Tražim stanku molim za ovaj, položaj Hrvata u BIH.
Kolegica Mrak Taritaš.
U ime Kluba GLAS-a i HSU-a molim stanku, a progovoriti ću vezano za Međunarodni dan žena.
Kolega Panenić.
Dobro jutro. U ime Kluba Mosta nezavisnih lista tražim stanku na temu izvješća Europske komisije, o napretku Hrvatsku u provedbi reformi.
Kolega Glavašević.
Hvala gospodin predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku od 10 min kako bismo progovorili o položaju žena u RH i svijetu.
Dobro. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku, od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
Kolega Čuraj.
Poštovani predsjedniče u ime Kluba HNS-a tražim stanku u ime Međunarodnog dana žena i položaj žena u društva [[Upadica: Nisam vas razumio.]] Međunarodnog dana žena i položaj žena u društva.
Dobro. To je to, imamo znači 6 zahtjeva za stankom, nastavljamo u 9,50 sati. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Nastavljamo s radom. Molio bih kolegu Željka Glasnovića u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku da nam se obrati. Izvolite.
Poštovane kolege, evo ja bih, pošto su žene ovde danas njima bih čestitao taj dan. Ne znam je li je to marksistički. Mislim da nije. Evo čestitam svim ženama što trpe manijake, teroriste i najviše bih se zahvalio ženama koje su bile u ratu, koji su bile u sanitetskoj službi. Prave su bile, nisu trpile budale, nisu patile od malignog egoa, prave su bile. Evo hvala vama. Evo danas bih progovorio o jednom dokumentu, to je za mene službeni dokument koji je potpisao predsjednik Vlade, ministar branitelja Tomo Medved i tajnica Ministarstva vanjskih poslova gospođa Bušić. I to je potpisano 5.5.2017. godine, prošle godine. Tu sam tražio kad je bila ta ustavna kriza tražio sam da se pet, šest predmeta riješi. I pratiim taj klan implementacije, još nemam službene odgovore ali tražit ću to jako brzo. Evo prva točka je ovisila o isplati HVO-a. To je odrađeno u rokovima i to su bili pripadnici Hrvatske vojske, hrvatskih snaga. To su zaslužili. Drugo je bilo da se donese što brže Zakon o braniteljima, da branitelji umiru. Evo oni umiru. Tamo netko drži raspravu, tamo evo znamo tko, da ometaju govornike ovdje. To su ovi iz SDP-a kao mister Maras koji non stop govori, a nikad ne sluša. Evo kratki prekid. Evo taj se zakon donio. Mi smo podnijeli četiri amandmana, tri su odbačena, jedan je prihvaćen. Ali bih samo pokrenuo pažnju za PTSP. To je jedna pošast koja je u Hrvatskoj se ubilo skoro cijela brigada. Ima podatke za Bosnu i Hercegovinu. Samo od 2008. do 2016. ubilo se 568 branitelja HVO-a. To je samo do onda. I bilo bi jednostavno jedan adendum napravit, napravit adendum, anex da se, to smo mogli napraviti po onom ugovoru o veteranima između Bosne i Hercegovine i Hrvatske, da se ta pošast sredi, da ti ljudi dobiju svoje priznanje i nekakvu pomoć koliko god ona bila simbolična. Evo imamo na primjer taj, kad govorim o PTSP-u imate na primjer u Remetincu čovjek koji ima geler u glavi. Tri mjeseca sjedi tamo nema skrb odgovarajuću. Tamo je izoliran i tri mjeseca sjedi, čeka presudu. Ali dobio je epilepsiju i to je izravna posljedica PTSP-a. Treća točka je bila ovoga dokumenta ovdje koji su potpisali ovi koje sam govorio, predsjednik, ministrica, tajnica vanjskih poslova i gospodin Medved je da se održi plenarna sjednica po pitanju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Sad je više nego pet prije 12. Tamo prije rata bilo je 800 000 ili više Hrvata katolika, sad se to prepolovilo. Ima ja mislim 325 000 je ostalo i odlaze. To ne može čekati, taj problem više ne može čekati. Evo treba akcijski plan. Mi znamo tamo šta se događa. Hrvati su tamo žrtve inženjeringa političkog od početka. Bio sam tamo od početka. I oni ne mogu glasovati za svoje predstavnike. I ako ovako nastavi Daytonski sporazum će ostati samo puka priča na papiru i nastavit će se tamo. Neuspjeh toga, to je najveći, najskuplji društveni eksperiment u povijesti Europe je Bosna i Hercegovina koja je danas de facto disfunkcionalna država. Evo to sam tražio. Jučer je bio sastanak generalski zbor, došla je i Predsjednica i to je bilo prvi na agendi, prvo na rasporedu je bilo to pitanje Hrvata u Bosni i Hercegovini. Po pitanju dijaspore dvostruko oporezivanje. To smo tražili da se ukine, jer tu dolazi 16 milijardi kuna od ljudi izvana i to je nepravda. Ljudi dolaze ovdje, umirovljenici i ne mogu plaćati smještaj. Ukidanje birokracije. Nama je trebalo 30 godina da shvatimo da Hrvati vani ne trebaju biti od trećeg koljena Hrvati, nego Hrvati su Hrvati. Da ne trebaju znati jezik. Dođeš u Kanadu jezik dolazi tri godine, godinu dana nakon tvojega dolaska. To je to. Nismo riješili te probleme sa hrvatskom dijasporom, to treba ubrzati da se integriraju u gospodarstvo i treba zakon po tom pitanju. Hvala.
Hvala. Idemo na drugu raspravu u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja želim iskoristiti ovu priliku i svim bakama, mamama, tetama, sestrama, djevojkama, djevojčicama, prijateljicama, svim ženama želim čestitati međunarodni Dan žena. Jednako tako želim da žene nikad ne zaborave da su ženska prava ljudska prava, da mi žene imamo pravo biti drugačije, a kolega Maras nek' samo mrvicu dopusti da i drugi govorimo. Da mi žene imamo pravo biti drugačije, da imamo pravo biti samo svoje, da imamo pravo pokazivati osjećaje i trebamo biti takve. Jednako tako imamo pravo baviti se politikom, imamo pravo upravljati institucijama i nikad nemojte zaboraviti morate biti same svoje, voditi računa da stakleni stropovi za nas ne postoje, da ne postoji ni jedna prepreka koju mi ne možemo svojom tvrdoglavošću, svojom upornošću, svojom senzibilnošću preskočiti. Nema prepreka za nas i zato nemojte prepreke zaobilaziti, preskočite ih i odite dalje. Imate pravo biti točno onakove kakove jeste, imate pravo na sve na ovom svijetu, kao što imate pravo biti u obitelji i odgajati svoju djecu, biti u poslu odgovorne savjesti i napredovati tako imate pravo i u političkom životu jasno izraziti svoje stavove. I koristim ovu priliku da zamolim premijera da iskoristi svoje pravo i pošalje Istambulsku konvenciju u Sabor na raspravu i ako već ne sluša nas saborske zastupnike, ako već ne sluša žene u Hrvatskoj nek posluša Europsku komisiju koja je danas dala preporuku za sve članice da one koji nisu ratificirali Istambulsku konvenciju ratificiraju. To s ove govornice molim premijera. A svi ženama još jedanput poručujem, nema prepreka, nema prepreka za nas, nema staklenih stropova, ali budite onakove kakove jeste, a ne onakove kako neko očekuje od nas da budemo. Hvala.
Hvala. Prije treće rasprave pozdravio bih učenike i učenice Škole za modu i dizajn iz Zagreba prva grupa. Lijepi pozdrav. Sada je na redu poštovani kolega Tomislav Panenić u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Još jednom čestitam sretan Dan žena svima vama, isto tako i građankama RH. Međutim tema definitivno nije nešto što bi trebalo obilježavati dan koji želimo slaviti jer naslovi u medijima govore drugačije. Govore o izvješću koje je Europska komisija jučer objavila o napretku reformi RH u okviru Europskog semestra za 2018. godinu gdje je jasno precizno, nedvojbeno potkrijepito ukazano na brojne nedostatke, ja bih čak rekao i promašaje većinom. Što govore naslovi? Ledeni europski tuš za Plenkovića, ovih sedam upornih grešaka Hrvatskoj će ubrzo doć na naplatu, čak i daleko gore zemlje su vas prestigle, zašto bi nas novo izvješće Europske komisije trebalo ozbiljno zabrinuti, ovo Europa misli o Plenkoviću nesposoban je i vodi nas u propast, Hrvati vi ste najlošiji u EU stalno odgađate bitne reforme. Da li je ovo lijepo čut ili su možda svi naši novinari nedovoljno educirani ili nisu ispravno tumačili? Ajmo onda malo i mi biti nekada i samokritični i kritični pa pročitati što unutra piše. Ali dobro je čuti i stajalište Vladi. Tko brani Vladu? Nije izašao premijer, nije premijer rekao svoje stajalište nego je poslao najnepopularniju političarku potpredsjednicu Vlade Martinu Dalić. Što ona kaže? Kaže i ona bi željela da reforme idu brže, ali one idu onom brzinom koju društvo može prihvatiti. Znači nije problem Vlada nego problem je društvo, građani, svi oni koji izgleda ne žele reformu, svi želimo da ostanemo u ovakvoj državi koja nas tjera da idemo van. Nešto ne štima u samoj izjavi. Kaže da nisu reforme jednostavne, da je prošla cijela godina u pripremama. Ja bih rekao prošlo je sada i dva mjeseca ove godine, da li su i te godine pripreme? I ono što je najtragičnije da zapravo ona smatra da su europska sredstva ta koja trebaju biti jedna od najznačajnijih i najzdravijih izvora gospodarskog rasta. Ne, mora biti naša industrija, naša politika, naša porezna politika, sve ono što se navodi. A ono što mi najviše nedostaje, da niti jedan član Vlade, Vlade koja je uputila u proceduru gdje smo mi usvojili Zakon o pravima hrvatskih branitelja nije nijednu riječ rekao kada su europski birokrati rekli da naši ratni veterani imaju povlastice koje su problematične i društveno nepravedne. Pa ja se pitam, jesu oni trebali doć ovdje da nas obrane kada smo mi tako nepravedni prema onima koji su stvorili ovu državu. Što je stajališta Vlade? Jel će netko reći Junckeru i njegovim pomoćnicima, gospodo manite se naših branitelja, brinite se o drugome. Ali mimo toga, još uvijek smo označeni kao jedna od tri države koja ima prekomjerne makroekonomske neravnoteže gdje sve preporuke koje su dale su limited progress ili su no progress ili da prevedemo, nema napretka ili vrlo ograničeni je napredak. Što se odgađa stalno? Reforme, reforme mirovinskog sustava, javne uprave, kašnjenje u provedbi antikorupcijske strategije, neefikasno vođenje javnih poduzeća. Naglašava se problem promjene u politici HBOR-a gdje je naznačen visok udio izravnih kreditiranja. I kakva se šalje slika, što smo mi kao slika gospodarstva? Na Doing business listi pali smo, na ljestvici ekonomskih sloboda 92., rast BDP-a je usporio, oko nas rastu države. Gdje su mjere potpore poduzetnicima? Pa nismo mi svi Agrokor pa da je to najvažnija strukturna mjera koja se provodi i ostali trebaju potporu. Brodogradnja ponovo je spremna za restrukturiranje, ljudi odlaze, bolnice dugovi im rastu, ukidaju se pošte, škole, poskupljuje struja, vrlo brzo koliko čujem i plin i što bismo mi trebali čestitati? Jedino izgleda na HNB-u trebale bi nas promovirati banke jel one izgleda jedine zarađuju. Sve smo mi tražili promjenu, sve je to HDZ sabotirao, sada je vrijeme za odgovornost. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na četvrtu raspravu poštovani kolega Bojan Glavašević Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prošle godine u RH jedna trećina ukupno ubijenih su bile žene i to je trend rasta. Dakle ne samo to nego je prošle godine također 10 tisuća žena prijavilo obiteljsko nasilje. U hrvatskom društvu gledamo porast otvorene diskriminacije žena u javnosti, demoniziranje feminističkih teorijskih postignuća, porast borbe protiv tzv. rodne ideologije kao isprika za odustajanje od ratifikacije Istambulske konvencije. Na indeksu rodne ravnopravnosti koju svake godine izdaje Europski institut za rodnu ravnopravnost, RH je ispod prosjeka EU. Na ljestvici od 100 bodova prosjek EU je 66,2. RH je ostvarila rezultat od 53,1. Jedine zemlje koje su lošije od Hrvatske na toj ljestvici su Rumunjska, Slovačka, Mađarska i Grčka. Žene su u Hrvatskoj manje plaćene, ženska zanimanja su podcijenjena, žene su svakodnevno na udaru predrasuda. Svake godine dođe ovaj dan, 8. mart, međunarodni dan žena, svake godine poklanjamo ruže, bombonijere, za ovom saborskom govornicom također se izgovaraju lijepe čestitke i lijepe želje, međutim na kraju dana kada dođe trenutak da se nešto oko toga napravi bojim se da smo svi zapravo ostali samo na tim riječima. Neki je dan na Odboru za ljudska prava donesen zaključak i htio bih reći da je donese jednoglasno sa 9 glasova i konsenzusom da se do ljetne stanke najkasnije u saborsku proceduru uputi Zakon o ratifikaciji Istambulske konvencije. U toj raspravi imali smo priliku vidjeti sve ove stvari reflektirane o kojima sam govorio. Osobito je i to bih želio istaknuti se pojavljivao taj argument o tzv. rodnoj ideologiji. S ove govornice pogotovo na današnji dan treba reći da rodna ideologija jeste realnost ali ne na onaj način na koji to govore svi oni koji ju koriste kao argument protiv ratifikacije Istambulske konvencije. Jedina prava rodna ideologija i to ovdje danas pogotovo treba reći jasno i glasno je ona koja već stoljećima ženama uskraćuje jednake prilike u društvu. Ta rodna ideologija također ima svoje ime, ona se naziva patrijarhat. Imati ćemo uskoro priliku do ljetne stanke napraviti nešto vrlo konkretno oko borbe za prava žena, imati ćemo priliku ratificirati Istambulsku konvenciju i ja vas ovim putem želim sve pozvati da to i učinimo. Htio bih između ostaloga ovo izlaganje da ne bi ostalo samo na riječima jednoga muškarca sa ove govornice pa bih htio pročitati nešto što je napisala hrvatska lingvistica Antonija de Castro Burica: „Cvijeće će se osušiti, bombonijere će se pojesti, lijepe želje su ništa bez da promislite o pravoj srži 8. marta. Ne odustajemo od borbe za naša prava, dostojanstvo, tijela i slobodu. Računajte na otpor.“. Dakle to je poruka sa ove govornice jedne žene a ovo izlaganje bih onda završio interpretacijom jednog starog hrvatskog pozdrava: „Smrt fašizmu, sloboda ženama.“.
Idemo na 5. raspravu. Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice, u ime Kluba zastupnika HDZ-a ja se pridružujem čestitkama svim ženama u Hrvatskoj za ovaj Međunarodni dan žena. No kako sam stanku u ime kluba ipak zatražio vezano za najnovija događanja o kojima je malo prije nešto govorio i kolega Panenić, ipak ću se osvrnuti dakle na jučerašnju izjavu Europske komisije o europskom semestru i o gospodarskim kretanjima i financijskim pokazateljima u RH. Dakle Europska komisija je u svojoj ocjeni i prepoznala napore ove Vlade koji su u godini koja je iza nas ipak ostvarili pozitivne i dobre rezultate u prvom redu u godišnjem pretpostavljenom rastu BDP-a od 2,8%, o smanjivanju deficita državnog proračuna odnosno prvi puta u povijesti imati ćemo suficit proračuna opće države. Prepoznala je također i u smanjivanju javnog duga, pa bih u tom smislu posebno izdvojio ta tri najvažnija makroekonomska pokazatelja koji govore o rastu gospodarstva u RH i o sređivanju javnih financija. Svakako da je sugestija komisije da se nastavi sa reformama koje je Vlada prošle godine u travnju iznijela u svom nacionalnom programu reformi i nacionalnom programu reformi i na kojemu je potrebno ustrojavati i dodatno angažirati se kako bi se te reforme koje su naznačene i provele. Prije nego što nešto kažem o tim reformama ja bih ipak podsjetio i naše prijatelje iz oporbe da je Vlada već u nekoliko navrata došla sa određenim zakonima koje su na tom reformskom tragu koji je definiran samim nacionalnim programom reformi pa su za svaki od tih zakona bili protiv, bilo kada se radi o poreznoj reformi protiv koje je glasovao veći dio oporbe a ta je reforma kao što nam je jasno polučila itekako značajan uspjeh i omogućila i bila jedna od najvećih potpora rastu BDP-a u Hrvatskoj. Jučer i danas ćemo raspravljati o paketu zakona koji su u domeni pravosudne reforme pa onda već i iz dosadašnjih rasprava vidimo da je oporba gotovo jednoglasno protiv zakona koji govore o reformi pravosuđa. Mi smo ovih dana također pa i jučer raspravljali o jednom, rekao bih reformskom zakonu koji se odnosi na poticanje investicija u Hrvatskoj, na poticanje ulaganja u Hrvatskoj a to je zakon o strateškim investicijskim projektima pa smo čak i jučer čuli brojne primjedbe i neslaganje sa zakonom koji će direktno pomoći rekao bih investiranju u Hrvatskoj u prvom redu velikih strateških investicijskih projekata. Svjedoci smo da na bilokakvu najavu nekog važnog strateškog investicijskog projekta, upravo iz oporbe, svjedočimo protivljenjima u realizaciji takvih projekata bilo da se radi o zadnjem slučaju oko LNG terminala na Krku koji bi omogućio energetsku neovisnost Hrvatske. U ovom trenutku se priprema i danas je na Vladi drugi akcijski plan koji će omogućiti dodatno rasterećenje gospodarstva gdje bi se sa ukidanjem određenih parafiskalnih nameta smanjili troškovi hrvatskog gospodarstva za 600 milijuna kuna. U tijeku je priprema akcijskog plana kojim će se urediti pitanje plaća u državnom sektoru itd., itd. Znači cijela ta godina o kojoj govorimo i koja je iza nas i u kojoj Hrvatska ipak ostvarila i gospodarski rast, ponavljam negdje oko 2,8%, u kojemu kao dokaz snaženja i uređenja Hrvatske kao sređene države u smislu javnih financija i podatak da je ministar financija plasirao obveznice po nikad povoljnijim uvjetima do sada a upravo iz razloga što su takvi makroekonomski pokazatelji u Hrvatskoj omogućili da se obveznice u Hrvatskoj kad govorimo i o cestovnom sektoru plasiraju i na domaćem i na stranom tržištu nado sada najpovoljnijim uvjetima. I mi u Klubu zastupnika HDZ-a očekujemo da Vlada ovom novom nacionalnom programu koji će biti u svojem u travnju učini sve kako bi se dodatno osnažile i provodile reforme koje je sam premijer najavio krajem prošle godine a koje se odnose na mirovinski sustav, zdravstveni sustav i na sustav uređenja odnosa u javnoj upravi. I tom smislu držimo da će i ovi zakoni koji su već sada u proceduri na tome pomoći. Hvala.
Hvala. Idemo na zadnju raspravu, poštovani kolega Stjepan Čuraj, Klub zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Prije svega dopustite da i u svoje osobno ime i u ime HNS-a čestitam Međunarodni dan žena, prije svega svim kolegicama, naravno i svim djelatnicima stručnih služba Sabora, naravno i svim ženama u Hrvatskoj, onima kojima pogotovo nas sada gledaju. Što se tiče položaja žena u Hrvatskoj, smatramo da svakako na tome treba puno raditi, naravno mi smo bili dosta glasni i ovih proteklih mjeseci što se tiče samo jedne od stvari a to je Istanbulska konvencija koja bi tome pridonijela međutim to nije rješenje svih problema naravno, puno tu još treba napraviti. Trenutno u Hrvatskoj žene su bolje obrazovane, i dalje slabije plaćene za ista radna mjesta u odnosu na muškarce. Samo 30% žena je na rukovodećim pozicijama dok još uz posao 62% žena obavlja i kućanske poslove, da ne govorimo o odgoju djece, porodiljnom dopustu i svim ostalim statističkim pokazateljima. Dakle nije dovoljno jedan posao, nego možemo slobodno reći da žene istovremeno obavljaju dva ili tri posla istovremeno. I dalje su žene što smo rekli, i dalje žrtve nasilja, ostaju nekažnjeno, i smatramo da je isto jedan od razloga koji to može promijeniti takve negativne trendove i bolji položaj žena u društvu, samostalnost. Dakle da što su žene samostalnije, što imaju bolji položaj, što su ravnopravnije, naravno će se i moći izboriti za sebe i da neće biti onih nemilih događaja da trpe i šute, ono što je neprihvatljivo apsolutno i naravno još i protuzakonito. Ono što je povodom Dana žena objavio i Europski institut za rodnu ravnopravnost je to da rodna ravnopravnost će stvoriti veći broj ranih mjesta, rezultirati porastom BDP-a a društva će se moći uspješnije prilagoditi izazovima … [[Govornik se ne razumije.]] stanovništva. Jednakost žene i muškarca jedna je od temeljnih vrijednosti EU-a. I brojke govore da ta upravo jednakost bi moga donijeti veći gospodarski rast. Kada govorimo o demografiji, pa nema demografskog rasta bez boljeg položaja žena u društvu. Mislim da je to svima jasno. Dok god imamo situaciju da žena mora raditi više za manje novaca, da prilikom zaposlenja se propitkuje i gleda da li je žena udana, da li ima djece, da li planira obitelji ili ne i da su to kriteriji za zasnivanje nekog radnog odnosa i primanje, naravno da nećemo imati ni demografski rast. Dakle, vrlo nekoliko uzročno poveznih stvari kojima moramo se što prije adresirati i što prije napraviti. Ovaj Sabor je donio nekoliko zakona, ja sam stajališta da svakako ne možemo nešto previše normirati kad govorimo i o samom položaju i broju zastupnica. Danas trenutno imamo 29 od 151 zastupnika, 29 žena su u Saboru, puno premalo. Zašto? A donijeli smo zakon o 40% zastupljenosti na listama koji očigledno u većim slučajevima je neka forma, norma, kozmetika gdje se samo udovoljava brojem a ne stvarnim rezultatima, to je da zbilja žene preuzmu ravnopravnost ne samo u politici, a tu moramo mi biti prvi primjer, nego naravno i u društvu. I zaključno još jednom želim svima čestitati Međunarodni dan žena, ovo je jedan simbol već 2 stoljeća borbe žena za svoja prava koja još nisu potpuno jednaka, koja očigledno vidimo i prema ovim statističkim pokazateljima, i uvijek se dobro prisjetiti i obilježiti ovaj dan, ali moramo raditi i ostalih 364 dana u godini kao da je ovaj svaki dan Dan žena. Zahvaljujem.
Ovime smo došli do kraja rasprava nakon stanke i prelazimo sada na objedinjenu raspravu o Prijedlozima zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću i o područjima i sjedištima sudova.
Sukladno, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo ja bi tražio stanku pošto je Europska komisija danas objavila da će kazniti Hrvatsku Europskom sudu pravde jer nije riješila problem odlagališta troske u Biljanima Donjim. Hvala.
Hvala, dobro. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo ja bih tražio stanku u ime kluba HSS-a po pitanju Petrokemije Kutina i one najave ministra Marića da Petrokemija ima 30 dana, znači još 10 dana je ostalo do kraja, pa o toj temi malo. Hvala.
Hvala. Još koji klub? Kolega Pernar, izvolite.
Poštovanje, ja bi htio jednu „kombiniranu“ stanku na temu stanje u brodogradilištima Treći maj, Brodotrogir i Uljanik. Hvala.
Hvala. Još tko čezne za stankom? Ne, hvala. Nadam se da se nitko onda buniti kad se do kasno opet radi. A vidimo se u 15,25. STANKA U 15,15 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,25 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla pa ćemo ići redom. Prvo će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, evo nakon godina crnoga brda koje je počelo nicati još prije desetak godina u Biljanima Donjim u srcu Dalmatinske zagore danas je Europska komisija objavila kako će dati Hrvatsku Europskom sudu pravde jer državna vlast nije uspjela riješiti problem odlagališta crnog otpada kraj mjesta Biljana na zadarskom području o kojima sam u više navrata ne samo govorio i slao dopise ministarstvu i predstavnicima ministarstva govorio. To vam izgleda ovako, znači jedno brdo od 140 000 tona. Znači Hrvatska nije poštivala nikakva pravila kad je u pitanju gospodarenje otpadom i tako je ugrozila zdravlje građana i zanemarila zaštitu okoliša. Inače samo odlagalište nalazi se niti nekakvih 50 metara od mjesta, od prvih kuća. Naravno tu je uglavnom stanovništvo srpske nacionalne manjine, ljudi koji su ostavljeni od svih i nije ih uopće briga. Međutim i to je jedan od ključnih problema, jer jednostavno predstavnici srpske nacionalne manjine ne vidim ih na terenu da rješaju taj problem, a ipak su većina u vlasti, pa evo i taj problem gdje je ugrožena cijela ne samo Ravni kotari, nego tu je ugrožena vodoopskrba, tu je ugrožena poljoprivreda. Jednostavno te čestice koje letaju zrakom ugrožavaju zdravlje svih ljudi na tome području, ali dobra je turistička atrakcija. Kad idete put dole Splita, Zadra vidit ćete na autoputu jedno veliko crno brdo. Može se i s mjeseca vidjeti. Hrvatska je trebala, znači prema ovome šta kaže Europska komisija danas uskladiti pravila gospodarenje otpada do kraja 2015. Iako je nekoliko puta obećavamo ljudima s toga područja Europskoj komisiji na koju se vrlo često pozivaju u Parlamentu nije bilo nikakvog do sada pomaka. Skoro 4 godine od kad je Europska komisija pokrenula ilegalno pozvala, pozvala na ilegalno uklanjanje ovoga odlagališta na Crnom brdu i dalje to nije na pravi način deponirano, tako da danas velika prijetnja i vodama i zraku. I to se navodi iz priopćenja koje dolazi upravo iz Bruxellesa, dakle jer se naši Briselci i pozivaju na Bruxelles obrazlažući kako velika količina feromengana i silikomangana, a kako Hrvatska otrovnih znači otrova. A kako hrvatske vlasti nisu napravile ništa po tom pitanju. Znači gotovo 140 000 tona u srcu Ravnih kotara, u srcu gdje je nekad bio proizvodnja povrća, voća uz same kuće ljudi gdje žive ostaju ugrožene vode, ugrožen zrak i njihovo zdravlje. Naravno po europskim zakonima po kojima se naši Briselci pozivaju koji vode državu, Hrvatska je trebala poduzeti mjere zaštite podzemnih voda i sprječavanja raspršivanja tih sitnih čestica. Naravno Europska komisija govori ovdje da nije imala izbora od naših proeuropskih političara, nego Hrvatsku tužiti znači Europskom sudu pravde di će biti ogromne štete. Na žalost ne samo štete koje hrvatska briselska uprava s Markova trga ne odrađuje ono na što se pozivaju, nego velike zdravstvene štete, ekološke štete, a očito sada i ekonomske štete zbog 140 000 tona nekome bačenog ispred vrata ovakve crne troske. Sad možete slobodno doći pogledati šta je ovo, prašina, čestice kome kad vide moramo slobodno evo ja pozivam i ljude te nek' slobodno donesu ispred trga i neka stavu ispred trga ili ispred kuća ovih što upravljaju Hrvatskoj državi. Učinili su do sada znači ogromnu štetu, ekonomsku. Sad u ovome slučaju jer iđemo na Sud pravde europski. Ekološku i ekonomsku, pa pozivam ove koji se pozivaju na Bruxelles, a to su vladari na čelu sa Plenkovićem, neka se sada očituju o ovome pitanju na šta ih poziva taj isti Bruxelles i zbog čega ih je sad tužio taj isti Bruxelles jer su načinile veliku štetu mještanima Ravnih kotara, Biljana Donjih i cilom tome području koje je vodo zaštićeno područje i turističko područje. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani građanke i građani Republike Hrvatske. Evo svim ženama bih čestitao kao prvo Dan žena 8. mart, a sad ćemo na Petrokemiju. Ovo je sad treći puta da tražim stanku po pitanju stanja u Petrokemiji Kutina. S obzirom da je ministar Marić novinarima pred Vladom rekao da Petrokemija može izdržati još 30 dana, otprilike je sada 10 dana do isteka tog roka koji Petrokemija može izdržati. Sve ono što se o Petrokemiji govorilo već nekoliko puta na žalost ne pada na plodno tlo niti u Vladu, niti u vladajuću stranku. Evo drago mi je da je kolega Borić došao, jer nedavno je on nakon zadnje moje stanke rekao što to HSS se toliko brine za Petrokemiju. Pa mislim da bi se HDZ-ovci više trebali brinuti za Petrokemiju, jer predsjednik Uprave Petrokemije iz HDZ-a, veliki broj direktora iz HDZ-a, a i najveći broj djelatnika je iz HDZ-a. No međutim, to su sve Kutinčani bez obzira da li oni pripadaju kojoj političkoj opciji ili ne. Nama svima bi trebalo biti stalo do Petrokemije Kutina, do onoga što Petrokemija proizvodi stalo je nama koji se bavimo poljoprivrednom proizvodnjom. Ali Petrokemija Kutina je jedan još od rijetkih industrijskih pogona koje Republika Hrvatska ima. S obzirom da je omogućeno onima koji prodaju plin da ga prodaju 20% u prosjeku skuplje nego što je on na tržištu, da na tome ostvaruju ekstra profit, a petrokemija koje svoje gnojivo prodaje na slobodnom tržištu po tržišnim cijenama s time gomila gubitak. Godišnje tih 20% … [[Govornik se ne razumije.]] nešto preko 300 milijuna kuna, a gubitak petrokemije za prošlu godinu je bio izražen u iznosu od 146 milijuna kuna. Ono što bi Vlada RH mogla napraviti, da to želi napraviti, je dati garanciju Petrokemiji Kutina, da kupuje plin na slobodnom tržištu. S obzirom da je Petrokemija Kutina je na gubitku, nema vlastiti novac i ne može avansno plaćati plin, prinuđena je plin kupovati od prvog plinskog društva i od INA MOL koji su ujedinio i kandidati za dokapitalizaciju petrokemije. Mislim da i običan čovjek vrlo lako izračuna, što se u petrokemiji radi i zašto se petrokemiju drži kao gubitaša. Zašto se petrokemija ne omogućuje da kupuje sirovinu, jer plin je sirovina o petrokemiji po tržišnoj cijena kako bi bila konkurentna na svjetskom tržištu umjetnih gnojiva. Neće reći zašto prozivamo HDZ, pa instrument koji može pomoći petrokemiji ima HDZ, Vladu, predsjednika Vlade, većinu u Hrvatskom saboru, znači sve instrumente da se petrokemiji pomogne. Pa ukoliko ta Vlada može kupiti mobitele za 65 milijuna kuna, onda mislim da može dati i petrokemiji 100-200 milijuna kuna garancije, ne novaca, nego samo da garantira da će to petrokemija platiti onoga dana kada prodaje i napalit svoje gnojivo. Mislim da je to vrlo malo što Vlada RH, može učiniti za 10700 zaposlenika u petrokemiji, s obzirom da ¼ HŽ kargo prijevoza ovisi o petrokemiji, da 100% prometa u luci Šibenik ovisi o petrokemiji, da veliki broj autoprijevoznika, znači kamionskog prijevoza ovisi o petrokemiji, da jedna cijela regija hrani se zarađujući u petrokemiji, da mnogi obrtnici i mali poduzetnici rade za petrokemiju i ostvaruju tu svoj, i zarađuju tu svoj kruh. I onog trenutka, ukoliko petrokemija postane samo skladište, svi oni će ostati i bez posla, ali i cijela jedna regija će polako nestati. No, s obzirom, da u ovoj Vladi nikoga ne brine da je 300000 ljudi najbolje radne sposobnosti otišlo iz Hrvatske, onda vjerojatno ih ni ne brine, ukoliko petrokemija Kutina ne bude više bila ta u kojoj će svoje zaposlenje nalazi 1700 ljudi iako je petrokemija nekada zapošljavala i 4500 i bila je centar izvornosti u Kutini, ali i u RH. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Poštovanje dame i gospodo. Stanje u brodogradnji je kromatično i užasavajuće. U Trećem Maju, kooperanti mjesecima čekaju da im se isplati, u pravo je evidentno nema viziju rješenja, što je i najgore, niti javno ne istupa s ciljem traženja istog, što znači da je uprava bezidejna kao i Vlada. Što se tiče Uljanika, Uljanik je zapravo čeka vjerojatno otkaz polovicu zaposlenika, pitanje je hoće li se tamo nastaviti brodogradnja i odnosno što će se graditi. A zašto to kažem? Zato jer Brodosplit koji je dobio najviše državnih potpora, znači prema onome što sam čitao, dobio je milijardu i pol kuna potpora, a koliko je napravio, znači privatnik kojeg je preuzeo novih brodova. To je suštinsko pitanje. Da li je on dobio tih milijardu i pol kuna da bi se bavio brodogradnjom, ili da bi se bavio nečim drugim. Mogao je onda netko drugi doći i reći, čujte ja bi se bavio ne znam čime i dajte mi milijardu i pol kuna i ja ću to raditi. Bojim se da je sudbina Brodosplita isto zapravo katastrofična, jer bez ovih milijardu i pol kuna, odnosno, bez velikih poticaja, pitanje je kako će Brodosplit funkcionirati. A navesti ću još jedan primjer to je Brodotrogir, kaže ovako „Prije privatizacije Škver je poslovao sa 2,1 milijardu kuna prihoda, dok su u 2016. prijavili tek 149 milijuna prihoda.“ To bi značilo da je prihod pao više od 10 puta, da je prihod pao 15, 16 puta. Da li je to kamo će ovo završiti to brodogradilište, što će se dogoditi s radnicima. Da li itko u ovoj Vladi postavlja to pitanje? Ja nisam čuo. Gleda se u EU, kao neko spasonosno rješenje, a upravo EU, zapravo tražila likvidiranjem brodogradnje. I htio bi ukazati zapravo na suštinski makro problem. Netko će reći, brodogradnja nije isplativa u Hrvatskoj. Netko će reći evo gospodin iz HSS-a reći će da Petrokemija Kutina je neprofitabilna. Međutim, to je točno, ali pitanje je kakva je naša monetarna politika, znači kakvi je naš tečaj, kakvi su kamate na kredite, kakvi su porezi. Na to pitanje, nitko u Vladi ne daje odgovore. I ja vas pitam dame i gospodo, sa ovakvom politikom, ekonomskom, pa zar je išta isplativo? Zar bi se trebalo čuditi što se industrijska proizvodnja u Hrvatskoj neisplati. Ali, što je država radila? Država je rekla ljudima, dame i gospodo, nemojte vi brinuti za monetarnu politiku, nemojte vi brinuti za poreznu politiku. Neka ostane kuna i dalje jaka, neka i dalje budu kamate velike. Mi ćemo industriju potpomagati poticajima. Mi ćemo vam davati novac, pa nema veze što je proizvodnja neisplativa. Međutim, država nije rekla jednu malu tajnu tim radnicima. Nije im rekla da će u jednom trenutku prestat sa poticajima, da će u jednom trenutku prestati izdavati garancije, da će u jednom trenutku zapravo staviti ključ u bravu ostatku ostataka hrvatske industrije. To država nije radnicima rekla. I za ovo stanje na žalost nije kriva samo Vlada. Krivi su radnici, kako radnici Petrokemije, tako i brodogradilišta koji su godinama na izborima podržavali upravo tu politiku koja ih je sada dovela do sloma i do kolapsa. I ti radnici bi se trebali pitati svaki za sebe, svaki za svoj u obitelj jesam li ja činio kada su bili izbori odluke, jesam li glasao onako kako je bilo dobro za mene i za moju obitelj, za moje poduzeće, za moje bližnje, za moj grad, za moju državu. To bi se trebali pitati. Ali svi su oni kratkovidno razmišljajući jednostavno podržavali politiku koja ih vodi sada tamo gdje ih je dovela, a to je nesigurna i neizvjesna budućnost i na kraju krajeva nestanak radnih mjesta, nestanak industrije i zapravo gašenje polagano naše države, eutanazija sve pod palicom Europske unije iz Bruxellesa. Hvala.
Hvala. Sada ćemo nastaviti sa dnevnim redu, pa sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela i dogovoru kluba zastupnika provest ćemo objedinjenu raspravu o sljedeće tri točke - Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. br. 299 - Prijedlog zakona o Državnom odvjetništvu, prvo čitanje, P.Z. br. 297 - Prijedlog zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, prvo čitanje, P.Z. br. 302 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa gospodin Kristijan Turkalj. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici. Evo pred vama je drugi dio paketa. To je ustvari su zakoni koji su međusobno povezani koji utječu jedni na druge. Dakle, prvo bih se osvrnuo na Zakon o Državnom odvjetništvu. No izmjene, naravno one su povezane tako da se odnose i na Zakon o Državnoodvjetničkom vijeću. Ono što smo u suštini željeli postići sa ovim izmjenama, je da sustavno uredimo propise, organizacijske propise koji se odnose na Državno odvjetništvo. Zakon o Državnom odvjetništvu do sada je u stvari bio dosta nepregledan zbog brojnih promjena koje su u njega bile unesene. U njega je bilo unošeno mnogo onih odredbi koje ustvari nisu spadale u organizacijski propis poput postupovnih odredbi koje su više mjesto Poslovniku, pa smo te odredbe maknuli. Pored toga bilo je dosta odredbi koje su se odnosile na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima između država članica Europske unije. Mi smo te odredbe izdvojili i uskoro će u Vladinu proceduru ići zakon, izmjene Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima između država članica Europske unije u kojoj su sada te odredbe ugrađene. Također izdvojili smo odredbe koje se odnose na Državnoodvjetničko vijeće. Analogno onome što imamo u Zakonu o Državnom sudbenom vijeću. Pored toga, niz odredbi koje smo adresirali ovim promjenama odnose se na bolje uređenje, bolje upravljanja, jasnije reguliranje okvira funkcioniranja onog dijela Državnog odvjetništva koje štiti imovinske interese i prava Republike Hrvatske. Važna promjena dogodila se vezano za odredbe koje se odnose na izbor glavnog državnog odvjetnika. Sukladno preporukama GRECO-a sada smo proceduru jasnije definirali. Uveli smo veću razinu transparentnosti na način da se 6 mjeseci prije isteka mandata glavnog državnog odvjetnika Državnoodvjetničko vijeće će raspisati poziv da se na njega jave zainteresirani kandidati sa svojim životopisima i sa prijedlogom programa rada. Takav prijedlog znači kandidature idu Vladi koja će tražiti relevantna mišljenja i onda će predložiti kandidata za glavnog državnog odvjetnika Hrvatskom saboru. Dakle, slično izboru predsjednika Vrhovnog suda također kao i u tom slučaju ograničili smo mandat glavnog državnog odvjetnika na maksimalno dva mandata. Važne promjene dogodile su se u uređenju postupanja građansko-upravnog odjela Državnog odvjetništva koje do sada u postojećem zakonodavnom okviru su bile nedostatne, a i odražavale su na neki način drugorazrednu poziciju građansko- imovinskopravnog odjela u samom Državnom odvjetništvu i mi smo mislili kroz afirmaciju tih odredbi da na neki način se pruži jednaka relevantnost i ovom odjelu, posebice što taj odjel zastupa vrlo značajne interese Republike Hrvatske. Što se tiče boljeg upravljanja, ukratko kao i kod Zakona o sudovima, uveli smo ravnatelja, uveli smo promjene oko općinskih i županijskih državnih odvjetnika, tako da vjerujemo da će tu doći do daljnjeg unapređenja rada, a za praćenje rada u Izvješće glavnog državnog odvjetnika uveli smo promjene kako ga ono, kako treba biti strukturirano kako bi se moglo analizirati rad Državnog odvjetništva iz prethodnih godina. Mislimo da je vrlo važno u tom pogledu do sada su ti podaci koje ste vi dobijali kroz godišnja izvješća uvijek su se samo referirala u odnosu na prošlu godinu iz čega vi ustvari ne možete analizirati trendove, ne možete pratiti pojavne oblike. Mi smo sada tražili da se podaci daju u odnosu na zadnjih 5 godina, gdje onda možete vidjeti da li imamo pozitivne ili negativne trendove u radu. Također podizanje kvalitete u smislu primjene prava Europske unije i propisa, odnosno standarda Suda za ljudska prava na … predložili da se osnuju službe koje će se o tome brinuti i osiguravati svim državnim odvjetnicima pomoć u radu na tim predmetima. Na jednak način pojačali smo odredbe o kvaliteti, uveli smo ocjenjivanje vrlo jasno, odredili smo odnose koliko je to za kvalitetu, kvantitetu, koliko za urednost obnašanja državno-odvjetničke dužnosti profesionalno iskustvo i ostale aktivnosti. Postrožili smo stegovne odgovornosti i također postrožili smo odredbe oko etičkog kodeksa i naravno isto što se odnosi za imovinske kartice propisali smo da se one moraju stavljati na web stranice Državno-odvjetničkog vijeća. U odnosu na Prijedlog zakona o državno-odvjetničkom vijeću, tim promjenama smo također htjeli osigurati kvalitetu i ravnomjerniju teritorijalnu zastupljenost u državno-odvjetničkom vijeću. Dakle, najvažnije promjene se odnose na sastav Državno-odvjetničkog vijeća. No ovdje upravo na tragu onog što sam malo prije pričao tražili smo da se vodi računa o jednakoj zastupljenosti kako kaznenog tako i građanskog pravnog odjela u sastavu Državno-odvjetničkog vijeća. Jačanje objektivnosti u postupcima imenovanja, uvodimo jasne kriterije, zatim, već sam nešto rekao u jačanju odgovornosti državno-odvjetničkih dužnosnika. Promjene su vezane uz njihove aktivnosti izvan obnašanja državno-odvjetničke dužnosti gdje se traži viša razina transparentnosti dakle u buduće kao i u odnosu na suce tako i državni odvjetnici za obavljanje izvan državno odvjetničkih poslova morat će dobiti suglasnost Državno-odvjetničkog vijeća čime ćemo ustvari osigurati da svi zamjenici državnih odvjetnika i državni odvjetnici imaju jednak tretman. Odredbe o stegovnoj odgovornosti zamjenika državnih odvjetnika dodatno su razrađene i precizirane, a posebno i zvanje preciziranje stegovnog dijela neurednog obnašanja dužnosti i ne opravdanog neobavljanja dužnosti. Postrožene su odredbe o napredovanju, za napredovanje na Županijsko državna odvjetništva potrebno je podigli smo godine sa 8 na 10 u obnašanju dužnosti. Jačanju neovisnosti Državnog odvjetništva analogan način Ministarstvo više ne sudjeluje u imenovanju, davanju mišljenja na kandidate za državne odvjetnike. Evo time još samo sam se dotaknuo vrlo kratko na Prijedlog izmjena zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Dakle, kao što smo bili rekli nisu svi sudovi dobili punu nadležnost također državno odvjetništvo je procijenilo da nema potrebe i nema kadrovskog kapaciteta da osniva službe, dodatnu službu u Splitu s obzirom da može iz jedne pokriti i Split 1 i Split 2, pa je u tom pogledu došlo samo do 3 dodatne službe, odnosno državna odvjetništva, općinska državna odvjetništva i to u Metkoviću, Pazinu i Vinkovcima. Zahvaljujem se. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Robert Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Dozvolite mi s obzirom da je ovo danas prvo izlaganje u ime Kluba zastupnika Mosta, da u ime Kluba zastupnika svim ženama čestitam Dan žena, 8. mart i naročito kolegicama zastupnicama u ovom Hrvatskom saboru. Sad smo u ovom drugom dijelu paketa zakona koji se odnosi na kako to Vlada kaže pravosudnu reformu koju predlaže i ovom paketu koncentrirat ću se u izlaganju na određene ključne promjene koje se odnose na Zakon o državnom odvjetništvu, odnosno na proceduru izbora glavnog državnog odvjetnika. Kao što vam je poznato nama predstoji izbor ili reizbor glavnog državnog odvjetnika i to za od prilike mjesec i pol dana, jer čini mi se tamo negdje u drugoj polovici travnja ove godine ističe mandat glavnog državnog odvjetnika. Inače kako je sada procedura predviđena ona je procedura izbora glavnog državnog odvjetnika, ona je čisto politička. Glavnog državnog odvjetnika predlaže Vlada Republike Hrvatske i uz prethodno mišljenje nadležnog Odbora, Odbor za pravosuđe, njega imenuje Hrvatski sabor na 4 godine. I to je ono što je i Ustavom definirano ali godinama smo suočeni sa sugestijama i preporukama GRECA, dakle, grupe država protiv korupcije da tu proceduru učinimo manje političnom, da je što više depolitiziramo, da je učinimo transparentnom, da u tu proceduru izbora uključimo i Državno-odvjetničko vijeće koje također danas je u promjenama zakona i to nam govore od 2014. godine. Dakle, tamo negdje od vremena kada smo mi birali sadašnjeg odnosno tadašnji saziv Hrvatskoga sabora kada je birao gospodina Cvitana za glavnog državnog odvjetnika. U međuvremenu od kada smo u ovom Hrvatskom saboru, barem govorim u ime Kluba zastupnika Mosta u više od dvije godine mi zapravo nismo ni bili u prilici raspravljati o Izvješću glavnog državnog odvjetnika niti za 2015. godinu, niti za 2016. godinu, za 2017. bi tek sada negdje trebali dobiti za raspravu. I postavlja se pitanje kako raspravljati i odlučivati o imenovanju, izboru ili reizboru glavnog državnog odvjetnika kada ovaj saziv Hrvatskoga sabora pa i onaj prethodni uopće nije raspravljao o njegovom izvješću, o njegovom radu, o onome što smatra da je radio dobro, da je radilo dobro Državno odvjetništvo i onome što smatra da bi trebalo kvalitativno mijenjati pa i u uređenju ovih zakona koji su sada predmet rasprave. Zar ne bi bilo puno bolja varijanta da smo imali prilike čuti ta izvješća i da bismo na temelju tih izvješća vidjeli u kojem smjeru i trebamo mijenjati ove zakone? Ali s obzirom na vrijeme, koncentrirat ću se na postupak izbora jer u ovom trenutku smatram najvažnijim za budućnost Državnog odvjetništva. Ipak je riječ o izboru glavnog državnog odvjetnika. Mi dakle a imali smo dovoljno prilike, nismo uvažili preporuke GREC-a kako izbor glavnog državnog odvjetnika učiniti kvalitetnijim, transparentnijim, manje ovisnim od političke prosudbe, više ga depolitizirati ne samo u postupku imenovanja, nego i u postupku eventualnog razrješenja. A izuzetno je važno da upravo glavnog državnog odvjetnika učinimo neovisnijim od izvršne vlasti i da doista bude samostalno i neovisno pravosudno tijelo. Ali to možemo postići i kroz postupak imenovanja, ali i pažljivo regulirajući razloge zbog kojih može biti razriješen dužnosti. Napominjem da smo u listopadu 2016. godine od GREC-a dobili novo izvješće u kojem su oni napravili rezime preporuka koje su uvažene i ugrađene u hrvatski normativni okvir i one koje nisu ugrađene. I oko imenovanja državnog odvjetnika konstatirali su da nismo njihove preporuke ugradili u svoje zakonodavstvo, a naročito da u postupak imenovanja uključimo Državnoodvjetničko vijeće i da ojačamo njihovu ulogu, da će glavni državni odvjetnik moći biti biran iz redova državnih odvjetnika, da će izbor biti vremenski definiran i ograničen na dva mandata, da će biti transparentan, da ćemo imati javni poziv za sve kandidate, da će javni poziv biti objavljen najmanje 6 mjeseci prije isteka mandata glavnog državnog odvjetnika i da će se lista kandidata koji ispunjavaju uvjete s mišljenjem Državnoodvjetničkog vijeća uputiti Vladi na donošenje prijedloga. To je u listopadu 2016. godine u razgovorima sa GREC-om zaključeno kao temelj izrade Prijedloga zakona koji bi na taj način definirao imenovanje glavnog državnog odvjetnika. I u tom smjeru i sa tim preporukama je radio i tadašnji ministar pravosuđa iz redova Mosta zajedno sa svojom stručnom skupinom. I te preporuke koje nalaže GREC-o mi želimo ugraditi u Prijedlog zakona koji će uputiti u proceduru uz postojeća dva Zakona o sudovima i Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Ali obzirom da sada imamo na raspravi u prvom čitanju Prijedlog zakona koji uređuje taj izbor, ali samo djelomično ide u smjeru koji od nas traži GREC-o dakle, da ide u smjeru jednog reizbora, javnog poziva koji će Državnoodvjetničko vijeće uputiti svim kandidatima šest mjeseci prije isteka mandata glavnog državnog odvjetnika, moramo ukazati na ono, onaj dio prijedloga zakona u kojem predlagatelj Vlada ne slijedi preporuke GREC-a. Državnoodvjetničko vijeće po vašem prijedlogu je zapravo administrativno tehničko tijelo koje će zaprimiti prijave kandidata i uputiti ih Vladi i ništa drugo. Dakle, puka transmisija. U prijedlogu na kojem ćemo mi inzistirati i ukoliko bude potrebno podnijeti amandman tražit ćemo da Državnoodvjetničko vijeće uz prijedlog kandidata koji će uputiti Vladi, izradi i mišljenje za svakog kandidata u smislu kvalitete osobe koja ispunjava formalne uvjete. Ali svaki od tih kandidata ima iza sebe određenu karijeru, postignuća i to nije nevažno. I ono što bismo htjeli da oni kandidati dolaze iz redova državnih odvjetnika, da se što je moguće više depolitizira proces imenovanja i da zapravo ne možemo previše širiti krug osoba koji bi mogli biti predloženi za tu funkciju. To je ono što ćemo predložiti ukoliko vi sami nećete uvažiti ove prijedloge u izradi Konačnog prijedloga zakona. Mislimo da je to jako važno i da na taj način ćemo maksimalno objektivizirati postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika. Naravno, ovaj dio koji se odnosi na javni poziv 6 mjeseci unaprijed, je onaj dio koji i sami želimo predložiti. To je uostalom i nešto na čemu je i GREC-o inzistirao. Ono što smatramo da nije dobro riješeno u Prijedlogu zakona koji predlažete, to su razlozi za razrješenje glavnog državnog odvjetnika. Naročito oni koji predviđate u stavcima 6,, 7. i 8. članka koji to definira. Naime, riječ je o slijedećim razlozima: - da ako glavni državni odvjetnik ne poduzima mjere iz svojih ovlasti za učinkovit rad Državnog odvjetništva, - ako iz bez opravdanog razloga ne ostvaruje program rada izložen u postupku imenovanja na dužnost glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske, - ako Državno odvjetništvo ne ostvaruje zadovoljavajuće rezultate rada. Pročitao sam namjerno ova tri stavka da izložim koliko subjektivno bi Vlada mogla ocjenjivati rad Državnog odvjetništva eventualno razmišljajući o pokretanju postupka njegova razrješenja. Pa mi smo svjesni činjenice da smo imali izvješća predsjednice, odnosno Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koje je u ovom Hrvatskom saboru prihvaćano gotovo jednoglasno, naravno da Povjerenstvo nije moglo biti razriješeno prije isteka mandata, ali je činjenica da većina članova tog Povjerenstva, 3 od 5 nisu dobila pravo na novi drugi mandat u tom tijelu. I to je naravno također poruka o njihovom radu, odnosno mišljenju vladajuće većine. Zbog toga bi smo apsolutno sugerirali da ti stavci ne budu u Konačnom prijedlogu zakona jer dozvoljavaju veliku mogućnost da Vlada subjektivno ali naravno mi znamo iz političkih razloga predloži razrješenje glavnog državnog odvjetnika. Pa i sama činjenica da se izvješća glavnog državnog odvjetnika godinama ne stavljaju na raspravu u ovom Hrvatskom saboru iako su uvrštena u dnevni red, dakle, ovisi isključivo o predsjedniku Hrvatskog sabora da odabere dan u kojem će ta izvješća staviti na raspravu. Stoga opravdano ukazujemo da ta situacija sasvim sigurno ne može biti slučajna i predlažemo da u koliko smatrate da nema vremena da odvojimo jedan dodatni dan u Hrvatskom saboru u kojem ćemo raspraviti ta izvješća ali apsolutno prije bilo kakvog odlučivanja o imenovanju novog glavnog državnog odvjetnika. Za kraj u ime Kluba želim reći slijedeće, predvidjeli ste da ovaj zakon stupi na snagu, govorim o Zakonu o Državnom odvjetništvu, da stupi na snagu 1. rujna 2018., što znači da bi po toj logici mi trebali imenovati novog glavnog državnog odvjetnika po starom, po sadašnjem zakonu, po postojećim zakonskim odredbama koje nemaju ugrađenu niti jednu preporuku GRECA, a kada bi smo zakon donijeli na izbor onog budućeg glavnog državnog odvjetnika 2022. bi se primjenjivale odredbe ovog zakona. Nama je to apsolutno neprihvatljivo. Ono što bi smo predložili je slijedeće, mi možemo, evo danas imamo prvo čitanje ovog zakona, drugo čitanje može doći primjerice za mjesec dana nakon što vidite raspravu o ovim zakonskim prijedlozima nakon što prođe proceduru Vlade, da donesemo zakon sa kvalitetnim odredbama kada je riječ o izboru glavnog državnog odvjetnika i da se te odredbe i ta procedura imenovanja primjenjuje na izbor glavnog državnog odvjetnika, a da za to vrijeme na dužnosti ostane sadašnji glavni državni odvjetnik. Mislimo da je riječ o nekoliko mjeseci najviše, istina je da se predviđa javni poziv 6 mjeseci prije isteka, naravno da to ne bi bilo moguće primijeniti u konkretnom slučaju, ali se mogu u zakon ugraditi prijelazne odredbe prema kojima bi smo u predstojećoj situaciji mogli imati i drugačije rokove za izbor glavnog državnog odvjetnika. Ali mislim da vam je jasno što želimo reći u Klubu Mosta, ako već propisujemo novi kvalitetan, transparentan postupak, ugrađujemo preporuke GRECA jedino je logično da ih primjenjujemo na izbor glavnog državnog odvjetnika koji nam predstoji, a ne da kažemo GRECU da smo donijeli zakon kojim to prihvaćamo, ugrađujemo njihove preporuke ali ćemo to implementirati 4 godine kasnije 2022. Ako doista želimo reformu, ako je ovo stvarno opredjeljenje Vlade onda će uvažiti ovo što smo sada rekli, prijedlog Mosta, dakle, primijenimo ove odredbe na izbor glavnog državnog odvjetnika koji nam predstoji za vrlo kratko vrijeme.
Hvala lijepa gospodin Podolnjak. Hvala vam. Nemamo replike. Gospodin Grbin.
Zahvaljujem vam na tome gospodine potpredsjedniče. Uvaženi predstavnici Vlade Republike Hrvatske, uvažene kolegice i kolege. Svoju raspravu o ovom paketu zakona koji se odnose na rad Državnog odvjetništva započet ću s nečim što je govorio i moj kolega Miljenić kada je danas u ime Kluba zastupnika SDP-a govorio o paketu tri zakona koji su se odnosili na rad sudstva u Republici Hrvatskoj. I pročitat ću nešto što se moglo pročitati u Izvješću Europske komisije koje je danas dosta često spominjano. Dakle, u Izvješću Europske komisije na strani 10. stoji: Reformom karte pravosudnih područja poboljšana je učinkovitost sustava. Dakle, poštovane kolegice i kolege, u jednom za Hrvatsku izrazito nepovoljnom Izvješću jedno je područje za divno čudo moram reći jer u slučaju pravosuđa nismo navikli baš na pozitivne ocjene iz Europske unije izdvojeno kao relativno dobro. A koja je naša reakcija? Dakle u trenutku kada imamo izuzetno, izuzetno nepovoljno mišljenje Europske komisije u onom području gdje je to mišljenje pozitivno jer to mišljenje pozdravlja napredak koji je proveden dosadašnjom racionalizacijom sustava, mi tu racionalizaciju razbijamo i vraćamo se doduše ne u potpunosti, ali dijelom na ono što je bilo staro. Dakle isto kao što je bio slučaj i sa onime što se naziva reformom sudstva, onda to ustvari nije. I ovdje je jedna od osnovnih stvari koja leži iza ovoga paketa tri zakona jedna redistribucija. Redistribucija područja i sjedišta državnih odvjetništava doduše u daleko manjem obimu, nego što je to u slučaju područja i sjedišta sudova. Ovdje se naime radi tek o tri državna odvjetništva. A što to pokazuje? To pokazuje da ona redistribucija područja i sjedišta sudova nije bila toliko dobro osmišljena odnosno da nije toliko potrebna. Jer ako stvaramo nove općinske sudove i kažemo da za njima ima potrebe, kako to da onda ta potreba ne prati i rad Državnog odvjetništva koje zastupa ne samo u kaznenim nego i građanskim stvarima Republiku Hrvatsku u postupcima koji se vode pred tim sudovima? To pokazuje da je predmetna redistribucija, a ja ju naziva redistribucijom jer ovo reforma nije pogotovo u dijelu koji se odnosi na sudove, vođena više političkim, a manje pravnim ili stvarnim objektivnim kriterijima. Još jednom ću ponoviti ono što smo rekli kod zakona koji se odnose na sudove i pozdravljam najavu ministra koji je jamčio dostavu podataka. Očekujemo da nam se do drugog čitanja dostave podaci o broju predmeta, o opterećenosti rada kako sudova tako i državnih odvjetništava, koji će pokazati da je formiranje ova tri državna odvjetništva bilo zasnovano na objektivnim, na stvarnim kriterijima, a ne na određenim političkim. Bez obzira što bih kao lokal patriota trebao pozdraviti i u slučaju suda i u slučaju državnih odvjetništava osnivanje onoga u Pazinu i naravno da mi je kao lokal patriotu to drago, ali ipak kao zastupnik imam odgovornost i prema građanima Republike Hrvatske, ali i prema Republici Hrvatskoj i tijelu u kojem sjedim, u koje sam biran da tražim da mi se jasno pokaže da su sva ova formiranja o kojima danas raspravljamo koja će ne samo koštati, već dovesti i do određene stagnacije u radu sustava. Jer svaki sustav kada ga promijenimo zaškripi opravdana stvarnim kriterijima, a ponovit ću još jednom ne dnevno-političkim kriterijima odnosno kriterijima pritiska koji vas je gradonačelnik više gnjavio da kod njega ponovno formirate sud ili državno odvjetništvo. No, vratimo se i na druge zakone, a ne samo na onaj koji se tiče područja i sjedišta državnih odvjetništava. Kao i u slučaju zakona koji su se odnosili na sudove i ovdje imamo dvije stvari koje je potrebno pozdraviti. Prvo, svakako ono što se odnosi na imovinske kartice. Naravno da pozdravljamo objavu imovinskih kartica i to je jedna dobra mjera koja će dovesti do povećanja transparentnosti rada sustava. Također i tu se tek djelomično lažem sa kolegom Podolnjakom. Pozdravljamo i mjere koje se tiču reguliranja izbora glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Međutim, u oba ova slučaja opet nismo posao napravili do kraja. Uvodimo imovinske kartice odnosno njihovu objavu, ali kao i u slučaju sudova dajte malo pogledajte kako je to riješeno u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. Ponavljaju se one iste stvari kao i kod Zakona o sudovima odnosno Državnom sudbenom vijeću i to je dobro jer su zakoni usklađeni. I sada će Državnoodvjetničko i Državno sudbeno vijeće raditi po istim kriterijima. Ali uskladimo to sa Zakonom o sprječavanju sukoba interesa i ubuduće kada god budemo mijenjali neke mjere, onda vodimo računa o tome da su sva pitanja imovinskih kartica za sve dužnosnike u Republici Hrvatskoj bili oni državni dužnosnici, lokalni dužnosnici ili pravosudni dužnosnici riješena na jednak način tako da bude lakše pratiti ako je netko kršio zakon da je odmah jasno o čemu se radi i da onda naravno i sankcija za takvo postupanje bude predvidljiva. Druga stvar kod izbora glavnog državnog odvjetnika prvo mora, nisam htio replicirati jer mislim da doista za tim nema potrebe kada govorim odmah iza uvaženog kolege, dio koji se odnosi na produljenje mandata sadašnjeg glavnog državnog odvjetnika. Bojim se da to nije moguće. Ustavom Republike Hrvatske mandat državnog odvjetnika je određen u trajanju od četiri godine. I Hrvatski sabor nema mogućnosti produljiti sadašnji mandat ili ga imenovati na jedan mandat koji bi bio u trajanju od samo godine dana. Eventualno, eventualno bi prijelaznim i završnim odredbama ovoga zakona mogli regulirati da se sljedeći glavni državni odvjetnik mora izabrati u određenom roku od stupanja na snagu ovoga zakona. A koliko je oportuno naveden prijedlog prepuštam svakom od vas da ponaosob razmisli i pretpostavljam da će kolege iz Mosta podnijeti amandman u tom smjeru, pa ćemo onda o tome i glasovati. Međutim, primjedba koju ja imam je primjedba da je i kod glavnog državnog odvjetnika izostala sigurnosna provjera. Dakle glavni državni odvjetnik kada je izabran ulazi u sustav. On ne mora biti iz sustava. Može biti bilo tko tko ispunjava određene zakonom propisane uvjete. Ali nakon što mu prestane mandat glavnog državnog odvjetnika iako nije bio iz sustava, on ostaje u sustavu kao zamjenik glavnog državnog odvjetnika. A mi nemamo propisanu sigurnosnu provjeru. Imaju u vidu na to da se radi o čovjeku koji je na čelu jednog dijela represivnog aparata Republike Hrvatske zaduženog za progon kaznenih djela, potpuno je jasno da moramo biti potpuno sigurni da ta osoba iza sebe nema nekakve repove koji bi mogli ugroziti način na koji obnaša dužnost. Međutim, ovdje je problem ne samo kod glavnog državnog odvjetnika, nego po mom mišljenju problem proizlazi i kod izbora zamjenika glavnog državnog odvjetnika i županijskih državnih odvjetnika. Za njih je propisana iznimka da u slučaju da dolaze iz sustava, dakle, u slučaju kada netko sa pozicije općinskog državnog odvjetnika napreduje za županijskog državnog odvjetnika ili od zamjenika županijskog državnog odvjetnika za zamjenika glavnog državnog odvjetnika da se ne provodi sigurnosna provjera. Opet ponovit ću, znamo o kakvom se sustavu radi, znamo o kakvim se rizicima pa i koruptivnima izloženi ti ljudi i držim da je ovakva kontrola bez obzira na to koliko je ona ipak i skupa ali i vremenski dugotrajna, mala cijena u odnosu na onu sigurnost koju ćemo dobiti da osobe oko kojih postoje dvojbe ili ne daj Bože ne postoje dvojbe, da ne bi trebale u sustavu tom biti, još im ne bude omogućeno napredovanje. Dakle, u tom dijelu držim da je potrebno izmijeniti zakon. Sada dopustite mi da se malo odmaknem od samog sadržaja zakona imajući u vidu da se ovdje radi o paketu koji se odnosi na Državno odvjetništvo kao organizaciju u cjelini, kažem nešto što me osobito smeta u odnosu države prema Državnom odvjetništvu. Ovim zakonom mijenjamo odredbe koje se odnose ne izvješće glavnog državnog odvjetnika i to je dobro. Ali što je problem? Problem je u tome što Hrvatski sabor još uvijek nije raspravio izvješća Državnog odvjetništva za 2015. i 2016. godinu, a mi smo u ožujku 2018. godine. Glavni državni odvjetnik o kojem smo govorili koji je sada na dužnosti, izabran je čini mi se 7. ožujka 2014. godine. Prije više od 4 godine, mandat mu istječe 24. travnja 2018. godine, dakle za mjesec i pol dana. Mi bi trebali raspravljati o tome da li ćemo ga ponovno izabrati na tu dužnost, da li ćemo na tu dužnost izabrati nekoga drugoga, a mi u Hrvatskom saboru koji bi takvu odluku trebali donijeti nismo raspravljali o stanju sustava u posljednje gotovo 3 godine. Držim da je to apsolutno neprihvatljivo i bit ću, a držim drzak kad ću reći da mi s obzirom na recentne izjave nekih poznatih medijskih lica, djeluje kao da dopuštamo da nam Mamić kadrovira tko će biti na čelu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Za mene je to sramota, za mene je to potpuno neprihvatljivo. Ukratko i s time ću završiti. Ovo nije reforma! Nije ovo nikakva mini reforma, ovo je niz tehničkih izmjena Zakona o Državnom odvjetništvu, Državno-odvjetničkom vijeću i području i sjedištu Državnih odvjetništava. U jednom dijelu dobrih u drugom dijelu loših jer se radi o redistribuciji sjedišta tih Državnih odvjetništava bez ikakvog obrazloženog kriterija. U ovom trenutku imajući sve navedeno u vidu mi iz Kluba zastupnika SDP-a ne možemo podržati ove predložene nam zakone. Hvala.
Hvala i vama. Imate jednu repliku. Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Samo da nastavimo razgovor koji je kolega Grbin rekao kada se očitovao na dio.
Oprostite gospodin Podolnjak. Kad ste vi digli ruku, sada ili prije? Prije, dobro u redu uvažavam. Izvolite. Ne, ne, nije se odnosilo na vas, imate pola minute više. Izvolite.
Ok, zahvaljujem. Dakle, kad je kolega Grbin rekao na nemogućnost produženja mandata od 4 godine glavnom državnom odvjetniku. Dakle, jasno je da prema Ustavu je taj mandat ograničen i ne postoji ona situacija kao kod ustavnih sudaca da postoji nekakav dodatni rok. Ali ono što me motiviralo za ovaj prijedlog je činjenica da se mora vremenski premostiti stupanje zakona na snagu sa našom željom, a pretpostavljam i vašom, da se izbor novog glavnog državnog odvija po novoj zakonskoj proceduri. Naravno da se ne mogu primijeniti svi rokovi koji su predviđeni i sada u ovom prijedlogu javni poziv 6 mjeseci prije isteka mandata. Naravno da to ne bi bilo moguće. Ali uzimajući s jedne strane ono pozitivno da bi smo ugradili maksimalno transparentnu proceduru koju od nas traži GRECO koji smo obećali prije više godina u odnosu na situaciju da to primjenjujemo 4 godine kasnije, ja mislim da se prijelaznim i završnim odredbama može urediti to pitanje da se ubrza taj postupak iznimno samo pri izboru slijedećeg glavnog državnog odvjetnika. Dakle, da eventualno se odstupi od ovog javnog poziva u trajanju od 6 mjeseci. Jer inače jedino što vam preostaje neprovoditi taj postupak sada, za izbor ovog glavnog državnog odvjetnika. Ali onda se postavlja pitanje, a zašto se čekalo tako dugo sa ovim prijedlogom i tempirajući ga u vrijeme kad se ne može primijeniti na izbor glavnog državnog odvjetnika?
Hvala vam lijepa. Odgovor gospodin Grbin.
Poštovani kolega, ja sam govorio o datumima, sada ću ih ponoviti. Prije 4 godine mi smo čini mi se 7. ožujka izabrali glavnog državnog odvjetnika. Danas je 8. ožujka, a ne da nismo izabrali novog glavnog državnog odvjetnika, nego meni nije poznato da li je uopće utvrđen prijedlog od strane Vlade. I u tom kontekstu doista mogu reći da dijelim vašu zabrinutost, jer ove mjere uz ove prijedloge koje držim da ćemo se svi složiti oko potrebe provođenja sigurnosne provjere bi dodatno osnažile i postupak izbora i samu poziciju glavnog državnog odvjetnika. Ali bojim se da nam Ustav tu baš i ne daje mogućnosti previše, a i činjenica da smo i jučer govorili o tome da zbog trajanja savjetovanja od samo 15 dana pozivamo ministarstvo da između prvog i drugo čitanja provede savjetovanje u punom trajanju, govorili smo i o presudi Visokog upravnog suda koja je ukinula opći akt zbog prekratkog savjetovanja iako su nam objasnili iz ministarstva, pretpostavljam da se to odnosi i na ove zakone kao i na one da su dobili pozitivno mišljenje od povjerenice za informiranje. Ja ne bih žurio. Što se mene tiče izaberimo glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Ali onda ako želimo ovo što vi kažete, onda u prijelazne i završne odredbe zakona možemo unijeti odredbu da se novi glavni državni odvjetnik izabire za godinu dana, a onda provesti cijeli ovaj postupak koji ste vi predvidjeli. I mislim da bi to bilo razumno rješenje i mislim da bi to bilo dobro da onda za godinu dana dobijemo nekoga tko će u puni mandat na četiri godine po novim pravilima sa ograničenjem mandata itd. obnašati tu iznimno važnu dužnost za Republike Hrvatsku. Hvala.
Hvala. Gospodin Glavaš.
Gospodine predsjedavajući, ja bih se nadovezao na izlaganje gospodina Grbina. Mislim da je prijedlog odličan da se za državne odvjetnike bilo glavnog, bilo županijske, općinske i njihove zamjenike obavezno zakonom mora provesti sigurnosna provjera. Ja bih bio nešto širi na one razloge koje je naveo gospodin Grbin. Dakle, mislio je da li ima nekakvih kriminalnih, korupcijskih pozadina kao prepreka da se pojedini ljudi imenuju državnim odvjetnicima ili njihovim zamjenicima. Ja bih tu dodao da u današnjem Državnom odvjetništvu postoje zamjenici državnih odvjetnika općinskih, županijskih ili glavnih, skoncentrirat ću se na županijskog državnog odvjetnika koji je danas zamjenik županijskog državnog odvjetnika radi na Odjelu za ratne zločine, a za vrijeme agresije na Republiku Hrvatsku aktivno je sudjelovao u agresorskoj vojsci i napadao istok Hrvatske i to u intervalu od 15. prosinca 1991. do 9. siječnja 1992. u jednom intervalu, a nešto kasnije, mjesec, dva kasnije ponovo u sastavu srpske agresorske vojske sudjelovao u nastavku agresije na Republiku Hrvatsku. Danas radi kao zamjenik županijskog državnog odvjetnika u Osijeku. Radi na ratnim zločinima. Odlazi u Beograd, istražuje slučaj Ovčara i surađuje sa državnim odvjetnikom Republike Srbije i kanalizira istragu o streljanima na Ovčari.
Hvala. Gospodin Grbin odgovor.
Zahvaljujem poštovani godine potpredsjedniče. Bit ću vrlo kratak. Kolega Glavaš, zadnji, ali zadnji koji bi u ovom domu smio prozboriti riječ ratni zločin, ste vi. Sramite se.
Gospodin Demetlik. Molim vas. Molim, molim vas. Koji članak, izvolite gospodine Glavaš? Koji članak?
293 [[Upadica Radin: Koji?]] 293. Dobro, sad uopće nije bitno. 238. Mislim da je ovo nekorektno od strane gospodina Grbina. Ako je trebalo replicirati neka replicira i drži se replike, a ne osobno da ide na mene i vrijeđa mene. Ja sam mu podržao njegov prijedlog što se tiče sigurnosnih provjera. A što se tiče toga da će netko pričati o ratnim zločinima, to možda može vaš stric.
Meni sada, možda kada odgovori, možda neće trebati više. … [[Upadica se ne razumije.]] Smijete.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine potpredsjedniče, člankom 238. je propisano da zastupnik svojim ponašanjem ne smije odstupati od općih pravila ponašanja u Saboru. Jedna od općih pravila ponašanja koje zahtjeva se od svih nas je da govorimo istinu. A istina je da ja u svojoj obitelji imam ujaka i imam tetka. Strica na žalost nemam. Hvala.
Sada na mene bi trebalo biti da vam dajem opomenu oba dva, oba dva ili da ne dajem nikome, pa neću dati nikomu opomenuti tako da budemo na miru svi zajedno. I dajem riječ gospodinu Demetliki koji će sigurno. A zašto je gospodin Demetlika prije digao? Što ste vi za gospodina Glavaša digli? To je neka nova koalicija? Ne. Dobro. Idemo dalje. Gospodin Jelkovac Šimić ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Još uvijek sam samo Jelkovac, a kolega Šimić će iza mene, a ja ću ukratko. … [[Upadica se ne razumije.]] Sve u redu [[Upadica Radin: Ne, ne, ja sam kriv.]] Sve u redu.
… /Upadica Radin: Ne. Udao sam vas na novo. Oprostite mislim moja velika krivica. Moj grijeh, moj grijeh, moj grijeh./…
Ne, sve je u redu. Evo kratko ću ova dva zakona. Prijedlog Zakona o Državnom odvjetništvu i o Državnoodvjetničkom vijeću, a kolega će onda o prijedlogu trećeg zakona koje raspravljamo u ovom setu. Dakle, što se tiče Prijedlog zakona o Državnom odvjetništvu koji je sada važeći donesen 2009. godine i više puta mijenjan, moram reći da je glavni cilj ustvari predlaganja donošenja ovog novog zakona sustavno, njegovo sustavno uređenje kao prvenstveno organizacijskog propisa i to kroz izostavljanje odredbi koje po svom sadržaju ne pripadaju u ovoj zakon, već u Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa državama članicama Europske unije te izostavljanje postupovnih odredaba iz ovoga zakona koje nije nužno propisivati propisom zakonskog ranga. Također se predlaže iz zakona izdvojiti odredbe koje se odnose na rad Državnoodvjetničkog vijeća u poseban zakon. Naravno da se očekuje da će cilj provedbe ovog ovakvog Prijedloga zakona biti u konačnici i veća učinkovitost i transparentnost samog rada Državnog odvjetništva. U svezi s tim kroz izmjene se postiže definiranje jasnih kriterija i postupaka imenovanja glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske i to sada na način da Državno-odvjetničko vijeće upućuje javni poziv svim zainteresiranim kandidatima koji su dužni priložiti program i životopis, a zatim zaprimljene kandidature prosljeđuju se Vladi Republike Hrvatske koja predlaže Hrvatskom saboru kandidata za glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Također u skladu sa preporukama GRECA predlaže se ograničenje mandata glavnog državnog odvjetnika na najviše dva mandata. Također je jedan od ciljeva cjelovitije uređenje postupanja građansko pravnih, građansko upravnih odjela odvjetništava i to zbog važnosti ovih odjela za zaštitu imovinskih prava i interesa Republike Hrvatske. Također je jedan od ciljeva bolje upravljanje državnim odvjetništvima. Dakle, do sad smo imali situaciju da je to bilo povjereno državnim odvjetnicima i tajnicima državnih odvjetništava, predloženim izmjenama predviđa se uvođenje funkcija ravnatelja državno-odvjetničke uprave i to u cilju afirmacije kao menadžera što bi pridonijelo efikasnijem upravljanjem državnim odvjetništvom. Ono što je bitno je da se rad državnih odvjetništava prati sukladno prihvaćenim pokazateljima koji su razvijeni i predloženi na razini Vijeća Europe, a ključno je da se i godišnje izvješće glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske strukturira na način kako to metodološki zahtijevaju takovi načini praćenja rada u pravosuđu. Stoga se i predlaže preciznije definiranje sadržaja godišnjeg izvještaja glavnog državnog odvjetnika koje on podnosi ovdje u Hrvatskom saboru. Nadalje je cilj podizanje kvalitete primjene propisa Europske unije i standarda Europskog suda za ljudska prava i zato je predviđeno institucionalno jačanje državnih odvjetništava kroz određivanje kontakt osobe za praćenje pravne stečevine Europske unije, presuda suda Europske unije i presuda Europskog suda za ljudska prava. Te osobe će onda biti određene u županijskim državnim odvjetništvima te Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske radi pružanja pomoći ostalim državnim odvjetnicima i njihovim zamjenicima. U cilju jačanja odgovornosti u državnom odvjetništvu predložene su izmjene načina ocjenjivanja državnih odvjetnika i njihovih zamjenika. Također podizanje transparentnosti u poštivanju etičkog kodeksa te jačanje i redefiniranje uloge pravosudne inspekcije. Pri tome je dakle, novina da će se imovinske kartice državnih odvjetnika javno objavljivati. Ono što želim reći je da će Kluba HDZ-a podržati ovaj Prijedlog, ali predlažemo predlagatelju da između ova dva čitanja razmotri mogućnost da se propiše da državni odvjetnici i njihovi prvi zamjenici moraju biti iz različitih odjela znači iz kaznenog i građansko-upravnog, a iz razloga što ustvari imaju slijedeću situaciju, do 2000. godine javno pravobraniteljstvo zastupalo je Republiku Hrvatsku i štitilo njenu imovinu i imovinska prava, a izmjenom Ustava javnopravobraniteljstvo pripoilo se državnom odvjetništvu u koje nastavlja djelovati kao građansko-upravni odjel. Prema dosadašnjoj praksi na čelna mjesta u državnim odvjetništvima imenovani su zamjenici državnih odvjetnika iz kaznenih odjela. S obzirom na važnost poslova i građansko-upravnih odjela na širinu područja njihovog djelovanja na vrijednost imovine Republike Hrvatske o kojoj oni skrbe smatramo da je građansko-upravni odjel nepravedno zapostavljen na ovaj način u obnašanju ovih dužnosti. Stoga predlažemo da se razmotri ova mogućnost da bi u budućnosti to bilo ravnomjernije. Također, treba razmotriti mogućnost redefiniranja uloge Ministarstva pravosuđa. U postupku donošenja okvirnih mjerila i akta kojim bi se regulirao sam postupak ocjenjivanja, a imajući u vidu odgovornost Ministarstva pravosuđa za cjelokupno funkcioniranje sustava. Naime, okvirna mjerila nisu redovno mijenjana i usklađivana sa procesnim i drugim zakonodavnim izmjenama tako da predlažemo da se ovo razmotri kako bi se cijeli taj postupak ubrzao. Što se tiče Prijedloga zakona o državno-odvjetničkom vijeću, želim reći da je dobro da se on izdvaja u poseban zakon kojim se regulira onda rad državno-odvjetničkog vijeća. Mijenjaju se ovim prijedlogom odredbe o sastavu članova vijeća iz reda zamjenika državnih odvjetnika u cilju osiguranja teritorijalne zastupljenosti i zastupljenosti po područjima rada članova vijeća opet vezano na kaznene i građansko upravne odjele. Propisuje se uvjet od najmanje 5 godina obnašanja dužnosti u državnom odvjetništvu za kandidiranje za člana vijeća kako bi se osigurala kvaliteta veća kvaliteta rada vijeća. Daje se nove ovlast vijeću za odlučivanje o davanju odobrenja zamjenicima državnih odvjetnika da uz državno odvjetničku dužnost obnašaju i neke druge poslove. Zatim se uređuje postupak imenovanja zamjenika državnih odvjetnika kako bi on bio što transparentniji i objektivniji, pri tom se utvrđuju bodovi ispod kojih kandidati koji nemaju taj graničan broj bodova ne bi mogli pristupiti intervjuu, a naravno izrijekom se i propisuje obveza državno-odvjetničkom vijeću da se pri odlučivanju o imenovanju drže striktno redoslijeda i bodova koje su kandidati ostvarili. Propisuju se i struži uvjeti za imenovanje zamjenika županijskih državnih odvjetnika 10 umjesto 8 godina obnašanja dužnosti. Ograničava se mandat državnog odvjetnika također na najviše dva mandata i isto tako uvodi se vođenje kontrola imovinskih kartica državnih odvjetnika i njihovih zamjenika te njihova dostupnost javnosti objavom na mrežnoj stranici DOV-a. Evo ukratko o ova dva zakona toliko, a kolega će sada nastaviti. Klub HDZ-a će prihvatiti oba ova prijedloga jer smatramo da će oni sukladno ostalim zakonima u ovoj mini pravosudnoj reformi pridonijeti učinkovitosti sustava. Hvala.
Hvala lijepa gospođo Jelkovac. I sada gospodin Šimić tako da bude sve jasno da su to dva govornika. Izvolite gospodine Šimić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se danas nalazi Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava kojim se ustanovljuju županijska i općinska državna odvjetništva, njihova područja i sjedišta u kojima će djelovati. Na samom početku svoga izlaganja u ime Kluba zapravo predstavit ću postojeće stanje, predstavit ću nekakvu povijest reformi kako su one tekle kroz godine. Predstavit ću i nekakve odnosno promjene koje se ovim zakonom predlažu. I na samom kraju dat ću zaključak o stavu Kluba naspram novog prijedloga zakona. Svi znamo da je Državno odvjetništvo Republike Hrvatske prema Ustavu Republike Hrvatske samostalno i neovisno pravosudno tijelo ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine Republike Hrvatske te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i zakona. Kao takvo predstavlja jedno od najviših institucija u našoj zemlji te smatramo da se njegova trenutno organizacija mreže pokazala kao nedovoljno dobro organizirana odnosno trenutno nije odgovarajuća i nedovoljno je učinkovita. Racionalizacija mreže općinskih i državnih odvjetništava provedena je 2008. godine, 2010. i 2015. godine. Tim procesima smanjen je broj općinskih državnih odvjetništava sa 71 na 22, a broj županijskih državnih odvjetništava sa 21 na 15 te su mijenjana i područja nadležnosti državnih odvjetništava koja su pratila promjene područja nadležnosti općinskih i županijskih sudova. Kao što sam spomenuo danas u ranijoj raspravi budući da se sadašnja organizacija mreže sudova pokazala kao neodgovarajuća ili nedovoljno učinkovita u pružanju zaštite građanima i gospodarstvu, potrebno je pristupiti njezinoj novoj organizaciji. Potrebno je mrežu općinskih i županijskih državnih odvjetništava uskladiti dakle sa novom organizacijom mreže sudova kakva je predložena u današnjem zakonu. No međutim ovdje moramo uvažiti i određenu posebnost državnog odvjetništva kao posebne vrste pravosudnog tijela. Naime, jedno od temeljnih polazišnih osnova predložene mreže pravosudnih tijela je i da mreže ove dvije vrste pravosudnih tijela ne moraju nužno biti podudarne. Razlog tome je što kod državnih odvjetništava prvenstveno uzima, što se kod državnih odvjetništava prvenstveno uzima u obzir učinkovitost i ekonomičnost rada državnih odvjetništava, dok je najvažniji razlog dakle kod uspostavljanja mreže sudova osiguranje što veće dostupnosti sudova građanima i poticanje razvoja onih područja koja više nisu sjedišta sudova i nisu sjedišta nekih drugih državnih tijela. Tako se pored 22 postojeća državna odvjetništva predlaže ustanovljenje tri nova općinska državna odvjetništva sa sjedištem u Metkoviću, Pazinu i Vinkovcima. Dakle, uz 15 županijskih državnih odvjetništava imali bi ih 25 općinskih državnih odvjetništava. Naime, svjedoci smo kako često na ulici čujemo kada se govori o Zakonu o područjima i sjedištima sudova kojim smo smanjivali broj općinskih i županijskih odnosno trgovačkih sudova, pa smo onda imali jedan duži vremenski period za implementaciju i primjenu dakle zakona, kako se zapravo promijenili samo natpisi na fasadama odnosno samo ploče na fasadama zgrada, zapravo sve je ostalo isto. No međutim, onaj tko poznaje imalo situaciju u pravosuđu, zna da to jednostavno nije tako. Prvi i pravi racio ovakve organizacije, mogućnost bolje organizacije suđenja, sudskih poslova i državnoodvjetničkih poslova, zatim učinkovitije, profesionalnije, brže i neovisnije sudovanje ili postupanje državnih odvjetnika je ravnomjernija iskorištenost postojećih resursa kao što su ljudski potencijali, informatička oprema, službena vozila i sl. Dakle, pokušava se postići i puno bolja mogućnost organizacije radnih procesa u državnim odvjetništvima bilo sudovima. Što se tiče financiranja provedbe ovoga zakona, sredstva su predviđena u proračunu Republike Hrvatske za 2018. godinu na razdjelu 110 Ministarstva pravosuđa, a vidimo da će biti potrebna i dodatna sredstva za nadogradnju informacijskog sustava, a ona su planirana dakle financiranje tih poslova planirano je iz fonda Europske unije odnosno Europskog socijalnog fonda. Mislim da nema dvojbe da je od početka provođenja reforme pravosuđa pa do danas ostvaren veliki napredak prije svega u stvaranju zakonodavnog i institucionalnog okvira za nezavisno, nepristrano, profesionalno i učinkovito pravosuđe što bi u konačnici trebalo doprinijeti vladavini prava i pravnoj sigurnosti građana, kao i njihovoj kvalitetnoj i brzoj sudskoj zaštiti. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će dakle ovakav Prijedlog zakona u prvome čitanju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku, gospodina Bulja.
Kolega kažete da je pravično raspoređeno sada sjedište državnih odvjetništava kao i sudova. Ja ću još jednom ponoviti da je to netočno. Da je i zakon koji smo imali ispred o sjedištima i područjima sudova, a također vežu se uz državna odvjetništva da je nepravda napravljena, da je ovaj zakon u biti u samome zaključku tj. samome mišljenju da je splitski sud ogroman sustav i da zbog toga se ide u ove zakonske izmjene i da je sudova imamo znači općinskih sa 24 na 34. A također i sada na 34 za 10 više, a i državna odvjetništva također pošto su općinska državna odvjetništva isto povećava broj, a nabrojali ste koja da jednostavno splitski dio tj. dio je Dalmatinske zagore ostao na istome tj. pripojen je Splitu 2, a nije Split, a također ostaje i splitska državna odvjetništva općinska ostaju u Splitu, a ne u Dalmatinskoj zagori. A moram vam još jednom ponoviti da je samo Cetinska krajina po broju stanovnika onolika kolika je i Ličko-senjska županija, a puno je veća po broju kvadratnih kilometara površinski od Međimurske županije. Što znači da ovim zakonom nisu ispravljene one temeljne nepravde koje su navedene u mišljenju komisije koja je donijela zaključak da treba ići u ove izmjene sjedišta sudova i državnih odvjetništva. Ovdje govorimo o državnim odvjetništvima. Prema tome, ovdje nije ispravljena nepravda nego je nešto presedan napravljen u Europskoj uniji da jedan grad kao što je Split ima dva državna odvjetništva, Split za Split, Split 1 i Split 2 za Dalmatinsku zagoru. Zbog toga treba biti državno odvjetništvo i sudovi trebaju biti smješteni u Sinju. To je jedina pravda za Dalmatinsku zagoru.
To je bilo upućeno gospodinu Šimiću? Izvolite.
Uvaženi kolega Bulj, zahvaljujem prije svega na replici. Moram priznati da evo i sam dolazim iz jednog malog kraja, dakle, iz Slavonije odnosno kraja kojeg smatramo dosta često da je zapostavljen po mnogim parametrima i mnogim pitanjima. I možda bi se složio sa vama kada u zakonu i u ovom dakle, popratnom tekstu zakon u obrazloženju zakona ne bi stajalo kako su glavni razlozi za donošenje ovog zakona i glavni racius kojim se predlagatelj ovog zakona vodio, učinkovitost i ekonomičnost rada državnog odvjetništva. Mislim da je to najtransparentniji zapravo i najbolji kriterij za utvrđivanje opravdanosti postojanja određene institucije u određenom kraju. Tako da evo samo bih odgovorio da bi možda bilo bolje da češće imamo prijedloge koji su vođeni ovakvim raciom tada bi nam sigurno u društvu u svim sferama bilo bolje. Evo hvala.
Hvala vama. Idemo dalje s klubovima. Gospodin Branimir Bunjac, ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE. Izvolite gospodin Bunjac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice, sretan vam Dan žena. Uvažene kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Mi imamo danas ovdje tri zakona o Državnom odvjetništvu u objedinjenoj raspravi. Jučer smo imali tri zakona o sudovima, također u objedinjenoj raspravi kao što smo vidjeli jučer nikakvih velikih promjena na sudovima neće biti. A isto tako nikakvih velikih promjena neće biti niti oko državnog odvjetništva. Naime, ovi zakoni koji su pred nama također se bave organizacijom, bave se tehničkim stvarima, bave se dakle, načinom izbora odvjetnika, bave se teritorijalnom nadležnošću i u biti ne rješavaju ništa bitno iako ova tema je vrlo zanimljiva za hrvatske građane i općenito za javnost i medije. O tome da ovi zakoni u biti ne rješavaju ništa najbolje vam govori javna rasprava koja je provedena o ovim zakonima i gdje vidimo slovom i brojkom da su se javila dva čovjeka, što znači da su ljudi shvatili da od ovih izmjena zakona ustvari nema ništa. Ono što bi bilo puno važnije odgovoriti i što bi ljudi htjeli znati u vezi DORH-a zbog čega DORH selektivno odlučuje protiv koga će pokretati postupak, a protiv koga neće? Zbog čega neki postupci idu vrlo brzo, a neki ne mogu doći na red niti godinama? Zašto ne postoji jedinstveni kriterij po kojemu se optužnice, odnosno istrage moraju pokretati? Također me zanima, zbog čega DORH u zadnje vrijeme osobito nije ušao u trag niti jednom jedinom tajnom računu? A znamo da ih ima, znamo da iz Hrvatske nestaju kroz korupciju milijuni, ustvari milijarde. Zbog čega je stala borba protiv korupcije, tko je u zadnje vrijeme uopće optužen za korupciju? Imali smo nekakve jalove pokušaje bivše premijerke Kosor, a imali smo neke kasnije pojedinačne slučajeve, ali o tome se više ne priča iako svi građani, pa čak i zaposlenici u pravosudnim organima što smo jučer prezentirali znaju da postoji korupcija ustvari o tome postoji konsenzus među svim hrvatskim građanima. Zanima me također zbog čega DORH ne provjerava nesrazmijer u imovinskim karticama? Znači mi imamo slučajeve da neki ljudi imaju, zarađuju milijune, a u imovinskim karticama nema ništa zapisano, ništa, siromašniji su od ljudi koji rade za minimalac. Evo recimo naš guverner Vujčić, on nema stana, nema auta, nema ušteđevine, nema dionica, nema ničega, a zarađuje godišnje 100 tisuća eura neto. Dok istovremeno njegov zamjenik HNB-a ima 37 milijuna kuna imovine. Temeljem koje plaće? Temeljem koje plaće? Znači tko u Hrvatskoj uopće može zaraditi 37 milijuna kuna za vrijeme svog čitavog radnog vijeka 40 godina? Nitko, takvu plaću nema nitko. Znači da bi netko mogao zaraditi tolike novce on bi morao imati od plaću od prilike 80 tisuća kuna neto mjesečno 40 godina, bez da jede, bez da bilo šta troši, plaća režije itd. Zašto taj malo nesrazmjer taj DORH recimo ne ispita? To bi bilo vrlo zanimljivo pitanje. DORH kaže mi nemamo novaca, mi nemamo ljude, mi nemamo uvjete. U proračunu za 2018. godinu vidimo da ima sasvim dovoljno sredstava koja se ustvari povećava, ima preko 60 milijuna kuna ima Državno odvjetništvo imaju 1.700 zaposlenih. Kao nemaju? Imaju sve što im treba. Vidjeli smo kad je bila afera Agrokor da su dobili još 5 milijuna ekstra od Vlade samo za taj posebni slučaj. Zanimljivo da je Ministarstvo uspjelo napisati tri zakona i donijeti ih u Sabor, a nije u stanju u Saboru analizirati izvješće od 2015. godine. Znači sad mi objasnite i tu kako je moguće da ovo tako brzo napišete i donesete, a izvješće od 2015. ne možemo analizirati iako stoji ovdje na dnevnom redu još od vremena Vlade Tima Oreškovića. Da li se čeka novi Poslovnik da ljudi ne mogu o tome govoriti, ili se čeka opet 4 sata ujutro da se ta tema stavi na dnevni red da nitko o tome ne bi mogao ništa govoriti niti čuti? Ono što me posebno zanima i što nikada nije odgovoreno hrvatskoj javnosti, da li je Državno odvjetništvo sudjelovalo u sastavljanju parlamentarne većine i da li je još uvijek održava? Da li je istina da se glasovi zagrebačkog gradonačelnika kupuju nečinjenjem DORH-a ovdje u Saboru i glasovi HNS-a i pojedinih prebjega iz drugih stranaka? To bi bilo vrlo zanimljivo pitanje kada govorimo o DORH-u. Meni je recimo nevjerojatno da je ovdje prošle godine u proljeće otprilike u ovo isto vrijeme predsjednik HNS-a gospodin Vrdoljak u lice vikao premijeru da je lažljivac i da je uništio Agrokor, da je njegovu Vladu nazivao Titanik Vladom, da je 8.5.2017. tražio da ja potpišem i mi svi da potpišemo zahtjev za opoziv Vlade, da bi u roku samo par dana rušio svoju vlastitu kandidatkinju za gradonačelnicu Zagreba i 7. 6. potpisao koaliciju sa HDZ-om. Ja to doista ne mogu shvatiti. Ja ne mogu drukčije to shvatiti, nego kao ucjenom da je u pitanju bila ucjena. Da li je ta ucjena došla iz redova DORH-a ili iz nekih drugih krugova, ja bih volio da mi se odgovori. To me recimo puno više zanima, nego da li je Državno odvjetništvo u Vrgorcu ili u Sinju uz svo dužno poštovanje prema gospodinu Bulju. Ja bih volio znati da li su stopirane neke istrage protiv gospodina Vrdoljaka koje su se spominjale u medijima o izvlačenju novca iz HEP-a, o operaciji Kiosk, o pogodovanju pri zapošljavanju u HEP-u, u Plinacro-u, Janafu, u državnim agencijama poput onima za opremu pod tlakom, da li je istina o opraštanju poreznoga duga. Vidjeli smo jučer da se gospodin Milošević silno naljutio kada smo mu spomenuli da njemu država oprašta porezni dug. A lako je biti tako poduzetnik. Svi bi bili poduzetnici kada dođemo u dugove, kada imamo probleme država oprosti i možete dobiti Zlatnu kunu kao najprivatnik. Znači, to su recimo zanimljiva pitanja u vezi DORH-a. E, to neće nikada doći na dnevni red odnosno moglo bi doći na dnevni red, kažem, već je to na dnevnom redu jedno dvije, tri godine to izvješće ali nikako da se to pokrene. To je očito zabranjena tema u ovome Saboru. Pa nam onda vladajuće garniture donose ovakve zakone na koje u biti nemate što reći. Ima dosta papira, ali ni u Saboru, ni javnim savjetovanjem niti na neki drugi način u medijima ovo nitko ne shvaća kao bitno. S obzirom na ovakve reforme navodne reforme nije niti čudno da je parlamentarna većina u samo godinu i pol dana izgubila 1/5 svojih birača. Nije niti čudno da je javni dug eksplodirao na preko 300 milijardi kuna. Nije niti čudno da nam je kreditni reiting smeće. Isto tako nije čudno da nam BDP-e usporava u trenutku dok u svim susjednim državama raste u rekordnim iznosima. Nije čudo da je nepovjerenje u pravosuđe enormno, a isto tako i u rad Državnog odvjetništva. Jedino dobro od ovih tzv. reformi koje nam dolaze u Saboru je to što će ova Vlada doista postati „Titanik Vlada“ i prije nego što su se oni sami nadali. Hvala lijepa.
Sada će govoriti gospodin Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Govorimo o važnim zakonima. Vidim da nekako i radni elan danas popodne je puno manji. Valjda su se kolege zastupnici ispucali jutros na prvom setu zakona koji se odnosio na sudove. Ja sam se javio za ovaj dio koji se odnosi za Državno odvjetništvo jer sam smatrao da imam nešto za reći. Treba u svakom slučaju pozdraviti ove promjene jer predstavljaju napredak iako je taj set zakona ambiciozno nazvan mini pravosudnom reformom. Dakle obzirom da se radi o mini pravosudnoj reformi, bilo bi šteta propustiti da se možda naprave i neki značajniji koraci koji bi bili potrebni u ovom sustavu. Nema tko od nas ne misli da nam je pravosuđe problematično, da je pravosuđe rak rana društva. Svatko od nas je sigurno upoznat sa nekim i kao zastupnik i kao građanin došlo je do nas neki slučaj koji opterećuje nekog građanina, ako ne nas osobno ili člana obitelji gdje zapravo nismo zadovoljni kako je pravosuđe radilo, gdje je pravosuđe zakazalo gdje zapravo nema zadovoljenja pravde ili je ona apsolutno izokrenuta. Ali evo, vratimo se na ova tri zakona što bih ja htio reći. Dakle, piše u materijalu primjerice kako se želi cjelovitije uređenje postupanja građansko-upravnih odjela državnih odvjetništava u zaštiti imovinskih prava i interesa Republike Hrvatske. Pa upravo građanskopravni odjeli nisu baš u fokusu javnosti, a nisu u fokusu ni ovog Visokog doma, a vrlo bitan su zapravo dio Državnog odvjetništva. Moj osobni stav bi bio zapravo da taj građanskopravni odjel bi trebalo odvojiti dakle, da bi oni trebali postati ili dio ministarstva ili neko drugo zasebno tijelo, ali zapravo servis Vlade jer i sam tekst ovdje kaže zaštiti imovinskih pravna i interesa Republike Hrvatske. Dakle, odvojiti od onog kaznenog dijela mislim da bi to bila puno hrabrija reforma. Ali za to bi nam trebala promjena Ustava. U svakom slučaju građanskopravni odjel dakle nema pažnju kakvu ima kazneni odjel. Nema ni novce, ni proračun, a mislim da bi zapravo upravo fokus trebao biti na građanskopravnom odjelu da bi trebalo puno više novaca uložiti i u opremu, i u edukaciju i mislim da bi se to dugoročno isplatilo i Republici Hrvatskoj, ali i građanima. A o tome ću reći nešto poslije zašto građanima. Zapravo, reći ću odmah sada. Jer primjerice Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku 2003. je unesena odredba koja uređuje kada građanin želi tužiti Republiku Hrvatsku što u biti on mora napraviti. Tako Zakon kaže da osoba koja namjerava podnijeti tužbu protiv Republiku Hrvatske dužna je prije podnošenja tužbe obratiti se nadležnom državnom odvjetništvu sa zahtjevom za mirno rješenje spora. Ako zahtjev stranke za mirno rješenje spora ne bude prihvaćeno ili ne bude riješeno u roku od 3 mjeseca od dana njegovog podnošenja, stranka može podnijeti tužbu sudu. Zakon o parničnom postupku tu nije propisao nikakve razloge koji bi dozvoljavali Državnom odvjetništvu da možda produži taj rok ili skrati svoje postupanje. Ono što u biti se vrlo često u praksi događa da se Državno odvjetništvo niti ne očituje što je loše. I tako imamo recimo statistiku iz zadnjeg Izvješća o radu Državnog odvjetništva za 2016. godinu koji kaže da je zaprimljeno 6 tisuća 239 zahtjeva za mirno rješenje spora, a DORH je u ime Republike Hrvatske priznao u cijelosti ili djelomično zahtjeve, pa su na temelju toga sklopljene tisuće i 4 nagodbe odnosno 16%. Smatram da je to jedan jako mali postotak koji je zapravo bolji nego ranijih godina. Ova odredba 2003. je uvedena kako bi se umanjio broj sporova koji se vode protiv države kako bi se na taj način rasteretili sudovi i u biti trebalo bi i edukacijom, ulaganjem u Državno odvjetništvo učiniti to da ovaj postotak bude puno veći da se državni odvjetnici koji rade na tim pojedinim predmetima odnosno zamjenici ohrabre da sklapaju nagodbe da ne idu u sporove sa maksimom neka sud odluči, pa u biti na taj način skidajući sa sebe odgovornost. Dakle svakako mislim da bi ova statistika morala biti puno hrabrija. Ovdje Zakon ovdje spominje odnosno predlaže osnivanje tri nova općinska državna odvjetništva. Ja bih isto upozorio na činjenicu da mi imamo situaciju da je u nekim mjestima institucija općinskog državnog odvjetništva ukinuta. Dakle da mi više nemamo pravosudnog dužnosnika u nekim mjestima i to se po meni odrazilo na određene probleme koji se više ne rješavaju odnosno ne mogu se riješiti na kvalitetan način. Jer čim negdje u nekom mjestu nemamo pravosudnog dužnosnika u ovom slučaju zamjenika općinskog državnog odvjetnika, građani zapravo imaju problem onda u komunikaciji koji se upravo onda odražava i na ovu mogućnost sklapanja nagodbe. To mislim govorim iz osobnog iskustva. Ne mora značiti da sam u pravu, ali to je moje viđenje stvari. Druga stvar na koju bih htio ovdje ukazati, je izbor glavnog državnog odvjetnika o kojem su govorile nešto moje kolege. Ta razrada postupka imenovanja i razrješenja glavnog državnog odvjetnika kako kaže se u obrazloženju zakona je u skladu sa preporukama Izvješća skupine zemalja protiv korupcije odnosno GREC-a. Smatram da je to u redu. Ali isto tako mislim da bi ovdje uloga Državnoodvjetničkog vijeća po meni bi trebala osim što dakle pokreću postupak imenovanja trebala biti puno veća, pa predlažem predlagatelju da razmotri da u tom smjeru možda za drugo čitanje i napravi izmjenu u odnosu na ovaj predloženi tekst zakona. Drugo, dakle kako se, ono što bih htio reći to sam čuo da su neke kolege isto rekle u raspravi, činjenica je da sadašnjem glavnom državnom odvjetniku ističe mandat sljedeći mjesec i da bi mi trebali razmotriti da li birati glavnog državnog odvjetnika za sljedeći mandat po ovim starim pravilima koji su sada važeći ili po novim pravilima koji se predlažu ovim zakonima. Dakle, mislim da bi trebali obzirom da se jednostavno vremenski to poklapa trebali to razmotriti. Jasno mi je da bi onda morali požuriti sa ovim zakonima odnosno s prijedlozima zakona možda čak izvesti pravnu vratolomiju zapravo na neki način produžiti mandat sadašnjem glavnom državnom odvjetniku da bi po novim pravilima mogli izabrati glavnog državnog odvjetnika za sljedeći mandat. Ali mislim da to ne bi bila loša stvar. U svakom slučaju pozdravljam ograničenje na reizboru odnosno na dva mandata. Ono što bih još htio još par stvari reći, imam dovoljno vremena odnosno naglasiti. Državnoodvjetničko vijeće kada radi dakle reizbor odnosno izbor zamjenika državnih odvjetnika pa primjerice kaže predloženi tekst zakon da će se na razgovor pozvati kandidate koji su prema utvrđenom redoslijedu ostvarili više od 130 bodova. Iznimno i manje itd. I onda se kaže: „na razgovoru se može ostvariti najviše 15 bodova“. Kako ja smatram da je razgovor jedna vrlo, vrlo teško mjerljiva kategorija i subjektivna, smatram da bi radi povećanja objektivnih kriterija pri izboru zamjenika državnih odvjetnika broj bodova koji se dobiva na razgovoru trebalo smanjiti i ja bih predložio dakle, to je naš prijedlog i molim predlagatelja da razmotri da se on smanji na 10 ili čak na maksimalno 5 bodova. Još jednu stvar na koju bih se osvrnuo u ovom razgovoru odnosno na ovom izlaganju je ocjena obnašanja dužnosti. Dakle, prema predloženom glavni državni odvjetnik donosi opću uputu o ocjenjivanju. Mislim da bi možda bilo bolje i primjerenije da zapravo tu materiju uređuje ministar putem pravilnika jer ipak pravilnik je podzakonski akt koji sada prolazi određenu proceduru javnog savjetovanja. Može dakle, može ministar to poslati na Vladu. Nije dužan, ali može. Dakle, podložan je taj pravilnik onda i ocjeni ustavnosti. Dakle, može ići i na Ustavni sud jer činjenica je da on regulira radnopravni status pravosudnih dužnosnika. Dakle, to je jedan važan akt za koji bi bilo dobro da je što transparentniji ne dovodeći pri tome u sumnju da bi glavni državni odvjetnik bio arbitara ili da bi zloupotrijebio tu svoju ovlast, ali da ga na neki način riješimo i tog tereta da ne bi možda bio u nekom postupku nekog pravosudnog dužnosnika koji je nezadovoljan svojim ocjenama optužbi da je radi njega donesena neka odredba ili te upute, možda da bi taj znači pravilnik bilo bolje da donosi ministar. Na kraju rasprave istakao bih još nešto što je vezano uz ove zakone, a nije zapravo uređeno sada ovim izmjenama. To su podaci o broju zaposlenih pripadnika nacionalnih manjina u pravosudnim tijelima odnosno u državnim odvjetništvima. Samo bi dakle upozorio na podatke odnosno na podzastupljenost pripadnika nacionalnih manjina ako pogledamo dakle što se tiče pravosudnih dužnosnika u državnim odvjetništvima prema zadnjem Izvješću koje je Vlada usvojila, pripadnika svih nacionalnih manjina pravosudnih dužnosnika u državnom odvjetništvu je 4,5% što je na žalost puno bolje nego primjerice zastupljenost u državnoj upravi koja je 3,4%. Ali i ova puno bolja zastupljenost je na žalost nezadovoljna i ta zastupljenost je zapravo poboljšana u odnosu na ranije godine samo iz razloga što se ukupan broj državnih dužnosnika dakle, apsolutni broj smanjio, a broj pripadnika nacionalnih manjina je ostao isti. Evo mislim i dakle apeliram kada bude novi izbor pravosudnih dužnosnika da se vodi računa o pozivanju na pravo, na prednosti zastupnika nacionalnih manjina odnosno na poštivanje Ustavnog zakona o pravu nacionalnih manjina. Hvala.
Hvala i vama. Sada će gospodin državni tajnik Kristijan Turkalj u ime predlagatelja 5 minuta se oslanjati na ono što su klubovi rekli. Izvolite.
Poštovani zastupnici, ukratko da se osvrnem i da možda neke stvari malo pojasnim. Dakle, prvo zašto smo i kako smo izabrali 1. 9. kao dan stupanja na snagu ovog zakonodavnog paketa? Dakle osnovno je to što ovom sastavu Državnoodvjetničkog vijeća ističe mandat sljedeće godine u koliko se ja sjećam 3. mjesecu tako da smo računali da imamo 6 mjeseci koje su nam potrebne onda za izbor novog sastava. Dakle, to je jedan element koji mislim da je bitan, a koji se odnosi onda i na izbor glavnog državnog odvjetnika. Što se tiče glavnog državnog odvjetnika sve ove varijante mi smo dobro raspravili. Ono što je problem, Ustav je vrlo jasan, glavni državni odvjetnik bira se na 4 godine. Ne na 3 mjeseca, ne na 6 mjeseci, ne na 9, nema produženo vrijeme. Dakle, mi imamo ograničenje. Gledali smo, razmišljali smo, okretali smo, ali Ustav je tu vrlo jasan. Tako da bilo kakvo ustvari rješenje u prijelaznim i završnim odredbama po nama bi bilo protivno Ustavu i ne bi bilo prihvatljivo. Isti dio priče se odnosi na ulogu Državnoodvjetničkog vijeća o imenovanju glavnog državnog odvjetnika. Ako se pažljivo čitaju ustavne odredbe, uloga Državnoodvjetničkog vijeća je jasna. Jasno je onaj predlaže, jasno je onaj koji odlučuje o glavnom državnom odvjetniku. Dakle, mi smo u jednom trenutku imali ali ocjena je bila Ureda za zakonodavstvo da time idemo protiv odredaba Ustava. Dakle u ovom trenutku dok ne promijenimo ustavni okvir, ne možemo više od ovoga što smo sada predložili. Što se tiče imovinskih kartica, pa ne znam, mi smo upravo rekli potpuna analogija sa svime onime što je na Povjerenstvu za sukob interesa odnosno u Zakonu o sukobu interesa na način kako je to provedeno na web. Stranicama Povjerenstva, mislimo da je to izvrsno i mislim da ne treba ništa novo izmišljati. Ja, mi mislimo da je naše zakonodavno rješenje u potpunosti prepisano iz Zakona o sukobu interesa. Tako da ne znam u čemu se vide razlike. Što se tiče sigurnosnih provjera, razmotrit ćemo pa ćemo vidjeti do sljedećeg čitanja. I kada smo krenuli u izmjene ovoga zakona, a danas je bilo u nekoliko navrata riječ, pitanje javnog pravobraniteljstva sjećali smo se toga vremena, opet smo došli do Ustava Republike Hrvatske koji jasno određuje nadležnosti. Dakle dok se ne izmijeni Ustav, možemo jedino raditi da u ovom postojećem okviru ojačamo i čuli smo neke prijedloge da razmislimo kako to možemo osigurati da bude jednak tretman oba dva odjela. Hvala.
Hvala i vama. Nije bilo nikakvih replika. Idemo dalje. Ne. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, pošto nemamo već godinama izvješće državnog odvjetnika pred parlamentom, u ovim izmjenama zakona ove tri izmjene što se tiče područja i sjedišta sve sam rekao i kazao. Znači jednostavno nastavak nepravdi prema određenim područjima da li ciljano ili ne, da li je to analitički ili ne, ja ne znam. Ali znam da na to nećemo pristati. Mi koji dolazimo iz određenih krajeva i koji je vidljivo da su određena područja kao što je Cetinskih kraj, Dalmatinska zagora u ovome slučaju i ovome zakonu govorimo o sjedištima, da su zakinuti. I mi ćemo se nastaviti boriti do drugog čitanja. Pa bih vas zamolio i u ime ovdje i kolege Šipića i svih onih koji su bili zajedno na sastanku gradonačelnika, načelnika i župana da još jednom dobro razmislite. Jer jednostavno narod je svjestan i to su ujedno poticaji za iseljavanje iz tih područja. Mi moramo znači razmišljati da institucije koje su na tim područjima i koje su bile u svrhu sigurnosti građana i državno odvjetništvo i sud znači puno na tim područjima. Međutim, ja bih što se tiče Državnog odvjetništva kazao da uloga Državnog odvjetništva je vrlo bitna što se tiče sigurnosti hrvatskih građana i što se tiče … [[ne razumije se]] korupcije i kriminala na području ratnih zločina. I sigurno da je zapanjujuće kada znamo da su brojni oni koji su sudjelovali na agresorskoj strani da su sada u strukturama Državnoga odvjetništva. A znamo evo čitajući prije nekoliko dana prateći da je čak i smijenjen u policiji čovjek koji je, Niko Klajić iz Policijske Vukovarsko-srijemske, inače … [[ne razumije se]] branitelj koji je počeo raditi po pitanjima Ovčare dosta aktivno da je smijenjen. To dovoljno govori da zločin ne zastarijeva jer u ovome slučaju svaki zločin treba procesuirati jer je činjenica da ispada kao da smo mi hrvatski vojnik bio napadao drugu državu što je neistina. To je prvo. Drugo, korupcija, kriminal, ratno profiterstvo. Evo primjer u Sinju danas imamo Trgosirovinu, ja sam 4 puta digao kaznenu prijavu. To vam je problem da je novac namijenjen za oružje Cetinske krajine 91. koji bio znači namijenjen, ali dogodio se … [[ne razumije se]] ta sredstva su prenamijenjena za obranu Cetinskog kraja u visini od milijun 400 maraka tadašnjih. Završili su kao pozajmica u tvrtki Meteor … [[ne razumije se]] obitelji Tedeski. Taj novac naravno nikada nije vraćen. Tada smo branili goloruki područje Cetinskoga kraja kao i cijelu Republiku Hrvatsku. Tada sam bio sa brojnim svojim vršnjacima sa 19 godina, 18, 19 godina u rebatinkama bez oružja. Tada je pala i Peruča područje Vrlike. Da je taj novac usmjeren bio za naoružanjem vjerojatno bi obranili. Međutim, danas ti ljudi imaju carstva. Ja sam 4 puta digao kaznenu prijavu. Govore da je zastara bez obzira što je bio zakon. To sam osobno govorio i prethodniku gospodinu Bajiću, današnjem Cvitanu. Rekli su da će se mijenjati zakon 2010. Mijenjan je zakon. Sada govore da je zastara temeljem presude Sanaderu, tako da su brojna carstva stvorena na krvi mladih ljudi koji su ostavili svoje živote utkali u ovu domovinu. Prema tome, Državno odvjetništvo bi moralo razriješiti te slučajeve. Imaju li snage ili nemaju? Za sada narod nema povjerenja u taj dio i to je vrlo bitno da Državnoodvjetničko vijeće bilo razina županijskih ili općinskih, ili državnih odvjetništava trebali bi biti ljudi koji su spremni boriti se protiv ovoga što je … [[ne razumije se]] u društvu. I zaista me žalosti što evo malo prije je spomenuto da ratni zločinci ljudi koji su bili na strani agresora danas su u državnim odvjetništvima i zbog toga je zaista i kriminalnim radnjama potrebito ta sigurnosna provjera. Jer onaj tko nije volio Hrvatsku državu, nije želio samostalnu Republiku Hrvatsku, s time da moramo odati obol brojnim ljudima srpske nacionalnosti da ne bi ispalo sada da mi govorimo koji su, 9 tisuća hrvatskih branitelja dali veliki obol i zaista te ljude treba uvijek napominjati. Ali je žalost od onih koji su izvršavali agresiju na jednu državu, da su danas unutar sustava Državnog odvjetništva. To je presedan ja mislim nezapamčen. Da li se to može dogoditi u Americi netko tko izvrši nekakvu agresiju na Ameriku da bude u strukturama državnog odvjetništva? Naravno da tu treba što više raditi i da su te nepravde očito i da to očito i na terenu ljudi, hrvatski branitelji to primjećuju. Javljaju te ljude koji su bili agresori. Nije ovo način. Jednostavno sigurnosne provjere oni moraju proći. Što se tiče borbe protiv korupcije, očekujemo i to. Ovim zakonom je kozmetički zakon. On ne doprinosi osim ovoga rekao sam prvoga zakona gdje se povećava za 3 općinska državna odvjetništva. Čini mi se, kazali ste Metković. Znači u Metkoviću, Vinkovcima i još treće mjesto nebitno. Međutim, smatram da je trebalo temeljem općinskih državnih odvjetništava, sudovi općinski trebali su biti državna odvjetništva. Zasigurno u državnim odvjetništvima ima ljudi koji rade svoj posao, koji se trude, ali je pitanje daljnjih tih instanci, političkih utjecaja na državno odvjetništvo i to je ključni problem. Ali jednostavno u Hrvatskoj državi oni koji nisu imali 5 kuna, pa evo i u mom kraju Loto nisu dobili, djedovinu nisu naslijedili sada su najbogatiji ljudi, a ne vjerujem da su to stekli baš kopajući svojim plaćama. Znači brojni gospodarski subjekti su uništeni u privatizaciji, pretvorbi, ratno profiterstvo i smatram da Državno odvjetništvo da zakonom o nezastarijevanju temeljem presude na INA-u i MOL premijeru Sanaderu Bijele noći koje je Slavko Linić, poslije Telekomunikacije koje je počeo znači HDZ-ova Vlada, završila SDP-ova o tome bi više mogao govoriti jer on je stručnjak gospodin Mudrinić kako je Telekomunikacije, kako su privatizirane. Ali je činjenica da je ono što je bilo društveno ono što je narod stvarao da je na žalost otuđeno ne dionicama. Telekomunikacije su primjer. I zaista tu bi Državno odvjetništvo trebalo poduzeti mjere i da trebao taj zakon koji je izglasan ovdje o nezastarijevanju ratnog 2010. ratnog profiterstva i u privatizaciji da jednostavno, privatizaciji, kriminalu … [[ne razumije se]] da bi jednostavno trebalo to poštivati. Zbog toga je Ustavni sud gospodinu Sanaderu odbacio tu presudu i sada se Državno odvjetništvo poziva na taj dio da taj zakon o nezastarijevanju ne vrijedi. Ja ne znam zbog čega. Ja mislim da bi se trebalo razmišljati i svu struku upregnuti da se, ja sam i krenuo u tome bio smjeru, samo to je opširan posao gdje treba uključiti … [[ne razumije se]] da Zakon o porijeklu imovine bi dosta toga definirao i vidljivo bi lako bilo usporediti ono što je kolega Bunjac govorio kako netko može imati sada 80 milijuna kuna, 37 milijuna kuna na računu ako mu je plaća 10, 15, 20 obitelji. Trebao bi imati 80 da ne plaća ništa, ni struju, ni … [[ne razumije se]] znači jednostavno ja mislim da su ogromne nepravde, a da instrumenti nama saborskim zastupnicima … [[ne razumije se]] postoje zakoni, a Državno odvjetništvo trebaju biti ljudi koji su najkvalitetniji, odani, najprije … [[ne razumije se]] patriotski raspoloženi, odani borbi protiv korupcije i kriminala, a naravno i svih vrsta zločina, a poglavito ratnih zločina. Još jednom ponavljam da agresori koji su napadali Republiku Hrvatsku ako su u Državnom odvjetništvu onda više dalje nemamo što govoriti. To je država možemo ju nazvati „Apsordistan“. Hvala.
Hvala i vama. Jednu repliku imamo gospodina Glavaša.
Kolega Bulj, nadovezali ste se na ono što sam ja malo prije govorio. Radi javnosti i radi kolegica i kolege iz SDSS-a ovdje treba reći točno i precizno. Dakle, radi se o zamjeniku županijskog državnog odvjetništva koji je sudjelovao u agresiji na Republiku Hrvatske direktno iz redova hrvatske nacionalnosti. Dakle Hrvat koji je iz Vojvodine napadao Republiku Hrvatsku da bi 93. godine odglumio izbjeglicu iz Vojvodine, došao u Hrvatsku i uključio se u državnoodvjetničke strukture. A koliko je to ukorijenjeno govori vam i činjenica da je nedavno prije par mjeseci čak i kćer uspio zaposliti u Državno odvjetništvo u svojstvu savjetnika u Vukovaru. Dakle, to nisu nimalo bezopasne stvari. I slažem se u potpunosti sa vama da onaj koji je napadao, koji je rušio ustavni poredak Republike Hrvatske pa bio on Hrvat ili neke druge nacionalnosti on ne može biti u Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske i zbog toga su potrebne sigurnosne provjere. Hvala.
Odgovor gospodin Bulj.
Pa ja sam kolega Glavaš na početku i kazao da uvažavam ljude srpske nacionalnosti jer su dali veliki obol u obrani Republike Hrvatske na mome području. U mome selu ljudi su brojni bili u mjestu gdje živi znači u Hrvatskoj vojsci i to treba non-stop naglasiti. Zbog toga sam naglasio i naravno nebitno jel' bio on Hrvat ili on bio srpske nacionalnosti, ako je napadao Hrvatsku i ako je bio na strani agresora dušom, dušom i tijelom onda prema tome sve je jasno. A biti u Državnom odvjetništvu to je nemoguće da se dogodi na zapadu da netko tko će napadati Ameriku da će sutra biti u bilo kojemu smislu koji će biti na strani ISIL-a ili ne znam na čijoj strani koji će napadati direktno Ameriku i da ga sutra bude u državnom odvjetništvu američkom. Znači da je ovo država apsordistan i da na te stvari je potrebna provjera sigurnosna, jer bez toga naravno imovinske kartice jer ne mogu biti zaštićeni kao što je sudac vrhovni bio ovdje, pa smo ga pola sata pitali gospodin Sesa da li je on za imovinsku karticu, zašto ne pokaže imovinsku karticu. Ali oni se ponašaju zaštićeni … [[ne razumije se]] u ovom slučaju ne želim vrijeđati nikoga ali zaštićen kao lički medvjed. Prema tome, ja mislim da je vrijeme transparentnosti da ti ljudi koji sada rade u državnim odvjetništvima ima zasigurno kvalitetnih ljudi koji mogu odraditi posao, a Državnoodvjetničkom vijeću je zadaća i posao da ne bude da pogoduje politički i da ne imenuje političke, nego da imenuje profesionalce, a ima ih.
Hvala. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Gospodin Gordan Maras. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Nikola Grmoja. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Božo Petrov. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Tomislav Panenić. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Marko Sladoljev. Tu je ali je odustao. Gospođa Strenja Linić. Nema je. Gospodin Pranić odustaje. Gospođa Ivana Ninčević-Lesanrdić. Nema je. Gubi pravo. Gospodin Miroslav Šimić. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Branimir Glavaš.
Dobro. Neću ni ja biti dugo. Ja ću samo kratko rezimirati i ponoviti ono što sam u replikama intervenirao. Kao prvo, složio bih se sa kolegom iz SDSS-a da treba jačati Građanskopravni odjel u Državnom odvjetništvu. To je apsolutno srce Državnog odvjetništva, ali daleko od javnosti, žiže interesa medija. A ustvari svi problemi pljačke, korupcije, otimačine leže upravo u tom odjelu. Dakle, taj odjel apsolutno treba jačati jer je izvor svih problema i zala u zadnjih 30 godina počevši od privatizacije i drugih oblika kriminala i korupcije, koji se vode kroz papire gdje taj odjel samo udara pečate i legalizira jedan oblik pljačke teške na stotine, stotine milijuna kuna a prolaze daleko, daleko ispod interesa javnosti. Javnosti je interesantno ono kada se uhapsi netko od strane USKOK-a naročito ako je to jedna krupna politička zvjerka, tada se javnost zabavlja. Međutim, to su sitnice u odnosu na ono što Državno odvjetništvo, Glavno državno odvjetništvo mora raditi i raščišćavati, a to je upravo ono što se radi u tom Građanskopravnom odjelu ili nekadašnjem javnom pravobraniteljstvu. Mislim da gospodine državni tajniče na tome se mora poraditi. Taj odjel se mora maksimalno ojačati, potpuno ga izdvojiti. Ovoga trenutka nije realno da se vraćamo na staro da formiramo sada novo-staro javno pravobraniteljstvo, ali da se taj odjel mora puno, puno više ojačati nego što je sada pozicionirano u okviru Glavnog državnog odvjetništva. To je preduvjet rješavanja svih kriminalnih problema čime je opterećeno hrvatsko društvo, a što Državno odvjetništvo ne rješava. Dakle molim vas za drugo čitanje da se predloži jedno kvalitetnije rješenje i jačanje praktično do samostalnosti upravo taj Građanskopravni odjel. Desna ruka glavnom državnom odvjetniku treba biti zamjenik glavnog državnog odvjetnika zadužen za ove poslove koje vodi Građanskopravni odjel unutar Državnog odvjetništva. To je srž problema, a ne spektakularne akcije pred kamerama, medijima hapšenja kojekakvih ljudi koje se sumnjiči za nekakve pronevjere. To je zabava za javnost u odnosu na ono što se događa „ispod žita“, što se događa daleko od javnosti, što se događa zahvaljujući tome što pojedini ljudi u vrhu Državnog odvjetništva žmire povremeno na jedno, a vrlo često i na oba oka, a ispod žita se krade i pljačka na stotine, stotine milijuna kuna. To je srž problema i tu upravo Glavno državno odvjetništvo treba pokazati svoju učinkovitost, pa će se problemi i rješavati. I završit ću još s ovim dijelom čega sam se i dotakao malo prije. Rekli ste, što se tiče sigurnosnih provjera razmotrit ćemo. Ne samo razmotrit, već naći formulaciju i unijeti u zakon i druge zakone gdje će svi oni državni odvjetnici od najnižih razina općinskih, županijskih do samog glavnog državnog odvjetnika i njegovih suradnika biti izloženi temeljito, temeljito sigurnosnoj provjeri. Nadopunit ću ono što je kolega Grbin govorio. Ne samo na korupciju, ne samo na druge vrste kriminala, već upravo i u ovom dijelu koji sam spomenuo malo prije, a to je da se moraju izvršiti sigurnosne provjere ljudi koji rade u Državnom odvjetništvu i moraju iza sebe imati čistu prošlost. Ne može obnašati dužnost zamjenika državnog odvjetnika bilo na općinskoj, županijskoj ili državnoj razini osoba ili osobe koje su sudjelovale u agresiji na Republiku Hrvatsku. U konkretnom slučaju govorili smo i mislio sam na osobu hrvatske nacionalnosti koja je 1993. godine napustila Vojvodinu, došla u Hrvatsku i predstavila se žrtvom progona koji je proživio kao Hrvat u Vojvodini, da bi ga hrvatska vlast prihvatila i bez ikakve provjere uključila u represivni aparat Republike Hrvatske u Državno odvjetništvo. Ta osoba konkretna trenutno je zadužena za rješavanje problema Ovčare. Ta osoba je odlazila u Beograd i u društvu kolege Državnog odvjetništva Republike Hrvatske posjećivala pritvorene osobe koje su suđene, a i osuđene za zločin na Ovčari i jedna od tih osoba je u tom razgovoru pokušala izvijestiti tog zamjenika Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku o drugim osobama koje su umiješane i odgovorne na zločin u Ovčari. A znate koji je odgovor bio tog zamjenika županijskog državnog odvjetnika Hrvata po nacionalnosti u društvu kolege iz srbijanskog državnog odvjetništva? To nas ne zanima. On je ušutkan da ne govori ono što njega ne zanima. Prema tome, inzistiram na tome da sigurnosne provjere onih ljudi koji obnašaju dužnost općinskog, županijskog i glavnog državnog odvjetnika zajedno sa svim zamjenicima svih razina moraju proći. Jer oni koji su živjeli nekada u Srbiji, koji su služili JNA kao Hrvati usuđujem se reći da nije isključeno da postoji vrlo visok stupanj vjerojatnosti da su uvezani u kontraobavještajnu službu susjedne države i dan danas i da istovremeno rade u hrvatskom državnom odvjetništvu i istovremeno šalju te informacije srbijanskom državnom odvjetništvu ali neovlašteno. Ne mislim na onaj dio gdje postoji sporazum između Republike Hrvatske i Republike Srbije o suradnji, već po obavještajnim kanalima izvještavaju sigurnosne organe susjedne države kako se konkretan zločin na Ovčari ne bi riješio, ili kako bi se stvorio barem dojam da se rješava a na način da se istragama i presudama obuhvati 5, 6 ili 10-tak marginalnih ljudi i osoba, a kako se ne bi uvlačio i umiješao direktni državni vrh Republike Srbije, vojne strukture i političke strukture iz toga vremena. Hvala lijepa.
Jedna replika. Gospodin Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Glavaš, slušajući vas prosto pa ne možete vjerovati da u ovoj državi poslije 25 godina da mi ništa nismo provjerili, ništa nismo vidjeli, ustvari ništa nismo procesuirali. Ovo što vi pričate, ja imam to saznanje isto slično kao i vi. Pa prosto kao čovjek koji iza sebe nemam nikakav kriminal, ništa i znam što se dešavalo, koliko je ljudi, koliko je kriminala propušteno u ovoj Hrvatskoj državi. Pitam se i sada uvijek javnosti, da li je moguće da se u našim državnim odvjetništvima samo slažu papiri, a svi znamo za kriminal a nitko ga ne procesuira? A moguće. Moguće. Ne pričamo to na pamet. I ovo i vi što ste sada pričali to nije pričanje na pamet. To je istina. To je istina. Pitamo, gospodo da li ćemo jednom krenuti za tom istinom? Da li ćemo jednom krenuti za pravdom? Da li ćemo od ove države napraviti jednom pravnu državu? Da li sam ja kao poduzetnik lud što sam sve plaćao ili sam normalan? Da li su oni sposobni i podobni, što smatram da nisu sposobni? Ali jesu podobni i nisu platili državi poreze, nisu obaveze, otvorili su sto firmi i danas funkcioniraju kao ugledni građani. U kakvoj mi to državi živimo? U kakvu mi to državu hoćemo? Kako predstavljamo tom narodu ovom našem i javnosti koji imamo, što će ti ljudi reći da li sam ja ušao u ovaj Sabor samo zato da sjedim, da ne kažem ništa i da kažem ljudi meni je dobro a vama kako jeste? Naravno da mi nije dobro. Nije mi dobro kada gledam ovu sirotinju koja odlazi iz Hrvatske koji, imamo praznu Slavoniju, koja svakako i ovo što ste vi pričali je jedan dio jer ljudi nemaju. Procesuiraju nas ljudi oni koji su trebali druge procesuirati, a nisu to učinili. Vi ste bili u zatvoru, ne znam zašto. Tisuće naših je poginulo, a nitko u zatvoru nije. Taj isti Beograđanin koji je u zatvoru i koji je javnosti rekao da, ja jesam ubijao, sada sam u zatvoru, imam još sud, ali ima drugih ljudi koji žele reći a naši ne žele čuti.
Vrijeme. Hvala [[Upadica Mišić: … kud idemo. Bože daj nam pravde da završim tu priču. Hvala.]] Idemo, ali u dvije minute. Bilo gdje ali u dvije minute idemo [[Upadica Glavaš: Samo kratko da vam potvrdim ovo što je …]] Gospodine Glavaš dajem vam riječ [[Upadica Glavaš: Jeste mi dali riječ?]] Još ne. Sad vam dajem. Ne, dajem vam riječ. Izvolite.
Dobro. Samo ću kratko potvrditi ovo što je gospodin Mišić rekao. Dakle, ne govorim na pamet. Nisam govorio na pamet. Nisam preuzeo taktiku rekla-kazala. Osobno sam telefonom razgovarao sa čovjekom koji je osuđen na 20 godina za zločin na Ovčari i koji mi je to u telefonskom razgovoru rekao, koji mi je dao i podatke o zamjeniku županijskog državnog odvjetnika, naglašavam Hrvatu koji je sudjelovao u agresiji na Republiku Hrvatsku od 15. prosinca do 9. siječnja i u drugom navratu u veljači ili ožujku 92. godine. Dakle, ti su podaci točni, provjereni. O tome se ne govori slučajno i ne može takav čovjek dobiti zadaću od glavnog državnog odvjetnika da istražuje zločin Ovčare. Tu Državno odvjetništvo mora naći kvalitetniju osobu, provjerenu osobu. Dakle osobu za koju mora biti siguran da ne radi u interesu stranih obavještajnih službi ili konkretno srpskih obavještajnih službi i koji će taj slučaj Ovčare istjerati do kraja kako bi svi oni koji su odgovorni za zločin i odgovarali. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. I glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. broj 299, predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1, Prihvaća se Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 28 suzdržana i 15 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada prelazimo na posljednju točku današnje rasprave - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, drugo čitanje, P.Z. br. 208 Koji je kao što sam rekao kao konačni u drugom čitanju. To je Prijedlog zakona 208. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. u vezi 190. Poslovnika važećeg Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave po članku 197. važećeg Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja gospodin Kristijan Turkalj dati dodatno obrazloženje? Hvala. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupnici, evo četiri rečenice. Znači, pred nama je Nacrt konačnog Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o obveznim odnosima. Predložene izmjene se odnose na usklađivanje zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije. Odnose se na dio koji se odnosi na banke vezano za ukidanje štambilja i odnose se na prijedlog Pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Dakle, u Zakonu o obveznim odnosima postoje odredbe koje se odnose na uređenje pitanja koja su bila uređena direktivom o putovanjima u paket aranžmanima. U međuvremenu je donesena nova direktiva koja je prenesena u Zakon o pružanju usluga u turizmu. Stoga je to pitanje uređeno u tom zakonu, pa stoga se predlaže brisanje tih odredbi. Nacrtom se također predlaže izmjena članka 999. Zakona o obveznim odnosima kako bi se banke odnosno štedionice oslobodile uporabe pečata kod unosa uplata i isplata novca u štednim knjižicama u skladu sa zaključkom Vlade Republike Hrvatske o reformskoj mjeri ukidanja uporabe pečata od 4. svibnja 2016. Konačno na prijedlog Pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom terminologija zakona usklađuje se sa terminologijom Konvencije o pravu osoba sa invaliditetom te se izričaji „duševna bolest i zaostao umni razvoj zamjenjuju izričajima „mentalno ili intelektualno oštećenje“. Evo zahvaljujem.
Hvala i vama. Želi li tko? Prije dolazi replika prije odbora. Da. Izvolite gospodine Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pošto se radi o jednoj tehničkoj izmjeni dopustite mi da na ovaj način ukažem da je između dva čitanja napravljena jedna sitnija nomotehnička izmjena koja je apsolutno prihvatljiva i nužna. U ostalom dijelu radi se sa usklađenjem s pravom Europske unije. Radi se o aktu koji je bolje na nazivnoj razini odnosno ispravnije i korektnije definira postupanje prema određenoj populaciji. Naravno tehničkoj mjeri koja se odnosi na ukidanje pečata imajući navedeno u vidu Klub zastupnika SDP-a podržava ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Ne. Otvaram raspravu. Gospodin Branimir Bunjac. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Ante Bačić. Izvolite u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Evo državni tajnik je kratko, pa ću i ja. Znači, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznim odnosima. Znači par izmjena koje su uvedene radi usklađenja sa direktivama EU. Znamo da u Zakonu o obveznim odnosima je prenesena direktiva još iz 1990. vezano za putovanja, odmore i kružna putovanja u paket aranžmanima. U međuvremenu direktiva iz 90. je stavljena izvan snage direktivom Vijeća o Europskog parlamenta iz 2015. godine koja je opet dodatno osuvremenjena i ti paket aranžmani uvode se novi termini i novi momenti na tržištu kao što je Internet distribucija i Internet prodaja samih turističkih paket aranžmana tako da tradicionalni distribucijski lanci i kanali sada pokriva Internet kao sve važniji medij prilikom prodaje paket aranžmana. Znači u člancima od 998. do 101. uređen je ugovor o ulogu na štednji ovo što nas je državni tajnik izvijestio znači čisto tehnička izmjena vezano za izbacivanje uporabe samoga pečata. Tako da ovim zakonom banke i štedionice se oslobađaju uporabe pečata. I možda najvažnija izmjena koja je isto išla na inicijativu Pravobraniteljice za osobe s invaliditetom koja je predložila da se izričaj „duševna bolest i zaostao umni razvoj“ u člancima od 1050. do 1055. koji su jednostavno zastarjeli, stigmatirajući zamijene novim izričajem koji je propisan i Konvencijama o pravima osoba sa invaliditetom, tako da naime, ta konvencija u odnosu na Republiku Hrvatsku je stupila još 2008. na snagu, definira osobe sa invaliditetom kao osobe koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna i intelektualna ili osjetilna oštećenja koja u međudjelovanju sa različitim preprekama mogu sprječavati njihovo puno sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi. Stoga se i u ovim zakonom predlaže jednostavno prilagodba toj Konvenciji o pravima osoba sa invaliditetom. Tako čisto jedna tehnička promjena, ali opet na inicijativu Pravobraniteljice, tako da definitivno treba usvojiti. Eto ukratko. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Hvala vama. I gospodin Ivan Lovrinović. Nema ga. Gubi pravo. Pojedinačnih rasprava nema. Nešto završno? Nema. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kao i uvijek što god to značilo kada se steknu uvjeti. I sutra, petak 9. ožujka 2018. u 9.30 nastavljamo sa, pročitat ću vam sve tako da znate koje su točke dnevnoga reda. 1. Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2015. i 16. godinu s financijskim pokazateljima 1. Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. godinu i 1. Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2016. godinu. Vjerojatno će se ujediniti te dvije zadnje točke. Doviđenja. Odmorite se. SJEDNICA PREKINUTA U 17.40 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznim odnosima, drugo čitanje, P.Z. broj 208, predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznim odnosima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 19 suzdržanih i 1 glas protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o obveznim odnosima.