Dame i gospodo, poštovane kolege i kolegice zastupnici, nazočni članovi Vijeća ministara, ili dužnosnici iz Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, poštovani kolege i kolegice iz medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 9. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na samom početku izrazio bih svoje osobno zadovoljstvo i vjerujem zadovoljstvo svih vas što se, evo nakon jedne vrlo ozbiljne operacije, našem radu i svojim redovnim aktivnostima vratio gospodin Tihić. Na sjednici je nazočno 13 izaslanika. Od toga, pet iz reda bošnjačkog, pet iz reda hrvatskog naroda i četiri iz reda srpskog naroda. Izostanak je opravdala gospođa Majkić. To je 14, ispričavam se. Za 9. sjednicu dostavljen vam je predloženi dnevni red. Dopustite da ga samo ponovim. 1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja; 2. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Doma naroda; 3. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o usuglašavanju teksta Prijedloga okvirnog zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju u Bosni i Hercegovini; 4. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o usuglašavanju teksta Prijedloga zakona o Agenciji za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje; 5. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o usuglašavanju teksta Prijedloga zakona o radijacijskoj i nuklearnoj sigurnosti Bosne i Hercegovine; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika); 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika); 8. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda (Zakon visokog predstavnika); 9. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o upravnom postupku – drugo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 2 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima Bosne i Hercegovine – drugo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 11. Prijedlog zakona o elektronskom pravnom i poslovnom prometu – drugo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH – drugo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 13. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH – prvo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 14. Prijedlog zakona o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i vina – prvo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 15. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH – Zakon broj: 01-02-9-47-1/07 od 12.9.2007 – prvo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima – prvo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu – prvo čitanje, predlagatelj: Vijeće ministara BiH; 18. Izvješće o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u Bosni i Hercegovini za period od 31.1.2007. do 31.7.2007. godine, s Prijedlogom zaključaka; 19. Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH: a) za rješavanje pitanja viška malog i lakog naoružanja i streljiva u BiH; b) za rješavanje problema u radu Granične policije BiH; 20. Potvrđivanje imenovanja Ljerke Marić za ravnateljicu Direkcije za ekonomsko planiranje; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o ekonomskoj i tehnološkoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Grčke; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Islamske Republike Pakistan o suradnji u oblasti obrambene industrije; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju terorizma, Varšava, 16. svibnja 2005. godine; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije Vijeća Europe o borbi protiv trgovine ljudima; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije Vijeća Europe o pranju novca, otkrivanju, privremenom oduzimanju i konfiskaciji dobiti stečene kriminalnim radnjama i o financiranju terorizma, Varšava 16. svibnja 2005. Dakle, ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Pitam želi li netko riječ? Nitko. Ovaj dnevni red je usvojen, budući nema izmjena i dopuna. Prelazimo na točku 1. To je: 3 Ad. 1. Odgovori na zastupnička pitanja i zastupnička pitanja Zastupničkih pitanja, dakle sukladno našem poslovniku, nemam jer je po članku 145. ili 165. našeg poslovnika nužno bilo u pisanom obliku dostaviti to pitanje. Ako baš netko ima, onda ćemo to prihvatiti, ako je to i u pisanom obliku. Prvo ćemo pitati ove zastupnike koji su dobili odgovor. Gospođe Majkić nema, pa ću pitati gospodina Šarabu je li on zadovoljan dobivenim odgovorom? Izvolite, gospodine Šaraba.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, dame i gospodo, ja sam sa odgovorom na poslaničko pitanje, vezano za potpisivanje Ugovora između BiH i Srpske pravoslavne crkve, zadovoljan samo djelimično. Naime, mi smo ovdje imali zaključak da se navedeni ugovor razmatra u ovome domu odmah poslije, na prvoj narednoj sjednici, poslije njegovog parafiranja. Budući da je taj postupak završen u avgustu mjesecu i budući da je prva naša naredna sjednica bila u septembru mjesecu, evo, već tri mjeseca čekamo na parafiranje tog ugovora ovdje u Domu naroda. Dakle, ja smatram da posao nije završen onoga trenutka kada je ugovor poslat Patrijaršiji na potpisivanje. Naprotiv, taj cijeli postupak trebalo je propratiti do kraja i pokušati ispoštovati zaključak koji smo mi usvojili ovdje. Toliko i hvala vam, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Dakle, drugih odgovora nije bilo. Mi i dalje čekamo na čitav niz, na listu odgovora postavljenih u ovom domu od Vijeća ministara. Molim nazočne da prenesu da, evo, po ko zna koji puta vapimo za odgovorima iz Vjeća ministara. Prelazimo na nova zastupnička pitanja. Ima li? Dakle, ja ih nemam u pisanom obliku. Gospodin Šaraba, izvolite, dostavite i nama tekst.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moje ... poslaničko pitanje glasi: - Kada će visoki predstavnik gospodin Miroslav Lajčak izvršiti reviziju odluka o smjenjivanju velikog broja visokih funkcionera koji su smijenili prethodni visoki predstavnici, s obzirom da do sada protiv velikog broja tih lica, odnosno gotovo protiv svih, nisu preduzete nikakve mjere? Obrazloženje: Visoki predstavnici u prethodnom periodu smijenili su sa funkcija preko 150 zvaničnika na raznim nivoima vlasti, a da protiv njih nisu preduzete nikakve mjere, mada u odluci o njihovom smjenjivanju stoji da postoji osnovana sumnja i navedeni konkretni razlozi. Budući da su mnogi od tih razloga koji su navedeni u odlukama izgubili na značaju kao i na 4 činjenici da je od smjenjivanja prošlo više od tri godine i da pojedinci koji su smijenjeni imaju uskraćena osnovna ljudska prava, kao što je pravo na rad i žive pojedini u izuzetno teškim uslovima, ja postavljam ovo pitanje, s obzirom da je visoki predstavnik nedavno, prilikom svog boravka u Trebinju, najavio takvu mogućnost. Hvala vam, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepa. Dakle, ovo je pitanje sukladno Poslovniku postavljeno izravno visokom predstavniku. Ima li još pitanja? Molim vas da u pisanom obliku to dostavite Tajništvu, gospodine Šaraba. Ima li još pitanja? Zaključujem ovu točku dnevnog reda i prelazimo na točku 2.. To je: Ad. 2. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Doma naroda Ja otvaram raspravu o Zapisniku. Tko želi riječ? Zaključujem raspravu i stavljam na usvajanje Zapisnik 8. sjednice Doma naroda. Tko je „za“? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Zapisnik 8. sjednice Doma naroda. Prelazimo na točku 3. Ad. 3. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o usuglašavanju teksta Prijedloga okvirnog zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju u Bosni i Hercegovini
Nije rasprava. Vjerovatno se potkrala greška, pa u tekstu na hrvatskom jeziku piše ne osam nego devet, ali je osam amandmana. Pa, eto da se to samo citira kao, mislim, u srpskom jeziku, ne znam kako, tamo sam intervenisao, mislim da je osam, u tekstu. 6
Hvala vam lijepa. Mi smo dobili od Tajništva ispravku toga, ja zbog toga nisam smatrao nužnim da vas o tome obavještavam. Moguće da ta ispravka do vas nije stigla, ali mi smo je apsolvirali na klubu, vjerujem i vi u vašim klubovima. Ima li još netko nešto reći vezano za ovo izvješće. Ako ne, stavljam na izjašnjavanje Izvješće koje ste dobili od Zajedničkog povjerenstva. Tko je “za”? Ima li netko “protiv”? “Protiv” jedan, “za” 13. Konstatiram da je sa usvajanjem ovoga izvješća ovaj zakon usvojen u identičnom tekstu u oba doma Parlamentarne skupštine i može ići na objavu. Točka 6. je: Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama zakona o kaznenom postupku u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. našega poslovnika (riječ je o Zakonu visokoga predstavnika) Dom odlučuje o Zahtjevu za razmatranje zakona prema ovom članku nakon rasprave. I, ja otvaram raspravu o ovom prijedlogu za ovakav zahtjev proceduralni od strane Vijeća ministara. Tko želi riječ? Mi znamo da je ovo rasprava i usvajanje bez amandmana. Amandmani se ne ulažu. Dakle, nakon rasprave, ako se izjasnimo o proceduri, glasovat ćemo o prihvaćanju, prihvaćanju ovoga zakona. Tko želi riječ, pitam još? Nitko. Zaključujem raspravu, stavljam na izjašnjavanje dakle proceduru. Da, dakle, mi se sad izjašnjavamo o tome: Da li ćemo razmatrati ovaj zakon po članku 122. bez rasprave o amandmanima. Tko je „za“? „Za“ je devet, „za“ je 10. Tko je „protiv“? „Protiv“ tri. „Suzdržan“? Jedan. Namamo entitetsku većinu. Poslovnik nam nalaže da se probamo dogovoriti u Kolegiju. Nemamo konsenzus u Kolegiju. Bit će nužno, dakle, staviti ponovno na glasovanje ... ovaj prijedlog i proći će procedura, ukoliko ne bude dvije trećine ili više od dvije trećine glasova iz jednog entiteta. Ja, dakle, glasuju samo oni koji su “protiv”. 7 Tko je “protiv” ovog zahtjeva za ovu proceduru po članku 122.? “Suzdržan”? Tri. Nije dvije trećine. Proceduru smo dobili i glasovat ćemo sada o ovom zakonu. Tri, tri je? Je li tri dvije trećine? Molim vas, dakle, treba četiri glasa da bi to bilo, da bi to; dobili smo proceduru. Sad se izjašnjavamo, dakle, izjasnili smo se o proceduri, imamo odluku za proceduru po članku 122. Molim da se sada izjasnimo o ovom zakonu. Tko je „za“ ovaj zakon? To je 10 glasova „za“. Tko je „protiv“? „Protiv“ četiri. Dakle, imamo dvije trećine iz jednog entiteta „protiv“ i ovaj zakon nije prošao. Ima li primjedbi na ovu konstataciju da ovaj zakon nije prošao, tajniče? Dakle, nažalost, nije prošao. Prelazimo na točku 7. Ad. 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vjeću BiH također po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika (ovo je također Zakon visokoga predstavnika)
Pa evo ovako, pošto smo, pošto je bio prijedlog da se ovi prethodni zakoni razmatraju po hitnoj proceduri u članu 122. stoji: Kada se o ovom zahtjevu obavi rasprava, glasa se. Ako se usvoji, Dom nastavlja raspravu i glasa o prijedlogu zakona. Međutim: Ako se ne prihvati zahtjev predlagača za razmatranje prijedloga zakona po hitnom postupku, to je stav (4), Dom 9 odlučuje da li će zakon razmatrati po članu 121. Znači, da li se zakon razmatra po skraćenom postupku ili u redovnoj proceduri? Mi smo propustili o tome da donesemo odluku, za sva ova tri zakona. Znači, da li ćemo ih razmatrati po skraćenom postupku ili idu u redovnu proceduru, pa potrebno je da se ... o tome izjasnimo.
Hvala vam lijepa. Ako mogu dati, ako mogu dati jedno pojašnjenje: nisam, nismo mi zanemarili tu odredbu. Ta odredba je nesuvisla u primjeni zakona koje ne možemo mijenjati. Dakle zbog toga smo završili postupak, jer zakoni Visokog predstavnika se moraju prihvatiti u identičnom tekstu bez ikakvih promjena, a skraćena procedura podrazumijeva raspravu o načelima, pa onda raspravu o amandmanima, ulaganje amandmana itd. Dakle, to bi bilo gubljenje vremena, ovo je greška u Poslovniku, ja sam, uočeći tu pogrešku u Poslovniku, jednostavno pribjegao, dakle, skraćenju, primjeni samo 122., da i konačnoj odluci Doma, oko toga da ne gubimo na vremenu, jer ćemo doći u potpuno identičnu situaciju. Ja sam vas, to je sasvim ispravno pravno gledanje ... na odredbe Poslovnika, ali je pravno neutemeljeno očekivati bilo što drugo od onoga što je Dom već odlučio. Ako smatrate da je time prekršen po posljedice ove odluke u konačnosti, ... ja ću vratiti na glasovanje sva tri ova zakona. Izvolite, gospođo Čolo, molim.
Vi ste u pravu, ali mislim to se mora konstatirati da ovi zakoni više ne idu u proceduru, ni po skraćenom ni po redovnom postupku, jer su odbijeni na osnovu prijedloga Vijeća ministara po hitnom postupku, jer je to jedini mogući način donošenja ovih zakona. Mislim, to se mora konstatirati da znamo da ih više nema u proceduri.
Hvala vam lijepa. Ja sam i konstatirao da zakon nije prošao u prvom, u drugom i u trećem slučaju. Dakle, znajući za ovo da je ovo jedna nedorečena odredba, da je ovo odredba neprovodiva, ona je mrtva kad su u pitanju ... nametnuti zakoni od strane Visokog predstavnika. Ako je to pitanje, je li isto pitanje o istoj stvari. Mislim da smo apsolvirali ovo i da idemo dalje, ako se slažete. Dakle, konstatirali smo da smo ipak odradili ... racionalno i da smo uočili pravodobno da je ova falš ova norma u Poslovniku. Mi smo sad apsolvirali i točku 8. i evo prešli smo na točku 9. i sad bismo trebali dakle obaviti drugo čitanje o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o upravnom postupku. Mi danas vodimo raspravu o amandmanima i glasujemo. Međutim, amandmana nije bilo, ja vas moram o tome izvijestiti. Vi ste dobili Izvješće mjerodavnog povjerenstva i ja otvaram raspravu, unatoč tomu što nije bilo amandmana. 10 Ako želi netko nešto oko ovoga, izvolite! Tko želi riječ? Zaključujem raspravu, stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o upravnom postupku u drugom čitanju. Tko je „za“ ovaj zakon? Tko je „protiv“ ovog zakona? Svi smo, jednoglasno je ovaj zakon prihvaćen, ispričavam se. Prelazimo na točku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima Bosne i Hercegovine, to je također drugo čitanje Također bi vodili raspravu o amandmanima ... da ih ima, njih nema. Zastupnički dom je prihvatio ... ovaj zakon u identičnom tekstu i usvojio jedan, jedan amandman. Mi smo na Povjerenstvu imali jedan amandman koji je prihvaćen u identičnom obliku. Dakle, novih amandmana nije bilo. Ja otvaram raspravu. Želi li netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje i ovaj prijedlog zakona kojega je prihvatio i Zastupnički dom. Tko je „za“? „Protiv“ nema nitko. Dakle, prihvatili smo i ovaj zakon jednoglasno pod brojem 10. Pod 11. je: Ad. 11. Prijedlog zakona o elektronskom pravnom i poslovnom prometu, to je također zakon u drugom čitanju, predlagatelj je Vijeće ministara
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, želim samo dakle istaći jedno zapažanje: da je od Vijeća ministara pomalo bilo neozbiljno, trebali su nam ovaj posao malo drugačije uraditi. Naime, o čemu se radi. Dakle, u ovoj tačci dnevnog reda imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH i to je drugo čitanje. Radi se o zakonu ne složenom kojim se jedan odsjek iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa premiješta u Ministarstvo finansija i trezora. Dakle, jedna organizaciona jedinica iz jednog ministarstva se organizaciono postavlja u drugo ministarstvo. Ovaj zakon je Vijeće ministara utvrdilo 5.7. a obradilo 16.7. i 17.7. je došlo u proceduru u Parlamentarnu skupštinu. Znamo da u augustu nije bilo rada Parlamenta, a onda nam Vijeće ministara 12.9., dakle 30.8. na 20. sjednici, ali ga obrađuje 12.9. i prosljeđuje u Parlament i isto tako Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, tako da u novom zakonu isto koji nije obiman se Granična policija, Državna policija za istrage i zaštitu i Služba za poslove sa strancima, smiještaju u sastav Ministarstva sigurnosti kao upravne organizacije. I u suštini, ništa nije sporno, ali tehnički nije uredu da u kratkom vremenskom periodu imamo dva zakona, je li! Ovo je sve moglo biti obrađeno jednim zakonom, jer ćemo imati po tehnologiji rada sa zakonima, usvojen sad, ako Bog da, ovaj zakon, pa će on morati biti objavljen, a onda, u vrlo kratkom vremenu, ćemo imati ponovo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave i mislim da to nije tehnički trebalo: da sljedeći put obrate pažnju na takve stvari, da ih zajedno obrađuju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, gospodine Rančiću. Mislim da ste potpuno u pravu i vaše primjedbe mislim da su apsolvirali gospoda iz Vijeća ministara i pazit ćemo u budućnosti na te stvari. Evo, dobio sam kimoglav da će paziti. Hvala lijepa. 12 Još samo jedna informacija. Zastupnički dom je prihvatio dakle ovaj zakon u identičnom tekstu. Ne zatvaram raspravu. Pitam: želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Ne želi više nitko. Prilazimo izjašnjavanju. Molim vas da se izjasnimo o prijedlogu ovoga zakona. Tko je “za”? Tko je “protiv”? “Suzdržan”? Jednoglasno smo prihvatili ovaj prijedlog zakona. 13. je: Ad.13. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH – prvo čitanje Dobili ste prijedlog Povjerenstva. Povjerenstvo je dakle raspravljalo o neophodnosti donošenja ovog zakona i o načelima. Prihvatilo je načela ovog zakona. Zastupnički dom je usvojio također ovaj zakon u prvom čitanju. Ja otvaram raspravu. Tko želi riječ? Stvari su vrlo jasne, izmjene nisu velike. Ne želi nitko riječ. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje ovaj zakon u prvom čitanju. Tko je „za“? Ima li netko „protiv“? Svi smo „za“. Dakle, jednoglasno je ovaj zakon prihvaćen u prvom čitanju. Pod 14. je: Ad. 14. Prijedlog zakona o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i vina – prvo čitanje
Dobro. Mi smo u komisiji razmatrali ovaj prijedlog zakona. Riječ je o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima. S obzirom na materiju, ona je ekstra zanimljiva, međutim nije bilo nikakvih primjedbi na ponuđeni prijedlog izmjena i dopuna, s obzirom na prikupljena mišljenja u svezi sa ovim zakonom od ovlašćenih predstavnika svih policijskih agencija, od međunarodnih agencija koje nadziru rad nad ovim sektorom. Dalje, dobili smo Mišljenje Direkcije za evropske integracije o potpunoj usuglašenosti prijedloga ovoga zakona sa zakonodavstvom EU i to su bili doboljni razlozi da prihvatimo načela u prijedlogu ovih izmjena i dopuna zakona i da ponuđeni tekst u cjelini proslijedimo Parlamentu. Toliko oko ovoga zakona.
Hvala lijepa, gospodine Zrno. Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Gospodin Rančić, izvolite. 14
Gospodine predsjedavajući, dakle, radi se o zakonu koji razmatramo u prvom čitanju i podržat ćemo mi principe ovog zakona. Ono šta bih volio razjasniti sa resornim ministarstvom, sa predstavnikom, ako je tu, resornog ministarstva, to je pitanje ocjenjivanja rada, probnog rada policijskih službenika koji su u činu policajca ili mlađeg inspektora na probnom radu u ovom ministarstu. Dakle, volio bih da se izjasne da li postoji i kakva je metodologija i principi ocjenjivanja sadašnjeg unutar ovih agencija i da li je neophodno i potrebno – a u vezi sa članom 7. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama ovog zakona kojim se član 63. mijenja i uvodi probni rad – da li je neophodno propisati neku novu metodologiju ili neki novi pravilnik kojim će se vršiti ocjena policajaca i mlađih inspektora koji se nalaze na probnom radu? To je propisano u članu 63., u novom članu 63., odnosno u članu 7. ovog zakona i ne bih volio da, kada usvojimo zakon, ostanu nedoumice i te nove kolege ostavimo na slobodu ocjenjivanja ovih njihovih neposrednih pretpostavljenih koji će vršiti ocjenu uspješnosti njihovog rada, jer od toga ovisi hoće li oni proći i zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme, dakle za stalno, ili će im se desiti prekid radnog odnosa nakon loše ocjene njihovog probnog rada. Bilo bi, dakle, dobro da razjasnimo ovo pitanje. Ako nije jasno, da se u amandmanskoj fazi propiše da će ministar, ... je li, donijeti metodologiju, ili pravilnik na osnovu koga će se objektivno ili što je moguće objektivnije vršiti ocjena probnog rada policijskih službenika. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Čuli smo konkretno pitanje. Gospodin Šaraba, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, predlažem da Dom naroda danas usvoji i jedan zaključak, a to je: da se obavezuje Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, azil i etiku da se izjasni o navedenom zakonu. Zašto smatram neophodno da se o ovome zakonu izjasni navedena komisija, budući da je u članu 33. tačka b) definisano da će se lični podaci prikupljati i koristiti, pa utvrđeni slučajevi u kojima će se lični podaci koristiti u nekim narednim fazama, smatram da je neophodno da se o ovome zakonu izjasni i navedena komisija, budući da će korištenje tih podataka biti u nekim narednim fazama, što smatram da je neophodno, budući da ova komisija se bavi tim slučajevima. Toliko i hvala.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Želi li još netko riječ? Dakle, imamo ovdje dva prijedloga. Ustvari, jedno pitanje, jedan prijedlog. Pitanje je: da nam netko od ovlaštenika iz resornog Ministarstva sigurnosti, ne znam da li ima ovdje netko nazočan, da odgovor uvaženom kolegi Rančiću u odnosu na njegovo pitanje oko ocjene probnog rada policijskih službenika. Izvolite, imate riječ, gospodo iz Ministarstva sigurnosti. 15
Poštovani predsjedavajući, uvaženi zastupnici, moje ime je Munib Isaković i dolazim ispred Ministarstva sigurnosti. Učestvovao sam u radu Komisije za izradu izmjena i dopuna Zakona o policijskim službenicima BiH. Što se tiče primjedbe gospodina, uvaženog gospodina Rančića, ja mogu da kažem da ćemo mi ovo sagledati ... vašu ovu primjedbu, ali mogu da kažem da se iz iskustva koje je meni poznato: da se vrši objektivno ocjenjivanje svih kadeta prilikom konačnog ocjenjivanja po završenoj obuci. Dakle, veoma kratko sam rekao o čemu je pitanje i ovo će biti proslijeđeno nadležnim institucijama. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Isakoviću. Dakle, vi bili i ne bili zadovoljni odgovorom, imat ćete priliku intervenirati na taj zakon u drugom čitanju, u amandmanskoj fazi. Ovo što je postavio kao problem gospodin Šaraba da se ovaj zakon razmatra i u Zajedničkom povjerenstvu za ljudska prava, azil i etiku itd., ono što sve imamo u tom dugom nazivu i ima smisla. Ali, svakako, mi imamo strogo regulirano pitanje korištenja službenih evidencija i svih podataka, imamo zakon koji to regulira i ne znam da li bi bilo svrsishodno vraćati to na Zajedničko povjerenstvo. Ja otvaram raspravu, dakle uz ovu pripomenu, u odnosu na pitanje koje je postavio gospodin Šaraba. Izvolite, gospodine. Dr. Ivanić.
Samo kratko. Ja mislim da ne smeta da ta komisija ima svoju ocjenu. Da li je sve u skladu sa njenim aspektom djelovanja. Ne mislim da može smetati.
Hvala lijepa. Evo, čuli smo i ovaj sud. Gospodine Zrno, izvolite.
.....do druge sjednice i drugog čitanja ovog zakona. Mislim da je na to i Mladen mislio.
...da se pribavi mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava do drugog čitanja, ali da se to mišljenje dostavi dakle mjerodavnom povjerenstvu koje će raspravljati o amandmanima, koje ćete eventualno uložiti na ovaj zakon. Gospodine Šaraba, evo čuli ste, gospodine. Ne zatvaram raspravu, pitam i druge zastupnike imaju li svoj sud o ovome. Dakle, čuli ste ovo što je rekao gospodin Ivanić, čuli ste 16 ovo što je rekao gospodin Zrno, da dakle jedno pitanje podrazumijeva da se to pošalje. Dakle, ne smeta da se čuje njihovo mišljenje. Drugo je konkretno: da se do drugog čitanja dakle dobije stajalište Zajedničke komisije za ljudska prava. Je li vama to prihvatljivo? Ako je prihvatljivo, ja pitam još nekog, pitam, dobit će mišljenje. Dakle, mišljenje može biti pozitivno, može zadovoljiti zastupnika, može ne zadovoljiti, oni će dati svoj sud. Mišljenje Komisije za ljudska prava, može i doći, može i ne doći, može biti pozitivno, može biti negativno, a ono je neobvezujuće. Ja predlažem da se mi izjasnimo o ovom zakonu u prvom čitanju i da obavijestimo, dakle, da pošaljemo, da pošaljemo uz ovakav zaključak Zajedničkom povjerenstvu za ljudska prava i ovaj zakon: da se očituje i dostavi mišljenje relevantnom povjerenstvu, a to je Ustavno- pravno povjerenstvo našega doma. Tko je za to da prihvatimo ovaj zakon u prvom čitanju u odnosu na ovaj zaključak? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili uz ovaj zaključak da se ovaj prijedlog zakona pošalje Zajedničkom povjerenstvu za ljudska prava i upozori da zamoli da nam da mišljenje Ustavnopravno povjerenstvo koje je mjerodavno za ovaj zakon ... u što kraćem roku da to ima, prije nego što se raspravlja u amandmanskoj fazi. Prelazimo na točku 17. To je: Ad. 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu – prvo čitanje Dobili ste Izvješće Povjerenstva koje je prihvatilo načela ovoga zakona. Istodobno vas moram izvijestiti da je Zastupnički dom prihvatio ovaj zakon u prvom čitanju. Ja otvaram raspravu i pitam tko želi riječ? Gospodin Zrno.
Ja ću ispred ove komisije, možda čak i osobno, upozoriti na neke stvari kada je riječ o ovome zakonu. Mi jesmo prihvatili načela ali smo pretpostavili da će ovaj zakon izazvati, vjerojatno, priličnu raspravu u Parlamentu, zbog toga što ove dopune i izmjene zakona zadiru u prilično bitna pitanja dosadašnje zakonske regulative: funkcioniranja Agencije ili SIPA-e, skaćeno rečeno. Ukazat ću na nekoliko elemenata, neću sud iznositi, ali ću samo ukazati na nekoliko bitnih elemenata koji mijenjaju ... suštinu postojećeg Zakona o Državnoj agenciji. Prvo je, prvi problem je specifičnost poslova koje obavljaju određeni državni službenici u SIPA-i i njihovog izjednačavanja s poslovima koje obavljaju policijski službenici. To nije predviđeno postojećim zakonom. To nije predviđeno postojećim Zakonom o državnoj službi, niti Zakonom o SIPA-i. Riječ je uglavnom o izjednačavanju na planu materijalnog davanja, pitanje je logično, tko i na koji način može odlučivati o ovome problemu. Mi smo ovim dirnuli u jednu dosta osjetljivu 17 stvar koja može izazvati lančanu reakciju svih ostalih sličnih agencija i sigurnosnog sektora, tako da je ovo jedno od ključnih pitanja koje će se postaviti u razmatranju, naravno u drugom čitanju pri razmatranju ovoga zakona. Dalje, drugi problem, ovdje se predlaže da se ubuduće javni natječaj za prijem državnih službenika provodi da javni natječaj provodi SIPA-a, umjesto Agencije za državne službenike BiH. Time se svakako skraćuje rok, skraćuju se procedure, ali Zakon o državnim službenicima podrazumijeva postojeću proceduru. Treće pitanje, koje se odnosi na usklađivanje odredaba vezanih uz imenovanje ravnatelja i zamjenika. Mi znam da imenovanje ravnatelja i njegovih zamjenika vrši Vijeće ministara po prijedlogu izmjena i dopuna o policijskim službenicima. Od sada bi Vijeće ministara imenovalo samo ravnatelja SIPA-e a ravnatelj SIPA-e bi ubuduće raspoređivao pomoćnike na određene poslove, konkretno na ravnatelje Kriminalističko-istražnog odjela umjesto znači Vijeća ministara. I četvrto pitanje, pitanje tzv. specijalne kase. Znači, interna kasa koja će biti korištena, ja ne znam koliko su u zakonu predviđeni, jesu predviđeni, ali koliko su predviđeni efikasni mehanizmi za praćenje, odnosno korištenje, te tzv. specijalne kase. Toliko, uz prihvaćena načela ovog prijedloga izmjena i dopuna ovoga zakona.
Hvala lijepa, gospodine Zrno. Evo, čuli smo stajališta Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Gospodin Rančić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dakle, uz podržavanje svega što je naveo predsjednik Komisije za odbranu i sigurnost, o navedenim stvarima želim, dakle, samo još par rečenica. Dakle, niti ja lično, niti Komisija za odbranu i sigurnost, ne sporimo povećanje plate bilo kom policijskom službeniku ili nekom od visokih službenika na tom određenom položaju, ali je suština da se sredstva, bilo da se radi o platama za policijske službenike ili sredstva namijenja za posebnu namjenu, za posebnu kasu, moraju kontrolisati i to na više načina, i od Ureda za reviziju i od strane nadležnog radnog tijela, od strane ovog parlamenta, a, svakako, i od interne kontrole. Ne možda u nadležnosti ove sada postojeće, je li, interne kontrole, možda bi bilo neophodno jedan poseban organ ili poseban tim oformiti, institucionalizirati, koji bi vršio kontrolu utroška ovih sredstava za posebnu namjenu. Naravno, neko će kazati da u članu 4. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona kaže da sredstva iz programa posebne namjene koja služe za podmirenje posebnih potreba, a naročito za prikupljanje kriminalističko-obavještajnih podataka i informacija, mogu se koristiti u skladu sa propisima koji uređuju javne rashode i posebnim propisima koje donosi direktor. Neko će kazati, evo, u skladu sa propisima koji, je li, regulišu javne rashode, ali ima ova stvar da neki određeni pravilnik ili akt donosi direktor. A šta to znači? Da može tim aktom proglasiti ova sredstva, način upotrebe, korištenja, kontrole itd. pod određenom vrstom i stepenom tajnosti, 18 pa zatvoriti mogućnost kontrole od strane eksterne revizija ili, ne znam ni ja, nadležne komisije Parlamenta itd. Zato predlažem da se ovo pitanje mora institucionalno riješiti kako će se kontrolisati utrošak tih sredstava. Kada je riječ o povećanju plata, jedini, nemam obrazloženja, dakle ne sporimo mi, ali samo se kaže: neki poslovi su specifični. Pa zar ti poslovi nisu bili specifični i prije godinu i dvije i tri godine, kada je donošen zakon. Svi su ti poslovi specifični. Ne sporimo mi tu potrebu i mogućnost da se to uradi u ovoj agenciji, ali samo uz malo više obrazloženja i nadležnoj komisiji i Parlamentu. Kada je u pitanju imenovanje ova dva važna saradnika, direktora i njegovog zamjenika, radi se o pomoćnicima za Kriminalističko-istražno odjeljenje i pomoćniku direktora Odjeljenja za unutrašnju kontrolu. Prva stvar je šta je veoma loše normirano u ovom zakonu, i to u članu 5. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, kojim se kaže da se u članu 9. stavu (3) iza riječi pomoćnik direktora brišu se riječi: osim pomoćnika direktora za Kriminalističko-istražno odjeljenje i pomoćnika direktora za Odjeljenje za unutrašnju kontrolu koje ... po postojećem propisu imenuje, je li, Vijeće ministara. Dakle, evo ovde to kaže da se briše ta nadležnost. A onda, u prelaznim odredbama, na jedan pomalo čudan način, se ova stvar još dodatno pojašnjava, pa ću vam pročitati. To je član 12. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, koji kaže da se iza člana 26. dodaje novi član 26. a) koji glasi: Mandat osobe koja na dan stupanja na snagu ovog zakona obavlja funkciju pomoćnika direktora Kriminalističko-istražnog odjela ne može biti obnavljan i ne može trajati duže od perioda koji je propisan u stavu (3) člana 7. Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, „Službeni glasnik“ itd. Trajanje tog mandata će se računati od dana kada je pomoćnik direktora prvobitno preuzeo tu dužnost. Normiranje na ovakav način znači i može se razjasniti da nešto tamo nije uredu sa ovim pomoćnikom za Kriminalističko-istražni odjel, kao i sa pomoćnikom za ovu internu kontrolu i njima se eto više nešto zabranjuje da oni baš ... profesionalno obavljaju te dužnosti. Meni tako proizilazi iz tumačenja ovog novog člana 26. a). Dodatni argumenti, kada je u pitanju unutrašnja kontrola kao vrlo važan segment ove institucije. Logična stvar bi bila da je u toj unutrašnjoj kontroli podložno sve unutar Agencije. Pa, dakle, i personalno i funkcionalno, u smislu poslovanja. Ako je to tako, a trebalo bi da bude tako, onda nije logična stvar da direktor imenuje svog pomoćnika za unutrašnju kontrolu koji bi trebao da kontroliše i direktora i sav ostali personal i sve procese unutar te institucije. Ja bih bio zagovornik, jer ne vidim razloga zašto, zašto se ova dva čovjeka, zašto im se brani da obavljaju ovu dužnost, dakle, nije dovoljno ovo samo u članu, prethodnom članu ... ovog zakona kojim se kaže da to više nije u nadležnosti Vijeća ministara nego se baš njima dvojici zabranjuje. Nije logično da ovo rješenje u ovom zakonu zadržimo i ja bih volio da ostane postojeće rješenje, a to je da se ova dva pomoćnika imenuju od strane Vijeća ministara, jer ne vidim ništa u obrazloženju ovog zakona. I takođe bih volio možda zaključak ili možda, kroz moju diskusiju, da u znak prihvatanja ovih diskusija, evo od strane Doma naroda, bilo bi dobro da Vijeće ministara ide sa amandmanima na ovaj zakon, u duhu naših današnjih rasprava i naše Komisije za obranu i sigurnost, a evo i od kolega poslanika. Hvala lijepo. 19
Gospođa Čolo, izvolite. Zahvaljujem, gospodine Rančiću.
Molim vas, predsjedavajući, ja bih kratko. Gospodin Rančić je rekao da ne vidi ništa u obrazloženju vezano za ovu odredbu koja je veoma delikatna a tiče se mandata ove dvojice pomoćnika direktora u prelaznim odredbama. Ja ne znam da li ovdje iko ima ispred Minstarstva sigurnosti, ali ovdje oficijelni predlagač ovog zakona je Vijeće ministara. Obrazloženje mora sadržati obrazloženje predloženih pravnih rješenja. Kada je u pitanju član 12. tog obrazloženja, ovdje nema. Ovdje nema zašto se predlaže ovakva jedna odredba koja je veoma delikatna i to obrazloženje bi pomoglo nama poslanicima da znamo zbog čega je Vijeće ministara to predložilo. Jer, po Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa, to je obaveza predlagača zakona da obrazloži svako predloženo rješenje. Ovdje je to očigledno izostavljeno i ne znam zašto je izostavljeno, a pomoglo bi mi kao delegatu da se opredijelim da li je ovakvo rješenje ispravno i da li ga treba prihvatiti. Ovako samo prešutiti nešto što je veoma delikatno i što je važno, mislim da je jako važno u ovom zakonu i neprihvatljivo. I ja, ukoliko je gospodin koji je bio ispred Ministarstva sigurnosti izvjestilac po prethodnom zakonu, tražim od njega obrazloženje – zašto su to izostavili, ukoliko je on ovlašten danas da nas izvještava i o ovom zakonu.
Hvala lijepa. Čuli smo i ovo mišljenje. Ne mislim da se treba očitovati ovdje ovlašteni predstavnik Vijeća ministara. Ja ne zatvaram raspravu. Samo malo, ne zatvaram raspravu ali smo čuli uglavnom primjedbe koje se odnose na pojedinosti u prijedlogu izmjena i dopuna. Dakle, nije riječ o suprotstavljanju, dakle, načelima na kojima se temelji prijedlog izmjene i dopune, ispričavam se, samo da završim. Dakle, uglavnom su primjedbe na konkretna rješenja koja su ponuđena u izmjenama i dopunama. I ovo što je rekao gospodin Rančić da se eventualno zatraži od Vijeća ministara da ono uloži amandmane, traži se dakle da Vijeće ministara uloži amandmane na prijedlog izmjena i dopuna koje je samo dostavilo Parlamentu. Dakle, mislim da i to ... možemo isključiti i možemo prevladati na način što ćemo nakon prvog čitanja, nećemo se izjašnjavati u drugom čitanju, s obzirom na brojne primjedbe, nego da mjerodavna povjerenstva, mjerodavne komisije, dakle, u toj komisijskoj fazi ozbiljno razmotre. Nama je mogućnost pružena ne djelovati samo na prijedlog izmjena i dopuna koje smo dobili, nego djelovati na osnovni tekst, znate. Nas ne priječi ništa da djelujemo i na osnovni tekst a vi ste potpuno u pravu, gospođa Čolo, nema, ima na članak 11., ali na članak 12., o kojem ste vi govorili, nema obrazloženja. Vi tražite ponovno riječ, izvolite.
Molim vas, ukoliko danas usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju, slijedi amandmanska faza. Znači da bih mogla reagovati, ja moram znati šta je predlagač htio sa ovim članom i ne znam šta je njega rukovodilo, jer to je ono što je bitno za ciljno tumačenje ove odredbe. Znači, 20 šta je predlagač, onaj ko je pripremao ovaj zakon, htio i šta ga je rukovodilo da propiše ovakvu odredbu. Ja to ne mogu, ukoliko ne znam.
Da, da, vi ste u pravu i ja mislim da bi bilo dobro ako se to prihvati. Dakle, vi predlažete zaključak da se od Vijeća ministara zatraži obrazloženje za prijedlog izmjena i dopuna članka 12., dodatno da to dobijemo do komisijske faze, odnosno do faze rasprave u povjerenstvima. Mislim da je to sasvim racionalno. Je li vi imate potrebu i sada nešto reći? Kolegica želi u pisanom obliku. Dakle, neće je to zadovoljiti. Dakle, ja predlažem, ako više nitko se ne javlja za riječ, da prihvatimo ovaj zaključak, da predlagatelj, u ovom slučaju Vijeće ministara, da pisano obrazloženje pravnih zahvata u članku 12. zbog čega je pribjegao tom rješenje dok ne započne, a to je odmah, dok ne započne, dakle, komisijska faza rasprave o pojedinostima o prijedlogu izmjena i dopuna ovoga zakona i istodobno, dakle kako je rasprava iscrpljena uz ovaj zaključak da prihvatimo ovaj zakon u prvom čitanju. Tko je „za“? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili u paketu prijedlog ovog zaključka i ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala lijepa. Izvolite, gospodine.
Dakle, evo ja vas molim da se podrazumijeva i vezano za našu diskusiju i gospodina Zrne kao predsjedavajućeg naše komisije, a i ovim dvjema koje sam ja iznio: molio bih da Vijeće ministara, resorno ministarstvo, dostavi odgovore. Pa, recimo, po pitanju ovih internih i eksternih kontrola utroška ovih sredstava koja su predviđena ovim zakonom. Jer, ovako nam to ostaje otvoreno. Kaže se u ovom zakonu: po postojećim propisima. Tačno. Imamo reviziju. Međutim, ako tim pravilnikom koji direktor treba da donese, to se proglasi određenom vrstom i stepenom tajnosti, i, ti ljudi, eksterna revizija, ne mogu, naravno, je li, dobiti ovlaštenja da to kontrolišu, onda to ostaje zatvoreno unutar firme bez parlamentarnog nadzora i kontrole. Hvala.
Ja sam potpuno razumio vašu primjedbu da se utrošena sredstva za posebne namjene mogu podvesti pod tajnost i da se praktično ne podvode pod pregled revizije, dakle, kao i sve druge utrošene stavke bilo kojeg korisnika proračuna i bilo koje institucije u BiH. Ali se to amandmanski može popraviti, dakle. To mislim da nije, ako vas zadovoljava jedno njihovo tumačenje. Molim, ja nemam ništa protiv, donijet ćemo i takav zaključak. Ali je to daleko kvalitetnije amandmanski popraviti ... prije drugog čitanja ovdje. Ako se slažete? Hvala lijepa. 21 Dakle, prihvatili smo onaj prvi zaključak i ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je točka 18. Ad. 18. Izvješće o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državaljana u BiH za period od 31.1.2007. do 31.7.2007. godine, s Prijedlogom zaključaka Dakle, vodimo raspravu o Izvješću i o zaključcima. Otvaram raspravu. Gospodin Jović, izvolite. IVO MIRO
: Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Gospodo supredsjedatelji, uvažene kolege izaslanici, ja sam dobio zadaću danas, ovdje pred Domom, iznijeti ono što ste vi ili bliže obrazložiti, ono što ste vi u pisanoj formi dobili. Međutim, poradi važnosti ovog posla, jako držimo važnim da se kaže koja rečenica i ovdje kada ovako važno Izvješće o radu Državnog povjerenstva za reviziju odluka o uvođenju stranih državljana u državljanstvo BiH što je ... ovlašteno Povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine razmatralo. Prvo treba konstatirati da ovo povjerenstvo za rad, za uvođenje stranih državaljana u BiH, reviziju, jeste ... produžen mandat za još izvjesno vrijeme, a to je do ožujka naredne godine. Drugo što je važno reći da ovo povjerenstvo dva puta je u obvezi podnijeti svoja izvješća domovima Parlamentarne skupštine i drugim organima i tijelima koja vode računa o ovoj problematici. Naše povjerenstvo je sa zadovoljstvom konstatiralo da ovo povjerenstvo, Državno povjerenstvo za reviziju odluka, je radilo izuzetno opsežan, osjetljiv i da sav posao ...od čijeg rada ... će mnoge stvari ovisiti u BiH i njenom daljem putu ka europskim integracijama i da je pri tom u svom radu, to povjerenstvo, izuzetno dobro obavlja svoj posao. Drugo što želimo reći jeste da se ono u svom radu nije ogriješilo o Konvenciju o ljudskim pravima i njezinim protokolima Evropske konvencije. Ali što je izuzetno važno: želimo i hoćemo naglasiti da ovo povjerenstvo u svom radu susretalo se sa nizom problema i iz tih problema proizišli su Prijedlog zaključaka koje je naše povjerenstvo usvojilo i predložilo Domu da i on to učini na isti način. Problemi su se odnosili na nepostojanje pisanih dokumenata o ustupanju predmeta o stjecanju državljanstva BiH, nakon isteka mandata prijašnjih povjerenstava. Nepostojanje evidencije diplomatsko-konzularnih predstavništva Ministarstva vanjskih poslova o zahtjevu za dodjelu državljanstva, nepostojanje uredne evidencije u pismohrani Ministarstva civilnih poslova o predmetima ustupljenim od prijašnjih povjerenstava, ... problem zamjene starih članova ... državnog povjerenstva. Sukladno tomu i poradi toga imate ovdje šest zaključaka, da ih ja ne bi navodio, a idu u cilju kvalitetnijeg rada Povjerenstva a, s druge strane, poziv onima koji trebaju da surađuju sa ovim povjerenstvom, koji su po zakonu u obvezi, pozivaju se da to doista žurno i kvalitetno učine. 22
Hvala lijepa, gospodine Joviću. Dr. Ivanić.
Moj je prijedlog da se u zaključku broj 6. doda još: da se ova informacija dostavi nadležnim pravosudnim organima da bi eventualne ocjene onih koji su davali državljanstva nezakonito da procijene da li postoji njihova odgovornost ili ne. Dakle, samo da se dopuni: pored nadležnim ministarstvima i nadležnim pravosudnim organima.
Hvala lijepa. Želi još netko riječ? Gospodin Ljubičić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja želim samo da se pridružim diskusiji i gospodina Jovića, kao člana Komisije koja je raspravljala o ovom izvješću ili ovom izvještaju. Ja želim i ovdje da i predlažem da i ovaj dom se izjasni o radu ove komisije, jer želim da napomenem da smo mi vodili ... jednu osjetljivu i važnu raspravu na ovoj komisiji i, kako gospodin Jović reče: mi već nekoliko puta imamo, i na ovoj sjednici, izvještaje o radu ove komisije. Siguran sam da smo svi svjesni osjetljivosti ovog pitanja za BiH i problematike kojom se ova komisija bavi. Na Komisiji je, ja mislim, i drugi puta konstatovano, kada smo raspravljali nekoliko ovih izvještaja, da je ova komisija izuzetno profesionalno radila svoj posao svaki put, pa i ovaj put, i želim i predlažem da se to prihvati konstatacija i ovdje na ovom domu od članova Doma naroda i da je jedna ...od komisija koja pokazuje time kako treba raditi određena pitanja u ... ovoj državi. Ja sam iznio na Komisiji svoje jedno reagovanje i želim ga i ovdje iznijeti, znači ponoviti. Mislim da smo na takav način reagovali i na ovoj sjednici, takođe, u dijelu zaključaka koji se ponavljaju, a dijelom je to rekao i gospodin Jović. Za mene je nedopustivo i neprihvatljivo da se ponovo, evo u ovom izvještaju, pojavljuje ovdje, gledajte: obavezuju se nadležne institucije i drugi organi u BiH da Državnoj komisiji u što kraćem roku, u skladu sa zakonom, dostave ranije zahtijevanu dokumentaciju koja se odnosi na predmete revizije. Mi smo i u prethodnom izvještaju nešto slično imali, ovakav jedan, jednu od konstatacija i zahtjeva i zaključaka prema nadležnim institucijama u BiH koje ne ispunjavaju i ne izvršavaju svoje obaveze po ovom pitanju i ponovo, jednostavno kao čovjek i kao član Komisije, reagujem .. na ovakvu konstataciju. Za mene je stvarno neprihvatljivo i nedopustivo ... da mi imamo u državi, znači državne organe, institucije i da se odnose prema ovom pitanju na ovakav način. Hvala vam.
Hvala lijepa, gospodine Ljubičiću. Gospodin Tihić. 23
Ja također prihvatam Izvještaj o radu Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana BiH u ovom periodu, kako je to predviđeno sa Prijedlogom zaključaka, s tim što mi Prijedlog zaključka pod 4. nije dovoljno jasan ili možda treba precizirati. Kaže: Predlaže se Ministarstvu civilnih poslova da u roku od 60 dana izvrši uvid u arhivu ministarstva i izdvoji sve predmete, spise osoba koje su porijeklom sa područja van bivše Jugoslavije, kao i osoba sa područja Jugoslavije a kojima je bh. državljanstvo dodijeljeno naturalizacijom. ... ... Iste su predmet revizije, te u navedenom roku izvijeste Državnu komisiju o broju predmeta. Moje pitanje je da li se to, znači, odnosi samo na Ministarstvo civilnih poslova ili i na druga ministarstva koja su postojala u entitetima i kantonima, ... koja su vršili dodjelu državljanstava, znate, ... jer znamo da je to bilo različito regulisano. Ministarstvo civilnih poslova postoji tek nakon Dejtonskoga sporazuma, a državljanstva koja su predmet revizije su i prije Dejtonskoga sporazuma a dodjeljivana su od strane i drugih institucija. Znači, da li se ovdje podrazumijeva revizija i tih državljanstava! To je pod jedan i uopće da li se predviđa proširenje mandata ove komisije. Znači, da li bi sad Komisija bila nadležna da vrši reviziju i tih državljanstava jer malo mi nije do kraja jasno u ovoj tački 4. To je samo eto kao više jedno pitanje pa, spram odgovora, onda eventualno.
Dakle, čuli smo ovo pitanje. Možda bi bilo dobro, dakle, čuti i stajalište ovlaštenika iz Vijeća ministara. Izvolite, samo nam se predstavite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam član Državne komisije za reviziju naturaliziranih državljana. Moje ime je Ermin Pešto. Ovako, odgovorit ću gospodinu Tihiću konkretno na pitanje. Mi smo ... znači, ovo je mandat koji je produžen već drugu godinu ovoj komisiji. Od početka mandata svoj rad smo podijelili na dva dijela. Znači, to je revizija ovih predmeta, odnosno ... državljana koji su naturalizirani, a sa područja su van bivše SFRJ i reviziju predmeta, znači, državljana koji su naturalizirani sa područja bivše SFRJ. Od početka rada Komisije mi, pod navodnicima, da kažem, tragamo za predmetima. Znači, neke institucije u ovoj državi imaju adekvatno ustrojene evidencije, neki su ih vodili na odgovarajući način, a neki to nisu radili. Znači, konkretan odgovor na pitanje gospodina Tihića: ovo se odnosi, znači ovaj zaključak, samo na Ministarstvo civilnih poslova jer smo mi, prije možda jedno par mjeseci, uputili dopis svim ministarstvima i nadležnim institucijama koji su dodjeljivali državljanstva i upozorili ih da ukoliko nam do određenog datuma ne dostave dokumentaciju koju tražimo od njih da ćemo smatrati da su Komisiji predali sve predmete i da praktično u svojim, znači, arhivama nemaju više tih predmeta. Što smo tražili od Ministarstva civilnih poslova tu dokumentaciju? Tražili smo iz razloga što imamo saznanja da u njihovoj arhivi se nalazi, ne znam, sad ne mogu vam napamet reći, određeni broj predmeta koji oni nama nisu dostavili. Ja koliko imam informaciju: ministar civilnih poslova je formirao jednu komisiju koja će izvršiti dole uvid u njihovu arhivu i Komisiji dostaviti predmete na reviziju. Znači, imamo saznanja da se tu nalazi jedan broj 24 predmeta osoba koje su naturalizovane van bivše SFRJ, a isto tako i osoba koje su znači sa područja bivše SFRJ. Što se tiče drugog pitanja, Komisija, vi znate, po zakonu ima mandat da vrši reviziju svih osoba koje su naturalizovane 1., odnosno 6. aprila 1992. do 1. januara 2006. godine. Znači to, ta norma obuhvata sva lica, znači i van bivše SFRJ i sa područja bivše SFRJ. Mi trenutno pripremamo jednu informaciju za Parlamentarnu skupštinu, s obzirom da nam ovaj zakon nameće obavezu da prema Parlamentu, najmanje dva puta godišnje, dostavljamo informacije i u toj informaciji ćemo otprilike reći da smo završili prvi dio ... našeg zadatka, a to je revizija ovih državljana van bivše SFRJ i sad nam slijedi taj posao oko, da kažem, ovih državljana unutar bivše SFRJ. Pošto je to, složit ćete se sa mnom, malo specifično pitanje, znači imamo zakon nam daje taj mandat, mi bi, mi bi kao komisija praktično mogli, nakon isteka našeg mandata, tražiti da se produži mandat, jer imamo zakonsku osnovu ali ipak ćemo zatražiti, vjerovatno od Parlamenta i Vijeća ministara, stav po tom pitanju jer će se raditi vjerovatno o mnogo većem broju predmeta, a dosad smo pregledali 1.300 predmeta van bivše SFRJ a imamo saznanja da sigurno najmanje, eto da kažem, desetak hiljada je predmeta van bivše, unutar bivše SFRJ itd. To će zahtijevati mnogo duži mandat Komisije ako se, znači .... produži rad Komisiji i otprilike u toj informaciji ćemo zatražiti da se Parlament o tome ... očituje. Zakonska obaveza postoji, ali s obzirom da je veliki broj predmeta, ... to će tražiti sugurno naš mnogo duži, duži rad.
Hvala lijepa, gospodine Pešto.
Evo nakon ovog odgovora, ja se slažem da je ipak, bez obzira što ste vi to tražili, da u zaključku unese se da se predlaže Ministarstvu civilnih poslova, ne predlaže nego traži od Ministarstvo civilnih poslova i svih drugih nadležnih organa, koji su dodjeljivali državljanstva u ovom periodu – da dostave svu dokumentaciju. Još jedanput da to bude i zaključak ovoga doma.
Pa slažem se sa vašim prijedlogom s tim što je zakonska obaveza, član 40. tamo, sad ne znam napamet, navodi da su svi organi dužni dostaviti Komisiji informaciju koja ona od njih zahtijeva. Znači, mi smo [[zajednička diskusija]] Mi zaokružujemo taj proces i ovo je završna faza. Ko nam ne dostavi do ovog momenta, mi ćemo smatrati da je kod sebe, da kažem, zadržavao predmete, da nije dostavio Komisiji na reviziju. Hvala. 25
Hvala lijepo, gospodine. Naravno, izvolite, gospođo Čolo.
Jedno pitanje dok gospodin nije otišao. Ja bih se malo osvrnula na ovaj prijedlog zaključka koji je gospodin Ivanić rekao: da se znači u prijedlogu ovih zaključaka uvrsti i zaključak da se ova informacija dostavi Tužilaštvu BiH radi preduzimanja odgovarajućih mjera u skladu sa zakonom.
Precizno: rekao je pravosudnim tijelima.
Je li pravosudnim, e tako, ... protiv odgovornih osoba koje su dodjeljivala ova državljanstva. Mene interesuje, mi smo takav zaključak usvojili kada smo razmatrali vaš prethodni izvještaj koji je bio do 31. januara 2007., od 1. marta 2006. do 31. januara. U tom izvještaju, ukoliko se ne varam, bila su navedena imena osoba koje su učestvovale u dodjeljivanju tih državljanstava. U ovom izvještaju ste to izostavili. Interesuje me zbog čega, i, ukoliko će se ovaj izvještaj dostavljati nadležnim pravosudnim institucijama, mislim da je bolje da ta imena stoje, znači ovlaštena službena osoba koja je učestvovala u donošenju rješenja o dodjeli državljanstva. Hvala.
Hvala lijepa. Konkretan prijedlog.
Pa evo, odgovorit ću vam. Ne vidim nekog razloga ... zašto to nije dostavljeno u Izvještaju, ali ne vidim razloga ni da stoji to u Izvještaju. ... To je sad saradnja, da kažem, Komisije i ovih nadležnih organa, odnosno dostavljanje od strane Komisije podataka prema nadležnim organima, u skladu s tim zaključcima tako da ... ako vi smatrate da to treba dostaviti, ... dostavit ćemo drugi put ali nismo imali neki poseban razlog zašto imena nismo... ponovo u Izvještaju dostavili.
Izvolite, gospođo Čolo.
Mene interesuje zašto ste u prethodnom izvještaju ta imena dali. Znači, koji je to razlog bio, a sada tih imena nema. Je li neko, možda, naknadno intervenirao da ta imena više ne ulaze u izvještaj, jer ovo što sad izvještaj o istom vašem radu u različitom periodu, ali jedan je po jednoj metodologiji, a drugi po drugoj. Interesuje me razlog zašto. 26
Pa vidite, nema razloga da, znači mi nemamo ni pritisaka ni sa kakve strane, u smislu da izostavljamo imena iz ovog izvještaja. Jedini možda razlog može biti taj što su to identična imena kao iz prvog izvještaja. Mi smo zaokružili proceduru ... pregledali smo taj dio predmeta van bivše SFRJ i manje-više to su sve ista imena, znači, osoba koje su u istom mandatu u ovom periodu za koji mi imamo mandat dodjeljivala državljanstva. Prijatno.
Hvala vam lijepo, gospodine Pešto. Sve nam je jasno. Dakle, vi, zastupnice, možete insistirati da se donese zaključak kojim će i ovo izvješće sadržavati institucije i imena u tim institucijama koje su sudjelovala u dodjeli državljanstava. Dakle, to je nešto ... o čem ćemo se mi izjasniti. Nije nužno da zadržavamo zbog toga čovjeka za govornicom. Dakle, mi vodimo dalje raspravu o Izvješću i istodobno završili smo već i dodirnuli dvije točke zaključaka, od ukupno šest koje sadrži ovo izvješće. Vodimo raspravu, dakle, možda da okončamo raspravu o zaključcima koje sadrži ovo izvješće i da se izjasnimo možda o ovom. Da li vi, gospođo Čolo, ostajete pri prijedlogu da se involvira u Izvješće, dakle, ono što je bilo u ranijem izvješću, a to su imena, dakle, odnosno osobe koje su radili, bile odgovorne u institucijama koje su dodjeljivale državljanstvo. Izvolite.
Ja ne insistiram, jer ja to nisam ni tražila, ja sam tražila samo odgovor zašto to u Izvještaju sad je urađeno na drugačiji način od prethodnog izvještaja.
Ako ste zadovoljni odgovorom, onda idemo dalje.
Jesam.
Hvala lijepa. Dakle, mi, mi, ja dosad imam, pažljivo sam pratio raspravu: do sad dvije popravke zaključaka, dakle, koje mogu biti različite u odnosu na ono što će eventualno biti prihvaćeno i u Zastupničkom domu. To na Zastupničkom domu još nije bilo, imamo vremena poslati im popravke tih zaključaka. ... u točki 4. zaključka i točki 6. zaključka. U točki 4. predlaže se, kaže: Ministarstvo civilnih poslova, gospodin Tihić predlaže i svim drugim institucijama koje su dodjeljivale državljanstvo, da u roku itd. dakle, to bi bila dopuna. 27 A gospodin Ivanić je u točki 6. zatražio, kaže: Izvješće u obliku informacije potrebno je dostaviti svim resornim ministarstvima i dodati i mjerodavnim pravosudnim tijelima koja su vodila itd. Dakle, to – jel’ to to? Molim vas, dakle, uz ove dopune ovih, ove dvije točke.
Samo, pardon, mala dopuna. Ovo nadležnim tijelima koja su vodila se odnosi na ministarstva koja su vodila postupak, pa poslije te rečenice dodati i pravosudnim poslije tog, jer ako stavite: pravosudnim koja su vodila, nisu ona vodila, razumijete.
Dodat ćemo iza postupak i iza riječi postupak. [[zajednička diskusija]] ___________(?) Iza BiH. I donosila odluke o dodjeli državljanstava
E, tu i pravosudnim organima.
Iza BiH.
Iza BiH.
Da, O.K. Evo, sad je sve jasno. Ima li još ... prijedloga za neke dopune, neke korekcije ovih zaključaka? Ili je bilo: pao je prijedlog da se pohvali, dakle, na kraju, ... ozbiljnost rada ovoga povjerenstva, što mislim da nije sporno. Drago mi je jer i ja sam član tog povjerenstva. Dakle, stavljam na izjašnjavanje Izvješće u predloženom tekstu i zaključke u korigiranom tekstu točke 4. i točke 6. kako sam predložio. Tko je “za”? Konstatiram da smo jednoglasno u paketu prihvatili Izvješće i ove zaključke korigirane na način, kako smo rekli, u točki 4. i točki 6. Prelazimo na točku 19. To je: 28 Ad. 19. Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH: - za rješavanje pitanja viška malog i lakog naoružanja i municije u BiH i - za rješavanje problema u radu Granične policije Dobili ste Izvješće Povjerenstva. Dat ćemo riječ gospodinu Zrni i istodobno vas izvijestiti da je Zastupnički dom usvojio Prijedlog zaključaka Povjerenstva. Ali, evo da čujemo gospodina Zrnu. Izvolite.
Dobro. Hvala, predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja neću čitati, nema ni smisla, ovaj prijedlog zaključaka. Volio bih da ste i vi svi pročitali i volio bih da ovi zaključci ostanu u jednom ... u tiskovinama u ovoj zemlji iz prostog razloga što konačno moramo prepoznati objektivno, čini mi se, najveći sigurnosni problem u ovoj zemlji, a to je problem viška municije, i, tek nakon toga, ovoga naoružanja. 35 tisuća tona municije u ovoj zemlji zove se nestabilnom municijom, znači municija koja u svakom trenutku može izazvati ono što se, nažalost, desilo u Slovačkoj, a nakon toga se, nažalost, desilo u Paraćinu. Mi to ne možemo spriječiti. To je municija koja je izvan svih postojećih mogućih standarda. Drugo, mi moramo upoznati širu javnost, znači građane ove zemlje, sve ljude u ovoj zemlji – kakva im od toga, odnosno kakva nam od toga prijeti opasnost. I temeljem takvih razgovora sa najodgovornijim osobama iz međunarodne zajednice – UNDP, EUFOR, OSCE, OHR, strani ambasadori – sve sigurnosne službe naše domaće, ministarstva obrane, ministarstva sigurnosti i odgovarajuće službe, temeljem, znači, takvih i tih vođenih razgovora, naročito na Jahorini 2. i 3. na jednoj radionici, 2. i 3.7., mi smo sačinili popis, odnosno sačinili ... ove zaključke. Moramo jednostavno angažirati kompletnu javnost. Evo zašto: činjenica da UNDP i ostali koji rukovode procesom uklanjanja i uništavanja ove opasnosti planiraju, po našim sadašnjim procjenama, kako se taj proces odvija u Doboju i u Vogošći, znači na mjestima gdje se uništava ta municija, taj proces bi mogao trajati skoro 20 godina još. Jel’ ova zemlja sigurna da može trpiti, odnosno biti talac takve sigurnosne opasnosti budućih, odnosno sljedećih 20 godina. Ima izlaza, ima rješenja, garantiramo da imamo kapacitete, apsolutno imamo kapacitete koje treba samo malo uložiti. Ima i novca koji čeka na računima – Engleska donacija – koji se može upotrijebiti samo treba sve ove, ove kojima je, kojima su upućeni prijedlozi ovih zaključaka, angažirati i ubrzati da odrade svoj dio posla. I po našim najgorim procjenama, ovaj proces bi morao biti završen maksimalno za sljedećih pet godina. Znači, zbog toga su, zbog toga je napravljen ovaj prijedlog zaključaka, ne znam, ako netko ima bilo što dodati postojećim zaključcima, ja ga molim da doda. Ali mislim da smo ovdje vodili računa o problemu i o institucijama koje trebaju sudjelovati u brzom rješavanju ovoga problema. Nadam se da ste svi temeljito pročitali ove zaključke. To je kada je riječ o municiji i ovome malom i lakom naoružanju. 29 Što se tiče malog i lakog naoružanja, tu proces ovaj malo brže ide i logičnije ide: tu imamo Jelšingrad, imamo ove topionice, odnosno željezare i taj problem se lakše, ali on i ne predstavlja takvu neposrednu opasnost kao što je predstavlja, predstavljaju ogromne količine te nesigurne municije. Drugi prijedlog zaključaka odnosio se na rješavanje problema u Graničnoj policiji. Granična policija, znamo, neću pričati priču o tomu što je. Ja vjerujem da su kolege koje su prije nas dva dana bili i u Njemačkoj smo dobili pohvale izrikom u Ministarstvu sigurnosti koje financijski i obukom pratimo proces uspostavljanja najprije DGS-a, a i dalje prati proces funkcioniranja Granične policije, u smislu pomjeranja tih evropskih graničnih sigurnosnih, sigurnosne situacije na naše granice. Ali objektivno postoje problemi koji se moraju razriješiti. Ovdje su oni sročeni u nekoliko stavki. Prvo je upravljanje i gazdovanje upravljanjem graničnim prijelazima. To je problem koji mora riješiti Vijeće ministara. Dalje, adekvatan smještaj Granične policije na graničnim prijelazima. To istovremeno podrazumijeva i stanje graničnih prijelaza. Mi možemo dostaviti kompletno izvješće o stanju svih graničnih prijelaza, sve smo ih obišli, ali zajedno sa Graničnom policijom, ako je to nužna dopuna ovoga izvješća i Prijedloga zaključaka. Dalje, kadrovska popunjenost. Uporno se dešava da kadrovi iz Granične policije napuštaju Graničnu policiju i obično prelaze u SIPA-u, jer uvjeti u kojima radi Granična policija malo su drugačiji od uvjeta u kojima rade ljudi u drugim sigurnosnim agencijama i neću kazati složenim, ali, u svakom slučaju, težim i stanje materijalno-tehničke opremljenosti. Toliko što se tiče mene i Komisije koja je odradila ovo, ovaj posao, ne hvaleći Komisiju.
Hvala lijepa, gospodine Zrno, na ovom vrlo iscrpnom izvješću koje je potpuno jasno, dakle, ali je i precizno i malo šire dato u Izvješću Povjerenstva koje smo dobili. I vjerujem da dijelite moje mišljenje da se radi o jednom vrlo ozbiljnom sigurnosnom pitanju kako za državu tako i za građane BiH i pod zaključkom pod a), i pod kod zaključka pod b). Pitam tko želi još riječ? Gospodin Koprivica, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja sam htio samo ... u principu podržati ove zaključke, jedino pod tačkom 6. zaključka za rješavanje pitanja viška malog i lakog naoružanja i municije u BiH bih ovaj rok, kaže: obavezuje se Ministarstvo bezbjednosti BiH i Ministarstvo odbrane BiH da do 1.11.2007. obavijeste Parlament i Komisiju itd. Mislim da ovaj rok bi trebali produžiti, ako prihvatimo ovakve zaključke, ... dajemo samo dva dana po završetku ove sjednice ... Ministarstvu. Da li je to dovoljno? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 30
Gospodine Zrno, hoćete dati odgovor na ovo pitanje.
/nije uključen mikrofon/
Da se u točki 6. umjesto do 1.11. kaže do 1.12. Hvala lijepa. Ima li još netko nešto reći oko ovoga? Je li se to odnosi na prvu točku? Da do 1.12 i Vijeće ministara, halo, gospodin Branko, ispričavam se! Dakle, jel’ se to odnosi na prvu točku: Obvezuje se Vijeće ministara da do 1.11. izvijesti [[zajednička diskusija]] Dakle, da se to onda uradi gdje god je 1.11. da stoji 1.12., da ne čitamo sad sve. Ima li još nekih primjedbi? Dakle, uz ovu prenumeraciju gdje god stoji u tekstu 1., obveza do 1.11., treba stajati 1.12. Nema drugih izmjena. Ja zaključujem, dakle, raspravu i stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zaključaka pod: a) za rješavanje pitanja viška malog i lakog naoružanja i municije u BiH. Tko je “za”? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovaj zaključak pod a). Odvojeno ćemo se izjasniti, jel’ se radi o vrlo značajnim različitim oblastima, a zaključci su jednog povjerenstva pod: b) za rješavanje problema u radu Granične policije BiH, uz ove korekcije. Tko je “za”? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili oba zaključka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Prelazimo na točku 20. To je: Ad. 20. Potvrđivanje imenovanja gospođe Ljerke Marić za ravnateljicu Direkcije za ekonomsko planiranje
Ja sam samo htio da kažem da ću kod ovog imenovanja biti suzdržan i da je to isključivo iz principijelnih razloga. Naime, u vrijeme kada je gospođa Marić bila ministar u Ministarstvu finansija ove zemlje, to ministarstvo je ... jedan zakon, Zakon o akcizama, kasnije i pravilnike za implementaciju tog zakona koji je katastrofalno uticao na poslovanje dijela privrede ove zemlje. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Ibrahimpašiću. Tko želi dalje riječ? Gospodin Šaraba, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, moram da istaknem nezadovoljstvo, svoje lično nezadovoljstvo, ovim prijedlogom. Naime, gospođa Marić je prilikom obavljanja svoje funkcije u Savjetu ministara, svojim postupcima, nanijela ogromnu štetu Hidrogradnji iz Gacka oko raspodjele novčanih potraživanja iz Iraka sa Hidrogradnjom iz Sarajeva. Smatram da je ona tim svojim radnjama ovo preduzeće dovela u izuzetno tešku finansijsku situaciju u kojoj se ono i danas nalazi. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Ima li još primjedbi? Mislim da je, profesore Neimarlija, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege, delegati, gosti, imam potrebu da i sa svoje strane ... se saglasim sa razlozima koje je već pomenuo kolega Adem, kad je ovaj zakon – da će biti suzdržan oko ovog imenovanja iz principjelnih razloga. Moj je razlog konkretan, jer sam u prethodnom mandatu, kolega predsjedavajući se sjeća, bio podnosilac čak jednog prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama kojim sam htio da se otkloni nepravda koja još uvijek traje, koja se čini prema domaćim prerađivačima kahve, kafe, kave i koji nije prošao i držim da je ... gospođa Marić, dakle, odgovorna što se još uvijek, ili nosi dio odgovornosti, što se još uvijek čini, a mislim da svi kolege znaju što se čini nepravda domaćim prerađivačima, jer oni ... imaju dvostruko oporezivanje tako da nisu jednostavno ravnopravni ovoj inozemnoj, da kažem, konkurenciji. I iz tog razloga ću dakle biti suzdržan kod ovog prijedloga.
32 Hvala lijepa. Gospodin Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepo. Za razliku od kolega, što sam čuo ovdje danas šta je izneseno, ja imam potrebu iznijeti svoje zadovoljstvo i pohvaliti ukupan rad gospođe Marić u njenom angažmanu u tijelima vlasti, još od 1999. godine do danas. Ova gospođa – izuzetni stručnjak, magistrica ekonomskih znanosti – je svojim radom doprinijela u niz slučajeva prevazilaženje problema koji su se nametali u radu Ministarstava financija, kako na razini Federacije, tako i na razini države. I ovdje, primjedbe koje sam čuo, mogle bi ići na adresu možda drugih ministarstava, kao što je to Ministarstva vanjske trgovine i ići na adresu onih koji su se zalagali o nepoštivanju ugovora koje potpiše BiH sa drugim zemljama, a bilo je i toga, a ona je stajala uvijek na stranu kako afirmirati BiH, kako BiH učiniti transparentnijom i da njeno funkcioniranje doprinosti boljitku ukupnog života u BiH. Ja samo podsjećam da je i najteže probleme rješavala uvijek sa osmijehom i veseljem i da svi oni koji su bili u njenom okruženju mogu izraziti zadovoljstvo s njenim radom i da ona, unoseći takvu atmosferu, može sigurno odgovoriti svakoj zadaći koja se stavi pred nju, a da BiH od toga ima korist. Ja sam u to uvjeren, između ostalog, jer sam i njen profesor, na šta se ponosim.
Hvala lijepa. Čuli smo te fine i krasne riječi o vašoj učenici. Izvolite, gospodine Rajiću.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja, za razliku od dosadašnjih sudionika u raspravi, nemam konkretnih razloga ni da osporavam niti da veličam ulogu gospođe o kojoj je riječ, i zato ću sad okrenuti jedan drugi pristup. Želio bih da i u drugim pitanjima – dakle, ne sporeći pravo nikome da dovodi u pitanje stručni integritet, kompetentnost, odnos prema poslu i druge elemente koji se vrednuju kada govorimo o imenovanjima – da i kod drugih imenovanja pristupamo na sličan način. Da probamo analizirati doprinos osoba koje se kandidiraju za odgovorne dužnosti i da nam pri tome bude jednako čista savjest kao u današnjem ovom slučaju.
Hvala lijepo, gospodine Rajić. Ne zatvaram raspravu. Tko želi još riječ? Zaključujem raspravu. Dakle, čuli smo dakle ono što smo čuli. To je pravo svakog zastupnika izreći svoj sud o bilo kojem imenovanju, o bilo kojoj stvari, sukladno Poslovniku: svako ima pravo na sve u okviru Poslovnika. Ja stavljam na izjašnjavanje dakle potvrdu imenovanja gospođe Ljerke Marić za direktoricu Direkcije za ekonomsko planiranje. 33 Tko je „za““ ovaj prijedlog? Jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam, osam, 11. Tko je „protiv“? Jedan je „protiv“. „Suzdržan“? Dva. Konstatiram da je Dom naroda potvrdio imenovanje gospođe Ljerke Marić za direktoricu Direkcije za ekonomsko planiranje BiH. 21. je: Ad. 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o ekonomskoj i tehnološkoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Grčke Dobili ste Izvješće Povjerenstva. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog da damo suglasnost. Tko je „za“? „Protiv“? „Suzdržan“? Nitko. Konstatiram da smo jednoglasno dali suglasnost za ratificiranje ovog akta. 22. je: Ad. 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Islamske Republike Pakistan o suradnji u području obrambene industrije