijenu. Druga stavka je naravno isto tako nekoliko puta danas spomenuta, a to se tiče cijena onog osnovnog reći ćemo špeceraja gdje isto tako imamo veliki iskorak i porast u samim cijenama i nekoliko puta smo i danas spominjali da jednostavno niti to neće do kraja biti jamstvo, da će cijene pasti za naše krajnje potrošače i za ljude za koje danas i znamo i vidimo da žive sve teže i teže i da nam se opasno pomjera ona granica siromaštva za koju znamo da u ovoj zemlji postoji. Jer jednostavno i danas možemo napraviti usporedbu koliko je platežna moć u Sloveniji, koliko je platežna moću Italiji i usporediti strane lance sa svojim potrošačkim košaricama u Hrvatskoj, u Sloveniji i Italiji i tada ćemo vidjeti što se događa i što nam rade već nekoliko mjeseci. Jednostavno zato smatramo da nije dovoljno samo ovo nego da će država i tu trebati pristupiti prema stranim lancima, krupnom kapitalu koji očito na ovoj krizi lovi u mutnome sa puno više hrabrosti, pa sa puno više usudio bih se reći i pozitivne drskosti da obrani svoje građane, svoje ljude ljudi koji spajaju kraj sa krajem. I ono treće što bi osobno volio vidjeti da ova točka bude konačni breakup point hrvatskih poreznih politika jer nije dovoljno se samo sada vatrogasno i u pokušaju retroaktivnog pozabaviti PDV-om, potrebno je puno više. Potrebno je da konačno iskoristimo i ovu krizu da vidimo kako napraviti naše gospodarstvo konkurentnijim kroz politike poreza na dohodak, ali i što konačno želimo sa svojom javnom upravom, misleći tu sad podosta i lokalnu i regionalnu samoupravu jer znamo da se ona reflektira kroz porez na dohodak na njihove prihode i da li konačno imamo hrabrosti toliko ići reformirati javni sektor onaj nacionalni kroz ministarstva, agencije, zavode da ne nabrajam sve što imamo da bismo otpustili nešto tih poreznih prihoda da li kroz porez na dobit, da li kroz neke druge stvari gradovima, općinama i županijama koji ipak na kraju dana, priznali to neki ili ne servisiraju jako puno potreba naših sugrađanki i sugrađana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani. Dakle na početku treba reći i pohvaliti da smo konačno došli do smanjivanja PDV-a na ulaznice za kulturna i sportska događanja. Do sada su kino ulaznice imale 5%, koncerti 13%. Moram priznati da mi nikada nije bilo jasno i nisam razumjela zašto kino ulaznice imaju 5, a ulaznice za koncert 13$ i jedini odgovor koji se nametao je bio da su određene skupine bolje lobirale od drugih, a neprihvatljivo je da lobiranje utječe na PDV za kulturne programe umjesto da u bazi svake politike bude pažnja na temelje svakog društva, a to su nadam se da ćemo složiti znanost, obrazovanje i kultura. Ako to s druge strane nije bio rezultat lobiranja onda je još čudnija ta razlika tretmana npr. filma i koncerata 5 i 13% PDV-a. To govori nažalost o potpunoj nebrizi za cijelo polje kulture. Tako se paušalno izabrao jedan sektor dok su se drugi zanemarili. Kultura nažalost također u ovoj državi nije nikada baš najbolje stajala. Uvijek je na margini državnih financija i brige pa bi joj PDV od 5% na ulaznice za sve kulturna događanja kroz ove sve dosadašnje godine puno značio. No, sada smo ga dobili i nadam se da tu više neće biti promjena na gore već samo na dolje. Druga stavka o kojoj i ja želim nešto reći je smanjenje PDV-a na menstrualne potrepštine. Doista je cinično da se prije kratkog vremena odbio prijedlog kolegice Anke Mrak Taritaš koja je tražila smanjenje na 5% s nekim argumentima za koje će određene zastupnice vladajuće stranke biti jednoga dana sram ako ih već i nije. Smanjivanje PDV-a na 5% je iz razloga što je to PDV koji plaćamo samo zato što smo žene i točka. Najlakše se sprdati i ismijavati. Kolegice iz HDZ-a pa vi iste koje ste sad tu sprdate, za godinu dana ćete glasati za ovaj porez kad EU donese direktivu i reći kako je to potrebno i kako vlada vodi računa o ženama. Kad veliki vođa kaže da to treba onda ćete reći da to treba. Ismijavate se ženama koje plaćaju porez samo zato što su žene rekla je tada Anka i eto nije prošlo ni 5 mjeseci i vi ćete izglasati smanjenje. No, po najnovijem popisu stanovništva u Hrvatskoj živi 2 miliona 13 tisuća 963 žene, dakle 51,7% stanovništva RH. Po podacima iz istraživanja koje je napravila Udruga za ljudska prava i građansku participaciju Pariter trećina žena u Hrvatskoj prisiljena je štedjeti na ulošcima jer su im preskupi. Dio njih zbog previsokih cijena kupuje manje kvalitetne menstrualne potrepštine dok više od 10% građanki Hrvatske nije u mogućnosti kupiti dovoljno uložaka da bi ih redovito mijenjale. Podjednak postotak znači 10, preko 10% njih ne može si uopće priuštiti uloške. Dakle, više od 200.000 žena u Hrvatskoj ne može si uopće priuštiti uloške. Split, drugi po veličini grad u RH po najnovijim podacima ima 160.000 stanovnika znači jedan cijeli Split plus četvrtina Splita si ne može uopće priuštiti menstrualne potrepštine. I to je smatram prestrašan podatak, barem mi žene bismo to morale razumjeti. Jedna djevojka od 17 godina kaže, a ništa zamotam wc papir. Kad nemam toga onda stavim krpu ili ne idem u školu što drugo, ako moram u školu onda stavim wc papir i kad dođem u školu zamolim neku prijateljicu da mi da uložak, da ako ne procurim onda ga držim do drugog jutra. Imam, koristim i krpu. Staru majcu izrezanu tako da ju mogu 2 puta omotati oko gaćica. Navečer ju zamijenim drugom krpom i onda ju operem na ruke da bude brže suha. Izostanem s nastave zbog menstruacije kad nemam uloške ili wc papir jer je teško s krpom obući hlače. Nadoknadim to nekako, ali lakše bi mi bilo da to ne moram da mogu ići na nastavu normalno. I da, sram me je. I tako više od 200.000 žena u Hrvatskoj. Onih koje uopće nemaju za menstrualne potrepštine. I zašto mi dozvoljavamo da mlade žene u 21. stoljeću i to 5 do 7 dana svaki mjesec iz godine u godinu moraju to trpiti. Nije li ispovijed ove djevojke dovoljna da se smanji taj PDV na 5%? [[Upadica: Vrijeme.]] S druge strane silikonski implantati i oni potrebni i oni za hit isto imaju 5% [[Upadica: Vrijeme gospođa Raukar.]] Toliko o prioritetima vlade. Hvala, gotova sam, [[Upadica: Vrijeme.]] hvala.
Ne, ne, nemojte otići mislim ako želite možete, ali vjerojatno ćete htjeti odgovoriti na repliku. Gospođa Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice kad sam slušala vaše obrazloženje, dakle ova svjedočanstva brojnih žena koje nemaju dovoljno sredstava za osiguranje osnovnih potrepština koje su im potreba iz nužde, ne iz luksuza osjetila sam susramlje iz razloga što se Vlada RH nije udostojila u obrazloženju ovakvih izmjena zakona gdje ne prihvaća snižavanje stope PDV na te potrepštine na 5% čak niti obrazložiti to na dostojanstveniji način nego što je učinila. Pa kaže sniženjem stope PDV-a na 13% za menstrualne potrepštine smanjilo bi se porezno opterećenje što bi poreznim obveznicima omogućilo da samostalno odlučuje na koji će način usmjeriti razliku nastalu zbog sniženja stope PDV-a uopće ne uzevši u obzir da nije poanta u usmjeravanju ušteđene razlike nego je poanta u osiguranju svakoj ženi jednakih uvjeta za život.
Odgovor. Izvolite.
Da, poštovana kolegice hvala vam na pitanju i hvala vam na konstataciji. Mislim da se radi naravno o stoljetnoj neravnopravnosti, o tome da se isto tako na žalost i u Vladi i u ovom Saboru razgovaramo o brojkama a zaboravljamo da te brojke su pojedinci i pojedinke u ovom slučaju. Zato sam namjerno uzela ovaj iskaz ove djevojke od 17 godina koja od svoje 11 ili 12 godine svaki mjesec 5 do 7 dana svake godine, svaki mjesec ne zna kako će ići u školu. Ja mislim da je nama svima potrebno, svima zajedno sve te postotke i sve te brojke pretvoriti u ljuske sudbine i vjerujem da ćemo onda biti i humaniji i bliže građanima i rješavanju njihovih pravih, istinskih problema. Zahvaljujem.
Evo sad nema više replika. Hvala. Gospođa Karolina Vidović Krišto je sad na redu. Izvolite.
Dame i gospodo, u našem hrvatskome Ustavu zapisano je da porezna politika mora biti pravedna što će reći porezna opterećenja moraju biti i pravedno raspoređena. Pravedno raspoređeno znači imati jednak tretman pred zakonom u pogledu plaćanja poreza ili konzumiranja pojedinih poreznih potpora. Jer jedan učitelj, poljoprivrednik ili inženjer prije nego što dobije osobni dohodak najprije mora platiti porez. To je automatizam. U Hrvatskoj na žalost svjedočimo otvorenoj poreznoj nepravdi, jer taj učitelj poljoprivrednik ili inženjer je sigurni uplatitelj u proračun, ali ni jedan od njih primjerice nije korisnik kredita HBOR-a. A kao što znamo HBOR dijeli kredite za koje u sto postotnom iznosu jamči državni proračun. Taj HBOR pak ima gotovo tri milijarde kuna kredita koji su dospjeli, a nisu naplaćeni. Postavlja se pitanje tko su ti poduzetnici koji su dobili povlaštene kredite od HBOR-a a ne plaćaju ih. Drugo logično pitanje koje se postavlja koliko je tih kredita u zadnjih 10 godina oprošteno ili kako se to stručno naziva otpisano. Jer to što HBOR otpiše platiti mora poljoprivrednik iz Županje ili ugostitelj iz Zadra plaćajući naravno svoj porez i upravo je ovo ključno pitanje za državu Hrvatsku. Ovdje nazočni predstavnik Ministarstva financija, njegov ministar i ostali bliski suradnici koji bi trebali skrbiti za efikasno i dobro upravljanje sredstvima hrvatskih građana te pravičnu poreznu politiku oni rade upravo suprotno. Oni se na izrazito netransparentan način brutalno obračunavaju sa velikom većinom hrvatskih građana, a istodobno za povlaštenu, usku kastu primjenjuju posebne propise i omogućuju im besramno bogaćenje. Ministarstvo financija ima različite nadzorne službe, te zaposlenike koji djeluju u tim službama, a mi svjedočimo neviđenoj pljački hrvatskog proračuna. Uzmimo zadnju aferu vezanu uz bivšeg ministra Horvata u kojoj su Milorad Pupovac i potpredsjednik Vlade Slobodan Milošević isplatili poticaje svojim prijateljima koji uopće nisu bili predviđeni u proračunu. Kako je to moguće ako postoji proračunska nadzorna služba u Ministarstvu financija, što je ona radila. Svakome je jasno da ako netko ne plaća porez da automatski drugi mora platiti više, jer mora platiti ono što ovaj ne plaća. Svi mi znamo i to nama testiraju sve ozbiljne međunarodne ekonomske institucije da imamo previsoke poreze i za građane i za gospodarstvo. Razlog? Razlog je vrlo jasan. Jer ako samo za Uljanik hrvatski porezni obveznici isplate 6 milijardi kuna, onda je jasno da netko mora financirati tu besramno visoku korupciju. Doista Ministarstvo financija jest anti Robin Hood. Za obične građane se primjenjuje ovršni zakon, jedan zakon kakvog nitko, nitko u Europi ni u Europskoj uniji nema, koji je brutalan i nepravedan. Tim se zakonom i najmanji iznosi prisilno naplaćuju sa nevjerojatno visokom naknadom samo za ovršni postupak. Istovremeno Ministarstvo financija i Državna agencija HANFA štite lihvarske agencije da pljačkaju hrvatske građane i to otvorenim kaznenim djelima zelenaštva. Usput budi rečeno jedna od načelnica u HANFA-i je sestra ministra Zdravka Marića, a šefica HBOR-a je kuma ministra Zdravka Marića. Možemo konstatirati da protu ustavna porezna nepravda začinjena sa otvorenom korupcijom i nepotizmom razara Hrvatsku državu, te obespravljuje veliku većinu hrvatskih građana. Ove izmjene zakona neće imati nikakvog efekta za hrvatske porezne obveznike. Hrvatskoj treba potpuni zaokret u poreznoj politici pogotovo u stvarnoj primjeni poreznih zakona. Te promjene naravno ne mogu provesti osobe koje su dokazano duboki ogrezle u korupciju konkretno ministar Zdravko Marić i njegov šef Plenković. No vrijeme polaganja računa sigurno dolazi.
Dobro. Kao što ste vidjeli, nisam vas prekinuo da ne izgleda to instrumentalno ali … [[Govornik se ne razumije.]] Zakon o porezu na dodanu vrijednost nije spomenut niti jednom, a radi se o tome. Samo želim to reći nek' ostaje u zapisniku. Ali imate sada priliku u odgovoru na repliku gospodina … [[Govornik se ne razumije.]] da ga spomenete.
Oprostite vi ste se meni obraćali nešto vezano za moje izlaganje? [[Upadica Radin: Je da.]] Nisam vas razumjela.
…/Upadica Radin: Pa niste spomenuli Zakon o porezu na dodanu vrijednost, govorili ste sve o drugim stvarima./…
Vi mene pozivate na red da nisam govorila o PDV-u? [[Upadica Radin: Je, je.]] Pa ja ću vama gospodine predsjedavajući reći da sve ovo što sam navela u svojoj raspravi jest razlog zašto je hrvatski proračun stalno u tako katastrofalnom stanju i zašto hrvatski građani teško žive i zašto nas ovdje u HS vladajući magle sa nekakvim stopama PDV-a umjesto da stanu u obranu hrvatskih građana i zaustave korupciju u koju su oni sami umočeni. EU nam je atestirala 60 milijardi…
Gospođo, gospođo, jeste završili, gospođo jeste završili, morat ću vam dat opomenu, jeste završili?
Pa al nemojte me opominjat za stvari koje nisu vezane uz moju raspravu.
Jer vi, jer vi, vi ne polemizirate sa mnom nego sa Poslovnikom HS…
Pa ja vam onda predlažem da poslušate i snimku moga govore jer ja sam itekako bila u temi.
…koji je, koji je, koji je organski zakon. Vi polemizirate sa zakonom, to želim, to vam želim reći. Sa mnom možete polemizirati koliko hoćete, ali sa zakonom ne. Gospodin Lenart, izvolite.
Sa Poslovnikom mislite?
Sa Poslo, to je zakon, Poslovnik je zakon.
Ja sam bila u skladu sa Poslovnikom u ovoj temi.
I to, i to organski zakon jer se sa većinom svih zastupnika donosi.
Ja vas pozivam da drugi put slušate pomno moju raspravu.
Izvolite g. Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolegice Karolina, vi ste ovdje dotaknuli ste jedne dimenzije koje se mnogi boje dotaknuti i o njoj pričati. Ja sam uvjeren kad bismo mi to mogli svesti na nulu da bi stopa PDV-a u Hrvatskoj za sve mogla bit 15% koliko se toga proljeva. Nije to sad samo vaša tvrdnja, znači postoje nekakvi dokazi stranih službi da se u Hrvatskoj ukrade 60 milijardi, što je značajno u odnosu na, na hrvatski proračun i svakako ovo je tema, doduše možda ne razumiju svi o čemu ste vi željeli reć. Ali što se tiče kredita HBOR-a mnogi poljoprivrednici ga ne mogu dobiti jer nemaju dovoljno dobru vezu ili je to tolika papirologija, a znam za mnoge da ga nisu vratili, da im je on otpisan i da je to podizanje njihove konkurentnosti jer se radi o stvarno značajnim sredstvima. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani kolega Lenart. Da, što se tiče kredita HBOR-a i baš vezano uz ovu temu važno je možda i dobro je podsjetiti hrvatske građane na dva slučaja kojima je itekako kumovao ministar financija Zdravko Marić jer je on upravo predsjednik nadzornog odbora HBOR-a. Prvi slučaj je slučaj Krš-Pađene. U trenutku kada je taj projekt zapravo već bio propao jer je kasnio i upravo zbog tih kašnjenja je trebao biti raskinut ugovor s državom tada HBOR dodjeljuje tom propalom projektu 600 milijuna kuna kredita HBOR-a. A drugi slučaj koji nikako ne smijemo zaboravit isto se veže uz aktualnog ministra financija Zdravka Marića je 900 milijuna kuna kredita HBOR-a tada za Agrokor, u trenutku kada je čak i HNB i međunarodne institucije konstatirale da se ne smije kreditirati Agrokor, sve na teret hrvatskih poreznih obveznika.
Hvala. Dopustio sam da kažete sve što ste imali reći i ovaj sada je na, dopustio sam, sada je, ali rekao sam ono što mislim. Gđa. Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Evo ja neću dugo samo ću iskoristit priliku da još jednom pozovem sve da podrže amandman kojim će se visina PDV-a na menstrualne potrepštine sa 13% koliko je predviđeno ovim izmjenama zakona staviti na 5%. Dugo smo pričali o tome, evo pozivam sve one koji shvaćaju da to nije nikakav luksuz ženama već nužda, dakle da ne mogu izabrati hoće li to koristiti ili neće, da ima mladih cura, djevojaka, djevojčica koje to sebi ne mogu priuštiti odnosno barem one kvalitetne proizvode ne mogu priuštiti. Evo kad već mijenjamo i po hitnoj proceduri mijenjamo u ovoj krizi i smanjujemo iznose PDV-a evo prihvatimo i tu je li jedan veliki korak naprijed, pa smanjimo sa 13 na 5%. I još jednu stvar, eto dakle neću o tome više duljiti, ja vas zaista evo pozivam da, na, kad dođe red na glasanje slijedeći tjedan da budete tu solidarni sa 50% stanovništva Hrvatske. A jednu stvar koju sam evo komentirala o tome da treba voditi računa o prihodima i rashodima proračuna, dakle kako nadoknadit, nadoknadit ovu razliku, ko će financirat razliku koja će nastat u proračunu zbog smanjenja ili trošarina ako se ikad dogode ili PDV-a i povećanja nekih rashoda putem transfera je li raznim skupinama. Dakle, ono što sam komentirala sa ministrom ti rashodi se ili nadoknade povećanjem nekih drugih poreza ili smanjenjem nekih drugih javnih rashoda ili deficitom odnosno puštanjem rasta javnog duga ministar je evo rekao i obećao je da neće doći do barem u krizi neće doći do povećanja nekih drugih poreza. Što se tiče javnih rashoda, reformi javne uprave, reformi ne znam ustroja, teritorijalnog ustroja itd. evo čulo se je ovdje i s ove pozornice, sa sabornice ovdje da kriza nije vrijeme za te reforme, al zapravo evo nikad nije vrijeme za reforme. Ja bi rekla da i u vrijeme požara je isto tako vrijeme za gradit protupožarnu zaštitu, pa onda i ovo vrijeme treba iskoristit za započeti te stvari. Što se deficita i rasta javnog duga tiče možemo možda danas plakati za onim vremenom u doba one krize 2008. je li, pa negdje do 2014.g. kad je omjer javnog duga i BDP-a bio nekih 34 i 35%, pa je onda u tom periodu 7-8.g. narastao na katastrofalnih je li blizu skoro 90% BDP-a. Postali smo najzaduženija država srednje i istočne Europe, došli smo skoro pa do ruba je li vlastitog fiskalnog kapaciteta, a evo nekom kao što i sami analitičari kažu evo da smo dodirnuti nekakvom povijesnom srećom jer možemo zahvalit što su nam evo eu sredstva razni strukturni fondovi i razne financijske omotnice pomogle da zapravo obnovimo taj fiskalni kapacitet bez znatnijeg gospodarskog rasta jel gospodarskog rasta nema dovoljno. Onim rastom kojim se hvalimo ovdje zapravo nije uopće rast koji možemo sustići susjedne ili zemlje koje su nam uzori i često ih spominjemo kao uzor. Dakle, evo još jedanput podržite amandman, a i svakako osim smanjenja ovog PDV-a konačno uvedimo i te plivajuće trošarine i na taj način utičimo na cijenu goriva. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Grozdana Perić je sad na redu. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je izmjena i dopuna Zakona o PDV-u koji je kao što sam i u replici ministru rekla, jedan od najčešće mijenjanih zakona odnosno od 2017. svaku godinu smo imali intervenciju u PDV, dakle to govori o potrebama i o mogućnostima proračuna i fiskalnim kapacitetima da se poboljšavaju određene mjere. Od 2013. i dalje nam je opća stopa PDV-a 25%, ali značajno su se mijenjale u kategorijama sniženih stopa nižih stopa 5 i 13% i moram napomenuti da je od 2017. zapravo napravljeno puno pomaka u smislu da su se i porezni obveznici kategorija prijave u PDV je od 300.000 što je prije bilo niže, a isto tako je omogućeno da se ono što je sa nedavnim izmjenama bilo prošle godine da je mogućnost plaćanja po naplaćenoj realizaciji što je itekako puno značilo poduzetnicima i taj prag se mijenjao od tri milijuna na 7,5 odnosno sada na 15 milijuna kuna od 2021. To itekako je potaknulo poduzetnike i u naplati, a i da bi se smanjile uopće potraživanja u unutarnjem sustavu. Ono što bih htjela napomenuti, a kolege su neke spominjale kako se u ovoj intervenciji nije obuhvatilo hranu odnosno mlijeko, mliječne proizvode zatim bilo je govora o kruhu, o sirevima itd. međutim sve to je već bilo obuhvaćeno prethodnom izmjenom zakona tako da je ona bila i ona važeća 5% i sada upravo na te i takve proizvode. Prema tome, sada se interveniralo na sav onaj preostali dio prehrambenih proizvoda koji su bile obuhvaćeni sa 13%, a sada su se sveli na 5%. Ono što bi isto tako trebalo reći da ovo smanjenje je ukupno predviđeno i za oko 2,1 milijardu kuna dakle smanjenje prihoda od PDV-a čime se zapravo je prvenstveno se očekuje porezno rasterećenje građana i gospodarstva čime će se zapravo ublažiti poskupljenje cijena energenata. Ti energenti ovdje dakle plin u periodu ovih godinu dana do travnja 2023. će biti stopa PDV-a od 5%, a kasnije će ona biti 13% kao što je to i za struju. Važno je reći da električna energija na ovaj način zapravo bi poskupila 9,6% umjesto 23 kako je bilo inače očekivanje bez ove intervencije odnosno plina za 16% umjesto 79% koliko je bilo planirano da će se dogoditi ukoliko nema nikakvog interveniranja u trošarine i u PDV. Dakle, to govorim da je upravo u ovom periodu da se itekako vodi računa o standardu građana, a isto tako kada govorimo o samom PDV-u koji je najizdašniji porez iz njega se itekako servisiraju značajne stave i važno je reći da na ovaj način zaista su intervencije velike i da se poboljšava s ovim paketom itekako standard društva i kupovna moć, a prvenstveno se amortiziraju upravo ovi pritisci koji nastaju zbog povećanja cijena energenata na svjetskom tržištu.
Gospođa RAukar Gamulin prva replika.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice. Danas je više puta iznesena činjenica da 200.000 žena u RH nema uopće sredstava za menstrualne potrepštine, vi ste žena vjerojatno imate i mlade djevojke u svojoj obitelji, kćeri, nećakinje, smatrate li da je RH socijalna država ako 200.000 žena danas nema za osnovne menstrualne potrepštine? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Ja smatram da je Hrvatska itekako socijalno osjetljiva država i da smo mi kao narod takvi i osobno ne znam gdje i kako su se provela ta istraživanja pravo da vam kažem nisam sigurna da li je to, da li je to baš točna brojka, ali mislim da uvijek ima načina kako i na koji način pomoći mladim djevojkama i ženama, uostalom to je i predviđeno kroz razne mjere, kroz škole, institucije. Dakle, postoji mogućnost kako se to može riješiti i dapače mislim da tu ne bi trebalo nikoga na bilo koji način diskriminirati da je žena ili zato što je žena.
Gospodin Kliman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ma htio bih kolegice Perić od vas čuti jedan komentar. Danas smo više puta čuli od strane kolega zastupnika pogotovo iz oporbe da su ove mjere zakašnjele, da nisu dobro izbalansirane vezano za dakle smanjenje samoga PDV-a i da neće dati učinak onakav kako trebaju biti upravo iz razloga toga što su kako kažu neke kolege zastupnici prekasne. Ja osobno mislim da su one dobro dimenzionirane, da su na vrijeme i da će u svakom slučaju dati jedan prvi učinak na koji vlada sigurno računa, ali mi ne znamo koliko će ova kriza dugo trajati pa ne možemo dimenzionirati niti sav, svu krizu koja će nas, koja nas eventualno može čekati u budućnosti. Znamo i sami da je rat još uvijek bukti u Ukrajini, a isto tako može se, može se desiti da imamo [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] da imamo velike reperkusije na turizam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Hvala na pitanju, da ja isto mislim da same mjere i intervencije koje se poduzimaju da nisu niti nepravovremene, niti da one nisu dimenzionirane onako kako treba. Dapače, upravo sam govorila ako je intervencija bila izmjene Zakona o PDV-u su bile konstantne dakle '17., '18. pa redom do ove godine, dakle prate se itekako. I u cijelom tom periodu upravo kako se prate i kako je, kako su i javne financije i standard i povećanje raspoloživog dohotka i razno razne mjere kojim se povećavao dohodak i naknade itd., dakle povećavala se potrošnja rasao je prihod od PDV-a unatoč smanjenim stopama koje su bile od tada, od 2017. naovamo višekratno napravljene.
Gospodin Mato Čičak.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegica da li je po vašem mišljenju moguće dodatno smanjiti PDV u ovom trenutku s obzirom na sve okolnosti koje nas prate zadnjih nekoliko godina, ali i samo ovo stanje u svijetu. I s obzirom na sve to možete li nam ukratko reći šta se sve financira iz tog PDV-a da dobijemo dojam da li je stvarno moguće smanjivati to na, na, ovako kako oporba tvrdi ili, ili mislite drugačije.
Hvala odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo, mislim da vlada jako i pogotovo potpredsjednik vlade koji je zadužen u tom resoru najviše itekako dobro mora procjenjivati što i kako je moguće i do koje mjere je moguće sniziti PDV s obzirom na to i ovo snižavan je izravno, ali i paket mjera kojim se pomaže stanovništvo i gospodarstvo da bi izdržalo ovu ekonomsku krizu, dakle itekako je tih 5 milijardi potrebno iznaći i iz svih tih sredstava. A osim toga javnost mora znati da se iz PDV financira preko 16 milijardi nedostajućeg prihoda za mirovine, da se financira zdravstvo, da se financiraju socijalne naknade i slično. Prema tome, jako puno potreba ima i zato je evo jako važno i u tome jako biti oprezan kod planiranja.
Hvala, hvala lijepa nemate više replika i sada je na redu gospodin Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, uvodno ću reći kako ove izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost jesu i predstavljaju realizaciju gospodarskog paketa Vlade RH koji paket u financijskom smislu iznosi 5 milijardi kuna i kojim se paketom pokušava, a ja mislim dijelom i uspijeva suzbiti udar na život i standard naših sugrađana, a koji je udar uvjetovan rastom prije svega cijena energenata na svjetskom tržištu pa jasno onda i refleksijom koju taj, to povećanje cijena energenata ima prema rastu inflacije i u svijetu i u Hrvatskoj. I u tom smislu je jedan od najvažnijih zakonodavnih, zakonskih akata je Zakon o izmjenama PDV-a. Tim paketom je ustvari se namjeravalo i namjerava se pomoći i obuhvatiti cjelokupna kućanstva odnosno sve stanovnike RH i jedan dio poduzetnika u RH koji je s time paketom, koji su tim paketom obuhvaćeni, a prije svega mikro, sitni i srednji poduzetnici. I to je kroz sam paket i osmišljeno sa različitim paketom mjera koje se, u kojima participira i Hrvatska elektroprivreda, a s druge strane i prije svega državni, državni proračun. Ono što je važno za reći, a što je možda i odgovor na prijedloge i upite koje je tijekom jutra u svojom raspravama su nam predlagali i predlažu oporbeni zastupnici jest i činjenica što malo spominjemo socijalni paket koji čini ove gospodarske mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, radi se od ukupno 850.000 naših sugrađana koji su kroz ovaj paket uključeni u različite vidove pomoći. Bilo da se radi o proširenju obuhvata socijalnih naknada kroz vaučere i proširenju paketa, a i podizanju iznosa samog vaučera s jedne strane. S druge strane na energetski paket, energetski, energetski, energetsku potporu za 720.000 hrvatskih umirovljenika i mislim da će negdje kroz travanj započeti ta isplata za sve umirovljenike koji imaju mirovinu nižu od 4.000 kuna. I treći dio bi se odnosio na primatelje socijalnih usluga, a njih ima negdje oko 46.000 koji su zbrinuti u domovima umirovljenika kojima će se također kroz taj paket omogućiti bolja, snažnija potpora iz državnog proračuna. Međutim, sve to zajedno, sve to zajedno jasno je dobro čini mi se i dobro ciljano, ali danas mi govorimo o jednoj mjeri koja je praktično u najvećem dijelu participira u ovih 5 milijardi, a iznosi 2,1 milijardu kuna koliko će se smanjiti prihodi državnog proračuna s aspekta smanjenja poreza na dodanu vrijednost. Ja sam tijekom jutra, čuli smo ustvari od ministra da je u prva dva mjeseca uprihođeno negdje oko milijardu kuna više poreza na dodanu vrijednost što jasno može biti rezultat s jedne strane povećanja opsega dobara i usluga, s druge strane jasno inflacije i povećanja cijena pa onda jasno što posredno donosi, dovodi i do povećanja iznosa PDV-a u državnom proračunu. Ali ono što sam ja tada postavio kao pitanje s čime sam htio naglasiti da, točno je da do povećanja prihoda od strane PDV-a dolazi s obzirom da je došlo do inflacije u RH pa podizanja cijena usluga i proizvoda, ali s druge strane kroz rast prihoda državnog proračuna s osnova doprinosa u iznosu od 700.000 kuna prije svega govorim o gospodarskim aktivnostima koje su veće, snažnije što dalje govori o rastu hrvatskog gospodarstva s jedne strane i s druge strane rastu plaća u RH. Dakle, mi u ovo vrijeme kada se, kad se susrećemo sa udarom na životni standard, sa otežanim uvjetima poslovanja u Hrvatskoj očito je kroz ova dva mjeseca koja su za nama rast [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] hrvatskog gospodarstva i dalje je evidentan.
Prva replika gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, evo danas tokom dana slušamo što sve država odnosno vlada pokušava napraviti da građanima olakšamo određene momente koji će možda nastupiti na ovom vremenu ispred nas, a tiču se povećanja određenih cijena. Međutim, ja isto kroz cijelo ovo vrijeme koliko traje ova rasprava, to već traje nekoliko mjeseci pitam i što mogu napraviti lokalne samouprave. Recimo jedan Grad Zagreb sa fiskalnim kapacitetom gotovo 19 milijardi kuna što grad što holding. Svjedočimo sasvim suprotnom procesu, poskupljenju usluga komunalnih. Nikakvih mjera za one koji su ugroženi već i sad kad govorimo o poduzetnicima i recimo plinu kojima su ispostavljeni računi uz napomenu da ih mogu platiti na rate. I slušamo danas neke predstavnike koji u svom gradu ne znaju, ali znaju sve na nivou države. Pitam imaju li oni nekakva rješenja pa da kažu vama poduzetnicima kojima smo poskupili plin mi možda možemo izdvojiti 100 miliona kuna, subvencionirat ćemo i pomoći ćemo vam da opstanete u svom radu.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolega Borić, nas smo dvojica ako se ne vama imali pressicu u Hrvatskom saboru prije bit će mjesec dana kada je osnovni paket gospodarskih mjera i donesen i tada ste vi pozvali sa govornice dole u našoj dvorani sve gradove i jedinice lokalne samouprave i gradove u Hrvatskoj da i oni se priključe i dadu svoj doprinos smanjenju udara kojega će proizvesti rast cijene energenata u Hrvatskoj pa onda jasno i time i do povećanja iznosa komunalnih naknada i svih onih, odvoza smeća itd., sve ono što sa sobom vuče rast cijene energenata. Koliko sam ja, koliko se meni čini, a mislim da se ne varam ja nisam čuo da je na razini Grada Zagreba kao najsnažnijeg grada i jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj da su poduzete mjere koje bi na bilo koji način se uključile u ovaj paket mjera pa bih eto i gospođi Urša Raukar Gamulin [[Upadica: Hvala.]] predložio da ovaka nastup kao što ga ima ovdje ima i na susjednoj [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] u susjednoj govornici preko puta Markova trga.
Gospođa Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bačić, dakle sve mjere na, koje su usmjerene na smanjenje udara na standard građana su dobro došle, no ipak gorivo je pokretač svega. Dakle i u stvarnom i u prenesenom smislu gorivo je pokretač svega i naravno da evo ja pozdravlja smanjenje poreza i na ulaznice i na brikete, na povrće, no ipak da bi svi ti proizvodi bili dostavljeni, rasprostranjeni i zapravo dostupni građanima u konačnici je najpotrebnije gorivo. I upravo zato evo da bi, zato samo smanjenje cijene goriva bilo ključno. Čuli smo jutros od ministra da ne možemo baš reagirati puno po pitanju PDV-a no da li evo vi kao s obzirom da ste dio vladajuće većine da li možda razmišljate o nekim modelima koje imamo primjerice u Austriji i Njemačkoj gdje se cijene goriva na dnevnoj bazi čak i nekoliko puta u danu mogu korigirati. Dakle, možda bi, možda imamo neke analize da bi možda to imalo više utjecaja i da bi češće [[Upadica: Hvala lijepa.]] imali niže cijene.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice u Hrvatskoj kao što znate sustav utvrđivanja cijena energenata prije svega, nafte i naftnih derivata se definira jednom tjedno, utorkom, na način da se prati tjedno stanje cijene sirove nafte na mediteranskom tržištu i u odnosu na kretanje te cijene temeljem formule koja je uspostavljena već se u ponedjeljak zna otprilike kolika će biti cijena u utorak tih istih proizvoda. Prema onome što sada i kako sada pratimo vrlo je vjerojatno da će ta cijena u utorak pasti, da će biti niža čak čini mi se da se i preostala 2 dana dođe do povećanja sirove nafte. Što se tiče cijene nafte u Hrvatskoj mi smo se davno odredili na način da ćemo najvažnije infrastrukturne prometne projekte dijelom financirati kod utroška goriva i to je ono što čini razliku između Hrvatske i drugih država koje imaju nešto nižu cijenu nafte od Hrvatske.
Hvala, vrijeme, hvala. Gđa. Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani kolega, evo da ovaj paket mjera zaista da je dobro izbalansiran i pravovremeno govori je činjenica da naša oporba danas jedini argument koji ima protiv reći da nije bilo na vrijeme, da nije bilo pravovremeno, ali podsjetila bi na nedavnu situaciju sa Sberbankom kada je naša vlada zaista reagirala brzo kako bi zaštitila uloge naših građana i poduzetnica na način da je HPB preuzela rusku banku i to u transakciji vrijednoj 71 milijun kuna čime je zaštićena imovina naših građana u iznosu od 8 milijardi kuna. Naravno da su svi depoziti manji od 100.000 kuna zaštićeni u bankama, ali da se taj instrument aktivirao sigurno bi došlo do pogoršanja na financijskom tržištu. Na ovaj način zaštićeni su i oni, a zaštićeni su i oni depoziti koji su preko tog iznosa, pa molim da komentirate i tu pravovremenu reakciju. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolegice Pocrnić Radošević. Da, slažem se s vama da je vlada pravovremeno reagirala sa paketom mjera i čak mi se čini i u primjerenom roku s obzirom da je, da su energenti koje se tim paketom, čija se, čija se cijena mijenja bilo na način da potpore se osiguravaju kroz HEP ili kroz smanjenje cijene PDV-a za naša kućanstva nije imala utjecaja s obzirom da je ugovorena cijena bila do 1. travnja. Prema tome, 1. travanj nije i još uvijek je pred nama i imamo dovoljno vremena da idući petak o ovom zakonu glasujemo s jedne strane, a s druge strane gospodarstvo je prije svega ono koje, koje je oslonjeno na plin moglo i trebalo imati podršku JLS i mislim da je tu trebala biti reakcija puno brža i puno snažnija od onoga što smo, čemu svjedočimo, a svjedočimo do snažnog porasta cijene plina upravo na prostoru Grada Zagreba i poduzetnika koji ovdje imaju sjedište i tu rade i privređuju.
Gđa. Burić.
Hvala vam. Poštovani g. Bačiću, drago mi je što ste spomenuli i naglasili socijalnu komponentu vladinog paketa mjera, što znači da će naši umirovljenici koji primaju penzije niže od 4 tisuće kuna dobiti jednokratni iznos u visini do 1.200 kuna. Također mi je drago da ste također spomenuli da će povećanje visine cijene plina zahvaljujući upravo vladinom paketu biti minimiziran i da će iznositi to povećanje prema izračunima HERA-e 16%. U odnosu na sve ostale države članice to je zaista najmanje. Međutim ono što bih ja voljela u stvari od vas čuti jest da naglasite iznimnu važnost LNG terminala na otoku Krku u Omišlju budući da znamo da se naša kolegica iz SDP-a svojevremeno i iznimno protivila tome i čak prijetila da će se baciti pod bagere zbog toga, pa vas molim, pa vas molim da još jedanput naglasite tu stratešku važnost tog projekta.
Hvala lijepa, hvala, vrijeme. Izvolite odgovor. Molim? Od koga? … [[Govornik se ne razumije]] izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS povrijeđen je Poslovnik čl. 238.. Kolegice Majda Burić, nisam shvatila da danas razgovaramo o paketu mjera Vlade RH, razgovaramo o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u. Ja bih molila da kad upozoravate neke kolegice da upozorite i kolegicu iz vladajuće većine da se ne drži teme. Isto tako nisam shvatila da razgovaramo o Mireli Ahmetović, razgovaramo dakle o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u [[Upadica: Hvala gđo. Ahmetović]] , a osim toga [[Upadica: Hvala, hvala, hvala lijepa, hvala lijepa]] informirajte se prije nego što komentirate za što sam bila i za što i jesam.
Gđo. Ahmetović imate opomenu, gđo. Ahmetović imate opomenu jednu, jednu. Ali znate šta, ali ono što mene doista dovodi do nekih stanja koji ne bih htio definirati je to da se to radi o zakonu, a svi mi kažemo da u civiliziranim zemljama se moraš držat zakona. Ne, ne vi ste rekli može, šta me briga praktički jel da ako ću imati opomenu, pa jedna, dvije, tri opomene šta me briga. Trebalo bi vas i to je kršenje zakona, samo to sam htio reći, imate jednu opomenu, ne dvije, jednu, htjeli ste dvije, dat ću vam jednu. Izvolite odgovor. Ko je bio, još neko? Pa dajte molim vas [[Upadica iz klupe: Da, gđa. Majda Burić, povreda Poslovnika]] Možete, a ko, čujte to je vaše pravo.
Hvala vam. Pozivam se na čl. 238., dakle gđa. Ahmetović ničim izazvana, ja vas nisam spomenula imenom i prezimenom, ali da vi ste se točno prepoznali jer ste upravo vi ta koja se htjela baciti pod bagere, zbog čega, zbog toga što je Vlada RH željela i uspjela ostvariti Nacionalni strateški projekt izgradnje LNG terminala u Omišlju na otoku Krku. Hvala.
Hvala lijepa, hvala, hvala lijepa. Svako ima prav, istu stvar koju sam rekao gđi. Ahmedtović, potpuno isto vredi i za vas i naravno i vi imate opomenu, al ne želim se sad ponašat ni arogantno prema ničem. Predložio bi gđi. Ahmetović da ne idemo dalje s tom polemikom, predložio bih zato što je jednostavno ona nema, ona nema smisla. Između ostalog tada iz ekoloških razloga mnogi su glasali protiv LNG terminala i vi prisutan ovdje jel da, tako da ovaj, mi nemamo ovaj o tome. Svako glasa na osnovi onoga što misli da je pravo u ovom trenutku, da su bitni razlozi, sad je rat i sad vidimo da su drugačiji razlozi jel da mislim tako da je ovaj i sada je siguran sam da bi i gđa. Ahmetović glasala drugačije nego što je tad. Ja bi, pa ja bi, dobro. Dobro ja bi, ali očete baš, očete baš, znate da je opomena je li da je, dobro u redu je, izvolite. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Ne, ne, izvolite, izvolite. Nema veze s temom to.
Hvala lijepa. Povrijeđen je Poslovnik Članak 238., kolegice Burić drago mi je da ste pratili moju borbu za zakonitost i zakonito provođenje projekta LNG terminala. I da zalažem se i danas za zakonit projekt kopnenog terminala. Pročitajte zakone. Kad smo već kod konteksta i teme ja bih bila sretnija da postavite pitanje o tome zašto nezakoniti plutajući terminal stoji pod zastavom Maršalskih otoka i je li to možda zbog utaje poreza vlastitoj državi, protivno zakonu [[Upadica: Hvala lijepo, vrijeme, vrijeme.]] o terminalu za ukapljeni prirodni plin.
Druga opomena, druga opomena radi toga što se radilo o replici. I sada replika napokon, ne [[Upadica: Odgovor, odgovor.]] vi imate odgovor, vi imate prvo odgovor, da.
Zahvaljujem kolegice Burić, vi ste apsolutno bili u temi. Zašto? Zbog toga što govorimo o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost koji je zakon bio provedbenog paketa mjera Vlade RH koje ste vi spomenuli. Prema tome, to je apsolutno u temi, a pogotovo ste u temi bili kada ste spominjali, kada ste spomenuli LNG terminal zbog toga što danas govorimo o smanjenju PDV-a na plin i to s 25 na 5% odnosno od iduće godine 1. travnja na 13%. A kada govorimo o plinu onda se ništa normalnije nije nego osvrnuti na opskrbu RH plinom koja je upravo zbog izgradnje LNG terminala koja ste spomenuli u Hrvatskoj osigurana. Kapacitet tog terminala je 2,6 milijardi kubičnih metra plina čime se Hrvatska svrstava u one države koje su samodostatne. Kolegica Ahmetović je bila za izgradnju kopnenog terminala to je točno, ja sam s njom puno puta o tome govorio, ali bi to za što se ona zalagala u ovoj krizi [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] ne bi bilo nikakve veze ne bi bio dovršen. I u tome je njezin krimen.
Gospođa Juričev Martinčev, o pardon, Poslovnik, da, a dobro, pametno. Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, pa izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost najviše se pomaže krajnjem korisniku, ali i pojedinim djelatnostima, a paketom mjera vlada je predvidjela posebno pomoći za umirovljenike, posebno za poljoprivrednike, ribare, socijalno ugrožene kupce energenata. Jednom riječju vlada pomaže svim slojevima društva, a time i poduzetnicima. Pomažući poduzetnicima pomaže se za očuvanje radnih mjesta pa bi bilo vrijedno spomenuti što je sve dosada vlada činila za očuvanje radnih mjesta posebno za vrijeme pandemije Covida-19.
Hvala, odgovor.
Zahvaljujem kolegice Juričev Martinčev. U svom uvodu sam zaboravio spomenuti upravo ovo što ste me vi pitali pa vam na tome zahvaljujem. Dakle, danas 17. ožujka nakon 2 godine korone, epidemije korone u Hrvatskoj, Hrvatska bilježi 117.000 nezaposlenih. Na isti dan prije 2 godine, dakle kad je tek krenula epidemija, kad je bilo možda dnevno jedan do dvoje eventualno troje zaraženih u Hrvatskoj imali smo 124.000 nezaposlenih, 124.000 nezaposlenih. Dakle, 7.000 smo imali na današnji dan prije epidemije više nego danas. Taj podatak možda ne bi bio važan toliko kada se ne bi mjerio i broj zaposlenih u isto vrijeme. Dakle, u isto vrijeme kroz ovu pandemiju smo se nosili s krizom na način da smo povećali broj zaposlenih, a smanjili broj nezaposlenih. To je ono što ste vi rekli [[Upadica: Hvala.]] utjecaj Covid potpora koje je vlada u iznosu 13 milijardi [[Upadica: Hvala lijepo.]] pomogla.
Šta je bilo? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Netko govori.
Kolega Brumnić je malo nervozan.
Ne, ne znam. Uvaženi Kliman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, evo malo da izađemo iz ovoga okvira PDV-a, vlada ne staje sa mjerama. Evo danas je na vladi donešena uredba o smanjenju dakle 50 lipa dakle po litri goriva vezano za ovu ekološku naknadu za miješanje biogoriva sa ovim običnim gorivima. Znači da se i dalje vodi monitoring što se događa sa, sa energentima i da se djeluje u tom smislu. Još bi htio jedan vaš komentar. Premijer je bio nedavno čini mi se prošli tjedan u Francuskoj na veoma bitnom sastanku gdje se, gdje su članice EU dogovarale na neki način zajednički nastup na, na području trgovine plinom. Očito da će se trebati zajednički nastupati da bimo ipak jače izamortizirali ovo sve što se dešava jer tu imamo osjećaj da se svaki snalazi kako se snalazi i bez jednog većeg europskog [[Upadica: Hvala.]] kišobrana mislim da jači [[Upadica: Hvala lijepa.]] efekti se neće vidjeti. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega Kliman. Tako je, u utorak ako se nastavi sa padom cijene sirove nafte, zahvaljujući toj činjenici, a i današnjoj odluci vlade gdje će se za pola kune po litri goriva smanjiti cijena zbog izbacivanja potrebe miješanja sa biogorivom doći će do značajnog smanjenja cijene nafte i naftnih derivata. Slažem se sa onime što sam čuo, detalje ne znam, ali s obzirom da je EU jedan od najvećih ako ne i najveći potrošača plina i energije i inače u svijetu zajednički nastupom država članica EU kao što se pristupilo nabavci ako se sjećate cjepiva protiv Covida kada je osigurana kvalitetna cijena i najbrža moguća dostava cjepiva svim državama članicama EU kroz zajednički nastup u narudžbi plina mislim da bi cijena plina dodatno mogla biti niža i u Europi i u Hrvatskoj. A u tom smislu tek tada dolazi do punog [[Upadica: Hvala.]] izražaja izgradnja [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] LNG.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pa danas kad govorimo o izmjenama i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost treba znati i reći da se očekivao i očekuje se veliki cjenovni udar od 1. travnja. S obzirom da nas očekuje poskupljenje plina i nafte, a s obzirom na stanje u Ukrajini za pretpostaviti je kako će rasti i cijena nafte, a time i svih ostalih proizvoda. U Hrvatskoj energija sudjeluje s oko 15% u košarici potrošnje. Hrana u potrošačkoj košarici sudjeluje sa 28%. I kao što je rekao ministar Marić nije za očekivati da će u potpunosti se neutralizirati porast cijena ovim zakonom ali ga time bar možemo ublažiti. Poručio je također da porezna politika ne može riješiti sve probleme, da snižavanje PDV-a ne znači nužno da će se dovesti do željene namjene, ali vlada će pratiti efekte i naknado će suditi o efektima nižih poreza. Isto tako ne treba zaboraviti da postoji ograničenja što je dozvoljeno direktivama EU. Naime, snižene stope PDV-a na pogonska goriva nisu dopuštena kao ni izuzimanje trošarina iz obračuna PDV-a. U raspravi smo mogli čuti i sigurno nas veseli da su prihodi od tog istog PDV-a 2 i pol mjeseca ove godine milijardu kuna veći u odnosu na isto razdoblje prošle godine i iznose 9,1 milijardu kuna. To govori o solidnoj gospodarskoj aktivnosti i sigurno da je to omogućilo upravo da vlada može predložiti novi paket mjera koji je vrijedan 4,8 milijardi kuna i koji u biti doprinosi očuvanju i radnih mjesta i kupovne moći i sveobuhvatno dotiče sve slojeve društva. Time će se ublažiti i rast cijena hrane i drugih potrepština, a i ono što je iznimno bitno da ublažava rast cijena plina i struje. Ovo može donijeti i snažniji gospodarski oporavak koji ne bi bio moguć da ne idemo sa prijedlozima ovih zakona i ovom, ovim paketom mjera, a naravno i do konkurentnosti poduzeća, poljoprivrede i ribarstva. Ranije je kolega Bačić već govorio o socijalnim naknadama za ugrožene kupce, mjesečnoj naknadi za pružanje socijalnih usluga kao i jednokratne naknade za umirovljenike i potpore poljoprivrednicima i ribarima. Treba pohvaliti one trgovačke lance koji su već išli s sniženjem cijena jer uvijek postoji dodatan strah kao što nam se znalo već više puta dogoditi da u ovom saboru se donese izmjena i dopuna zakona koji snižava stope poreza, a krajnji korisnik to ne osjeti odnosno to se samo prelije u maržu kupaca. Tako da evo pohvale onima koji su već predložili i pojeftinili neke proizvode čak i za 16% što se očekuje upravo izmjenama ovog poreza na dodanu vrijednost. Naime, i posljedica ruske agresije na Ukrajinu koja je najveći svjetski proizvođač i izvoznik jestivog ulja i suncokreta dovodi do, do ugroze globalnog tržišta u Europi tog proizvoda iako Hrvatska ima dostatnu proizvodnju domaćeg ulja, ali znamo da nema dovoljno vlastite sirovine. Danas je bilo u par navrata govora i o turističkoj djelatnosti, o turističkom sektoru pa valja reći booking je zaista usporio, ali otkaza još gotovo da i nema, Hrvatska nam još uvijek dobro kotira. Do izbijanja sukoba taj booking je bio bolji nego 2019. godine. Međutim, kad govorimo o porezu na dodanu vrijednost taj porez je ostao viši jedino na usluživanje pića i to alkoholnih i bezalkoholnih pića znači ne na pripremanje i usluživanje hrane i to u svim objektima kao ni na smještaj, a znamo da gosti dolaze i kad rezerviraju iznad svega gledaju koliki je paket aranžman smještaja i polupansiona najčešće ili smještaja sa doručkom. Ako pogledamo da smo npr. u 2021. godini kada smo ostvarili čak 90% više prihoda u prvih 9 mjeseci nego 2020. godine kada smo imali iznimno dobar broj dolazaka odnosno 77% više nego te 2020. godine da je to godina u kojoj smo imali preko 85% noćenja su brojili stranci onda mislim da taj iznos koji se plaća na usluživanje pića i alkohola, a plaćaju ga krajnji korisnici nije toliko značajan za naš turistički sektor. Evo, iscurilo je vrijeme nažalost.
Hvala na preciznosti u vremenu. Gospođa Pocrnić Radošević, nova replika.
Hvala. Poštovana kolegice drago mi je što ste spomenuli i pozitivne primjere snižavanja cijena vezano uz snižavanje PDV-a jer kada se snižava porez, trošarine bilo koji oblik fiskalnih davanja kod građana se uvijek javlja sumnja da li će se snižavanje cijena osjetiti za krajnjeg potrošača, da li će se ono zaista i dogoditi ili će trgovci takvo smanjenje iskoristiti za povećanje svog profita. Bilo je primjera da smanjenje stope PDV-a nije utjecalo na smanjenje cijena, a u uvjetima inflacije svakako se možemo nadati da neće dovesti do dodatnog povećanja cijena ili da će cijene ostati iste usprkos smanjenju stope PDV-a. Prema tome, sviju građane i sviju nas zanima ima li država mehanizme kojima može preduhitriti takve promjene i nadamo se da će vlada i ministarstvo pratiti promjene naročito vezane uz robu široke potrošnje koja je najpodložnija takvim aktivnostima.
Gospodin Grmoja, gospodin Grmoja. Odgovor izvolite, izvolite.
Hvala lijepo, hvala lijepo kolegice Pocrnić Radošević pa svo očekujemo svaki put kao što sam rekla kad snizujemo postotak PDV-a očekujemo i niže cijene. Sigurno da postoji Državni inspektorat koji to može kontrolirati. Evo nedavno smo ja bi rekla jako dobro i kvalitetno to uvrstili u zakon i tu smo raspravljali na temu uvođenja i korištenja eura. Naime, tu smo precizirali i koje su kazne ako se ne bude moglo ovaj, ako se ne bude koristio propisani tečaj, ako se ne istaknu jedna i druga cijena. Isto tako očekujem da će Državni inspektorat, a naravno da tu apeliram i na građane ako primijete da nije došlo do snižavanja cijena da upozoravaju. Postoje i udruge za zaštitu potrošača koje također kvalitetno odrađuju na svom području takve primjedbe i prosljeđuju nadležnim službama.
Hvala. Gospođa Perić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, spomenuli ste da je gotovo 30% košarice građanstva odnosno obitelji, odnosi se na prehrambene proizvode. S obzirom da je u ovom zakonu sada 5% stopa PDV-a na gotovo sve prehrambene proizvode koji su prethodno bili 13%, a posebno je naglašeno da se to odnosi na svježe voće, povrće, meso itd., da li smatrate da će ovo potaknuti i domaće proizvođače a i potrošače da više koriste upravo domaće proizvode?
Odgovor.
Hvala lijepo, kolegice Perić. Pa s obzirom da često tu ističemo kako bi bilo najbolje na hrvatskom stolu imate proizvode, da možemo govoriti i o kvalitetnijim proizvodima i dostupnijim, očekujem da i ovo smanjenje PDV-a upravo potakne prije svega trgovce da stvarno i smanje cijenu proizvoda, a onda i naše građane da ne gledaju svaki puta samo ono što im je cjenovno bolje, već da gledaju i ono što je kvalitetnije a to je zasigurno domaći proizvod.
Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev Martinčev, danas je rasprava o smanjenju PDV-a a u velikom djelu odnosi na raspravu kako i na koji način pomoći socijalno najugroženijim građanima a prije svega, hrvatskim umirovljenicima. Upravo danas evo dok ovo raspravljamo, započela je sa isplatom nacionalna mirovina u iznosu od 820 kn, a ona se praktično poklapa i sa ovim odlukama koje su donesene kroz sam gospodarski paket gdje bi se za 720 000 umirovljenika osiguralo oko 4000 maksimalno, čija je mirovina ispod 4000, maksimalna pomoć do 1200 kuna. Ono što mene interesira, kad govorimo o PDV-u, a vi ste tu sad u odgovoru gospođi Perić odgovorili, pitanje hoće li trgovci smanjenje PDV-a tj. uračunati u smanjenje cijene krajnjeg proizvoda, to je ono što je temeljeno pitanje, ima vi saznanja o tome ili nemate?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Pa čini mi se, hvala kolega Bačić, uvjerena sam da sada bolje i više nego ikad jer ako postoje trgovački lanci koji su već snizili cijene, bez obzira što još im nije došlo do snižene stope PDV-a, onda vjerujem i da svi ostali trgovački lanci će također odgovoriti pozitivno jer naravno ako su im proizvodi skuplji, da onda će im biti i promet niži a onda znamo čemu sve to vodi manji prihodima, lošije plaćanim djelatnicima itd.
Hvala. Gospodin Lenart.
Poštovana kolegice Martinčev, ja ne znam da li ste vi slušali sebe kad ste diskutirali, rekli ste da mi imamo dovoljnu proizvodnju ulja ali nemamo dovoljno sirovine, to znači da nemamo dovoljnu proizvodnju ulja, da nemamo sirovine, jer ako nema sirovine iz uvoza onda je nećemo ni proizvoditi. Mi nažalost nemamo niti dovoljnu proizvodnju WC papira a kamoli ulja ili nečega a mogli bismo imati dovoljnu proizvodnju, najbitnijega za prehranu hrvatskog stanovništva no međutim loše politike kroz dizanje tuku za bilo što nas je dovelo tu gdje danas jesmo i zato nemamo, nismo bili toga svjesno, ali eto desilo se dvije krize, jedna za drugom koje nas osvještavaju i sada konačno svi su počeli pričati o poljoprivredi. Meni je to drago da svi pričaju o poljoprivredi ali mi je žao što nažalost nemamo dovoljno hrane niti energije jer smo sve živo rasprodali i poklonili drugima.
Hvala. Odgovor.
Kolega Lenart, hvala na replici. Znači, mi nemamo sirovine a možemo proizvoditi i proizvodimo dovoljno količina ako nam se osigura sirovina. Sigurno da je, zato sam i naglasila, proizvodnju imamo, znači kapacitet imamo, ali sirovine nemamo. Što se tiče hrane i vidimo da sad i snižavanjem stopa PDV-a, želimo na neki način tu hranu učiniti dostupnijom po nižoj cijeni nego što je to bila do sada, motiviramo i proizvođače, imamo znači u ovom paketu mjera posebno paket mjera za poljoprivrednike, to je ono što možemo u ovom trenu. Svaki dan, svakim izmjenama zakona nastojimo izaći u susret poljoprivrednicima različitim potporama, postoje različita europska sredstva i slično, međutim to kod nas zaista ide sporo i ne možemo biti prezadovoljni učinjenim do sad.
Hvala. I na kraju gospodin Brumnić.
Poštovana kolegice, … [[Govornik se ne razumije.]] možete izračunat, za koliko novaca bi mogli pomoć našim građanima, da nema Aladrovićevog načina zapošljavanja pa od toga imamo danas veću zaposlenost ko što kaže kolega Bačić, da nema Čorićevih vjetroelektrana gdje smo HBOR-ovim odnosno našim novcima financirali poduzetniku dobit od 4 milijardi kuna i da nema zaustavljanja EU projekata odnosno danas ujutro smo čuli od kolege Grmoje, ja sam to neki dana čini mi se jučer ili prekjučer čuo od jednog svog kolege koji se bavi EU fondovima, da praktički potpuno gotov natječaj je zaustavljen uz obrazloženje da se neće stići potrošiti novci. Ja moram priznati potpuno mi je nejasno na koji način ova Vlada ne funkcionira a kažem, vas bi molio da izračunate koliko novaca bi se moglo više … [[Govornik se ne razumije.]] građanima da nema ovog … [[Govornik se ne razumije.]] ?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Povreda Poslovnika je.
Pardon, povreda Poslovnika. Ko? Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Brumnić je povrijedio čl. 238. Poslovnika. Naime, neću reći da laže, ali ću reći da govori poluistinu kada govori o naknadi koju vjetropark Krš-Pađene treba plaćati RH. On je tu naknadu povezao sa ministrom Čorićem, što je točno, jer je to doneseno u vrijeme kad je on bio ministar ali je naknadu utvrdila Vlada SDP-a. Prema tome, kada govorite [[Upadica Radin: Vrijeme.]] kolega Brumnić, onda do kraja recite ko je utvrdio tu naknadu koju je produžio kolega Čorić.
Gospodin Bačić, vrijeme. Znate da je replika, mislim, to ide po defaultu ide opomena. I odgovor, izvolite.
Hvala lijepo Brumnić, ja bi najprije rekla da ste iznimno hrabri. Spominjate imena, ništa niste vidjeli osim bili čuli osim novinskih natpisa. Ja vam samo mogu reći da i u vašim redovima ima podignutih optužnica, da i oni pune novinske članke ali ja neću njihova izgovarati. Što je tko napravio, da li ministar Aladrović, Čorić ili slično, zasada još uvijek oni su naši ministri, i da je nešto stvarno tako napravljeno, vjerojatno ne bi bili na toj poziciji. Hvala.
Gospodin Brumnić, izvolite povreda Poslovnika. Vi možete, nema više … [[Govornik se ne razumije.]]
Povrijeđen je čl. 238. gdje je kolegica Martinčev stvarno vrijeđa, ne znam kako bi to rekao, svakog zastupnika koji sjedi u ovom Saboru. Meni je nevjerojatno da nakon što, ja neću ulaziti da li HDZ smatra da je Aladrovićev model zapošljavanja ispravan, vjerojatno smatrate jer inače ga ne bi stavili za ministra, ali ja sam jednostavno pitao, [[Upadica Radin: Vrijeme.]] koliko novaca…
Gospodin Brumnić, vrijeme. Imate jednu opomenu, ova je druga i vrijeme ide, bolje da stanemo.
Ja se ispričavam [[Upadica Radin: Jer je bila replika.]] Bila je povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, da. Opomena, opomena. Gospodin Grmoja će sada imati svojih 5 minuta, izvolite.
Dakle, ovaj Aladrovićev new deal je najzaslužniji za ovoliki rast zaposlenih o kojima je govorio kolega Bačić, samo ne na javnim radovima i na infrastrukturi kao što je to bilo u SAD-u, nego u Zavodu gdje je on to odradio. Što se tiče ovoga, kaže kolegica, ne možete iznositi takve stvari bez nekakvih čvrstih dokaza na temelju toga što ste čitali. Pa nije to se čitalo u novinama nego je DORH dakle pokrenuo istragu i slažem se tu i o tome treba govoriti, dakle koliko nas koštaju te katastrofalne pogreške onih koji su upravljali Hrvatskom, koju su predali našu energetiku, koji su predali INA-u, koju su gurali vjetroelektrane, slažem se, nije odgovornost samo HDZ-a i Čorića, sjetim se one, jel to bila Novogodišnja noć ili je to bila Stara godina, i kako su se dobivali ti poticaji za vjetroelektrane i što se tu sve događali, ali taj modus operandi je, dakle ako je negdje započeo SDP, nastavio je HDZ, samo što HDZ to puno kvalitetnije odradi, vidjeli smo to u slučaju ministra Čorića. Dakle, to je Most bio dio vladajuće većine, Krš Pađene nije mogao dobiti zeleno svjetlo, ne zato što sam to stopirao ja ili što je to stopirao Božo Petrov, nego zato što nije taj projekt ispunjavao uvjete a onda je znači nakon našeg izlaska iz Vlade to pogurano i sada hrvatski građane, al to moraju ljudi znat jer ljudi misle da je to nekakav apstraktan kriminal gdje je netko uzeo nekakvu lovu ali radi se o tome da svi mi plaćajući, svi vi dragi građani kada plaćate onaj račun za električnu energiju, plaćate naknadu a obnovljive izvore energije i svaki put kad platite struju, znači nešto ide, ide kunica znači u HDZ ili puno više, da je jedna, možda desetak, možda dvadeset, zavisi koji je račun. Dakle, svaki put kad plaćate struju, ide ovima iz HDZ-a, znači to morate znat. A isto tako kaže kolegica, koliko se ubralo PDV-a, pričali ste koliko milijardi. Pa o tome ja govorim cijelo vrijeme. Vi ste dok su rasle cijene od 9. mj. ubirali na PDV-u zbog rasta cijena ogromne iznose i punili državnu blagajnu i sad kao nešto dajete. Vi snižavate PDV, pa koliko ste uzeli? Koliko … [[Govornik se ne razumije.]] u ovom periodu cijene rastu od 9. mj. i prije, koliko ste uzeli na PDV-u hrvatskim građanima? I sad ste nešto bijednih 20 do 40 lipa trošarina, vi ste to snizili PDV i kao nešto ste dali. Izvucite vaše ruke iz džepova hrvatskih građana, konačno krenite u snažnije porezno rasterećenje, preispitajte sve ove projekte vjetroelektrana i tih navodnih obnovljivih izvora energije jer nije samo vaša odgovornost, tu se slažem, ali gdje je vaša odgovornost i prestanite na ovakav način voditi državu. I treba ovdje još jednom s ovog mjesta nešto reći, rast cijena nemamo samo zbog ovoga što se događa u Ukrajini, imamo zbog suludih mjera, lockdowna, potpora, tiskanja novca, znači imamo rast cijena i netko za to treba odgovarati i nemojte me više, i to ću ovdje sada, ovo je zadnji put, neću više nositi masku u ovoj sabornici, neću biti licemjer, dakle svi družite, stalno ste skupa, nemate maske, kršite mjere i ovdje jučer važna rasprava o poljoprivredi, ne može sjediti 5 zastupnika Mosta, prazna sabornica. Na to više neću pristati ne zato što terorizirate mene, terorizirate hrvatske građane. Večeras će vaš Smrtić na HRT-u po naredbi u Otvorenom analizirati ponovno epidemije, epidemiološke mjere a svih ovih 20 dana to nije bila tema, kažu rat je, više nije tema epidemije. Kad vama odgovara, onda je tema epidemija, kad vama ne odgovara, ona nije. E nije, ja sad kažem sad je tema epidemija ukidamo mjere, ukidamo mjere dosta je ovoga nećete nas praviti budalama više i netko će odgovarati za ovaj rast cijena i za ovo što se događa hrvatskim kućanstvima i hrvatskim građanima.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ g. Troskotu ja vam moram reći to, ja provodim odluke predsjedništva gdje je zastupljena i oporba i pozicija i opozicija da tako kažem, ne ulazim u meritum stvari uopće nit imam pravo polemizirat s vama kao što vi nemate pravo polemizirati sa mnom, ja ću vas opomenuti svaki put kad nemate masku zato što ste rekli da ćete namjerno to napraviti i prvi i drugi put i treći put nećete imati pravo govorit, dok nećemo promijeniti odluku na predsjedništvu.
Evo promijenite, inicirajte vi to.
Nemojmo polemizirati.
Jer vidim da ni vi ne nosite nikako.
Ja ne smijem polemizirati s vama, ali … [[Govornik se ne razumije.]] ni vi sa mnom. Izvolite g. Troskot.
Poštovani kolega Grmoja. Često se danas u retorici može čut Vlada je dala građanima potporu, a sjetimo se da su ove mjere došle prekasno, da smo mi to upozoravali već prošle godine da će doći do velikog porasta cijena, da smo na početku godine točno izračunali koliko će biti cijena energenata, da su se na temelju cijene energenata, a i ovih nekontroliranih cijena koje trgovci i poduzetnici povisuju bez kontrolnih mehanizama, dakle da se to sve svaljuje na naše građane. Nemojmo zaboravit dakle ta velika zaduženja države koji će opet platiti naši građani i poduzetnici. I nije to nikakav novac koje država odnosno g. Plenković dao našim građanima i poduzetnicima nego je to samo povrat dijela novca koje je i poduzetnicima i našim građanima oduzet, oduzet kroz parafiskalne namete, kroz najveću stopu PDV-a, kroz korupciju koja košta 60 milijardi kuna godišnje. To je novac koji jednostavno fali sada u ovoj krizi.
Hvala, vrijeme. Izvolite odgovor.
Apsolutno se slažem kolega Troskot i ništa se ovdje ne daje nego se vraća onaj dio koji je uzet i koji se uzima, ali ne samo kroz legalne poreze. Svaka država ima poreze i na taj način država kao zajednica funkcionira, ali mi ovdje imamo poreze kojima plaćamo kriminal, mi imamo kriminalne poreze kao što je ova naknada za obnovljive izvore energije gdje zbog korupcije Ćorića i ekipe svaki hrvatski građani kada plaća račun za električnu energiju uplaćuje tim interesnim krugovima i toj korupcijskoj hobotnici. I tome ćemo stati na kraj, znači ja se nadam i evo zahvaljujem svim klubovima koji su podržali naš zahtjev za opoziv, znači klubu Socijaldemokrata koji su tu i ostalim klubovima i nadam se da ćemo maknuti ova tri korumpirana ministra, a onda da ćemo ovu Plenkovićevu korumpiranu strukturu poslati u oporbu kada za to dođe vrijeme.
Vrijeme, hvala, hvala, hvala lijepa, hvala. Sada je na redu gospođa Sabina Glasovac potpredsjednica Glasovac. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Prva stvar koju želim reći jest da pozdravljamo činjenicu da je Vlada RH uvažila, a dobar dio prijedloga našeg kluba i naše stranke o nužnosti smanjenja PDV-a na pojedine proizvode i što je napokon poslije pola godine, nakon što upozoravamo na to djelovala malo aktivnije po pitanju kontroliranja rasta cijena goriva. Ali na to ću se vratiti malo kasnije. Sada bih se osvrnula na samom početku na najavu odnosno prijedlog ovog zakona da se PDV na menstrualne higijenske potrepštine smanji s 25% na stopu od 13%. Meni je žao što Vlada RH zapravo nije shvatila poantu ovoga poreza i zahtjeva odnosno jednog prijedloga zakona koji je došao od kolegice Mrak Taritaš, a kojega je podržao dobar dio pozicije zašto se tražilo smanjenje na najnižu stopu poreza koja je u ovom trenutku moguća, a to je 5% jer ne možemo ukinuti porez odnosno PDV na higijenske potrepštine zato što nam to ne dozvoljava EU. Ali zašto smo mi tražili smanjenje na najnižu moguću stopu, ne na 13% nego na 5%? Zato što je ovaj porez zapravo diskriminatoran, on je diskriminatoran i on direktno diskriminira 52% naših sugrađanki, veliki dio stanovništva zbog toga jer taj porez moraju plaćati samo žene. Samo zbog činjenice što su žene i što su im biološke predispozicije takve da menstruiraju i to je fakt i to je činjenica. A država na temelju tog poreza godišnje ubire samo na ženama 130 milijuna kuna i to je diskriminatoran porez. I ovaj porezni sustav ga je do jučer je tretirao ovu žensku potrebu za povećanim troškovima života kao luksuz jer ga je oporezivao s 25%. A sada vi kažete pa dobro nećemo ga oporezivat baš kao puni luksuz, oporezivat ćemo ga kao poluluksuz jer kako drugačije nazvati činjenicu da ga stavljate u sustavu poreza na razinu hotelskog smještaja. A da manje oporezujete kino ulaznice, ulaznice za koncerte i neke stvari koje nisu osnovne životne potrebe. Mislim to je ok ako ćemo imati smanjen PDV na te određene stavke, ali je nelogično ponovno da ne razumijete poantu zašto je prijedlog bio ovakav. I žalosti me činjenica ako niste išli sa potpunim smanjenjem na najnižu stopu PDV-a samo zbog toga što je taj prijedlog došao od strane opozicije i zbog toga kažnjavate sve žene u Hrvatskoj. Tu vam ne valja vam naprosto posao. Pa neke zemlje poput Ugande, Ruande, Kenije, Trinidada Tobaga koje mi percipiramo na jedan način da su manje demokratske, manje razvijene od Hrvatske, čak i patrijarhalne zemlje odavno nemaju nikakav porez na ove potrepštine. Kenija je ukinula taj pink tex 2004.g., mi smo u 2022.g. i moramo objašnjavati Vladi zašto ovaj mali ustupak ne da nije dovoljan nego zapravo nije bit i poanta priče. Ako ste već uvidjeli da je nenormalno oporezivati ga najvišom stopom PDV-a onda ste trebali pokazati da shvaćate poantu zašto se traži njegovo smanjenje na minimalnu moguću razinu. Što se tiče samih ovih cijena odnosno intervencije u rast cijene goriva, ja ću ponoviti neke riječi koje je već rekao u samo jutro ispred našeg kluba kolega Hajdaš Dončić. Vi svojim intervencijama ponovno pokazujete da niste u stanju promptno i adekvatno odgovoriti na krizne okolnosti, nažalost to je tako. Naša formula za određivanje cijene goriva dovodi do toga da cijene goriva na pumpama idu snažno gore iako je vrhunac svjetske cijene nafte daleko iza nas i to se zapravo događa kada se odluke ne donose u skladu s okolnostima nego se donose zakašnjelo. I ono što je naš prijedlog vama je da mijenjate uredbu, da razmislite ozbiljno o uvođenju plivajućih odnosno plutajućih trošarina odnosno da smanjenje tereta se događa kad cijene sirovina rastu i obrnuto, ali da isto tako razmislite o smanjenju PDV-a kao što ste učinili i sa električnom energijom i sa plinom i na ovaj dio trošarina jer nije slučajno da Mađarska, da Slovenija da oni plaćaju manju cijenu goriva jer njihov udio vlade proračun koji uzima sigurno nije skoro 50% kao što je tu u Hrvatskoj i tu prostora za intervenciju, nužnu intervenciju države još ima i žao mi je što niste išli do kraja nego ponovno dajete mrvice.
Hvala imate jednu repliku. Ne dvije. Gospođa Selak Raspudić.
Kada govorimo o smanjenju porezna na ženske higijenske potrepštine nedavno dok smo ovdje imali kroz oporbeni prijedlog raspravu o istom zakonu odnosno ali većem smanjenju PDV-a mogli smo čuti različite argumente od HDZ-ovki o tome kako je to smanjenje bespotrebno, a može biti i kontraproduktivno od toga da žene ne menstruiraju od kada je Andrej Plenković na čelu vlade nego i ranije do toga da postoje higijenski ulošci za muškarce, a i da bi žene mogle tražiti onda i uloške s lavandom i ružom i tko zna dokle bi sve narasle njihove potrebe. Dakle, ono što je ključno u svim tim argumentima koji su u nekim dimenzijama poprimali i začudne sfere je da su se one izrijekom potvrdile i da su se one izrijekom protivile smanjenju PDV-a na ženske menstrualne potrepštine. I kako sada njima objasniti i kakva mislite da će biti njihova reakcija kada Vlada nije njihova vlada pa čak u muški ministar nije evo uvažio te njihove argumente tada, ipak je sada odlučio ići na ovo smanjenje.
Hvala, odgovor.
Da, to je ironije sudbine i to je ono eklatantni primjer kako se pokazuje da nije bitno što se govori i što se predlaže nego je bitno tko predlaže i tko govori. I ono bilo koji najsavršeniji zakonski prijedlog da dolazi iz strane opozicije on je unaprijed osuđen na propast, međutim to nije osveta opoziciji, to je osveta svima onima koji kroz te zakonske prijedloge želimo pomoći. Ja se sjećam te rasprave, žao mi je vi niste bili tu, bio je kolega Grmoja govorio u ime kluba, ali sjećam se te apsurdne rasprave. jedini koji je zapravo pokazao razumijevanje, ali ne i u prihvaćanju prijedloga zakona je bio ne ovaj, ali drugi državni tajnik koji je rekao da on to mora odbit, ali da ga je strah doći kući što će mu reći žena i kćer na to. Međutim, mene ovo ne čudi jer kada Andrej Plenković kaže vojska kreni, vojska krene, vojska stani, vojska stane. Međutim, ono što apsurdno je da će se vrlo brzo dogoditi da će EU odnosno direktiva narediti Hrvatskoj ne da mora smanjiti na 5% nego da preporuka bude ta da se taj porez zapravo [[Upadica Radin: Hvala.]] potpuno skine i onda će oni bit prvi koji će to zagovarati.
Hvala lijepa. … Lenart jel vas boli grlo? Jel vas grlo boli? [[Upadica Glasovac: Mene boli.]] ne kolegi Lenart. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, svi imaju, svi imaju samo ja ne jel imam i oni koji govore nemaju jer imaju ispred pleksiglas. A ako vi isto, kolega Lenart prijateljski, ako vi isto imate mišljenje kao i kolega Grmoja recite ga, pa onda ćemo shodno tome. Ali ja sam mislio da ste vi zaboravili jel da zato sam pitao. Izvolite kolega Jakšić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Glasovac. Respekt za vašu raspravu i borbu vezano uz menstrualno siromaštvo i mogu reći da mi je žao da nije usvojen potpuni prijedlog opozicije iako mi je bar malo drago što je vladajuća većina evoluirala u svojim stavovima. No ono što me zanima je vaš stav prema našem prijedlogu indeksacije mirovina gdje unatoč tome što vladajuća većina ima partnerstvo u HSU je isto tako dato jedno polu rješenje, a od one suštinske i prave rasprave o indeksaciji mirovina i dizanju standarda naših umirovljenika se jednostavno pobjeglo. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor.
Hvala. Hvala vama kao gradonačelniku i brojnim drugim gradonačelnicima i županima i školama koje su podmetnule leđa, shvatile važnost ove teme o kojoj sam i sada govorila u raspravi i koji su krenuli s onim drugim dijelom obračuna s menstrualnim siromaštvom, a to je da osiguravaju besplatne higijenske potrepštine u javnim ustanovama, pri tom posebno mislim na obrazovne ustanove odnosno škole kad to već država ne kani i nije u stanju. Međutim, svakim ih je danom sve više i više to mi je drago. Međutim, ovo što se tiče indeksacije mirovina, pa ja mislim da će Vlada doći i do toga, naprosto da će shvatiti da jednokratna pomoć umirovljenicima neće riješiti problem i činjenicu da se zapravo ova inflacija najviše pogađa socijalno najugroženije dijelove stanovništva što su zastigurno umirovljenici i da postojeća indeksacija zapravo gdje inflacija nije realna odnosno u omjeru realnog povećanja cijena osnovnih namirnica koje su njima najveći dio potrošačke košarice naprosto neodrživo. I nadam se ćemo doći i do toga malo sporije i [[Upadica Radin: Hvala.]] zakašnjelo, ali doći će.
Nemate više replika. Sada je na redu g. Josip Borić. Izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Pa evo želim nešto reći o ovom zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u kao konačnom prijedlogu. Mislim da je današnja rasprava bila dobra, da su se i vladajući i oporba složili da je ovo dobar zakon, da doprinosi građanima. Da je oporba shvatila da i oporba ima odgovornost i da prihvaćajući ovakav zakon i ovaj prijedlog i oni snose dio odgovornosti za to što će nam događati u budućnosti. Kad bi bilo više toga i da imamo jedno zajedništvo koje zaista nije opterećeno nekakvim jalom ili nervozom ili frustracijama sigurno da bi naši zakoni, a vjerojatno i ono što radimo u sabornici možda bolje izgledalo. I u redu, mislim da vidimo danas pohvale na svaku ovu mjeru, na svaki ovaj postotak i ono što je kao temeljni nedostatak da je kasno, možemo prihvatiti kao jedan moment kad nemaš što pa ajde neka bude kasno. Ali mislim da smo jasno najavljivali već duže vrijeme da ćemo od 1.4. donijeti i do 1.4. mnoge mjere koje će ići za time da se zaštiti standard građana. Standard, da se zaštiti … [[Govornik se ne razumije.]] mi smo rekli da ćemo uspjeti amortizirati apsolutno sve pa i moguća poskupljenja na način da će nam sve biti isto bez obzira što se događalo na tržištu, recimo globalnom tržištu sa energentima, sa poljoprivrednim proizvodima, sa svim mogućim sirovinama pa ćemo mi stalno imat isto. To sigurno nismo očekivali i nismo se na taj način postavili. Ali nakon prvog prijedloga kojeg smo išli sa 12 milijardi za očuvanje radnih mjesta prema 120.000 poduzeća i obrta za 700.000 radnih mjesta u 2 godine jasno smo pokazali da smo išli prema jednoj skupini da sačuvamo taj moment koji nam je važan u razvoju, da imamo gospodarstvo koje opstaje u težim uvjetima i da taj moment sada pokazuje da možemo pomoći sada drugi puta sada sa 5 milijardi kuna prema svima. I prema građanima, kućanstvima, poduzetnicima, ribarima, poljoprivrednicima itd. jer osjećamo našu odgovornost da moramo tu nešto učiniti da smanjimo taj udar koji će se dogoditi jer jednostavno tako sugeriraju određene aktivnosti na globalnom tržištu. I mislim da je vlada zaista krenula i prema umirovljenicima sa jednokratnim potporama i prema svim kućanstvima i prema socijali. Mislim da jasno navodeći izvore iz kojih će to pokriti, jasno navodeći visinu. I danas kad govorimo o ovom zakonu, izmjenama Zakona o PDV-u govorimo o 2,1 milijarde direktne pomoći. Hoćemo li natjerati sve trgovce da to naprave, hoće li se obistiniti ovo o čemu se danas vodi najviše rasprave, da ti proizvodi ne budu skuplji. Ja mislim da će tu biti podosta problema, ali država je učinila svoje. Ja to tako doživljavam i ne može na sebe imati apsolutno sve. Već duže vrijeme ja govorim da postoji i odgovornost i lokalnih samouprava. U njima žive također hrvatski građani kao i u ovoj državi u cjelini. I vidimo da kod njih nema apsolutno bez obzira na financijski kapacitet nikakvih pomaka. I stalo ističem Grad Zagreb i 19 milijardi što je u odnosu na ovih 150 državnih jedan veliki postotak tj. nekih 15-16% državnih proračuna, državnog proračuna. I s time da vi niste u stanju izdvojiti 1% znači 150 miliona kuna i reći poduzetnicima koji imaju problem sa plinom i računima koje im vi šaljete, nas to ne interesira, mi ćemo vam poslati račun, vi to platite i reći ćemo kriva je vlada, oni nisu napravili sve ili je kriva neka bivša vlast koju smo smijenili, nas nema nigdje. Ja to ne prihvaćam jer mislim da itekako imaju mogućnosti, ali ne žele. Poslat ćemo vam račun, možete ga platiti u 5-6 rata, ali ćete ga platiti. I to je to. Mi smo u inerciji, samo nam plaćajte, podignut ćemo vam cijene komunalnih usluga. Evo, odvoz otpada od 1.7., može, dok država radi da smanji i da uvjet taj nekakav ajmo reći mogućnost da se dogodi nekakav veći trošak oni kažu sve nam naplatite, sve i ne želimo ništa pomoći, nek se država brine. Mi sve znamo jer smo ovdje oporba, ali tamo gdje smo vlast tamo ne znamo ništa. Nemamo programa mjera vrijednosti 100 miliona kuna u jednom gradu koji ima 800.000 stanovnika, a i ne znam koliko desetaka tisuća poduzetnika. Ne znamo ništa za vas. Neka se država brine. A mi ćemo biti vlast. E s time se ne slažem. Mislim da ima kapaciteta i u svakom većem gradu [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] da to mogu učiniti.
Gospođa Selak Raspudić, prva replika.
Uvaženi kolega Boriću možda ipak uvodno da pripazimo na retoriku kada se obraćamo građanima da je država ili pogotovo određena vlast njima nešto dala ili poklonila ili se brine za njih. Država koliko je meni poznato, a možda me vi demantirate jer nas svakodnevno demantirate s onime što HDZ čini, pripada odnosno trebala bi pripadati građanima, a ne nečijim privatnim interesima. Tako da nije država ništa dala njima što im već nije ranije pripadalo. Kada govorimo o smanjenju PVD-a i svega ostaloga kod nas bi hrana trebala koštati daleko manje. Ja se slažem s vama oko kritika na račun politika Grada Zagreba pogotovo prema poduzetnicima na koje je pao najveći teret tokom ove krize i grad se nije pobrinuo da im olakša njihovu situaciju, pa vjerujem da ćete onda vi na tragu tog konstruktivnog duha, a ovdje vas to i pitamo, možda predložiti izmjene Zakona o trošarinama da se ukinu trošarine na naftne derivate ili da se kompenzira plin svim socijalno osjetljivim ustanovama kao što su učinile neke druge europske zemlje.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolegice Selak. Ja mislim da je država kažem kroz paket mjera učinila ono što ona u ovom trenutku može i na vrijeme najavljeno, na vrijeme će se donijeti odluke i na vrijeme će se provesti. I nemojte sumnjati da nećemo to učiniti. Pokazuje vam iskustvo prvog paketa od 12 milijardi kuna. Kada su neki ovdje koji nam sada govore da trebali smo još nešto učiniti kao gospodin Hajdaš Dončić, predviđali da ćemo imati 400.000 nezaposlenih. Da. Pronađite te članke, nije to bilo tako davno. 400.000 nezaposlenih, imamo ih 117 nakon cijene te priče, a pandemija još nije završila. Znači postoje ljudi koji nešto znaju i mogu učiniti bez obzira na sva osporavanja, bez obzira na pokušaj da ih se i sruši kao i ovog ministra, nedavno su ga htjeli smijeniti, ali on pokazuje da zna i može voditi javne financije i da itekako pronalazi prostor da možemo pomoći građanima. To je razlika. Grad Zagreb ima svoju vlast, nisu našli ni jednu mjeru da pomognu onima koji su ih trebali, nisu. Samo su zatvorili oči i rekli nas to ne interesira.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić, pošto rasprava već dugo traje na trenutak sam zatvorio oči i samo sam slušao, netom prije vas je govorio jedan čovjek i mislio sam kakav je to pravednik među nama da skroz ima nešto za nas, a njega se ne dotiče apsolutno ništa i za sve u ovoj državi je kriva Vlada RH, pa čak i ovakve mjere, a onda sam otvorio oči i vidio čovjeka koji je također u stranci koja ima niz afera od grizli afere, od afere kumovi i shvatio da u biti cijela ova rasprava koju danas vodimo je usmjerena ka tome da bi se umanjio doprinos hrvatske vlade za ono što čini ne samo u ove zadnje 2.g. nego evo za vrijeme cijelog svog mandata.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović, i ja bi mogao ovdje reći kao što je on rekao u svom prvom trenutku ili prvoj minuti, kaže građani kad platite tih 50 ili 60 lipa za obnovljive izvore energije kuna vam ide u HDZ, kuna ide u Most, dvije kune idu u Možemo! ili u SDP mislim koja je to razina rasprave, što oni to sugeriraju i onda kažu izvadite ruke iz nekakvih džepova građana itd. i stalno koriste istu priču. Onda imaju modele zapošljavanja, kažu to je od tog ministra model, pa ja se sjećam modela g. Grmoje gdje vi za čovjeka koji je morao uć u upravu Hrvatskih voda koji se bira na javnom natječaju mijenjate temeljni akt, statut da bi mu prilagodili kvalifikacije koje on ima, a nije ih imao da ih može po takvim odredbama, zaposle ga, znate kakva je bila kazna, g. Petrov javite se malo gđi. Daliji, par tisuća kuna, malo ste bili u sukobu interesa i doviđenja, svi drugi sasvim drukčiji postupci. A da ne govorimo o svim ostalima, onima koji su zapošljavali na cesti, onima koji su pozivali svoje članove itd. pojeo vuk magare.
Hvala, hvala, hvala g. Borić. Gđa. Selak Raspudić je već imala repliku [[Upadica iz klupe: Povreda, povreda Poslovnika]] A povreda Poslovnika.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Kolega Borić doista kada krene o zapošljavanju preko veze u ovoj trenutnoj situaciji gdje vam visi nad ministrom optužba za zapošljavanja, a moguće i uskoro bivšim ministrom s obzirom na ono što je govorio upravo premijer Plenković o tome koliko ćemo se često susretati na opozivima ministra u ovoj sabornici, mislim da bi bilo bolje da je samo preskočite nego da pokušavate uvjeriti hrvatsku javnost da smo svi mi u politici isti kako bi opravdali vlastiti promašaj i ruke u džepovima koje uporno ne vadite van.
Hvala, hvala, opomena po difoltu jer je bila replika. Gospodin Kliman ima repliku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Borić, evo danas smo u više navrata čuli zabrinutost kod saborskih zastupnika da li će se ovo smanjenje PDV-a preliti na cijene u, dakle u trgovinama? Ja sam danas slušao na radiju dolazeći u sabor, jedan veliki trgovački lanac na dnevnoj razini već je sada smanjio cijene odnosno najavljujući da će poštivati apsolutno ove odluke koje ćemo mi donijeti u saboru, da već sada iz svojih marži dnevno na neki način odvaja 300 odnosno odvojio se od 300 tisuća kuna dakle na, na razini, na razini dana. Prema tome, evo mislim da je to dobra poruka dakle građanima Hrvatske da ćemo ipak uz normalno monitoring svakodnevni ovaj ipak dobiti ono što bi mu htjeli, a to je da se vidi refleksija ovih mjera koje ćemo donijeti na cijene, na cijene u trgovinama.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Kliman, kažem, mi smo formirali vlast i mi imamo odgovornost i meni je nekad i drago kad slušamo kolege iz oporbe i oni imaju određena rješenja, ali ona ne nose odgovornost. Zato sam rekao da je danas dobro da su i oni za ovaj zakon jer priznaju da je dobro i da imaju određenu razinu razmišljanja koja je slična našima i da možemo svi zajedno nešto učiniti. Ja vjerujem da će onda i ti trgovci to učiniti ako se svi oko toga složimo. Hoće li baš u potpunosti onako kako mi želimo ako je nešto palo za 12 postotnih poena kad govorimo o stopi PDV-a, hoće li baš za toliko ovaj pojeftiniti ne znam kilogram nečega ili nekakav proizvod ja to ne mogu reći sada da li će se to dogodit. Država je dala mogućnost i rekla to nas košta 2,1 milijardu kuna, hoćemo li mi taj novac uspjeti uštedjeti i ostavit ih u džepovima građana, ja bih volio da to sve tako bude jer će se to vjerojatno možda i tako događati, ali sve staviti na leđa i reći sve vi morate, a mi koji smo u Gradu Zagrebu ne moramo ništa jer ti ljudi koji također idu u dućan i ti ljudi koji također plaćaju plin mi ne moramo ništa neka sve vlada riješi, a mi smo dobra vlast, e s time se ne slažemo.
Hvala. Gđa. Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Boriću, evo ga, do 2000. se suočavamo sa krizama i svjetskima i našim katastrofama, ali mogu reći da se na neki način uspješno nosimo i donašamo i zakone i odredbe da se na neki način i našim građanima olakšava prebroditi sve te krize. Evo samo bi vas pitala čuli smo tu da naš HEP što je uradio i što je on doprinosio u ovoj krizi, evo ga danas smo imali na Odboru za gospodarstvo jedno jako ovoga tematsku sjednicu i dobili smo jako dobre materijale koje bi stvarno trebalo podijeliti svim zastupnicama da vide ovoga na neki način, a ja sam si izdvojila evo jedan dio da električna energija za kućanstva je 9,6% porasla umjesto za 23 i da HEP u tome sudjeluje skoro sa 460 milijuna kuna sukladno odluci vlade, pa vas molim za vaše mišljenje.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolegice. Mislim da smo kažem pronašli najprije izvore da možemo provesti sve što želimo kao mjere. Nismo išli evo sad ćemo donijet nekakav zakon i nekakve podzakonske akte, pa ćemo vidjet kako ćemo mi to skupljat. Točno znamo izvore zbog čega ili od kojeg dijela će se nešto sufinancirati i država je rekla mi to možemo. Fond za zaštitu okoliša nosi milijardu i 200 milijuna kuna. To nisu mala sredstva ili beznačajna za taj isti fond, ali smo rekli s obzirom na ono što će nam se dogoditi možemo to tako riješiti, isto tako i HEP sa tolikim novcem, iako bi neki rekli, pa možemo i više, možemo i više jer HEP ima dobit, ali HEP ima i obveza, HEP ima i obveza i obveznica koja dolaze na naplatu, znači da je ipak činjeno ono što se može u ovom trenutku. Što će pokazati vrijeme, što se događati u turističkoj sezoni, ja to ne znam i ne mogu gatati kao što neki znaju i kažu mi smo vam u 10. mj. rekli što će biti. Nisu ništa rekli, nigdje vam to ne piše, pogledajte, čiste fore za nikoga.
Hvala. Gospođa Burić.
Hvala vam, poštovani kolega Boriću. Drago mi je da ste i vi naveli da je evidentno ustvari visoka razina suglasja vezano uz paket vladinih mjera i uz konkretno Zakon o PDV-u i snižavanju stopa PDV-a. Ono što smo čuli kao najčešći kontra argument jest da je kasno, međutim točno je da je pravovremeno, da je adekvatno i da je točno pogođeno. Također, ono što želim naglasiti da se cijena plina u RH utvrđuje do 1.4. i da imamo zagarantiranu cijenu do 1.4. Danas je 17. 3., mjere su komunicirane od strane premijera Andreja Plenkovića prije točno mjesec dana, na protekloj sjednici Vlade donijete su mnoge odluke vezano uz operacionalizaciju svih ovih Vladinih mjera, danas je 17.3. i danas govorimo o Zakonu o PDV-u a 1.4 [[Upadica Radin: Vrijeme.]] je za 15 dana, pitanje je je li kasno kolega Boriću?
Odgovor. Hvala, hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Nije kasno i mislim da smo postupili odgovorno već u 10. mj. kad smo najavili da sezona grijanja počinje i da će do 1.4. i cijena električne energije i plina ostati na razinama koje su bile do tada za kućanstvo. Greške onih koji vode ovaj grad, koštali su ovu priču poduzetnika koja se u medijima pokušala svaliti na leđa ali kažem, postoje dvostruki kriteriji i mjerila i mislim da sve ovo što ćemo učinit, pokazali smo već na iskustvu, znači na tome da možemo provesti mjere, da ćemo provesti i ovo. Točno se zna tko šta treba raditi i tko se gdje treba javiti da bi ostvario određena prava. A ovi koji nas pomalo kažem, kritiziraju, da nešto ne znamo, mene fascinira činjenica da Grad Zagreb 8 mj. nakon izbora nema nijednog pročelnika, nijednog ministra nema. Nijednog. I drže nam lekciju što treba Vlada raditi. E to je problem kojima ćemo upućivati da građani to znaju jer oni to ne znaju. Nijednog pročelnika.
Vrijeme. Gospodin Mišel Jakšić.
Hvala lijepo. Kolega Borić, moram reći da se čak i s nekim dijelovima vaših rasprava poglavito kad ste govorili o konstruktivnosti i zajedništvu pozicije i opozicije u teškim situacijama, slažem. Ne pada mi na pamet biti odvjetnik Gradske uprave Grada Zagreba no moram reći da bi mi bilo puno draže da ste kao HDZ imali toliki interes za Grad Zagreb kad vam je Bandić držao većinu i kad se isto tako moglo jako puno toga moglo napraviti bolje i više i u rješavanju prometa, problematike u Gradu Zagrebu i komunalne problematike u Gradu Zagrebu, one što znamo o cijevima i vodovodnoj kanalizaciji, pa one ne puknu zato jer je netko 3 mj. gradonačelnik i sijaset drugih tema. Sad ću vam reći kao gradonačelnik grada koji nema prirez, koji ima najnižu cijenu vode u RH sa pročišćavanjem, jednu od najnižih cijena otpada i ne prima iz Fonda za izravnanje niti kunu. Molim vas odgovor kad će Vlada izaći s paketom reformi gdje ćemo imati pravo decentralizaciju a ne da bude u rangu Grčke i da se porez na dobit i PDV dijele tamo gdje nastaju, znači u općinama, gradovima, županijama sa državom? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo kolega Jakšić. To je bilo jedno od osnovnih obećanja Vlade, … [[Govornik se ne razumije.]] Vlade kroz onaj famozni Plan 21. Totalna decentralizacija i teritorijalni preustroj, ako se sjećate vi koji ste možda malo duže u politici. Onda ste na kraju rekli da nema ni plana ni da je bilo 21 ni da su bilošto rekli i … [[Govornik se ne razumije.]] Što mi je drago, kolega Jakšić? Što ste prepoznali da SDP uz ove druge u Zagrebu nosi odgovornost, bez vas, nemate vlasti, nema odluka i ako vama odgovara da gradonačelnik nema nijednog ministra tj. nijednog pročelnika, sve su neki zamjenici ili pomoćnici, 8 mj. nakon izbora, postavlja se pitanje kad ćete provest projekt veličine 500 milijuna kuna ili nešto što je važno, gdje su svi oni projekti iz prethodne kampanje koji su se ticali nekakvih pruga, nekakvih prometnih rješenja, gdje su te stvari? To je pitanje a vas će se pitati, ne njih jer je SDP dao ruku, onu najvažniju ruku stavio svog predsjednika skupštine i donosi zajedničke odluke i to će vas sigurno netko pitati a godina će proći, prošlo je i ovih mjeseci i nikoga više nije briga tko je bio prije na vlasti nego pokažite što znate.
Vrijeme, vrijeme. Gospođa Ahmetović je sad na redu. I drago mi je da postoje gradovi bez prireza. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo da ispunim i ja onaj uvjet da spomenem PDV, pa nema veze o čemu dalje pričam, dakle PDV, sve će ući pod tu temu i nitko mi neće dati opomenu. Nažalost, danas govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u ali smo premalo o tim izmjenama i dopunama zakona čuli, više smo čuli o gospodarskom paketu mjera, o tome što je Vlada sve učinila, o tome je li kasno, nije kasno itd., itd. Sve je hitno u što se kasno krene. Mislim da ćemo se svi po tome složiti, dakle ne može stajati tvrdnja da mjere ne dolaze prekasno jer da ne dolaze prekasno, ne bi se ovaj zakon donosio po hitnom postupku i naravno da malo ublažim ovu svoju tvrdnju, ovu svoju kritiku, nikad nije kasno ako ide u korist građana, dobro je da je i sada kad već nije moglo ranije iako ja vas uvjeravam, moglo je ranije i unatoč tome, pozdravljam činjenicu da je ipak prijedlog došao na raspravu. Šteta da dolazi tek sada s obzirom da inflacijski pritisak nije od danas niti će on pričekati 1. travnja da se svi pripremimo pa da krene zapravo taj pritisak i da njegovi efekti budu dijelom amortizirani ovim mjerama. Ovaj pritisak bio je vidljiv još u rujnu prošle godine, dakle prije 7 mj. kad smo na njega upozoravali. 15. rujna postavili sam na aktualcu pitanje Tomislavu Čoriću što Vlada kani učiniti po pitanju inflacije i tada se smijao, dapače valjao se od smijeha. Ali znate kako se kaže tko se zadnji smije najslađe se smije. Najžalosnije je to što uopće nije smiješno. Mi iz kluba SDP-a mjesecima smo nudili svoje prijedloge od smanjenja trošarina i PDV-a na gorivo, na plin, na namirnice široke potrošnje koje su najzastupljenije u potrošačkim košaricama onih sa najnižim dohotkom do dodataka za umirovljenike, transfera za socijalne skupine, siromašne građane, oslobađanje parafiskalnih nameta i naknada poglavito HEP-a od čega ne vidimo niti jedno slovo, usklađenja mirovina sa inflacijom, ali i provedbe reformi koje bi dugoročno postavile pravila tako da ne moraju žrtve porasta cijena uvijek biti oni najslabiji. Drago mi je da je Vlada uvažila većinu prijedloga SDP-a, a evo sada raspravljamo i o smanjenju stope PDV-a na određene proizvode. Međutim, ovim zakonom nije obuhvaćeno smanjenje PDV-a na gorivo ili izuzimanje trošarina iz osnovice za obračun PDV-a na gorivo. Možemo se složiti da smanjenje PDV-a na gorivo bez kontrole ili ograničenja marži trgovaca ne bi imalo nekakvog efekta, međutim evo i marža se fiksirala jer se može kad se hoće. A kad smo to tražili onda smo išli na ono kratkoročno zamrzavanje cijena goriva, dakle najvulgarniju intervencionističku mjeru pored svih daleko boljih, kvalitetnijih mjera. Dakle može se. Ne zaboravimo da bi i Državni inspektorat mogao početi kontrolirati i velike i energetske birače. Ne mora samo po malima udarati. Što radi Državni inspektorat? Pa i to je valjda jedna poluga vlasti. Smanjenje trošarina za 20 lipa za benzin i 40 lipa za dizel nije dovoljno, neće imati dovoljno značajan utjecaj na cijene goriva. Dakle, prostora još ima. Tražili smo i tražimo da se trošarine smanje za 50 lipa na dizel i kunu i deset lipa na benzin i to se može da se ne ugroze ni cestovni, niti željeznički sektor. I to su iznosi smanjenja koje prihvaća, odnosno koji su prihvatljivi, koji dovode tu razinu trošarina na prihvatljivu minimalnu. Pa zašto ne bi bila minimalna? A zašto ne bi bila minimalna? Zbog čega točno ne bi bila minimalna? Kombiniranjem mjera ove koje ste djelomično prihvatili, a koja se tiče smanjenja trošarina i fiksiranja marže i ovih koje dodatno predlažemo, dakle smanjenje stopa PDV-a na gorivo i izuzimanje trošarina iz osnovica za obračun PDV-a ušteda građanima bila bi još i veća. Taj ušteđeni novac građani bi ponovno trošili na namirnice koje zaista trebaju i ponovno bi kroz plaćanje PDV-a na te namirnice punili proračunsku kasu. S obzirom da ste u proračunu za 2022. godinu planirali značajan rast prihoda od PDV-a ovakvim intervencijama vratit ćete te prihode u one realnije okvire. Tada sam vas još u raspravi o Prijedlogu proračuna za 2022. godinu upozoravala da su prihodi napuhani, da su rashodi zdravstva poglavito napuhani odnosno previše smanjeni nerealni, a ni tad u te veličine niste vjerovali, vjerujem da ne vjerujete niti sada.
Hvala i na preciznosti u vremenu. Gospođa Selak Raspudić ima prvu repliku.
Uvažena kolegice Ahmetović, kada se prigovori da je kasno onda se nama stavlja na teret zašto raspravljamo o nekakvom vremenskom pitanju a ovdje nitko ne raspravlja rano ili kasno u vremenskim kategorijama nego su cijene bile drugačije ne samo prije mjesec ili dva, nego prije tjedan ili dva. I ove korekcije PDV-a sada utječu na bitno drugačije cijene koje su bile prethodno kada je počeo govor o inflaciji, kad su ih već trgovci digli čak i znajući da će vjerojatno ići o čemu se govori već barem mjesec dana smanjenje PDV-a na određene proizvode. Dakle, prije dva tjedna dignu i mi ovime ne možemo postići u praksi ništa. Dakle, ja bih kao prvo potpuno odbacila da je izlišno o tome govoriti je li kasno jer je to jako važno pitanje pogotovo s obzirom na pravovremenu reakciju koju moramo imati u budućnosti jer idemo iz krize u krizu. A podsjetila bih i na sjednicu Europskog vijeća kada se raspravljalo o kriznim mjerama u listopadu da je naš premijer Plenković rekao da njega to ne zanima. Zanimaju ga samo održivi izvori energije. Eto to je bio stav ove Vlade o tome kako suzbiti ovu krizu.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolegice Selak Raspudić. Potpuno se slažem sa vama, dakle naravno da u ovakvim inflatornim pritiscima svaki dan znači jako puno. Mi raspravljamo o rastu cijena potrošačkih dobara i energenata još od rujna 2021. godine, dakle prošlo je već šest i pol mjeseci. I svaki mjesec svjedočimo dodatnom rastu cijena, odnosno dodatnom inflacijskom pritisku. Kada pitamo o tome što Vlada namjerava učiniti po tom pitanju onda nam se smiju, jer njima je smiješno. Da li je smiješno da Hrvatska elektroprivreda samo zbog petnaest sana razlike postigne cijenu za nabavku plina u razlici od 9 eura po mega vat satu. Dakle, najprije objavi natječaj i dobije cijenu od 30 eura po mega vat satu, poništi ga i za 15 dana ponovi natječaj i prihvati cijenu od 39 eura po mega vat satu. U količinama u kojima HEP nabavlja taj plin to su enormni iznosi gubitka javnih sredstava.
Hvala. Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice, ne znam da li ste zaboravili ili niste stigli spomenuti neke stvari koje su isto tako bitne, a to je zašto smo mi u problemu sa plinom. Samo da podsjetim, mi smo do 2016. godine imali preko 50% učešća domaćeg plina u ukupnoj potrošnji, pa smo onda pali ispod 35%, pa smo se onda ponovo 2017. godine digli na 54% domaćeg plina u ukupnoj potrošnji da bismo danas 2022. godine bili ispod 20% plina u ukupnoj potrošnji. I kako sad možemo korigirati cijenu kad moramo kupovati plin na tržištu? Umjesto da imamo svoj plin, da imamo 50% svog plina kao što smo ga imali 2017. godine ili 54% imali bismo samo 50% plina za koji moramo urgirati na drugačiji način. Prema tome, tu su problemi. Problemi su nastali puno prije, 2016., 2017. godine.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega Pavić. Problem Vlade Republike Hrvatske je što ne promišlja dugoročno. Dakle, mi i danas govorimo o kratkoročnim mjerama. Prije 10 godina naša proizvodnja plina je iznosila oko 70% naših potreba. 30% smo uvozili. Danas je taj omjer upravo obrnut. Ono što se plasira u javnost jeste evo i danas, ministar Čorić kaže da je INA pokrenula proizvodnju od 150 000 m3 plina dnevno, što će uz kapacitet zakupljen na LNG terminalu omogućiti da mi ne brinemo uopće o našim potrebama za plinom. Kapacitet na terminalu koji mi imamo je 20% naših potreba, uz ovu proizvodnju koja iznosi 2,2% naših potreba, a to su osiguranih 22,2% hrvatskih potreba i sad ko koga radi budalom u RH? Mislim da je svima jasno ali neće ići.
Hvala. Gospodin Jakšić.
Kolegice Ahmetović, s obzirom da mi kolega Borić nažalost na drugi dio mog pitanja nije odgovorio jer je podosta vremena potrošio na Možemo! i gradsku upravu grada Zagreba, valjda da spere 10 g. koalicije u Zagrebu Bandića i HDZ-a i 4 g. držanja vladajuće većine od strane Bandića i njegovih žetonerije u Saboru, imam pitanje za vas. Što se tiče decetralizacije, javni fakti govore da je Hrvatska u tom stupnju al pari s Grčkom, drugi smo poslije Grčke. Dakle i dalje imamo visok stupanj centraliziranosti, država skuplja sve poreze i onda ih na temelju svojih procjena političkih preferencija i svega ostaloga, dijeli. Zato imamo rasprave da moramo biti sretni jer se država odriče poreza za građane a zaboravljamo da te poreze plaćaju građani. Kada mislite da će doći stanje svijesti i hrabrosti da krenemo s politikom, da PDV, porez na dobit i neki drugi porezi ostaju tamo gdje se stvarju tim građanima?
Hvala lijepa. Izvolite, odgovorite na ovo pitanje upućenom gospodinu Boriću, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Jakšić, PDV je nažalost porez kojim se najviše tuče po najslabijima i danas govorimo o PDV-u i mijenjamo ga i rekla je kolegica Grozdana Perić da je to porez koji se vrlo često mijenja, čini mi se svake godine a to sve zbog toga što se mijenja ono na čemu ima prostora za mijenjat se. Mijenja se ono od čega najviše ubiremo a ponavljamo, ubiremo ga na najslabijima. Tu najgore prolaze najslabiji jer plaćaju jednak porez kao i oni najbogatiji. Nažalost, iz PDV-a se financira i zdravstvo i mirovine i socijalna davanja. Nažalost, ni zdravstvo, ni socijala ni mirovinsko se ne formira. Tako da ni od one najavljivane forme zdravstva kojom smo trebali kao uštediti 6 milijardi [[Upadica Radin: Vrijeme.]] kuna godišnje, ne vidimo ni R do danas.
Hvala. Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, ja vjerujem da je ova vaša rasprava bila opterećena naslovom iz novina reći ću preblage, ali LNG se izgradit neće. I sigurno vam je dala jedan lajt motiv da možete raspravljat na ovaj način i da kažete ovo u HEP-u ne valja, ovo ne valja itd., a što valja kod vas s obzirom na trenutak u kojem živimo? Jesmo li tada prije 2, 3 godine kade se to događalo znali da će nam se dogodit ovo? Mogli smo razmišljati strateški. Ja sam tada pokupio svakakve nazive, da radim protiv vlastite svijesti, da je nemam, da sam izdajnik svoga kraja itd., ali došlo je to vrijeme i to nešto vrijedi. I sasvim su druge političke odgovornosti. Sad vi kažete pa ništa, ono, ništa, ja sam se zalagao za nešto drugo, ali sam htjela to, ali to nam pomaže. I da li vi smatrate da ćete s time moći dalje funkcionirati normalno s obzirom da nemate rješenje, nemate iako ga je ova država imala kažem prije nekoliko godina kad ste vi rekli da to ne valja?
Izvolite, odgovor.
Poštovani kolega Borić, znate li koliko je kapacitet LNG terminala? Nemate pojma. Znate li kolike su hrvatske potrebe za plinom? Nemate pojma. Znate li koliko su HEP i INA zakupili kapaciteta? Nemate pojma. Dakle, meni je fascinantna vaša hrabrost raspravljati o temi o kojoj naprosto nemate pojma. Dakle, ono što biste trebali imati pojma a s obzirom da dolazite iz toga kraja, jeste ono što su potvrdili čak i vaši kolege zastupnici Primorsko-goranske skupštine kada su rekli da je kopneni terminal zakonit projekt i da se zalažu za kopneni terminal koji bi upravo u ovoj situaciji osigurao Hrvatskoj da može osigurati dostatno kapaciteta za plin. Danas to ne može. Znate zašto? Jer ste između ostalog kupili i manji brod nego što ste trebali kupiti kako bi valjda netko dobio nešto u džep i pri kupnju tog broda. I uspjeli ste u tome. Pričekajte, zajedno ćemo se raspravljati o tome i veseliti.
Hvala, hvala lijepa. Puno informacija, treba kupit veći brod. Hvala [[Upadica sa strane]] Gospodin Anton Kliman ima svoju raspravu sada.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kolega državni tajniče. Evo, 1. travnja stupit će na snagu Zakon o smanjenju PDV-a koji evo očito svi dugo iščekujemo. Kako čujemo od kolega iz oporbe, već duže vrijeme i da je on kasan, mi mislimo da je na vrijeme i da sadrži sve ono što treba sadržavati da se pomogne našim građanima i gospodarstvu. Ono o čemu se danas najviše razgovaralo, to je cijena stope PDV-a na energente, u svakom slučaju na plin koji se od 1. travnja spušta na 5% dakle za prirodni plin spušta se na 5% njegova stopa i mislim da će to zaista ublažiti kao što smo čuli velikim djelom i naše, ublažiti udar na naše građane i na naše gospodarstvo. Uz to sa 25 na 13% ide, idu dolje jako veliki broj naših živežnih namirnica koji su nam svakodnevno potrebne tako da u cjelokupnoj košarici ovoga što ćemo osjetiti od 1. travnja je veličina iznosa od 2 milijarde i 100 milijuna kuna, što mislimo da je zaista velik, velik iznos i mislim da će, da će biti dobar amortizer u ovim inflatornim vremenima koji su pred nama. Zašto smo morali intervenirati na taj način? Dakle, imamo ono što se kaže savršenu oluju, dakle izašli smo upravo iz neke veće covid ili recimo to skoro pa postcovid ere koja sigurno nije dobro utjecala na gospodarske tijekove i evo svjedoci smo ovoga, ovoga zaista žalosnoga rata što se događa u Ukrajini i jedna od posljedica osim samog stradanja cijele jedne države i pogibije velikog broja ljudi i velikih ljudskih patnji je ono što nas u Europi najviše muči, a to je nestašica plina i onih energenata koji inače Rusija isporučuje europskom kontinentu. Cijeli taj, cijela ta oluja se reflektira na inflaciji i to je jednostavno na ono što moramo reagirati i mislim da je vlada dobro reagirala i da je pogodila baš ono što treba, a to je dakle energent kao plin na 5% i ove ostale živežne namirnice sa 25 na 13 i sa 13 na 5%. U svakom slučaju mislim da je primjedba oporbe da je nepravodobna intervencija ne stoji, mislim da je ona pravovremena i mislim da će imati dobre efekte. Moramo računati da imamo konsolidirani proračun, kao što zbog uvjeta za ulazak u Eurozonu, ali isto tako i na spremnost proračuna za moguću intervenciju u slučaju tipa subvencija koje smo imali nedavno, dakle to zatvaramo oči pred time, međutim mi smo u situaciji da je i to moguće. Mi ne znamo koliko će trajati i kakva će biti priroda ovoga rata u, u Rusiji odnosno u Ukrajini, kolko će to trajati, da li će izazvati još veće inflatorne šokove, mi to ne znamo. Mi moramo imati u kondiciji naš proračun da možemo imati za eventualne intervencije. Ako ga sada spustimo na razine da nećemo imat nikakve rezerve, da nećemo imat konsolidirani ovaj proračun, kako ćemo reagirati ako bude potrebno, ja vas to pitam. Definitivno ove reakcije koje smo imali oko covid krize, dobre reakcije vlade, očuvanje radnih mjesta, sve ono što smo poduzeli za vrijeme, za vrijeme od te pošasti i te boleštine koju smo imali do sada uspjeli smo ih realizirati dakle sve, sve subvencije upravo zbog toga što smo imali, što smo imali jako dobar proračun i to je taj zalog koji moramo zadržati za sada da vidimo da li će još trebati intervenirati na dolje da bimo mogli još bolji, još bolji jastuk imati da se, da se amortizira ovo sve što nas, što nas čeka. Ja mislim da je ovo pametno da se ne ide do kraja nego da se ide postepeno i da moramo biti spremni očekivati ono što, što ovaj, što nas, što ne bi uopće trebali očekivati da nije ovog rata. Mislim da je intervencija vlade pravovremena, dobra i da je u dobroj mjeri.
Hvala lijepa. Imate replike, prvu repliku ima gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, slažemo se da je znači svako porezno rasterećenje i više nego dobro došlo i potrebno pogotovo za naše građane. Dobro ste rekli i svima nam je jasno da je najveći dio potrošačke košarice zapravo prehrana, čini prehrana i, i zapravo energenti. Međutim, smatrate li da se možda ipak još malo moglo ići u dodatno smanjenje određenih poreza, dakle dobro je da se smanjilo na 5% za svježu, svježe meso, svježu ribu, jaja itd., međutim ostalo je još uvijek 25% na mesne prerađevine, suhomesnate proizvode, smrznuto meso itd.. Da se radila nekakva malo detaljnija cost-benefit analiza možda bi se ipak došlo do toga da se smanjenjem navedenih ovaj poreza neće biti oštećen državni proračun jer će zbog znatno većih … [[Govornik se ne razumije]] cijena kojima smo svjedočili na svinjetini itd. osnovica za obračun biti puno veća, a time i ukupna suma PDV-a, znači s jedne strane tu rastu cijene i smanjuje se potražnja, idete preko u druge zemlje ovaj kupovati jel špeceraj, a tu kod nas je manja potrošnja.
Hvala. Izvolite odgovor.
Da, hvala lijepa, dakle ja vjerujem da su kolege iz Ministarstva financija iz financija napravili apsolutno dobre analize oko toga i nemam sumnje u to. Ako idemo gledati pojedinačno uvijek se može nešto još više spustiti, to je sigurno tako, a naše sugrađane u preko u špeceraj nećemo sigurno ovaj dakle zaustaviti. Znate i sami da svaka država u EU i naši susjedi imaju drugačiji porezni sustav i drugačije potrebe i rekao bih nešto iz njihovih proizvodnih zaliha i razvijenosti u proizvodnim procesima im daje sigurno na mogućnosti da neke, neke proizvode više snize, snize na PDV. Mi u ovom slučaju mislim da smo napravili optimum i da su ova rješenja sasvim, sasvim dobra.
Gđa. Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Kliman, dugo ste u sustavu, pa i kao ministar turizma, govorili ste više puta o tome koliko PDV je značajan i on se dogodio, snizio se i na smještaj i na posluživanje hrane, dakle a isto tako se omogućilo i plaćanje PDV-a po, po naplaćenim realizacijama itd., dakle sve to su neki prethodni efekti koji se evo i sada na koncu i u ovome reflektiraju, pa će se povećati i ponuda, a isto tako vjerojatno ćemo biti i konkurentno i sa cijenom upravo zbog ulaznih parametara koji su sada puno niži.
Hvala. Odgovor.
Pa to je i intencija ovog zakona da budemo konkurentni ne samo da osiguramo građanima lakše prebrođivanje ovog inflatornog šoka, nego i da budemo konkurentniji na tržištima. Ako sam dobro shvatio apostrofirali ste dakle moju kratku ulogu ministra turizma. Da, jako je bitno, jako je bitno da imamo te cijene pod kontrolom i da nisu previsoke jer to utječe na konkurentnost definitivno. A moramo vidjeti što će se događati sa turizmom uopće. Ako nastavi ovaj rat bijesniti u Ukrajini psihološki će biti veoma zahtjevno, dakle dobiti turiste ne samo u Hrvatsku nego ni u jednu turističku destinaciju. A znamo i sami da je u ovoj prošloj godini kada smo imali jako dobru turističku sezonu upravo turistička sezona i dolazak turista između ostalog i iz Poljske, Češke, Slovačke, Mađarske dakle doprinio jednoj dobroj sezoni i dobrom rastu BDP-a izlazak iz krize. Ako tako nastavi tamo pitanje je što će se dogoditi, jer je pitanje odluke za godišnji odmor zadnje pitanje koje se donosi, odnosno odgovor koji se donosi.
Zadnja replika gospođa Kekin.
Hvala vam. Zanima me uvaženi zastupniče nakon što ste ovdje imali ping pong vaši zastupnici u neargumentiranom pljuvanju zagrebačke gradske vlasti, da li ste recimo stigli pogledati vi ili je to zadatak nekog drugog, sutrašnji izvještaj prema kojem grad Zagreb ima 30 puta više subvencija od svih drugih jedinica lokalne samouprave zajedno. Također me zanima da mi navedete primjer jedinice lokalne samouprave pod HDZ-ovom vlašću koja je sada uvodila migracijske mjere i koje su to mjere u kojim količinama? I još me zanima da li ste svjesni da nakon što ste deset godina vladali Zagrebom i supa sa kompićem Bandićem doveli ga preko ruba zaduženosti, da ste vi također odgovorni za odredbu, dakle vi kao vladajući ne vi osobno, za odredbu prema kojoj se država može zaduživati koliko god hoće, a jedinice lokalne samouprave do 20% prihoda. I da ste time jedinicama lokalne samouprave zavezali ruke, pa je zaista cinično i užasno licemjerno prozivati ih onda sa ovoga mjesta i hvaliti se da vi pomažete građanima njihovim uplatama poreza.
Hvala. Odgovor.
Dakle, kada upravljate državnim proračunom onda ste za njega odgovorni to je normalno kao što su vaši kolege odgovorni za proračun grada Zagreba, dakle svaki na svojoj razini. I mislim da mi ono što sam i rekao dakle ne povlačim se apsolutno niti jednog milimetra. Mislim da dobro menađiramo sa ovom krizom. Ne pratim baš previše moram priznati gradski proračun Grada Zagreba, pa vam ne mogu odgovoriti na ta pitanja. Ja sam povremeno u Zagrebu, tako da ono što mogu reći da znam da sigurno Vlada dobro radi svoj posao i da dobro menađira sa svojim proračunom. I ja se nadam da ćete i vi u budućnosti ono složiti priču i da ćete i vi na zadovoljstvo građana grada Zagreba odraditi dobar posao. Ja mislim da je to u interesu svima. A u svakom slučaju propusta koliko čitam iz tiska ima. Prema tome, ali to su dobri putokazi kako treba rješavati probleme. Evo hvala.
Nemate više replika. Hvala. I sada je na redu gospodin Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svako smanjenje PDV-a je dobro došlo da možda barem malo vuk osjeti da je nešto manje platio nego što je trebao. Ali zna se da se tehnikom trgovaca opet se sve izjednači kao da se ništa dogodilo nije. Svaka ozbiljna država dugoročno planira i svoj razvoj, svoje potrebe za energijom, svoje potrebe za hranom i sve one bitne parametre koji su bitni za razvoj države. No međutim, mi smo svjesni da se ovdje stvari rješavaju vatrogasnim mjerama i to već kada je požar opustošio poprilično toga i kada vatrogasne mjere imaju vrlo slab efekat na ono što djeluje. Između ostaloga ovdje se nabrajaju većinom proizvodi na koje se skida PDV na 5% koji su uvozni proizvodi. Što potičemo opet? Opet potičemo uvoz, ne potičemo domaću proizvodnju. Neki će reći da, ali evo skinuli smo porez na sadnice, sjemenje gnojiva i pesticide. Pa dragi prijatelji, kolege onaj tko 1.4. nabavlja sjeme i gnojivo taj je zakasnio debelo u svojoj proizvodnji. Svi poljoprivrednici ozbiljni, iole su već nabavili repromaterijal za svoju sjetvu. A s druge strane glavnina sjemena kukuruza Pionir, Dekal, Kavez opet uvoz. Poljoprivrednici koji su u sustavu PDV-a pa njima je svejedno maltene koliko ste vi njima snizili PDV. Na 100 000 kuna da li će platiti 113 ili će platiti 105 i dobit povrat PDV-a kroz neko vrijeme njima je to tako i tako svejedno. Znači, niste vi njima nešto pomogli da ćemo mi imati bolju, kvalitetniju i rodniju sjetvu, tj. rodniju berbu onoga što radim. Niste im pomogli. Postoji grupa poljoprivrednika koji su do 30 ha. Oni uglavnom nisu u sustavu PDV-a. E njima trebate ukinuti PDV, njih trebate osloboditi PDV-a ali ne samo na sjeme, na repromaterijal već i na strojeve i opremu. Danas takav OPG mora imati traktor od 150 konja. Traktor iz 2000. godine, znači star 20 godina, da je iole u dobrom stanju dođe 25000 eura. Kad ga morate platiti i kupiti još imate 5, 6000 eura PDV-+a ovisno gdje ste ga kupili. Ti ljudi to ne mogu podnijeti. To je skrivena potpora koju koriste države zapada, koji svojim poljoprivrednicima na primjer u Austriji jednostavno vrate taj PDV koji su uplatili i to je njihova potpora. Vi ste im dali direktno potporu, ali ste oprostili im ono što vam još nisu dali. To je dugoročno planiranje, a to su sada najosjetljivije skupine koje će u ovoj teškoj situaciji, a ne dao Bog suše i ako već suša se već sada nazire, da će bit loš urod, da će biti loša godina. Vjerujte mi da će ti ljudi propasti. Naravno to će trpjeti i daleko veći od njih i oni će vjerojatno teško živjeti. Samo znate kada čovjek ima 25, šest, sedam hektara on dobije nekih 70 000 kuna potpore. A kada ima 300 ha onda dobije blizu milijona. E pa onda možete samo sa potporom živjeti, ali sa 70 000 kuna potpore ne možete živjeti. Ja već nekoliko puta pričam ovdje o tome da bi trebalo to ukinuti, pokušao sam i sa ministrom Marićem ovdje na hodniku. No međutim, ne želi on mene niti slušati, niti očito ne želi to shvatiti što mu ja pričam. Pokušao sam i sa ministricom poljoprivrede. Ona me je saslušala i razumije o čemu pričam. Nadam se da će netko ozbiljno shvatiti da ovo nije gubitak za državu porezni već je to dobitak za državu kroz dugoročno planiranje, kroz dugoročni period na opstanku ovih poljoprivrednih gospodarstava. A na kraju ćete vidjeti da će u još većoj krizi to biti gospodarstva koja će hraniti Hrvatsku i koja se vrlo brzo okreću iz proizvodnje u proizvodnju jer tu radi obitelj koja je složna i kojoj je bitan njezin opstanak i ona ulaže sve svoje vrijeme ne samo radno vrijeme, nego svih 24 sata u proizvodnji. Hvala.
Imamo dvije replike. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče samo da podsjetim da su članovi našeg kluba ovdje u sabornici govorili o nadolazećoj inflaciji i krizi koja je pred nama još prošle godine prije donošenja proračuna. To se može jako dobro utvrditi na snimkama. I kada netko kaže sada da ove mjere nisu prekasne to je stvarno smiješno. Da se o tome vodilo računa prije donošenja proračuna, da se neke stvari nisu stavile u proračun kao nekakve investicije, kao nekakvi troškovi koji su sad stavljeni u proračun bilo bi nam danas puno lakše smanjivati PDV na pojedine proizvode. Danas bojim se da nemamo puno prostora, jer ukoliko ćemo smanjiti PDV na veliki broj proizvoda imat ćemo kasnije problem sa punjenjem PDV-a što će uzrokovati što? Uzimanje kredita. I onda ćemo uzeti onaj model, aha uzet ćemo kredit sa grace periodom pet godina, pa nek' te troškove onda nakon toga vraća neka druga Vlada.
Ovo ste dobro primijetili. Što se tiče inflacije onda je pogotovo u poljoprivrednoj proizvodnji jako izražena. Znači reći ću vam na svom primjeru. Umjetno gnojivo koje sam platio prošle godine 45000 kuna sa PDV-om, ove godine ću ga platiti preko 160 000 kuna znači za istu sjetvu, možda za 10% manje gnojidbe jer moramo negdje pokušati štediti, a jedino na gnojivu možemo. Ovaj traktor koji sam spomenuo od 25000 plus PDV bez obzira gdje ga kupite on je prije tri godine koštao 17, 18000 eura. Rezervni dijelovi, željezo, šarafi, alati sve je otišlo drastično gore, a poljoprivreda nije samo sjeme, gnojivo, zemlja, voda već sve ovo što sam nabrojio a to je danas vrlo, vro teško izdržati.
Sljedeća replika poštovana Dalija Orešković.
Hvala. Kolega mislim da se slažemo u osnovnoj ocjeni, a to je da su ova u svakom slučaju dobro došla smanjenja PDV-a samo određena vatrogasna mjera kojom se neće postići značajniji učinci na standard građana. I uostalom sve ove mjere dolaze sa velikim zakašnjenjem. Problem Hrvatske države je što ne postoji sustavno strateško planiranje u pojedinim proizvodnim sektorima. Vi ste spomenuli puno dobrih prijedloga vezanih za poljoprivredu, pa kad smo već na temi poljoprivrede, evo možete li mi prokomentirati situaciju u kojoj se nalazi Petrokemija vezano za sve ove poremećaje na tržištu u dobavi potrebnih sirovina za daljnju proizvodnju njihovih proizvoda i imate li tu kakve korisne mjere, amandmane kao što ste imali u svom izlaganju. Hvala.
Hvala na pitanju. Vezano uz Petrokemiju s obzirom da sam ja Kutinjčan i emotivno vezan maltene za Petrokemiju jer sam se rodio '68. kada je ona napravljena. Svakodnevno prolazim više puta uz Petrokemiju, Petrokemija je u očajnom stanju kako fizički. Možete vidjeti jedan pogon kana druge faze koji je podbočen sa metalnim gredama da se ne sruši i ne radi već godinama. Proizvodnja uree, znači glavnog izvora dušika u poljoprivredi, a znamo da je dušik motor biljke, bez dušika nema intenzivne proizvodnje stoji već neko vrijeme i zaustavljeno je naglo. Doduše stoje te proizvodnje i u Europi. I ja nisam zabrinut za ovu godinu, jer ove godine gnojiva za proizvodnju još uvijek ima, ali sam zabrinut za godinu iza jer tada smatram da dušika neće biti, a tada će proizvodnja zaroniti jako, jako puno.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode koji nas pratite putem ekrana. Što se tiče same mjere smanjenje PDV-a, dakle vrlo jasno i glasno ću ovdje reći, dakle da je MOST stranka koja zagovara smanjenje poreza u bilo kojim okolnostima, pod bilo kojom izlikom iz bilo kojeg razloga i kad god je to moguće i uvijek kada će dolazit do smanjenja poreza, Most će to podržat, međutim ova mjera dolazi prekasno jer na ovo smo upozoravali još u 9. mj. prošle godine kada smo uvidjeli u kojem smjeru ide inflacija i porast cijena. Nadalje, ono šta je definitivno činjenica da ovo smanjenje PDV-a i ove potpore i ove mjere i ova politika koja je danas prezentirana, nikako nije poklon Vlade građanima, poduzetnicima, obrtnicima. Nije to dar. To je krivo izražavanje, dakle to je povrat djela novca koji je prisilno oduzet kroz gotovo najvišu stopu PDV-a u Europi, kroz politiku zatvaranja ekonomije tijekom pandemije po kriterijima koji nikome nisu bili jasni jer su određeni lanci radili, teretane nisu radile, kroz najveći broj možda parafiskalnih nameta u EU-u, kroz nekontroliranu inflaciju i printanje novca koje je u zadnjih 10 godina višestruko viša od stope rasta BDP-a u Hrvatskoj. Dakle, ponavljam stopa printanja novca u Hrvatskoj je višestruko viša bila nekoliko puta od tope rasta BDP-a u Hrvatskoj. I onda se taj višak novca prelije ili u nekretnine ili u financijske instrumente, nešto više u Hrvatskoj nekretnine što automatski povećava dakle cijenu nekretnina jer čim je jeftiniji novac, povećava se potražnja za tim novcem koji će se onda kupit nekretnina, nekretnina raste potražnja i automatski dakle raste cijena stanova. Nadalje, ovaj novac također nije poklanjan iz razloga što državu jako puno košta korupcija, mi smo rekli već, 60 milijardi kuna, to je 15 Peljeških mostova. Nije to ništa ljudima dano, nije to nikakav poklon. Zamislite sada da nemamo korupcije i da imamo sada na dispoziciji 60 milijardi kuna, mi ne bismo morali donositi ovakve instant mjere i gasit požare. Ne bi se morali zaustavljati određeni poslovi izgradnje kuća, izgradnje dodatnih katova, bili bismo sigurniji, ulagali bismo onda još više u energetiku, poljoprivredu, IT itd. I također, ovo ništa nije dano našim građanima iz razloga što nešto je dotaknuto već ovdje, mi imamo prekomjerno zaduživanje tako da nešto što je danas isprezentirano kao stopa smanjenja PDV-a će doć na naplatu jer se Marić već zadužio na međunarodnom financijskom tržištu. Sve to košta. Dakle, sve to košta. E sad, ono šta fali u ovoj cijeloj priči je nešto što se zovu dugoročne mjere. A dugoročna mjera je nešto šta smo danas dotaknuli na Odboru za gospodarstvo, primjerice, šta je sa geotermalnim izvorima? Dakle, Hrvatska doslovno pliva na geotermalnim izvorima, međutim mi ne koristimo to. Koncesije dobivaju Turci, Švicarci a mogli bismo imat dakle i energiju i toplinu i električnu energiju dobivat iz geotermalnih izvora na sličan način kao što to dobiva Island ili recimo jedna Mađarska. Šta je sa iskopinama primjerice plina u zoni Zalata-Dravica? I danas sam postavio to pitanje, dakle to nalazište plina koje je ogromno, doduše se nalazi između Mađarske i Hrvatske, dakle 2008. je pronađeno to polje plina, 2019. dobilo je dozvolu za eksploataciju, mi dan-danas još nismo krenuli sa eksploatacijom tog plina. Itekako bi nam danas taj plin dobrodošao u ovoj krizi.
Imamo nekoliko replika, prva je Dalije Orešković.
Hvala, predsjedavatelju. Kolega Troskot, mislim da je svima jasno da rast cijena na tržištu općenito proizlazi iz rasta cijena energenata uzrokovanih krizom i ratom u Ukrajini. Danas je doista bila zanimljiva sjednica Odbora za gospodarstvo na kojoj se konačno otvorilo ili barem pokušalo otvoriti to ključno pitanje a to je energetska strategija RH i korištenje naših nacionalnih energetskih potencijala, kako u eksploataciji, vi ste rekli termalnih izvora, ali tu su i plin i nafta, gdje smo koncesije dali tvrtkama u vlasništvu drugih država a način na koji koristimo te resurse sasvim sigurno šteti našim strateškim nacionalnim interesima, pa vas pitam imate li vi u pogledu ovih energenata, dakle plin, nafte i termalnih izvora, nekakav konkretan prijedlog? Hvala.
Pa prije nego što krenem odgovarat s konkretnom strategijom, odgovorio bi samo na prvi dio pitanja. Inflacija koja je izazvana u Hrvatskoj, nije samo produkt energetske krize nego dolazi do povećanja, dakle cijena trgovaca i poduzetnika određenih koji sada koriste ovu situaciju gdje ne postoje kontrolni mehanizmi i ova konverzija, dakle iz kune u euro, dakle mnogi koriste kako bi sad povisili cijenu da kad dođu zapravo u razinu eura da već počnu zarađivati. Vezano za ovo što ste postavili, nekoliko je točaka koje bismo mi mogli dotaknuti u toj strategiji. Primjerice, kupovina koncesija u Egiptu i u sjevernoj Africi. Dakle, mi ulažemo dodatno u neke eksploatacije ali nedovoljno za naše potrebe. Vermilion, kanadska kompanija je otkrila određena plinska polja na području Slavonije, mi dandanas to ne iskapamo. Što se tiče recimo solarnih elektrana, HEP koči recimo nekim lokalnim samoupravama na Krku i Cresu da se naprave određene energetske simbioze i da se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na takav način koristi i iskorištava električna energija.
Katarina Peović, slijedeća replika.
Hvala. Ma od vas sam stvarno više puta čula i ponavljate tu tezu da su kod nas svi porezi visoki i ja se mogu složiti s vama da je PDV kao regresivan porez, što je važno naglasiti izuzetno visok. Ali porezi na kapital su prilično niski i prilično dobro idu na ruku vlasnicima, a pritom treba reći da su zemlje koje imaju najniže poreze na kapital ujedno i najsiromašnije zemlje u Europi. Dok one koje su bogate imaju itekako bogate poreze na kapital. Ne bismo smjeli tako olako ponavljati ovo što ste vi rekli na početku, MOST će uvijek biti za snižavanje poreza. Bilo koji porezi, hajmo ih sniziti. Nije to baš tako jednostavno. Makedonija vam je jedna od zemalja najviše, ono pozicioniranih na tzv. doing business ljestvicu. U Makedoniji 50% stanovništva nema za grijanje. Tamo je jedna od najviših nezaposlenosti u Europi. Samo malo upozorenje evo.
Krasno da ste mi postavili to pitanje, jer to je sad debata na razini ekonomskih spektra. Ja ću vam dati drugu jednu zemlju koja je 1991. izašla iz komunizma i njihov premijer jedino što je je imao tada jest u ruke je dobio knjigu … [[Govornik se ne razumije.]] od Miltona Friedmana, to je Estonija koja je tada krenula sa reformama. I ono što su oni uspjeli napraviti vezano za porezni sustav meni se to čini nekako i najpravednije. To je je flat tex gdje je sve jedna stopa jednaka. Međutim, ono što su uspjeli napraviti jest reformirati apsolutno sve, ne samo porezni sustav nego prije svega digitalizirati ekonomiju, otvoriti ekonomiju, maknuti birokratske određene procese, smanjiti državu unutar procesa. Dakle, da država ne bude ta jedna velika mašinerija koja se financira iz parafiskalnih i fiskalnih nameta i to se onda transferira dakle onako kako želi političar. Tako da uz Makedoniju postoje i druge zemlje koje su smanjile poreze i postale najuspješnijih zemalja čak i na svijetu.
Željko Pavić, sljedeća replika.
Poštovani zastupniče, evo ja čak mislim da je Vlada u ovom momentu sada napravila ono što je stvarno najbolje moglo. Ali poanta je u tome da su se sami doveli u tu situaciju, ne samo sebe, nego i sve nas. Nisu reagirali kada su trebali. Spomenuo sam već ranije. Proizvodnja našeg vlastitog plina u Hrvatskoj pala je od 2017. sa 54% na manje od 21. To je prestrašno. Nadalje, pogledate što se danas dešava sa poljoprivrednom proizvodnjom? Došli smo u situaciju da seljak, poljoprivrednik nema novaca da kupi repromaterijal za sjetvu. Ako se sjećate otprilike 20 dana ovdje sam postavljao pitanje premijeru vezano za plin i vezano za poljoprivredu. Nije bilo odgovora, to kao nije bilo važno. Prije 7 dana premijer je bio u Versaju, imali su temu energetika. Znači da je to ipak važno, ali nije bilo dalekovidnosti.
Poštovani kolega Pavić dalekovidnosti nema ni danas bez obzira na posjet Versaju iz razloga što ja ne vidim načina, dakle kako ćemo se mi riješiti mađarizacije, odnosno mađarskog utjecaja u našoj energetici. Vi kad pogledate mapu PLINACRO-a u Hrvatskoj vi vidite da se broj ulaza plina, dakle iz Mađarske svaki put i svake godine povećava, svake godine se povećava. I s obzirom da Mađari znaju da nemamo nikakvu strategiju i s obzirom da znaju da imaju određene Mađarone od recimo guvernera Narodne banke koji dobiva određenu darovnicu od strane mađarske vlade. Zašto? Zbog promocije možda financijskih interesa nekih financijskih institucija koje su u Hrvatskoj. Dakle, vide da to ne razvijamo strategiju i onda naravno, dakle na tim ulazima to je isto ključ zašto je energetika jako skupa kod nas. Oni koriste dakle te ulaze koje mi kupujemo, dakle povisuju cijene i te naknade onda se svaljuju na račune naših građana. Tu ne postoji strategija da se uđe u koštac s time.
Slijedi završna rasprava. Prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovane Grozdane Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Evo na kraju dana i zaključno, dakle klub HDZ-a će podržati u svakom slučaju prijedlog o snižavanju izmjene i dopune Zakona o PDV-u. Naime, treba napomenuti da je programom Vlade za mandata 2020. do 2024. su između ostalog bili postavljeni i ciljevi koji su se odnosili na porezno rasterećenje građana i gospodarstva uključujući i sniženje stope PDV-a na hranu, te za poduzimanje mjere gospodarskog oporavka i poticaja razvoja industrije. Dakle, u samom programu je to bilo navedeno, a sve to se provodilo i provodi rekla sam već i na početku ovog dana od 2016., odnosno 2017. kada se počelo događati i mijenjati stopa PDV-a na različite proizvode. Ono što se sada događa, a to je da upravo u skladu sa ovim paketom mjera za ublažavanje rasta cijene energenata koje se odnosi i na kućanstva i na poduzeća i poljoprivrednika i na ribare predlaže se upravo ovaj zakon kojim će se stvoriti određeni preduvjeti da upravo ovaj udar na standard građana bude što manji. Pri tome Vlada niti itko od nas ne kaže da se nekome nešto daje, niti to Vlada daje, nego mora napraviti procjenu utjecaja samog poreza, odnosno izmjene Zakona o PDV-u na ukupno prihode koje će ostvariti u ili neće ostvariti u nekom budućem razdoblju. Prema tome, kad se radi ta procjena onda je ovdje ta procjena 2,1 milijardu kuna kojom se rasterećuje kako građanstvo, tako i poduzetništvo i na taj način se djelovalo na snižavanje stopa i to kao opća porezna stopa i dalje je ostala 25, međutim puno širi spektar je upravo za primjenu sniženih stopa, a to je 13 i 5%, prvenstveno ovih 5% koja se odnosi na hranu i to upravo na najveći dio hrane koji je zaista bitan i koji sudjeluje puno dakle skoro 30% u košarici naših potreba i to je ovdje izrijekom i navedeno. Osim toga ono što je već kazano tu se odnosi na smanjenje i na sadnice, sjemenje, pesticide, gnojiva itd., te na različite sportska i kulturna događanja. Jako je važno i da se proširenje primjene snižene stope od 13% na prirodni plin odnosi i na ogrjevno drvo, pelet, briket i sječku, te menstrualne potrepštine. Ono što je važno za reći da je u ovom periodu od početka travnja do kraja ožujka 2023. PDV za plin će biti 5%, a onda se on izjednačava na 13% kao što je to električna energija. Dakle, sa ovim smanjenjem išlo se u daljnje rasterećenje građana i gospodarstva i na taj način se itekako vodi briga o standardu građana i pogotovo ono što sam rekla utjecaju povišenih i povećanih cijena energenata. Kada pogledate evo i ono što smo danas i na Odboru za gospodarstvo, kada pogledate cijene energenata npr. nafte i plina u 2015. odnosno '16. su bili gotovo kao ove koje su sada, negdje oko 108 dolara je bio, bila cijena barela nafte. Dakle, uvijek su postojale upravo te oscilacije koje se evo s ovim mjerama itekako ublažavaju.
Dalija Orešković ima završnu raspravu u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Mogu zaključiti da je Hrvatska solidno potentna zemlja kada govorimo o njezinim prirodnim resursima, nažalost imamo problem u vlasti koja s tim resursima loše gospodari. Što se tiče ovog zakona svakako ga treba podržati, treba podržati svako smanjenje poreza, a o smanjenju PDV-a se već jako jako dugo priča, međutim problem je kontekst u kojem se donosi ovaj paket mjera, donosi se kao reakcija na nekakvo akutno stanje i poremećaje na svjetskom tržištu, a nije dio nekog sustavnog plana. Iz cijele današnje rasprave jasno je da će učinak svih ovih mjera biti vrlo površan i neće se postići konačni cilj. Manje-više je to opis problema koji postoje gotovo kod svakog zakona o kojem se u posljednje vrijeme raspravlja u HS. Evo jučer smo govorili o Zakonu o komasaciji u poljoprivredi, pa je i tu bilo vidljivo da se nije promišljalo o dugoročnim strategijama, da ponovno imamo situaciju da se neke stvari nisu provodile, pa čak i punih 30.g. i cijela država je zapravo dovedena u stanje jedne krajnje, krajnje zapuštenosti. Slično će biti i sa rezultatima vezanim za smanjenje PDV-a. Slažem se sa zastupnicima koji su istaknuli da divljanje cijena na tržištu nije samo posljedica nestabilnosti u opskrbi i rastu cijena energenata već nekakvih strukturnih problema. No činjenica je i da ti naši strukturni problemi opet proizlaze iz načina na koji gospodarimo našim privatnim resursima i zapravo smo sve ono što je bilo nacionalno bitno davnih dana pod sumnjivim okolnostima predali u upravljanje drugim državama i stranim tvrtkama. Drugim riječima, da ovom zakonu, ali, ali uz sve one strateške strukturne reforme o kojima govorimo od početka saziva ovog, 90. saziva HS, a to su teritorijalni ustroj, a to je reforma javne uprave, a to je uspostava funkcionalnog pravosuđa da bi u konačnici naši građani od manje stope PDV-a ostvarili nekakav učinak potrebno je doista povesti računa da je RH ako ne samodostatna onda barem samodostatnija i samostalnija u upotrebi i u raspolaganju svojim resursima, a to onda znači da smo dužni i povesti malo više računa o tvrtkama koje će omogućiti i eksploataciju i preradu naših sirovina ovdje u RH kako bi se time našem gospodarstvu omogućilo ne samo sigurnost u opskrbi potrebnim energentima nego kako bi im se i zajamčila niža i prihvatljivija, a time i gospodarski bolja, bolja cijena. Evo toliko, hvala.
Slijedi rasprava, završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode koji nas pratite putem ekrana. U ovoj završnoj riječi bismo samo htjeli zapravo dodatno afirmirati naš stav vezano za ovaj zakon, ali općenito sve neke stvari koje zapravo daju kontekst ovom zakonu koje po našem mišljenju nisu zapravo dobre. Dakle rekli smo dakle Most je stvarno stranka koja će uvijek zagovarati smanjenje poreza u bilo kojim okolnostima, pod bilo kojom izlikom, kad god i iz bilo kojeg razloga. Međutim ove mjere danas koje gledamo kroz ovaj zakon stvarno dolaze prekasno, dakle već završava sezona grijanja itd. i mislim da je, baš se nekako i tempirao možda ovaj sada period, a naši građani zapravo ono šta žele znati jest šta je ono šta nas čeka za 3 mjeseca, za 5 mjeseci, šta je ono šta nas čeka za godinu, dvije, tri dana bez obzira sada na Ukrajinu. Znači bez obzira šta se tamo stvari događaju, dakle mi moramo promišljat o našim strateškim interesima kao država. Zbog čega ne bismo sami mogli proizvodit električnu energiju i dakle grijat se na geotermalnim izvorima, zbog čega? Zbog čega recimo jedan HEP kao veliki mastodont ne dozvoljava razvitak solarnih elektrana u lokalnim samoupravama na Krku i Cresu koji imaju odličan model, odličan model energetskih simbioza primjerice između vrtića i škola gdje bi se na temelju solarnih panela dakle za vrijeme ljeta kada su škole zatvorene koristili solarni paneli i električna energija iz škola za hotele i obrnuto zapravo za škole preko hotela za vrijeme zima. Dakle, onemogućavaju se razvoji dakle tih projekta jer jednostavno HEP želi apsolutno svugdje sudjelovat i koče se lokalne samouprave da razvijaju svoju vlastitu suverenu i lokalnu zapravo energetsku strategiju. Ono što također nam nije jasno zbog čega nismo primjerice iskoristili naša iscrpljena plinska polja, znači već smo mi iskoristili određena plinska polja koja smo odavno već mogli upotrijebiti i iskoristiti za plinska skladišta, pa smo ih mogli punit za vrijeme ljetnih mjeseci i kasnije ih onda prodavat ili trošit za vrijeme zimskih mjeseca. Dakle, to je nešto na šta smo izgubili sigurno 10.g.. Zbog čega ne možemo recimo iskoristit naš plin koji imamo, dakle nitko me ne može uvjerit da mi ne možemo iskoristit naš plin koji se nalazi u našoj zemlji unutar naših granica već zadnjih 14.g., riječ je o plinskom nalazištu Zalata-Dravica. Kanadska energetska kompanija Vermilion je našla također dodatna plinska polja koja nisu iskorištena, a mogla su bit. Također dakle presušili smo sve naše naftne rezervoare koje imamo u Angoli, pa se nije razmišljalo o kupovini dodatnih koncesija u Egiptu i u zemljama Magreba koje su bogate sa naftom. Također evo strateško promišljanje, nisam dobio danas odgovor na to na Odboru za gospodarstvo. Zbog čega primjerice ne bi iskoristili stratešku poziciju Hrvatske, pa onda recimo zajedno sa Italijom stvarali strategiju i da smo recimo jedan južni, južni zapravo dotok plina u Europu iz razloga što kako je zatvoreno Crno more sada zatvoreno je i Baltičko more, pa onda Norveška više ne može isporučivat plin prema Europi, pa zbog čega onda Hrvatska i Italija ne bi bili dobavni pravci primjerice LNG-a koji dolazi iz Katra, iz Alžira, iz SAD-a? Evo ga, mislim da bi i Španjolska bila itekako zainteresirana za tu strategiju, a s druge strane bismo tako postali i konkurentniji dakle sjevernom dijelu Europe, pa nismo bez veze radili taj LNG terminal, a i nešto stalno Mađari bacaju taj, to oko na, na taj naš LNG terminal i na koji način ćemo se stvarno oduprijet tom, tom mađarskom utjecaju koji itekako koriste ovu situaciju, ovu našu energetsku nesuverenost i na temelju naknada koje nam naplaćuju zapravo zarađuju na našoj za sada energetskoj nesposobnosti.
Mirela Ahmetović ima završnu raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovane kolegice i kolege, sve je hitno što se kasno pokrene. Zato u hitni postupak ide i ovaj zakon, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u. Podsjećam, inflacija je u srpnju iznosila 2,8%, kolovoz 3,1%, rujan 3,3%, listopad 3,8%, studeni 4,8%, prosinac 5,5%, siječanj '22. 5,7%, veljača '22. 6,3%, do kad ta inflacija treba rasti kako bi vladajućima postalo jasno da se radi o porastu cijena potrošačkih dobara i energenata i da je potrebno odmah reagirati. Nama u Klubu SDP-a bilo je sasvim jasno još u rujnu 2021.g. da inflacija odnosno cijene rastu i da je potrebno odmah reagirati i zbog toga smo i predložili svoj paket mjera koji bi ublažio udar na građane. Taj paket mjera je djelom i prihvaćen od vladajućih, međutim ne u potpunosti i ne pravovremeno, nije da vas nismo upozoravali. Zašto govorimo o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u? PDV je najizdašniji izvor prihoda, ali pogađa one naj, naj zapravo slabije, one koji imaju najniži dohodak i najnepravedniji je način oporezivanja. Bez reformi, bez dugoročne vizije, bez suverene i samostalne politike, zaštite hrvatskih nacionalnih interesa nema druge nego pribjeći upravo punjenju proračuna preko leđa građana odnosno putem ubiranja PDV-a. U ovo inflatorno doba naravno da su i prihodi od PDV-a veliki, a veliki su jer su velike cijene. I preko leđa građana, preko njihove muke koju plaćaju iz mjeseca u mjesec sve skuplje, čuli ste u kojem postotku skuplje, Vlada RH puni proračun koji je ionako od početka od njegovog plana pun rupa. Ministar Marić naravno trljao je ruke i bio zadovoljan rastom inflacije jer je znao da će koliko toliko napuniti proračun koji ionako ne može izdržati sve one rashode koji ga čekaju unatoč tome što je i te rashode prikrio kada je zapravo vrlo nerealno prikazao primjerice rashode u zdravstvu manje za oko 6 milijardi kuna nego što je to normalno. Što se tiče uzroka ove inflacije naravno sa energetskim sektorom počinje, počinju svi problemi i u sferi gospodarstva i u sferi kućanstva odnosno građanstva. Pa kad govorimo o tome treba govoriti o dugoročnim, a ne o kratkoročnim mjerama. Kad kažem dugoročnim onda mislim na reforme koje je potrebno pokrenuti. Izlazak iz kolonijalne pozicije po pitanju energetike. Prestanak krađe javnog novca putem velikih energetskih projekata u privatnom aranžmanu. Ulaganje javnog novca u građansku energiju, a ne u subvencije velikima. Ukidanje nameta od strane HRP-a poput naknade za obnovljive izvore energije koje se ponovno uzimaju od onih najslabijih, a daju onda onim najvećima od kojih se zatim naplaćuju usluge. Proširenje energetskih vaučera na energetski siromašne građane, a ne samo na one u okviru socijalne skrbi. Izuzimanje trošarina iz osnovice za obračun PDV-a na goriva jer radi se o porezu de facto na porez. Smanjenje iznosa trošarina za 50 lipa na dizel i kunu i 10 lipa za benzin jer to je ona razina minimalnih trošarina koje smo obvezni imati. Ne znam zašto se toliko bježi pogotovo u ovo krizno vrijeme od minimalnih trošarina koje ne bi ugrozile niti cestovni niti željeznički sektor. Oporezivanje rudarenja odnosno podizanje rudarske rente koja je najniža na svijetu, čini mi se da tek nekoliko zemalja u svijetu imaju višu rudarsku rentu od nas odnosno nižu rudarsku rentu od nas. Zabrana izvoza hrvatske nafte za potrebe mađarskih rafinerija uz istovremeno ubijanje hrvatskih rafinerija. Dakle, to je ono što Hrvatskoj treba, a iznad svega Hrvatskoj treba poštivanje zakona RH pa se tako ne bi dogodilo da najveći energetski projekt danas stoji pod zastavnom Maršalskih otoka, a valjda zbog utaje poreza vlastitoj državi. Hvala lijepa.
Kolegice Orešković molim vas stavite masku. Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja ću pokušati u ovoj završnoj riječi na neki način odgovorit na neke stvari koje su kolege iz HDZ-a objašnjavali ovdje šta se moglo, kad se moglo i koliko je nešto pravovremeno. Da je nešto bilo pravovremeno onda bi to bilo napravljeno onda kada je HNB u svojem prošlogodišnjem izvješću prvi puta upozorio što će se događati na svjetskom tržištu. I o tome smo ovdje razgovarali dosada barem 2 puta vezano uz HNB. Bilo je jasno da će se desiti rast cijena jedino što je ova vlada računala da će u tom rastu cijena ona malo bolje zaraditi od PDV-a. Istini za volju nije očekivala ovo što se dogodilo. A zašto nije očekivala ovo što se dogodilo? Zato što realno nije upravljala onim stvarima kojima treba upravljati, a to su resursi. Točku poslije ove imamo točku statistike. Ta točka služi tome da bi netko mogao odnosno ta statistika odnosno praćenje podataka služi tome da biste mogli donositi kvalitetne odluke. Ako ne čitate izvješća, ako ne pratite podatke onda ono što ja kažem donosite odluke na temelju PR stručnjaka. Prijedloge koje odnosno amandmane koje smo dali kao klub na tekst ovog zakona nam se svi praktički nalaze u prilogu 3. Direktive o PDV-u EU. Nema niti jednog koji tamo nije. A znate zašto se tamo nalazi? Zato jer Europa nije glupa. Europa zna što hoće. I Europa je kad je donosila Direktivu o PDV-u jasno propisala koji su to dijelovi sustava odnosno proizvoda koje na neki način treba štiti, čuvati i omogućiti da budu konkurentniji. Moje jednostavno pitanje kolegama s desne strane. U čemu je problem da ne želite da naše gospodarstvo bude konkurentno europskom, da naši poljoprivrednici imaju iste uvjete kao i europski? To je ključ uspjeha ove zemlje. Konkurentnost. A ta konkurentnost se ne postiže time da danas do sutra odlučujemo kako popraviti nešto što smo trebali sustavno upravljati zadnjih 10, 20 godina. Svi ovi problemi s kojima se danas susrećemo su problemi koji su proizišli iz proteklih 10, 20, 30 godina upravljanja ovom zemljom. Ja sam za jednim svojim govorom rekao, ova zemlja je uspjela u mandatu ove vlade izvesti 70 milijardi eura ljudskog potencijala. Izvezla je više ljudskog potencijala u EU nego što nam bilo kakve energije treba. Razmislite što radite krivo. Ja vas pozivam da na neki način, prvo vas pozivam da usvojite ovaj amandman jer mislim da popravlja ovaj zakon, ali da strateški odlučite koje su to stvari koje u ovoj zemlji trebamo braniti. Priča o liberalnoj ekonomiji funkcionira za one velike dok ide njima u korist, kad ne ide njima u korist onda kažu to više nije liberalno to je strateški, pa onemoguće drugima to. Mi smo imali primjer u ovom covidu kada su doslovce neke zemlje nudile više ne bi li dobile više cjepiva i prije. Nemojmo se dovesti u tu situaciju imamo i resursa i mislim da možemo. Hrvatska na neki način ima i vjetra i ostalih obnovljivih izvora više nego dovoljno. Umjesto da smo natjerali HEP da ulaže u obnovljive izvore energije, mi smo subvencionirali privatnike i to tako da smo novce dali iz HBOR-a. Pa mislim to vam je isto ko onaj Istarski ipsilon financiranje, ako nema dovoljno prometa onda ćemo iz državnog proračuna podmiriti cestarine. Evo hvala lijepo.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Kao što je jutros odlučeno prelazimo na objedinjenu raspravu o točkama 2, 3, 4 dnevnog reda predviđenog za danas, to su: - Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g. - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021.g. i - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.g. Podnositelj akta je Vlada RH na temelju čl. 34. i 37. Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Stipe Župan.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. S obzirom da su sve tri točke objedinjene krenut ću sa Izvješćem o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2020.g. ovo izvješće je treće izvješće koje se odnosi na razdoblje obuhvaćeno višegodišnjim programskim dokumentom program statističkih aktivnosti RH od 2018.-2020.g. Od ukupno 274 planirane statističke aktivnosti u 2020.g. DZS planirao je provesti ukupno 225 statističkih aktivnosti, a drugi nositelji službene statistike ukupno 49 aktivnosti. Analizirajući s gledišta cjelokupnog statističkog sustava RH broj planiranih aktivnosti je bio 274 od čega su ukupno provedene sve aktivnosti. Vezano za Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2021.g., ovaj se plan donosi za svaku godinu na koju se odnosi program statističkih aktivnosti RH tako se ovaj plan za 2021.g. odnosi na prvu godinu provedbe programa statističkih aktivnosti za razdoblje od 2021.-2027.g. Godišnjim provedbenim planom planirana je provedba ukupno 293 statističke aktivnosti od toga 160 na temelju neposrednog prikupljanja podataka 87 statističkih istraživanja na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te 46 razvojnih aktivnosti. Sve aktivnosti su također provedene sukladno planu. Vezano za Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2022.g. njima je planirana provedba ukupno 278 statističkih aktivnosti od toga 156 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 88 na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te 44 razvojne aktivnosti. Od ukupno navedenih 278 statističkih aktivnosti, DZS u 2022. provest će 240 aktivnosti dok će ostalih 48 aktivnosti provesti drugi nositelji službene statistike. Financijski okvir za provedbu predmetnog godišnjeg provedbenog plana sadržan je u državnom proračunu odnosno proračunima nositelja služene statistike te drugim izvorima sredstava, a posebno Eurostatovim darovnicama te strukturnim fondovima EU. Ukupni iznos sredstava koji se planira u državnom proračunu za izvršenje planiranih statističkih aktivnosti iznosi 129 milijuna 911 tisuća i 293 kune. Hvala lijepo.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovana Urša Raukar Gamulin.
Da, po ovom uvodu bi rekli da je statistika jedna beskrajno dosadna i nepotrebna stvar, ali znamo da nije i da ne bi trebala bit. Mene zanima jedno pitanje, znači imamo objedinjenu raspravu za tri točke, druga je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021. Danas je 17.3.2022.g. pa vas pitam koji je smisao u tome da danas mi razgovaramo o planu za godinu koja je prošla? Evo hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Da, nažalost u pravu ste nema nekog smisla, međutim činjenica je da je program na temelju kojeg je donesen navedeni plan usvojen u HS-u prije nekoliko tjedana te je zapravo ne bi bilo ni ispravno da se Godišnji provedbeni plan za 2021.g. usvaja prije programa na temelju kojeg se isti donosi.
Sljedeća replika Katarina Peović.
Da, mislim zapravo ono što i mene muči je uistinu neko kašnjenje sa svim ovim dokumentima. Znači, prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2021. je predan 9. rujna 2021. godine, znači bilo je dovoljno vremena da se o tome ipak raspravi barem u aktualnoj godini. Ali već i za 2022. godinu kasnimo zato što je već, znači treći mjesec, bilo bi logičnije da se zapravo rasprava vodi u 2021. godini. Opet ono što je kolega Lalovac primijetio na prošloj raspravi mi smo zapravo prije par tjedana razgovarali o programu statističkih aktivnosti od 2021. do 2027. i strategiji statistike, pa je kolega dobro primijetio da bi možda bilo dobro da predlagateljice imaju mogućnost izlaganja. Jer više puta postavljamo pitanje na koje zapravo državni tajnici nemaju odgovore, znači tu bi meni bila ravnateljica Državnog zavoda za statistiku korisnija za moja pitanja. A recimo jedno od pitanja je opet vezano uz ono što je bilo i u prethodnoj raspravi registar stanovništva, zašto opet nije registar stanovništva uopće uključen u ovaj Prijedlog godišnjeg provedbenog plana da li se planira to u idućoj godini?
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Da, o istome smo isto nekoliko tjedana također raspravljali ovdje vezano za uspostavu registra stanovništva, dakle ona je više nego nužna za Republiku Hrvatsku, to smo se složili zapravo i prošli put kada smo ovdje o tome raspravljali. No to nije isključivo aktivnost iz djelokruga Državnog zavoda za statistiku budući da zavod može ustrojavati samo statističke registre čiji se podaci koriste isključivo za statističke svrhe i nisu javno dostupni registri. Ono što je činjenica je da Državni zavod za statistiku podupire, zapravo već surađuje sa drugim tijelima državne uprave što je javno objavljeno protekle godine u uspostavi administrativnih registara gdje bi se podaci iz navedenih registara zapravo predstavljali input, ključni input za statističku proizvodnju, te uspostavu tih statističkih registara i za provedbu istraživanja naravno bez dodatnog opterećenja izvještajnih jedinica.
Anita Pocrnić-Radošević sljedeća replika, izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče iz predmetnog izvješća za 2020. godinu vidljivo je da su planirani 274 statističke aktivnosti svih nositelja službene statistike, sve su uspješno realizirane od čega je Državni zavod za statistiku imao 225 statističkih aktivnosti. Također te 2020. godine provođene su i pripremne aktivnosti oko popisa poljoprivrede, ali i sam popis koji je bio iduće godine, ali i pripremne aktivnosti za popis stanovništva, kućanstava i stanova. Nositelj aktivnosti, najvećeg broja aktivnosti je Državni zavod za statistiku koji je na dan 1. siječnja 2021. godine imao 502 zaposlena radnika, a okvirni broj izvršitelja bi trebao biti 669 što je nekih 25% manje. Može li Državni zavod za statistiku kao nacionalno statističko tijelo u narednom periodu obavljati sve predviđene aktivnosti predviđeno programima s obzirom na kontinuirano smanjenje broja zaposlenih u zadnjih 10 godina. Hvala.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Pa koliko je meni poznato, zapravo Državni zavod za statistiku kontinuirano ima otvorene natječaje za nova dodatna zapošljavanja. Na žalost tu je činjenica te fluktuacije zaposlenih. Ono što mi je također poznato da se radi na tome da se u suradnji sa nadležnim tijelima državne uprave omogući kako bih rekao atraktivnija radna mjesta za određene ključne pozicije u Državnom zavodu za statistiku poglavito u onom dijelu koji se tiče nacionalnih računa i obveza Republike Hrvatske prilikom pristupanja euro zoni.
Poštovana Marina Opačak Bilić sljedeća replika.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče općenito iz statističkih podataka često možemo iščitati jako puno podataka ili bolje da kažemo možemo iščitati gotovo sve probleme u zemlji. I tkao se iz tih podataka ako gledamo unazad godina uvijek se vidi smanjenje stanovništva u Republici Hrvatskoj. Moje pitanje vama je što mislite zašto Vlada Republike Hrvatske nije na vrijeme respektirala vaše podatke koje se evo može naći na stranici Državnog zavoda za statistiku. I evo bili ste u dvorani pred sam kraj posljednje rasprave, čuli ste koliko zapravo imamo izvoz tog ljudskog potencijala i koliko on zapravo utječe na samu Republiku Hrvatsku. I što mislite evo zašto Vlada nije uvažila vaše podatke na vrijeme?
Dakle, podaci iz popisa stanovništva nisu nešto što je došlo odjednom i što je došlo u jednoj godini. Na žalost ti trendovi su već više od jednog desetljeća primjetni. Moram vas ispraviti nisu moji statistički podaci. Ja sam ovdje predstavnik Vlade Republike Hrvatske. Podatke koje objavljuje, o kojima govorite objavljuje Državni zavod za statistiku i Vlada ih u svakom slučaju uzima u obzir pri provođenju i pri planiranju svojih mjera ekonomske politike.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani državni tajniče kao što vidimo u današnjoj raspravi koja će doći iz podataka koji proizlaze iz Izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana za dvadesetu, a isto tako i planova za godišnje provedbene planove 2021. i 2022. godinu vidimo da je odrađen veliki dio statističkih aktivnosti i možemo vidjeti da je prikupljeno puno rezultata službene statistike. Ono što me zanima da li su ti rezultati službene statistike bili dostupni korisnicima i u 2020. i u 2021., a i sada u 2022. godinu ili su oni zaključani i čekaju na nas da mi usvojimo ova izvješća i provedbene planove, pa i krajnji korisnici kojima mogu biti od koristi ne mogu dobiti. Da li su oni aktualni tu?
Da u pravu ste poštovani zastupniče. Iz sva tri zapravo izvješća vidimo ogroman broj statističkih aktivnosti koji se planiraju i koji se provode u cijelosti. Dakle, u sva tri navedena izvješća, dva koja su već izvršena i u ovom zapravo kojega očekujemo vidimo izuzetno veliki broj statističkih aktivnosti i velik trud zaposlenika Državnog zavoda za statistiku. Ovdje valja istaknuti da im nije bilo lako i jednostavno izvršavati sve te statističke obveze na početku lockdowna odnosno pandemije covida, još k tome i potresa koji je zadesio Zagreb, a poglavito zapravo zgradu Državnog zavoda za statistiku. Ništa od ovih navedenih podataka nije kasnilo i svi su oni redovito objavljivani na web stranicama Državnog zavoda za statistiku.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovani državni tajniče, ovdje smo mi valjda prvi put u problemu dakle ne da nije ništa kasnilo nego je išlo unaprijed jer ste vi radili unaprijed odnosno državni zavod je radio unaprijed bez plana jel, dakle plan se donosi nakon što je nešto isporučeno, dakle ovo je, ja ne znam jel ovo treba pohvalit kao ono službu koja je ili ovaj ustanovu i instituciju koja je vrlo efikasna, dakle radi unaprijed nešto znajući kako će plan izgledat. Dakle, malo smo zbunjeni jer po Zakonu o službenoj statistici čl. 34. kaže da se godišnji provedbeni plan donosi HS najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Dakle ne znam kako onda ovaj se zapravo provode uopće te aktivnosti, na temelju čega ili su ovi provedbeni planovi zapravo samo jedna formalnost, pa se ponavljaju iz godine u godinu, pa onda ljudi znaju šta će biti, pa onda rade ono automatski svoj posao. Eto, čisto me to zanima.
Ne mogu reći da niste u pravu i da, da godišnji provedbeni plan nije usvojen na vrijeme. Nažalost činjenica je takva, međutim godišnji provedbeni plan je usvojen od strane Statističkog savjeta RH prije toga i usvojen je od strane Vlade RH. Nažalost dogodilo se da ga evo danas usvaja HS odnosno raspravlja o istom.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala uvaženi predstavniče vlade. Meni vas je pomalo i žao, dođe mi da odustanem od ove replike. Dakle kažete statistički savjet fulao rok, vlada fulala rok, al nema veze sad ćemo vrtjet palčevima, pa ćemo mi tu u saboru raspravljat i nešto usvojit što je u debelom, debelom zakašnjenju. Ali evo da nastavim u ovom tragikomičnom satiričnom zapravo tonu, nastavit ću se na, nadovezat ću se na pitanje koje vam je postavio kolega iz redova HDZ-a, postavio je pitanje koliko su podaci koje obradi Hrvatski zavod za statistiku dostupni korisnicima? Pa ko je korisnik, nije li korisnik koja ih naručuje, koja bi trebala znati što dalje s tim podacima odnosno samo da pojasnim, ne bi li i vlada između ostalog trebala znati kako koristiti statističke podatke u planiranju zakonodavnih intervencija i provođenju određenih politika. U niti jednom aktu kojeg sam pročitala u ove 2.g. ja nisam vidjela da se vlada ikad pozvala na statističke podatke koji bi trebali biti podloga javnih politika. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Vrlo kratko, vjerujte vlade, vlade su istinom podloga za provođenje njezinih politika statistički podaci Državnog zavoda za statistiku, vlada nije isključivo korisnik tih podataka nego zapravo svi građani RH, privatni, poslovni sektor, međunarodne institucije itd..
Slijedeća replika poštovani zastupnik Mato Čičak.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, na koji način je Državni zavod za statistiku provodio populizaciju službene statistike tijekom 2020. i kakav je plan za '21. i '22.g.? Hvala.
Pa Državni zavod za statistiku je obavljao niz, niz aktivnosti vezanih za popularizaciju kao što vi kažete službene statistike. To sam čini mi se nedavno odgovarao uvaženoj zastupnici Puljak također za vrijeme rasprave o strategiji, dakle i preko svojih Facebook stranica i preko radionica kontinuirano i interaktivno surađuje, surađuje s onim dobnim skupinama i skupinama kod kojih bi trebalo popularizirati rezultate statističkih aktivnosti. Osim toga važno je napomenuti da će uskoro, a to je 4. travanja ove godine Državni zavod za statistiku napokon objaviti podatke na novim internetskim stranicama. O tome smo isto razgovarali prošli put i taj, i ti podaci će također biti prilagođeni potrebama šire populacije.
Zahvaljujem državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi za raspravu prijavio je Klub zastupnika Socijaldemokrata i u njihovo ime poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Suradnice predlagatelja. Kolegice i kolege, nema se ovdje što puno reći. Ovdje se treba postaviti u stvari jedno pitanje i to pitanje ne treba postaviti statistici, to pitanje treba postaviti vladi. Ovdje je predlagatelj u ime vlade rekao koristimo statističke podatke. Pa ako koristite statističke podatke onda vidite trendove koji se dešavaju u ovom društvu i onda rasprava koju smo imali za prethodnom točkama i za mnogim drugima koja govori o zakašljelim reakcijama u stvari je pitanje zašto je takva. Mi danas ovdje razgovaramo o nečemu što je suprotno zakonu došlo pred ovaj sabor jer je zakasnilo. To znači da je predsjednik sabora trebao na to reagirati. Danas usvajamo program koji je za '21. što su kolegice rekle danas je '22., znači sve odrađeno, ono što bi mene u stvari zanimalo vidjeti kad dobimo ovakvo jedno izvješće. Ja sam apsolutno siguran više-manje da uprava odrađuje zadane zadatke, ja sam to i s ove govornice rekao. Uprava odradi ono što joj politika zada. Pitanje je što je politika zadala? Zašto je politika nešto zadala? I kako je to politika u konačnici iskoristila? Ovdje je statistika odradila određeni posao, meni se postavlja pitanje osim što je napravljeno 272 istraživanja cetera, cetera, tko je i kako iskoristio ta istraživanja, što je na temelju tih istraživanja zaključeno i koje politike su se primijenile ili promijenile u RH na dobrobit građana iz tih statističkih podataka? Jedanput ovdje kad sam govorio o katastru onda praktički RH je jedna od najstarijih korisnica katastra u Europi. Ali zašto je nastao taj katastar? Zato što su oni koji su vladali dijelom ovih prostora osim Dubrovačke Republike koja je upravljala svojim prostorom željeli znati čime upravljaju da mogu time kvalitetno upravljati. Tako isto iz ovih statističkih podataka onaj koji upravlja društvom bi trebao iščitavati trendove i što treba mijenjati ne bi li sutra bilo bolje. Imali smo popis stanovništva, imali smo istraživanja vezana uz zdravstvo. Moje pitanje, što se na temelju toga poduzelo? To je ono ključno pitanje na koje vlada treba odgovoriti. Imamo program, zašto donosimo taj program, što s njime želimo postići, što želimo iščitati iz društva da bi nakon toga povukli neke poteze. I to je ovo što vas je kolegica pitala. Vi godinama gledate statistička izvješća što se dešava u RH i ne reagirate. Poanta je da vi reagirate na temelju toga što ste im vi ili mi kako god kažemo, realno u ovom trenutku vi jer su oni odradili nešto što nije ni došlo do nas. Ali realno politika je zadala zadatke. Politika je zatražila nekakva istraživanja da bi na temelju njih napravila što? To je ključno pitanje. Ja bi stvarno volio da, da li u uvodnom dijelu izvješća ili u završnom vlada kada usvaja to kaže što je od toga iskoristila odnosno zašto traži nekakva izvješća jer praktički ovaj program je zahtjev politike prema, da, da, a nego kog? Mi usvajamo ovaj program, mi zbog politika. Ne, vi imate EU, ugovore itd., ali sve to je stvoreno sa naslova politike. Politika želi upravljati društvom. Znači želi znati što se u društvu dešava. Politika je donijela program. Ne usvaja ovaj program sabor zato da bi eto mi danas se ovdje našli. Usvaja ga zato jer želi znati što ćete vi istraživati da bi na temelju tih istraživanja sutra donosio kvalitetnije odluke. To je smisao statistike, svejedno, statistike bilo kakvog prikupljanja podataka. Vi prikupljate podatke što se u društvu dešava i u skladu s tim što se dešava mi donosimo odluku odnosno vlada, vlada ili, ali politika donosi odluku. I na to uporno ne odgovara vlada. Tako da kažem evo, ja mislim da svako ovo izvješće bi trebalo za rezultat imati osim izvršenih aktivnosti što u pravilu uprava izvršava i koji su rezultati toga bili, čovjek bi rekao ono u konačnici za građane, ali što smo mi zaključili iz toga što je bilo to napravljeno. Evo, zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Mišela Jakšića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dobar dan, dobro večer svima, zahvaljujem na uvodnom izlaganju i na podacima koje smo dobili od predstavnika ministarstva. Isto tako čestitam i na blagoj samokritici da se ipak s nekim stvarima kasni i da je vrijeme bolo izprezentirati neke podatke i neke namjere malo ranije, ali isto tako moram reći da sve to zajedno za ovu zemlju ipak na kraju dana nije dovoljno. Ne trebaju nama do kraja podaci koliko je tih statističkih analiza odrađeno da mi sad velimo napravljeno je stotine tisuća i imamo hrpu tih brojaka, nama bi puno više značilo da osim što se prilagođavamo i propisima EU kad pričamo o statističkom vođenju i da možemo baciti na oko kako stvari idu u RH da jednom na ovoj temi koja bi trebala biti prevažna možemo čuti, pročitati, saznati što vlada ili vlade, ministarstva rade na temelju tih podataka i tih analiza koje možemo dobiti iz statističkih izvještaja. Dakle, da postoji jasan hodogram kako nastupamo prema kojem broju i što želimo iz kojega broja na kraju dana izvući jer kad sve zbrojim i oduzmemo osim korektno odrađenog posla na kraju dana nam ne ostaje apsolutno ništa za što bi se ulovili i za što bi mogli reći da to ćemo sad raditi da bi neke stvari bile bolje. Jedan od najboljih primjera u tome svemu je demografija jer se provlači u službenim podacima Državnog zavoda za statistiku iz godine u godinu što nam se događa sa brojem stanovnika, ali ništa se očito nije pomaknulo u 10 godina nego smo sad napravili popis, utvrdili koji krajevi Hrvatske se iseljavaju, a iseljava se nažalost cijela Hrvatska, konstatirali da je to stanje tu negdje i sada ćemo mi kao spremati neke promjene i neke nove planove bez obzira što se o tome trubilo 10 godina. Isto tako, kad pričamo o našem gospodarstvu fale mi podosta međusektorskih analiza da vidimo kako su se koji sektori ponašali u kojim godinama i u kojim situacijama, ostvarivali, pa i u konačnici da iz toga možemo iščitati prema kojim gospodarskim granama bi trebalo više baciti težište, a u kojima nas očito čeka zaokret. Mislim, ružno je za reći ali ispada da više međusektorskih analiza iz kojih se moglo iščitati u kojem smjeru plovi naš brod smo imali u doba Jugoslavije i u doba planske privrede, dakle to definitivno nije dobar put za naše gospodarstvo. Naravno da kad pričamo o gospodarstvu tu se možemo komotno prebaciti i na poljoprivredni segment jer svima su nam uvijek puna usta samodostatnosti u hrvatskoj poljoprivrednoj proizvodnji, a ono što možemo vidjeti iz statističkih izvještaja iz godine u godinu je da apsolutno osim konstatiranja brojaka i s vremena na vrijeme neke strategije ništa nismo napravili da okrenemo momentum i u obrađivanju poljoprivrednih površina i u prinosu na tim poljoprivrednim površinama pa i u tome da ponešto napravimo sa svojim stočnim fondom i kulturama po kojima je Hrvatska bila prepoznata desetljećima na kojima je u konačnici u nekim vremenima i bazirala svoj intenzivni industrijski razvoj. Naravno da bi sad tu mogli spomenuti i obrazovni segment gdje vrlo često na terenu dobivamo primjedbe da ono što naše obrazovanje, poglavito kad pričamo o strukovnom obrazovanju nudi na tržištu rada nije nešto što zadovoljava to isto tržište rada, da ne kažem da u masi kurikuluma i programa smo ostali još u bivšoj Jugoslaviji, a navodno su prošle 32 godine i puno drugih tema koje čine cijeli jedan segment i paketa što to jedno društvo i jedna država bi trebali biti. Dakle, ok, dobro je da dobivamo statističke pokazatelje, dobro je da možemo iščitati što se događa i u kojim fazama, ali ono što definitivno je za kritiku Vlade je da se ne radi dovoljno kako obraditi te podatke, kako na temelju tih programa slagati operativne programe i kako nakon toga dolaziti pred saborske zastupnike, a naravno onda i pred cijelu zainteresiranu hrvatsku javnosti, eto imali smo brojke te i te, napravili smo to i to i mislimo ili smo ostvarili iskorak na poljima. Zato nam tako ide u demografiji, zato nam tako ide u gospodarstvu, zato nam tako ide u poljoprivredi, zato nam tako ide u strukturiranju našeg obrazovnog sustava, zato nam tako u konačnici ide i u ekološkim temama, poglavito kad pričamo o gospodarenju otpadom gdje i dan danas ova zemlja ne zna u kojem smjeru i kako bi krenula, zato i dalje se bavimo istim pričama o gubicima u vodovodnoj i kanalizacijskoj mreži i da sad ne nabrajam sve one teme koje bi nam trebale svima zajedno biti vrlo važne, ne samo kao statistički pokazatelj nego kao i neko upozorenje, pokazatelj i nakon toga plan za budućnost. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovanog zastupnika Daniela Spajića.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti. Ostali smo impresionirani stotinama stranica i tisućama izvješća na kojima naša Vlada vrijedno radi i misli dalje raditi tokom 2020.g. Možemo samo zamisliti koliko stotina milijuna kuna se troši na IT resurse da proizvedu ovoliku količinu informacija, koliko raznih Kojundžića i IT cvjećarki je angažirano na ovim procesima. Za mentalno zdravlje poreznih obveznika možda je bolje da pravu istinu o resursima koji stoji iz ovih izvješća nikada ne saznaju. Naša Vlada ne kuži mnogo toga, ali nešto su ipak naučili, a to je bombardiranje nas sa tisućama izvješća kako bi se pogubili u tom moru informacija kako ne bi obratili pozornost na ključne brojke koje jasno govore u kojem smjeru Vlada vodi ovu državu. A kontinuirano po istraživanjima 70% i više građana RH smatra kako Vlada vodi državu u krivom smjeru što govori kako Vlada samo djelomično uspijeva u svom naumu stvaranjem raznih izvješća da nam zamuti vodu o stvarnom stanju i smjeru kretanja RH. Mi iz Domovinskog pokreta ustrajnog dolaska u sabor uporno komuniciramo i upozoravamo na ključne brojke koje razotkrivaju nesposobnost i korumpiranost ove Vlade. Pa ću se osvrnuti sad na par činjenica koje vi nemate tu u vašim statistikama. Recimo od 15-ak milijardi raznih subvencija koje Vlada podijeli tokom godine skoro polovica ide na poljoprivredu, a svi znamo da nam poljoprivredna proizvodnja pada u zadnjih 10 godina oko 20% i da sve više ovisimo o uvozu. Mogu li nam ti vrlo analitičari ikako pojasniti ovaj fenomen? Ili imamo recimo da Vlada što se tiče cjelokupne državne imovine kroz dividende državnih poduzeća, najmove, koncesije i ostale prihode uprihodi samo oko 2,3 do 2,4 milijarde kuna godišnje. Usporedbe radi godišnji iznos kazni koje građani RH plate za prometne prekršaje jednak je polovici ovoga iznosa. Znači naša policija u državni proračun unese 50% od ukupnog prihoda državne imovine koja vrijedi barem 50 milijardi eura. Imaju li analitičari pojašnjenje za ove brojke? Možemo još malo o konkretnim brojkama da HDZ-ovim analitičarima olakšamo obradu relevantnih podataka. Recimo o podršci opstanku Hrvata u BiH kao strateškom prioritetu prije par tjedana Ured za Hrvate izvan RH izdao je natječaj ukupne vrijednosti od mizernih pet milijuna kuha. Hrvatske institucije i udruge iz BiH moraju prikupiti hrpu dokumentacije da bi eventualno dobili maksimalno 10.000 eura. 10.000 eura ne možete kupiti 10 računala za jednu školu. Što je sa eu sredstvima kojima stoje s tim sredstvima da budemo realni ne može se napraviti ništa, ništa relevantno. Ali istovremeno HDZ svom koalicijskom partneru kao pomoć SNV-u Srpskom narodnom vijeću daje 10 puta više sredstava oko 50 milijuna kuna godišnje. Ne treba bit statističar ili analitičar pa zaključiti kako je HDZ-u u ovom trenutku važnija stabilnost vlasti od opstanka ne samo Hrvata u BiH već i dugoročni održivosti same Republike Hrvatske. Ima tu još brojki o kojima možemo govoriti. Pa recimo mogu navesti da je Vlada budžetirala 900 milijuna kuna za povećanje mirovina što je dovoljno za povećanje nešto veće od 2%. Ako je službena inflacija tri puta veća od toga, a neslužbena i pet, šest puta jasno j kako će naši umirovljenici živjeti još teže jer svi znamo da je veća pet, šest puta, a ne tri kako sam spomenuo ovo što je službeno. Imamo recimo mog ministra omiljenoga Beroša, nisam zaboravio njegovu kaznenu prijavu. Deficit kojeg producira zdravstveni sustav povećava se svake godine i na čelu sa ministrom Berošem ove godine će dosegnut razinu da bi se svakom maloljetnom djetetu u Hrvatskoj mogao isplatiti doplatak u iznosu od 800 kuna. Svako malo jednom djetetu u Hrvatskoj. I dalje IT ulaže sulude iznose, pa će tako samo u dorade u CEZIH sustav uložiti 105 milijuna kuna. Čestitam ministru Berošu! U Vladinom dokumentu jako puno se spominju demografska izvješća. Da imaju obraza barem ih ne bi spominjali, jer u zadnjih desetak godina iz zemlje je protjerano preko 10% stanovništva. Ono što je još gore od toga to je da imamo negativan trend i taj glavni demografski udarac nam tek slijedi, a mi vezano za to ne radimo apsolutno ništa. Dok su u prihodu proračuna prihodi od državne imovine jedva jedan i pol posto dotle udio pomoći iz EU dosegla već 20%. Mogu li nam vrli statističari ili analitičari iz HDZ-a ili ne znam već odakle kojih radnji pojasniti kako ćemo se jednoga dana kad ta dotacija nestane uspjeti izvući iz ove ovisnosti. Mi smo postali ovisni kao narkomani, mi smo tako ovisni kako su oni o drogama, tako smo mi o novcima iz EU. Pa to nije normalno ljudi moji, to nije normalno. Još bih ja satima mogao govoriti o statistikama koje govore o rezultatima Vlada u zadnjih 20 godina koje su Hrvatsku dovele do samog dna EU. Upravo zato jer su svjesni kako im je statistika veliki neprijatelj namjerno se radi po 300 stranica specifikacija, nekakvih izvješća kako bi se zamutila voda i pozornost skinula sa suštinskih stvari. Pokušavaju se sa statističkim manipulacijama dodatno izludit narod koji više ovo ništa ne razumije slično kao u vicu vjeruješ li meni ili vlastitim očima. Mislim nemojte se gospodo draga ljutiti, protiv vas stvarno nemam ništa osobno ali i vi i ja znamo da je ovo jedan kupus u papirnatom obliku koji nam može poslužiti jedino da ložimo vatru ako pravimo roštilj. Evo hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a Katarina Peović.
Dobro. Kolega Spajić ja mislim da nije baš tako hajmo reći, ne morate baš ja mislim palit to kao brikete. Meni se čini da ovdje ima jako puno zanimljivih stvari, ali ono što ste vi govorili je više simptom ili uzrok problema. Ali mislim da biste se i vi vjerojatno složili sa mnom. Ma da i ono što smo mi zapravo i prigovorili o ovom izvješću i kašnjenju izvješća mislim da je više kritika koja bi trebala ići na Vladu, nego na samu instituciju, odnosno te nositelje statističkih aktivnosti. Tu je i Državni zavod za statistiku ali i druge institucije koje su zapravo zadužene za proizvodnju tih informacija i tih važnih podataka. Ne samo da ne bih palila, to koristila to kao brikete, nego stvarno smatra da je to najvažniji alat koji imamo u privrednom razvoju prije svega, a onda i u svakom drugom razvoju. Ali to da naša Vlada ne proizvodi neke podatke, a ovdje su već neki bili spomenuti kao što su te među sektorske analize koje bi nam bile izuzetno korisne, a koje smo uistinu imali, dakle pa i prije 30 godina a više ih nemamo pokazuju samo da naša Vlada nema potrebu za tim analizama, a drugim riječima nema potrebu za razvojem. Jer da ima potrebu za razvojem ona bi tražila upravo te analize. Bez tih analiza mi ne možemo uopće govoriti kojim mi smjerom idemo. Koliko je važna statistika, a to je stvarno podatak koji znači objektivno mjerenje okružja u kojem živimo. Mislim da ne treba pretjerano dokazivati. No te međusektorske analize učinaka pojedinih privrednih sektora, znači na domaću zaposlenost, na dohodak, na proizvodnju dodane vrijednosti takve analize su uistinu ključne da bismo mi razvijali pojedine prirodne sektore. Zašto smo uništili brodogradnju? Pa između ostalog zato što uopće nismo imali niti viziju razvoja, niti podatke koji bi nam dali uistinu sliku toga koji su to multiplicirajući učinci jedne takve prirodne grane, koliko se tih privrednih subjekata može nadovezati na jedan tako veliki privredni sektor kao što je brodogradnja. I onda uvijek se nalazimo u situaciji zašto mali i srednji poduzetnici, mikro i srednji poduzetnici nemaju mogućnosti privrednog razvoja i rasta jer oni nemaju naprosto tu snagu koja bi bila potrebna da bi uistinu imali taj prirodni razvoj. Osim toga Njemačka vam je najbolji primjer. Znači da biste imali male i srednje morate imati velike privredne subjekte. No dobro, o tome ste me vi malo potaknuli da govorim. Nisam mislila o tome govoriti. Ono što je meni bilo izuzetno važno je samo da naglasim da Državni zavod za statistiku, ali i drugi statistički znači subjekti u Hrvatskoj proizvode one podatke koje dobiju zadatak proizvoditi. I većim dijelom mi smo se vezali uz EUROSTAT i europsku statistiku, a to po mojem mišljenju nije dobro. Mi bismo trebali imati vlastite statistike, mi bismo trebali proizvoditi vlastiti statistički materijal koji bi nama omogućio da se mimo onih podataka koji su, koji su važni za EU pomaknemo u smjeru koji je nama bitan, između ostalog su to i te međusektorske analize. Koliko su važni statistički podaci, evo mi smo danas valjda ne znam koliko zastupnika spominjali jedan podatak, a to je podatak o inflaciji koji je jučer objavio Državni zavod za statistiku. Znači mi se ovdje vodimo isključivo podacima koji stižu iz te radionice. Ovakav mislim auditorij mislim da je sramotan zapravo za ovakvu raspravu jer smo ovdje na samom ušću podataka koji nama daju informaciju o tome kuda mi idemo i gdje bismo mi zapravo trebali popravljati stvari, ali tako je bilo i prošli puta, pa ništa novo u tom smislu jel. Al evo znači podatak da smo mi prešli inflaciju od 6,3% godišnje inflacije što je premašivanje stope inflacije, prvi puta premašivanje stope inflacije Eurozone znači od 5,8% itekako ima utjecaja recimo i na Zakon o euru o kojem smo govorili prije neki dan i o mogućnosti autonomnim monitarnih politika o kojima su mnogi tu raspravljali, a sada ih nema. Ono što je nama bilo bitno i zašto smo mi uputili zaključak i molbu znači prema vladi da se kvartalno donosi izračun minimalnih troškova života u RH je isto tako jedan od važnih stvari i rasprava koju mi ovdje vodimo neprestano. Zašto je važno znači osim ankete o potrošnji, što je nama vlada odgovorila da se izrađuje jel da to Državni zavod za statistiku izrađuje, nama je potrebno da se kvartalno izračunavaju troškovi života da bismo taj podatak znači tu minimalnu potrošačku košaricu, ne volim taj izraz potrošačka košarica jer se ovdje radi stvarno o temeljnim potrebama, vezali uz minimalnu plaću, vezali uz indeksiranje mirovina, znači minimalna plaća ne može sutra bit 10.400 kuna koje je izračunao novi sindikat da bi trebala bit minimalna plaća da bi imali dostojanstvenu minimalnu plaću, ali možemo znat u kojem smo raskoraku između prave dostojanstvene minimalne plaće i one minimalne plaće koju sada imamo i napravit onda plan na koji način ćemo doć do toga da se minimalna plaća prilagodi sa dostojanstvenom plaćom, a ne da imamo ono što sad imamo, a to, pa čak i neki na ljevici padaju da tako kažem na taj štos kažu ovo je 60% prosječne plaće i to je cilj. I sindikati u Europi stvarno zagovaraju 60% prosječne plaće da bude minimalna plaća, ali problem je da je naša prosječna plaća na razini slovenske minimalne plaće. Tako je taj podatak zapravo za nas potpuno irelevantan odnosno ne možemo se držat tog podatka, nama bi trebalo znači taj izračun koji smo tražili i nama je vlada odbila znači da će to urgentno napraviti, ali nam je obećala da će se taj prijedlog uvrstiti znači u srednjoročne planove Državnog zavoda za statistiku, pa sad opet apeliram ono što sam i prošli puta da se to uvrsti. Vidjela sam da je i vlada predložila jedan amandman bez obzira što kasnimo, ali zato sam i ja predložila amandman, a taj amandman je znači upravo da se taj podatak uvrsti u izračun između ostalog znači i nadam se da će biti i uvršten. Ono što je isto tako važno reći da je još jedna stvar koju ćemo tražiti, ali ovaj put ne od Državnog zavoda za statistiku nego od HNB-a koji je također nositelj službene statistike, da nam da znači da se obveže da svake godine rade istraživanja o koncentraciji štednje po pojedinačnim računima kao što su jednokratno napravili 2014.g. za poreznu. Zašto? Zato što svi znamo ono kad se pojavi u novinama onaj podatak prosječni Hrvat na računu ima 130, 134.000 kuna i onda se naravno svi smiju, pa ko je taj prosječan Hrvat, nikad ga nismo vidjeli. E pa to je taj podatak koji je stvarno manipulirajući i zato nam treba podatak koji je nažalost HNB napravio samo 2014.g., znači o koncentraciji štednje po pojedinačnim računima i taj podatak naravno postoji i on se može, može doći do njega, a zašto je on važan, kad bismo imali taj podatak, a imamo podatak iz 2014.g. samo 1,7% drži u svojim rukama 40% štednje. Znači ogromna koncentracija štednje odnosno znači uloga u bankama je u rukama jedne male šačice ljudi i onda naravno da većina ljudi ima toliko štednje da ju je zapravo inflacija pojela, znači od par sto kuna na računu i u tom smislu znači kad dobijemo te podatke onda nam bude jasniji i taj Džinijev koeficijent koji kaže da mi živimo u društvu ekstremne nejednakost, znači naš Džinijev koeficijent je 0,89, nula je znači apsolutna jednakost, jedan je apsolutna nejednakost, naš je Džinijev indeks 0,89, znači mi živimo u društvu apsolutne ekstremne nejednakosti. Ono što bi na kraju rekla da bi Državni zavod za statistiku i druge institucije znači koje izračunavaju znači statističke podatke bile dobre svakako Državni zavod za statistiku mora popraviti svoj problem nedostatka stručnog kadra, a to ne može učiniti, ponovit ću kao i prošli put u raspravi, tako da ima neke od najnižih plaća u državnom sektoru. Znači svaka čast znači na strategiji, razvoja statistike u Hrvatskoj gdje ste rekli da ćete raditi na edukacijama, ali plaće su nažalost ono što ljude zadrži u instituciji i to su materijalni uvjeti života. Također rekla bih da je jako važno da imamo znači najniže plaće u cijeloj državnoj upravi, gori je samo Državni meteorološki zavod. Druga stvar koja bi popravila status Državnog zavoda za statistiku je da on postaje znanstvena institucija. Ljudima je jako važno da imaju tu verifikaciju, da su znanstveni kadar, da proizvode znanstvene sadržaje, a to Državni zavod za statistiku i radi. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Mate Čička.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. 2020.g. bila je godina u kojoj se je RH kao i cijeli svijet suočila sa do sad neviđenom pandemijom koja je nažalost odnijela samo u RH oko 15.000 ljudskih života. Statističke aktivnosti koje smo danas imali prilike čuti rezultat su rada i zalaganja ljudi u sustavu statistike, prvenstveno DZS-a kao i ostalih institucija. Pregledom i prikupljanjem statističkih podataka možemo imati uvid u sve sfere koje su bitne za razvoj Hrvatske, a također imamo i uvid u potrebe i standard naših građana kao i probleme s kojima se oni svakodnevno suočavaju. U skladu se europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. DZS kao glavni nositelj i koordinator hrvatskog statističkog sustava polazeći od načela financijske racionalnosti primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi programa statističkih aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu RH. U skladu sa Zakonom o službenoj statistici program statističkih aktivnosti RH 2018.-2020.g. utvrđena su sljedeća ovlaštena tijela za obavljanje poslova službene statistike, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, HZJZ, Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede. DZS kao glavni nositelj i koordinator sustava službene statistike RH redovito provodi najveći broj istraživanja. U 2020.g. DZS planirao je provedbu ukupno 274 statističke aktivnosti od čega 225 aktivnosti sam zavod dok su ostali nositelji službene statistike provodili 49 aktivnosti. U skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. U 2020.g. provedene su sve planirane statističke aktivnosti. Provedba plana statističkih aktivnosti iz nadležnosti DZS-a izvršila se pravodobno i namjenski unutar financijskog plana za 2020.g. Programa statističke usluge aktivnosti te tekućih i kapitalnih projekata s razrađenim proračunskim rashodima u skladu s propisima, programskom i ekonomskom klasifikacijom te izvorima financiranja. Iz samog izvještaja vidljivo je kako je DZS tijekom 2020.g. sustavno radio na unapređenju načina promicanja službenih statističkih podataka kao i odnosa s korisnicima. To se izrazito vidi na temelju njihovih aktivnosti na društvenim mrežama na kojim su na svim službenim kanalima zabilježili veliki broj novih pratitelja. Također provedeno je nekoliko promocijskih kampanja, a na mrežnim stranicama uvedena je rubrika covid-19 unutar koje se mogu pronaći relevantne informacije o utjecaju koronavirusa na određena statistička područja. Zavod je u 2020.g. zaprimio veliki broj korisničkih zahtjeva. Iz izvješća je vidljivo kako su se najviše odnosila na područje statistike stanovništva, a zatim na području statistike tržišta rada te područja robne razmjene s inozemstvom. Sve navedene aktivnosti DZS-a pridonijele su razvoju odnosa s korisnicima te unapređivanju i modernizaciji načina na koje korisnici pristupaju podacima i racionalizaciji troškova. DZS u 2021.g. planira ukupnu provedbu 293 statističke aktivnosti od kojih Državni zavod provodi 245 dok ostatak provode drugi nositelji službene statistike. Iz Godišnjeg plana statističkih aktivnosti za 2021.g. može se vidjeti kako su planirane aktivnosti iz demografske i društvene statistike, ekonomske statistike, sektorske statistike, statistike okoliša i statistike za više područja. Također iz godišnjeg plana možemo vidjeti kako DZS aktivno sudjeluje u reviziji statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti te kako koordinira različite aktivnosti u području statističke povjerljivosti. Radi pribavljanja podataka koji proizlaze iz potreba tijela državne uprave, znanstvene zajednice, šire zainteresirane javnosti i drugih korisnika iz RH u programu se osim europskim navode i nacionalni … 2022.g. program statističke aktivnosti RH 2021.-2027. planira se provedba 288 statističkih aktivnosti. DZS u 2022.g. provest će 240 statističkih aktivnosti dok će ostale aktivnosti provoditi drugi nositelji službene statistike. Temeljem ovog dokumenta možemo vidjeti kako se sustavno radi na razvoju novih i na unapređenju postojećih komunikacijskih kanala i medija objavljivanja s ciljem učinkovitije promocije rezultata službene statistike. Također želim naglasiti kako DZS koordinira različite aktivnosti u području statističke povjerljivosti i pristupa mikropodacima radi unapređenja dostupnosti mikropodataka i povećanja raspoloživosti baza podataka za znanstvene svrhe. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2020.g. te Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2021. i '22.g. Hvala na pažnji.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Marijane PUljak.
Zahvaljujem. Poštovani, drage kolegice i kolege. Samo da podsjetim o čemu mi danas ovdje koje smo ove tri točke ujedinili pod jednu točku, to je dakle Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020. onda prijedlog Godišnjeg provedenog plana statističke aktivnosti RH za 2021. i prijedlog Godišnjeg provedenog plana statističkih aktivnosti RH za 2022., a danas je čini mi se 17. ožujka 2022. godine. Dakle, već smo radimo, analiziramo izvješće o izvršenju aktivnosti u 2020., znači 2 godine ranije, a sa ova 2 plana smo već promašili zakonske rokove. I sad je pitanje, dakle Hrvatski sabor bi ih trebao usvojiti najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Znači 15. prosinca 2020. smo trebali usvojiti ovaj plan za '21., a do '21., 15. prosinca '21. smo trebali ovaj plan za '22. Znači mi ovdje u saboru ćemo sad donijeti neku nezakonitu, ne znam glasat ćemo o planovima koji su ovdje zapravo promašili zakonske rokove. Sad je pitanje uopće je li ima smisla o njima glasati? Je li smijemo podržavati neko nezakonito djelovanje? Znam kad sam bila, evo 2 mandata sam bila u gradskom vijeću, kad su nam dolazile neke odluke koje nisu bile u skladu sa zakonima mi smo jednostavno izašli bi sa sjednice, ne bi htjeli sudjelovati u sjednici o tome jer raspravljamo o nečemu što nije u skladu sa zakonima. Ali ok. Kažem zato sam pitala kako su se predvodile nekakve aktivnosti kad plana nije, jesu li onda ovi planovi za sve godine zapravo vrlo slični i uvijek se rade jedne te iste aktivnosti i onda zapravo državni zavod zna što treba raditi je li pa onda ovi planovi ono donijeli se ne donijeli se oni imaju posla jel. Dakle malo čudna skroz situacija. Ja ću ovdje sad evo samo ponoviti par stvari iz rasprave o strategiji koju smo imali je li prije par tjedana. Zašto je statistika važna? Opet naglasiti je li ona bi trebala biti osnova na temelju koje se donose neke javne politike. Pa statistika evo kaže u Hrvatskoj da je u 2020. godini kad već pričamo o toj godini umrlo čak 10% više ljudi nego godinu ranije, 10,1%. Statistika kaže da promatrani pokazatelji o siromaštvu za Hrvatsku od 2015. do '20. kontinuirano bilježe rast na godišnjoj razini. Prema podacima Eurostata Hrvatska je potvrdila poziciju druge najsiromašnije zemlje u Europi, od nas je gora samo Bugarska. Isto tako, iz statističkih podataka možete vidjeti da je standard u Hrvatskoj 56% slabiji nego u Njemačkoj. U jednom tjednu u siječnju statistika je kazala da je Hrvatska izbila na prvo mjesto u svijetu po umiranju od Covida tjedno u odnosu na broj stanovnika. Dakle, sve to možete vidjeti iz statistike. Tako je, isto tako statistika kaže da nakon ovog popisa stanovništva u Hrvatskoj živi točno 396.360 stanovnika manje ili 9,25% u odnosu na 2011. godinu. Dakle, puno podataka nam može dati ta statistika. One su zapravo je li činjenice ili informacije dobivene iz skupa numeričkih podataka koje su važne za planiranje na svim razinama kako za pojedinca, tako za poslovne subjekte, a rekla bi i za gospodarski i društveni razvoj zemlje u cjelini. Posebno je statistika danas važna u vrijeme evo globalne krize izazvane evo ne samo pandemijom nego sad i ovim ratom. Dakle, svakodnevno pratimo brojke, prije u pandemiji brojevi umrlih, zaraženih, umrlih na milion stanovnika itd., danas smo evo i sa vijestima svakodnevno pratimo vijesti o ovom ratu. Dakle, statistika je ona koja treba i može odgovoriti na mnoga pitanja poput toga kreće li se društvo u željenom pravcu, je li nezaposlenost povećana, smanjena, jesu li emisije CO2 veće nego prije 10 godina, kakva je uspješnost nacionalnog gospodarstva u usporedbi s drugim članicama recimo EU i na temelju toga bi se onda kao što sam rekla trebale donositi nekakve politike, nekakvi zakoni, nekakvi pravci, smjerovi djelovanja. Međutim, svjedoci smo da nekad politika često iz svih tih podataka zapravo izabere je li šta joj i šta, što želi tumačiti je li na neki svoj način i onda kreira politike na osnovu samo odabranih podataka. Iako je neovisnost je li statistike odnosno službene statistike važna za njenu kvalitetnu, ugrađena je u sve ove zakonske okvire da bi se na neki način spriječili neki politički utjecaji, međutim evo kažem na kraju politika je vlast, izvršna vlast koja definira nekakve smjerove u ovoj zemlji i na kraju opet iz te statistike bira ono što joj odgovara. Dvije stvari koje ću isto ponovit ovdje iz, da su važne, iz ove rasprave o strategiji. Statistička pismenost, dakle kako je važno promovirati je li da svi skupa mi i kao građani, a i sve druge institucije ove države su statistički pismene je li pogotovo u današnjem modernom okruženju. I važno je raditi na podizanju statističke pismenosti kako kroz obrazovanje i kroz programe u školi, i u školi i na fakultetima tako i kroz same aktivnosti Državnog zavoda za statistiku je li dakle on bi trebao na neki način i sudjelovati i surađivati sa obrazovnih institucijama, a i evo i sa Hrvatskim statističkim društvom i raditi na povećanju te statističke pismenosti. Kažem evo pohvaljujem, vidim da su aktivni dosta na društvenim mrežama i to je za pohvalu, a i nešto je kolegica evo i Peović isticala ljudski potencijali Državnog zavoda za statistiku. Dakle, vidjeli smo evo u dosadašnjim ovim i u samoj strategiji da se na neki način misli podizati razinu tih ljudi, ljudskih potencijala na način da im se na neki način obeća i osigura nekakva bolja edukacija. Međutim u današnje doba to zaista nije dovoljno da zadržite IT stručnjake, kažem pogotovo evo s plaćama kakve su danas, to je jako teško zapravo pridobiti nekoga da radi u javnoj upravi, pogotovo evo sad i u DZS-u s obzirom na razinu plaća jer u privatnom sektoru IT sektoru danas možete ostvariti višestruko više plaće i to je nešto sa čime će se morat dakle ono što je u strategiji kazano kao jedan od ciljeva podizanje kapaciteta zaposlenika mislim da taj cilj ovako iskazan zapravo neće rezultirat u tome da ljudi ne bježe iz te ustanove dalje. Evo samo toliko kažem problemi sa datumom ovih svih planova i zapravo s nečim što evo nije u skladu ni sa tim Zakonom o službenoj statistici. Hvala vam.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani i poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo objedinjeno o zapravo nekoliko stvari. Prvo je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g. dakle, ja ću prije svega dovesti u pitanje smisao i relevantnost rasprave o izvješću starom dvije godine. Redovito nažalost u saboru raspravljamo o bitnim dokumentima sa doista godinama kašnjenja, bilo da je riječ o izvještajima Nadzornog odbora HRT-a, HNB-a, izvještaja o radu policije ili evo sada o ovom Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti naše države. Svjesni smo da ovo nešto da je to nešto na što mi, ali i mnoge druge kolegice i kolege često upozoravamo pa vama iz parlamentarne većine izvršne vlasti to na jedno uho uđe na drugo brzo izađe, ali ipak vas pozivam da zastanete i promislite da nad time što to zapravo znači da to zapravo jest problem. U posljednje tri godine doživjeli smo velike potrese ekonomske krize, globalnu pandemiju, a evo sad i nažalost rat koji će dugotrajno utjecati na naše sugrađanke i sugrađane kao i na budućnost Hrvatske i da smo imali prilike razgovarati o ovom dokumentu kada je za to bilo vrijeme, dakle prošle godine po mogućnosti negdje na njenom početku možda bismo imali mogućnosti usmjeriti buduća prikupljanja podataka u smjeru koje zaista najpotrebnije, ali ovako s dvije godine kašnjenja i bez javne rasprave o svemu tome doista je upitno koliko to sve zajedno ima smisla. No, dobro, prvi dokument koji je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021.g. dakle za prošlu godinu smisao zaista ne vidimo. Prvi dokument barem govori o tome što jest učinjeno, ali drugi govori o tome što predlaže se učiniti, ali za prošlu godinu. Umjesto da danas na stolu ovdje imamo izvješća o učinjenome prošle godine šalje nam se prijedlog plana za prošlu godinu koja je evo ustanovili smo prošla. Jasno je da je u pitanju obaveza da se ti dokumenti šalju u sabor i da se o njima raspravlja, ali vidim da i vi sami vidite koliko je to montipajtonovski apsurdno da raspravljamo i glasamo o planu aktivnosti za godinu koja je iza nas. Recimo zamislimo se na trenutak da nekim čudom na glasovanju većina odbije ovaj plan, da glasa protiv, šta bi se onda dogodilo? Da li bi nam se onda poslao neki novi plan za prošlu godinu? Dakle, da to je zaista potpuno besmisleno. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka inzistira moram sada reći da izvješće o izvršenju plana za 2021.g. čim prije uputite u proceduru jer naime ta točka uopće nije niti uvrštena u dnevni red sabora. Kada govorimo o tome kako je štetno što sva ova izvješća i prijedlozi planova kasne, evo npr. za vrijeme pandemije statistički podaci nisu ni prikupljani ni obrađivani ni korišteni na način koji bi pomogao u brzom odlučivanju u toj krizi. Na stranicama DZS-a koje su i dalje iz 2006. usput budi rečeno, u rubrici nazvanoj Učinci pandemije bolesti covid-19 na društveno ekonomske pokazatelje zapravo uopće ne stoji ono što naslov implicira nego stoje uvijek isti pokazatelji i njihova kretanja tijekom krize. Dakle, nema statističke obrade, nema inferencije, nema povezivanja s drugim relevantnim pokazateljima i upotrebe statistike za pomoć u odlučivanju tokom krize. Recimo institucija koja je tu mogla biti od velike pomoći je naravno HZJZ jer DZS itekako ima i iskustva i metodologiju i pristup podacima za takav poduhvat, ali je problem u iznimno nefleksibilnom pristupu koji zapravo predviđa isključivo dugoročno planiranje i modeliranje, a ne pomoć institucijama u brzom odlučivanju u krizi korištenje metodologije i statistike u svrhu donošenja javnih politika niti predviđa statističko opismenjivanje. Usporedimo to primjerice s Velikom Britanijom, njihov Office for National Statistic je u korona krizi napravio zajednički projekt s britanskim zavodom za javno zdravstvo, sveučilištima u Oxfordu i Manchesteru i Fondacijom Wellco. U sklopu projekta oni svakodnevno objavljuju masovne setove podataka i to obrađenih razumljivih sa grafičkim prikazima koji mogu biti korisni kako onima koji su bez ikakvog statističkog znanja tako naravno i onima koji donose odluke u krizi. Objašnjeni su svi pojmovi, opet svakodnevnim jezikom i na razumljiv način sa posebnim rječnikom na vrlo modernom i za korisnike prijateljskom sučelju. Napisani su i zaključci nakon obrade podataka, a dostupni su i sami setovi podataka i metodologija njihove obrade. Na primjer evo to je neki dobar primjer kako se statistika može koristiti na fleksibilan način i za pomoć u kriznom odlučivanju sa kojim smo na žalost suočeni zadnje dvije godine. Mi smo barem za sada evo na žalost osuđeni na web stranice iz 2006. na dugoročno planiranje i modeliranje koje nam je u ovoj krizi potpuno neprimjereno na neiskorištavanje potencijala i na eto raspravu o izvješću starom dvije godine. Dakle zaključno iz ovog plana nije baš jasno na koji način ćemo imati koristi od podataka koji se prikupljaju, na koji način ti podaci će pomoći da odgovorimo na izazove sa kojima se suočavamo, silni novci su potrošeni u pripremi za popis stanovništva, to vidimo iz izvješća starog dvije godine i plana za prošlu godinu. Ali rezultati tog popisa su nekako kažu dubiozni jer kontrolni popis nije proveden. Dakle, nije dovoljno objavljivati setove podataka na prastarim web stranicama, potrebno je podatke obrađivati. I posao nije gotov onog trenutka kad se baze podataka objave, jer građanke i građani Republike Hrvatske nisu isključivo vrsni matematičari i statističari koji iz tih podataka mogu sami izvlačiti zaključke. To je bili smo čvrsto uvjereni posao zavoda, a sve naše ljude zanima kako će na primjer euro utjecati na cijene u trgovinama, kako će Schengen utjecati na migracije, kako će rat u Ukrajini na jesen utjecati na cijene plina ili pekarskih proizvoda i to bi se sve moralo preko statističkih podataka približiti građanima i građankama Hrvatske. Evo zahvaljujem se i nadam se da ćete ove naše komentare uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Nje nema, gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, ravnateljice i suradnice dakle kada bi bilo malo više pažnje onda bi se vidjelo, onda bi kolegice pogledale kada su dokumenti došli u Sabor. Dakle, izvješće je došlo u 6 mjesecu 2021., obrađeno 12.7.2021. na saborskom odboru. Provedbeni plan statističkih aktivnosti 2021. je bio u zakašnjenju jer je bio tek deveti mjesec i obrađen na odboru 24.9. Ovaj za 2021. provedbeni plan Vlada je uputila 2.12.2021. a obrađeno, odnosno sazvan odbor 7.12.2021. Dakle, to što je sa pomakom i odmakom se dogodilo da dolazi ovdje u raspravu je upravo razlog i covid i niz drugih dokumenata, zakona koji su se u međuvremenu događali, koji su bili preći u odnosu na ove aktivnosti. Kada govorimo o samim aktivnostima koje radi Državni zavod za statistiku, onda kada ovdje kolegica kaže da bi zavod trebao predviđati itd. onda zaboravljate osnovnu funkciju Zavoda za statistiku, Državnog zavoda za statistiku koji zapravo ima i evidentira povijesne podatke, ne predviđanja. Mislim, to je nešto što je elementarno u poznavanju statistike. Osim toga uz Ministarstvo financija, poljoprivrede, gospodarstva i održivog razvoja Zavoda za javno zdravstvo i naravno Državnog zavoda za statistiku to su institucije koje čine nacionalni sustav službene statistike. Prema tome, mnogi podaci se mogu iščitati i dobiti i iz ovih institucija, a isto tako kada se pogledaju svi oni relevantni podaci koji su objavljeni na stranici Državnog zavoda onda se vidi da se tu kontinuirano, znači skoro 300 aktivnosti radi što samostalno, što iz ostalih prikupljanja, od ostalih administrativnih izvora. Dakle, to je nešto što je ogromna masa podataka koja se dobiva. Između ostalog i kada se planira proračun onda se prate svi i na mjesečnoj i na tromjesečnoj bazi i bruto domaći proizvod i bruto plaće i indeksi potrošačkih cijena i stupanja zaposlenosti, nezaposlenosti, rast cijena inflacija itd. Mogla bih nabrojati niz podataka prometa u trgovini na veliko, na malo, izvoz itd. Dakle, to su sve podaci koji itekako se dobijaju vrlo promptno i vrlo kvalitetno iz podataka kažem svih relevantnih institucija, a posebno Državnog zavoda koji to sublimira i koji onda daje kvalitetne podatke. I Isto tako zaboravlja se da je upravo evo i u ovom covidu kada je organizacija bila itekako vrlo složena upravo za zavod s obzirom na to koje uvjete su imali onda tu ste mogli i možete pratiti što je dato u odnosu na učinke pandemije dakle istraživanje što je covid-19 i kako djelovao na društveno ekonomske pokazatelje. Isto tako u 2020. je bila provedena popis poljoprivrede za 2020. gdje je vrlo detaljno prikazano i pokazano koliko imamo OPG-ova, koliko poslovnih subjekata, koliko imamo stoke po broju, koliko hektara poljoprivrednih površina ovog ili onog tipa, dakle puno podataka ima samo ih treba čitati.
Replika prva poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Pa evo poštovana kolegice, meni je zapravo žao što mi sad moramo sa tim datumima i zapravo smo ovdje ustanovili da zaista sa ovim svim usvajanjem planova kasnimo evo godinu dana ovi kako ste naveli. Plan za '21. ušao je u proceduru 9.9.'21., nama je odbor… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ,nama je na odbor došao 24.9.'21 [[Upadica iz klupe: 12., da 24.]] 24.9.'21. jel [[Upadica iz klupe: Tako je]] znači ono, a trebao je do 12. mjeseca '20., znači ono 9 mjeseci kasnije i sad ovaj plan za '22. trebalo ga je usvojiti do, po Zakonu je li o službenoj statistici do 15.12.'21., mi smo ga, ušao je u proceduru 2.12., na odbor je došao 7.12., okej recimo da je, ne znam odbor ga je usvojio, ali nije, nije sabor. Zapravo kažem iz ovoga možda ne bi trebalo sad zaključivat jel se loše radi nego se mi zapravo samo pitamo, a šta ćemo sad usvajat planove za '21.g. … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Odgovor.
Je, ja sam ovaj pobrojala i rekla da je u odnosu na državni zavod evo recimo samo izvješće je bilo korektno u datumu kad je to, kada je to regularno. Isto tako ovaj provedbeni plan 2022. je u nekom roku, 2021. ne znam iz kojeg razloga je, ne znam iz kojeg razloga je došlo kasnije i slažem se da bi to trebalo poštivati zakonske rokove, ali kažem sigurno da se neki i sam plan aktivnosti koji se događa, neke su očito zadane koje se ponavljaju, koje su zakonom određene, koje su dogovorene i, i u obvezi zavoda s obzirom na Eurostat itd., dakle to je nešto što se baš ne mijenja svaki dan.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala poštovana kolegice. Službena statistika važna je i u nacionalnim i međunarodnim okvirima jer ona uspoređuje i omogućuje usporedbu s drugim zemljama i djelatnostima, te pokazuje gdje smo, gdje imamo prostora za napredak, gdje zaostajemo, gdje smo dobri i otvara mogućnosti planiranja aktivnosti za sve one kojima je to potrebno. Upravo zato statistički podaci moraju biti pouzdani, jasni, pravovremeni, dostupni, ali i jasni korisnicima. Upravo zato Državni zavod za statistiku i provodi aktivnosti usmjerene na popularizaciju službene statistike, prisutni su na društvenim mrežama, ulažu napor u razvoj mrežnih stranica, pa čak imaju i statistička natjecanja za srednjoškolce i još niz promotivnih aktivnosti. Vjerujem da je to dobar način približavanja korisnicama, ali onima koji nisu svjesni mogućnosti koje im korištenje službene statistike nudi. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Hvala kolegice, vi ste i proširili sve ono što ja nisam rekla, dakle ovaj puno toga što se radi. Ono što je meni npr. kada sam gledala upravo ove učinke pandemije i bolesti covid-19, pa jedno od pokazatelja je i broj stanovnika starijih od 65.g. i više i strukturu spolnu jel gdje se kaže da je svaki peti stanovnik npr. u RH stariji od 65.g., to je nešto što nas jako brine, a osim toga u tom omjeru žena ima 508.558, a muškaraca 354.105, dakle to je nešto što nas svih mora brinut.
Slijedi replika poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Perić, ja bih se nadovezala na repliku kolegice Puljak i na njezinu raspravu. Dakle, zaista je pitanje po Zakonu o službenoj statistici ovaj plan aktivnosti je trebao biti do 15. prosinca 2020., znači plan aktivnosti za '21. je trebao biti usvojen do 15. prosinca '20., znači da se s time kasni godinu i 3 mjeseca. Da li je to uopće zakonito, zaista vas to pitam, jer ako zakon to predviđa i nema u zakonu druge mogućnosti nego je tamo i vrlo je precizno napisano do 15. prosinca za iduću godinu. Evo, pa da li vi znate da li je to zakonito i da li se uopće o tome može glasat s obzirom na zakonski čl. 34.? Hvala.
Odgovor.
Ja bi voljela da je to u okvirima onako kako je zakon propisao, osobno bi to itekako voljela da je to na taj način i doneseno i da ne kasnimo, ali isto tako jako puno drugih izvješća imamo koja dolaze kasno iz ovih ili onih razloga, dakle osobno bi voljela da je ovo u zakonskim rokovima onako kako je to predviđeno, da li ima nekih sankcija i da li to nešto bitno mijenja mislim da u samoj statistici ne mijenja u odnosu na druge eventualno zakone, ali evo nažalost u ovoj situaciji je, su se neki rokovi evo pomakli i ja se nadam to nećemo inače prakticirati.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćnice, u svojoj raspravi osvrnut ću se na one bez kojih ne bi bilo niti statističkih planova, ni izvješća, a to su ljudski potencijali kao i neki drugi stvaratelji statističkih podataka. Nositelji službene statistike u RH postupaju u skladu sa Zakonom o službenoj statistici koji Državni zavod za statistiku definira kao središnje tijelo za provođenje statističkih aktivnosti i upravo on stvara najveći broj statističkih izvještaja. Sredstva za provedbu statističkih aktivnosti osiguravaju se u Državnom proračunu RH, ograničena su i Državni zavod za statistiku mora koristiti troškovno isplativije i učinkovitije metode i koristiti se suvremenim informacijsko komunikacijskim rješenjima što podrazumijeva i osiguravanje ljudskih kapaciteta koji mogu odgovoriti na izazove suvremenih tehnologija i metoda. Svjesni smo brzo rastućih promjena u područjima ekonomije, poljoprivrede, zaštite okoliša, klime, prometa, turizma i mnogih drugih područja koja se statistički prate i da tijela nadležna za statistiku moraju imati sposobnost odgovora službene statistike na praćenja svih promjena. Tražitelji informacija žele točne, pouzdane, kvalitetne, detaljne i pravodobne informacije što, što je za stvaratelje u društvu brzih promjena veliki izazov. Upravo zbog toga sustav službene statistike mora se prilagođavati novim trendovima, koristiti se novim alatima, razvijati vještine djelatnika, ali isto tako i poboljšati statističku pismenost korisnika, stvaratelja podataka, te unaprjeđivati i pojednostavljivati metode diseminacije kako bi podaci bili dostupniji i jednostavniji za preuzimanje i tumačenje zainteresiranoj javnosti. Na dan 1.1.2021. godine Državni zavod za statistiku ima je 502 zaposlene osobe kojima je prosjek starosti bio 48 godina, a najviši broj 45% zaposlenih je u kategoriji iznad 50 godina starosti što nam govori da je u, da su u slijedećih nekoliko godina neminovni odlasci iz sustava u mirovinu, a da bi se zadržao kontinuitet poslova svakako je potrebno jačanje ljudskih potencijala. U odnosu na predviđeni broj djelatnika zaposleno je 25% manje državnih službenika i namještenika nego je predviđeno sistematizacijom s tim da broj zaposlenih kontinuirano opada u zadnjih 10 godina. Važnost ljudskih potencijala naglašena je i u prijedlogu Strategije razvitka službene statistike za period od 2021. do 2030., razina stručnosti i raspoloživo, raspoloživost ljudskih potencijala ključan je element koji utječe na kvalitetu službene statistike. Stoga je u budućem razdoblju potrebno ulagati napore i u kontinuirano povećanje broja i kvalitete stručnjaka budući da se ovdje radi o doista specifičnim znanjima i vještinama i svakako su potrebne i interne radionice i obuka, sudjelovanje u europskim tečajevima i svim dostupnim vrstama izobrazbe koje će zadržati i dalje unaprijediti kvalitetu ljudskih potencijala. Također ću se osvrnuti i na druge dionike i stvaratelje statističkih podataka čije podatke koriste i nositelji službene statistike, ali i oni za svoje izvještaje koriste podatke Državnog zavoda za statistiku kao što je npr. HZZ. U njemu se vode evidencije o registriranim nezaposlenim osobama novo prijavljenima, zaposlenim, zapošljavanjima iz evidencije i prijavljenim slobodnim radnim mjestima, a mjesečnom obradom podataka izrađuju se standardizirani izvještaji za nacionalnu, regionalnu i lokalnu razinu koji se objavljuju putem više publikacija i, ali i putem mrežnog pristupa statističkim podacima koji korisnicima omogućava samostalno pretraživanje podataka i kreiranje izvještaja u skladu s potrebama. Sve ovo, ovo je samo jedan od primjera tijela koja nisu obuhvaća kao dio službene statistike, a sudjeluju u stvaranju statističkih podataka, stoga smatram da i ta tijela trebaju ulagati u kadrove, osposobljavati ih i omogućiti im suvremena informacijsko komunikacijska rješenja. Evo i u uvodom dijelu smo od državnog tajnika čuli da su u Državnom zavodu za statistiku otvoreni natječaji za radna mjesta međutim interes je mali i svakako je, će biti potrebno poboljšati uvjete rada i one materijalne uvjete i mogućnost napredovanja u sustavu kao što se i očekuje od nekog modernijeg sustava jer drukčije nećemo moći dobiti kvalitetne kadrove za obavljanje ovih zaista specifičnih poslova. Hvala.
Jedna replika, poštovani zastupnik Mato Čičak.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Uvažena kolegice drago mi je što ste naglasili i važnost ljudskih potencijala i u ovom području. Prijedlog Strategije za period od 2021. do 2030. o kojem smo nedavno raspravljali stavlja naglasak na potrebu ulaganja u ljudske potencijale koji moraju brzo usvajati nova znanja i vještine, potrebe za stvaranje kvalitetnih, pouzdanih i s ostalim zemljama usklađenih statističkih izvješća.
Hvala kolega Čičak. Da, dobro ste spomenuli važnost ljudskih potencijala naglašena je prijedlogu razvitka službene strategije RH o kojoj smo nedavno razgovarali i analizom stanja, prizor iz te strategije uočen je rizik od nedostatka odgovarajućih kvalitetnih stručnjaka koji mogu odgovoriti na globalne izazove koji su još dodatno naglašeni i pristupanjem EU i potrebom za usporedivošću s ostalim članicama po pitanju statističkih izvještaja. I zaista u ovim zahtjevnim vremenima globalizacije i digitalizacije kvalitetan odgovor na izazove može dati samo educiran i kvalitetan kadar i to je ono o čemu moramo raditi, kako po pitanju statistike tako i u svim sferama društva i svakako je potrebno motivirati djelatnike što sam već rekla i boljim plaćama i boljim uvjetima rada, mogućnošću napredovanja, sve ono zbog čega ljudi sve manje žele raditi u državnim službama. Hvala.
Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Jure Brkana.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Svakako bi bilo dobro da smo ovu temu raspravili u zakonski zadanim rokovima, međutim svjesni smo da protekle dvije godine baš i nisu bile uobičajene, da se događalo puno nepredviđenih stvari koje su mogu slobodno reći imale prioritet nad ovim izvješćima o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2020. Isto tako kao planiranje za 2021. i 2022. godinu. Pa samo u točki prije ove imali smo raspravu o izmjenama Zakona o PDV-u gdje Vlada Republike Hrvatske snižava PDV u raznim sektorima iz razloga toga da bi olakšala i smanjila cjenovni udar na naše građane. I to je odgovorna Vlada stavila na dnevni red Hrvatskog sabora, a mi kao odgovorni političari smo i prihvatili da je to ipak i malo veći prioritet nego što je Izvješće Državnog zavoda za statistiku. Isto tako, protekle dvije godine imali smo nekoliko takvih kriznih momenata od seta Zakona za obnovu potresom pogođenih područja, pa isto tako i raznih protuepidemijskih mjera koje smo donosili ovdje u ovome Visokome domu i stoga nije ni čudno što se zakasnilo možda sa ovom raspravom, a s druge strane čuli smo i od državnog tajnika da je i Izvješće o izvršenju kao i godišnje provedbene planove usvojila i Vlada i Statističko vijeće na vrijeme a od kolegice Grozdane Perić smo čuli da je njih obradilo njihov matični Odbor za financije i državni proračun također u zakonskim rokovima. I tako smo isto čuli što je najbitnije, da sve rezultate službene statistike su bili trajno cijelo vrijeme dostupni svim korisnicima bez obzira da li su se usvojili na vrijeme ovdje ili ne. Stoga je inače svrha službene statistike proizvodnja i diseminacija statističkih podataka u skladu sa temeljnim načelima službene statistike, a službena statistika pruža na nepristranoj osnovi državi, gospodarstvu i javnosti pouzdane statističke podatke o gospodarskom, demografskom, socijalnom, zdravstvenom i ekološkom stanju, djelatnostima ili događajima koji se mogu mjeriti statističkim metodama, te osigurava ispunjenje međunarodnih obaveza Republike Hrvatske koje se odnose na proizvodnju i diseminaciju službene statistike. Službena statistika temelji se na načelima relevantnosti, nepristranosti, pouzdanosti, transparentnosti, pravodobnosti, stručne neovisnosti, racionalnosti, dosljednosti javnosti, statističke povjerljivosti, korištenja individualnih podataka u isključivo statističke svrhe javne odgovornosti. Pored zakonom određenih nositelja službene statistike a to su Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, te Hrvatska narodna banka. Druga ovlaštena tijela službene statistike određuju se programom, a za razdoblje od 2021. do 2027. godine utvrđeni su sljedeći nositelji službene statistike. To je Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, te Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Navedene institucije čine nacionalni sustav službene statistike Republike Hrvatske, godišnji provedbeni plan propisuje provođenje tri vrste statističkih aktivnosti. Prva su statistička istraživanja na temelju neposrednog prikupljanja podataka, druga su statistička istraživanja čiji se podaci dobivaju iz administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja i treća su razvojne aktivnosti, popisi i druga opsežnija, statistička istraživanja. Kao što smo čuli u samim izvješćima, u Državni zavod za statistiku planira u 2020. provesti ukupno 225 statističkih aktivnosti i sve su uspješno provedene. Također, Godišnjim provedbenim planom za 2021. planirana je provedba ukupno 293 statističke aktivnosti, a planom 2022. planirana je provedba ukupno 288 statističkih aktivnosti. U skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. Državni zavod za statistiku kao glavni nositelj i koordinator hrvatskog statističkog sustava polazeći od načela financijske racionalnosti i primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi Programa statističke aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir i ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu Republike Hrvatske. Tako vidimo da su izvršene u 2020. godini unutar okvira planiranog proračunom, a tako je planirano u 2021. sa nešto većim iznosom zbog popisa stanovništva i 2022. u planu je planirano kao na nivou 2020. godine.
Replika, poštovana zastupnica Anita Pocrnić-Radošević.
Hvala. Poštovani kolega Brkan, na početku kad su bila izlaganja ispred klubova čuli smo od jednog kolege da su izvješća, statistička izvješća gotovo pa i nepotrebna, da je to bacanje novaca, da to nitko ne koristi. I ja se kao netko tko je godinama radio u statistici ne mogu s tim složiti, jer svjesna sam važnosti statističkih podataka i analiza. Statistički podaci služe da bi ih za svoje potrebe upotrijebili različiti korisnici od Vlade Republike Hrvatske, jedinica lokalne samouprave, županije, istraživačke ustanove, gospodarstvo i šira javnost. Brojni naši gradovi i općine i ustanove za prijavu na primjer projekata koriste statističke podatke iz raznih izvora bez kojih bi svaki napisani projekt bio nepotpun i neusporediv sa drugim kategorijama i sa drugim korisnicima. Kakva su vaša iskustva s obzirom na iskustvo rada u lokalnoj samoupravi vezano uz korištenje statističkih podataka? Hvala.
Zahvaljujem se poštovana zastupnice. Svaka ozbiljna država vodi statistiku, pa sjetite se samo od Rimskog carstva i popisa stanovništva otkada se vodi, to je jedan primjer, a ozbiljne države vode značajne i kvalitetne statistike kao što i RH ih radi. Reći da su takve statistike nepotrebne to je ludost, a s druge strane isto možemo, moramo biti svjesni da ozbiljne i kvalitetne statistike nešto i koštaju, kao i sve ostale i ako se dobro planiraju i ako se troši sukladno planu i ako na osnovu toga dobijemo dobre službene statističke podatke oni će koristiti svima, JLS dakako da su bitni, dakako da je bitno u raznim segmentima da ne nabrajam sve koje sve statističke podatke koristimo, ali reći da je to nepotrebno i da je to preskupo to je isto kao reć da je i država nepotrebna i preskupa.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Danas smo govorili o Izvješću o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH u 2020.g., prijedlogu godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2021.g. i za 2022.g.. Radi se o službenoj statistici RH koja je važna i u nacionalnim i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog stanja s drugim zemljama. S obzirom na članstvo u EU bitno je osigurati usporedivost statističkih podataka s podacima ostalih zemalja. Statistika treba odgovoriti na više pitanja iz kojih na neki način vidimo da li se kao društvo, kao država krećemo u dobrom smjeru, kakvo je naše gospodarstvo, životni uvjeti, zaposlenost i puno drugih karakteristika čija analiza treba biti podloga za donošenje odluka u kojem smjeru trebamo ići. Službena statistika razvija se, proizvodi i desiminira na osnovi temeljnih statističkih načela, a to su stručna neovisnost, nepristranost, objektivnost, pouzdanost, statistička povjerljivost i troškovna učinkovitost. Na temelju Zakona o službenoj statistici poslove službene statistike obavljaju Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, HNB i druga tijela određena programom statističkih aktivnosti RH, to su Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, HZJZ, Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede. Od ukupno 274 statistička istraživanja u 2020.g. Državni zavod za statistiku planirao je i uspješno proveo 225 statističkih aktivnosti, ostala tijela su također provela planirane statističke aktivnosti. Izvješće je strukturirano prema grupama podataka i to u 6 područja, demografske i društvene statistike, makroekonomske statistike, poslovne statistike, poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, statistike za više područja, te podrška statističkom outputu. U svim područjima provedena su sva planirana istraživanja. Sredstva za provedbu statističkih aktivnosti osiguravaju se u državnom proračunu, za 2020.g. iznosila su 137 milijuna kuna, što je povećanje od 45% u odnosu na prethodnu godinu. Povećanje je nastalo zbog provedbe popisa poljoprivrede i pripremnih aktivnosti za popis stanovništva, kućanstava i stanova. Tijekom 2020.g. provodile su se aktivnosti usmjerene na popularizaciju službene statistike, približavanje statističkih podataka korisnicima i promicanje statističke pismenosti. Neke od aktivnosti su i statističko natjecanje za srednjoškolce kao nacionalna faza europskog natjecanja sa 1475 sudionika, aktivnosti putem objava na društvenim mrežama, obilježavanje značajnih datuma, promocijske kampanje na društvenim mrežama, razvoj novih mrežnih stranica i slično. Godišnjim provedbenim planom za 2021.g. planirana je provedba 293 statističke aktivnosti, od čega će Državni zavod za statistiku provesti 245, a ostale drugi nositelji službene statistike. Godišnjim provedbenim planom za 2022.g. planirana je provedba 288 statističkih aktivnosti, od čega će Državni zavod za statistiku provesti 240, a ostale drugi nositelji službene statistike. Zbog pandemije neka od istraživanja tijekom 2020.g. su se suočavala s poteškoćama npr. anketa o radnoj snazi, ali osobni kontakt s kućanstvima uspješno zamijenjen telefonskim anketiranjem. Također je odgođen i probni popis stanovništva za 2021.g.. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a će podržati navedeno izvješće i prijedloge godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021. i 2022.g.. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9 i 30 godišnjim izvješćem o državnim potporama za 2020.g.. Laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 19,58 SATI Kao što je jutros odlučeno prelazimo na objedinjenu raspravu o točkama 2, 3, 4 dnevnog reda predviđenog za danas, to su: - Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g. - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021.g. i - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.g. Podnositelj akta je Vlada RH na temelju čl. 34. i 37. Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Stipe Župan.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. S obzirom da su sve tri točke objedinjene krenut ću sa Izvješćem o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2020.g. ovo izvješće je treće izvješće koje se odnosi na razdoblje obuhvaćeno višegodišnjim programskim dokumentom program statističkih aktivnosti RH od 2018.-2020.g. Od ukupno 274 planirane statističke aktivnosti u 2020.g. DZS planirao je provesti ukupno 225 statističkih aktivnosti, a drugi nositelji službene statistike ukupno 49 aktivnosti. Analizirajući s gledišta cjelokupnog statističkog sustava RH broj planiranih aktivnosti je bio 274 od čega su ukupno provedene sve aktivnosti. Vezano za Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2021.g., ovaj se plan donosi za svaku godinu na koju se odnosi program statističkih aktivnosti RH tako se ovaj plan za 2021.g. odnosi na prvu godinu provedbe programa statističkih aktivnosti za razdoblje od 2021.-2027.g. Godišnjim provedbenim planom planirana je provedba ukupno 293 statističke aktivnosti od toga 160 na temelju neposrednog prikupljanja podataka 87 statističkih istraživanja na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te 46 razvojnih aktivnosti. Sve aktivnosti su također provedene sukladno planu. Vezano za Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2022.g. njima je planirana provedba ukupno 278 statističkih aktivnosti od toga 156 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 88 na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te 44 razvojne aktivnosti. Od ukupno navedenih 278 statističkih aktivnosti, DZS u 2022. provest će 240 aktivnosti dok će ostalih 48 aktivnosti provesti drugi nositelji službene statistike. Financijski okvir za provedbu predmetnog godišnjeg provedbenog plana sadržan je u državnom proračunu odnosno proračunima nositelja služene statistike te drugim izvorima sredstava, a posebno Eurostatovim darovnicama te strukturnim fondovima EU. Ukupni iznos sredstava koji se planira u državnom proračunu za izvršenje planiranih statističkih aktivnosti iznosi 129 milijuna 911 tisuća i 293 kune. Hvala lijepo.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovana Urša Raukar Gamulin.
Da, po ovom uvodu bi rekli da je statistika jedna beskrajno dosadna i nepotrebna stvar, ali znamo da nije i da ne bi trebala bit. Mene zanima jedno pitanje, znači imamo objedinjenu raspravu za tri točke, druga je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021. Danas je 17.3.2022.g. pa vas pitam koji je smisao u tome da danas mi razgovaramo o planu za godinu koja je prošla? Evo hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Da, nažalost u pravu ste nema nekog smisla, međutim činjenica je da je program na temelju kojeg je donesen navedeni plan usvojen u HS-u prije nekoliko tjedana te je zapravo ne bi bilo ni ispravno da se Godišnji provedbeni plan za 2021.g. usvaja prije programa na temelju kojeg se isti donosi.
Sljedeća replika Katarina Peović.
Da, mislim zapravo ono što i mene muči je uistinu neko kašnjenje sa svim ovim dokumentima. Znači, prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2021. je predan 9. rujna 2021. godine, znači bilo je dovoljno vremena da se o tome ipak raspravi barem u aktualnoj godini. Ali već i za 2022. godinu kasnimo zato što je već, znači treći mjesec, bilo bi logičnije da se zapravo rasprava vodi u 2021. godini. Opet ono što je kolega Lalovac primijetio na prošloj raspravi mi smo zapravo prije par tjedana razgovarali o programu statističkih aktivnosti od 2021. do 2027. i strategiji statistike, pa je kolega dobro primijetio da bi možda bilo dobro da predlagateljice imaju mogućnost izlaganja. Jer više puta postavljamo pitanje na koje zapravo državni tajnici nemaju odgovore, znači tu bi meni bila ravnateljica Državnog zavoda za statistiku korisnija za moja pitanja. A recimo jedno od pitanja je opet vezano uz ono što je bilo i u prethodnoj raspravi registar stanovništva, zašto opet nije registar stanovništva uopće uključen u ovaj Prijedlog godišnjeg provedbenog plana da li se planira to u idućoj godini?
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Da, o istome smo isto nekoliko tjedana također raspravljali ovdje vezano za uspostavu registra stanovništva, dakle ona je više nego nužna za Republiku Hrvatsku, to smo se složili zapravo i prošli put kada smo ovdje o tome raspravljali. No to nije isključivo aktivnost iz djelokruga Državnog zavoda za statistiku budući da zavod može ustrojavati samo statističke registre čiji se podaci koriste isključivo za statističke svrhe i nisu javno dostupni registri. Ono što je činjenica je da Državni zavod za statistiku podupire, zapravo već surađuje sa drugim tijelima državne uprave što je javno objavljeno protekle godine u uspostavi administrativnih registara gdje bi se podaci iz navedenih registara zapravo predstavljali input, ključni input za statističku proizvodnju, te uspostavu tih statističkih registara i za provedbu istraživanja naravno bez dodatnog opterećenja izvještajnih jedinica.
Anita Pocrnić-Radošević sljedeća replika, izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče iz predmetnog izvješća za 2020. godinu vidljivo je da su planirani 274 statističke aktivnosti svih nositelja službene statistike, sve su uspješno realizirane od čega je Državni zavod za statistiku imao 225 statističkih aktivnosti. Također te 2020. godine provođene su i pripremne aktivnosti oko popisa poljoprivrede, ali i sam popis koji je bio iduće godine, ali i pripremne aktivnosti za popis stanovništva, kućanstava i stanova. Nositelj aktivnosti, najvećeg broja aktivnosti je Državni zavod za statistiku koji je na dan 1. siječnja 2021. godine imao 502 zaposlena radnika, a okvirni broj izvršitelja bi trebao biti 669 što je nekih 25% manje. Može li Državni zavod za statistiku kao nacionalno statističko tijelo u narednom periodu obavljati sve predviđene aktivnosti predviđeno programima s obzirom na kontinuirano smanjenje broja zaposlenih u zadnjih 10 godina. Hvala.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Pa koliko je meni poznato, zapravo Državni zavod za statistiku kontinuirano ima otvorene natječaje za nova dodatna zapošljavanja. Na žalost tu je činjenica te fluktuacije zaposlenih. Ono što mi je također poznato da se radi na tome da se u suradnji sa nadležnim tijelima državne uprave omogući kako bih rekao atraktivnija radna mjesta za određene ključne pozicije u Državnom zavodu za statistiku poglavito u onom dijelu koji se tiče nacionalnih računa i obveza Republike Hrvatske prilikom pristupanja euro zoni.
Poštovana Marina Opačak Bilić sljedeća replika.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče općenito iz statističkih podataka često možemo iščitati jako puno podataka ili bolje da kažemo možemo iščitati gotovo sve probleme u zemlji. I tkao se iz tih podataka ako gledamo unazad godina uvijek se vidi smanjenje stanovništva u Republici Hrvatskoj. Moje pitanje vama je što mislite zašto Vlada Republike Hrvatske nije na vrijeme respektirala vaše podatke koje se evo može naći na stranici Državnog zavoda za statistiku. I evo bili ste u dvorani pred sam kraj posljednje rasprave, čuli ste koliko zapravo imamo izvoz tog ljudskog potencijala i koliko on zapravo utječe na samu Republiku Hrvatsku. I što mislite evo zašto Vlada nije uvažila vaše podatke na vrijeme?
Dakle, podaci iz popisa stanovništva nisu nešto što je došlo odjednom i što je došlo u jednoj godini. Na žalost ti trendovi su već više od jednog desetljeća primjetni. Moram vas ispraviti nisu moji statistički podaci. Ja sam ovdje predstavnik Vlade Republike Hrvatske. Podatke koje objavljuje, o kojima govorite objavljuje Državni zavod za statistiku i Vlada ih u svakom slučaju uzima u obzir pri provođenju i pri planiranju svojih mjera ekonomske politike.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani državni tajniče kao što vidimo u današnjoj raspravi koja će doći iz podataka koji proizlaze iz Izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana za dvadesetu, a isto tako i planova za godišnje provedbene planove 2021. i 2022. godinu vidimo da je odrađen veliki dio statističkih aktivnosti i možemo vidjeti da je prikupljeno puno rezultata službene statistike. Ono što me zanima da li su ti rezultati službene statistike bili dostupni korisnicima i u 2020. i u 2021., a i sada u 2022. godinu ili su oni zaključani i čekaju na nas da mi usvojimo ova izvješća i provedbene planove, pa i krajnji korisnici kojima mogu biti od koristi ne mogu dobiti. Da li su oni aktualni tu?
Da u pravu ste poštovani zastupniče. Iz sva tri zapravo izvješća vidimo ogroman broj statističkih aktivnosti koji se planiraju i koji se provode u cijelosti. Dakle, u sva tri navedena izvješća, dva koja su već izvršena i u ovom zapravo kojega očekujemo vidimo izuzetno veliki broj statističkih aktivnosti i velik trud zaposlenika Državnog zavoda za statistiku. Ovdje valja istaknuti da im nije bilo lako i jednostavno izvršavati sve te statističke obveze na početku lockdowna odnosno pandemije covida, još k tome i potresa koji je zadesio Zagreb, a poglavito zapravo zgradu Državnog zavoda za statistiku. Ništa od ovih navedenih podataka nije kasnilo i svi su oni redovito objavljivani na web stranicama Državnog zavoda za statistiku.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovani državni tajniče, ovdje smo mi valjda prvi put u problemu dakle ne da nije ništa kasnilo nego je išlo unaprijed jer ste vi radili unaprijed odnosno državni zavod je radio unaprijed bez plana jel, dakle plan se donosi nakon što je nešto isporučeno, dakle ovo je, ja ne znam jel ovo treba pohvalit kao ono službu koja je ili ovaj ustanovu i instituciju koja je vrlo efikasna, dakle radi unaprijed nešto znajući kako će plan izgledat. Dakle, malo smo zbunjeni jer po Zakonu o službenoj statistici čl. 34. kaže da se godišnji provedbeni plan donosi HS najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Dakle ne znam kako onda ovaj se zapravo provode uopće te aktivnosti, na temelju čega ili su ovi provedbeni planovi zapravo samo jedna formalnost, pa se ponavljaju iz godine u godinu, pa onda ljudi znaju šta će biti, pa onda rade ono automatski svoj posao. Eto, čisto me to zanima.
Ne mogu reći da niste u pravu i da, da godišnji provedbeni plan nije usvojen na vrijeme. Nažalost činjenica je takva, međutim godišnji provedbeni plan je usvojen od strane Statističkog savjeta RH prije toga i usvojen je od strane Vlade RH. Nažalost dogodilo se da ga evo danas usvaja HS odnosno raspravlja o istom.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala uvaženi predstavniče vlade. Meni vas je pomalo i žao, dođe mi da odustanem od ove replike. Dakle kažete statistički savjet fulao rok, vlada fulala rok, al nema veze sad ćemo vrtjet palčevima, pa ćemo mi tu u saboru raspravljat i nešto usvojit što je u debelom, debelom zakašnjenju. Ali evo da nastavim u ovom tragikomičnom satiričnom zapravo tonu, nastavit ću se na, nadovezat ću se na pitanje koje vam je postavio kolega iz redova HDZ-a, postavio je pitanje koliko su podaci koje obradi Hrvatski zavod za statistiku dostupni korisnicima? Pa ko je korisnik, nije li korisnik koja ih naručuje, koja bi trebala znati što dalje s tim podacima odnosno samo da pojasnim, ne bi li i vlada između ostalog trebala znati kako koristiti statističke podatke u planiranju zakonodavnih intervencija i provođenju određenih politika. U niti jednom aktu kojeg sam pročitala u ove 2.g. ja nisam vidjela da se vlada ikad pozvala na statističke podatke koji bi trebali biti podloga javnih politika. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Vrlo kratko, vjerujte vlade, vlade su istinom podloga za provođenje njezinih politika statistički podaci Državnog zavoda za statistiku, vlada nije isključivo korisnik tih podataka nego zapravo svi građani RH, privatni, poslovni sektor, međunarodne institucije itd..
Slijedeća replika poštovani zastupnik Mato Čičak.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, na koji način je Državni zavod za statistiku provodio populizaciju službene statistike tijekom 2020. i kakav je plan za '21. i '22.g.? Hvala.
Pa Državni zavod za statistiku je obavljao niz, niz aktivnosti vezanih za popularizaciju kao što vi kažete službene statistike. To sam čini mi se nedavno odgovarao uvaženoj zastupnici Puljak također za vrijeme rasprave o strategiji, dakle i preko svojih Facebook stranica i preko radionica kontinuirano i interaktivno surađuje, surađuje s onim dobnim skupinama i skupinama kod kojih bi trebalo popularizirati rezultate statističkih aktivnosti. Osim toga važno je napomenuti da će uskoro, a to je 4. travanja ove godine Državni zavod za statistiku napokon objaviti podatke na novim internetskim stranicama. O tome smo isto razgovarali prošli put i taj, i ti podaci će također biti prilagođeni potrebama šire populacije.
Zahvaljujem državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi za raspravu prijavio je Klub zastupnika Socijaldemokrata i u njihovo ime poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Suradnice predlagatelja. Kolegice i kolege, nema se ovdje što puno reći. Ovdje se treba postaviti u stvari jedno pitanje i to pitanje ne treba postaviti statistici, to pitanje treba postaviti vladi. Ovdje je predlagatelj u ime vlade rekao koristimo statističke podatke. Pa ako koristite statističke podatke onda vidite trendove koji se dešavaju u ovom društvu i onda rasprava koju smo imali za prethodnom točkama i za mnogim drugima koja govori o zakašljelim reakcijama u stvari je pitanje zašto je takva. Mi danas ovdje razgovaramo o nečemu što je suprotno zakonu došlo pred ovaj sabor jer je zakasnilo. To znači da je predsjednik sabora trebao na to reagirati. Danas usvajamo program koji je za '21. što su kolegice rekle danas je '22., znači sve odrađeno, ono što bi mene u stvari zanimalo vidjeti kad dobimo ovakvo jedno izvješće. Ja sam apsolutno siguran više-manje da uprava odrađuje zadane zadatke, ja sam to i s ove govornice rekao. Uprava odradi ono što joj politika zada. Pitanje je što je politika zadala? Zašto je politika nešto zadala? I kako je to politika u konačnici iskoristila? Ovdje je statistika odradila određeni posao, meni se postavlja pitanje osim što je napravljeno 272 istraživanja cetera, cetera, tko je i kako iskoristio ta istraživanja, što je na temelju tih istraživanja zaključeno i koje politike su se primijenile ili promijenile u RH na dobrobit građana iz tih statističkih podataka? Jedanput ovdje kad sam govorio o katastru onda praktički RH je jedna od najstarijih korisnica katastra u Europi. Ali zašto je nastao taj katastar? Zato što su oni koji su vladali dijelom ovih prostora osim Dubrovačke Republike koja je upravljala svojim prostorom željeli znati čime upravljaju da mogu time kvalitetno upravljati. Tako isto iz ovih statističkih podataka onaj koji upravlja društvom bi trebao iščitavati trendove i što treba mijenjati ne bi li sutra bilo bolje. Imali smo popis stanovništva, imali smo istraživanja vezana uz zdravstvo. Moje pitanje, što se na temelju toga poduzelo? To je ono ključno pitanje na koje vlada treba odgovoriti. Imamo program, zašto donosimo taj program, što s njime želimo postići, što želimo iščitati iz društva da bi nakon toga povukli neke poteze. I to je ovo što vas je kolegica pitala. Vi godinama gledate statistička izvješća što se dešava u RH i ne reagirate. Poanta je da vi reagirate na temelju toga što ste im vi ili mi kako god kažemo, realno u ovom trenutku vi jer su oni odradili nešto što nije ni došlo do nas. Ali realno politika je zadala zadatke. Politika je zatražila nekakva istraživanja da bi na temelju njih napravila što? To je ključno pitanje. Ja bi stvarno volio da, da li u uvodnom dijelu izvješća ili u završnom vlada kada usvaja to kaže što je od toga iskoristila odnosno zašto traži nekakva izvješća jer praktički ovaj program je zahtjev politike prema, da, da, a nego kog? Mi usvajamo ovaj program, mi zbog politika. Ne, vi imate EU, ugovore itd., ali sve to je stvoreno sa naslova politike. Politika želi upravljati društvom. Znači želi znati što se u društvu dešava. Politika je donijela program. Ne usvaja ovaj program sabor zato da bi eto mi danas se ovdje našli. Usvaja ga zato jer želi znati što ćete vi istraživati da bi na temelju tih istraživanja sutra donosio kvalitetnije odluke. To je smisao statistike, svejedno, statistike bilo kakvog prikupljanja podataka. Vi prikupljate podatke što se u društvu dešava i u skladu s tim što se dešava mi donosimo odluku odnosno vlada, vlada ili, ali politika donosi odluku. I na to uporno ne odgovara vlada. Tako da kažem evo, ja mislim da svako ovo izvješće bi trebalo za rezultat imati osim izvršenih aktivnosti što u pravilu uprava izvršava i koji su rezultati toga bili, čovjek bi rekao ono u konačnici za građane, ali što smo mi zaključili iz toga što je bilo to napravljeno. Evo, zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Mišela Jakšića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dobar dan, dobro večer svima, zahvaljujem na uvodnom izlaganju i na podacima koje smo dobili od predstavnika ministarstva. Isto tako čestitam i na blagoj samokritici da se ipak s nekim stvarima kasni i da je vrijeme bolo izprezentirati neke podatke i neke namjere malo ranije, ali isto tako moram reći da sve to zajedno za ovu zemlju ipak na kraju dana nije dovoljno. Ne trebaju nama do kraja podaci koliko je tih statističkih analiza odrađeno da mi sad velimo napravljeno je stotine tisuća i imamo hrpu tih brojaka, nama bi puno više značilo da osim što se prilagođavamo i propisima EU kad pričamo o statističkom vođenju i da možemo baciti na oko kako stvari idu u RH da jednom na ovoj temi koja bi trebala biti prevažna možemo čuti, pročitati, saznati što vlada ili vlade, ministarstva rade na temelju tih podataka i tih analiza koje možemo dobiti iz statističkih izvještaja. Dakle, da postoji jasan hodogram kako nastupamo prema kojem broju i što želimo iz kojega broja na kraju dana izvući jer kad sve zbrojim i oduzmemo osim korektno odrađenog posla na kraju dana nam ne ostaje apsolutno ništa za što bi se ulovili i za što bi mogli reći da to ćemo sad raditi da bi neke stvari bile bolje. Jedan od najboljih primjera u tome svemu je demografija jer se provlači u službenim podacima Državnog zavoda za statistiku iz godine u godinu što nam se događa sa brojem stanovnika, ali ništa se očito nije pomaknulo u 10 godina nego smo sad napravili popis, utvrdili koji krajevi Hrvatske se iseljavaju, a iseljava se nažalost cijela Hrvatska, konstatirali da je to stanje tu negdje i sada ćemo mi kao spremati neke promjene i neke nove planove bez obzira što se o tome trubilo 10 godina. Isto tako, kad pričamo o našem gospodarstvu fale mi podosta međusektorskih analiza da vidimo kako su se koji sektori ponašali u kojim godinama i u kojim situacijama, ostvarivali, pa i u konačnici da iz toga možemo iščitati prema kojim gospodarskim granama bi trebalo više baciti težište, a u kojima nas očito čeka zaokret. Mislim, ružno je za reći ali ispada da više međusektorskih analiza iz kojih se moglo iščitati u kojem smjeru plovi naš brod smo imali u doba Jugoslavije i u doba planske privrede, dakle to definitivno nije dobar put za naše gospodarstvo. Naravno da kad pričamo o gospodarstvu tu se možemo komotno prebaciti i na poljoprivredni segment jer svima su nam uvijek puna usta samodostatnosti u hrvatskoj poljoprivrednoj proizvodnji, a ono što možemo vidjeti iz statističkih izvještaja iz godine u godinu je da apsolutno osim konstatiranja brojaka i s vremena na vrijeme neke strategije ništa nismo napravili da okrenemo momentum i u obrađivanju poljoprivrednih površina i u prinosu na tim poljoprivrednim površinama pa i u tome da ponešto napravimo sa svojim stočnim fondom i kulturama po kojima je Hrvatska bila prepoznata desetljećima na kojima je u konačnici u nekim vremenima i bazirala svoj intenzivni industrijski razvoj. Naravno da bi sad tu mogli spomenuti i obrazovni segment gdje vrlo često na terenu dobivamo primjedbe da ono što naše obrazovanje, poglavito kad pričamo o strukovnom obrazovanju nudi na tržištu rada nije nešto što zadovoljava to isto tržište rada, da ne kažem da u masi kurikuluma i programa smo ostali još u bivšoj Jugoslaviji, a navodno su prošle 32 godine i puno drugih tema koje čine cijeli jedan segment i paketa što to jedno društvo i jedna država bi trebali biti. Dakle, ok, dobro je da dobivamo statističke pokazatelje, dobro je da možemo iščitati što se događa i u kojim fazama, ali ono što definitivno je za kritiku Vlade je da se ne radi dovoljno kako obraditi te podatke, kako na temelju tih programa slagati operativne programe i kako nakon toga dolaziti pred saborske zastupnike, a naravno onda i pred cijelu zainteresiranu hrvatsku javnosti, eto imali smo brojke te i te, napravili smo to i to i mislimo ili smo ostvarili iskorak na poljima. Zato nam tako ide u demografiji, zato nam tako ide u gospodarstvu, zato nam tako ide u poljoprivredi, zato nam tako ide u strukturiranju našeg obrazovnog sustava, zato nam tako u konačnici ide i u ekološkim temama, poglavito kad pričamo o gospodarenju otpadom gdje i dan danas ova zemlja ne zna u kojem smjeru i kako bi krenula, zato i dalje se bavimo istim pričama o gubicima u vodovodnoj i kanalizacijskoj mreži i da sad ne nabrajam sve one teme koje bi nam trebale svima zajedno biti vrlo važne, ne samo kao statistički pokazatelj nego kao i neko upozorenje, pokazatelj i nakon toga plan za budućnost. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovanog zastupnika Daniela Spajića.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti. Ostali smo impresionirani stotinama stranica i tisućama izvješća na kojima naša Vlada vrijedno radi i misli dalje raditi tokom 2020.g. Možemo samo zamisliti koliko stotina milijuna kuna se troši na IT resurse da proizvedu ovoliku količinu informacija, koliko raznih Kojundžića i IT cvjećarki je angažirano na ovim procesima. Za mentalno zdravlje poreznih obveznika možda je bolje da pravu istinu o resursima koji stoji iz ovih izvješća nikada ne saznaju. Naša Vlada ne kuži mnogo toga, ali nešto su ipak naučili, a to je bombardiranje nas sa tisućama izvješća kako bi se pogubili u tom moru informacija kako ne bi obratili pozornost na ključne brojke koje jasno govore u kojem smjeru Vlada vodi ovu državu. A kontinuirano po istraživanjima 70% i više građana RH smatra kako Vlada vodi državu u krivom smjeru što govori kako Vlada samo djelomično uspijeva u svom naumu stvaranjem raznih izvješća da nam zamuti vodu o stvarnom stanju i smjeru kretanja RH. Mi iz Domovinskog pokreta ustrajnog dolaska u sabor uporno komuniciramo i upozoravamo na ključne brojke koje razotkrivaju nesposobnost i korumpiranost ove Vlade. Pa ću se osvrnuti sad na par činjenica koje vi nemate tu u vašim statistikama. Recimo od 15-ak milijardi raznih subvencija koje Vlada podijeli tokom godine skoro polovica ide na poljoprivredu, a svi znamo da nam poljoprivredna proizvodnja pada u zadnjih 10 godina oko 20% i da sve više ovisimo o uvozu. Mogu li nam ti vrlo analitičari ikako pojasniti ovaj fenomen? Ili imamo recimo da Vlada što se tiče cjelokupne državne imovine kroz dividende državnih poduzeća, najmove, koncesije i ostale prihode uprihodi samo oko 2,3 do 2,4 milijarde kuna godišnje. Usporedbe radi godišnji iznos kazni koje građani RH plate za prometne prekršaje jednak je polovici ovoga iznosa. Znači naša policija u državni proračun unese 50% od ukupnog prihoda državne imovine koja vrijedi barem 50 milijardi eura. Imaju li analitičari pojašnjenje za ove brojke? Možemo još malo o konkretnim brojkama da HDZ-ovim analitičarima olakšamo obradu relevantnih podataka. Recimo o podršci opstanku Hrvata u BiH kao strateškom prioritetu prije par tjedana Ured za Hrvate izvan RH izdao je natječaj ukupne vrijednosti od mizernih pet milijuna kuha. Hrvatske institucije i udruge iz BiH moraju prikupiti hrpu dokumentacije da bi eventualno dobili maksimalno 10.000 eura. 10.000 eura ne možete kupiti 10 računala za jednu školu. Što je sa eu sredstvima kojima stoje s tim sredstvima da budemo realni ne može se napraviti ništa, ništa relevantno. Ali istovremeno HDZ svom koalicijskom partneru kao pomoć SNV-u Srpskom narodnom vijeću daje 10 puta više sredstava oko 50 milijuna kuna godišnje. Ne treba bit statističar ili analitičar pa zaključiti kako je HDZ-u u ovom trenutku važnija stabilnost vlasti od opstanka ne samo Hrvata u BiH već i dugoročni održivosti same Republike Hrvatske. Ima tu još brojki o kojima možemo govoriti. Pa recimo mogu navesti da je Vlada budžetirala 900 milijuna kuna za povećanje mirovina što je dovoljno za povećanje nešto veće od 2%. Ako je službena inflacija tri puta veća od toga, a neslužbena i pet, šest puta jasno j kako će naši umirovljenici živjeti još teže jer svi znamo da je veća pet, šest puta, a ne tri kako sam spomenuo ovo što je službeno. Imamo recimo mog ministra omiljenoga Beroša, nisam zaboravio njegovu kaznenu prijavu. Deficit kojeg producira zdravstveni sustav povećava se svake godine i na čelu sa ministrom Berošem ove godine će dosegnut razinu da bi se svakom maloljetnom djetetu u Hrvatskoj mogao isplatiti doplatak u iznosu od 800 kuna. Svako malo jednom djetetu u Hrvatskoj. I dalje IT ulaže sulude iznose, pa će tako samo u dorade u CEZIH sustav uložiti 105 milijuna kuna. Čestitam ministru Berošu! U Vladinom dokumentu jako puno se spominju demografska izvješća. Da imaju obraza barem ih ne bi spominjali, jer u zadnjih desetak godina iz zemlje je protjerano preko 10% stanovništva. Ono što je još gore od toga to je da imamo negativan trend i taj glavni demografski udarac nam tek slijedi, a mi vezano za to ne radimo apsolutno ništa. Dok su u prihodu proračuna prihodi od državne imovine jedva jedan i pol posto dotle udio pomoći iz EU dosegla već 20%. Mogu li nam vrli statističari ili analitičari iz HDZ-a ili ne znam već odakle kojih radnji pojasniti kako ćemo se jednoga dana kad ta dotacija nestane uspjeti izvući iz ove ovisnosti. Mi smo postali ovisni kao narkomani, mi smo tako ovisni kako su oni o drogama, tako smo mi o novcima iz EU. Pa to nije normalno ljudi moji, to nije normalno. Još bih ja satima mogao govoriti o statistikama koje govore o rezultatima Vlada u zadnjih 20 godina koje su Hrvatsku dovele do samog dna EU. Upravo zato jer su svjesni kako im je statistika veliki neprijatelj namjerno se radi po 300 stranica specifikacija, nekakvih izvješća kako bi se zamutila voda i pozornost skinula sa suštinskih stvari. Pokušavaju se sa statističkim manipulacijama dodatno izludit narod koji više ovo ništa ne razumije slično kao u vicu vjeruješ li meni ili vlastitim očima. Mislim nemojte se gospodo draga ljutiti, protiv vas stvarno nemam ništa osobno ali i vi i ja znamo da je ovo jedan kupus u papirnatom obliku koji nam može poslužiti jedino da ložimo vatru ako pravimo roštilj. Evo hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a Katarina Peović.
Dobro. Kolega Spajić ja mislim da nije baš tako hajmo reći, ne morate baš ja mislim palit to kao brikete. Meni se čini da ovdje ima jako puno zanimljivih stvari, ali ono što ste vi govorili je više simptom ili uzrok problema. Ali mislim da biste se i vi vjerojatno složili sa mnom. Ma da i ono što smo mi zapravo i prigovorili o ovom izvješću i kašnjenju izvješća mislim da je više kritika koja bi trebala ići na Vladu, nego na samu instituciju, odnosno te nositelje statističkih aktivnosti. Tu je i Državni zavod za statistiku ali i druge institucije koje su zapravo zadužene za proizvodnju tih informacija i tih važnih podataka. Ne samo da ne bih palila, to koristila to kao brikete, nego stvarno smatra da je to najvažniji alat koji imamo u privrednom razvoju prije svega, a onda i u svakom drugom razvoju. Ali to da naša Vlada ne proizvodi neke podatke, a ovdje su već neki bili spomenuti kao što su te među sektorske analize koje bi nam bile izuzetno korisne, a koje smo uistinu imali, dakle pa i prije 30 godina a više ih nemamo pokazuju samo da naša Vlada nema potrebu za tim analizama, a drugim riječima nema potrebu za razvojem. Jer da ima potrebu za razvojem ona bi tražila upravo te analize. Bez tih analiza mi ne možemo uopće govoriti kojim mi smjerom idemo. Koliko je važna statistika, a to je stvarno podatak koji znači objektivno mjerenje okružja u kojem živimo. Mislim da ne treba pretjerano dokazivati. No te međusektorske analize učinaka pojedinih privrednih sektora, znači na domaću zaposlenost, na dohodak, na proizvodnju dodane vrijednosti takve analize su uistinu ključne da bismo mi razvijali pojedine prirodne sektore. Zašto smo uništili brodogradnju? Pa između ostalog zato što uopće nismo imali niti viziju razvoja, niti podatke koji bi nam dali uistinu sliku toga koji su to multiplicirajući učinci jedne takve prirodne grane, koliko se tih privrednih subjekata može nadovezati na jedan tako veliki privredni sektor kao što je brodogradnja. I onda uvijek se nalazimo u situaciji zašto mali i srednji poduzetnici, mikro i srednji poduzetnici nemaju mogućnosti privrednog razvoja i rasta jer oni nemaju naprosto tu snagu koja bi bila potrebna da bi uistinu imali taj prirodni razvoj. Osim toga Njemačka vam je najbolji primjer. Znači da biste imali male i srednje morate imati velike privredne subjekte. No dobro, o tome ste me vi malo potaknuli da govorim. Nisam mislila o tome govoriti. Ono što je meni bilo izuzetno važno je samo da naglasim da Državni zavod za statistiku, ali i drugi statistički znači subjekti u Hrvatskoj proizvode one podatke koje dobiju zadatak proizvoditi. I većim dijelom mi smo se vezali uz EUROSTAT i europsku statistiku, a to po mojem mišljenju nije dobro. Mi bismo trebali imati vlastite statistike, mi bismo trebali proizvoditi vlastiti statistički materijal koji bi nama omogućio da se mimo onih podataka koji su, koji su važni za EU pomaknemo u smjeru koji je nama bitan, između ostalog su to i te međusektorske analize. Koliko su važni statistički podaci, evo mi smo danas valjda ne znam koliko zastupnika spominjali jedan podatak, a to je podatak o inflaciji koji je jučer objavio Državni zavod za statistiku. Znači mi se ovdje vodimo isključivo podacima koji stižu iz te radionice. Ovakav mislim auditorij mislim da je sramotan zapravo za ovakvu raspravu jer smo ovdje na samom ušću podataka koji nama daju informaciju o tome kuda mi idemo i gdje bismo mi zapravo trebali popravljati stvari, ali tako je bilo i prošli puta, pa ništa novo u tom smislu jel. Al evo znači podatak da smo mi prešli inflaciju od 6,3% godišnje inflacije što je premašivanje stope inflacije, prvi puta premašivanje stope inflacije Eurozone znači od 5,8% itekako ima utjecaja recimo i na Zakon o euru o kojem smo govorili prije neki dan i o mogućnosti autonomnim monitarnih politika o kojima su mnogi tu raspravljali, a sada ih nema. Ono što je nama bilo bitno i zašto smo mi uputili zaključak i molbu znači prema vladi da se kvartalno donosi izračun minimalnih troškova života u RH je isto tako jedan od važnih stvari i rasprava koju mi ovdje vodimo neprestano. Zašto je važno znači osim ankete o potrošnji, što je nama vlada odgovorila da se izrađuje jel da to Državni zavod za statistiku izrađuje, nama je potrebno da se kvartalno izračunavaju troškovi života da bismo taj podatak znači tu minimalnu potrošačku košaricu, ne volim taj izraz potrošačka košarica jer se ovdje radi stvarno o temeljnim potrebama, vezali uz minimalnu plaću, vezali uz indeksiranje mirovina, znači minimalna plaća ne može sutra bit 10.400 kuna koje je izračunao novi sindikat da bi trebala bit minimalna plaća da bi imali dostojanstvenu minimalnu plaću, ali možemo znat u kojem smo raskoraku između prave dostojanstvene minimalne plaće i one minimalne plaće koju sada imamo i napravit onda plan na koji način ćemo doć do toga da se minimalna plaća prilagodi sa dostojanstvenom plaćom, a ne da imamo ono što sad imamo, a to, pa čak i neki na ljevici padaju da tako kažem na taj štos kažu ovo je 60% prosječne plaće i to je cilj. I sindikati u Europi stvarno zagovaraju 60% prosječne plaće da bude minimalna plaća, ali problem je da je naša prosječna plaća na razini slovenske minimalne plaće. Tako je taj podatak zapravo za nas potpuno irelevantan odnosno ne možemo se držat tog podatka, nama bi trebalo znači taj izračun koji smo tražili i nama je vlada odbila znači da će to urgentno napraviti, ali nam je obećala da će se taj prijedlog uvrstiti znači u srednjoročne planove Državnog zavoda za statistiku, pa sad opet apeliram ono što sam i prošli puta da se to uvrsti. Vidjela sam da je i vlada predložila jedan amandman bez obzira što kasnimo, ali zato sam i ja predložila amandman, a taj amandman je znači upravo da se taj podatak uvrsti u izračun između ostalog znači i nadam se da će biti i uvršten. Ono što je isto tako važno reći da je još jedna stvar koju ćemo tražiti, ali ovaj put ne od Državnog zavoda za statistiku nego od HNB-a koji je također nositelj službene statistike, da nam da znači da se obveže da svake godine rade istraživanja o koncentraciji štednje po pojedinačnim računima kao što su jednokratno napravili 2014.g. za poreznu. Zašto? Zato što svi znamo ono kad se pojavi u novinama onaj podatak prosječni Hrvat na računu ima 130, 134.000 kuna i onda se naravno svi smiju, pa ko je taj prosječan Hrvat, nikad ga nismo vidjeli. E pa to je taj podatak koji je stvarno manipulirajući i zato nam treba podatak koji je nažalost HNB napravio samo 2014.g., znači o koncentraciji štednje po pojedinačnim računima i taj podatak naravno postoji i on se može, može doći do njega, a zašto je on važan, kad bismo imali taj podatak, a imamo podatak iz 2014.g. samo 1,7% drži u svojim rukama 40% štednje. Znači ogromna koncentracija štednje odnosno znači uloga u bankama je u rukama jedne male šačice ljudi i onda naravno da većina ljudi ima toliko štednje da ju je zapravo inflacija pojela, znači od par sto kuna na računu i u tom smislu znači kad dobijemo te podatke onda nam bude jasniji i taj Džinijev koeficijent koji kaže da mi živimo u društvu ekstremne nejednakost, znači naš Džinijev koeficijent je 0,89, nula je znači apsolutna jednakost, jedan je apsolutna nejednakost, naš je Džinijev indeks 0,89, znači mi živimo u društvu apsolutne ekstremne nejednakosti. Ono što bi na kraju rekla da bi Državni zavod za statistiku i druge institucije znači koje izračunavaju znači statističke podatke bile dobre svakako Državni zavod za statistiku mora popraviti svoj problem nedostatka stručnog kadra, a to ne može učiniti, ponovit ću kao i prošli put u raspravi, tako da ima neke od najnižih plaća u državnom sektoru. Znači svaka čast znači na strategiji, razvoja statistike u Hrvatskoj gdje ste rekli da ćete raditi na edukacijama, ali plaće su nažalost ono što ljude zadrži u instituciji i to su materijalni uvjeti života. Također rekla bih da je jako važno da imamo znači najniže plaće u cijeloj državnoj upravi, gori je samo Državni meteorološki zavod. Druga stvar koja bi popravila status Državnog zavoda za statistiku je da on postaje znanstvena institucija. Ljudima je jako važno da imaju tu verifikaciju, da su znanstveni kadar, da proizvode znanstvene sadržaje, a to Državni zavod za statistiku i radi. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Mate Čička.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. 2020.g. bila je godina u kojoj se je RH kao i cijeli svijet suočila sa do sad neviđenom pandemijom koja je nažalost odnijela samo u RH oko 15.000 ljudskih života. Statističke aktivnosti koje smo danas imali prilike čuti rezultat su rada i zalaganja ljudi u sustavu statistike, prvenstveno DZS-a kao i ostalih institucija. Pregledom i prikupljanjem statističkih podataka možemo imati uvid u sve sfere koje su bitne za razvoj Hrvatske, a također imamo i uvid u potrebe i standard naših građana kao i probleme s kojima se oni svakodnevno suočavaju. U skladu se europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. DZS kao glavni nositelj i koordinator hrvatskog statističkog sustava polazeći od načela financijske racionalnosti primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi programa statističkih aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu RH. U skladu sa Zakonom o službenoj statistici program statističkih aktivnosti RH 2018.-2020.g. utvrđena su sljedeća ovlaštena tijela za obavljanje poslova službene statistike, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, HZJZ, Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede. DZS kao glavni nositelj i koordinator sustava službene statistike RH redovito provodi najveći broj istraživanja. U 2020.g. DZS planirao je provedbu ukupno 274 statističke aktivnosti od čega 225 aktivnosti sam zavod dok su ostali nositelji službene statistike provodili 49 aktivnosti. U skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. U 2020.g. provedene su sve planirane statističke aktivnosti. Provedba plana statističkih aktivnosti iz nadležnosti DZS-a izvršila se pravodobno i namjenski unutar financijskog plana za 2020.g. Programa statističke usluge aktivnosti te tekućih i kapitalnih projekata s razrađenim proračunskim rashodima u skladu s propisima, programskom i ekonomskom klasifikacijom te izvorima financiranja. Iz samog izvještaja vidljivo je kako je DZS tijekom 2020.g. sustavno radio na unapređenju načina promicanja službenih statističkih podataka kao i odnosa s korisnicima. To se izrazito vidi na temelju njihovih aktivnosti na društvenim mrežama na kojim su na svim službenim kanalima zabilježili veliki broj novih pratitelja. Također provedeno je nekoliko promocijskih kampanja, a na mrežnim stranicama uvedena je rubrika covid-19 unutar koje se mogu pronaći relevantne informacije o utjecaju koronavirusa na određena statistička područja. Zavod je u 2020.g. zaprimio veliki broj korisničkih zahtjeva. Iz izvješća je vidljivo kako su se najviše odnosila na područje statistike stanovništva, a zatim na području statistike tržišta rada te područja robne razmjene s inozemstvom. Sve navedene aktivnosti DZS-a pridonijele su razvoju odnosa s korisnicima te unapređivanju i modernizaciji načina na koje korisnici pristupaju podacima i racionalizaciji troškova. DZS u 2021.g. planira ukupnu provedbu 293 statističke aktivnosti od kojih Državni zavod provodi 245 dok ostatak provode drugi nositelji službene statistike. Iz Godišnjeg plana statističkih aktivnosti za 2021.g. može se vidjeti kako su planirane aktivnosti iz demografske i društvene statistike, ekonomske statistike, sektorske statistike, statistike okoliša i statistike za više područja. Također iz godišnjeg plana možemo vidjeti kako DZS aktivno sudjeluje u reviziji statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti te kako koordinira različite aktivnosti u području statističke povjerljivosti. Radi pribavljanja podataka koji proizlaze iz potreba tijela državne uprave, znanstvene zajednice, šire zainteresirane javnosti i drugih korisnika iz RH u programu se osim europskim navode i nacionalni … 2022.g. program statističke aktivnosti RH 2021.-2027. planira se provedba 288 statističkih aktivnosti. DZS u 2022.g. provest će 240 statističkih aktivnosti dok će ostale aktivnosti provoditi drugi nositelji službene statistike. Temeljem ovog dokumenta možemo vidjeti kako se sustavno radi na razvoju novih i na unapređenju postojećih komunikacijskih kanala i medija objavljivanja s ciljem učinkovitije promocije rezultata službene statistike. Također želim naglasiti kako DZS koordinira različite aktivnosti u području statističke povjerljivosti i pristupa mikropodacima radi unapređenja dostupnosti mikropodataka i povećanja raspoloživosti baza podataka za znanstvene svrhe. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2020.g. te Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2021. i '22.g. Hvala na pažnji.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Marijane PUljak.
Zahvaljujem. Poštovani, drage kolegice i kolege. Samo da podsjetim o čemu mi danas ovdje koje smo ove tri točke ujedinili pod jednu točku, to je dakle Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020. onda prijedlog Godišnjeg provedenog plana statističke aktivnosti RH za 2021. i prijedlog Godišnjeg provedenog plana statističkih aktivnosti RH za 2022., a danas je čini mi se 17. ožujka 2022. godine. Dakle, već smo radimo, analiziramo izvješće o izvršenju aktivnosti u 2020., znači 2 godine ranije, a sa ova 2 plana smo već promašili zakonske rokove. I sad je pitanje, dakle Hrvatski sabor bi ih trebao usvojiti najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Znači 15. prosinca 2020. smo trebali usvojiti ovaj plan za '21., a do '21., 15. prosinca '21. smo trebali ovaj plan za '22. Znači mi ovdje u saboru ćemo sad donijeti neku nezakonitu, ne znam glasat ćemo o planovima koji su ovdje zapravo promašili zakonske rokove. Sad je pitanje uopće je li ima smisla o njima glasati? Je li smijemo podržavati neko nezakonito djelovanje? Znam kad sam bila, evo 2 mandata sam bila u gradskom vijeću, kad su nam dolazile neke odluke koje nisu bile u skladu sa zakonima mi smo jednostavno izašli bi sa sjednice, ne bi htjeli sudjelovati u sjednici o tome jer raspravljamo o nečemu što nije u skladu sa zakonima. Ali ok. Kažem zato sam pitala kako su se predvodile nekakve aktivnosti kad plana nije, jesu li onda ovi planovi za sve godine zapravo vrlo slični i uvijek se rade jedne te iste aktivnosti i onda zapravo državni zavod zna što treba raditi je li pa onda ovi planovi ono donijeli se ne donijeli se oni imaju posla jel. Dakle malo čudna skroz situacija. Ja ću ovdje sad evo samo ponoviti par stvari iz rasprave o strategiji koju smo imali je li prije par tjedana. Zašto je statistika važna? Opet naglasiti je li ona bi trebala biti osnova na temelju koje se donose neke javne politike. Pa statistika evo kaže u Hrvatskoj da je u 2020. godini kad već pričamo o toj godini umrlo čak 10% više ljudi nego godinu ranije, 10,1%. Statistika kaže da promatrani pokazatelji o siromaštvu za Hrvatsku od 2015. do '20. kontinuirano bilježe rast na godišnjoj razini. Prema podacima Eurostata Hrvatska je potvrdila poziciju druge najsiromašnije zemlje u Europi, od nas je gora samo Bugarska. Isto tako, iz statističkih podataka možete vidjeti da je standard u Hrvatskoj 56% slabiji nego u Njemačkoj. U jednom tjednu u siječnju statistika je kazala da je Hrvatska izbila na prvo mjesto u svijetu po umiranju od Covida tjedno u odnosu na broj stanovnika. Dakle, sve to možete vidjeti iz statistike. Tako je, isto tako statistika kaže da nakon ovog popisa stanovništva u Hrvatskoj živi točno 396.360 stanovnika manje ili 9,25% u odnosu na 2011. godinu. Dakle, puno podataka nam može dati ta statistika. One su zapravo je li činjenice ili informacije dobivene iz skupa numeričkih podataka koje su važne za planiranje na svim razinama kako za pojedinca, tako za poslovne subjekte, a rekla bi i za gospodarski i društveni razvoj zemlje u cjelini. Posebno je statistika danas važna u vrijeme evo globalne krize izazvane evo ne samo pandemijom nego sad i ovim ratom. Dakle, svakodnevno pratimo brojke, prije u pandemiji brojevi umrlih, zaraženih, umrlih na milion stanovnika itd., danas smo evo i sa vijestima svakodnevno pratimo vijesti o ovom ratu. Dakle, statistika je ona koja treba i može odgovoriti na mnoga pitanja poput toga kreće li se društvo u željenom pravcu, je li nezaposlenost povećana, smanjena, jesu li emisije CO2 veće nego prije 10 godina, kakva je uspješnost nacionalnog gospodarstva u usporedbi s drugim članicama recimo EU i na temelju toga bi se onda kao što sam rekla trebale donositi nekakve politike, nekakvi zakoni, nekakvi pravci, smjerovi djelovanja. Međutim, svjedoci smo da nekad politika često iz svih tih podataka zapravo izabere je li šta joj i šta, što želi tumačiti je li na neki svoj način i onda kreira politike na osnovu samo odabranih podataka. Iako je neovisnost je li statistike odnosno službene statistike važna za njenu kvalitetnu, ugrađena je u sve ove zakonske okvire da bi se na neki način spriječili neki politički utjecaji, međutim evo kažem na kraju politika je vlast, izvršna vlast koja definira nekakve smjerove u ovoj zemlji i na kraju opet iz te statistike bira ono što joj odgovara. Dvije stvari koje ću isto ponovit ovdje iz, da su važne, iz ove rasprave o strategiji. Statistička pismenost, dakle kako je važno promovirati je li da svi skupa mi i kao građani, a i sve druge institucije ove države su statistički pismene je li pogotovo u današnjem modernom okruženju. I važno je raditi na podizanju statističke pismenosti kako kroz obrazovanje i kroz programe u školi, i u školi i na fakultetima tako i kroz same aktivnosti Državnog zavoda za statistiku je li dakle on bi trebao na neki način i sudjelovati i surađivati sa obrazovnih institucijama, a i evo i sa Hrvatskim statističkim društvom i raditi na povećanju te statističke pismenosti. Kažem evo pohvaljujem, vidim da su aktivni dosta na društvenim mrežama i to je za pohvalu, a i nešto je kolegica evo i Peović isticala ljudski potencijali Državnog zavoda za statistiku. Dakle, vidjeli smo evo u dosadašnjim ovim i u samoj strategiji da se na neki način misli podizati razinu tih ljudi, ljudskih potencijala na način da im se na neki način obeća i osigura nekakva bolja edukacija. Međutim u današnje doba to zaista nije dovoljno da zadržite IT stručnjake, kažem pogotovo evo s plaćama kakve su danas, to je jako teško zapravo pridobiti nekoga da radi u javnoj upravi, pogotovo evo sad i u DZS-u s obzirom na razinu plaća jer u privatnom sektoru IT sektoru danas možete ostvariti višestruko više plaće i to je nešto sa čime će se morat dakle ono što je u strategiji kazano kao jedan od ciljeva podizanje kapaciteta zaposlenika mislim da taj cilj ovako iskazan zapravo neće rezultirat u tome da ljudi ne bježe iz te ustanove dalje. Evo samo toliko kažem problemi sa datumom ovih svih planova i zapravo s nečim što evo nije u skladu ni sa tim Zakonom o službenoj statistici. Hvala vam.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani i poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo objedinjeno o zapravo nekoliko stvari. Prvo je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g. dakle, ja ću prije svega dovesti u pitanje smisao i relevantnost rasprave o izvješću starom dvije godine. Redovito nažalost u saboru raspravljamo o bitnim dokumentima sa doista godinama kašnjenja, bilo da je riječ o izvještajima Nadzornog odbora HRT-a, HNB-a, izvještaja o radu policije ili evo sada o ovom Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti naše države. Svjesni smo da ovo nešto da je to nešto na što mi, ali i mnoge druge kolegice i kolege često upozoravamo pa vama iz parlamentarne većine izvršne vlasti to na jedno uho uđe na drugo brzo izađe, ali ipak vas pozivam da zastanete i promislite da nad time što to zapravo znači da to zapravo jest problem. U posljednje tri godine doživjeli smo velike potrese ekonomske krize, globalnu pandemiju, a evo sad i nažalost rat koji će dugotrajno utjecati na naše sugrađanke i sugrađane kao i na budućnost Hrvatske i da smo imali prilike razgovarati o ovom dokumentu kada je za to bilo vrijeme, dakle prošle godine po mogućnosti negdje na njenom početku možda bismo imali mogućnosti usmjeriti buduća prikupljanja podataka u smjeru koje zaista najpotrebnije, ali ovako s dvije godine kašnjenja i bez javne rasprave o svemu tome doista je upitno koliko to sve zajedno ima smisla. No, dobro, prvi dokument koji je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021.g. dakle za prošlu godinu smisao zaista ne vidimo. Prvi dokument barem govori o tome što jest učinjeno, ali drugi govori o tome što predlaže se učiniti, ali za prošlu godinu. Umjesto da danas na stolu ovdje imamo izvješća o učinjenome prošle godine šalje nam se prijedlog plana za prošlu godinu koja je evo ustanovili smo prošla. Jasno je da je u pitanju obaveza da se ti dokumenti šalju u sabor i da se o njima raspravlja, ali vidim da i vi sami vidite koliko je to montipajtonovski apsurdno da raspravljamo i glasamo o planu aktivnosti za godinu koja je iza nas. Recimo zamislimo se na trenutak da nekim čudom na glasovanju većina odbije ovaj plan, da glasa protiv, šta bi se onda dogodilo? Da li bi nam se onda poslao neki novi plan za prošlu godinu? Dakle, da to je zaista potpuno besmisleno. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka inzistira moram sada reći da izvješće o izvršenju plana za 2021.g. čim prije uputite u proceduru jer naime ta točka uopće nije niti uvrštena u dnevni red sabora. Kada govorimo o tome kako je štetno što sva ova izvješća i prijedlozi planova kasne, evo npr. za vrijeme pandemije statistički podaci nisu ni prikupljani ni obrađivani ni korišteni na način koji bi pomogao u brzom odlučivanju u toj krizi. Na stranicama DZS-a koje su i dalje iz 2006. usput budi rečeno, u rubrici nazvanoj Učinci pandemije bolesti covid-19 na društveno ekonomske pokazatelje zapravo uopće ne stoji ono što naslov implicira nego stoje uvijek isti pokazatelji i njihova kretanja tijekom krize. Dakle, nema statističke obrade, nema inferencije, nema povezivanja s drugim relevantnim pokazateljima i upotrebe statistike za pomoć u odlučivanju tokom krize. Recimo institucija koja je tu mogla biti od velike pomoći je naravno HZJZ jer DZS itekako ima i iskustva i metodologiju i pristup podacima za takav poduhvat, ali je problem u iznimno nefleksibilnom pristupu koji zapravo predviđa isključivo dugoročno planiranje i modeliranje, a ne pomoć institucijama u brzom odlučivanju u krizi korištenje metodologije i statistike u svrhu donošenja javnih politika niti predviđa statističko opismenjivanje. Usporedimo to primjerice s Velikom Britanijom, njihov Office for National Statistic je u korona krizi napravio zajednički projekt s britanskim zavodom za javno zdravstvo, sveučilištima u Oxfordu i Manchesteru i Fondacijom Wellco. U sklopu projekta oni svakodnevno objavljuju masovne setove podataka i to obrađenih razumljivih sa grafičkim prikazima koji mogu biti korisni kako onima koji su bez ikakvog statističkog znanja tako naravno i onima koji donose odluke u krizi. Objašnjeni su svi pojmovi, opet svakodnevnim jezikom i na razumljiv način sa posebnim rječnikom na vrlo modernom i za korisnike prijateljskom sučelju. Napisani su i zaključci nakon obrade podataka, a dostupni su i sami setovi podataka i metodologija njihove obrade. Na primjer evo to je neki dobar primjer kako se statistika može koristiti na fleksibilan način i za pomoć u kriznom odlučivanju sa kojim smo na žalost suočeni zadnje dvije godine. Mi smo barem za sada evo na žalost osuđeni na web stranice iz 2006. na dugoročno planiranje i modeliranje koje nam je u ovoj krizi potpuno neprimjereno na neiskorištavanje potencijala i na eto raspravu o izvješću starom dvije godine. Dakle zaključno iz ovog plana nije baš jasno na koji način ćemo imati koristi od podataka koji se prikupljaju, na koji način ti podaci će pomoći da odgovorimo na izazove sa kojima se suočavamo, silni novci su potrošeni u pripremi za popis stanovništva, to vidimo iz izvješća starog dvije godine i plana za prošlu godinu. Ali rezultati tog popisa su nekako kažu dubiozni jer kontrolni popis nije proveden. Dakle, nije dovoljno objavljivati setove podataka na prastarim web stranicama, potrebno je podatke obrađivati. I posao nije gotov onog trenutka kad se baze podataka objave, jer građanke i građani Republike Hrvatske nisu isključivo vrsni matematičari i statističari koji iz tih podataka mogu sami izvlačiti zaključke. To je bili smo čvrsto uvjereni posao zavoda, a sve naše ljude zanima kako će na primjer euro utjecati na cijene u trgovinama, kako će Schengen utjecati na migracije, kako će rat u Ukrajini na jesen utjecati na cijene plina ili pekarskih proizvoda i to bi se sve moralo preko statističkih podataka približiti građanima i građankama Hrvatske. Evo zahvaljujem se i nadam se da ćete ove naše komentare uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Nje nema, gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, ravnateljice i suradnice dakle kada bi bilo malo više pažnje onda bi se vidjelo, onda bi kolegice pogledale kada su dokumenti došli u Sabor. Dakle, izvješće je došlo u 6 mjesecu 2021., obrađeno 12.7.2021. na saborskom odboru. Provedbeni plan statističkih aktivnosti 2021. je bio u zakašnjenju jer je bio tek deveti mjesec i obrađen na odboru 24.9. Ovaj za 2021. provedbeni plan Vlada je uputila 2.12.2021. a obrađeno, odnosno sazvan odbor 7.12.2021. Dakle, to što je sa pomakom i odmakom se dogodilo da dolazi ovdje u raspravu je upravo razlog i covid i niz drugih dokumenata, zakona koji su se u međuvremenu događali, koji su bili preći u odnosu na ove aktivnosti. Kada govorimo o samim aktivnostima koje radi Državni zavod za statistiku, onda kada ovdje kolegica kaže da bi zavod trebao predviđati itd. onda zaboravljate osnovnu funkciju Zavoda za statistiku, Državnog zavoda za statistiku koji zapravo ima i evidentira povijesne podatke, ne predviđanja. Mislim, to je nešto što je elementarno u poznavanju statistike. Osim toga uz Ministarstvo financija, poljoprivrede, gospodarstva i održivog razvoja Zavoda za javno zdravstvo i naravno Državnog zavoda za statistiku to su institucije koje čine nacionalni sustav službene statistike. Prema tome, mnogi podaci se mogu iščitati i dobiti i iz ovih institucija, a isto tako kada se pogledaju svi oni relevantni podaci koji su objavljeni na stranici Državnog zavoda onda se vidi da se tu kontinuirano, znači skoro 300 aktivnosti radi što samostalno, što iz ostalih prikupljanja, od ostalih administrativnih izvora. Dakle, to je nešto što je ogromna masa podataka koja se dobiva. Između ostalog i kada se planira proračun onda se prate svi i na mjesečnoj i na tromjesečnoj bazi i bruto domaći proizvod i bruto plaće i indeksi potrošačkih cijena i stupanja zaposlenosti, nezaposlenosti, rast cijena inflacija itd. Mogla bih nabrojati niz podataka prometa u trgovini na veliko, na malo, izvoz itd. Dakle, to su sve podaci koji itekako se dobijaju vrlo promptno i vrlo kvalitetno iz podataka kažem svih relevantnih institucija, a posebno Državnog zavoda koji to sublimira i koji onda daje kvalitetne podatke. I Isto tako zaboravlja se da je upravo evo i u ovom covidu kada je organizacija bila itekako vrlo složena upravo za zavod s obzirom na to koje uvjete su imali onda tu ste mogli i možete pratiti što je dato u odnosu na učinke pandemije dakle istraživanje što je covid-19 i kako djelovao na društveno ekonomske pokazatelje. Isto tako u 2020. je bila provedena popis poljoprivrede za 2020. gdje je vrlo detaljno prikazano i pokazano koliko imamo OPG-ova, koliko poslovnih subjekata, koliko imamo stoke po broju, koliko hektara poljoprivrednih površina ovog ili onog tipa, dakle puno podataka ima samo ih treba čitati.
Replika prva poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Pa evo poštovana kolegice, meni je zapravo žao što mi sad moramo sa tim datumima i zapravo smo ovdje ustanovili da zaista sa ovim svim usvajanjem planova kasnimo evo godinu dana ovi kako ste naveli. Plan za '21. ušao je u proceduru 9.9.'21., nama je odbor… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ,nama je na odbor došao 24.9.'21 [[Upadica iz klupe: 12., da 24.]] 24.9.'21. jel [[Upadica iz klupe: Tako je]] znači ono, a trebao je do 12. mjeseca '20., znači ono 9 mjeseci kasnije i sad ovaj plan za '22. trebalo ga je usvojiti do, po Zakonu je li o službenoj statistici do 15.12.'21., mi smo ga, ušao je u proceduru 2.12., na odbor je došao 7.12., okej recimo da je, ne znam odbor ga je usvojio, ali nije, nije sabor. Zapravo kažem iz ovoga možda ne bi trebalo sad zaključivat jel se loše radi nego se mi zapravo samo pitamo, a šta ćemo sad usvajat planove za '21.g. … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Odgovor.
Je, ja sam ovaj pobrojala i rekla da je u odnosu na državni zavod evo recimo samo izvješće je bilo korektno u datumu kad je to, kada je to regularno. Isto tako ovaj provedbeni plan 2022. je u nekom roku, 2021. ne znam iz kojeg razloga je, ne znam iz kojeg razloga je došlo kasnije i slažem se da bi to trebalo poštivati zakonske rokove, ali kažem sigurno da se neki i sam plan aktivnosti koji se događa, neke su očito zadane koje se ponavljaju, koje su zakonom određene, koje su dogovorene i, i u obvezi zavoda s obzirom na Eurostat itd., dakle to je nešto što se baš ne mijenja svaki dan.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala poštovana kolegice. Službena statistika važna je i u nacionalnim i međunarodnim okvirima jer ona uspoređuje i omogućuje usporedbu s drugim zemljama i djelatnostima, te pokazuje gdje smo, gdje imamo prostora za napredak, gdje zaostajemo, gdje smo dobri i otvara mogućnosti planiranja aktivnosti za sve one kojima je to potrebno. Upravo zato statistički podaci moraju biti pouzdani, jasni, pravovremeni, dostupni, ali i jasni korisnicima. Upravo zato Državni zavod za statistiku i provodi aktivnosti usmjerene na popularizaciju službene statistike, prisutni su na društvenim mrežama, ulažu napor u razvoj mrežnih stranica, pa čak imaju i statistička natjecanja za srednjoškolce i još niz promotivnih aktivnosti. Vjerujem da je to dobar način približavanja korisnicama, ali onima koji nisu svjesni mogućnosti koje im korištenje službene statistike nudi. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Hvala kolegice, vi ste i proširili sve ono što ja nisam rekla, dakle ovaj puno toga što se radi. Ono što je meni npr. kada sam gledala upravo ove učinke pandemije i bolesti covid-19, pa jedno od pokazatelja je i broj stanovnika starijih od 65.g. i više i strukturu spolnu jel gdje se kaže da je svaki peti stanovnik npr. u RH stariji od 65.g., to je nešto što nas jako brine, a osim toga u tom omjeru žena ima 508.558, a muškaraca 354.105, dakle to je nešto što nas svih mora brinut.
Slijedi replika poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Perić, ja bih se nadovezala na repliku kolegice Puljak i na njezinu raspravu. Dakle, zaista je pitanje po Zakonu o službenoj statistici ovaj plan aktivnosti je trebao biti do 15. prosinca 2020., znači plan aktivnosti za '21. je trebao biti usvojen do 15. prosinca '20., znači da se s time kasni godinu i 3 mjeseca. Da li je to uopće zakonito, zaista vas to pitam, jer ako zakon to predviđa i nema u zakonu druge mogućnosti nego je tamo i vrlo je precizno napisano do 15. prosinca za iduću godinu. Evo, pa da li vi znate da li je to zakonito i da li se uopće o tome može glasat s obzirom na zakonski čl. 34.? Hvala.
Odgovor.
Ja bi voljela da je to u okvirima onako kako je zakon propisao, osobno bi to itekako voljela da je to na taj način i doneseno i da ne kasnimo, ali isto tako jako puno drugih izvješća imamo koja dolaze kasno iz ovih ili onih razloga, dakle osobno bi voljela da je ovo u zakonskim rokovima onako kako je to predviđeno, da li ima nekih sankcija i da li to nešto bitno mijenja mislim da u samoj statistici ne mijenja u odnosu na druge eventualno zakone, ali evo nažalost u ovoj situaciji je, su se neki rokovi evo pomakli i ja se nadam to nećemo inače prakticirati.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćnice, u svojoj raspravi osvrnut ću se na one bez kojih ne bi bilo niti statističkih planova, ni izvješća, a to su ljudski potencijali kao i neki drugi stvaratelji statističkih podataka. Nositelji službene statistike u RH postupaju u skladu sa Zakonom o službenoj statistici koji Državni zavod za statistiku definira kao središnje tijelo za provođenje statističkih aktivnosti i upravo on stvara najveći broj statističkih izvještaja. Sredstva za provedbu statističkih aktivnosti osiguravaju se u Državnom proračunu RH, ograničena su i Državni zavod za statistiku mora koristiti troškovno isplativije i učinkovitije metode i koristiti se suvremenim informacijsko komunikacijskim rješenjima što podrazumijeva i osiguravanje ljudskih kapaciteta koji mogu odgovoriti na izazove suvremenih tehnologija i metoda. Svjesni smo brzo rastućih promjena u područjima ekonomije, poljoprivrede, zaštite okoliša, klime, prometa, turizma i mnogih drugih područja koja se statistički prate i da tijela nadležna za statistiku moraju imati sposobnost odgovora službene statistike na praćenja svih promjena. Tražitelji informacija žele točne, pouzdane, kvalitetne, detaljne i pravodobne informacije što, što je za stvaratelje u društvu brzih promjena veliki izazov. Upravo zbog toga sustav službene statistike mora se prilagođavati novim trendovima, koristiti se novim alatima, razvijati vještine djelatnika, ali isto tako i poboljšati statističku pismenost korisnika, stvaratelja podataka, te unaprjeđivati i pojednostavljivati metode diseminacije kako bi podaci bili dostupniji i jednostavniji za preuzimanje i tumačenje zainteresiranoj javnosti. Na dan 1.1.2021. godine Državni zavod za statistiku ima je 502 zaposlene osobe kojima je prosjek starosti bio 48 godina, a najviši broj 45% zaposlenih je u kategoriji iznad 50 godina starosti što nam govori da je u, da su u slijedećih nekoliko godina neminovni odlasci iz sustava u mirovinu, a da bi se zadržao kontinuitet poslova svakako je potrebno jačanje ljudskih potencijala. U odnosu na predviđeni broj djelatnika zaposleno je 25% manje državnih službenika i namještenika nego je predviđeno sistematizacijom s tim da broj zaposlenih kontinuirano opada u zadnjih 10 godina. Važnost ljudskih potencijala naglašena je i u prijedlogu Strategije razvitka službene statistike za period od 2021. do 2030., razina stručnosti i raspoloživo, raspoloživost ljudskih potencijala ključan je element koji utječe na kvalitetu službene statistike. Stoga je u budućem razdoblju potrebno ulagati napore i u kontinuirano povećanje broja i kvalitete stručnjaka budući da se ovdje radi o doista specifičnim znanjima i vještinama i svakako su potrebne i interne radionice i obuka, sudjelovanje u europskim tečajevima i svim dostupnim vrstama izobrazbe koje će zadržati i dalje unaprijediti kvalitetu ljudskih potencijala. Također ću se osvrnuti i na druge dionike i stvaratelje statističkih podataka čije podatke koriste i nositelji službene statistike, ali i oni za svoje izvještaje koriste podatke Državnog zavoda za statistiku kao što je npr. HZZ. U njemu se vode evidencije o registriranim nezaposlenim osobama novo prijavljenima, zaposlenim, zapošljavanjima iz evidencije i prijavljenim slobodnim radnim mjestima, a mjesečnom obradom podataka izrađuju se standardizirani izvještaji za nacionalnu, regionalnu i lokalnu razinu koji se objavljuju putem više publikacija i, ali i putem mrežnog pristupa statističkim podacima koji korisnicima omogućava samostalno pretraživanje podataka i kreiranje izvještaja u skladu s potrebama. Sve ovo, ovo je samo jedan od primjera tijela koja nisu obuhvaća kao dio službene statistike, a sudjeluju u stvaranju statističkih podataka, stoga smatram da i ta tijela trebaju ulagati u kadrove, osposobljavati ih i omogućiti im suvremena informacijsko komunikacijska rješenja. Evo i u uvodom dijelu smo od državnog tajnika čuli da su u Državnom zavodu za statistiku otvoreni natječaji za radna mjesta međutim interes je mali i svakako je, će biti potrebno poboljšati uvjete rada i one materijalne uvjete i mogućnost napredovanja u sustavu kao što se i očekuje od nekog modernijeg sustava jer drukčije nećemo moći dobiti kvalitetne kadrove za obavljanje ovih zaista specifičnih poslova. Hvala.
Jedna replika, poštovani zastupnik Mato Čičak.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Uvažena kolegice drago mi je što ste naglasili i važnost ljudskih potencijala i u ovom području. Prijedlog Strategije za period od 2021. do 2030. o kojem smo nedavno raspravljali stavlja naglasak na potrebu ulaganja u ljudske potencijale koji moraju brzo usvajati nova znanja i vještine, potrebe za stvaranje kvalitetnih, pouzdanih i s ostalim zemljama usklađenih statističkih izvješća.
Hvala kolega Čičak. Da, dobro ste spomenuli važnost ljudskih potencijala naglašena je prijedlogu razvitka službene strategije RH o kojoj smo nedavno razgovarali i analizom stanja, prizor iz te strategije uočen je rizik od nedostatka odgovarajućih kvalitetnih stručnjaka koji mogu odgovoriti na globalne izazove koji su još dodatno naglašeni i pristupanjem EU i potrebom za usporedivošću s ostalim članicama po pitanju statističkih izvještaja. I zaista u ovim zahtjevnim vremenima globalizacije i digitalizacije kvalitetan odgovor na izazove može dati samo educiran i kvalitetan kadar i to je ono o čemu moramo raditi, kako po pitanju statistike tako i u svim sferama društva i svakako je potrebno motivirati djelatnike što sam već rekla i boljim plaćama i boljim uvjetima rada, mogućnošću napredovanja, sve ono zbog čega ljudi sve manje žele raditi u državnim službama. Hvala.
Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Jure Brkana.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Svakako bi bilo dobro da smo ovu temu raspravili u zakonski zadanim rokovima, međutim svjesni smo da protekle dvije godine baš i nisu bile uobičajene, da se događalo puno nepredviđenih stvari koje su mogu slobodno reći imale prioritet nad ovim izvješćima o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2020. Isto tako kao planiranje za 2021. i 2022. godinu. Pa samo u točki prije ove imali smo raspravu o izmjenama Zakona o PDV-u gdje Vlada Republike Hrvatske snižava PDV u raznim sektorima iz razloga toga da bi olakšala i smanjila cjenovni udar na naše građane. I to je odgovorna Vlada stavila na dnevni red Hrvatskog sabora, a mi kao odgovorni političari smo i prihvatili da je to ipak i malo veći prioritet nego što je Izvješće Državnog zavoda za statistiku. Isto tako, protekle dvije godine imali smo nekoliko takvih kriznih momenata od seta Zakona za obnovu potresom pogođenih područja, pa isto tako i raznih protuepidemijskih mjera koje smo donosili ovdje u ovome Visokome domu i stoga nije ni čudno što se zakasnilo možda sa ovom raspravom, a s druge strane čuli smo i od državnog tajnika da je i Izvješće o izvršenju kao i godišnje provedbene planove usvojila i Vlada i Statističko vijeće na vrijeme a od kolegice Grozdane Perić smo čuli da je njih obradilo njihov matični Odbor za financije i državni proračun također u zakonskim rokovima. I tako smo isto čuli što je najbitnije, da sve rezultate službene statistike su bili trajno cijelo vrijeme dostupni svim korisnicima bez obzira da li su se usvojili na vrijeme ovdje ili ne. Stoga je inače svrha službene statistike proizvodnja i diseminacija statističkih podataka u skladu sa temeljnim načelima službene statistike, a službena statistika pruža na nepristranoj osnovi državi, gospodarstvu i javnosti pouzdane statističke podatke o gospodarskom, demografskom, socijalnom, zdravstvenom i ekološkom stanju, djelatnostima ili događajima koji se mogu mjeriti statističkim metodama, te osigurava ispunjenje međunarodnih obaveza Republike Hrvatske koje se odnose na proizvodnju i diseminaciju službene statistike. Službena statistika temelji se na načelima relevantnosti, nepristranosti, pouzdanosti, transparentnosti, pravodobnosti, stručne neovisnosti, racionalnosti, dosljednosti javnosti, statističke povjerljivosti, korištenja individualnih podataka u isključivo statističke svrhe javne odgovornosti. Pored zakonom određenih nositelja službene statistike a to su Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, te Hrvatska narodna banka. Druga ovlaštena tijela službene statistike određuju se programom, a za razdoblje od 2021. do 2027. godine utvrđeni su sljedeći nositelji službene statistike. To je Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, te Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Navedene institucije čine nacionalni sustav službene statistike Republike Hrvatske, godišnji provedbeni plan propisuje provođenje tri vrste statističkih aktivnosti. Prva su statistička istraživanja na temelju neposrednog prikupljanja podataka, druga su statistička istraživanja čiji se podaci dobivaju iz administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja i treća su razvojne aktivnosti, popisi i druga opsežnija, statistička istraživanja. Kao što smo čuli u samim izvješćima, u Državni zavod za statistiku planira u 2020. provesti ukupno 225 statističkih aktivnosti i sve su uspješno provedene. Također, Godišnjim provedbenim planom za 2021. planirana je provedba ukupno 293 statističke aktivnosti, a planom 2022. planirana je provedba ukupno 288 statističkih aktivnosti. U skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. Državni zavod za statistiku kao glavni nositelj i koordinator hrvatskog statističkog sustava polazeći od načela financijske racionalnosti i primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi Programa statističke aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir i ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu Republike Hrvatske. Tako vidimo da su izvršene u 2020. godini unutar okvira planiranog proračunom, a tako je planirano u 2021. sa nešto većim iznosom zbog popisa stanovništva i 2022. u planu je planirano kao na nivou 2020. godine.
Replika, poštovana zastupnica Anita Pocrnić-Radošević.
Hvala. Poštovani kolega Brkan, na početku kad su bila izlaganja ispred klubova čuli smo od jednog kolege da su izvješća, statistička izvješća gotovo pa i nepotrebna, da je to bacanje novaca, da to nitko ne koristi. I ja se kao netko tko je godinama radio u statistici ne mogu s tim složiti, jer svjesna sam važnosti statističkih podataka i analiza. Statistički podaci služe da bi ih za svoje potrebe upotrijebili različiti korisnici od Vlade Republike Hrvatske, jedinica lokalne samouprave, županije, istraživačke ustanove, gospodarstvo i šira javnost. Brojni naši gradovi i općine i ustanove za prijavu na primjer projekata koriste statističke podatke iz raznih izvora bez kojih bi svaki napisani projekt bio nepotpun i neusporediv sa drugim kategorijama i sa drugim korisnicima. Kakva su vaša iskustva s obzirom na iskustvo rada u lokalnoj samoupravi vezano uz korištenje statističkih podataka? Hvala.
Zahvaljujem se poštovana zastupnice. Svaka ozbiljna država vodi statistiku, pa sjetite se samo od Rimskog carstva i popisa stanovništva otkada se vodi, to je jedan primjer, a ozbiljne države vode značajne i kvalitetne statistike kao što i RH ih radi. Reći da su takve statistike nepotrebne to je ludost, a s druge strane isto možemo, moramo biti svjesni da ozbiljne i kvalitetne statistike nešto i koštaju, kao i sve ostale i ako se dobro planiraju i ako se troši sukladno planu i ako na osnovu toga dobijemo dobre službene statističke podatke oni će koristiti svima, JLS dakako da su bitni, dakako da je bitno u raznim segmentima da ne nabrajam sve koje sve statističke podatke koristimo, ali reći da je to nepotrebno i da je to preskupo to je isto kao reć da je i država nepotrebna i preskupa.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Danas smo govorili o Izvješću o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH u 2020.g., prijedlogu godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2021.g. i za 2022.g.. Radi se o službenoj statistici RH koja je važna i u nacionalnim i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog stanja s drugim zemljama. S obzirom na članstvo u EU bitno je osigurati usporedivost statističkih podataka s podacima ostalih zemalja. Statistika treba odgovoriti na više pitanja iz kojih na neki način vidimo da li se kao društvo, kao država krećemo u dobrom smjeru, kakvo je naše gospodarstvo, životni uvjeti, zaposlenost i puno drugih karakteristika čija analiza treba biti podloga za donošenje odluka u kojem smjeru trebamo ići. Službena statistika razvija se, proizvodi i desiminira na osnovi temeljnih statističkih načela, a to su stručna neovisnost, nepristranost, objektivnost, pouzdanost, statistička povjerljivost i troškovna učinkovitost. Na temelju Zakona o službenoj statistici poslove službene statistike obavljaju Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, HNB i druga tijela određena programom statističkih aktivnosti RH, to su Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, HZJZ, Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede. Od ukupno 274 statistička istraživanja u 2020.g. Državni zavod za statistiku planirao je i uspješno proveo 225 statističkih aktivnosti, ostala tijela su također provela planirane statističke aktivnosti. Izvješće je strukturirano prema grupama podataka i to u 6 područja, demografske i društvene statistike, makroekonomske statistike, poslovne statistike, poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, statistike za više područja, te podrška statističkom outputu. U svim područjima provedena su sva planirana istraživanja. Sredstva za provedbu statističkih aktivnosti osiguravaju se u državnom proračunu, za 2020.g. iznosila su 137 milijuna kuna, što je povećanje od 45% u odnosu na prethodnu godinu. Povećanje je nastalo zbog provedbe popisa poljoprivrede i pripremnih aktivnosti za popis stanovništva, kućanstava i stanova. Tijekom 2020.g. provodile su se aktivnosti usmjerene na popularizaciju službene statistike, približavanje statističkih podataka korisnicima i promicanje statističke pismenosti. Neke od aktivnosti su i statističko natjecanje za srednjoškolce kao nacionalna faza europskog natjecanja sa 1475 sudionika, aktivnosti putem objava na društvenim mrežama, obilježavanje značajnih datuma, promocijske kampanje na društvenim mrežama, razvoj novih mrežnih stranica i slično. Godišnjim provedbenim planom za 2021.g. planirana je provedba 293 statističke aktivnosti, od čega će Državni zavod za statistiku provesti 245, a ostale drugi nositelji službene statistike. Godišnjim provedbenim planom za 2022.g. planirana je provedba 288 statističkih aktivnosti, od čega će Državni zavod za statistiku provesti 240, a ostale drugi nositelji službene statistike. Zbog pandemije neka od istraživanja tijekom 2020.g. su se suočavala s poteškoćama npr. anketa o radnoj snazi, ali osobni kontakt s kućanstvima uspješno zamijenjen telefonskim anketiranjem. Također je odgođen i probni popis stanovništva za 2021.g.. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a će podržati navedeno izvješće i prijedloge godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021. i 2022.g.. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9 i 30 godišnjim izvješćem o državnim potporama za 2020.g.. Laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 19,58 SATI Kao što je jutros odlučeno prelazimo na objedinjenu raspravu o točkama 2, 3, 4 dnevnog reda predviđenog za danas, to su: - Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g. - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021.g. i - Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2022.g. Podnositelj akta je Vlada RH na temelju čl. 34. i 37. Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Stipe Župan.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. S obzirom da su sve tri točke objedinjene krenut ću sa Izvješćem o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2020.g. ovo izvješće je treće izvješće koje se odnosi na razdoblje obuhvaćeno višegodišnjim programskim dokumentom program statističkih aktivnosti RH od 2018.-2020.g. Od ukupno 274 planirane statističke aktivnosti u 2020.g. DZS planirao je provesti ukupno 225 statističkih aktivnosti, a drugi nositelji službene statistike ukupno 49 aktivnosti. Analizirajući s gledišta cjelokupnog statističkog sustava RH broj planiranih aktivnosti je bio 274 od čega su ukupno provedene sve aktivnosti. Vezano za Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2021.g., ovaj se plan donosi za svaku godinu na koju se odnosi program statističkih aktivnosti RH tako se ovaj plan za 2021.g. odnosi na prvu godinu provedbe programa statističkih aktivnosti za razdoblje od 2021.-2027.g. Godišnjim provedbenim planom planirana je provedba ukupno 293 statističke aktivnosti od toga 160 na temelju neposrednog prikupljanja podataka 87 statističkih istraživanja na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te 46 razvojnih aktivnosti. Sve aktivnosti su također provedene sukladno planu. Vezano za Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2022.g. njima je planirana provedba ukupno 278 statističkih aktivnosti od toga 156 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 88 na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te 44 razvojne aktivnosti. Od ukupno navedenih 278 statističkih aktivnosti, DZS u 2022. provest će 240 aktivnosti dok će ostalih 48 aktivnosti provesti drugi nositelji službene statistike. Financijski okvir za provedbu predmetnog godišnjeg provedbenog plana sadržan je u državnom proračunu odnosno proračunima nositelja služene statistike te drugim izvorima sredstava, a posebno Eurostatovim darovnicama te strukturnim fondovima EU. Ukupni iznos sredstava koji se planira u državnom proračunu za izvršenje planiranih statističkih aktivnosti iznosi 129 milijuna 911 tisuća i 293 kune. Hvala lijepo.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovana Urša Raukar Gamulin.
Da, po ovom uvodu bi rekli da je statistika jedna beskrajno dosadna i nepotrebna stvar, ali znamo da nije i da ne bi trebala bit. Mene zanima jedno pitanje, znači imamo objedinjenu raspravu za tri točke, druga je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021. Danas je 17.3.2022.g. pa vas pitam koji je smisao u tome da danas mi razgovaramo o planu za godinu koja je prošla? Evo hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Da, nažalost u pravu ste nema nekog smisla, međutim činjenica je da je program na temelju kojeg je donesen navedeni plan usvojen u HS-u prije nekoliko tjedana te je zapravo ne bi bilo ni ispravno da se Godišnji provedbeni plan za 2021.g. usvaja prije programa na temelju kojeg se isti donosi.
Sljedeća replika Katarina Peović.
Da, mislim zapravo ono što i mene muči je uistinu neko kašnjenje sa svim ovim dokumentima. Znači, prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2021. je predan 9. rujna 2021. godine, znači bilo je dovoljno vremena da se o tome ipak raspravi barem u aktualnoj godini. Ali već i za 2022. godinu kasnimo zato što je već, znači treći mjesec, bilo bi logičnije da se zapravo rasprava vodi u 2021. godini. Opet ono što je kolega Lalovac primijetio na prošloj raspravi mi smo zapravo prije par tjedana razgovarali o programu statističkih aktivnosti od 2021. do 2027. i strategiji statistike, pa je kolega dobro primijetio da bi možda bilo dobro da predlagateljice imaju mogućnost izlaganja. Jer više puta postavljamo pitanje na koje zapravo državni tajnici nemaju odgovore, znači tu bi meni bila ravnateljica Državnog zavoda za statistiku korisnija za moja pitanja. A recimo jedno od pitanja je opet vezano uz ono što je bilo i u prethodnoj raspravi registar stanovništva, zašto opet nije registar stanovništva uopće uključen u ovaj Prijedlog godišnjeg provedbenog plana da li se planira to u idućoj godini?
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Da, o istome smo isto nekoliko tjedana također raspravljali ovdje vezano za uspostavu registra stanovništva, dakle ona je više nego nužna za Republiku Hrvatsku, to smo se složili zapravo i prošli put kada smo ovdje o tome raspravljali. No to nije isključivo aktivnost iz djelokruga Državnog zavoda za statistiku budući da zavod može ustrojavati samo statističke registre čiji se podaci koriste isključivo za statističke svrhe i nisu javno dostupni registri. Ono što je činjenica je da Državni zavod za statistiku podupire, zapravo već surađuje sa drugim tijelima državne uprave što je javno objavljeno protekle godine u uspostavi administrativnih registara gdje bi se podaci iz navedenih registara zapravo predstavljali input, ključni input za statističku proizvodnju, te uspostavu tih statističkih registara i za provedbu istraživanja naravno bez dodatnog opterećenja izvještajnih jedinica.
Anita Pocrnić-Radošević sljedeća replika, izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče iz predmetnog izvješća za 2020. godinu vidljivo je da su planirani 274 statističke aktivnosti svih nositelja službene statistike, sve su uspješno realizirane od čega je Državni zavod za statistiku imao 225 statističkih aktivnosti. Također te 2020. godine provođene su i pripremne aktivnosti oko popisa poljoprivrede, ali i sam popis koji je bio iduće godine, ali i pripremne aktivnosti za popis stanovništva, kućanstava i stanova. Nositelj aktivnosti, najvećeg broja aktivnosti je Državni zavod za statistiku koji je na dan 1. siječnja 2021. godine imao 502 zaposlena radnika, a okvirni broj izvršitelja bi trebao biti 669 što je nekih 25% manje. Može li Državni zavod za statistiku kao nacionalno statističko tijelo u narednom periodu obavljati sve predviđene aktivnosti predviđeno programima s obzirom na kontinuirano smanjenje broja zaposlenih u zadnjih 10 godina. Hvala.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Pa koliko je meni poznato, zapravo Državni zavod za statistiku kontinuirano ima otvorene natječaje za nova dodatna zapošljavanja. Na žalost tu je činjenica te fluktuacije zaposlenih. Ono što mi je također poznato da se radi na tome da se u suradnji sa nadležnim tijelima državne uprave omogući kako bih rekao atraktivnija radna mjesta za određene ključne pozicije u Državnom zavodu za statistiku poglavito u onom dijelu koji se tiče nacionalnih računa i obveza Republike Hrvatske prilikom pristupanja euro zoni.
Poštovana Marina Opačak Bilić sljedeća replika.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče općenito iz statističkih podataka često možemo iščitati jako puno podataka ili bolje da kažemo možemo iščitati gotovo sve probleme u zemlji. I tkao se iz tih podataka ako gledamo unazad godina uvijek se vidi smanjenje stanovništva u Republici Hrvatskoj. Moje pitanje vama je što mislite zašto Vlada Republike Hrvatske nije na vrijeme respektirala vaše podatke koje se evo može naći na stranici Državnog zavoda za statistiku. I evo bili ste u dvorani pred sam kraj posljednje rasprave, čuli ste koliko zapravo imamo izvoz tog ljudskog potencijala i koliko on zapravo utječe na samu Republiku Hrvatsku. I što mislite evo zašto Vlada nije uvažila vaše podatke na vrijeme?
Dakle, podaci iz popisa stanovništva nisu nešto što je došlo odjednom i što je došlo u jednoj godini. Na žalost ti trendovi su već više od jednog desetljeća primjetni. Moram vas ispraviti nisu moji statistički podaci. Ja sam ovdje predstavnik Vlade Republike Hrvatske. Podatke koje objavljuje, o kojima govorite objavljuje Državni zavod za statistiku i Vlada ih u svakom slučaju uzima u obzir pri provođenju i pri planiranju svojih mjera ekonomske politike.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani državni tajniče kao što vidimo u današnjoj raspravi koja će doći iz podataka koji proizlaze iz Izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana za dvadesetu, a isto tako i planova za godišnje provedbene planove 2021. i 2022. godinu vidimo da je odrađen veliki dio statističkih aktivnosti i možemo vidjeti da je prikupljeno puno rezultata službene statistike. Ono što me zanima da li su ti rezultati službene statistike bili dostupni korisnicima i u 2020. i u 2021., a i sada u 2022. godinu ili su oni zaključani i čekaju na nas da mi usvojimo ova izvješća i provedbene planove, pa i krajnji korisnici kojima mogu biti od koristi ne mogu dobiti. Da li su oni aktualni tu?
Da u pravu ste poštovani zastupniče. Iz sva tri zapravo izvješća vidimo ogroman broj statističkih aktivnosti koji se planiraju i koji se provode u cijelosti. Dakle, u sva tri navedena izvješća, dva koja su već izvršena i u ovom zapravo kojega očekujemo vidimo izuzetno veliki broj statističkih aktivnosti i velik trud zaposlenika Državnog zavoda za statistiku. Ovdje valja istaknuti da im nije bilo lako i jednostavno izvršavati sve te statističke obveze na početku lockdowna odnosno pandemije covida, još k tome i potresa koji je zadesio Zagreb, a poglavito zapravo zgradu Državnog zavoda za statistiku. Ništa od ovih navedenih podataka nije kasnilo i svi su oni redovito objavljivani na web stranicama Državnog zavoda za statistiku.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Poštovani državni tajniče, ovdje smo mi valjda prvi put u problemu dakle ne da nije ništa kasnilo nego je išlo unaprijed jer ste vi radili unaprijed odnosno državni zavod je radio unaprijed bez plana jel, dakle plan se donosi nakon što je nešto isporučeno, dakle ovo je, ja ne znam jel ovo treba pohvalit kao ono službu koja je ili ovaj ustanovu i instituciju koja je vrlo efikasna, dakle radi unaprijed nešto znajući kako će plan izgledat. Dakle, malo smo zbunjeni jer po Zakonu o službenoj statistici čl. 34. kaže da se godišnji provedbeni plan donosi HS najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Dakle ne znam kako onda ovaj se zapravo provode uopće te aktivnosti, na temelju čega ili su ovi provedbeni planovi zapravo samo jedna formalnost, pa se ponavljaju iz godine u godinu, pa onda ljudi znaju šta će biti, pa onda rade ono automatski svoj posao. Eto, čisto me to zanima.
Ne mogu reći da niste u pravu i da, da godišnji provedbeni plan nije usvojen na vrijeme. Nažalost činjenica je takva, međutim godišnji provedbeni plan je usvojen od strane Statističkog savjeta RH prije toga i usvojen je od strane Vlade RH. Nažalost dogodilo se da ga evo danas usvaja HS odnosno raspravlja o istom.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala uvaženi predstavniče vlade. Meni vas je pomalo i žao, dođe mi da odustanem od ove replike. Dakle kažete statistički savjet fulao rok, vlada fulala rok, al nema veze sad ćemo vrtjet palčevima, pa ćemo mi tu u saboru raspravljat i nešto usvojit što je u debelom, debelom zakašnjenju. Ali evo da nastavim u ovom tragikomičnom satiričnom zapravo tonu, nastavit ću se na, nadovezat ću se na pitanje koje vam je postavio kolega iz redova HDZ-a, postavio je pitanje koliko su podaci koje obradi Hrvatski zavod za statistiku dostupni korisnicima? Pa ko je korisnik, nije li korisnik koja ih naručuje, koja bi trebala znati što dalje s tim podacima odnosno samo da pojasnim, ne bi li i vlada između ostalog trebala znati kako koristiti statističke podatke u planiranju zakonodavnih intervencija i provođenju određenih politika. U niti jednom aktu kojeg sam pročitala u ove 2.g. ja nisam vidjela da se vlada ikad pozvala na statističke podatke koji bi trebali biti podloga javnih politika. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Vrlo kratko, vjerujte vlade, vlade su istinom podloga za provođenje njezinih politika statistički podaci Državnog zavoda za statistiku, vlada nije isključivo korisnik tih podataka nego zapravo svi građani RH, privatni, poslovni sektor, međunarodne institucije itd..
Slijedeća replika poštovani zastupnik Mato Čičak.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, na koji način je Državni zavod za statistiku provodio populizaciju službene statistike tijekom 2020. i kakav je plan za '21. i '22.g.? Hvala.
Pa Državni zavod za statistiku je obavljao niz, niz aktivnosti vezanih za popularizaciju kao što vi kažete službene statistike. To sam čini mi se nedavno odgovarao uvaženoj zastupnici Puljak također za vrijeme rasprave o strategiji, dakle i preko svojih Facebook stranica i preko radionica kontinuirano i interaktivno surađuje, surađuje s onim dobnim skupinama i skupinama kod kojih bi trebalo popularizirati rezultate statističkih aktivnosti. Osim toga važno je napomenuti da će uskoro, a to je 4. travanja ove godine Državni zavod za statistiku napokon objaviti podatke na novim internetskim stranicama. O tome smo isto razgovarali prošli put i taj, i ti podaci će također biti prilagođeni potrebama šire populacije.
Zahvaljujem državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi za raspravu prijavio je Klub zastupnika Socijaldemokrata i u njihovo ime poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Suradnice predlagatelja. Kolegice i kolege, nema se ovdje što puno reći. Ovdje se treba postaviti u stvari jedno pitanje i to pitanje ne treba postaviti statistici, to pitanje treba postaviti vladi. Ovdje je predlagatelj u ime vlade rekao koristimo statističke podatke. Pa ako koristite statističke podatke onda vidite trendove koji se dešavaju u ovom društvu i onda rasprava koju smo imali za prethodnom točkama i za mnogim drugima koja govori o zakašljelim reakcijama u stvari je pitanje zašto je takva. Mi danas ovdje razgovaramo o nečemu što je suprotno zakonu došlo pred ovaj sabor jer je zakasnilo. To znači da je predsjednik sabora trebao na to reagirati. Danas usvajamo program koji je za '21. što su kolegice rekle danas je '22., znači sve odrađeno, ono što bi mene u stvari zanimalo vidjeti kad dobimo ovakvo jedno izvješće. Ja sam apsolutno siguran više-manje da uprava odrađuje zadane zadatke, ja sam to i s ove govornice rekao. Uprava odradi ono što joj politika zada. Pitanje je što je politika zadala? Zašto je politika nešto zadala? I kako je to politika u konačnici iskoristila? Ovdje je statistika odradila određeni posao, meni se postavlja pitanje osim što je napravljeno 272 istraživanja cetera, cetera, tko je i kako iskoristio ta istraživanja, što je na temelju tih istraživanja zaključeno i koje politike su se primijenile ili promijenile u RH na dobrobit građana iz tih statističkih podataka? Jedanput ovdje kad sam govorio o katastru onda praktički RH je jedna od najstarijih korisnica katastra u Europi. Ali zašto je nastao taj katastar? Zato što su oni koji su vladali dijelom ovih prostora osim Dubrovačke Republike koja je upravljala svojim prostorom željeli znati čime upravljaju da mogu time kvalitetno upravljati. Tako isto iz ovih statističkih podataka onaj koji upravlja društvom bi trebao iščitavati trendove i što treba mijenjati ne bi li sutra bilo bolje. Imali smo popis stanovništva, imali smo istraživanja vezana uz zdravstvo. Moje pitanje, što se na temelju toga poduzelo? To je ono ključno pitanje na koje vlada treba odgovoriti. Imamo program, zašto donosimo taj program, što s njime želimo postići, što želimo iščitati iz društva da bi nakon toga povukli neke poteze. I to je ovo što vas je kolegica pitala. Vi godinama gledate statistička izvješća što se dešava u RH i ne reagirate. Poanta je da vi reagirate na temelju toga što ste im vi ili mi kako god kažemo, realno u ovom trenutku vi jer su oni odradili nešto što nije ni došlo do nas. Ali realno politika je zadala zadatke. Politika je zatražila nekakva istraživanja da bi na temelju njih napravila što? To je ključno pitanje. Ja bi stvarno volio da, da li u uvodnom dijelu izvješća ili u završnom vlada kada usvaja to kaže što je od toga iskoristila odnosno zašto traži nekakva izvješća jer praktički ovaj program je zahtjev politike prema, da, da, a nego kog? Mi usvajamo ovaj program, mi zbog politika. Ne, vi imate EU, ugovore itd., ali sve to je stvoreno sa naslova politike. Politika želi upravljati društvom. Znači želi znati što se u društvu dešava. Politika je donijela program. Ne usvaja ovaj program sabor zato da bi eto mi danas se ovdje našli. Usvaja ga zato jer želi znati što ćete vi istraživati da bi na temelju tih istraživanja sutra donosio kvalitetnije odluke. To je smisao statistike, svejedno, statistike bilo kakvog prikupljanja podataka. Vi prikupljate podatke što se u društvu dešava i u skladu s tim što se dešava mi donosimo odluku odnosno vlada, vlada ili, ali politika donosi odluku. I na to uporno ne odgovara vlada. Tako da kažem evo, ja mislim da svako ovo izvješće bi trebalo za rezultat imati osim izvršenih aktivnosti što u pravilu uprava izvršava i koji su rezultati toga bili, čovjek bi rekao ono u konačnici za građane, ali što smo mi zaključili iz toga što je bilo to napravljeno. Evo, zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Mišela Jakšića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dobar dan, dobro večer svima, zahvaljujem na uvodnom izlaganju i na podacima koje smo dobili od predstavnika ministarstva. Isto tako čestitam i na blagoj samokritici da se ipak s nekim stvarima kasni i da je vrijeme bolo izprezentirati neke podatke i neke namjere malo ranije, ali isto tako moram reći da sve to zajedno za ovu zemlju ipak na kraju dana nije dovoljno. Ne trebaju nama do kraja podaci koliko je tih statističkih analiza odrađeno da mi sad velimo napravljeno je stotine tisuća i imamo hrpu tih brojaka, nama bi puno više značilo da osim što se prilagođavamo i propisima EU kad pričamo o statističkom vođenju i da možemo baciti na oko kako stvari idu u RH da jednom na ovoj temi koja bi trebala biti prevažna možemo čuti, pročitati, saznati što vlada ili vlade, ministarstva rade na temelju tih podataka i tih analiza koje možemo dobiti iz statističkih izvještaja. Dakle, da postoji jasan hodogram kako nastupamo prema kojem broju i što želimo iz kojega broja na kraju dana izvući jer kad sve zbrojim i oduzmemo osim korektno odrađenog posla na kraju dana nam ne ostaje apsolutno ništa za što bi se ulovili i za što bi mogli reći da to ćemo sad raditi da bi neke stvari bile bolje. Jedan od najboljih primjera u tome svemu je demografija jer se provlači u službenim podacima Državnog zavoda za statistiku iz godine u godinu što nam se događa sa brojem stanovnika, ali ništa se očito nije pomaknulo u 10 godina nego smo sad napravili popis, utvrdili koji krajevi Hrvatske se iseljavaju, a iseljava se nažalost cijela Hrvatska, konstatirali da je to stanje tu negdje i sada ćemo mi kao spremati neke promjene i neke nove planove bez obzira što se o tome trubilo 10 godina. Isto tako, kad pričamo o našem gospodarstvu fale mi podosta međusektorskih analiza da vidimo kako su se koji sektori ponašali u kojim godinama i u kojim situacijama, ostvarivali, pa i u konačnici da iz toga možemo iščitati prema kojim gospodarskim granama bi trebalo više baciti težište, a u kojima nas očito čeka zaokret. Mislim, ružno je za reći ali ispada da više međusektorskih analiza iz kojih se moglo iščitati u kojem smjeru plovi naš brod smo imali u doba Jugoslavije i u doba planske privrede, dakle to definitivno nije dobar put za naše gospodarstvo. Naravno da kad pričamo o gospodarstvu tu se možemo komotno prebaciti i na poljoprivredni segment jer svima su nam uvijek puna usta samodostatnosti u hrvatskoj poljoprivrednoj proizvodnji, a ono što možemo vidjeti iz statističkih izvještaja iz godine u godinu je da apsolutno osim konstatiranja brojaka i s vremena na vrijeme neke strategije ništa nismo napravili da okrenemo momentum i u obrađivanju poljoprivrednih površina i u prinosu na tim poljoprivrednim površinama pa i u tome da ponešto napravimo sa svojim stočnim fondom i kulturama po kojima je Hrvatska bila prepoznata desetljećima na kojima je u konačnici u nekim vremenima i bazirala svoj intenzivni industrijski razvoj. Naravno da bi sad tu mogli spomenuti i obrazovni segment gdje vrlo često na terenu dobivamo primjedbe da ono što naše obrazovanje, poglavito kad pričamo o strukovnom obrazovanju nudi na tržištu rada nije nešto što zadovoljava to isto tržište rada, da ne kažem da u masi kurikuluma i programa smo ostali još u bivšoj Jugoslaviji, a navodno su prošle 32 godine i puno drugih tema koje čine cijeli jedan segment i paketa što to jedno društvo i jedna država bi trebali biti. Dakle, ok, dobro je da dobivamo statističke pokazatelje, dobro je da možemo iščitati što se događa i u kojim fazama, ali ono što definitivno je za kritiku Vlade je da se ne radi dovoljno kako obraditi te podatke, kako na temelju tih programa slagati operativne programe i kako nakon toga dolaziti pred saborske zastupnike, a naravno onda i pred cijelu zainteresiranu hrvatsku javnosti, eto imali smo brojke te i te, napravili smo to i to i mislimo ili smo ostvarili iskorak na poljima. Zato nam tako ide u demografiji, zato nam tako ide u gospodarstvu, zato nam tako ide u poljoprivredi, zato nam tako ide u strukturiranju našeg obrazovnog sustava, zato nam tako u konačnici ide i u ekološkim temama, poglavito kad pričamo o gospodarenju otpadom gdje i dan danas ova zemlja ne zna u kojem smjeru i kako bi krenula, zato i dalje se bavimo istim pričama o gubicima u vodovodnoj i kanalizacijskoj mreži i da sad ne nabrajam sve one teme koje bi nam trebale svima zajedno biti vrlo važne, ne samo kao statistički pokazatelj nego kao i neko upozorenje, pokazatelj i nakon toga plan za budućnost. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovanog zastupnika Daniela Spajića.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti. Ostali smo impresionirani stotinama stranica i tisućama izvješća na kojima naša Vlada vrijedno radi i misli dalje raditi tokom 2020.g. Možemo samo zamisliti koliko stotina milijuna kuna se troši na IT resurse da proizvedu ovoliku količinu informacija, koliko raznih Kojundžića i IT cvjećarki je angažirano na ovim procesima. Za mentalno zdravlje poreznih obveznika možda je bolje da pravu istinu o resursima koji stoji iz ovih izvješća nikada ne saznaju. Naša Vlada ne kuži mnogo toga, ali nešto su ipak naučili, a to je bombardiranje nas sa tisućama izvješća kako bi se pogubili u tom moru informacija kako ne bi obratili pozornost na ključne brojke koje jasno govore u kojem smjeru Vlada vodi ovu državu. A kontinuirano po istraživanjima 70% i više građana RH smatra kako Vlada vodi državu u krivom smjeru što govori kako Vlada samo djelomično uspijeva u svom naumu stvaranjem raznih izvješća da nam zamuti vodu o stvarnom stanju i smjeru kretanja RH. Mi iz Domovinskog pokreta ustrajnog dolaska u sabor uporno komuniciramo i upozoravamo na ključne brojke koje razotkrivaju nesposobnost i korumpiranost ove Vlade. Pa ću se osvrnuti sad na par činjenica koje vi nemate tu u vašim statistikama. Recimo od 15-ak milijardi raznih subvencija koje Vlada podijeli tokom godine skoro polovica ide na poljoprivredu, a svi znamo da nam poljoprivredna proizvodnja pada u zadnjih 10 godina oko 20% i da sve više ovisimo o uvozu. Mogu li nam ti vrlo analitičari ikako pojasniti ovaj fenomen? Ili imamo recimo da Vlada što se tiče cjelokupne državne imovine kroz dividende državnih poduzeća, najmove, koncesije i ostale prihode uprihodi samo oko 2,3 do 2,4 milijarde kuna godišnje. Usporedbe radi godišnji iznos kazni koje građani RH plate za prometne prekršaje jednak je polovici ovoga iznosa. Znači naša policija u državni proračun unese 50% od ukupnog prihoda državne imovine koja vrijedi barem 50 milijardi eura. Imaju li analitičari pojašnjenje za ove brojke? Možemo još malo o konkretnim brojkama da HDZ-ovim analitičarima olakšamo obradu relevantnih podataka. Recimo o podršci opstanku Hrvata u BiH kao strateškom prioritetu prije par tjedana Ured za Hrvate izvan RH izdao je natječaj ukupne vrijednosti od mizernih pet milijuna kuha. Hrvatske institucije i udruge iz BiH moraju prikupiti hrpu dokumentacije da bi eventualno dobili maksimalno 10.000 eura. 10.000 eura ne možete kupiti 10 računala za jednu školu. Što je sa eu sredstvima kojima stoje s tim sredstvima da budemo realni ne može se napraviti ništa, ništa relevantno. Ali istovremeno HDZ svom koalicijskom partneru kao pomoć SNV-u Srpskom narodnom vijeću daje 10 puta više sredstava oko 50 milijuna kuna godišnje. Ne treba bit statističar ili analitičar pa zaključiti kako je HDZ-u u ovom trenutku važnija stabilnost vlasti od opstanka ne samo Hrvata u BiH već i dugoročni održivosti same Republike Hrvatske. Ima tu još brojki o kojima možemo govoriti. Pa recimo mogu navesti da je Vlada budžetirala 900 milijuna kuna za povećanje mirovina što je dovoljno za povećanje nešto veće od 2%. Ako je službena inflacija tri puta veća od toga, a neslužbena i pet, šest puta jasno j kako će naši umirovljenici živjeti još teže jer svi znamo da je veća pet, šest puta, a ne tri kako sam spomenuo ovo što je službeno. Imamo recimo mog ministra omiljenoga Beroša, nisam zaboravio njegovu kaznenu prijavu. Deficit kojeg producira zdravstveni sustav povećava se svake godine i na čelu sa ministrom Berošem ove godine će dosegnut razinu da bi se svakom maloljetnom djetetu u Hrvatskoj mogao isplatiti doplatak u iznosu od 800 kuna. Svako malo jednom djetetu u Hrvatskoj. I dalje IT ulaže sulude iznose, pa će tako samo u dorade u CEZIH sustav uložiti 105 milijuna kuna. Čestitam ministru Berošu! U Vladinom dokumentu jako puno se spominju demografska izvješća. Da imaju obraza barem ih ne bi spominjali, jer u zadnjih desetak godina iz zemlje je protjerano preko 10% stanovništva. Ono što je još gore od toga to je da imamo negativan trend i taj glavni demografski udarac nam tek slijedi, a mi vezano za to ne radimo apsolutno ništa. Dok su u prihodu proračuna prihodi od državne imovine jedva jedan i pol posto dotle udio pomoći iz EU dosegla već 20%. Mogu li nam vrli statističari ili analitičari iz HDZ-a ili ne znam već odakle kojih radnji pojasniti kako ćemo se jednoga dana kad ta dotacija nestane uspjeti izvući iz ove ovisnosti. Mi smo postali ovisni kao narkomani, mi smo tako ovisni kako su oni o drogama, tako smo mi o novcima iz EU. Pa to nije normalno ljudi moji, to nije normalno. Još bih ja satima mogao govoriti o statistikama koje govore o rezultatima Vlada u zadnjih 20 godina koje su Hrvatsku dovele do samog dna EU. Upravo zato jer su svjesni kako im je statistika veliki neprijatelj namjerno se radi po 300 stranica specifikacija, nekakvih izvješća kako bi se zamutila voda i pozornost skinula sa suštinskih stvari. Pokušavaju se sa statističkim manipulacijama dodatno izludit narod koji više ovo ništa ne razumije slično kao u vicu vjeruješ li meni ili vlastitim očima. Mislim nemojte se gospodo draga ljutiti, protiv vas stvarno nemam ništa osobno ali i vi i ja znamo da je ovo jedan kupus u papirnatom obliku koji nam može poslužiti jedino da ložimo vatru ako pravimo roštilj. Evo hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a Katarina Peović.
Dobro. Kolega Spajić ja mislim da nije baš tako hajmo reći, ne morate baš ja mislim palit to kao brikete. Meni se čini da ovdje ima jako puno zanimljivih stvari, ali ono što ste vi govorili je više simptom ili uzrok problema. Ali mislim da biste se i vi vjerojatno složili sa mnom. Ma da i ono što smo mi zapravo i prigovorili o ovom izvješću i kašnjenju izvješća mislim da je više kritika koja bi trebala ići na Vladu, nego na samu instituciju, odnosno te nositelje statističkih aktivnosti. Tu je i Državni zavod za statistiku ali i druge institucije koje su zapravo zadužene za proizvodnju tih informacija i tih važnih podataka. Ne samo da ne bih palila, to koristila to kao brikete, nego stvarno smatra da je to najvažniji alat koji imamo u privrednom razvoju prije svega, a onda i u svakom drugom razvoju. Ali to da naša Vlada ne proizvodi neke podatke, a ovdje su već neki bili spomenuti kao što su te među sektorske analize koje bi nam bile izuzetno korisne, a koje smo uistinu imali, dakle pa i prije 30 godina a više ih nemamo pokazuju samo da naša Vlada nema potrebu za tim analizama, a drugim riječima nema potrebu za razvojem. Jer da ima potrebu za razvojem ona bi tražila upravo te analize. Bez tih analiza mi ne možemo uopće govoriti kojim mi smjerom idemo. Koliko je važna statistika, a to je stvarno podatak koji znači objektivno mjerenje okružja u kojem živimo. Mislim da ne treba pretjerano dokazivati. No te međusektorske analize učinaka pojedinih privrednih sektora, znači na domaću zaposlenost, na dohodak, na proizvodnju dodane vrijednosti takve analize su uistinu ključne da bismo mi razvijali pojedine prirodne sektore. Zašto smo uništili brodogradnju? Pa između ostalog zato što uopće nismo imali niti viziju razvoja, niti podatke koji bi nam dali uistinu sliku toga koji su to multiplicirajući učinci jedne takve prirodne grane, koliko se tih privrednih subjekata može nadovezati na jedan tako veliki privredni sektor kao što je brodogradnja. I onda uvijek se nalazimo u situaciji zašto mali i srednji poduzetnici, mikro i srednji poduzetnici nemaju mogućnosti privrednog razvoja i rasta jer oni nemaju naprosto tu snagu koja bi bila potrebna da bi uistinu imali taj prirodni razvoj. Osim toga Njemačka vam je najbolji primjer. Znači da biste imali male i srednje morate imati velike privredne subjekte. No dobro, o tome ste me vi malo potaknuli da govorim. Nisam mislila o tome govoriti. Ono što je meni bilo izuzetno važno je samo da naglasim da Državni zavod za statistiku, ali i drugi statistički znači subjekti u Hrvatskoj proizvode one podatke koje dobiju zadatak proizvoditi. I većim dijelom mi smo se vezali uz EUROSTAT i europsku statistiku, a to po mojem mišljenju nije dobro. Mi bismo trebali imati vlastite statistike, mi bismo trebali proizvoditi vlastiti statistički materijal koji bi nama omogućio da se mimo onih podataka koji su, koji su važni za EU pomaknemo u smjeru koji je nama bitan, između ostalog su to i te međusektorske analize. Koliko su važni statistički podaci, evo mi smo danas valjda ne znam koliko zastupnika spominjali jedan podatak, a to je podatak o inflaciji koji je jučer objavio Državni zavod za statistiku. Znači mi se ovdje vodimo isključivo podacima koji stižu iz te radionice. Ovakav mislim auditorij mislim da je sramotan zapravo za ovakvu raspravu jer smo ovdje na samom ušću podataka koji nama daju informaciju o tome kuda mi idemo i gdje bismo mi zapravo trebali popravljati stvari, ali tako je bilo i prošli puta, pa ništa novo u tom smislu jel. Al evo znači podatak da smo mi prešli inflaciju od 6,3% godišnje inflacije što je premašivanje stope inflacije, prvi puta premašivanje stope inflacije Eurozone znači od 5,8% itekako ima utjecaja recimo i na Zakon o euru o kojem smo govorili prije neki dan i o mogućnosti autonomnim monitarnih politika o kojima su mnogi tu raspravljali, a sada ih nema. Ono što je nama bilo bitno i zašto smo mi uputili zaključak i molbu znači prema vladi da se kvartalno donosi izračun minimalnih troškova života u RH je isto tako jedan od važnih stvari i rasprava koju mi ovdje vodimo neprestano. Zašto je važno znači osim ankete o potrošnji, što je nama vlada odgovorila da se izrađuje jel da to Državni zavod za statistiku izrađuje, nama je potrebno da se kvartalno izračunavaju troškovi života da bismo taj podatak znači tu minimalnu potrošačku košaricu, ne volim taj izraz potrošačka košarica jer se ovdje radi stvarno o temeljnim potrebama, vezali uz minimalnu plaću, vezali uz indeksiranje mirovina, znači minimalna plaća ne može sutra bit 10.400 kuna koje je izračunao novi sindikat da bi trebala bit minimalna plaća da bi imali dostojanstvenu minimalnu plaću, ali možemo znat u kojem smo raskoraku između prave dostojanstvene minimalne plaće i one minimalne plaće koju sada imamo i napravit onda plan na koji način ćemo doć do toga da se minimalna plaća prilagodi sa dostojanstvenom plaćom, a ne da imamo ono što sad imamo, a to, pa čak i neki na ljevici padaju da tako kažem na taj štos kažu ovo je 60% prosječne plaće i to je cilj. I sindikati u Europi stvarno zagovaraju 60% prosječne plaće da bude minimalna plaća, ali problem je da je naša prosječna plaća na razini slovenske minimalne plaće. Tako je taj podatak zapravo za nas potpuno irelevantan odnosno ne možemo se držat tog podatka, nama bi trebalo znači taj izračun koji smo tražili i nama je vlada odbila znači da će to urgentno napraviti, ali nam je obećala da će se taj prijedlog uvrstiti znači u srednjoročne planove Državnog zavoda za statistiku, pa sad opet apeliram ono što sam i prošli puta da se to uvrsti. Vidjela sam da je i vlada predložila jedan amandman bez obzira što kasnimo, ali zato sam i ja predložila amandman, a taj amandman je znači upravo da se taj podatak uvrsti u izračun između ostalog znači i nadam se da će biti i uvršten. Ono što je isto tako važno reći da je još jedna stvar koju ćemo tražiti, ali ovaj put ne od Državnog zavoda za statistiku nego od HNB-a koji je također nositelj službene statistike, da nam da znači da se obveže da svake godine rade istraživanja o koncentraciji štednje po pojedinačnim računima kao što su jednokratno napravili 2014.g. za poreznu. Zašto? Zato što svi znamo ono kad se pojavi u novinama onaj podatak prosječni Hrvat na računu ima 130, 134.000 kuna i onda se naravno svi smiju, pa ko je taj prosječan Hrvat, nikad ga nismo vidjeli. E pa to je taj podatak koji je stvarno manipulirajući i zato nam treba podatak koji je nažalost HNB napravio samo 2014.g., znači o koncentraciji štednje po pojedinačnim računima i taj podatak naravno postoji i on se može, može doći do njega, a zašto je on važan, kad bismo imali taj podatak, a imamo podatak iz 2014.g. samo 1,7% drži u svojim rukama 40% štednje. Znači ogromna koncentracija štednje odnosno znači uloga u bankama je u rukama jedne male šačice ljudi i onda naravno da većina ljudi ima toliko štednje da ju je zapravo inflacija pojela, znači od par sto kuna na računu i u tom smislu znači kad dobijemo te podatke onda nam bude jasniji i taj Džinijev koeficijent koji kaže da mi živimo u društvu ekstremne nejednakost, znači naš Džinijev koeficijent je 0,89, nula je znači apsolutna jednakost, jedan je apsolutna nejednakost, naš je Džinijev indeks 0,89, znači mi živimo u društvu apsolutne ekstremne nejednakosti. Ono što bi na kraju rekla da bi Državni zavod za statistiku i druge institucije znači koje izračunavaju znači statističke podatke bile dobre svakako Državni zavod za statistiku mora popraviti svoj problem nedostatka stručnog kadra, a to ne može učiniti, ponovit ću kao i prošli put u raspravi, tako da ima neke od najnižih plaća u državnom sektoru. Znači svaka čast znači na strategiji, razvoja statistike u Hrvatskoj gdje ste rekli da ćete raditi na edukacijama, ali plaće su nažalost ono što ljude zadrži u instituciji i to su materijalni uvjeti života. Također rekla bih da je jako važno da imamo znači najniže plaće u cijeloj državnoj upravi, gori je samo Državni meteorološki zavod. Druga stvar koja bi popravila status Državnog zavoda za statistiku je da on postaje znanstvena institucija. Ljudima je jako važno da imaju tu verifikaciju, da su znanstveni kadar, da proizvode znanstvene sadržaje, a to Državni zavod za statistiku i radi. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Mate Čička.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. 2020.g. bila je godina u kojoj se je RH kao i cijeli svijet suočila sa do sad neviđenom pandemijom koja je nažalost odnijela samo u RH oko 15.000 ljudskih života. Statističke aktivnosti koje smo danas imali prilike čuti rezultat su rada i zalaganja ljudi u sustavu statistike, prvenstveno DZS-a kao i ostalih institucija. Pregledom i prikupljanjem statističkih podataka možemo imati uvid u sve sfere koje su bitne za razvoj Hrvatske, a također imamo i uvid u potrebe i standard naših građana kao i probleme s kojima se oni svakodnevno suočavaju. U skladu se europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. DZS kao glavni nositelj i koordinator hrvatskog statističkog sustava polazeći od načela financijske racionalnosti primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi programa statističkih aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu RH. U skladu sa Zakonom o službenoj statistici program statističkih aktivnosti RH 2018.-2020.g. utvrđena su sljedeća ovlaštena tijela za obavljanje poslova službene statistike, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, HZJZ, Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede. DZS kao glavni nositelj i koordinator sustava službene statistike RH redovito provodi najveći broj istraživanja. U 2020.g. DZS planirao je provedbu ukupno 274 statističke aktivnosti od čega 225 aktivnosti sam zavod dok su ostali nositelji službene statistike provodili 49 aktivnosti. U skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. U 2020.g. provedene su sve planirane statističke aktivnosti. Provedba plana statističkih aktivnosti iz nadležnosti DZS-a izvršila se pravodobno i namjenski unutar financijskog plana za 2020.g. Programa statističke usluge aktivnosti te tekućih i kapitalnih projekata s razrađenim proračunskim rashodima u skladu s propisima, programskom i ekonomskom klasifikacijom te izvorima financiranja. Iz samog izvještaja vidljivo je kako je DZS tijekom 2020.g. sustavno radio na unapređenju načina promicanja službenih statističkih podataka kao i odnosa s korisnicima. To se izrazito vidi na temelju njihovih aktivnosti na društvenim mrežama na kojim su na svim službenim kanalima zabilježili veliki broj novih pratitelja. Također provedeno je nekoliko promocijskih kampanja, a na mrežnim stranicama uvedena je rubrika covid-19 unutar koje se mogu pronaći relevantne informacije o utjecaju koronavirusa na određena statistička područja. Zavod je u 2020.g. zaprimio veliki broj korisničkih zahtjeva. Iz izvješća je vidljivo kako su se najviše odnosila na područje statistike stanovništva, a zatim na području statistike tržišta rada te područja robne razmjene s inozemstvom. Sve navedene aktivnosti DZS-a pridonijele su razvoju odnosa s korisnicima te unapređivanju i modernizaciji načina na koje korisnici pristupaju podacima i racionalizaciji troškova. DZS u 2021.g. planira ukupnu provedbu 293 statističke aktivnosti od kojih Državni zavod provodi 245 dok ostatak provode drugi nositelji službene statistike. Iz Godišnjeg plana statističkih aktivnosti za 2021.g. može se vidjeti kako su planirane aktivnosti iz demografske i društvene statistike, ekonomske statistike, sektorske statistike, statistike okoliša i statistike za više područja. Također iz godišnjeg plana možemo vidjeti kako DZS aktivno sudjeluje u reviziji statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti te kako koordinira različite aktivnosti u području statističke povjerljivosti. Radi pribavljanja podataka koji proizlaze iz potreba tijela državne uprave, znanstvene zajednice, šire zainteresirane javnosti i drugih korisnika iz RH u programu se osim europskim navode i nacionalni … 2022.g. program statističke aktivnosti RH 2021.-2027. planira se provedba 288 statističkih aktivnosti. DZS u 2022.g. provest će 240 statističkih aktivnosti dok će ostale aktivnosti provoditi drugi nositelji službene statistike. Temeljem ovog dokumenta možemo vidjeti kako se sustavno radi na razvoju novih i na unapređenju postojećih komunikacijskih kanala i medija objavljivanja s ciljem učinkovitije promocije rezultata službene statistike. Također želim naglasiti kako DZS koordinira različite aktivnosti u području statističke povjerljivosti i pristupa mikropodacima radi unapređenja dostupnosti mikropodataka i povećanja raspoloživosti baza podataka za znanstvene svrhe. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2020.g. te Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2021. i '22.g. Hvala na pažnji.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Marijane PUljak.
Zahvaljujem. Poštovani, drage kolegice i kolege. Samo da podsjetim o čemu mi danas ovdje koje smo ove tri točke ujedinili pod jednu točku, to je dakle Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020. onda prijedlog Godišnjeg provedenog plana statističke aktivnosti RH za 2021. i prijedlog Godišnjeg provedenog plana statističkih aktivnosti RH za 2022., a danas je čini mi se 17. ožujka 2022. godine. Dakle, već smo radimo, analiziramo izvješće o izvršenju aktivnosti u 2020., znači 2 godine ranije, a sa ova 2 plana smo već promašili zakonske rokove. I sad je pitanje, dakle Hrvatski sabor bi ih trebao usvojiti najkasnije do 15. prosinca tekuće godine za iduću godinu. Znači 15. prosinca 2020. smo trebali usvojiti ovaj plan za '21., a do '21., 15. prosinca '21. smo trebali ovaj plan za '22. Znači mi ovdje u saboru ćemo sad donijeti neku nezakonitu, ne znam glasat ćemo o planovima koji su ovdje zapravo promašili zakonske rokove. Sad je pitanje uopće je li ima smisla o njima glasati? Je li smijemo podržavati neko nezakonito djelovanje? Znam kad sam bila, evo 2 mandata sam bila u gradskom vijeću, kad su nam dolazile neke odluke koje nisu bile u skladu sa zakonima mi smo jednostavno izašli bi sa sjednice, ne bi htjeli sudjelovati u sjednici o tome jer raspravljamo o nečemu što nije u skladu sa zakonima. Ali ok. Kažem zato sam pitala kako su se predvodile nekakve aktivnosti kad plana nije, jesu li onda ovi planovi za sve godine zapravo vrlo slični i uvijek se rade jedne te iste aktivnosti i onda zapravo državni zavod zna što treba raditi je li pa onda ovi planovi ono donijeli se ne donijeli se oni imaju posla jel. Dakle malo čudna skroz situacija. Ja ću ovdje sad evo samo ponoviti par stvari iz rasprave o strategiji koju smo imali je li prije par tjedana. Zašto je statistika važna? Opet naglasiti je li ona bi trebala biti osnova na temelju koje se donose neke javne politike. Pa statistika evo kaže u Hrvatskoj da je u 2020. godini kad već pričamo o toj godini umrlo čak 10% više ljudi nego godinu ranije, 10,1%. Statistika kaže da promatrani pokazatelji o siromaštvu za Hrvatsku od 2015. do '20. kontinuirano bilježe rast na godišnjoj razini. Prema podacima Eurostata Hrvatska je potvrdila poziciju druge najsiromašnije zemlje u Europi, od nas je gora samo Bugarska. Isto tako, iz statističkih podataka možete vidjeti da je standard u Hrvatskoj 56% slabiji nego u Njemačkoj. U jednom tjednu u siječnju statistika je kazala da je Hrvatska izbila na prvo mjesto u svijetu po umiranju od Covida tjedno u odnosu na broj stanovnika. Dakle, sve to možete vidjeti iz statistike. Tako je, isto tako statistika kaže da nakon ovog popisa stanovništva u Hrvatskoj živi točno 396.360 stanovnika manje ili 9,25% u odnosu na 2011. godinu. Dakle, puno podataka nam može dati ta statistika. One su zapravo je li činjenice ili informacije dobivene iz skupa numeričkih podataka koje su važne za planiranje na svim razinama kako za pojedinca, tako za poslovne subjekte, a rekla bi i za gospodarski i društveni razvoj zemlje u cjelini. Posebno je statistika danas važna u vrijeme evo globalne krize izazvane evo ne samo pandemijom nego sad i ovim ratom. Dakle, svakodnevno pratimo brojke, prije u pandemiji brojevi umrlih, zaraženih, umrlih na milion stanovnika itd., danas smo evo i sa vijestima svakodnevno pratimo vijesti o ovom ratu. Dakle, statistika je ona koja treba i može odgovoriti na mnoga pitanja poput toga kreće li se društvo u željenom pravcu, je li nezaposlenost povećana, smanjena, jesu li emisije CO2 veće nego prije 10 godina, kakva je uspješnost nacionalnog gospodarstva u usporedbi s drugim članicama recimo EU i na temelju toga bi se onda kao što sam rekla trebale donositi nekakve politike, nekakvi zakoni, nekakvi pravci, smjerovi djelovanja. Međutim, svjedoci smo da nekad politika često iz svih tih podataka zapravo izabere je li šta joj i šta, što želi tumačiti je li na neki svoj način i onda kreira politike na osnovu samo odabranih podataka. Iako je neovisnost je li statistike odnosno službene statistike važna za njenu kvalitetnu, ugrađena je u sve ove zakonske okvire da bi se na neki način spriječili neki politički utjecaji, međutim evo kažem na kraju politika je vlast, izvršna vlast koja definira nekakve smjerove u ovoj zemlji i na kraju opet iz te statistike bira ono što joj odgovara. Dvije stvari koje ću isto ponovit ovdje iz, da su važne, iz ove rasprave o strategiji. Statistička pismenost, dakle kako je važno promovirati je li da svi skupa mi i kao građani, a i sve druge institucije ove države su statistički pismene je li pogotovo u današnjem modernom okruženju. I važno je raditi na podizanju statističke pismenosti kako kroz obrazovanje i kroz programe u školi, i u školi i na fakultetima tako i kroz same aktivnosti Državnog zavoda za statistiku je li dakle on bi trebao na neki način i sudjelovati i surađivati sa obrazovnih institucijama, a i evo i sa Hrvatskim statističkim društvom i raditi na povećanju te statističke pismenosti. Kažem evo pohvaljujem, vidim da su aktivni dosta na društvenim mrežama i to je za pohvalu, a i nešto je kolegica evo i Peović isticala ljudski potencijali Državnog zavoda za statistiku. Dakle, vidjeli smo evo u dosadašnjim ovim i u samoj strategiji da se na neki način misli podizati razinu tih ljudi, ljudskih potencijala na način da im se na neki način obeća i osigura nekakva bolja edukacija. Međutim u današnje doba to zaista nije dovoljno da zadržite IT stručnjake, kažem pogotovo evo s plaćama kakve su danas, to je jako teško zapravo pridobiti nekoga da radi u javnoj upravi, pogotovo evo sad i u DZS-u s obzirom na razinu plaća jer u privatnom sektoru IT sektoru danas možete ostvariti višestruko više plaće i to je nešto sa čime će se morat dakle ono što je u strategiji kazano kao jedan od ciljeva podizanje kapaciteta zaposlenika mislim da taj cilj ovako iskazan zapravo neće rezultirat u tome da ljudi ne bježe iz te ustanove dalje. Evo samo toliko kažem problemi sa datumom ovih svih planova i zapravo s nečim što evo nije u skladu ni sa tim Zakonom o službenoj statistici. Hvala vam.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani i poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo objedinjeno o zapravo nekoliko stvari. Prvo je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2020.g. dakle, ja ću prije svega dovesti u pitanje smisao i relevantnost rasprave o izvješću starom dvije godine. Redovito nažalost u saboru raspravljamo o bitnim dokumentima sa doista godinama kašnjenja, bilo da je riječ o izvještajima Nadzornog odbora HRT-a, HNB-a, izvještaja o radu policije ili evo sada o ovom Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti naše države. Svjesni smo da ovo nešto da je to nešto na što mi, ali i mnoge druge kolegice i kolege često upozoravamo pa vama iz parlamentarne većine izvršne vlasti to na jedno uho uđe na drugo brzo izađe, ali ipak vas pozivam da zastanete i promislite da nad time što to zapravo znači da to zapravo jest problem. U posljednje tri godine doživjeli smo velike potrese ekonomske krize, globalnu pandemiju, a evo sad i nažalost rat koji će dugotrajno utjecati na naše sugrađanke i sugrađane kao i na budućnost Hrvatske i da smo imali prilike razgovarati o ovom dokumentu kada je za to bilo vrijeme, dakle prošle godine po mogućnosti negdje na njenom početku možda bismo imali mogućnosti usmjeriti buduća prikupljanja podataka u smjeru koje zaista najpotrebnije, ali ovako s dvije godine kašnjenja i bez javne rasprave o svemu tome doista je upitno koliko to sve zajedno ima smisla. No, dobro, prvi dokument koji je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2021.g. dakle za prošlu godinu smisao zaista ne vidimo. Prvi dokument barem govori o tome što jest učinjeno, ali drugi govori o tome što predlaže se učiniti, ali za prošlu godinu. Umjesto da danas na stolu ovdje imamo izvješća o učinjenome prošle godine šalje nam se prijedlog plana za prošlu godinu koja je evo ustanovili smo prošla. Jasno je da je u pitanju obaveza da se ti dokumenti šalju u sabor i da se o njima raspravlja, ali vidim da i vi sami vidite koliko je to montipajtonovski apsurdno da raspravljamo i glasamo o planu aktivnosti za godinu koja je iza nas. Recimo zamislimo se na trenutak da nekim čudom na glasovanju većina odbije ovaj plan, da glasa protiv, šta bi se onda dogodilo? Da li bi nam se onda poslao neki novi plan za prošlu godinu? Dakle, da to je zaista potpuno besmisleno. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka inzistira moram sada reći da izvješće o izvršenju plana za 2021.g. čim prije uputite u proceduru jer naime ta točka uopće nije niti uvrštena u dnevni red sabora. Kada govorimo o tome kako je štetno što sva ova izvješća i prijedlozi planova kasne, evo npr. za vrijeme pandemije statistički podaci nisu ni prikupljani ni obrađivani ni korišteni na način koji bi pomogao u brzom odlučivanju u toj krizi. Na stranicama DZS-a koje su i dalje iz 2006. usput budi rečeno, u rubrici nazvanoj Učinci pandemije bolesti covid-19 na društveno ekonomske pokazatelje zapravo uopće ne stoji ono što naslov implicira nego stoje uvijek isti pokazatelji i njihova kretanja tijekom krize. Dakle, nema statističke obrade, nema inferencije, nema povezivanja s drugim relevantnim pokazateljima i upotrebe statistike za pomoć u odlučivanju tokom krize. Recimo institucija koja je tu mogla biti od velike pomoći je naravno HZJZ jer DZS itekako ima i iskustva i metodologiju i pristup podacima za takav poduhvat, ali je problem u iznimno nefleksibilnom pristupu koji zapravo predviđa isključivo dugoročno planiranje i modeliranje, a ne pomoć institucijama u brzom odlučivanju u krizi korištenje metodologije i statistike u svrhu donošenja javnih politika niti predviđa statističko opismenjivanje. Usporedimo to primjerice s Velikom Britanijom, njihov Office for National Statistic je u korona krizi napravio zajednički projekt s britanskim zavodom za javno zdravstvo, sveučilištima u Oxfordu i Manchesteru i Fondacijom Wellco. U sklopu projekta oni svakodnevno objavljuju masovne setove podataka i to obrađenih razumljivih sa grafičkim prikazima koji mogu biti korisni kako onima koji su bez ikakvog statističkog znanja tako naravno i onima koji donose odluke u krizi. Objašnjeni su svi pojmovi, opet svakodnevnim jezikom i na razumljiv način sa posebnim rječnikom na vrlo modernom i za korisnike prijateljskom sučelju. Napisani su i zaključci nakon obrade podataka, a dostupni su i sami setovi podataka i metodologija njihove obrade. Na primjer evo to je neki dobar primjer kako se statistika može koristiti na fleksibilan način i za pomoć u kriznom odlučivanju sa kojim smo na žalost suočeni zadnje dvije godine. Mi smo barem za sada evo na žalost osuđeni na web stranice iz 2006. na dugoročno planiranje i modeliranje koje nam je u ovoj krizi potpuno neprimjereno na neiskorištavanje potencijala i na eto raspravu o izvješću starom dvije godine. Dakle zaključno iz ovog plana nije baš jasno na koji način ćemo imati koristi od podataka koji se prikupljaju, na koji način ti podaci će pomoći da odgovorimo na izazove sa kojima se suočavamo, silni novci su potrošeni u pripremi za popis stanovništva, to vidimo iz izvješća starog dvije godine i plana za prošlu godinu. Ali rezultati tog popisa su nekako kažu dubiozni jer kontrolni popis nije proveden. Dakle, nije dovoljno objavljivati setove podataka na prastarim web stranicama, potrebno je podatke obrađivati. I posao nije gotov onog trenutka kad se baze podataka objave, jer građanke i građani Republike Hrvatske nisu isključivo vrsni matematičari i statističari koji iz tih podataka mogu sami izvlačiti zaključke. To je bili smo čvrsto uvjereni posao zavoda, a sve naše ljude zanima kako će na primjer euro utjecati na cijene u trgovinama, kako će Schengen utjecati na migracije, kako će rat u Ukrajini na jesen utjecati na cijene plina ili pekarskih proizvoda i to bi se sve moralo preko statističkih podataka približiti građanima i građankama Hrvatske. Evo zahvaljujem se i nadam se da ćete ove naše komentare uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Nje nema, gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, ravnateljice i suradnice dakle kada bi bilo malo više pažnje onda bi se vidjelo, onda bi kolegice pogledale kada su dokumenti došli u Sabor. Dakle, izvješće je došlo u 6 mjesecu 2021., obrađeno 12.7.2021. na saborskom odboru. Provedbeni plan statističkih aktivnosti 2021. je bio u zakašnjenju jer je bio tek deveti mjesec i obrađen na odboru 24.9. Ovaj za 2021. provedbeni plan Vlada je uputila 2.12.2021. a obrađeno, odnosno sazvan odbor 7.12.2021. Dakle, to što je sa pomakom i odmakom se dogodilo da dolazi ovdje u raspravu je upravo razlog i covid i niz drugih dokumenata, zakona koji su se u međuvremenu događali, koji su bili preći u odnosu na ove aktivnosti. Kada govorimo o samim aktivnostima koje radi Državni zavod za statistiku, onda kada ovdje kolegica kaže da bi zavod trebao predviđati itd. onda zaboravljate osnovnu funkciju Zavoda za statistiku, Državnog zavoda za statistiku koji zapravo ima i evidentira povijesne podatke, ne predviđanja. Mislim, to je nešto što je elementarno u poznavanju statistike. Osim toga uz Ministarstvo financija, poljoprivrede, gospodarstva i održivog razvoja Zavoda za javno zdravstvo i naravno Državnog zavoda za statistiku to su institucije koje čine nacionalni sustav službene statistike. Prema tome, mnogi podaci se mogu iščitati i dobiti i iz ovih institucija, a isto tako kada se pogledaju svi oni relevantni podaci koji su objavljeni na stranici Državnog zavoda onda se vidi da se tu kontinuirano, znači skoro 300 aktivnosti radi što samostalno, što iz ostalih prikupljanja, od ostalih administrativnih izvora. Dakle, to je nešto što je ogromna masa podataka koja se dobiva. Između ostalog i kada se planira proračun onda se prate svi i na mjesečnoj i na tromjesečnoj bazi i bruto domaći proizvod i bruto plaće i indeksi potrošačkih cijena i stupanja zaposlenosti, nezaposlenosti, rast cijena inflacija itd. Mogla bih nabrojati niz podataka prometa u trgovini na veliko, na malo, izvoz itd. Dakle, to su sve podaci koji itekako se dobijaju vrlo promptno i vrlo kvalitetno iz podataka kažem svih relevantnih institucija, a posebno Državnog zavoda koji to sublimira i koji onda daje kvalitetne podatke. I Isto tako zaboravlja se da je upravo evo i u ovom covidu kada je organizacija bila itekako vrlo složena upravo za zavod s obzirom na to koje uvjete su imali onda tu ste mogli i možete pratiti što je dato u odnosu na učinke pandemije dakle istraživanje što je covid-19 i kako djelovao na društveno ekonomske pokazatelje. Isto tako u 2020. je bila provedena popis poljoprivrede za 2020. gdje je vrlo detaljno prikazano i pokazano koliko imamo OPG-ova, koliko poslovnih subjekata, koliko imamo stoke po broju, koliko hektara poljoprivrednih površina ovog ili onog tipa, dakle puno podataka ima samo ih treba čitati.
Replika prva poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Pa evo poštovana kolegice, meni je zapravo žao što mi sad moramo sa tim datumima i zapravo smo ovdje ustanovili da zaista sa ovim svim usvajanjem planova kasnimo evo godinu dana ovi kako ste naveli. Plan za '21. ušao je u proceduru 9.9.'21., nama je odbor… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ,nama je na odbor došao 24.9.'21 [[Upadica iz klupe: 12., da 24.]] 24.9.'21. jel [[Upadica iz klupe: Tako je]] znači ono, a trebao je do 12. mjeseca '20., znači ono 9 mjeseci kasnije i sad ovaj plan za '22. trebalo ga je usvojiti do, po Zakonu je li o službenoj statistici do 15.12.'21., mi smo ga, ušao je u proceduru 2.12., na odbor je došao 7.12., okej recimo da je, ne znam odbor ga je usvojio, ali nije, nije sabor. Zapravo kažem iz ovoga možda ne bi trebalo sad zaključivat jel se loše radi nego se mi zapravo samo pitamo, a šta ćemo sad usvajat planove za '21.g. … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Odgovor.
Je, ja sam ovaj pobrojala i rekla da je u odnosu na državni zavod evo recimo samo izvješće je bilo korektno u datumu kad je to, kada je to regularno. Isto tako ovaj provedbeni plan 2022. je u nekom roku, 2021. ne znam iz kojeg razloga je, ne znam iz kojeg razloga je došlo kasnije i slažem se da bi to trebalo poštivati zakonske rokove, ali kažem sigurno da se neki i sam plan aktivnosti koji se događa, neke su očito zadane koje se ponavljaju, koje su zakonom određene, koje su dogovorene i, i u obvezi zavoda s obzirom na Eurostat itd., dakle to je nešto što se baš ne mijenja svaki dan.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala poštovana kolegice. Službena statistika važna je i u nacionalnim i međunarodnim okvirima jer ona uspoređuje i omogućuje usporedbu s drugim zemljama i djelatnostima, te pokazuje gdje smo, gdje imamo prostora za napredak, gdje zaostajemo, gdje smo dobri i otvara mogućnosti planiranja aktivnosti za sve one kojima je to potrebno. Upravo zato statistički podaci moraju biti pouzdani, jasni, pravovremeni, dostupni, ali i jasni korisnicima. Upravo zato Državni zavod za statistiku i provodi aktivnosti usmjerene na popularizaciju službene statistike, prisutni su na društvenim mrežama, ulažu napor u razvoj mrežnih stranica, pa čak imaju i statistička natjecanja za srednjoškolce i još niz promotivnih aktivnosti. Vjerujem da je to dobar način približavanja korisnicama, ali onima koji nisu svjesni mogućnosti koje im korištenje službene statistike nudi. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Hvala kolegice, vi ste i proširili sve ono što ja nisam rekla, dakle ovaj puno toga što se radi. Ono što je meni npr. kada sam gledala upravo ove učinke pandemije i bolesti covid-19, pa jedno od pokazatelja je i broj stanovnika starijih od 65.g. i više i strukturu spolnu jel gdje se kaže da je svaki peti stanovnik npr. u RH stariji od 65.g., to je nešto što nas jako brine, a osim toga u tom omjeru žena ima 508.558, a muškaraca 354.105, dakle to je nešto što nas svih mora brinut.
Slijedi replika poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Perić, ja bih se nadovezala na repliku kolegice Puljak i na njezinu raspravu. Dakle, zaista je pitanje po Zakonu o službenoj statistici ovaj plan aktivnosti je trebao biti do 15. prosinca 2020., znači plan aktivnosti za '21. je trebao biti usvojen do 15. prosinca '20., znači da se s time kasni godinu i 3 mjeseca. Da li je to uopće zakonito, zaista vas to pitam, jer ako zakon to predviđa i nema u zakonu druge mogućnosti nego je tamo i vrlo je precizno napisano do 15. prosinca za iduću godinu. Evo, pa da li vi znate da li je to zakonito i da li se uopće o tome može glasat s obzirom na zakonski čl. 34.? Hvala.
Odgovor.
Ja bi voljela da je to u okvirima onako kako je zakon propisao, osobno bi to itekako voljela da je to na taj način i doneseno i da ne kasnimo, ali isto tako jako puno drugih izvješća imamo koja dolaze kasno iz ovih ili onih razloga, dakle osobno bi voljela da je ovo u zakonskim rokovima onako kako je to predviđeno, da li ima nekih sankcija i da li to nešto bitno mijenja mislim da u samoj statistici ne mijenja u odnosu na druge eventualno zakone, ali evo nažalost u ovoj situaciji je, su se neki rokovi evo pomakli i ja se nadam to nećemo inače prakticirati.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćnice, u svojoj raspravi osvrnut ću se na one bez kojih ne bi bilo niti statističkih planova, ni izvješća, a to su ljudski potencijali kao i neki drugi stvaratelji statističkih podataka. Nositelji službene statistike u RH postupaju u skladu sa Zakonom o službenoj statistici koji Državni zavod za statistiku definira kao središnje tijelo za provođenje statističkih aktivnosti i upravo on stvara najveći broj statističkih izvještaja. Sredstva za provedbu statističkih aktivnosti osiguravaju se u Državnom proračunu RH, ograničena su i Državni zavod za statistiku mora koristiti troškovno isplativije i učinkovitije metode i koristiti se suvremenim informacijsko komunikacijskim rješenjima što podrazumijeva i osiguravanje ljudskih kapaciteta koji mogu odgovoriti na izazove suvremenih tehnologija i metoda. Svjesni smo brzo rastućih promjena u područjima ekonomije, poljoprivrede, zaštite okoliša, klime, prometa, turizma i mnogih drugih područja koja se statistički prate i da tijela nadležna za statistiku moraju imati sposobnost odgovora službene statistike na praćenja svih promjena. Tražitelji informacija žele točne, pouzdane, kvalitetne, detaljne i pravodobne informacije što, što je za stvaratelje u društvu brzih promjena veliki izazov. Upravo zbog toga sustav službene statistike mora se prilagođavati novim trendovima, koristiti se novim alatima, razvijati vještine djelatnika, ali isto tako i poboljšati statističku pismenost korisnika, stvaratelja podataka, te unaprjeđivati i pojednostavljivati metode diseminacije kako bi podaci bili dostupniji i jednostavniji za preuzimanje i tumačenje zainteresiranoj javnosti. Na dan 1.1.2021. godine Državni zavod za statistiku ima je 502 zaposlene osobe kojima je prosjek starosti bio 48 godina, a najviši broj 45% zaposlenih je u kategoriji iznad 50 godina starosti što nam govori da je u, da su u slijedećih nekoliko godina neminovni odlasci iz sustava u mirovinu, a da bi se zadržao kontinuitet poslova svakako je potrebno jačanje ljudskih potencijala. U odnosu na predviđeni broj djelatnika zaposleno je 25% manje državnih službenika i namještenika nego je predviđeno sistematizacijom s tim da broj zaposlenih kontinuirano opada u zadnjih 10 godina. Važnost ljudskih potencijala naglašena je i u prijedlogu Strategije razvitka službene statistike za period od 2021. do 2030., razina stručnosti i raspoloživo, raspoloživost ljudskih potencijala ključan je element koji utječe na kvalitetu službene statistike. Stoga je u budućem razdoblju potrebno ulagati napore i u kontinuirano povećanje broja i kvalitete stručnjaka budući da se ovdje radi o doista specifičnim znanjima i vještinama i svakako su potrebne i interne radionice i obuka, sudjelovanje u europskim tečajevima i svim dostupnim vrstama izobrazbe koje će zadržati i dalje unaprijediti kvalitetu ljudskih potencijala. Također ću se osvrnuti i na druge dionike i stvaratelje statističkih podataka čije podatke koriste i nositelji službene statistike, ali i oni za svoje izvještaje koriste podatke Državnog zavoda za statistiku kao što je npr. HZZ. U njemu se vode evidencije o registriranim nezaposlenim osobama novo prijavljenima, zaposlenim, zapošljavanjima iz evidencije i prijavljenim slobodnim radnim mjestima, a mjesečnom obradom podataka izrađuju se standardizirani izvještaji za nacionalnu, regionalnu i lokalnu razinu koji se objavljuju putem više publikacija i, ali i putem mrežnog pristupa statističkim podacima koji korisnicima omogućava samostalno pretraživanje podataka i kreiranje izvještaja u skladu s potrebama. Sve ovo, ovo je samo jedan od primjera tijela koja nisu obuhvaća kao dio službene statistike, a sudjeluju u stvaranju statističkih podataka, stoga smatram da i ta tijela trebaju ulagati u kadrove, osposobljavati ih i omogućiti im suvremena informacijsko komunikacijska rješenja. Evo i u uvodom dijelu smo od državnog tajnika čuli da su u Državnom zavodu za statistiku otvoreni natječaji za radna mjesta međutim interes je mali i svakako je, će biti potrebno poboljšati uvjete rada i one materijalne uvjete i mogućnost napredovanja u sustavu kao što se i očekuje od nekog modernijeg sustava jer drukčije nećemo moći dobiti kvalitetne kadrove za obavljanje ovih zaista specifičnih poslova. Hvala.
Jedna replika, poštovani zastupnik Mato Čičak.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Uvažena kolegice drago mi je što ste naglasili i važnost ljudskih potencijala i u ovom području. Prijedlog Strategije za period od 2021. do 2030. o kojem smo nedavno raspravljali stavlja naglasak na potrebu ulaganja u ljudske potencijale koji moraju brzo usvajati nova znanja i vještine, potrebe za stvaranje kvalitetnih, pouzdanih i s ostalim zemljama usklađenih statističkih izvješća.
Hvala kolega Čičak. Da, dobro ste spomenuli važnost ljudskih potencijala naglašena je prijedlogu razvitka službene strategije RH o kojoj smo nedavno razgovarali i analizom stanja, prizor iz te strategije uočen je rizik od nedostatka odgovarajućih kvalitetnih stručnjaka koji mogu odgovoriti na globalne izazove koji su još dodatno naglašeni i pristupanjem EU i potrebom za usporedivošću s ostalim članicama po pitanju statističkih izvještaja. I zaista u ovim zahtjevnim vremenima globalizacije i digitalizacije kvalitetan odgovor na izazove može dati samo educiran i kvalitetan kadar i to je ono o čemu moramo raditi, kako po pitanju statistike tako i u svim sferama društva i svakako je potrebno motivirati djelatnike što sam već rekla i boljim plaćama i boljim uvjetima rada, mogućnošću napredovanja, sve ono zbog čega ljudi sve manje žele raditi u državnim službama. Hvala.
Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Jure Brkana.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Svakako bi bilo dobro da smo ovu temu raspravili u zakonski zadanim rokovima, međutim svjesni smo da protekle dvije godine baš i nisu bile uobičajene, da se događalo puno nepredviđenih stvari koje su mogu slobodno reći imale prioritet nad ovim izvješćima o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2020. Isto tako kao planiranje za 2021. i 2022. godinu. Pa samo u točki prije ove imali smo raspravu o izmjenama Zakona o PDV-u gdje Vlada Republike Hrvatske snižava PDV u raznim sektorima iz razloga toga da bi olakšala i smanjila cjenovni udar na naše građane. I to je odgovorna Vlada stavila na dnevni red Hrvatskog sabora, a mi kao odgovorni političari smo i prihvatili da je to ipak i malo veći prioritet nego što je Izvješće Državnog zavoda za statistiku. Isto tako, protekle dvije godine imali smo nekoliko takvih kriznih momenata od seta Zakona za obnovu potresom pogođenih područja, pa isto tako i raznih protuepidemijskih mjera koje smo donosili ovdje u ovome Visokome domu i stoga nije ni čudno što se zakasnilo možda sa ovom raspravom, a s druge strane čuli smo i od državnog tajnika da je i Izvješće o izvršenju kao i godišnje provedbene planove usvojila i Vlada i Statističko vijeće na vrijeme a od kolegice Grozdane Perić smo čuli da je njih obradilo njihov matični Odbor za financije i državni proračun također u zakonskim rokovima. I tako smo isto čuli što je najbitnije, da sve rezultate službene statistike su bili trajno cijelo vrijeme dostupni svim korisnicima bez obzira da li su se usvojili na vrijeme ovdje ili ne. Stoga je inače svrha službene statistike proizvodnja i diseminacija statističkih podataka u skladu sa temeljnim načelima službene statistike, a službena statistika pruža na nepristranoj osnovi državi, gospodarstvu i javnosti pouzdane statističke podatke o gospodarskom, demografskom, socijalnom, zdravstvenom i ekološkom stanju, djelatnostima ili događajima koji se mogu mjeriti statističkim metodama, te osigurava ispunjenje međunarodnih obaveza Republike Hrvatske koje se odnose na proizvodnju i diseminaciju službene statistike. Službena statistika temelji se na načelima relevantnosti, nepristranosti, pouzdanosti, transparentnosti, pravodobnosti, stručne neovisnosti, racionalnosti, dosljednosti javnosti, statističke povjerljivosti, korištenja individualnih podataka u isključivo statističke svrhe javne odgovornosti. Pored zakonom određenih nositelja službene statistike a to su Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, te Hrvatska narodna banka. Druga ovlaštena tijela službene statistike određuju se programom, a za razdoblje od 2021. do 2027. godine utvrđeni su sljedeći nositelji službene statistike. To je Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, te Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Navedene institucije čine nacionalni sustav službene statistike Republike Hrvatske, godišnji provedbeni plan propisuje provođenje tri vrste statističkih aktivnosti. Prva su statistička istraživanja na temelju neposrednog prikupljanja podataka, druga su statistička istraživanja čiji se podaci dobivaju iz administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja i treća su razvojne aktivnosti, popisi i druga opsežnija, statistička istraživanja. Kao što smo čuli u samim izvješćima, u Državni zavod za statistiku planira u 2020. provesti ukupno 225 statističkih aktivnosti i sve su uspješno provedene. Također, Godišnjim provedbenim planom za 2021. planirana je provedba ukupno 293 statističke aktivnosti, a planom 2022. planirana je provedba ukupno 288 statističkih aktivnosti. U skladu sa europskim zahtjevima i nacionalnim potrebama hrvatski statistički sustav kontinuirano razvija i provodi nove statističke aktivnosti. Državni zavod za statistiku kao glavni nositelj i koordinator hrvatskog statističkog sustava polazeći od načela financijske racionalnosti i primjenom suvremenih statističkih metoda pri planiranju i provedbi Programa statističke aktivnosti i godišnjih provedbenih planova uzima u obzir i ograničenja vezana za raspoloživost financijskih izvora osiguranih u državnom proračunu Republike Hrvatske. Tako vidimo da su izvršene u 2020. godini unutar okvira planiranog proračunom, a tako je planirano u 2021. sa nešto većim iznosom zbog popisa stanovništva i 2022. u planu je planirano kao na nivou 2020. godine.
Replika, poštovana zastupnica Anita Pocrnić-Radošević.
Hvala. Poštovani kolega Brkan, na početku kad su bila izlaganja ispred klubova čuli smo od jednog kolege da su izvješća, statistička izvješća gotovo pa i nepotrebna, da je to bacanje novaca, da to nitko ne koristi. I ja se kao netko tko je godinama radio u statistici ne mogu s tim složiti, jer svjesna sam važnosti statističkih podataka i analiza. Statistički podaci služe da bi ih za svoje potrebe upotrijebili različiti korisnici od Vlade Republike Hrvatske, jedinica lokalne samouprave, županije, istraživačke ustanove, gospodarstvo i šira javnost. Brojni naši gradovi i općine i ustanove za prijavu na primjer projekata koriste statističke podatke iz raznih izvora bez kojih bi svaki napisani projekt bio nepotpun i neusporediv sa drugim kategorijama i sa drugim korisnicima. Kakva su vaša iskustva s obzirom na iskustvo rada u lokalnoj samoupravi vezano uz korištenje statističkih podataka? Hvala.
Zahvaljujem se poštovana zastupnice. Svaka ozbiljna država vodi statistiku, pa sjetite se samo od Rimskog carstva i popisa stanovništva otkada se vodi, to je jedan primjer, a ozbiljne države vode značajne i kvalitetne statistike kao što i RH ih radi. Reći da su takve statistike nepotrebne to je ludost, a s druge strane isto možemo, moramo biti svjesni da ozbiljne i kvalitetne statistike nešto i koštaju, kao i sve ostale i ako se dobro planiraju i ako se troši sukladno planu i ako na osnovu toga dobijemo dobre službene statističke podatke oni će koristiti svima, JLS dakako da su bitni, dakako da je bitno u raznim segmentima da ne nabrajam sve koje sve statističke podatke koristimo, ali reći da je to nepotrebno i da je to preskupo to je isto kao reć da je i država nepotrebna i preskupa.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Danas smo govorili o Izvješću o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH u 2020.g., prijedlogu godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2021.g. i za 2022.g.. Radi se o službenoj statistici RH koja je važna i u nacionalnim i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog stanja s drugim zemljama. S obzirom na članstvo u EU bitno je osigurati usporedivost statističkih podataka s podacima ostalih zemalja. Statistika treba odgovoriti na više pitanja iz kojih na neki način vidimo da li se kao društvo, kao država krećemo u dobrom smjeru, kakvo je naše gospodarstvo, životni uvjeti, zaposlenost i puno drugih karakteristika čija analiza treba biti podloga za donošenje odluka u kojem smjeru trebamo ići. Službena statistika razvija se, proizvodi i desiminira na osnovi temeljnih statističkih načela, a to su stručna neovisnost, nepristranost, objektivnost, pouzdanost, statistička povjerljivost i troškovna učinkovitost. Na temelju Zakona o službenoj statistici poslove službene statistike obavljaju Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, HNB i druga tijela određena programom statističkih aktivnosti RH, to su Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, HZJZ, Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede. Od ukupno 274 statistička istraživanja u 2020.g. Državni zavod za statistiku planirao je i uspješno proveo 225 statističkih aktivnosti, ostala tijela su također provela planirane statističke aktivnosti. Izvješće je strukturirano prema grupama podataka i to u 6 područja, demografske i društvene statistike, makroekonomske statistike, poslovne statistike, poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, statistike za više područja, te podrška statističkom outputu. U svim područjima provedena su sva planirana istraživanja. Sredstva za provedbu statističkih aktivnosti osiguravaju se u državnom proračunu, za 2020.g. iznosila su 137 milijuna kuna, što je povećanje od 45% u odnosu na prethodnu godinu. Povećanje je nastalo zbog provedbe popisa poljoprivrede i pripremnih aktivnosti za popis stanovništva, kućanstava i stanova. Tijekom 2020.g. provodile su se aktivnosti usmjerene na popularizaciju službene statistike, približavanje statističkih podataka korisnicima i promicanje statističke pismenosti. Neke od aktivnosti su i statističko natjecanje za srednjoškolce kao nacionalna faza europskog natjecanja sa 1475 sudionika, aktivnosti putem objava na društvenim mrežama, obilježavanje značajnih datuma, promocijske kampanje na društvenim mrežama, razvoj novih mrežnih stranica i slično. Godišnjim provedbenim planom za 2021.g. planirana je provedba 293 statističke aktivnosti, od čega će Državni zavod za statistiku provesti 245, a ostale drugi nositelji službene statistike. Godišnjim provedbenim planom za 2022.g. planirana je provedba 288 statističkih aktivnosti, od čega će Državni zavod za statistiku provesti 240, a ostale drugi nositelji službene statistike. Zbog pandemije neka od istraživanja tijekom 2020.g. su se suočavala s poteškoćama npr. anketa o radnoj snazi, ali osobni kontakt s kućanstvima uspješno zamijenjen telefonskim anketiranjem. Također je odgođen i probni popis stanovništva za 2021.g.. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a će podržati navedeno izvješće i prijedloge godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2021. i 2022.g.. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9 i 30 godišnjim izvješćem o državnim potporama za 2020.g.. Laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 19,58 SATI
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Počet ću jednom parafrazom Petra Preradovića, stalna u ovoj zemlji samo afera jest, o čemu ću vam pričati u ovih pet minuta o imenovanju novog upravnog odbora Hrvatske naklade za znanost. Naime, u atmosferi brojnih afera … koje hrvatskim javnim prostorom neprestano dominiraju ostalo je gotovo nezapaženo imenovanje novog Upravnog odbora Hrvatske naklade za znanost, središnjeg nacionalnog tijela za financiranje znanosti i znanstvenih istraživanja u RH. Posebno je interesantno vidjeti tko je imenovana za predsjednika upravnog odbora spomenute zaklade. Gospodin Nikola Ružinski. Znam da vam to puno ne govori, no iako je već prošlo 10-ak godina od zadnje javne dužnosti Nikola Ružinski je osoba koja je duboko usječena u noviju hrvatsku povijest. Ovog predsjednika krovne kuće za financiranje znanosti hrvatska javnost ne pozna po znanstvenim ili stručnim postignućima nego nažalost po brojnim aferama. Krenimo redom. Prva je politička faza bila u Ministarstvu znanosti i tehnologije gdje je od 1993. do '95. bio pomoćnik, a potom do 2000. zamjenik ministra. Iako nikada sudski dokazano njegovo ime vezano uz aferu ugradnje telefonskih centrala po brojnim ustanovama u Hrvatskoj te skandaloznom imenovanju od ministarstva ovlaštene osobe koja je bila u eklatantnom sukobu interesa i takva provodila postupak nabave, javne nabave. Bez valjanog sudskog epiloga zastara za tu vrstu djela spasila je današnjeg predsjednika upravnog odbora zaklade od bilo kakve odgovornosti. Od 2005. do 2012. Nikola Ružinski bio je državni tajnik zadužen za poslove zaštite okoliša. Iz tog je vremena niz afera. Od brojnih u najmanju ruku sumnjivih sanacija javnim novcem, pa strateški nevjerojatno krivih i neuspješnih centara za gospodarenje otpadom, niza nepravilnosti povezanih sa Fondom za zaštitu okoliša i posve neobičnih kombinacija sa nekada svjetski poznatim i perspektivnim, a danas propalim Brodarskim institutom. O svemu tome napisano je mnogo redaka pa bi nepristrani promatrač lako došao do zaključka kako bi gospodin Ružinski u stvari trebao biti sretan kako je ostao poprilično neokrznut bez ozbiljnih istraga, a kamoli uhićenja ili pritvora. No, unatoč tome njegov bliski suradnik ministar Fuchs imenovao ga je i to baš predsjednikom Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost. Kako se ovo uopće dogodilo? Hoćemo li ponovno za nekoliko mjeseci gledati našeg premijera i slušati ponovno priču o njegovom vrlo sofisticiranom i osjetljivom radaru koji je eto izgleda propustio još jednu ptičicu kroz svoj antikorupcijski zračni prostor.Naravno nije lijepo niti ugodno ovako o nekome govoriti, no pogledamo li znanstveni opus prof. Ružinskog lako je vidjeti da se vidjeti da se radi o skromnoj znanstvenoj karijeri. Zadnje mu je publicirani rad iz 2011. godine. No, ipak moramo priznati osoba koja je bila spremna u 77 godini života preuzeti čelno mjesto središnje nacionalne institucije zadužene za financiranje kompetitivne znanosti, takva bi osoba to mogla i morala podnijeti bez problema. Recimo i stavimo ruku na srce, ovo je još jedna uvreda za svakoga tko radi, misli i djeluje u Hrvatskoj, a posebno u znanosti i u visokom školstvu. Ako na ovakav način biramo čelne ljude za financiranje zdrave i kompetitivne znanosti što možemo očekivati u drugim područjima. Kako recimo u tome svjetlu izgleda poziv dijaspori da se vrati u Hrvatsku? U najmanju ruku smiješno, u najmanju ruku prozirno. Znanje, kompetencije, transparentnost i perspektiva još su vrlo daleko od današnje Hrvatske. I završit ću kako sam i počeo, malo izmijenjenim riječima Petra Preradovića. Stalna u ovoj zemlji samo afera jest.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, rat u Ukrajini je mnoge dojučerašnje probleme sklonio po strani i oni više nisu toliko u žiži hrvatske i svjetske javnosti, no oni i dalje postoje. Posebice u našem neposrednom okruženju, čak što je još opasnije one mogu postati još ozbiljniji s obzirom da se ova kriza u Ukrajini vrlo lako može preliti i na naše susjedne države gdje postoje vrlo bitni politički akteri od izuzetno bitnog interesa Ruske Federacije. Najveći problem leži u BiH. Naime, Hrvati su tamo konstitutivan narod i BiH mora biti od posebnog interesa RH. Naime, s jedne strane imamo Republiku Srpsku koja već godinama priča o potencijalnom odcjepljenju, s druge strane imamo probošnjačku unitarističku politiku koja se zalaže za tzv. građansku BiH prvenstveno pod patronatom Bošnjaka. Hrvati iako su po Daytonskom sporazumu konstitutivan narod su izgubili brojne elemente narodnosti i pretvaraju se u nacionalnu manjinu. Najveći problem je trenutno izborni zakon gdje već drugi mandat Hrvate u BiH predstavlja notorni Željko Komšić. Željko Komšić koji sam u više navrata govori da je bosanski patriot, katolik, koji je pobijedio prvenstveno glasovima Bošnjaka, koji nikada nije posjetio općine sa većinskim hrvatskim stanovništvom u BiH jer tamo jednostavno nije dobrodošao, koji je prije 2 dana rekao da je Hrvat jer mu to očigledno odgovara sukladno postojećim zakonima, ali koji definitivno ne predstavlja politiku Hrvata u BiH. Čak postoji jedna anegdota i neke priče po BiH da jedino što Željko Komšić ima hrvatskog u sebi je metak HVO-a. Je li to istina ili nije, o tom po tom, ali je istina da je Željko Komšić dobitnik „zlatnog ljiljana“ za sva, svoj doprinos unutar armije BiH, ali isto tako je istina da se slikao '93. godine u Kreševu u odori armije BiH iako je to većinsko hrvatsko mjesto gdje je postojalo i hrvatsko vijeće obrane. I taj isti Željko Komšić danas sukladno Daytonskom sporazumu predstavlja Hrvate u BiH. A njegov prvi intervju nakon što je drugi put izabran za hrvatskog člana predsjedništva je bio taj gdje je rekao da će tužiti Hrvatsku Međunarodnom sudu zbog povrede prava mora te da će zaustaviti izgradnju Pelješkog mosta. Taj isti Željko Komšić je u više navrata rekao da je Hrvatska izvršila otvorenu agresiju na Republiku BiH. No, njegova najskandaloznija izjava se dogodila prije 2 dana kada se putem video linka javio Europskom parlamentu gdje je rekao slijedeće. Da optužuje Hrvatsku i Srbiju da se prema BiH ponašaju kao Rusija prema Ukrajini. Susjedne države pod krinkom brige za svoje konstitutivne narode otvoreno se miješaju u unutarnje stvari u BiH. Ako vam to sliči na Donjeck i Lugansk onda ste u pravi. Jedina je razlika što susjedne države to ne pokušavaju uraditi oružanim putem. Ovako što izjaviti u doba otvorene ruske agresije na Ukrajinu i najveće sigurnosne ugroze za Europski kontinent je skandalozno, još žalosnije je da nitko ama baš nitko iz hrvatske diplomacije na ovo nije reagirao. Pa ću podsjetiti još jedanput to Željka Komšića da je upravo hrvatski narod u BiH '92. godine izlaskom na referendum omogućio samostalnost BiH. Da upravo hrvatska vojska koju optužuje za agresiju i HVO '94. i '95.g. oslobodilo velik dio BiH i stvorilo preduvjete za mir u BiH i stvorilo preduvjete za jedinstvenu BiH, da je upravo Hrvatska potpisnica mirovnog Dejtonskoga sporazuma, a da po tom sporazumu i po Vašingtonskom sporazumu je Federacija BiH trebala biti u konfederaciji sa Hrvatskom. ali je žalosno da danas Hrvate ovakvi predstavljaju. I stoga Hrvatska ukoliko ne bude došlo do izmjene izbornog zakona mora tražiti drugačiji preustroj BiH, a to je jedino stvaranje trećeg entiteta za Hrvate unutar BiH.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sada će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Vijesti od kojih u posljednjih nekoliko tjedana strepi cijeli svijet, vijesti o ratu u Ukrajini o agresiji koju provodi Rusija i svi problemi koji su time izazvani problemi s kojima ćemo se i mi kao država, mala država morati suočiti možda nisu najsretniji trenutak da govorim o tome koliko je Hrvatska disfunkcionalna i još uvijek nedovršena država, koliko smo i ustavno i pravno ne uređena država, koliko problema izaziva činjenica da mi i dan danas imamo dvije različite vanjske politike, a čini se i dva različita paralelna lanca zapovijedanja nad vojskom. Problemi su to koje smo davno trebali riješiti, no nekako se u dosadašnjem političkom životu činilo da rasprava o potrebnim izmjenama Ustava nikada nije dobrodošla iza nju nikada ne postoji dobro vrijeme i dobar tajming i sada smo zbog toga tu gdje jesmo. To što se ne zna tko u ovom trenu državom upravlja, pogotovo u nekim ključnim pitanjima izrazito bitnim u ovo doba rata vraća nas na to da naprosto moramo razmisliti koliko to loše utječe na sigurnost svih naših građana, a ujedno i na lošu poziciju RH u međunarodnim odnosima. Kako ne bi ovo što nažalost gledamo u našim medijima o prepucavanju između dva velika politička brda eskaliralo u unutarnje nestabilnosti, smatram da HS mora preuzeti ulogu koja mu po Ustavu i pripada i riješiti one dileme i dvojbe, trzavice koje sada vidimo na relaciji između predsjednika države i predsjednika Vlade. HS je taj koji bi trebao usmjeravati državu u donošenju ključnih strateških i političkih odluka, a jedna od njih je i kako stabilizirati rast cijena i osigurati energetsku, a time i gospodarsku stabilnost i sigurnost u ovim vremenima kada je sasvim jasno da situacija u Ukrajini i postupanje Rusije utječe itekako na rast i divljanje cijena nafte i naftnih derivata na svjetskom tržištu. U čl. 26. Zakona o energiji propisana je jasna ovlast i pravo Vlade RH da u izvanrednim okolnostima, a ove ratne okolnosti to sasvim sigurno jesu donese odluku o zabrani izvoza nafte iz RH. Ovo je trenutak kada smo svi skupa dužni prije svega voditi brigu o zaštiti vlastitih interesa, činjenica je da Hrvatska ima vlastitu naftu, ima vlastiti naftovod, ima i vlastitu rafineriju koju strateški i vlasnički partner u INA-i na neki način zloupotrebljava, namjerno ju dovodi u stanje disfunkcionalnosti, namjerno u njoj gasi preradu kako bi time pogodovao svojim rafinerijama u Slovačkoj i Mađarskoj. Ovdje se može samo postaviti pitanje ne toliko ima li Vlada ovlast i legitimitet za donošenje ovakve odluke, davno su sazreli uvjeti da se ovakva odluka donese, međutim postavlja se pitanje koliko je Vlada autonomna i slobodna u donošenju ovakve odluke, a koliko su interesi Hrvatske prodani još davnih dana. Prije par godina potpisan je memorandum o razumijevanju između resornog ministra Tomislava Ćorića između Uprave JANF-a koji je tada zastupao Dragan Kovačević i Uprave INA-e među kojima je bio i g. Dalić na temelju koje se već zadnje dvije godine nafta koja se proizvodi u Hrvatskoj izvozi u Mađarskoj i tamo se dalje prerađuje, a naši naftni proizvodi su daleko, daleko skuplji nego što bi bili da približno 25% kapaciteta proizvodnje za naše tržište proizvodimo sami. Ovi elementi ukazuju na to da Hrvatska nije u stanju razmišljati o svojim strateškim potrebama i doista ću inicirati jednu odluku, jedan zaključak kojim će HS od Vlade tražiti da donese odluku o zabrani izvoza naše nafte. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a govorit će poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Nakon ovih važnih rasprava, dakle koje se tiču i našeg ekonomskog prosperiteta, ali i našeg identiteta. Dakle, to svakako pozdravljam ja ću se fokusirati, dakle na Banovinu. Banovinu koja je svi znamo bila pogođena velikosrpskom agresijom ali i Banovinom koja je na žalost pogođena potresom, a onda i ja bih rekao zaboravljena. Jer obnova kasni, obnova se ne događa. Naši ljudi tamo i dalje žive u kontejnerima, a ono što posebno zabrinjava je odnos i države, a i lokalnih vlasti prema poduzetnicima. Svi znamo zapravo da je Petrinja povećala prirez što je skandalozno. Dakle, nova gradonačelnica iz redova HDZ-a je to napravila u gradu koji je pogođen potresom, koji treba činiti sve da zadrži ako je moguće, naravno da je to sada puno teže u ovakvoj neobnovljenoj Petrinji privući poduzetnika. A ono što je još skandaloznije je, da je Ministarstvo regionalnog razvoja tamo poništilo provedeni natječaj gdje je bilo 124 prijave poduzetnika u vrijednosti 100 milijuna kuna, a dijelilo se odnosno raspoređivalo 15 milijuna i 700 000 kuna i po modelu najbrži prst. I dio poduzetnika je prošao na tom natječaju i sad odjednom kao natječaj je poništen jer je bilo puno više prijava od novca koji se dijelio. Pa onda je trebalo o tome misliti prije. Ljudi su uložili u natječaj, u projektnu dokumentaciju, neke je to koštalo i desetke tisuća kuna i sada ništa. Natječaj se poništava i novac nije podijeljen, a zapravo je sve bilo završeno, natječaj je bio okončan. Ovo se može ispraviti jedino tako, ako je ovo razlog, dakle što tvrde iz Ministarstva regionalnog razvoja da je bilo puno više prijava i to u vrijednosti sto milijuna kuna, da sada ministarstvo budžet tog natječaja povisi sa 15 milijuna i 700 000 kuna na 100 milijuna kuna i da onda svi koji su se prijavili, a to je 124 prijavitelja dobiju taj novac za svoje poslove koji su namjeravali ili pokrenuti ili unaprijediti. Ovako će ispasti da vladajući iz nekog razloga čine namjernu štetu petrinjskim poduzetnicima koji onako samo dobrom voljom svojom još uvijek ostaju raditi i živjeti u Petrinji. S ovog mjesta oštro prosvjedujem protiv ovakvog načina ponašanja i pozivam ministricu i Ministarstvo regionalnog razvoja da ovaj veliki propust pod hitno ispravi i poveća ovaj iznos koji će se dodjeljivati u nekom novom natječaju. I za kraj, da ne bi ispalo da samo kritiziram Hrvatsku demokratsku zajednicu i HDZ ovo što sam čuo iz Sisačko-moslavačke županije jučer me zapanjilo. Gradska vlast grada Siska je zabranila školama, znači to je gradonačelnica iz redova SDP-a Kristina Ikić Baniček da se u ovo korizmeno vrijeme u osnovnim školama prikupljaju sredstva za humanitarne akcije Caritasa. Naloženo je da se sve humanitarne akcije smiju provoditi isključivo preko gradske organizacije Crvenog križa i to u dogovoru sa gradom Siskom. To je u jednoj demokratskoj zemlji skandalozno, dakle da se zabranjuje, vjeroučitelji su provodili akciju sa Caritasom korizmenu akciju da se zabranjuje to i ta je akcija obustavljeni. Roditelji, iako je trebala trajati do petka, obaviješteni su roditelji da se ta od strane ravnatelja, od strane razrednika, da se ta akcija Caritasa obustavlja, dakle to je skandalozno. Evo molim kolege iz SDP-a da osude takvo ponašanje i da učine nešto da se takvo ponašanje u gradu Sisku prekine.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege točno 1 sat i krećemo sa iznošenjem stajališta u ime zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege, u mjesecu ožujku obilježavamo 2 važna datuma kojima je cilj osvijestiti populaciju o problemima koje donosi debljina. Dana 4. ožujka obilježen je Svjetski dan debljine uz ovogodišnji moto „svi se trebamo uključiti“, a 16. ožujka obilježavamo Hrvatski dan osviještenosti o debljini. Dakle, to je bilo jučer kojeg je proglasio Hrvatski sabor 2017. godine. U odluci o proglašenju stoji da posebnu pozornost treba posvetiti prevenciji, dijagnozi i liječenju debljine, bolesti koja je postala jedan od najvećih javnozdravstvenih problema današnjice. Cilj Hrvatskog dana osviještenosti o debljini je istaknuti koji su uzroci i posljedice debljine kao i važnost prevencije debljine, kako unaprijediti zdravlje, kako poticati pravilnu prehranu i tjelesnu aktivnost, a sve to da bi se dovelo do smanjenja niza bolesti koje su usko povezane s prekomjernom tjelesnom masom odnosno debljinom. Prema Svjetskom atlasu debljine 2022. godine koji je izdan na Svjetski dan debljine ove godine predviđa se da će u Hrvatskoj do 2030. godine s debljinom živjeti gotovo milijun ljudi. Dakle, gotovo svaka 3 žena i svaki 3 muškarac. Ova saznanja naglašavaju da će Hrvatska propusti ispuniti cilj Svjetske zdravstvene organizacije da do 2025. godine zaustavi porast debljine i zadrži razinu koja je bila 2010. godine. Kakvo je sadašnje stanje? Prema zadnjim istraživanju Eurostata Hrvati najdeblji narod u Europi. Više od 70% muškaraca u našoj zemlji ima indeks tjelesne mase jednak ili veći od 25 kilograma po metru kvadratnom, a kod žena 60% ima ovakav ili sličan indeks tjelesne mase odnosno ukupno 65% odraslih je pretilo. Odmah iza Hrvatske je Malta s nešto manjim postocima. Potpuno suprotno od nas je Danska. Pa evo sutra nam na Odboru za zdravstvo gostuje najveći danski stručnjak za debljinu prof. Arne Astrup uz veleposlanika Kraljevine Danske u RH i vjerujem da ćemo uspostaviti dobru suradnju i razmjenu iskustava na polju javnozdravstvenih politika, osobito na polju borbe protiv debljine. Sve ove projekcije za budućnost predstavljaju nam ozbiljan poticaj kako bismo zaustavili pogrešno razumijevanje i stigmatizaciju debljine. Ujedno pozivaju na sustav na visoka ulaganja u prevenciju i liječenje debljine koji će spriječiti ostvarenje ovakvih projekcija koje sam navela. U RH ovog je mjeseca počela s radom radna skupina za izradu nacrta prijedloga Akcijskog plana za prevenciju debljine. Ova radne skupina obuhvaća stručnjake i hrvatske znanstvenike koji se bave različitim aspektima prevencije liječenja debljine pod vodstvom prof. Sanje Musić Milanović koja je na početku radne skupine istakla da debljina je važan zdravstveni, a ne estetski problem i da bi mi kao društvo zapravo trebali stvoriti pretpostavke za rano uočavanje, prevenciju i liječenje debljine pritom imajući na umu socioekonomsku podlogu o nastanku debljine, raširenost i kvantizaciju debljine te potrebu za multisektorskim djelovanjem. Debljina je povezana s brojnim bolestima. Šećerna bolest, povišen krvni tlak, povišene masnoće u krvi koje onda vode drugim problemima vezanim uz srčano žili sustav, dakle srčani udar, moždani udar, poremećaj spolnih funkcija, neplodnost, psihološki, emocionalni problemi, komplikacije prilikom anestezije i operacije, kronična opstruktivna bolest pluća, različite zloćudne bolesti, kožne promjene, bolesti sustava za kretanje itd. Jedan od važnih ciljeva kojim bi resorno Ministarstvo zdravstva, cijela vlada, mediji, industrija, svi mi kao struka odnosno cijelo društvo morali usmjeriti više snage i pozornosti je prevencija zdravlja. Programi, kampanje i druge mjere koje provode zavodi za javno zdravstvo i druge institucije imaju cilj promovirati zdrave odnosno spriječiti nezdrave životne navike i smanjivati pojavu kroničnih nezaraznih bolesti. No, za puni uspjeh potrebna je sveobuhvatna i koordinirana akcija na nacionalnoj razini, ali naravno uz doprinos svakog pojedinca odnosno svih naših građana. Povodom obilježavanja Hrvatskog dana osviještenosti o debljini, pa Svjetskog dana debljine, Svjetskog dana šećerne bolesti, a tako će biti i povodom Hrvatskog dana šećerne bolesti kojeg smo nedavno izglasali ovdje u Hrvatskom saboru, patronažne sestre, liječnici obiteljske medicine, bolnički liječnici, liječnici iz zavoda za javno zdravstvo, medicinske sestre, nutricionisti organiziraju za zainteresirane građane javnozdravstvene akcije i aktivnosti gdje se mjeri krvni tlak, vrijednosti šećera, indeks tjelesne mase itd., a sve da bi se osvijestilo naše građane kako je potrebno voditi brigu o prevenciji svoga zdravlja. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Andro Krstulović Opara. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Na današnji dan prije 55 godina objavljena je u obliku proglasa Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika. Sročili su je hrvatski jezikoslovci Miroslav Brandt, Dalibor Brozović, Radoslav Katičić, Tomislav Ladan, Slavko Mihalić, Slavko Pavišić i Vlatko Pavletić, svi redom članovi Matice hrvatske. Potrebno je ponoviti njihova imena i prisjetiti se njihovog hrabrog iskoraka koji je gromoglasno skršio hrvatsku tišinu u doba komunističke vladavine. Komunistički vlastodršci su bili zapanjeni da bi potom posudili deklaraciju, a njezine sastavljače i brojne potpisnike proganjali i kažnjavali. Deklaracija je najavila i Hrvatsko proljeće koje je također brutalno napadnuto od komunističkih vlasti te su brojni hrvatski domoljubi i intelektualci završili na višegodišnjim robijama samo zato što su htjeli govoriti svojim materinjskim jezikom i što su tražili slobodu hrvatskome narodu. Želim podsjetiti da je u staroj sabornici nekoliko desetaka metara odavde naš časni predšasnik Ivan Kukuljević Sakcinski 2. svibnja 1843. godine prvi puta u saboru progovorio hrvatskim jezikom i kazao da je višnja slast i milina svojim prirođenim materinjskim jezikom govoriti, moći i smjeti. Potom je 23. listopada 1847. godine održao svoj povijesni govor i pozvao na uvođenje hrvatskog jezika u škole i urede što su u sabornici tog dana i odlučili. O svemu ovome sam govorio pred 5 godina ovdje za ovom govornicom kad sam tražio ponovno formiranje vijeća za normu hrvatskog standardnog jezika kojeg su 2 puta ukidali bez puno raspravi i objašnjenja. Pri put 2000. godine, a drugi put 2012. odlukom ministra Željka Jovanovića. Potrebno je uvažene kolegice i kolege narodni zastupnici nanovno osnovati vijeće za normu hrvatskog standardnog jezika koje će sastavljeno od jezikoslovaca, predstavnika relevantnih institucija nadalje skrbiti o očuvanju i razvoju našeg jezika. Hoće li to toliko potrebno vijeće biti poduprto posebnim zakonom o hrvatskom jeziku za kojega držim da bi ga trebalo imati valja nam ostaviti za raspravu. No, za raspravu ne može biti opstojnost hrvatskoj jezika, njegovo njegovanje, razvoj i osuvremenjivanje. Naši mladi naraštaji danas čitaju i razumijevaju Marulićevu Juditu u … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski složenu jedino prilagođenu na suvremeni hrvatski jezik. Naš jezik se nedvojbeno mijenja i u toj transformaciji moramo biti oprezni i svjesni da su naša djeca i mladi izloženiji nekoj mješavini engleskog i hrvatskog nego standardnome hrvatskom jeziku. Pritom nikako ne treba zaboraviti problem ubrzanog gubljenja naših lokalnih govora koje mladi zapuštaju i gotovo više ne razumiju. Hrvatski jezik naš je najvažniji identitetski biljeg kojega moramo čuvati u ime svojih predaka i za naše potomke. Ne valja olako kazati da je hrvatski među 24 priznata jezika u EU i na tome stati. Hrvatski jezik opet napadaju iz Srbije posižući tako za dijelom naše baštine. Na to su notama i priopćenjima odgovorili naše vlasti i institucije, pa su njihovi napadi malo utihnuli, no na žalost oni na tome neće stati. Pred 5 godina bilo je i ovdje ljudi iz javnosti i medija koji su potpisali neku izjavu o jednom jeziku na Balkanu koji eto možemo nazvati svojim imenom ako nam se prohtije. No, da ni tada tu nema bitne razlike. To je samo jedan korak do ponovnog uvođenja srpsko-hrvatskog i opetovanja novosadskog dogovora kojem su se deklaracijom usprotivili naši jezikoslovci. Ovdje se govori hrvatskim prirođenim materinskim jezikom kako je zborio Kukuljević Sakcinski. U svim svojim oblicima od jezika Bunjevaca, Srijemaca i Slavonaca, preko Međimuraca i Zagoraca, srednje Bosne, krasne zemlje Istre, Bodula i Dalmatinaca, Hercegovaca do Kotorana. I kako reče Antun Gustav Matoš kojemu danas obilježavamo godišnjicu smrti. Hrvatski jezik je proizvod odnošaja Hrvata prema Hrvatskoj, prema prirodi, prema polju, gori, šumi i zraku. Samo Lijepa naša Domovina mogoše stvoriti ljepotu divnog našeg jezika, divoti naših riječi, krasnih kao naši otoci, lijepi vrti, morem plivajući. Čuvajmo hrvatski! Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, Hrvatska gospodarska komora, Županijska komora Pula i poslodavci iz sektora grafičke i audiovizualne tehnologije imaju namjeru, žele zapravo ponovno pokrenuti zanimanja u tom području grafike i audiovizualnih tehnologija. I rovinjska strukovna škola koja ima rješenje za izvođenje pojedinih programa u tom sektoru do sada je svakih 10-ak godina otvarala jedan razredni odjel te obrazovala učenike za zanimanja grafički tehničar dorade, grafički tehničar pripreme i grafički tehničar tiska. HGK se obratila resornom ministarstvu kako bi se ishodovalo odobrenje za otvaranje razrednog odjeljenja, no odgovora još uvijek nema. Radi se zapravo o jednom razrednom odjelu koje ne bi bilo konstantno, svaku godinu, već po potrebi i u suradnji s grafičkom školom u Zagrebu, upisivali bi svakih 5 godina 24 učenika jer je praksa pokazala da nije potreba svake godine, ali ovako periodičko svakih 5 godina to bi ispunilo potrebe tržišta. U financijskom smislu to nije neki značajan iznos, bar ne bi trebao biti. Radi o 40 satnom neposrednom radu profesora. S obzirom na to da je 20 satni neposredni rad profesora u principu puno radno vrijeme ispada da su potrebna 2 radna mjesta čime bi se zadovoljile potrebe tržišta. Tako da imamo situaciju osim problema o kojima se već niz godina govori vezano za strukovno obrazovanje i nedostatak radne snage prije svega u polju ugostiteljstva i turizma, danas također u sektoru strojarstva, brodogradnje i metalurgije, elektrotehnike, računarstva, Istra danas svoje probleme zbog sustavnog obrazovanja i načina na koji Ministarstvo znanosti i obrazovanja djeluje prelijeva i na ostale sektore pa tako i na sektor grafičke i audiovizualne tehnologije. Istra, njezine obrazovne ustanove kao i poslodavci na području Istarske županije trebaju razvoj svih sektora obrazovnih programa, svojim razvojem, svojim porastom broja djece Istra neophodno treba nove programe. Odobravanje obrazovnih programa u ovom slučaju u sektoru grafičke i audiovizualne tehnologije gdje postoji veliki interes poslodavca koji djeluju i ostvaruju ogromne prihode pritom plaćajući poreze naravno treba pomoć resornog ministarstva odnosno države. Zato s ove govornice koristim prigodu u ovom slobodnom govoru da pozovem kako bi se pomoglo našim poslodavcima i HGK te kroz obrazovne ustanove omogući otvaranje programa u sektoru grafičke, audiovizualne tehnologije koje doprinose razvoju sredine te smanjenju deficita u radnoj snazi. Radi se o malim financijskim sredstvima za uložiti koji ne mogu i ne smiju biti predmet rasprava već je to zapravo jedna investicija za bolju budućnost sredine, bolju i sigurnu budućnost cijele RH. U protivnom prijetit će nam zatvaranje još jednog gospodarski rastućeg sektora, a nadamo se svi da to ovoj državi nije interes niti cilj. Hvala lijepo.