Molim vas zauzmite svoja mjesta. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 57. sjednicu Predstavničkog doma Parlamenta BiH. Ja vas još jedanput sve skupa pozdravljam i konstatiram da imamo trenutno u sali 33 poslanika. Naravno, za očekivati je da nam se još neki poslanici pridruže, što se evo i dešava, standardno kašnjenje. Odsustvo sa današnje sjednice – molim vas zauzmite svoja mjesta i dozvolite da radimo – dakle odsustvo sa današnje sjednice pravdali su gospoda Jovan Todorović, Momčilo Novaković i Savo Erić. Što se tiče dnevnog reda, ovdje smo imali, u odnosu na onaj poziv koji ste dobili, dvije izmjene. Kao tačka 10. uvršteno je: Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, predlagači: Ekrem Ajanović, Remzija Kadrić i Adem Huskić, u prvom čitanju. Dakle, radi se o izjašnjavanju. To smo učinili na zahtjev i insistiranje predlagača. Pod tačkom 16. smo uvrstili: Imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Stalnu delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. Tačka 6., ako ste primijetili, je skinuta: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH, predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, u drugom čitanju, i to iz razloga što nadležna komisija je svoju sjednicu sazvala tek jučer u 12 sati. Dakle, radi se o razmatranju zakona u drugoj fazi, u drugoj komisijskoj fazi. Izvještaj je trebalo dostaviti najkasnije u ponedjeljak kako bi poslanici mogli koristiti pravo da podnesu amandmane najmanje 24 sata prije početka sjednice. Termin održavanja ove sjednice komisije je bio takve naravi da je ovo onemogućavao i mi smo se opredijelili na Kolegiju da poštujemo Poslovnik. I naravno, koristim priliku da pozovem predsjednike komisija da najkasnije u ponedjeljak, dakle one sedmice u kojoj se dešava sjednica Predstavničkog doma, najkasnije, govorim najkasnije, održe sjednice komisija, pogotovo kad se radi o razmatranju zakona u drugom čitanju. Naravno, nije zabranjeno i pet, šest, sedam, deset dana prije, kada se steknu uslovi za to. Evo, to je ono što sam ja imao kao napomene vezano za dnevni red. I sada otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite. Sadik Ahmetović. 2
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, predlažem da se na današnjoj sjednici, odmah poslije poslaničkih pitanja, uvrsti na dnevni red tačka dnevnog reda: 'Proglašenje 11. jula Danom sjećanja u cijeloj BiH na žrtve genocida koji je 1995. godine počinjen u Srebrenici'. Obrazloženje: Na osnovu raznih inicijativa udruženja majki Srebrenice i Žepe, a u povodu obilježavanja 11. jula 2009. godine Danom sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici, podnosim inicijativu da se u cijeloj BiH ovaj datum zvanično proglasi Danom sjećanja na žrtve genocida koji je 1995. godine počinjen u Srebrenici. Podsjećam sve nas ponovo da je svojom Rezolucijom, usvojenom 15. janura 2009. godine, Evropski parlament ovaj dan proglasio Danom sjećanja na žrtve genocida koji je 1995. godine počinjen u Srebrenici i da će 11. juli biti obilježen u svim zemljama EU. Suočavanje sa prošlošću je naša budućnost, te smatram da je naša zajednička obaveza, odnosno obaveza svih nivoa vlasti u BiH, da na ovaj način odaju počast svim žrtvama Srebrenice koji su bez sumnje najveće žrtve u proteklom ratu. Smatram također da moja inicijativa doprinosi jačanju tolerancije, suočava sve nas sa prošlošću u cilju građenja naše zajedničke budućnosti u BiH. Vrijeme prolazi i jedino što možemo učiniti za naše žrtve je da osiguramo dostojanstvo ovog trenutka i pružimo podršku preživljelim, a u cilju zajedničkog suživota i tolerancije među narodima koji žive u BiH. Imajući u vidu da za ovakve inicijative treba i određena vrsta materijala, ja sam ovdje priložio ovu Rezoluciju Evropskog parlamenta o Srebrenici, a, kada bi skupljali ili priložili sve materijale koje u ovom momentu imamo o Srebrenici, to bi bila jedna ogromna, ogromna količina materijala. Stoga vas molim, stoga vas zaista molim da ova zemlja, BiH, ima snage da i mi ovdje imamo snage da danas usvojimo i da ovo uđe u prijedlog i da usvojimo da 11. juli bude Dan sjećanja u cijeloj BiH na žrtve genocida. Ovih dana će to uraditi i Crna Gora. Vjerujem da će to uraditi i ovaj parlament danas ili nekad kasnije, bolje danas nego kasnije. Stoga vas molim da skupite političke hrabrosti, da glasate da ovo uđe u dnevni red, da glasate i da usvojimo ovo što sam danas predložio. Zahvaljujem se.
Jerko Ivanković, rasprava o dnevnom redu.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja bih predložio da, nakon točke koju je predložio kolega Ahmetović, uvrstimo u dnevni red Zakon o zaštiti domaće proizvodnje. Vama je svima poznato da je Ustavni sud BiH donio privremenu mjeru kojom je Zakon o zaštiti domaće proizvodnje, unutar Sporazuma CEFTA, privremeno stavio van pravnog sistema 3 BiH. Ako pogledate obrazloženje Ustavnog suda koje ste dobili uz prijedlog ovog zakona, ja ću ukratko samo pročitati detalje: 'Iz toga možemo vidjeti da je potrebno nešto učiniti kako bi zaustavili štetne posljedice koje će nastati stavljanjem van snage Zakon o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA.'
Oprostite, je li Vi to imate namjeru otvoriti raspravu o Odluci Ustavnog suda?
Ne, samo obrazloženje za uvrštavanje točke dnevnog reda.
Ja Vas molim, evo držite se onoga što predlažete.
Kratko ću ja to. Znači, ne uskraćujući bilo kakvo pravo Ustavnom sudu da radi svoj posao, samo želim ukazati da je Ustavni sud na stranici 7. pod točkom 20. kazao: 'Konačno cijeneći argumente za i protiv donošenja privremene mjere, ne prejudicirajući odluku o meritumu zahtjeva, Ustavni sud smatra da su i pod uvjetom da Zahtjev za ocjenu ustavnosti bude odbijen, štetne posljedice koje bi eventualno nastupile usvajanjem privremene mjere, sa aspekta interesa BiH, blaže od onih koje bi za posljedicu imale pretpostavku da osporeni zakon bude proglašen neustavnim. Ovo stoga što se privremenom mjerom primjena osporenog zakona samo privremeno obustavlja, a ukoliko ovaj zahtjev meritorno bude odbijen, privremena mjera će se staviti van snage i domaća proizvodnja će uživati zaštitu na način koji je reguliran predmetnim zakonom. Stoga Ustavni sud smatra, sa aspekta globalnih interesa BiH kao i potpisnica međunarodnog sporazma i država koje pretenduju ulasku u EU, usvajanje privremene mjere ima mnogo više opravdanja.' Znači, mi imamo činjenice da je ovaj zakon već na snazi sedam dana, da štetnih posljedica za BiH sa aspekta stupanja Zakona na snagu nema nikakvih, nego dapače ima koristi, a stavljanjem privremene mjere u funkciju, tj. stavljanje Zakona van snage će nastati nesagledive posljedice za proizvođače u BiH, a isto tako i za proračune u BiH, jer se neće ubirati oni prihodi koji su predviđeni da se ubiraju. Znači, ovaj zakon bi imao za cilj da ima privremeni karakter trajanja, znači da pokrije taj prostor za vrijeme trajanja privremene mjere Ustavnog suda, jer u slučaju da ne usvojimo jedan takav zakon može ta privremena mjera trajati narednih godinu dana i štete koje će nastati su nesagledive i nepopravljive. Hvala.
Milica Marković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja želim da predložim novu tačku dnevnog reda koja bi glasila: 'Zaključak o poništenju Zaključka Predstavničkog doma sa 52. sjednice o formiranju posebne Istražne komisije'. 4 Naime, na 52. sjednici našeg doma, koja je održana 29. aprila 2009. godine, donesen je Zaključak o formiranju Posebne istražne komisije, sa zadatkom i ciljem da prikupi i dostavi sve izvještaje koji sadrže podatke o svim automobilima koje je kupio Sekretarijat Vijeća ministara od 15. aprila 2008. do 15. aprila 2009, o tačnim cijenama kupljenih automobila, načinu kupovine i opravdanosti kupljenih automobila. Naime, pošto je ovaj zaključak donesen 29. aprila 2009. godine, dat je rok od 45 dana da Komisija uradi ovaj posao i dostavi izvještaj Domu. Međutim, dogodilo se da evo, znači mjesec i po dana je rok, danas je dva i po mjeseca kako je Komisija imenovana, ona je u dva navrata pokušala da se sastavi i da se konstituiše i nije uspjelo zato što poslanici nisu bili prisutni u Komisiji, nije bilo kvoruma. I, s obzirom da je predlagač, koji je predložio ovaj zaključak o formiranju ove Posebne istražne komisije, predložio zaključak i ovakvu odluku iz, po mom dubokom ubjeđenju, dnevnopolitičkih razloga i na ove dvije sjednice na kojim smo bili, mi koji smo bili prisutni, bilo je evidentno da se radi o neobičnoj užurbanosti i potrebi da se to što prije ... neke stvari urade, međutim, ova komisija se nije sastala, nije se formirala, nije se konstituisala i s obzirom da je nama na prošloj sjednici, dakle u petak kad smo se pokušali sastati i konstituisati, dostavljen već urađen Poslovnik po kome bi trebala da funkcioniše ta komisija, mada se ova komisija nije bila ni konstituisala, u kojoj se traži da ova Istražna komisija formira posebnu administrativnu grupu na čelu sa sekretarom da bi radila administrativne poslove, da se formiraju posebni istražni timovi koji bi dobili određene zadatke iz okvira djelatnosti koju treba da obavi ova komisija, dakle traži se na taj način odobravanje i dodatnih sredstava u trenutku kada se svi pozivamo na štednju i na rentabilnost u radu. Ali nije samo to razlog. Razlog za ovaj moj prijedlog ove tačke dnevnog reda jeste što mi imamo državne institucije koje treba da se bave tim poslom, prije svega SIPA-u. I, po mojim informacijama, SIPA je već i došla u Sekretarijat Vijeća ministara, izvršila određene kontrole i ukoliko vjerujemo, a ja još uvijek mogu da vjerujem u državne institucije i u njihovu profesionalnost da rade to što rade, dakle ukoliko vjerujemo državnim institucijama i oslanjamo se na njih, onda nije potrebno da ovakve komisije formiramo, jer će drugi poslanici u narednom periodu moći da traže najmanje pet ili sedam novih istražnih komisija koje će raditi poslove koje treba da radi SIPA ili neke druge državne institucije u BiH. Dakle, ja predlažem tačku dnevnog reda po kojoj ćemo poništiti ovaj zaključak i raspustiti ovu komisiju iz prostog razloga što nakon dva i po mjeseca ona je sama sebe anulirala time što se nije konstituisala. Hvala.
Molim vas, budite ljubazni pa mi dostavite ovu formulaciju tačke. Evo, imam, nažalost, i ... o raspravi o dnevnom redu replike. Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, s obzirom da sam direktno prozvan, dužan sam u najkraćem reći sljedeće. 5 Kao predlagač formiranja Istražne komisije moram reći da ona nije formirana iz dnevnopolitičkih razloga već iz duboko principijelnih razloga. I vjerujem, zato što je formirana iz tih razloga, da je i dobila većinu u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Kada je riječ o ovom drugom dijelu izlaganja, želim samo iskoristiti priliku da se zahvalim kolegici Marković što je ovako skrenula pažnju na tu novoformiranu Istražnu komisiju i sve ovo što je rekla je rekla u prilog da ta Istražna komisija treba što prije da profunkcioniše, tako da joj se još jednom zahvaljujem što je ovo pitanje dodatno aktuelizirala. Hvala.
Idemo dalje sa raspravom o dnevnom redu. Željko Kuzmanović.
Hvala, poštovani predsjedavajući. Ja predlažem novu tačku dnevnog reda ... koja bi se zvala: 'Rasprava o nekonstituisanju vlasti u gradu Mostaru'. Obrazloženje: S obzirom da se poglavlje XIX. Izbornog zakona BiH i to članovi od 1. do 7. istog poglavlja primjenjuju na izbore u gradu Mostaru, a vezano za članove 42. do 46. Statuta Grada Mostara, i da do danas gradska vlast nije u cijelosti konstituisana, te da vijećnici ni iz 14-og puta nisu mogli da se usaglase oko izbora gradonačelnika, te da Mostar nema usvojen budžet i da budžetski korisnici već treći mjesec nisu dobili platu i da su u štrajku koji prijeti da kulminira u socijalne nemire širih razmjera, rasprava o ovoj temi je neophodna kako bi se zaključcima, koji bi mogli proizaći iz rasprave, mijenjao Izborni zakon, i to u dijelu prelaznih i završnih odredbi, gdje bi se predvidjela kazna i sankcija ili ponavljanje izbornog procesa ukoliko se lokalna vlast ne konstituiše u racionalnom vremenskom roku do dva mjeseca od završetka izbora i saopštavanja zvaničnih izbornih rezultata. Također, ustavna odredba koja reguliše indirektan izbor gradonačelnika bi mogla biti predmet rasprave kolega u Parlamentu Federacije. I ovaj dom bi mogao poslati poruku da bi bilo neophodno da se istoj u skorije vrijeme pristupi. Podsjećam da je Savjet za implementaciju mira, tzv. PIK, u svom posljednjem komunikeu upozorio na ovaj problem riječima: 'Upravni odbor Vijeća za implementaciju mira smatra da je neprihvatljivo da Gradsko vijeće Mostara nije imenovalo gradonačelnika čak ni osam mjeseci nakon izbora. Upravni odbor je pozvao visokog predstavnika da preduzme dalje korake kako bi olakšao proces izbora novog gradonačelnika Mostara.'
Ja se izvinjavam, ja nisam shvatio je li imate formulaciju tačke dnevnog reda? Ja bih Vas molio da mi dostavite. Dakle, Slavko Jovičić. 6
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara i ostali iz Savjeta ministara, gospodo iz nevladinih organizacija i medija i gosti, dame i gospodo, kolege i kolegice, danas želim samo da pokrenem inicijativu i ne želim da se uvrsti u dnevni red ali da je Kolegij ima na umu i da je za sljedeću sjednicu obavezno stavi na dnevni red, a to je: Kada će najvažnije institucije ove zemlje odgovoriti ljudima koji su odlukama visokog predstavnika smijenjeni i na sudu dobili i navodim kao primjer samo da biste imali na umu kako će izgledati inicijativa. Smijenjeno je 37 policajaca iz RS-a, na sudu dobili da nisu krivi, 19 vraćeno na posao. Ko će tim ljudima nadoknaditi tri godine duševne patnje, boli, platiti sve zaostatke od plata i ostalih primanja što su trebali primati? Uz to i ovu najnoviju situaciju, na prošloj sjednici Parlamenta sam rekao, tražim u ime gospodina Jovičića, koji je sticajem okolnosti moj prezimenjak, da nadležne institucije, Tužilaštvo i Sud utvrde je li se bavio onim radnjama? Ako jeste da ga odmah procesuiraju. Naravno da ovdje ću ići logikom onom koja je ispravna i podržati onu inicijativu Kluba SDA koji je već jedno sedam-osam puta tražio da se riješi pitanje Alagića. Evo, neka se i njegovo pitanje riješi. Da se riješi, dakle pitanje svih, da ne dođemo u situaciju decertifikovanih policajaca za koje niko više nije odgovoran, koje više niko nigdje ne pominje. Ljudi ostali bez hljeba ni krivi ni duži. Kada će ova zemlja preuzeti odgovornost i nadležne institucije da vode računa o svojim građanima. Dakle, to vam sad samo podnosim kao inicijativu, ne tražim danas da se uvrsti u dnevni red, nego da je imate kao inicijativu za sljedeći, i uz nju ćete naravno dobiti sve materijale koji su potrebni da bismo je imali na redovnoj sjednici. Hvala lijepo.
Evo, i sami ste rekli da ćete dostaviti. Mi ćemo onda postupiti po Poslovniku. Ja imam još prijavljenog za raspravu o dnevnom redu Lazara Prodanovića. Izvolite, gospodine Prodanoviću.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, gospodo ministri i ostali, u ime kluba predlažem da se danas u dnevni red uvrsti ... mogućnost uvrštavanja u isti: 'Rasprava o neprovođenju Odluke Ustavnog suda BiH u Federaciji BiH vezano za zastavu i grb Federacije BiH'. Naime, Ustavni sud BiH, odlučujući u predmetu U4/04, ustanovio je da zastava i grb Federacije ne odražavaju ravnopravnost svih konstitutivna naroda i postojeći grb i zastava, odnosno, dijelovi zakona koji regulišu iste su stavljeni van snage. Odlukom je Ustavni sud BiH naložio Federaciji BiH da u roku od šest mjeseci uskladi svoje simbole sa Ustavom BiH. Kako znamo, u sadašnjoj situaciji Federacija BiH koristi identične simbole države BiH što je u suprotnosti sa načelima, dakle i u BiH i Federaciji BiH. Hvala vam. 7
Dakle, još jedanput molim da mi svi koji ste predložili nove tačke dnevnog reda, radi izjašnjavanja, dostavite tekstove, formulacije tih tačaka dnevnog reda. Evo, ima gospodin Živković. Replika, je li?
Rasprava.
Rasprava o dnevnom redu.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Želim da predložim tačku dnevnog reda: 'Informacija o realizaciji zaključaka Predstavničkog doma donesenih prilikom usvajanja Budžeta, a vezano za trajno rješavanje problema smještaja institucija BiH i ravnomjerno raspoređivanje istih u oba entiteta'. Da podsjetim hronološki. Na 7. sjednici Predstavnički dom, 12. 4. 2007. godine, usvojio je zaključak: 'Predstavnički dom zahtijeva da Savjet ministara BiH, zajedno sa Izvještajem o izvršenju Budžeta za 2006. godinu, pripremi i Parlamentarnoj skupštini BiH na razmatranje dostavi plan za racionalizaciju i smanjenje troškova zakupa poslovnih prostorija za rad institucija BiH.' Na sjednici od 3. 12. 2008. godine takođe smo usvojili zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara da uz Zakon o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2009. godinu dostavi i program plana aktivnosti za rješavanje smještaja institucija BiH, a onda smo 20. 2. 2009. godine takođe usvojili zaključak: 'Zadužuje se Savjet ministara BiH da sačini plan i program aktivnosti za rješavanje smještaja institucija BiH kako bi se smanjili troškovi zakupa.' Kolegice i kolege poslanici, to su tri zaključka istoimena ili istovjetna koja Savjet ministara ni do danas nije htio da ispuni. Ova informacija postoji u Savjetu ministara i nije problem da se ona stavi kao 18. tačka dnevnog reda iza izvještaja. Da vas podsjetim da prema određenim saznanjima BiH troši 7 miliona KM svake godine na zakup institucija, pri čemu je neravnomjernost tih institucija i njihov raspored u entitetima drastičan, gdje su samo četiri institucije u Istočnom Sarajevu, da spomenem: Služba za poslove sa strancima, Institut za standardizaciju, Agencija za nadzor nad tržištem BiH i Područna kancelarija Instituta za nestala lica, a 59 institucija u samom Gradu Sarajevu gdje se troši oko 5,5 miliona na zakup tih prostorija, ovdje, gdje Kanton Sarajevo i sam Grad Sarajevo nije našao za shodno da ponudi smještaj tih institucija, iako znaju da još 39.000 kvadratnih metara nedostaje za te institucije. A ne prepoznaje se ni, sa druge strane, interes i želja gradonačelnika Istočnog Sarajeva koji džaba daje mjesto da se naprave institucije koje bi bile zajedničke institucije i da se na ovaj način uštede pare, a ne na način na koji Savjet ministara je došao sa Zakonom o platama gdje se svim zaposlenim u institucijama smanjuju na taj način plate. Hoću da kažem i da očigledno da u Sarajevu ima mjesta i pored parlamenata da se prave hipermarketi ali nema 8 mjesta da se zajedničke institucije naprave i da zakupi, koji su 7 miliona, ovdje odlaze u privatne džepove u Gradu Sarajevu, ovdje, i dalje pune privatni džepovi ljudima u Sarajevu. Prema tome, tražim da se ova tačka stavi kao 18. tačka dnevnog reda, da vidimo malo o toj uštedi u samom Gradu Sarajevu i o tome koliko Grad Sarajevo ima koristi zato što su zajedničke institucije sve smještene u Sarajevu. Istovremeno, s obzirom da imamo i materijale za sve ove tačke, ja pretpostavljam da će predsjednik kluba da traži pauzu, kako bi te materijale dostavili. Zahvaljujem.
Naravno, ja već nekoliko puta upozoravam sve one koji predlažu, evo već imamo pet-šest prijedloga, da formuliraju tačke dnevnog reda da bi poslanici mogli da se izjašnjavaju. Ispravka krivog navoda, nisu zajedničke institucije, institucije su BiH ali evo. Idemo na replike. Adem Huskić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Vi meni svaki put uzmete ono što sam htio da kažem. Izgleda da pravilno razmišljamo. Dakle, kolega Živković je u par navrata spomenuo ili koristio termin zajedničke institucije. Ja ne znam šta pod tim podrazumijeva pa bih volio da obrazloži odakle crpi taj termin. Hvala.
Jozo Križanović, replika.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja želim nešto da više poslovnički interveniram. ...
Ja sam mislio da je replika, Jozo. Ja se izvinjavam, dakle poslovnička intervencija.
Ukoliko se ne bude uvažila ova moja intervencija, onda ću i ja formulirati novu tačku dnevnog reda. Vidite, mi smo do sada imali, čini mi se, 10-tak ili će ih biti 10-tak novih tačaka dnevnog reda. Striktno gledajući, poslovnički, upitne su i ove dvije za koje smo dobili materijal koje su vezane za inicijative za Srebrenicu i od kolege Ivankovića. Vidite, mislim da bi bilo dobro, kolege, stvarno da ove prijedloge koji su formulirani kao nove točke dnevnog reda da se pretoče u zastupnička pitanja, 9
Malo glasnije, Jozo, ne čujemo ništa. JOZO
: jer mi zaista nemamo mogućnosti da ovdje pratimo o čemu se radi, šta se predlaže. Nijednog papira nemamo. I ovo stvarno ne vodi ničemu. Danas ćemo izgubiti vrijeme u predlaganju točaka dnevnog reda za koje zastupnici nisu uopće upoznati nikakvim pisanim materijalom. I kažem, ukoliko zaista se ovako nastavi, formulirat ću i ja ... Hvala.
Evo ga, je li predlažeš da ja ne dajem riječ više nikome? Replika, Željko Kuzmanović. Jozo, nije prošla sjednica da Klub SDP-a nije u raspravi o dnevnom redu imao niz inicijativa, prijedloga, pa malo strpljenja i za ostale. Željko Kuzmanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam upravo na tom fonu htio replicirati kolegi Križanoviću. Čudi me da tako nije bio prošli put raspoložen kada je kolega Bećirović na isti način ovako predložio inicijativu, odnosno novu tačku dnevnog reda. Nemojte biti, trebali bi biti principijelni.
Molim vas malo pažnje. Dakle, svi ćete imati priliku da govorite, strpljenja, vrijeme je pred nama i danas i sutra, radit ćemo, nije problem. Idemo redom. Za diskusiju se prijavio, odnosno za raspravu o dnevnom redu, Drago Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, ja imam dva pitanja za Kolegijum. S obzirom da sam očekivao danas dvije tačke dnevnog reda, ne znam razloge, mislim da su, po meni, poslovnički ispunjeni svi uslovi, Klub SNSD-a je predložio prošli put da danas raspravljamo o efektima prenesenih nadležnosti i mislim da su se stekli svi uslovi da se ta tačka danas nađe na dnevnom redu. Ja ne znam iz kojih razloga se ovdje nije našla. Takođe, očekivao sam, istina neprovjerenu informaciju, da će se danas naći smjena ili ostavka ministra Sadovića na dnevnom redu. S obzirom da se na nas vrši jedan pozitivan pritisak da izvršimo svoje obaveze iz ove Mape puta za liberalizaciju viznog režima, istovremeno na čelu cijele te operacije imamo ministra koga se odrekla i njegova rođena partija i sve druge partije i međunarodna zajednica i svi ostali, i nije realno očekivati da mi radimo posao koji ide u ćorsokak. Ako nema prvog čoveka, ako imamo haos u Ministarstvu, nije realno očekivati i javnosti pričati da radimo nešto konkretno i pametno, ako tamo nema nekoga koga se to sada tiče 10 da to na neki način finalizira i provede onako kako treba. Mi nismo tu miješali se, očekivali smo da ćemo danas imati stav te partije da taj čovek odlazi na jedan, da ne kažem, civilizovan način, međutim mi imamo sad ovu situaciju: svi ga se odrekli, njega nema, nemamo ni inicijative, ni rješenja, jer sam očekivao da vi imate i da ćete nama saopštiti da imate nekakav izlaz iz ove situacije i da jednostavno ne vodimo raspravu. Nije korektno ljudima govoriti da ćemo mi ovdje praviti danas nekakve pomake kada smo blokirali cijeli proces. I kada ono što smo mi mjesecima govorili da je problem u tom čovjeku, sad su svi saglasni sa nama da je problem u tom čovjeku, al' sad nemamo rješenja kako se riješiti čovjeka. Ja sam očekivao danas da će neko izaći, evo da ne komentarišemo to, da će kulturno izaći, i zna se kako se to rješava, bilo ličnom ostavkom, bilo na neki drugi način, međutim treba da kažemo ljudima da smo sad u ćorsokaku. Da nam ne vrijedi, svi. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa molim vas, ja zato pitam. Evo, ja dozvoljavam da nemam odgovor da će neko sada kazati nešto što ja ne znam i ja ću povući ovo što sam rekao. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dobit ćete odgovor.
... samo ako imate nešto novo, ali mislim da treba iz ovoga naći izlaz.
Dobit ćete odgovor. Što se tiče razmatranja zaključaka Narodne skupštine RS-a, odnosno zaključka, inicijative za razmatranje efekata itd., taj materijal je otišao prema Ustavnopravnoj komisiji i on još uvijek nije okončan, dakle mi bismo ga stavili na dnevni red. Onog trena kad dobijemo ovaj izvještaj Komisije, stavit ćemo ga na dnevni red. Što se tiče ... druge stvari, koliko znam, mi imamo ministra sigurnosti, to je gospodin Sadović, sve dok se drugačije ne odluči od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara i ovoga parlamenta. Dakle, idemo dalje, replike. 11 Bakir Izetbegović.
Pa evo, mislim, dirljiva je briga ljudi iz SNSD-a za stanje u Federaciji, za stanje u SDA, je li, ... meni je drago što su. Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Mostar jeste, ... pa i lično podržavam inicijativu gospodina Živkovića da dio institucija se prabaci tamo, jer će svaki dan onda par hiljada Sarajlija preći u Lukavicu i time integriramo zemlju ponovo, je li. A što se tiče mininstra Sadovića, tu stvar još nije završena, jer on sve bolje radi. Vidite, imao je uspjeha ovih dana ... sa Interpolom i sa ovim problemom „Dobrovoljačke“. Prema tome, ima još uvijek šanse da on ostane tu gdje jeste. Ali evo, ostavite vi to SDA-u neka to sam riješi sa svojim ministrom. Hvala vam. I još jednu stvar, ja predlažem da ipak odustanete od ovih svih inicijativa za danas, tako da se fokusiramo na pitanje Srebrenice, na inicijativu gospodina Sadika Ahmetovića, jer on daleko nadilazi, važnost te tragedije i važnost toga da mi to obilježimo, ove sve ostale teme, razvodnit će se stvar. Prema tome, ja vam predlažem da odustanete od ovih inicijativa i gospodina Živkovića i vas svih ostalih iz SNSD-a za iduću sjednicu, a da se danas fokusiramo na ovu tragediju i na obilježavanje te tragedije. Hvala vam.
Dakle, evo imam još dvoje prijavljenih za repliku. Ja bih stvarno zamolio da se pokušamo vratiti na raspravu o dnevnom redu. Ja nemam ništa protiv i niti bilo ko od nas sprečava bilo koga da podnese u skladu sa Poslovnikom inicijativu i dajte to podnosite i da se izjašnjavamo. Ali evo, dakle imam četvero prijavljenih za repliku. Idemo redom. Drago Kalabić. Bile su neke promjene, ljudi su se prijavljivali, brisali.
Pa vidite, gospodine predsjedavajući, ja i dalje očekujem odgovore. Nije dovoljno ni to što ste Vi kazali vezano za oba moja pitanja. S obzirom ako Vi govorite da imamo ministra, onda evo i ja Vama kažem da imamo ispunjene sve uslove, pa ćemo izaći, pa ćemo narodu kazati, znači imamo ministra, imamo ispunjene uslove, teče med i mlijeko. I ako Vi se slažete s ovom formulacijom, mi ćemo to kazati. Cijela zemlja priča da je ... 12
Nisam ja o medu govorio, ja samo sam rekao činjenicu da imamo ministra u ovom trenutku.
Pa činjenica je da je predsjednik SDA kazao da ga nema. To je jasna politička odluka, rekao je šta je sve čovjek uradio i mi imamo ovdje jednu realnost i činjenica je da nemamo kao što nemamo ni ispunjene uslove koje danas treba da radimo na tom i dalje nemamo ni to. Možemo mi da kažemo da imamo ispunjene, evo, po nama, ispunjene uslove. Ja bih vas molio da shvatimo realnost i na taj način da se ne ponašamo, jer mislim da je ovo vrhunac neodgovornosti. Da imamo to pitanje, svi svjesni da on više nije ministar, svi svjesni toga, ali mi možemo sad da ponašamo se ovdje. Ja bih mogao ovdje sad da citiram gospodina Tihića vezano i za ministra Sadovića, ali bih naročito volio da ... insistiram za njegovu priču o Srebrenici. Volio bih da gospodin Tihić da je imao i političku platformu na kojoj je gradio kampanju proteklih mjeseci. Čini mi se da je govorio o budućnosti, čini mi se da je govorio da neke stvari treba ostaviti nekim institucijama. Čini mi se da je rekao da se neki ... okanu principa i građenja politike na principu žrtvi. To su njegove riječi, on je to govorio da to zaboravimo. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas.
Samo malo, samo malo, samo malo. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodine Kalabiću, vratite se na dnevni red.
Pa molim vas, ja imam repliku.
Na dnevni red, na dnevni red, pa nema potrebe za nervozom. Izvolite.
Ja, gospodin Ahmetović ima samo razumevanje zato što dolazi iz RS-a. Srebrenica je u RS-u i on, ja mogu razumjeti i ovo dobacivanje, on ima tu mogućnost da ostali nemaju tu privilegiju za razliku od njega kojeg ja mogu da ... ga saslušam. 13
Strpljenja, samo malo strpljenja.
Znači, ja vas molim, ako hoćete, mi smo teme koje smo predložili koje su svakodnevnica, koje su problemi, koje treba da riješimo; ako neko druge probleme hoće zbog svojih dnevnopolitičkih potreba da ih valja u ovom dnevnom blatu u BiH, neka izvoli. Kako se neko nekih velikih tema samo sjeti onda kada mu pada rejting? Kako to da neko misli da u ovom parlamentu, kao u svim parlamentima svijeta, nešto može proći kada to koalicija ne dogovori, kada to partner ne dogovori, kada za to ne dogovori većina. Treba kazati ovdje da niko s nama ni o čemu nije razgovarao, a to znači da taj ko predlaže želi da ne prođe to njegovo što predlaže, to želi da koristi u dnevnopolitičke potrebe, jer da želi da to prođe razgovarao bi sa onima koje treba da dobije većinu. Ne želi, to treba ljudima jasno kazati, jar se sam boji usvajanja, pa će mu nestati materijala za sljedeće tačke. Želim u ime Kluba SNSD-a da kažem da niko od nas nije tražio podršku za tako nešto, niti nas je pitao.
Vrijeme!
Niti danas ni ranije i mi pretpostavljamo u kom pravcu je to. Ali evo, neka to radi. Molim vas, objašnjenje za drugu tačku: mi smo sve uradili po Poslovniku da danas imamo spremnu raspravu za našu inicijativu i volio bih da čujem pravo objašnjenje zašto danas nije na dnevnom redu.
Naravno, ja sam rekao, gospodine Kalabiću, Vi ne morate biti zadovoljni s mojim odgovorom, ja sam rekao činjenice. Dakle, i Vaša inicijativa itd. je po Poslovniku dostavljena nadležnoj komisiji. Nažalost, nismo dobili mišljenje. Onog trena kad dobijemo, to će se naći na dnevnom redu, Kolegij tako radi. A evo da se vratimo, dakle poslovnička intervencija, Sadik Ahmetović.
Gospodine predsjedavajući, stekao sam utisak da smo već usvojili dnevni red i da smo prešli na ova poslanička pitanja po ovim izlaganjima gospodina Kalabića. Molio bih Vas da se držimo dnevnog reda i imamo mi odgovor na sva pitanja, ne želim ovdje otvarati neku priču koja neće biti u interesu države BiH, ... otvorio sam priču koja je u interesu države BiH i njenih građana. Hvala. 14
Naravno, ja se zaista trudim da se vratimo na temu, dakle na raspravu o dnevnom redu i nemam ja mogućnosti onemogućiti bilo koga da predlaže nove tačke dnevnog reda. Očigledno da ste inspirisani danas. Evo imam sada još repliku, jesam li ja u pravu? Azra Hadžiahmetović, je li replika? Imam i diskusija.
Pa jeste, predsjedavajući, sve je. Evo, ja ne znam kako bi došla drugačije ...
Evo Azra Hadžiahmetović sve. Izvoli.
I replika i poslovnička i diskusija. Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvaženi članovi Kolegija, prvo da čestitam Klubu SNSD-a, šest ih je prisutno na sjednici, imamo sedam inicijativa, pa zaista ste bili vrijedni. Vjerovatno time pravdate jutrošnje zakašnjenje, je li. Kolegi Ahmetoviću, Vi predlažete da se držimo dnevnog reda, a prvi ste predložili izmjenu dnevnog reda. Ne znam na koji dnevni red mislite?
nije uključen mikrofon
Aha, rasprava o dnevnom redu, dobro. Uvaženi predsjedavajući, ja hoću da zbog ovog bogatstva inicijativa od jutros predložim da nakon što još dobijemo inicijativa, vjerovatno, predvidite jednu pauzu. Da se mi svi odnosimo prema ovim novim tačkama dnevnog reda i da se možemo prije izjašnjavanja dakle dogovoriti. Ja lično nemam ništa protiv da sve ove tačke, zaista cijenim da je izuzetno dobro i da raspravljamo, sa izuzetkom rezervi na prijedlog kolege Kalabića vezano za ministra u Vijeću ministara, jer ja nisam sigurna da ovaj parlament, osim što po zakonu znamo kako se može mijenjati saziv Vijeća ministara, mi nismo dobili inicijativu od predsjedavajućeg Vijeća ministara za rekonstrukciju, a niti smo dobili ostavku od samog nekog člana Vijeća ministara. Prema tome, nisam sigurna da pravno možemo o tome raspravljati. Ono na šta želim posebno skrenuti pažnju, to je potreba da dobijemo jednu informaciju prije samog izjašnjavanja o uvrštavanju tačaka dnevnog reda. Ja mislim da bi to svima nama koristilo. Naime, prijedlog kolege Jerke Lijanovića novog teksta zakona sa obrazloženjem koje ide upravo u prilog da se ta tačka dnevnog reda ne uvrsti na dnevni red, ja sam s pažnjom uspjela, u ovom kratkom vremenu, da pročitam obrazloženje. Međutim, ono na šta želim drugo da skrenem pažnju, hoću da pravno očistimo stanje stvari: Da li bismo mi uvrštavanjem ove tačke dnevnog reda danas otvorili raspravu o Odluci Ustavnog suda ili negirali čak Odluku 15 Ustavnog suda? Ja molim da dobijemo pravno mišljenje o tome. Imamo Vijeće ministara, imamo Ministarstvo pravde itd., neka nam neko da odgovor, jer ... ovaj prijedlog praktično je iniciran Odlukom Ustavnog suda. Dakle, da se ne bi pretvorilo da ovaj parlament raspravlja o Odluci Ustavnog suda ili da eventualno svojom odlukom negira ovu odluku Ustavnog suda. Ja bih molila samo da dobijemo taj odgovor prije konačnog izjašnjavanja o proširenju dnevnog reda i moj prijedlog da prije dakle glasanja o proširenom dnevnom redu predvidite pauzu; ako treba i formalno, evo ja u ime kluba poslanika stranke ću tražiti pauzu za konsultacije. Hvala vam.
Pa sigurno je da ja neću se moću snaći, da će mi trebati pola sata da ovo sve komplet saberem, naravno, to još i dalje traje. Imam Dragu Kalabića i Živković replike.
Zahvaljujem se predsjednici Kluba Stranke za BiH za sve pohvale. Međutim, želim da podsjetim na kratku pamet. Ne želim da podsjetim Klub SDP-a, jer sa njima ne treba o tome raspravljati, oni ne znaju šta znači praviti inicijativu koja ima smisla. Želim da podsjetim one na koje smo prošli put apelovali da ne rade to u vezi sa dnevnim redom. Niste poslušali, gospodo, htjeli ste ovaj današnji dan da se pretvori u raspravu o dnevnom redu. Mi smo pokazali kao SNSD da ima mnogo važnih pitanja u ovoj državi koja se mogu staviti svaki put kao tačka dnevnog reda. Pokazali smo da su svi problemi ili najveći dio problema u Federaciji BiH sa našim inicijativama od čega vi bježite svakodnevno da pričate, a stalno vam je navrh jezika RS. Pokazali smo koliko imate problema u Gradu Sarajevu, o funkcionisanju zajedničkih institucija i neprovođenju zaključaka ovih skupština kad se tiče ušteda koje možemo zajedno da napravimo. Zato, gospodo, vratite se na prošlu sjednicu, sjetite se onog o čemu smo pričali i nemojte nas da optužujete za ono što ste vi napravili.
Ja ne znam kome se gospodin Živković obraćao, ali idemo dalje. Drago Kalabić, replika.
Gospodine predsjedavajući, da ne bude zabune, znači ja nisam predložio, kolegice Hadžiahmetović, znači nisam predložio tačku dnevnog reda, ja sam tražio objašnjenje od Kolegijuma za moja dva pitanja. Znači, ja, vezano za ministra Sadovića, nisam predložio, ako ima, pitao sam, ima li nešto što mi ne znamo, što se može razriješiti. Vidim da nemamo ništa i da se haos nastavlja, to je sad jasno kao dan. 16 Kolegi Ahmetoviću, ja mislim da se ne može nikome osporiti, pogotovo šefu kluba, da se izjasni o novim tačkama dnevnog reda. Klubovi i poslanici imaju pravo da kažu svoj stav o tačkama, o razlozima za uvrštavanje i neuvrštavanje. Imaju pravo na svoj stav. Ja znam ti si dugo, kolega Ahmetoviću, Vi ste dugo radili po Poslovniku Narodne skupštine RS-a pa ste u tom filmu, pa malo brkate ove, jer recimo tamo niste nikad imali takve ideje, bili ste dio vladajuće većine gdje Vam ove stvari nisu padale napamet, niste nikad progovarali o ovim pitanjima. Ali meni ne smeta da to danas ovdje radite, samo poštujte Poslovnik da ja imam pravo na komentar o stavu kluba o Vašem prijedlogu. On je legitiman i ja mogu da kažem o razlozima za uvrštavanje ili neuvrštavanje. Ja mislim da smo bolje funkcionisali kad smo nas dvojica dole bili u koaliciji, u vladajućoj većini, nismo imali ovih problema i ovdje je moj poziv da u pauzama ove stvari nekako dogovorimo i da ovo funkcioniše na jedan ... drugačiji način, jer mislim da ovdje ovo ide u pravcu da ne funkcioniše. Vi ste danas, narodski rečeno, povukli mačka za rep i krenuli ste da ovo danas ne profunkcioniše. Ako hoćete da svi uđemo u taj film, evo ući ćemo i ovo neće profunkcionisati danas.
Ja se nadam da ćemo živi svi ostati. Idemo dalje replike kako je krenulo. Azra Hadžiahmetović, replika.
Zahvaljujem. Možda bi replika bila suvišna da mi je bilo jasnije iz izlaganja kolege Živkovića na koga je, kome se on obraćao maloprije kada je govorio, da li meni, jer i mene je u tom kontekstu pomenuo. Pa evo, dozvolite da malo pojasnim. Prvo, ja sam Vama čestitala na aktivnostima danas i moram reći da je hvale vrijedna zaista skoro svaka vaša inicijativa, nemamo mi često slučaj da se Vi zalažete za jačanje državnih institucija itd. Mislim, nemamo takvih inicijativa baš svaki dan od SNSD-a, isto tako, kao što i nemamo ni rasprava o neprovođenju Odluke Ustavnog suda vezano za zastavu i grb, samo što ne znam što niste ovdje uključili i RS. Isto tako, ovaj 'Zaključak o poništenju Zaključka Predstavničkog doma o formiranju posebne Istražne komisije', ja lično mislim da je zaista vrijedno pažnje da o tome danas pričamo. Zašto nije konstituisana ta komisija, zašto, je li potreba za ovakvim prijedlogom zaključka ili recimo o Gradu Mostaru. Zaista je hvale vrijedno vaše zalaganje za cijelu BiH. Ja moram zaista reći, međutim, kolega Živkoviću, ako ste zaista na mene, na moju diskusiju maloprije mislili u smislu da neko ovdje nije bio dobar, pa ste vi zato danas inicirali takvu inicijativu, ako ste mislili na Klub SBiH, onda ste profulili, moguće da ste mislili na nekog drugog, ali Vas molim onda da adresirate na koga ste mislili. To je jedno. Drugo, predsjedavajući, mi možemo imati još ovdje nekih inicijativa, ja predlažem da mi sve ove inicijative sa eventualno ovim obrazloženjem koje ćemo dobiti od Ministarstva pravde vezano za Odluku Ustavnog suda, odnosno Prijedlog zakona, da uvrstimo danas na dnevni red, jer ovo je zaista istorijski događaj. Hvala vam. 17
Sve bih ja to radio, međutim imam prijavljenih još jedno desetak i svi govorite kako nije uredu, ali se prijavljujete uporno. Idemo redom, dakle replike. Halid Genjac. Nemojte da ko propusti slučajno.
Zahvaljujem. Ma, dakle gospodin Živković sa svojim istupom pokazao je otprilike jednu tendenciju da se pitanja od suštinskog značaja na nivou države BiH relativiziraju problemima na entitetima. To je jedan, samo je to pokazano, možemo i taj način prihvatiti i na taj način razgovarati i tretirati problematiku, ali mislim da treba ipak baviti se onim što zaista ima suštinski značaj. Ali ono što želim da više iz principijelnih razloga repliciram gospodinu Kalabiću. On je u svojoj diskusiji rekao: 'Mi imamo zastoj u liberalizaciji viznog režima, a na čelu tima je gospodin Sadović.' Dvije-tri neistine. Dakle, liberalizacija viznog režima je proces koji vodi interresorni tim na čijem čelu je gospodin Rizvo, a cjelokupni proces vodi Vijeće ministara na čijem čelu znamo ko je predsjedavajući Vijeća ministara. Činjenicu da je to tako pokazuje da je veliki broj uslova iz nadležnosti Ministarstva pravde, Ministarstva prometa, kao što su Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći, Zakon o prevozu opasnih materija iz Ministarstva prometa koji je ostao jedini veliki problem i nije riješen. S druge strane, svi problemi, skoro svi problemi iz Ministarstva sigurnosti su riješeni, uključujući i ogroman broj strategija, zakona itd. i najveći broj pitanja je bio iz Ministarstva sigurnosti. Dakle, mi imamo zastoj u ispunjavanju uslova za liberalizaciju viznog režima ali ako hoćemo da govorimo gdje je adresa, gdje je ta tačka, to je Vijeće ministara i predsjedavajući Vijeća ministara. Međutim, to nama neće pomoći da personaliziramo problem, jer inače oko pitanja personalizacije krivice i kod gospodina Sadovića upravo i jeste problem što se mnogo priča, a vrlo malo argumentira krivica. Bolje ćemo i najveći ćemo doprinos tome napraviti ako napravimo akcioni plan za ispunjavanje preostalih uslova za liberalizaciju viznog režima, a mi to kao Parlamentarna skupština možemo. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, u skladu sa članom 15. član 3. Poslovnika određujem pauzu od pola sata. [[PAUZA]] 18
Molim vas, zauzmite svoja mjesta da nastavimo raditi. Dakle, prvo da pitam da li je pauza uticala da neko odustane od replika, od diskusija, ili je bila inspiracija za još prijedloga za dnevni red? Ne vidim da iko se javlja. Dakle, da li neki ljudi koji hoće i da diskutuju i da repliciraju mogu li objediniti to? Ja imam sada prijavljenog Denisa Bećirovića i za diskusiju i za repliku. Može li to o jednom trošku Denise, da to bude diskusija? Izvoli.
Poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija, Slavko Jovičić. Izvini, Denise, da čujemo, izvini, molim te.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja zaista ne vidim kako ćemo danas početi zvaničan rad Parlamenta. Zato u skladu sa članom 65. Poslovnika predlažem da se sve inicijative za uvrštavanje novih tačaka u dnevni red, koji je već usaglašen na Kolegiju, povuku danas. Ima vremena da o njima raspravljamo, jer ako krenemo ovako, prvo, vidim koliko gore i, naravno, vi ste potpuno u pravu da treba svakome pružiti mogućnost, ali kako ćemo krenuti sa redovnim dnevnim redom, koji je već usaglašen, hoćemo li uopšte krenuti. Dakle, ja ne želim uopšte da se komplikuje situacija i ne vidim izlaza ako ovoliko inicijativa, i zaista evo, vjerujte mi, ja uvijek nastupam iskreno i čak imam problema nekada i kod svojih kolega u klubu.
Bit će to uredu, Slavko, malo strpljenja, bit će to ...
Molim vas, ako to se ne prihvati, onda dozvolite mi da iskoristim priliku da dalje komplikujem situaciju, a nije komplikovana, ovo bi trebalo da se riješi u nekoj normalnoj proceduri, ali ako ne odustanete od tačaka dnevnog reda, a već ih ima sedam-osam, onda normalno da ću iskoristiti priliku da predložim i uvrštavanje nove tačke dnevnog reda.
Slavko, je li to poslovnička intervencija?
Kažem, molim kolege ako ne odustanu, biće, biće kasnije. Zato molim vas da povučete sve tačke dnevnog reda i da pređemo na usaglašeni dnevni red. ___________(?) Je li ti to ucjenjuješ? 19 Ne ucjenjujem, ja predlažem. Kakva ucjena, koga ja mogu ucijeniti.
Sve je uredu, sve je uredu. Čuli ste prijedlog gospodina Jovičića. Ja sam nakon pauze, na neki način, apelirao da odustanemo od replika, daljih diskusija, daljeg gubljenja vremena. Imamo šest prijedloga za uvrštavanje u dnevni red. Izjasnit ćemo se. Imamo mi iskustvo, nije ovo prvi put da se čini da nećemo nikada početi. Počet ćemo, malo strpljenja, počet ćemo. Dakle, Denise, izvoli.
Hvala. Ja mislim da nije na dobrom tragu svako onaj ko je danas mislio da će pokretanjem niza inicijativa zamagliti ili staviti u sjenu objektivno jedno magistralno pitanje, političko magistralno pitanje koje je postavljeno pred ovaj parlament, a to je pitanje 11. jula i sjećanje na genocid u Srebrenici. Podsjećam također, a što niko do sada nije rekao, mi smo ovo pitanje već na neki način raspravljali ovdje u Predstavničkom domu, i to u ovoj godini. Bio sam jedan od predlagača koji je predložio ovom parlamentu da prihvatimo Rezoluciju Evropskog parlamenta koja je usvojena 14. i 15. januara ove godine. U toj rezoluciji to, između ostalog, stoji. I mislim da ovo i nije danas samo političko parlamentarno pitanje, ovo je prije svega moralno pitanje za ovaj parlament i ovu zemlju i mislim da smo svi danas na ispitu i da ne bi trebalo da ovo danas ne uđe u dnevni red i da se i mi izjasnimo onakao kako se izjasnio Evropski parlament. Ako to nismo u stanju, trebalo bi ozbiljno razmisliti zaista da se iz ovog parlamenta obratimo i Vijeću Evrope i Evropskom parlamentu i drugim institucijama i da ih zamolimo za pomoć. Ja mislim da je nedopustivo da BiH nije prva podržala Rezoluciju Evropskog parlamenta i ovo je pitanje hoćemo li mi slijediti određene civilizacijske vrijednosti i poruke. Ja mislim da prihvatam dakle i ovu inicijativu da uđe u dnevni red ali da bi možda još bolje bilo da mi danas prihvatimo Rezoluciju u izvornom obliku kakvu je usvojio Evropski parlament. Ne postoji ni jedan čovjek, ni jedan poslanik u ovom parlamentu koji ima argumenata da bi mogao oboriti stavove koji su sadržani u toj rezoluciji, jer ta Rezolucija Evropskog parlamenta, pod broj jedan, kaže: 'Evropski parlament se sjeća i odaje počast svim žrtvama okrutnosti tokom rata u bivšoj Jugoslaviji' ... Naglašavam 'svim žrtvama'. Drugi stav: 'Evropski parlament odaje počast godišnjici čina genocida Srebrenica-Potočari, podržavajući priznanje Evropskog parlamenta o 11. julu kao Danu sjećanja na Srebrenički genocid u cijeloj EU i poziva sve zemlje Zapadnog Balkana da to isto učine.' Poštovane kolege, osim ove rezolucije, koja nam je dostavljena, postoji još Rezolucija koja je usvojena 1. i 2. aprila 2009. godine, koja također nas podsjeća na obavezu stalne budnosti u borbi protiv nedemokratskih, ksenofobijskih, autoritarnih ideja i tendencija. I u toj rezoluciji se kaže 'da nema pomirenja bez sjećanja'. Ako danas i ovo odbijemo, dakle drugi put, ne prvi put u ovom parlamentu, ja javno postavljam pitanje ali to je pitanje za cijelu Evropu: 'Šta se događa u ovom parlamentu i šta se događa u ovoj državi?' Ovaj parlament je, odnosno Predstavnički dom 20 nije uspio čak da izglasa ni da obilježavamo 'Dan sjećanja na holokaust'. Ima li ijedna država, ijedan parlament u Evropi koji je to dozvolio ili koji bi to učinio? Evo, danas imamo slučaj po drugi put: 'Dan sjećanja na genocid u Srebrenici'. Da ne podsjećam da je u ovom parlamentu pala inicijativa koja je govorila da trebamo zabraniti pojedine fašističke pokrete itd., ali da ne otvaramo tu temu. Mislim da ne trebamo ignorisati odluke Evropskog parlamenta, mislim da ne trebamo više slijediti tu politiku koja blokira rezolucije Evropskog parlamenta i ja od kolege Živkovića koji je direktno prozvao Klub SDP-a i SDP ne očekujem da on shvati SDP ali ga pozivam da shvati i da ima smisla za shvatanje značaja odluka Evropskog parlamenta, jer ove poruke su dugoročne poruke i govore o budućnosti ovih prostora i u budućnosti, a ne samo o našoj prošlosti.
Idemo replike. Selim Bešlagić.
Ja ne volim plaho replicirati ali, kada sam vidio da inicijative koje sam ja u početku pozdravljao da delegati iz RS-a se interesuju za probleme u Federaciji, ja to stvarno pozdravljam, to je vizija upravo rada ovog parlamenta, izraz želje da se, kao što je gospodin Živković rekao, ne radi u Parlamentu, kao što je i gospodin Kalabić to potvrdio, onda sam htio samo da kažem da bi dobro bilo danas da je Kalabić, kao prošli put, nastupio i da je postavio pitanje sigurnosti građana u RS-u zbog ubistva pred Ministarstvom pravde u Banja Luci. On to nije uradio i iz tih razloga smatram da nije principijelan u svojoj priči i zbog toga želim samo da kažem jednu stvar, da još jednom predlažem, a tu ste vi da odlučite: ako je potrebno da se izjasnimo o inicijativama i ako ih usvojimo za rad da ovaj parlament ide u stalno zasjedanje, mi smo ovdje 95% profesionalci, mi možemo znači bez onih neprofesionalaca da radimo. Prema tome, gospodo, pošto su inicijative neke dobre, a naročito ovo što je govorio gospodin Denis Bećirović, smatram da ona treba da dođe, a ove druge da idemo u stalno zasjedanje, pa da onda iz stalnog zasjedanja dođemo do rasprave o svim problemima u BiH. Ja naročito želim da kažem da mi je drago što smo dobili inicijative iz RS-a za rješavanje puta Tuzla-Sarajevo. Ja stvarno to pozdravljam, ja svom kolegi parlamentarcu zahvaljujem se na tom pitanju, odnosno zahvaljujem se i na svim pitanjima koje ste ovdje rekli. I, gospodine Živkoviću, odnosno ko je postavio pitanje znamenja, u Federaciji nema više znamenja Federacije ali ima državne. Možda je bolje pitanje postaviti: Da li Federacija ima pravo da drži simbole, na federalnom nivou državne simbole? To je pitanje. A što nema, to je njihov problem tamo, neka rješavaju, ali mislim da to pitanje treba ... i zbog toga sam da, ukoliko prihvatimo ove inicijative, idemo u stalno zasjedanje i dok ne završimo ovu raspravu da ne prekinemo sa ovakvim pitanjima.
Evo, u međuvremenu da mi idemo dalje sa replikama. Sadik Ahmetović. 21
Žao mi je što moram replicirati, zaista, ali gospodin Kalabić je iznio neke stvari koje ne stoje, pozivajući se na vrijeme kada smo sjedili zajedno u Narodnoj skupštini RS-a, ali tada je on zaista bio opozicija ali je bio u drugoj političkoj stranci i žestoko je kritikovao politiku SDS-a i SNSD-a u to vrijeme i vjerovatno je imao amneziju ili je namjerno doživio. Za desetu godišnjicu genocida u Srebrenici sam predlagao istu rezoluciju Narodnoj skupštini RS-a. Ja se nadam da postoji dakle arhiva i zapisnik i to se može provjeriti, možete sami ili ću vam ja donijeti na jedno od ovih zasjedanja i dati vam lično. Dakle, kada je u pitanju dogovaranje i da li vas je ko pitao, ja mislim da nema potrebe jer ovo nije političko pitanje, ovo je čisto jedno moralno, humanističko, kako god hoćete, pitanje ... na koje nas poziva dakle i ova Rezolucija Evropskog parlamenta koja poziva zemlje Zapadnog Balkana da učine isto. U toj rezoluciji se odaje počast svim žrtvama okrutnosti, pozivaju se sve zemlje Zapadnog Balkana da učine isto. Naglašava se važnost pomirenja kao djelo evropskog integrativnog procesa da bi se otpočeo miroljubiv i iskren život na Zapadnom Balkanu. Tako da mislim da moglo bi se o ovome još puno toga govoriti, ali mislim da nema potrebe i nisam ovo predložio ... da steknem bilo kakvu popularnost, gospodine Kalabiću. Dakle, evo ja svoju popularnost ili nepopularnost ću sticati kroz jednu političku stranku, a evo Vi ste imali za potrebu da promijenite stranku da bi bili popularni. Hvala.
Replika, Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Replika se odnosi na izlaganje kolege Živkovića. Naime, već nekoliko puta sa ove govornice Kolegija kolega Živković vrlo grubo, neargumentirano, nekolegijalno dijeli etikete SDP-u u cjelini. Nedavno je sa ove iste govornice rekao da on ubuduće nikada ništa neće podržati što dolazi od SDP-a, bez obzira o čemu se radi. Ja želim naglasiti da ovakav odnos niti ja niti SDP nema niti prema ijednom klubu, niti prema ijednom pojedincu u ovom domu. Ja sam, prije svega, ovo htio reći zbog toga što očekujemo da će ovakvih opaski i ovakvih etiketa i ubuduće biti od gospodina Živkovića i da ja sa ovim današnjim javljanjem kažem da ću takve istupe gospodina Živkovića redovno ignorirati. Hvala.
Idemo dalje. Sadik Bahtić, replika.
Zahvaljujem. Moja će biti više podrška gospodinu Živkoviću nego replika na ovaj njegov prijedlog da troškovi zakupa i smještaj državnih institucija, a on reče da je to oko 7 miliona, te mala ispravka. 22 Vi znate da je za 2008. godinu u Budžetu bilo 16 miliona za troškove zakupa, a ove godine u Budžetu je 33 miliona troškova zakupa i Komisija za finansije i budžet je upravo predložila i usvojila zaključak i ovaj parlament da onaj višak prihoda od 100 miliona idu u kapitalne izdatke i da se urade objekti i ovdje i u Banja Luci i u Mostaru da ti troškovi zakupa budu nula. To je i ministar Vrankić ovdje lijepo predlagao. Isplatnije je da država, ako treba da se zaduži, digne kredit i za pet godina uradit će te institucije – vratit će kredit, ovako svake godine plaća preko 30 miliona, tu je i DKP. Moj prijedlog je, nudim rješenje da usvojimo, brate, 'Zakon o državnoj imovini', riješimo sve probleme, tad će biti troškovi zakupa nula, toliko imovine ima država. Hajmo usvojiti taj zakon, vratiti državi državno, smjestiti sve institucije, a onaj višak dati na korištenje nižim nivoima. Mislim da je to i naša obaveza, to je u skladu sa Ustavom i Sporazumom o sukcesiji. Toliko, hvala.
Drago Kalabić.
nije uključen mikrofon
Samo malo, samo malo, nemojte se ljutiti, gospodine Bešlagiću. Pa eto da provjerim. Pa evo, ako kažeš ti da ne može, neće moći.
Bila je diskusija.
Imali ste, gospodine Kalabiću, dvije replike.
Diskusija.
Pa evo, prijavite se za diskusiju pa redom. Salko Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege poslanici, dame i gospodo, smanjio sam listu diskusija, prešao na repliku. Replika je gospodinu Kuzmanoviću. Evo, mislim, njegova inicijativa i obrazloženje koje je ovdje dao, želim samo da ga upoznam da gospodin visoki predstavnik je danas u Mostaru i upravo po odluci PIK-a rješava ovaj problem tako da nemamo mi potrebe danas ovdje da raspravljamo na tu temu ali bih predložio gospodinu Kuzmanoviću da podrži proces povratka Srba u Hercegovačko- 23 neretvanski kanton i da na takav način pomogne proces integracije i jačanja države BiH i mislim da bi to bio veći doprinos nego na ovakav način da Bošnjacima i Hrvatima u Mostaru rješava problem. Bolje je onako kako je to bosanski ambijent. Hvala.
Prije nego što dam riječ Remziji Kadriću, može li jedna molba da se suzdržite replika više. Evo, ovo što ima diskusija i da polako privodimo kraju. Svi smo rekli sve što smo imali. Remzija Kadrić, diskusija.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Meni je drago što će moja ova diskusija biti završna diskusija o dnevnom redu i poslije toga ja sam ubijeđen da neće biti replika. Dakle, cijenim da sve ove inicijative, mnoge inicijative za dopunu dnevnog reda treba prihvatiti osim zahtjeva uvaženog zastupnika Lijanovića za predlaganje 'Zakona o zaštiti domaće proizvodnje' po hitnom postupku. Dakle, tu inicijativu treba odbaciti, a ove ostale inicijative, većinu ovih inicijativa koje smo pismeno dobili, treba prihvatiti, pogotovo ovdje bez ikakvog dodatnog obrazloženja ovaj zahtjev, inicijativu uvaženog poslanika Ahmetovića kada je u pitanju ova rezolucija. Ali u sklopu toga, zaista zbog javnosti a i zbog svega, korektnosti, treba usput pomenuti da je dakle naš poslanik Adem Huskić u vezi sa ovim inicijativama oko ove rezolucije poslao na mnoge adrese, da ne govorim o kojim, mnoge parlamente inicijativu o ovoj rezoluciju i zahvaljujući toj njegovoj inicijativi mnogi će parlamenti i donijeti svoju rezoluciju o Srebrenici. Ova dobronamjerna sugestija, usmena sugestija uvaženog poslanika Kalabića da se Kolegij ... odredi u vezi Sadovića, dakle ... vi ćete se vrlo teško odrediti oko ovog zahtjeva zato što se dodatno stvorilo jedno malo konfuzno stanje kada je u pitanju stav predsjednika Kluba SDA u Parlamentu oko rada Sadovića. On je rekao da čovjek dobro radi i ja se slažem s tim ... neke stavove njegove partije da tu nešto ne štima. Međutim, vama bi dobro pomoglo da prethodno dobijete stav Kolegija Doma naroda, dakle oni imaju, tu bi, oni imaju ovako malo jasnije stanje kada je u pitanju Sadović, bar većina u Kolegiju Doma naroda – Tihić i Dušanka Majkić imaju tu jedinstven stav oko Sadovića. Zahvaljujem se.
Ja stvarno ne znam, Remzija, odakle ti ideja da se Kolegij bavi Sadovićem. Ni na kraj pameti mi nije, niti se bavim Sadovićem, niti ću se baviti. Dakle, nemoj se sekirati oko nas, mi se ne bavimo Sadovićem. Dakle, Drago Kalabić, diskusija. 24
Gospodine predsjedavajući, da pojasnim samo ovo što je gospodin Kadrić tražio, molim vas, u ime Kluba. Ja nisam tražio da se Kolegijum, i molim vas, znači ja nisam tražio da se Kolegijum izjašnjava o Sadoviću. Ja sam samo tražio da li postoji neka informacija za koju mi ne znamo a nisam tražio da se vi uopšte u to miješate. Znači, kolega Kadrić to na svoj način očito koristi ovu konfuziju u SDA i očito da Stranka za BiH ubacuje u neku novu brzinu, to je očito. Ali, Bože moj, u politici je to tako da se uvijek presipa iz jednog u drugo, i to je tako kako jeste. Gospodine predsjedavajući, Klub SNSD-a traži pauzu, znači poslije ove rasprave, pauzu od pola sata i mi smo otvoreni i za prijedlog kolegice Azre znači da sve ovo danas stavimo na dnevni red a shodno našem principu za koji smo se uvijek zalagali da se o dnevnom redu, radi efikasnosti, dogovara na Kolegijumu i da ga niko ne narušava kao što to redovno rade SDA; mi smo i za princip da sve ove tačke idu u skladu sa Poslovnikom za narednu ili naredne sjednice. Znači, mi smo otvoreni za oba principa kada su u pitanju svi ovi prijedlozi oko dnevnog reda. Nismo mi govorili o neefikasnosti nego znajući nas kakvi smo, ako neko misli da ovo sve što je danas na dnevnom redu možemo mi efikasno danas riješiti, mi smo tu i mi ćemo povući svoju priču o neefikasnosti. Znači, pokazali smo ako hoće neko znači da na ovakav način usmjeri rad Parlamenta, da imamo ovu situaciju u kojoj se nalazimo. I za kraj, ovo što je pomenuo kolega Bešlagić, ovo što se desilo u Banja Luci, tragičan događaj o kome svi sve znaju, koji možete, nemam pravo u ime Tužilaštva da ga kvalifikujem gotovo kao jedan slučaj u ličnim odnosima, znači gdje nema nikakvih posljedica ni po građane, Vi hoćete da uporedite kada se u Tuzli raspusti policija i kada se dvije bande rešetaju mitraljezima, hoćete da poredite sa događajem u Banja Luci gdje čovjek iz porodičnih razloga, znači iz porodičnih razloga i sve je poznato. U Tuzli se zna da se dva sata pucalo rafalima iz automatskog oružja i da je učestvovalo desetine ljudi s dvije strane i ne zna se ni ko ni protiv koga. To je neuporedivo, gospodine Bešlagiću. A ja se slažem, pa molim vas, ako hoćete, ja se slažem da se oba događaja: o događaju iz Banja Luke, ja vam mogu do detalja znači ispričati sve i to više nikome nije zanimljivo zato što je to riješena stvar, tragična stvar, a bogami, o ovom drugom događaju, ja mislim da vi možete u stilu Vajata Erpa napisati roman iz Tuzle o toj vrsti obračuna, ono što se dešavalo. A, slažem se da oba događaja stavimo ... Evo, ja ću vam o događaju iz Banja Luke sve ispričati ali bih molio i vas da kažete ko je vođa.
Sve je u našoj zemlji, Drago, sve je u našoj zemlji.
Slažem se. Znači, ja hoću da se meni ne imputira da ja bježim od ove rasprave. Znači, o ovom događaju, ako postoji interes, ja mogu da kompletno ispričam, ali ko je predvodio bandu u jednom bloku tamo, ko u drugom, kako se pucalo dva sata, gdje je bila policija i ostalo, ako, ja sam raspoložen da to slušam. Znači, nemojte praviti pandame na stvarima koje ne stoje, a mi smo spremni da o tome razgovaramo. 25 Kada je u pitanju kolega Ahmetović, i time ću završiti, gospodine Ahmetoviću, ja nisam bio nikada član SDS-a i nikada sa njima sarađivao po bilo kom pitanju. Znači, pod jedan. Pomenuli ste SDS i SNSD jer oni nikada nisu bili zajedno.
Da se vratimo na temu, Drago.
Molim vas, čovjek je govorio i ja ću time i završiti, znači. A, gospodine Ahmetoviću, da li je moralno ili nemoralno da to ako ste predložili da ste nakon toga mirno nastavili s nama vladati, to pokazuje kako se i danas odnosite prema tom problemu. Reda radi ste to predložili, to je tamo bilo kako je bilo i vi ste s nama nastavili vladati kao da se ništa nije desilo, kao što ćete i sada. Zato sam Vas ja molio da taj događaj ne upotrebljavate na taj način. Ja mislim da je to više znači od dnevne politike.
Gospodine Šakota, ministre.
Molim vas, a pozivanje na Rezoluciju, ja bih vas molio, vi koji se sastajete sa gospodinom Kacinom, da se malo pozabavi Slovenijom i Hrvatskom. Da malo kažete čovjeku da vidi tamo ima li takve moći. Da ne drži nas pod takvom presijom i takvim lobiranjem, a dvije zemlje došle maltene na ivicu rata zalaganjem gospodina Kacina. Pa kada je tako moćan i tamo je preporuka Evrope da se riješe te stvari, pa recite čovjeku da se malo zabavi svojom zemljom, da malo kaže da se i tamo neke rezolucije trebaju poštovati. Da bi bio red da i Slovenija nešto poštuje, nekakve zahtjeve. Međutim, kada ne možeš riješiti probleme u svom dvorištu, najljepše je hodati ovamo po Balkanu, otvarati neke stare priče za dobre honorare – pa znamo mi šta gospodin Kacina radi i vrijeme je da se to i njemu kaže na taj način.
Dakle, evo imam još i replike i diskusije. Ja sam očekivao da ćemo ovo privesti kraju. Samo jedan trenutak, gospodine Bešlagiću. Dakle, onima koji mi daju znakove da prekidam ljude, da oduzimam riječ itd., ja odgovaram da radimo po Poslovniku. I, oni koji ne mogu da slušaju, neka izađu, evo izašli su ljudi i uredu je. Idemo dalje. Selim Bešlagić, replika.
Pa, pazite, mislim, ovo je tipičan primjer gospodina Kalabića da barata neinformacijama. Prošli put je rekao da su se tamo potukli, a primaju 6 hiljada maraka platu. Ne primaju 6, primaju 3 hiljade. Prema tome dezinformacija. Nemojte javnosti izbacivati takve parole. Druga stvar, kada se radi o slučaju „Roma“ i ostalog u centru grada, pucnjava, prije svega, nije bila dva sata. To bi trebalo da budu šaržeri municije, tu bi trebala hrpa. I treća stvar, 26 20 ljudi uhapšeno i 20 ljudi u procesuiranju imenom i prezimenom. Prema tome, sve se ima, gospodine, samo vi ne čitate. Vi čitate redove.
Čak se neki i Beriz zove.
Prema tome, ne zove se Beriz, možda, ali nije Belkić, prema tome ja bih zamolio drugi put, gospodine Kalabić, kada se radi bar o Tuzli, pripremite dobru informaciju ili ako treba ja ću vam donijeti. Eto, hvala vam.
Hajte da radimo.
nije uključen mikrofon
Samo malo, gospodine Drago, evo završili smo ove. Slavko, jesi li ti odustao? Imaš inicijativu je li za dnevni red?
Naravno.
Samo izvoli.
Uvaženi predsjedavajući, pošto ja vidim da nema raspoloženja da se odustane od inicijativa i naravno svačije je pravo da predlaže inicijative ali ja ne vidim gdje ćemo mi stići, želim da kažem, da ne bi otišla danas, a otići će, medijska slika, kakva god ode, mi ćemo biti okrivljeni, i odmah da znate, gospodo, da Rezolucija Evropskog parlamenta, kako je tamo navedeno 'pomirenje i povjerenje', unosi najveće nepovjerenje i najveće sukobe i nesporazume koji se produbljuju dalje. Ja sam vam prije nekoliko sjednica predlagao da napravimo 'Dan sjećanja' pa da odemo posjetiti Srebrenicu. Bio sam tamo, opet ću otići ako treba 11. ako me pozovu, ali da odemo i u Sijekovac, da odemo gdje su stradali Hrvati, i to mi, parlamentarna delegacija da nas narod vidi zajedno, niste htjeli da prihvatite. Zato mislim da će Savjet ministara i ove godine proglasiti 11. Danom žalosti, i to ću pozdraviti. Ali, ako ste pratili prošle godine ili pretprošle, to samo pokazuje kakva je ovo zemlja: da se u jednom dijelu, ili manjem bh. entitetu, to uopšte ne poštuje. 27 Gospodo draga, uvažene kolege, prijatelji, ne možemo zaboraviti, bez obzira na rezolucije Evropskog parlamenta i bilo koga, stradanje Srba '92. i '93. godine, 3.500 na tom području Srba je stradalo i nema dana niko da obilježava, ni Opština Srebrenica, a ne na nivou države ili Rezolucije Evropskog parlamenta. Pa kada vi, gospodo, nećete da odustanete od inicijativa raznoraznih, a za nas je to vrlo važan datum u istoriji, jer istorija ne počinje od mene i od ovog parlamenta, od Dejtona, od, ne znam, nekog događaja, ja predlažem još jednu tačku dnevnog reda danas. U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma, podnosim, naravno, inicijativu da se uvrsti tačka dnevnog reda, koja je vrlo bitna po meni, a to je: 'Vraćanje spomen-ploče i betonskih otisaka stopa Gavrila Principa na mjesto Sarajevskog atentata'. Smijite se vi koliko hoćete, to je istorijska činjenica koja je bila. [[zajednička diskusija]] Meni je drago da vi poznajete Poslovnik, ja i ne moram toliko znati, ali dobro, vi morate da uvrstite ovo. Dakle, to je bilo na snazi 75 godina i učili smo svi, a niko nije pošao u školu poslije Dejtona, barem ovdje koliko vidim, da je Gavrilo Princip (nabrojaću vam i ekipu ovu koja je bila sa njim, multietnička bila) da on nije bio terorista kako danas piše u svim mogućim medijima federalnim, nego da je bio junak koji je prvi tada stao da brani svoju zemlju od upravo onih koji su izvršili okupaciju ove zemlje. Pa da ja ne bih više improvizovao, nego obrazloženje vrlo jasno. S obzirom da se ove godine navršava 95 godina od Sarajevskog atentata, smatram da bi se na mjestu sa kojeg je Gavrilo Princip pucao u prestolonasljednika Franca Ferdinanda ponovo trebala postaviti ploča i to izgledom i natpisom identična onoj koja je bila tamo, a uništena je '92. godine, i na kojoj je fino pisalo: 'Sa ovog mjesta 28. juna', evo prošao je 28. juni, '1914. godine Gavrilo Princip svojim pucnjem izrazi narodni protest protiv tiranije i vjekovnu težnju naših naroda.' Vidite, onda se vodilo računa o našim narodima, a mi sada podijeli se ovdje, sada nema više naših, sada ima moj, nečiji drugi i tuđi narod, dakle tada je težilo se za slobodom naših naroda, kao i da se ponovo na isto mjesto vrate betonski otisci, zna se koji je broj cipela nosio, i da se ta stopa gdje su stajale tačno napravi razmjer tamo, znaju to ovi istoričari, bave se svim i svačim, i neka to vrate, i na onom mjestu sa kojeg je Princip izvršio antetat, i kojeg su posjećivale hiljade turista do '92. godine kada su stope uklonjene i do danas nisu vraćene. A da podsjetim vas da je zajedno u toj ekipi bio sa Gavrilom Principom ... u organizaciji 'Mlada Bosna' i Ivo Krančević, Muhamed Mehmedbašić, Cvjetko Popović, Mustafa Golubić, Vaso Čubrilović i borili su se za oslobođenje BiH od strane okupacije. Zamislite, onda su se oni borili za BiH. Dakle, tražim da se ako nećete povući inicijative da se i ova inicijativa, a barem najviše ovdje ima istorijske građe, ne treba nikakva dokumentacija, ne treba dodatna od Savjeta ministara, pogotovo nekih institucija, ovdje je sve jasno. Hvala lijepo. 28
Ja bih te molio da mi to dostaviš. Ja više nemam prijavljenih za diskusiju. Azra Hadžiahmetović je imala već dvije replike. Azra, imala si dvije replike već.
Može se desiti da kada Vi kvalifikujete moju intervenciju replikom, ali ja sam imala više pitanje jedno vezano za prijedlog kolege Jovičića.
Dakle, prijavljuješ se za diskusiju.
Ne, ne, samo jedno pojašnjenje prije glasanja.
Ne, nije replika. Samo malo, molim vas. Dakle, kada je riječ o replikama, stvar je potrošena. Dakle, diskusija, kao što sam i Kalabiću rekao.
...Ja pred sobom imam šest papira, inicijativa. Od toga su četiri SNSD-a i evo sada iz Kluba SNSD-a imamo i prijedlog da povučemo sve. Dakle, od šest inicijativa četiri, a u suprotnom da raspravljamo o ovoj novoj. Ja sam ranije iznijela stav vezano za dosadašnje inicijative, a vezano za ovu novu kolege Jovičića (sve što smo mi učili u školi), pa ja predlažem da možda stavimo mi ili preispitivanje ili stavljanje vrijednosnog suda svega što smo mi učili u školi, pa ćemo onda redom sve što smo učili ili jako me dojmilo ovo na kraju borba za BiH, kao Vaš prijedlog, borba za BiH od strane okupatora, pa da stavimo ili takvu neku tačku dnevnog reda. A ovo oko preispitivanja šta smo učili u školi i vraćanja nekim starim vrijednostima itd., mislim zaista da je vrijedno pažnje. Ja mislim da je ta Vaša inicijativa za podršku. Ja bih je dodala na već postojećih šest inicijativa od kojih su četiri iz vašeg kluba, dakle da imamo sedam, odnosno pet iz SNSD-a. Ja mislim da to zaslužuje zaista pažnju da raspravljamo o tome, da se uvrsti u dnevni red. Hvala vam.
Replika, Živković.
Zahvaljujem. Naime, nemamo ništa protiv da stavite sve svoje prijedloge inicijativa i da nam dostavite na način na koji je to Klub SNSD-a uradio. Pa nećemo valjda osporavati mogućnost poslanicima da daju inicijative. Ne želim da vas ponovo podsjećam na kratku pamet, jer SDP ne vrijedi podsjećati na to da o tačkama dnevnog reda nakon što njihov predsjednik Kluba svaki put bude 29 na Proširenom kolegijumu oni na dnevni red sjednice stavljaju nove tačke dnevnog reda iako je dogovoreno unaprijed ... I to je iks puta se desilo. Da nakon toga oni jutros ustaju i kažu da mi komplikujemo današnji dnevni red sa našim inicijativama. Ne vrijedi ljudima o tome govoriti. Kad sam govorio o tome da od SDP-a ne treba nijednu inicijativu da se podrži od strane evo recimo mene, jer znam da je to SNSD radio, to se odnosilo onda kada ni one inicijative koje je SNSD podnosio i svi redom poslanici ovdje podržali, jedino SDP nije podržao, tada sam to rekao i mislim da na tu kratku pamet ne vrijedi ljude podsjećati.
Slijedi Denis Bećirović. Dakle, kratko sjećanje, vjerovatno.
Gospodin Živković, po svom starom običaju, od svih problema ipak najveći mu je problem uvijek SDP.
Usput, treća ti je replika, ali eto.
Nije treća, meni je druga, a mom prethodniku je bila treća, usput da to kažem. Dakle, gospodine Živkoviću, bez obzira na ovaj pokušaj podnošenja silnih inicijativa kako bi se danas, ponavljam, glavna tačka i magistralna tačka sklonila sa dnevnog reda, Vi ovdje imate jedan veliki problem. Imate problem zato što je Evropski parlament, ne ovaj parlament i ne neka politička stranka, donio Rezoluciju u kojoj pod broj 1. piše: E'vropski parlament se sjeća i odaje počast', naglašavam kako piše, 'svim žrtvama'. Ne piše Evropski parlament o bošnjačkim, hrvatskim i srpskim, već o svim žrtvama. I treba danas naći argumentaciju kako ne glasati za tako nešto. I, drugo je: Poziva vas Evropski parlament, i sve nas, i ovu državu da odamo počast godišnjici genocida u Srebrenici. I, možete Vi koliko hoćete slati novih inicijativa, rasprava, replika itd., treba danas imati moralne, prije svega, onda i političke snage i glasati protiv ova dva stava: da odamo počast svim žrtvama u ovoj zemlji i da se sjetimo genocida u Srebrenici koji se dogodio što je čitav svijet priznao. Volio bih da ima argumenata da se obore ova dva stava Evropskog parlamenta, a to što ćete Vi nastaviti pričati o SDP-u to je Vaš problem.
Ja imam jednu molbu, ako imate snage i volje, da još jedan sat replike vodimo. Možete li još jedan sat da vodimo replike o dnevnom redu. Dakle, pored svih napora ne može. Klub SNSD-a je tražio pauzu pola sata. Je li tako, Drago? Evo vremena, nastavite replike u hodniku. [[PAUZA]] 30 Molim vas, zauzmite svoja mjesta. Gospodine Kalabiću, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
Molim vas, zauzmite svoja mjesta i dozvolite da nastavimo raditi. Gospodin Kalabić govori.
Hvala. Poslije ove pauze, ja ću ponoviti stavove Kluba SNSD-a. Kao što ste vidjeli, mi smo danas predložili značajan broj inicijativa koje su po svom sadržaju: neke političkog karaktera, političko-istorijskog karaktera, ekonomskog karaktera. Od bitnih pitanja u političkom smislu do bitnih pitanja u ekonomskom smislu, kao što su ova za, i na kraju krajeva, ekonomsku poziciju o kojoj svi govorimo ovih dana i neka pitanja koja su tretirala popravljanje naše pozicije vezano za liberalizaciju viznog režima i ostalog, da ne ponavljam, čuli ste to danas. Drago nam je da su naše inicijative naišle i na podršku, znači niko ih nije mogao negirati po sadržini da nisu značajne, da nisu važne, iako, ja još jednom ponavljam, jeste protivno principima rada u ovom parlamentu a ono što smo mi htjeli iz SNSD-a da ispoštujemo, znači da imamo jedan red, da sve te stvari dogovaramo na Kolegijumu koji nam upravo i služi za tako nešto. Ovakvim radom činjenica je da mi negiramo poziciju Kolegijuma i njegove napore da sjednice planira i da u kapacitetu punom ih vodi u skladu sa nekim planom, ali evo ničim izazvani, drugi su htjeli takvu situaciju i ta rasprava je pokazala koliko je teških tema u BiH a koliko mi kapacitetom nismo spremni u ovom momentu da ih pratimo, a one su tu pred vratima i svako ima pravo da ih aktivira u svakom momentu, nikome to ne možemo negirati, ali očito vidimo u kojoj smo mi mjeri spremni ili nismo da o njima raspravljamo. A nijednu ne možemo negirati, sve su one značajne. I evo, u cilju doprinosa planiranom dnevnom redu, SNSD će danas i to poziva i ostale da svi povučemo svoje prijedloge tačaka dnevnog reda i da ih u skladu sa Poslovnikom i sa naporima Kolegijuma ostavimo za sljedeću ili sljedeće sjednice Parlamenta. To je naš poziv i ostalim, a ako normalno ne bude uslišen, mi ćemo na sljedećim sjednicama sve te tačke kandidovati onako kako smo najavili. Hvala.
Pa evo, čuli ste. Ima li komentar? Ima li promjene u stavovima? Gospodine Ivankoviću, je li ovo replika? Kome?
Gospodinu Kalabiću. 31
Nema replike, gospodine Lijanoviću. Ja samo pitam predsjednike klubova imaju li eventualno komentar. Ovdje su izrečeni neki prijedlozi i ništa drugo. Dakle, Klub poslanika SDA ostaje pri svojim inicijativama. Gospodine Lijanoviću, Vas ću obavijestiti da stav Kolegija je da o Vašem zahtjevu i Prijedlogu zakona Parlament se ne izjašnjava. Kolegij neće to staviti na izjašnjavanje iz razloga što cijeni da postoji ovaj zakon koji, istina, privremenim mjerama Ustavnog suda jeste obustavljena primjena, i bilo kakvom procedurom po istom pitanju mi bismo ulazili u ustavnu materiju i mi ne želimo to da radimo. Dakle, Kolegij neće staviti ovaj Vaš zakon na izjašnjavanje. Ima li neko? Izvolite, gospođa Hadžiahmetović.
Pa evo, povodom stava Kluba SNSD-a, da pomenem samo da je i tokom rasprave Stranka za BiH izrazila spremnost da raspravlja o svim ovim inicijativama. Zaista neke od njih su posebno vrijedne pažnje, tim više što dolaze i u ovom momentu što su fokusirane na Federaciju, možda jednim dijelom, i što su fokusirane na državne institucije; otvaranje možda nekih pitanja iz naše prošlosti koje bi neke stvari dovele na teren možda i boljih temelja za bolju budućnost i utoliko cijenimo i izražavamo spremnost da raspravljamo o svim inicijativama, zaista. Ja jedino što hoću u ime Kluba Stranke za BiH da pomenem da za ove inicijative, za koje bi nam za raspravu trebalo nekog materijala, predlagač je obavezan da nam materijal za raspravu i obezbijedi, zaista. Mi smo dakle spremni da o svim inicijativama raspravljamo. Hvala vam.
I evo, ja ću dati još mogućnost Jerki Ivankoviću, ali ovo je stav Kolegija i neće se promijeniti, ali evo izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege izaslanici, ja ću samo podsjetiti na članak 66. koji kaže: 'U slučaju da su predložene izmjene dnevnog reda i nakon što poslanici izraze svoje stavove u vezi s tim prijedlogom, Dom glasa o svakoj predloženoj promjeni. Glasa se redoslijedom kojim su poslanici predlagali izmjene.' Ja uvažavam u potpunosti stav Kolegija, samo bih molio da se o tome Dom izjasni, sukladno članku 66. Poslovnika. Hvala.
Gospodine Lijanoviću, nema tog poslovnika koji je mogao predvidjeti ovakvu situaciju koju ste Vi sad napravili. Ali evo, ovo je stav Kolegija, i mi do okončanja sudbine ovog zakona 32 koji je predmet ocjene ustavnosti, nemamo namjeru bilo šta stavljati u proceduru po tom pitanju dok Ustavni sud ne kaže konačno. Evo i Jozo Križanović, Klub SDP.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja kad sam u prvom javljanju govorio o dnevnom redu onda sam dao primjedbu na način predlaganja uvrštavanja tačaka u dnevni red današnje sjednice, ne imajući u vidu da su predlagatelji naknadno dostavili pisane materijale i ja se izvinjavam na takvom jednom pristupu. Želim reći da Klub SDP-a smatra vrijednim danas dobar broj iznijetih inicijativa i da one zaslužuju raspravu. Također, uvažavamo stav SNSD-a o tome da ove inicijative mogu i sačekati narednu sjednicu ili neku drugu. Međutim, od svih ovih danas predloženih inicijativa, Klub SDP- a smatra da bi, s obzirom na aktualnost situacije i trenutka u kojem se BiH nalazi, trebali smoći snage da ipak danas obavimo raspravu o inicijativi Kluba SDA u vezi sa Srebrenicom. Dakle, možemo podržati sve, možemo prihvatiti i da se odustane od određenih ovdje kandidiranih tema, ali smatramo da je danas vrlo aktualno i važno ako bi se moglo naći ovo na dnevnom redu. Hvala.
Evo, ja zaključujem definitivno raspravu. I, nakon dakle tri sata, došli smo u situaciju da se izjašnjavamo. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Ići ćemo redom kako su inicijative dolazile. Dakle, prvo se izjašnjavamo o zahtjevu, odnosno inicijativi za stavljanje na dnevni red današnje 57. sjednice tačka dnevnog reda: Proglašenje 11. jula Danom sjećanja u cijeloj BiH na žrtve genocida koji je 1995. godine počinjen u Srebrenici – predlagač: poslanik Sadik Ahmetović. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 26 glasova „za“ (24 Federacija, dva RS). Nemamo entitetsku podršku iz RS-a. Nažalost, gospodina Živkovića evo nema. Ja ću vidjeti u toku trajanja sjednice možemo li obaviti usaglašavanje. Idemo dalje. Ne mogu izvršiti usaglašavanje, nema trećeg člana Kolegija, valjda to znate. Idemo dalje. Inicijativa Milice Marković: Zaključak o poništenju Zaključka Predstavničkog doma. 33 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sve su inicijative povučene. Dakle, praktično, što se tiče inicijativa, ja i drugih nemam izuzev ovih SNSD-ovih i mi smo se praktično izjasnili o svim inicijativama, s tim što ću ja pokušati da u toku trajanja sjednice izvršim usaglašavanje vezano za izjašnjavanje o inicijativi poslanika Sadika Ahmetovića za uvrštavanje u dnevni red ove tačke dnevnog reda vezano za sjećanje na genocid u Srebrenici. Idemo sada konstatirati kakav smo dnevni red utvrdili za ovu današnju sjednicu.
U skladu s Poslovnikom, a u ime Kluba poslanika SDP-a u Predstavničkom domu, želim prenijeti stav Kluba poslanika SDP-a da mi smatramo da kada je riječ o obilježavanju godišnjice genocida u Srebrenici i ovako neprihvatanje da to uđe u dnevni red, mislim da oni koji to nisu danas podržali da su poslali jednu neprimjerenu, nemoralnu, pa možda i sasvim sigurno skandaloznu poruku. Ovako glasanje je uvreda za sve žrtve u BiH i u regionu i ovo je ispod svakog praga tolerancije i ispod donje crte prihvatljivog ponašanja.
Šta sam ja u Poslovniku?
Zbog toga u ime Kluba SDP-a a u skladu s Poslovnikom ...
Šta sam ja u Poslovniku pogriješio?
nije uključen mikrofon
Mogu li ja dovršiti? Dakle, poslane su zastrašujuće poruke i mi iz Kluba SDP-a, u skladu s Poslovnikom, tražimo pauzu od 30 minuta u kojoj želimo kao klub da zauzmemo stav u vezi ove novonastale situacije a isto tako očekujemo da će se Kolegij sastati u narednih 30 minuta i da će zauzeti stav o ovome o čemu je gospodin Belkić sada govorio.
nije uključen mikrofon
Zaustavite ga, molim vas.
nije uključen mikrofon
Kalabiću, ne možeš pričati. 36
Tražite pauzu, je li?
Tražimo pauzu od 30 minuta kako bi čuli stav Kolegija, a nakon toga odredili se kao SDP. Hvala
Pauza 30 minuta. Molim vas, pauza će trajati 45 minuta, imam i ja 15 minuta obavezu ovdje da pozdravim neke ljude iz OSCE-a. Znači 45 minuta. [[PAUZA]] Evo, mi imamo kvorum i ja ne vidim razloga zašto da ne krenemo, ostali će nam se pridružiti. Ja sam uvjeren da su ove pauze korištene i za ručak tako da nemam namjeru dalje više praviti pauza, radit ćemo u kontinuitetu. Dakle, izvijestit ću vas da nismo izvršili usaglašavanje još uvijek, poslovnička je obaveza do tri dana. Nažalost, još uvijek nismo izvršili usaglašavanje. I ja predlažem da krenemo sa dnevnim redom. Idemo tačku 1. Ad. 1. Zapisnik 56. sjednice Predstavničkog doma
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, ja sam dobio jedan odgovor na pitanje koje sam postavio na na 52. sjednici, a radilo se o zahtjevu za dostavu 'Programa javnih investicija u BiH'. S obzirom da je zakonska obaveza da Vijeće ministara napravi 'Program javnih investicija za razvoj 2009. - 2011., nažalost, evo, bio je ministar tu finansija, sada ga nema, htio sam da on to čuje i zbog javnosti da se kaže ... već je pola 2009. godine BiH, a nema urađen 'Program javnih investicija'. On je obaveza i ne znam na osnovu čega mi sve one međunarodne sporazume o kreditnim zaduženjima itd. dajemo saglasnosti kada institucije BiH nemaju taj dokument. I s tim sam htio da prokomentarišem, znači ja ostajem i dalje kod svog pitanja, sa zahtjevom da tražim dostavu ovog programa kada ga Vijeće ministara usvoji.
Selim Bešlagić, komentar na dobijeni odgovor.
Ja sam dobio odgovor na pitanje o Agenciji za kvalitet hrane. I po dobijenom odgovoru vidi se da sama Agencija radi u koristi deficita BiH, drugim riječima, lobira za uvoz. Od 2005. godine već pune četiri godine se stagnira sa donošenjem pravilnika. I, ovdje sada moram da kažem da uz ... ovakav odgovor tražim ko će snositi odgovornost za ovakvo stanje. Drugo, šta će Ministarstvo i sam ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH poduzeti da se ovo stanje popravi? I treće, tražim imena svih članova Upravnog odbora, direktora Agencije i Savjetodavnog vijeća, Naučnog vijeća i Naučnog odbora, te odgovor na pitanje da li su isti u ovom vremenu primali naknade. Mislim da je to vrlo bitno pitanje, jer evo, ako uzmete samo da je na vodama svake godine skoro uvoza sto miliona, to govori, ja bih rekao, o nekorektnom odnosu i neradu u ovakvim agencijama. Hvala vam.
Gospodine Bešlagiću, samo dostavite to. Dakle, idemo dalje komentari na dobijene odgovore. Branko Dokić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam konačno, nakon dva puta ponavljanja istog pitanja, dobio odgovor na pitanje: 'Šta će Savjet ministara preduzeti da se Oštetni zahtjev porodice Starovlah konačno riješi diplomatskim putem između BiH i NATO snaga?' Odgovor koji sam dobio je, blago je reći, nezadovoljavajući i on pokazuje svu našu nemoć u odnosima i relacijama prema NATO-u. A čak se može postaviti i pitanje opredjeljenosti i sposobnosti da se jedno ... bitno humanitarno pitanje, jedna nepravda razriješi. U odgovoru Savjeta ministara koje je potpisalo ili koje je dostavilo Ministarstvo inostranih poslova BiH se 38 konstatuje da je bio jedan sastanak početkom ove godine i da je NATO odbio da isplati odštetu, jer je šteta, kako ovdje stoji, citiram, 'rezultat operativnih aktivnosti NATO-a i da kao takva ne može biti razmatrana od strane Komisije za odštetne zahtjeve ili Arbitražnog suda'. Ja želim da vas podsjetim, s obzirom da ovo nije tako beznačajno pitanje, zbog toga ću uzeti i malo vaše pažnje, da na osnovu Dodatka K Sporazuma između BiH i NATO-a, potpisanog u Dejtonu, stoji da će se sporovi u vezi sa tumačenjem ili primjenom sadašnjeg sporazuma rješavati između BiH i NATO-a diplomatskim sredstvima, a ne jednostranim odlukama, kako to prihvata Ministarstvo. Diplomatska sredstva podrazumijevaju dogovor, kompromis i korištenje nespornih relevantnih činjenica. Ono što je nesporno jeste da su u slučaju Starovlahovih prekoračena ... vojna sila, da su Starovlasima tupo tvrdim predmetima učinjene povrede, na osnovu više nalaza i mišljenja medicinskih eksperata i iz Sarajeva i sa Vojnomedicinske akademije iz Tuzle, da u Parohijskom domu Starovlaha nije pronađena nikakva dokumentacija zbog koje je navodno preduzeta vojna operativna akcija, da im niko nije pružio nikakav otpor, da nikakav postupak protiv njih nije pokrenut i slično, nego da su na teritoriji BiH suprotno Povelji UN i Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima bez ikakvog razloga nanesene teške i po život opasne povrede i bez ikakve validne dokumentacije zašto je prekoračena sila i nanesena brutalna povreda. Ovo što se dešava na relaciji sa NATO-om i u pogledu zahtjeva porodice Starovlah, u pogledu odštete, me podsjeća na jednu narodnu poslovicu koja kaže sila Boga ne moli, a ona bi se mogla prevesti na sila pravdu ne priznaje. Ja mislim da je to najružnija poruka koja bi mogla da ostane za one koji su učinili ovo djelo, ne bi dalje da vam nabrajam šta se sve desilo. Hoću samo da vas podsjetim da je u toj ... akciji jedan momak, koji je u tom trenutku imao 29 godina, koji je završio fakultet, sada stopostotni invalid. Prema dokumentima iz Dejtona, koje je potpisala BiH sa NATO-om, stoji da se u ovakvim i sličnim slučajevima organizuje arbitražni, mislim da se zove Arbitražni sud, međutim NATO, u kome učestvuju i predstavnici BiH ... Po ovom kako stoji u ovom odgovoru, odbija se da se to pitanje raspravlja u Arbitražnom sudu. Stoga ja još jednom apelujem,
Malo smo sad ... Branko, malo smo s vremenom.
evo samo dva minuta ću, stoga ja još jednom apelujem na Savjet ministara da ukoliko se pođe od činjenice da je BiH potpisanim sporazumom sa NATO-om prihvatila, praktično, prihvatila da ona rješava pitanja koja evo prouzrokuju djelovanjem NATO snage, onda BiH mora da snosi troškove za ovo što je NATO učinio u ovom konkretnom slučaju. Ja vas molim da iako nije poslovnički da omogućite ... da o ovom pitanju razgovaramo pred članovima Savjeta ministara na sljedećoj zajedničkoj sjednici. Ja mislim, ako ništa drugo, to bi bio human gest poslanika i delegata prema toj porodici koja je, ni kriva ni dužna, pretrpjela ogromne štete. Uostalom, još jednom pominjem jedan mladi momak od 29 godina postao je stopostotni invalid i zavisan od pomoći koju mu mora neko lice pružati svakodnevno. 39
Slavko Jovičić, komentar na dobijeni odgovor.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, na moje poslaničko pitanje koje sam postavio na 53. sjednici, a bilo je jednostavno: 'Je li BiH jedina zemlja u svijetu koja retroaktivno primjenjuje Krivični zakon?', bio sam obavezan da to postavim zbog pisma koje su mi uputili srpski i hrvatski pritvorenici u KPD „Kula“ i prošli kad sam ga postavio i obrazlagao sam da oni ne bježe od odgovornosti, da oni traže da se to sprovede sve, ali u odgovoru u drugom pasusu se kaže da je pitanje vremenskog važenja Krivičnog zakona, da se javlja u onim situacijama kada je nakon izvršenja krivičnog djela pa do njegovog presuđenja došlo do izmjene Krivičnog zakona. Tada se postavlja pitanje: 'Na osnovu kojeg zakona će se učiniocu suditi, da li na osnovu zakona koji je važio u vrijeme izvršenja krivičnog djela ili na osnovu zakona koji važi u vrijeme suđenja?' To pitanje je riješeno u članu 4. stav (2) Krivičnog zakona BiH kojim je predviđena izuzetna mogućnost retroaktivne primjene novog blažeg Krivičnog zakona, ukoliko se utvrdi da je on povoljniji za učinioca u odnosu na konkretno krivično djelo, s obzirom da ovdje ništa nije povoljno po novom zakonu za one koji traže, nego sve nepovoljno. A onda zaista začuđuje pretposljednji pasus u kome kažu: 'O tome koji će se zakon primijeniti u konkretnom postupku, odlučuje sud po principu nezavisnosti, nepristrasnosti i profesionalnosti. Odluke suda se zasnivaju', zamislite, 'na slobodnom sudijskom mišljenju u činjenicama i odgovornosti u pravnoj osnovi'. Dakle, slobodnom mišljenju. I sad oni se pozivaju na apelaciju Maktoufa koji je vodio pred Ustavnim sudom BiH, čija je apelacija odbijena. Ja sad, da dalje ne komentarišem, dakle isto pitanje ili tumačenje odgovora koje sam dobio od Generalnog sekretarijata Savjeta ministara na odgovor Ministarstva pravde, tražim da na ovo pitanje odgovori Ustavni sud i protumači koje je to slobodno sudijsko, što bi reklo se, uvjerenje, ne ono fudbalsko hoće li dosuditi penal ili neće, nego uvjerenje koje zakon poštuje, onaj koji je bio na snazi izvršenja krivičnog djela ili onaj koji je naknadno usvojen. I ovdje za divno čudo kažu koji je povoljniji. Ovaj je za njih nepovoljniji i oni traže da se ta dilema razjasni. Ali ponavljam i ja zastupam tezu, ne branim ih, neka im se sudi, ako su krivi neka sud dokaže, ja nisam ni tužilac, ni sudija, da ne bi nekom stavio taj kontekst da ja sad zastupam kako bi oni eto trebali biti oslobođeni, ne, oni upravo traže da se procesuiraju, ali na način kako to predviđa Krivični zakon BiH. Hvala lijepo.
I ja još imam prijavljenog Dragu Kalabića za komentar. Izvoli, Drago.
Hvala, gospodine predsjedavajući. 40 Pa, ja nisam zadovoljan odgovorom Vijeća ministara, iako se ono, na neki način, nije oglušilo o suštinu. Podsjećam vas da je moje pitanje bilo Savjetu ministara povodom Odluke Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije kojom se plata generalnom direktoru Agencije uvećava za 30%. Ono što je Vijeće ministara odgovorilo, na neki način, ono je spriječilo isplatu takve plate, ali nije obustavljena i nije promijenjena ova odluka. To znači da ta plata još uvijek kao takva egzistira i da vjerovatno u nekom postupku čovjek može doći do ... naplate tih potraživanja. Ja sam mislio da će se aktivirati neki drugi mehanizmi da se takva odluka promijeni i vrlo je zanimljivo da o tome mediji ne govore, ne pišu, ja ne znam precizan iznos, ali u svjetlu novih okolnosit ta plata je astronomska. Ona je sigurno sad ogromna, znači na inače jednu od najvećih plata u BiH dodato je 30% i ona je sad kao takva. Mogu da nagađam zašto mediji ćute, zašto ... mi nismo nikad sporni što smo mi zanimljivi medijima, ali vjerovatno, da li se to plaše sankcija, da li se to plaše rakcije te agencije, njihove batine. Ali se recimo o tome ćuti i ja vidim da o tome nigdje nisam našao nikakav podatak, iako je ovamo pretreseno sve od opštine, kantona, Državnog parlamenta i sve ostalo, ali recimo o ovome se ćuti, iako je takva odluka još uvijek na snazi. Hvala. I ja ću postaviti ponovo pitanje da vidim koji su mehanizmi da se obori ova odluka.
Evo i Mirko Okolić se prijavio za komentar odgovora. Izvoli, Mirko.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, nevladinih organizacija, sredstava informisanja, dragi gosti, ja sam se prijavio na kraju namjerno zato što nemam komentar na odgovor, ali bih htio jedan komentar na nedostavljene odgovore. Ja imam tri upućena poslanička pitanja na koja nisam dobio odgovor. Jedno je upućeno na prošloj sjednici, i dobro, i nije možda realno da ga dobijem do današnjeg dana, i to je sasvim ok, ali na dva poslanička pitanja već nekoliko mjeseci ja nisam dobio odgovor, pa ovim putem apelujem da ga dobijem. Hvala lijepo.
Pa evo, gospodine Okoliću, mi ćemo intervenirati, odnosno poslati urgencije za ažuriranje odgovora na Vaša pitanja. Na ovaj način ja nemam više prijavljenih, zaključujem ovu podtačku, Komentari na dobijene odgovore. I sada idemo sa novom serijom poslaničkih pitanja.
nije uključen mikrofon 41
Ja bih rado racionalizirao ali ljudi imaju.
nije uključen mikrofon
Ljudi ako ne kažu javno, kao da nisu pitali. Ademe, izvolite.
Evo ja mogu predati da ne ...
Odlično, cijenim, čestitam. Ostali. ___________(?) Evo i ja predajem. Hvala, čestitam. Hvala, hvala. Dakle, svi, molim vas, dajte pitanja predajte, mi ćemo ih po proceduri uputiti na adrese onih kome su naslovljena. Dakle, da vidimo ko insistira da ga javno postavi. Branko Dokić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam ostao pri tome da izgovorim pitanje zato što je upućeno Vama, odnosno Kolegijumu. Naime, vi dobro znate da su ovaj dom i Dom naroda ... usvojili zaključke Privremene komisije oko stare devizne štednje i jedan od zaključaka jeste: 'Da se odmah pristupi formiranju komisije koja će raditi na izmjenama i dopunama Zakona o staroj deviznoj štednji.' To je zaključak oba doma, ja koliko znam, ništa po tom pitanju nije preduzeto. Ako je onda se izvinjavam što uzimam vrijeme.
Ništa, dostavite Vi pitanje. Rifat Dolić. 42
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje je ministru za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara: 'Da li raspolažete podacima o broju građana BiH koji danas izvan BiH u zemljama širom svijeta borave sa statusom izbjeglica? Koliki je broj takvih po pojedinim zemljama, gdje i koliki broj građana BiH i danas borave u kolektivnim izbjegličkim naseljima u Hrvatskoj i Srbiji i nekim drugim zemljama?' Na postavljanje ovoga pitanja potaknut sam nedavnim razgovorom sa jednim građaninom BiH iz Banja Luke koji i danas boravi u jednom izbjegličkom naselju kod Vinkovaca, u kojem boravi oko pedesetak građana BiH i koji ne pamte kada ih je zadnji put posjetio neko od prestavnika vlasti BiH. Navodno, takvi kolektivni izbjeglički centri postoje i u Varaždinu i u Osijeku, te u Srbiji. Bilo bi moralno da 13 godina nakon rata znamo gdje i u kakvim uslovima žive građani BiH sa statusom izbjeglica u drugim zemljama, a posebno oni koji žive u kolektivnim izbjegličkim naseljima, jer se ovdje uglavnom radi o starim, bolesnim i od države i često i porodice napuštenim građanima. Drugo pitanje je pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara: 'Šta država BiH i njene institucije vlasti poduzimaju u pravcu spašavanja i vraćanja imovine BiH, njenih firmi i građana u Srbiji nakon što je Vlada Srbije produžila rok za rješavanje statusa ove imovine do 30. 9. 2009. godine?' Ovo i slična pitanja postavljao samo u ovome domu više puta i iz nekoliko firmi su me zamolili da ga ponovo postavim, s obzirom na njihov i moj utisak da je BiH, odnosno oni koji je predstavljaju po ovom pitanju, i dalje indolentna i bez elementarnih informacija o takvoj imovini, mjestu gdje se nalazi i drugom. Sve što bih o ovom pitanju dalje obrazlagao, ponavljao bih ono što sam već rekao. Ali i ovoga puta moram izraziti svoje razočarenje dozom indolentnosti i neodgovornosti onih kojima je posao da štite imovinu države BiH, njenih firmi i građana koja je nažalost i dalje predmet pljačke i nezakonitog postupanja. Hvala lijepo.
Remzija Kadrić.
Ja sam predao pitanje samo uz napomenu,
Hvala. Jozo Križanović.
... da na neka pitanja nisam dobio odgovor ima godina dana i više. 43
Intervenisat ćemo, Remzija. Jozo Križanović. Jeste vi, Jozo, predali? Niste.
Pa i ja sam razmišljao da odustanem od usmenog iznošenja ovog pitanja, međutim cijeneći da je pitanje vrlo značajno s obzirom na stanje u BiH, ja bih želio samo vrlo kratko da kažem da je ovaj dom raspravljajući o Planu mjera za prevazilaženje i ublažavanje uticaja globalne ekonomske krize na privredu BiH, ovaj Zastupnički dom na sjednici od prije gotovo dva mjeseca, 13. 5. ove godine, ocijenio prezentirani materijal Vijeća ministara manjkavim i odlučio ga vratiti Vijeću ministara uz traženje da Vijeće ministara uradi novi program mjera primjeren ozbiljnosti stanja u privredi BiH i konkretnim aktivnostima na zaustavljanju negativnih ekonomskih trendova. Evo, od tada je prošlo gotovo dva mjeseca, kao što znamo, stanje se u BiH pogoršava, još nema odgovarajućeg odgovora na zaključak ovog doma. Dakle, s obzirom na činjenicu da slijede godišnji odmori, da će doći izvjesno do smanjenja aktiviteta institucija BiH, smatram da je stvarno krajnje vrijeme da se postavi pitanje koje upućujem Vijeću ministara u ovakvoj formulaciji: 'Kada će Vijeće ministara donijeti odgovarajući Prijedlog mjera za ublažavanje ekonomske krize u BiH, u skladu sa zaključkom ovog doma od 13. 5. ove godine?' Hvala vam.
Pa evo, za tvoju informaciju, Kolegij je odlučio da sam pokuša nabaviti odgovarajuće materijale za ovu raspravu, jer očigledno i ovi ljudi koji sjede ovdje nisu slušali o čemu ti govoriš, bez obzira što si insistirao javno da govoriš. Dakle, ja više nemam prijavljenih za nova pitanja. Zaključujem i ovu tačku dnevnog reda u potpunosti. Dakle, 'Komentari i Nova poslanička pitanja' zaključeno. Idemo, idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, dakle: Ad. 3. Zahtjev poslanika Sefera Halilovića, Vinka Zorića, Mirka Okolića, Šemsudina Mehmedovića, Denisa Bećirovića, Velimira Jukića i Adema Huskića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika Dakle, raspravljamo o ovom zahtjevu za proceduru ... Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu o tački 3. 44 Idemo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije (drugo čitanje)
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, evo, cijeneći tok današnje skupštine i vremena koji smo potrošili, ja ću pokušati da budem jako kratka, ali mi dozvolite prije svega da objasnim. Dakle, ja sam, služeći se mogućnošću predviđenom članom 118. Poslovnika, podnijela Amandman kojim osporavam jedan od amandmana koji je Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade itd. prihvatila na svojoj prekjučerašnjoj sjednici i ja vas molim stvarno samo za nekoliko trenutaka pažnje. Pokušaću da objasnim zašto sam Amandmanom I. tražila da se Amandman II. koji smo usvojili na ovoj komisiji briše. Dakle, u prijedlogu integralnog teksta ovog zakona član 2. koji objašnjava diskriminaciju, a na koji se odnosi Amandman II. predlagača, u stavu (2) govori se 'da se zabrana diskriminacije primjenjuje na sve javne organe i na sve fizičke i pravne osobe, kako u javnom tako i u privatnom sektoru, na svim područjima' i sad nabraja dalje. Amandman koji smo mi usvojili na Komisiji glasi 'da se u članku 2. stav (2) brišu riječi kako (to se znači javni odnosi na javni sektor) i sintagma tako i u privatnom, sa obrazloženjem, citiraću ga: 'Cijenimo nepotrebnim posebice naglašavati privatnosti kako iste ne bi bile predmet moguće manipulacije, jer je privatnost dostatno zaštićena Evropskom konvencijom o ljudskim pravima.' Ja zaista nemam namjeru da bilo kome, dapače, da dociram, ali ja moram zaista podsjetiti, ja se na to i pozivam u obrazloženju svog amandmana, da Direktiva Vijeća Evropske zajednice 2000/43 od 2000. godine objašnjava u članku 3. područje primjene koje se odnosi na zabranu diskriminacije i ono eksplicitno glasi: 'U okvirima ovlasti prenesenih na zajednicu ova se direktiva primjenjuje na sve osobe kako u javnom tako i u privatnom sektoru, s obzirom na mogućnosti da se' itd., itd. 45 Naime, šta hoću reći? Cijeneći važnost ovog trenutka, značajnost i potrebu da donesemo 'Zakon o zabrani diskriminacije', mislim da je jako važno, bez obzira na neke propuste ... na koje sam pokušavala da utičem i u toku prihvatanja i glasanja, izjašnjavanja o amandmanima, koji će moći biti ispravljeni našim obligacijama prema međunarodnim ugovorima i konvencijama ... čiji smo potpisnici i koje smo prihvatili, dakle, najveći stepen diskriminacije je polje privatnog sektora, pošto smo mi zemlja koja je izjednačila sva prava vlasništva, mi ne možemo da zanemarimo činjenicu da su najobespravljeniji ljudi i izloženi najvećim šansama za rušenje njihovih osnovnih prava upravo polje privatnog sektora, kako-tako još u javnim institucijama možemo da djelujemo. Prema tome, ... ako usvojimo ovako zakon, doveli bi potpuno do nemogućnosti da se djeluje na diskriminatorne poteze, akte ili radnje koje su obavljene ili učinjene u sferi privatnog sektora. Dakle, ne odnosi se ovaj stav, ovim amandmanom promijenjen u pokušaju u Komisiji, na urušavanje prava pojedinca na privatnost. Moja intervencija se odnosi na to da ne uskratimo pravo društvu, državi i nama da jednako suzbija diskriminaciju u svim vidovima rada u BiH. Ja se nadam da sam bila dovoljno jasna, a u obrazloženju sam se pozvala i na preporuke Evropske komisije i Direktivu Vijeća EU. Hvala vam najljepša na pažnji.
Pa evo, ja se nadam da smo razumjeli i da svi poslanici znaju važnost ovog zakona, gospođo Mirjana, da je, između ostalog, on važan i za liberalizaciju viznog režima. Evo zamjenik, gospodin Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, evo, konačno da počnemo raspravu i o bitnim pitanjima za ovu zemlju, znači, kao što je ovaj zakon koji znači jedan korak naprijed ka liberalizaciji viznog režima za sve građane BiH. U izradi ovog zakona uloženi su značajni napori da ga danas imamo već u drugom čitanju. I ja želim zahvaliti i predlagaču zakona što imamo jedan, rekao bih, dosta kvalitetan zakon i svima onima koji su evo svojim popravkama sudjelovali u modificiranju, da kažem, određenih odredbi. Mi smo u okviru rada u Povjerenstvu razmatrali sedam ili osam amandmana, čini mi se, i prihvatili smo sedam amandmana, uz odustajanje od jednog amandmana, jer su dva amandmana bila vrlo ... slične konstitucije, da tako kažem. Da ne bi bilo nikakvih, evo u naporu da se dođe do što kvalitetnijih rješenja, ja moram reći da je i u predlaganju ovog amandmana koji je prihvaćen na Povjerenstvu, mislim, usljed krivog razumijevanja, došlo do određenih zalaganja da se ovaj amandman usvoji i mislim da je ovo obrazloženje koje je uvažena zastupnica Malić dala za svoj amandman korektno i mislim da kao jedan od predlagača amandmana, da tako kažem, koje je Komisija prihvatila, pozovem sve zastupnike da prihvatimo ovaj korektivni amandman i da prihvatimo ovaj zakon sa Izvješćem Povjerenstva i amandmanima koje je Povjerenstvo prihvatilo. Hvala lijepo. 46
Ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o zabrani diskriminacije, u drugom čitanju. Prelazimo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (drugo čitanje) Imamo li prijavljenih? Nemamo. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH, u drugom čitanju. Idemo na tačku 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u BiH (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege! Pravo na životnu sredinu bez mina je svakako ljudsko pravo, je li. Po tom principu Komisija za ljudska prava može biti nadležna komisija, međutim postavljene mine na 3,26% teritorije BiH, na koliko se sumnja da je BiH zagađena minama, su prije svega sigurnosno pitanje. I ja mislim, bez obzira što je u prvoj fazi o ovom zakonu odluku donosila Zajednička komisija za ljudska prava, da biste trebali ovo pitanje proslijediti Komisiji za odbranu i sigurnost u drugoj fazi. Ja mislim da je u prvoj napravljena greška, ali ne nepopravljiva greška. Tim prije jer Komisija za odbranu i sigurnost, BH MAK, i Komisiju za deminiranje smatra institucijama 47 BiH koje su u djelokrugu njenoga rada. Mi smo jučer obišli BH MAK, Komisiju za deminiranje, obišli jedan teren i mi vas molimo ispred Komisije da u drugoj komisijskoj fazi, ukoliko do nje dođe po ovom zakonu, zakon dostavite, kao nadležnoj, Komisiji za odbranu i sigurnost. Ja neću sada govoriti o problematici zagađenosti BiH sa minama, samo ću reći jedan podatak koliko je ovo važna oblast. Iako je Vijeće ministara BiH donijelo Strategiju da BiH do 2019. godine bude bez mina, mi smo jučer bili na jednom lokalitetu gdje smo vidjeli da se kuće ljudi, povratnika koji žive nalaze neposredno uz minsko polje. To je obilježeno doduše, to je uradio BH MAK, onoliko koliko je mogao, i oni rade zaista posao na zadovoljavajući način, ja sam to jučer vidio i svi smo to mogli da vidimo. I osim ove molbe da ovaj zakon dostavite Komisiji za odbranu i sigurnost, jer 100 do 150 hiljada ljudi u BiH živi u području gdje se neposredno uz njihova imanja i kuće nalaze mine, jučer sam saznao jedan podatak (ja ću ga sad javno kazati ovdje, jer mene je jako zabrinuo, mislim uplašio) da su pod jednim drvetom, pod jednom krošnjom, ljudi koji žive u tom mjestu se okupljali, sjedili, družili se, a ekipa za deminiranje je našla osam mina. Dakle, ovo je stvar koja sve skupa treba da nas uozbilji kada je deminiranje BiH u pitanju, odnosno uklanjanje mina. I drugu stvar koju želim da problematiziram ovdje je pitanje sadržaja zakona. Mi se nažalost kao Komisija nismo mogli baviti sadržajem ovog zakona, ali iz sadržaja zakona proizilazi da neke institucije se ukidaju, kao što je Komisija za deminiranje, i pojačavaju se ingerencije Ministarstva u ovoj oblasti. Ja nemam ništa protiv toga, ali se bojim da to neće imati svog direktnog uticaja na program deminiranja koji dolazi iz donatorskih sredstava. U tom pravcu, koliko ja znam, i na Komisiji za ljudska prava je bilo određenih primjedbi. Mislim da ćemo tu stvar morati vrlo ozbiljno razmotriti na Komisiji za odbranu i kanim Komisiji predložiti (a ovdje je sa mnom jučer iz ovog doma na licu mjesta bio i gospodin Križanović) da, ako zakon usvojimo u prvom čitanju, a evo ja predlažem da ga usvojimo u prvom čitanju, da ga ne rušimo, da ćemo morati obaviti kvalitetno raspravu i sa Ministarstvom za civilne poslove i sa Komisijom za deminiranje, dakle, institucijom čije se ukidanje predviđa, i naravno sa ključnom institucijom u operativnom smislu u ovom poslu sa BH MAK-om i vidjeti koja su to najbolja rješenja kako bi BiH zaista ispunila ovu strategiju, zadatke iz ove strategije koju je Vijeće ministara usvojilo, a zaključak te strategije glasi: 'BiH bez mina 2019. godine!' Jer, iako je recimo u 2008. godini od mina stradala 21 osoba, od toga smrtno 19, a u dosadašnjem toku ove godine pet osoba, ... od čega tri smrtno, dakle iako se broj stradalih smanjuje, mi u BiH ne smijemo biti zadovoljni sve dokle god postoji ijedna mina i dokle god je ijedan ljudski život ugrožen od mina. I ja vas molim, dakle da ako danas usvojimo zakon u prvom čitanju, a evo mislim da ga je moguće popraviti amandmanima, na kraju krajeva, nije ga kasno oboriti ni u drugom čitanju ukoliko se ne bude mogao popraviti amandmanima, da ga proslijedite ovoj Komisiji za odbranu i sigurnost Doma iz Kolegija. Toliko, hvala vam.
Evo, vidim, Komisija se već ozbiljno bavi, što je pohvalno. Mirko Okolić. 48
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja o ovome zakonu moram da kažem i reći ću nešto kao poslanik, a ne kao član Zajedničke komisije koja je evo možda trebala biti nadležna za ovaj zakon ili ne, ali nije uopšte bitno, a naročito poslije jučerašnjeg sastanka i posjete BH MAK-u, jednoj od državnih institucija koja je doista dobila sve međunarodne i domaće pohvale u svome radu, a iza nje stoje rezultati i zato te pohvale i jesu došle. I bilo bi jako lijepo kada bi naše ministarstvo, za koje ja zaista i nemam mnogo primjedbi, iz koga dolazi ovaj zakon (na dosadašnje zakone koji su dolazili nisu im padali, uglavnom su prolazili, u odnosu na neka druga ministarstva gdje skoro ne prolaze zakoni) da Ministarstvo i BH MAK, odnosno ljudi koji se najviše bave ovom problematikom, ovaj zakon usaglase i da su na istom fonu. Ja ne mogu uzeti na sebe odgovornost da podržim ovaj zakon i zato ću ja predložiti da ovaj zakon ne prođe ni u prvom čitanju, a radi o sljedećem. Da su na istom fonu ili približno, mi bi to po meni mogli ispraviti u drugom čitanju i kroz amandmane, međutim ja mislim da je toliko razlike u ovom zakonu od strane predlagača i od onoga ko bi trebao najviše da implementira taj zakon da se plašim da bi mogao tako da se postigne rezultat. Juče smo od Komisije za deminiranje, koja je imenovana od Savjeta ministara, čuli sljedeće, i zato je mene i ponukalo da ovako diskutujem, a to je da bi najkorisnije bilo od nas poslanika i od ove skupštine da ovaj zakon ne usvojimo ni slučajno, ni u prvom, i tako ćemo navodno pomoći BiH i boljem deminiranju njene teritorije, nego usvajanjem ovog zakona. To je krupna izjava na zvaničnom sastanku i ja hoću da vjerujem tim ljudima zato što barataju tom problematikom, naročito što imam informacije da su donatori za deminiranje naše teritorije, u BiH minama zagađenim, takođe izrazili skepsu prema ovome zakonu i plašim se da u tom pogledu ne budu umanjene donacije sve do neraščiščavanja nekakvih odnosa po ovom zakonu, odnosno do nepostizanja nekakvih drugih zakonskih rješenja ili nekakvih drugih usaglašavanja. Pa, ako bi te donacije izostale od strane međunarodne zajednice, odnosno bolje rečeno od međunarodnih donatora, onda bi zaista mi nanijeli ogromnu štetu BiH u smislu smanjenja čiščenja mina na teritoriji BiH. Zato ja mislim da je ovdje vjerovatno došlo do određenog nesporazuma između predlagača i onih koji trebaju da implementiraju ovaj zakon, kada on bude usvojen, do onih koji doniraju sredstva za implementaciju ovoga zakona, odnosno za deminiranje u BiH, i zato bi moj prijedlog išao u tom cilju da je bolje da danas ne podržimo ni principe ovoga zakona, a da nadležno ministarstvo zajedno sa BH MAK-om i ostalim državnim institucijama koje se bave ovom problematikom nađu zajednički, hajde da kažem, imenitelj kod izrade ovoga zakona. Jer juče, ja sam impresioniran time što sam čuo, ne od jednog predstavnika jednog naroda pa ne od dva, nego sam čuo isto mišljenje, bez obzira iz kog naroda dolaze, ti ljudi iz BH MAK-a, odnosno iz Komisije za deminiranje, i znači tu se zaista radilo o jednom stručnom mišljenju, po meni, a ne nikako ni političkom, niti bilo kome drugom, i zato ja hoću da uvažim to i neću da snosim odgovornost ukoliko bi ja dao svoj glas za podršku ovoga zakona, a situacija oko deminiranja u BiH bi bila mnogo lošija. Hvala lijepo. 49
Ja moram reći da imamo, najblaže rečeno, zbunjujuću situaciju. Nažalost, nemamo ovdje prisutnog resornog ministra, odnosno predlagača ovog zakona. Pretpostavljam da je to Ministarstvo za civilne poslove radilo i nevjerovatno je da nije bilo komunikacije itd., dakle uvijek post festum mi konstatiramo da će biti nešto katastrofalno za BiH. U zadnji čas imamo signale neke iznenadne itd. Ali evo, što je, tu je. Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući! Dakle, sličnog sam razmišljanja kao i gospodin Okolić, i ni ja ni Klub SNSD-a ne može podržati ovaj zakon čak ni u prvom čitanju, iz prostog razloga što mislimo da amandmanima ne možemo popraviti. Ali nema nesporazuma kod donošenja ovog zakona na onom fonu priče kao što je kod možda drugih. BiH i svaki djelić je zagađen, onaj tamo koji jeste, minama i ne bira Srbina, Hrvata, Bošnjaka i ostale. Dakle, da odmah prekinemo sa tom pričom kao, evo, zaštita entiteta ili nije prenošenje nadležnosti, dakle veze nema s time. Ako je MAK napravio ovakve rezultate koji dolaze od svih međunarodnih institucija, a najmanje od naših institucija, ja ne vidim šta će se tu poboljšati. Naprotiv, samo će se pogoršati stanje jer ćemo morati od naredne godine mi MAK finansirati, a to su ogromna sredstva. Donacije će biti, ne smanjene nego uskraćene. Jer to više neće biti samostalna institucija nego će biti pri jednom ministarstvu. I ja ne vidim šta mi time dobivamo. I do sada je MAK imao izvanredne rezultate upravo zahvaljujući ogromnim donacijama drugih država. Šta ćemo mi dobiti ako bi MAK proglasili čak ministarstvom? Šta bi time dobili, a ne da bude u sastavu jednog ministarstva kao agencija. E upravo na fonu ove priče, o kojoj je govorio i gospodin Džaferović i gospodin Okolić, tu smo mi ..., što bi se reklo, na istom terenu. Mislim da ovim zakonom ništa ne poboljšavamo. Ništa ne rješavamo. Ako ćemo riješiti pitanje samo hoće li biti jedan direktor i jedan zamjenik, umjesto jedan direktor i dva zamjenika, pa da amandmanima kažemo ne smiju biti iz istog naroda ili iz istog entiteta, pa onda nam ne treba takav zakon. Druga stvar, rekao sam u uvodu, on se ne može ni amandmanima popraviti, jer stvar je ustavnih promjena. Ovdje ovaj zakon tretira i neke nadležnosti uprava za civilnu zaštitu koje su u nadležnosti entiteta. Dakle, oko te jedine stvari pogoršaćemo cijelo stanje i zakon neće biti usvojen, da li bilo prvo čitanje, amandmani, drugo čitanje. Zato ja plediram da mi njega ovakvog ... ne podržimo ni u prvom čitanju, nego da pokušamo da vidimo koja je najbolja mogućnost, pa da i Parlament pomogne. Ako ne može kroz budžet, nekim donacijama, nešto da smislimo, a da strance ne otjeramo kad već su ljudi raspoloženi da pomažu MAK-u, jer ima izvanredne rezultate. Ovim se bojim, donošenjem zakona, kao što smo ranije uradili u nekim slučajevima, stranci će samo reći: Odlično, imate budžet, uklopite se tamo, a taj budžet neće pomoći ni jednu akciju. A nama bi trebalo na desetine ekipa koje trebaju u ovom vremenu, ne u zimskom, nego danas da rade na terenu, da ljudi komotno mogu izaći na svoju obradivu površinu, nešto raditi, i ne znam ni ja, šumu, a ne da nam se dešava ovo što je gospodin Džaferović rekao. 50 Zaista je tragedija da smo imali toliko žrtava. I nažalost nije moguće predvidjeti da nećemo imati još. Zato je potrebno ubrzati sve aktivnosti, ali nećemo riješiti zakonom. I zato se nekada ...
Malo tiše, Slavko. Pazi, mogao bi Salko otići. Izvoli dalje.
Ma brine ga ova vlast u Mostaru, ovaj mi kolega to kandidovao tamo, pa riješićemo mi to, riješićemo. Dakle, da završim. Mi ne možemo ovaj zakon podržati ni u prvom čitanju, neće ništa riješiti ni u proceduri, ni u bilo čemu, hajmo nekako naći šemu da ga vratimo nekome, pa neka se usaglašava da vidimo, a da MAK radi, da ljudi koji tamo izvanredno rade imaju podršku našu od Parlamenta, koju nikad do sada nisu dobili na ovaj način. Hvala.
Selim Bešlagić još. Molim vas, imam molbu jednu, u tri sata na pet minuta, članovi ove Istražne komisije, automobilska industrija itd., na pet minuta neka se konsultiraju i da i to završimo, a mi ćemo pričati, mi ćemo nastaviti. Samo izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, koleginice i kolege, dozvolite mi da kažem samo par riječi. Kad sam dobio ovaj zakon, prvo mi nije bio adekvatan onome čemu teži. Zakon o protuminskom djelovanju?, ja sam mislio da se zabranjuje miniranje u BiH, a radi se, faktički, 'zakon o deminiranju u BiH' i mislim da to se može djelovati amandmanskom fazom, da li će proći, neće proći, nije bitno. Međutim, suština moje rasprave je u tome što, evo, i ako prođe prvo čitanje, mislim da bi trebalo ići ka tome da se tačno u stavci Finansiranje kaže koje je to finansiranje i po kom osnovu. Bojim se ako ostane samo ovako da će to biti ... odvojeno, ali ako to odbija strane donatore, ja bih rekao, onda mislim da je bolje ne donositi zakon nego donijeti strategiju deminiranja i vidjeti koliko je potrebno donatorskih sredstava, nego ići ka tome da dobijemo zakon u kome ćemo, na kraju krajeva, reći zbog krize i ostaloga nemamo deminiranja i time dovesti u pitanje ukupnost, ja bih rekao, deminiranja i ukupnost prava građana da žive na toj teritoriji. Prema tome mislim da treba o ovome razmisliti. Meni je drago što ... predlagač na osnovu ovih sugestija ... da kaže eventualno da trenutno ide i na komisiju za pravnu sigurnost, 51 mislim za sigurnost, jer je to stvar te komisije više nego Komisije za ljudska prava iako je sve opet ljudsko pravo, ali čini mi se da bez ove stavke i bez ovog definisanja finansijskih sredstava koji bi bili vezani sa rokom za deminiranje, ovaj zakon, ako ne donosi mogućnost takvoj realizaciji, onda je bolje ne donositi nego donijeti strategiju i ponuditi stranim partnerima da ulože sredstva za deminiranje. Zato, evo još jednom, kad bude se glasalo, razmislimo šta je to na vagi, ali volio bih da imamo ovdje predlagača i da eventualno on da odgovor na ova pitanja.
I Niku Lozančića imam prijavljenog, nemam više.
Ima direktor BH MAK-a.
Pa gospodine Šefik, direktor BH MAK-a zna sam se prijaviti ako želi, jel'.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju.
Pa evo, ja guram.
Pa Vi gurajte i dalje, niko vam ne brani.
Dame i gospodo zastupnici, uvažavajući opaske da je možda u prvoj fazi ovaj zakon trebalo dostaviti i drugom nadležnom povjerenstvu, Povjerenstvu za obranu i sigurnost, ja moram reći da nisam od dosadašnjih kolega zastupnika, diskutanata, niti ikada do danas na ovoj sjednici čuo niti jedan konkretan razlog zbog čega ovaj zakon ne treba. Ne treba, znači nisam čuo. Ja sam čuo danas opaske kako postoje informacije, kako je neko negdje čuo kako ovaj zakon će unazaditi stanje. Ne tvrdim da to nije tako. Moram reći da nisam ekspert ni za miniranje ni za deminiranje, tako da uvažavam one koji su eksperti ili za jedno ili za drugo, jer mogu kompetentnije od mene govoriti o ovoj tematici. Ali, želim vjerovati onome što nam je napisano u Obrazloženju ovog zakona. Obrazloženje zakona je dostavio predlagatelj ovog zakona, Vijeće ministara. Između ostalog se kaže: 'Osnovni uvjeti za provođenje Akcionog plana implementacije Strategije za donošenje ... je donošenje novog zakona o protuminskom djelovanju.' Znači, imamo Strategiju o deminiranju i ovdje predlagač nas upozorava da je vrlo bitno donijeti novi zakon kako bi se ta strategija mogla realizirati. Da bismo, podsjećaju nas, da imamo 'Zakon o deminiranju' koji bi trebalo izmijeniti sa preko 70%, tako piše u Obrazloženju, i onda su oni slijedom uobičajene prakse, da tako kažem, imajući u vidu da treba toliko izmjena u važećem zakonu, opredijelili su se da idu sa prijedlogom potpuno novog zakona. 52 Dalje: 'Implementacijom navedenih zakonskih rješenja značajno će se poboljšati sigurnost na teritoriji BiH, povećati učinkovitost protuminskog djelovanja, te uspostaviti sustav koji će u svakom trenutku i datoj situaciji biti u mogućnost pouzdano i stručno odgovoriti postavljenim zahtjevima šire društvene zajednice i dovesti do potpune eliminacije rizika od mina u BiH.' Čitam obrazloženja koje smo dobili u zakonu. U dosadašnjim obrazloženjima za neprihvaćanje ovog zakona nisam čuo ništa konkretno šta je to zbog čega ovo nije točno. Opet ponavljam, ovo je prijedlog Vijeća ministara. Znači, ja uistinu mislim da uz ovu zamolbu, inicijativu, mislim da nije zgoreg da se, evo u drugoj fazi u razmatranje ovog zakona, uključi i Povjerenstvo za obranu i sigurnost i svi mi ostali, na kraju krajeva, jer teško se opredijeliti, radi se ovdje i o zaštiti ljudskih prava, jer pravo na sigurno okruženje je jedno od temeljnih ljudskih prava, ali radi se sigurno i o elementnoj sigurnost. Mi u Kolegiju smo se rukovodili činjenicom da je predlagatelj ovog zakona, između ostalog, znači Ministarstvo civilnih poslova, a ne Ministarstvo sigurnosti ili Ministarstvo obrane, pa je i to jedan od dodatnih argumenata bio zašto je to dato Povjerenstvu za ljudska prava. I ako ste vidjeli ovo mišljenje, odnosno Izvješće nadležnog povjerenstva, vidjeli ste na kraju zaključak Povjerenstva u kome se kaže 'da se Povjerenstvo obvezuje', odnosno ovo koje je do sada razmatralo ili neko buduće koje će razmatrat, 'da u razmatranju ovog zakona konsultira sve relevantne službe, institucije u BiH kako bi došli do što kvalitetnijeg rješenja zakona'. Ja neću govoriti o određenim, rekao bih, tehničkim nedostacima, greškama, hajde da tako kažem, jer čini mi se da su greške koje su vrlo lako otklonjive u zakonu, ali mislim da ovom zakonu zbog ovih i ovakvih obrazloženja Vijeća ministara treba dati šansu i pustiti ga u prvom čitanju, a u drugom čitanju, uz konsultacije sa svim relevantnim institucijama koje se bave ovom problematikom, ekspertno, stručno itd. doći do još boljih rješenja nego što su ova koja su predložena u zakonu. Hvala lijepo.
Replika, Mirko Okolić. Strpite se, gospodine Gavran, sad ćemo repliku.
Pa možda da kažem mom uvaženom kolegi gospodinu Lozančiću da je, kad čita ovo obrazloženje, on u pravu. Međutim, naravno da nećete dobiti zakon od predlagača da vam napiše obrazloženje koje nije u cilju prihvatanja toga zakona. Sigurno da predlagač neće napisati u obrazloženju ništa drugo nego ono što bi trebalo da nas opredijeli na usvajanje tog zakona. Evo, ja bih volio da čujemo mi i neku drugu stranu ukoliko ih ima ovdje od prisutnih u ovoj sali, ali ne mogu da shvatim da predlagača ovako jako važnog zakona nema na tačci dnevnog reda i da evo jednostavno možemo da razmijenimo mišljenje i da možda on moje mišljenje promijeni i da ja prihvatim argumente Ministarstva i da kažem uredu, u pravu ste, ili da prihvati Ministarstvo naše argumente i da kažu u pravu ste itd. 53 Evo, ja ću navesti samo neke razloge zbog kojih nije dobro ovakav zakon da prođe u proceduru, a nisam rekao da nije potrebno praviti nove, ali je svakako bolji stari zakon nego ovaj koji je potreban. Kad finansiranje i kompletna procedura dodjele posla je pod patronatom Ministarstva civilnih poslova, iako tu postoje ostale institucije koje mogu to ... Ali evo, šta je najbitnije. Izvršena je nepotrebna centralizacija segmenta protivminske akcije u jedno ministarstvo. Član 9. sve nadležnosti iz oblasti protivminske akcije dodjeljuje jednom ministarstvu, što je suprotno preporukama međunarodnih standarda. Ženevski centar za humanitarno deminiranje isključuje međuresornost, tj. međuministarsko tijelo u prethodnom Zakonu o deminiranje članom 4., 5., 6. i 7. itd. regulisano. Suprotno je nadležnostima pojedinih ministarstava, tj. članu 15. Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave. Član 9. stav (1) Oblast politike protuminske akcije obuhvata i oblast razoružanja, utiče na razvoj, turizam, poljoprivredu, izbjeglice i povratnike, nadležnosti NCP-a i Ministarstva ljudskih prava i izbjeglica. Npr. član 9. stav (2) pod c) Međunarodno predstavljanje nadležnosti Ministarstva inostranih poslova, član 12. stav (3) NCP odobrava uspostavljanje regionalnih ureda što je suprotno u postojećem zakonu jer Savjet ministara usvaja izmjene sistematizacije. Evo, to su nekakvi razlozi zbog čega ne bi trebalo. Ja sad da imam sagovornike iz Ministarstva, možda bi ljudi rekli jeste, to su razlozi, ili rekli da nisu to razlozi, pa bi dali neke druge argumente. Zato pošto njih nema, ja imam ovo napisano od ljudi koji se bave ovom problematikom, zato se ja zalažem za ovaj stav. Hvala lijepo.
Što li to ti ljudi nisu dostavili resornom ministarstvu na vrijeme, ali eto. Vinko Zorić.
Dobro, ja ću biti vrlo kratak. Ja mislim da se radi o jednom vrlo važnom zakonu i da pošto je zakon u prvom čitanju da se zakon može i popraviti. Evo, mi ćemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Međutim, ja bih se isto vrlo kratko osvrnuo na članak 12. gdje stavak (1), kaže: 'Sjedište BiH MAK-a je u Sarajevu', a onda pod '(2) BH MAK ima urede u Banja Luci i Sarajevu'. Ja se toplo nadam da je ovo greška. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne. Znači i sjedište i ured je u Sarajevu. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 54
Ja više nemam prijavljenih. Evo, gospodin direktor MAK-a, gospodin Gavran ima želju. ... Ja ne znam jeste li Vi u funkciji predlagača?
Ne, nisam ja predlagač.
A direktor MAK-a. Izvolite. ___________(?) Ne treba. Pa evo, traže ljudi da čuju. Izvolite, gospodine Gavran ...
Gospodine predsjedavajući, gospodo poslanici, nemam ja iskustva stvarno vezano za sve ove poslove. Drago mi je čuti da centar kao centar funkcioniše dobro. Mislim da juče ova komisija je bila, obišla, vidjela kako to radi, i ja vam mogu odgovorno reći da su mine u BiH stavljene pod kontrolu, da se planski radi, da se zna šta treba da se radi i vjerujem da će se nastaviti. Vjerujem da će se nastaviti, međutim nešto ću reći što se meni dešava. Od 2002. godine kada sam postao direktor Centra za uklanjanje mina, treba reći da je visoki predstavnik dva-tri mjeseca prije toga smijenio sve ljude u protivminskim akcijama zbog kriminala i korupcije, da se i dan-danas vode postupci, da je kvadrat deminiranog prostora bio od 10 do 15 maraka, da je danas od 2 do 3 marke čišćenje, da smo imali 2002. godine šest kompanija koje su radile, danas imamo 28 kompanija. Teško mi padaju sve ove diskusije kad vidim da postoje neki mehanizmi koji hoće, na neki način, pokušaju razbiti cijeli sistem. Ali dobro. Kada sam imao platu 4,9 pomoćnika ministra niko se nije zainteresovao za ovo mjesto. Sada kad je zakon usvojen i kad je plata direktora, cijeli se haos stvara oko protivminske akcije, ali dobro. Teško je meni sad reći što je ministar Nović, odnosno Ministarstvo civilnih poslova htjelo reći. Ali, šta je ovdje, trebamo svi imati u vidu. Komisija za deminiranje u prošlom zakonu 55 je postojala. U ovom zakonu nema Komisije za deminiranje. Prijedlog Centra za uklanjanje mina BiH zajedno sa Komisijom za deminiranje bio je da ostaje Komisija za deminiranje i takav Prijedlog zakona otišao je ka Ministarstvu civilnih poslova. Ministarstvo civilnih poslova, znajući sve šta se dešavalo u proteklih godina, a moramo znati svi da je gospodin ministar bio i direktor SIPA-e i vodio istrage koje se i dan-danas vode, on je na neki način (ja ne znam zbog čega, to morate njega pitati) odlučio da ne postoji više Komisija, već u okviru Ministarstva civilnih poslova će formirati neko tijelo.
Gospodine Gavran, vratitie se na predmet, na zakon, ako imate nešto reći o zakonu, izvolite.
Dobro. Kada je pitanju finansiranje.
Pustite te kadrovske stvari, nemojte Vi ocjenjivati ministra.
Ne, ja stvarno ne želim da ocjenjujem.
Pa nemojte, evo Vi to radite.
Ali želim da zastupam ministra, mislim, ako hoćete me razumjeti, ja pripadam Ministarstvu civilnih poslova i u ovom zakonu ono što, po mom mišljenju, treba dobro precizirati je način finansiranja. Stvarno treba tu naći dobra rješenja na koji način, jer su pojedini donatori, ja sad ne znam iz kojih razloga, izrazili određenu sumnju prema tom zakonu i na neki način dali nam do znanja da, ako i dalje ide zakon u proceduru, oni neće podržati protivminske akcije dok ne vide kako će to početi funkcionisati. Eto, to je ključ svega. Znači, po meni, treba nastaviti jednu diplomatsku priču da vidimo sa donatorom šta on želi, na koji način želi. Ali ključ što donator hoće da prepozna je to da li ostaje Međunarodni fond za deminiranje u Sloveniji ili ne ostaje, jer ovaj zakon nigdje ne spominje Međunarodni fond. A određeni donatori kao što je SAD – oni ne poznaju način finansiranja humanitarnih stvari preko budžeta država. To je bar meni tako rečeno. Eto, ja sam imao toliko.
Hvala lijepo. Sigurno je da oni znaju se pobrinuti za svoje interese i Slovenački fond i svi ostali. Ali evo, hvala, bilo je korisno. Ja zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o protuminskom djelovanju, u prvom čitanju. 56 Idemo dalje. Tačka 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj himni BiH (prvo čitanje) Mišljenje Ustavnopravne komisije o ustavnopravnom osnovu i principima dobili ste 6. jula. Komisija je utvrdila valjan ustavnopravni osnov i prihvatila principe predloženog zakona. Dakle, otvaram raspravu u prvom čitanju o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o državnoj himni. Nemam prijavljenih. Imam prijavljenog, nema, nema, odustaje i Slavko. Zaključujem raspravu.
nije uključen mikrofon
Slavko, zakasnio si, zaključujem raspravu. Idemo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu BiH (prvo čitanje) Mišljenje Ustavnopravne komisije o ustavnopravnom osnovu i principima dobili smo 6. jula 2009. godine i Ustavnopravna komisija je utvrdila ustavnopravni osnov i podržala principe predloženog zakona. Evo, Slavko Jovičić o Zakonu o imunitetu. Izvolite.
Nije, ono je bilo za himnu.
A za himnu? Ima li prijavljenih za raspravu o ovom zakonu? Nema. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu. Idemo tačka 9. Evo, jesi li htio da najaviš da će ići na Ustavni sud, jedino to. Dakle, idemo na tačku 9. Samo malo, molim vas, dozvolite mi da nastavim. 57 Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje) Radi se također o prvom čitanju. Komisija je prihvatila principe. [[zajednička diskusija]]
Poštovani predsjedavajući!
I dajem ti zapravo da o svemu diskutuješ, Slavko, i o onim prethodnim zakonima.
Ne može, prvo bih trebao pjevati, a sad ovo nije za pjevanje.
Hajde, hajmo, hajmo naprijed.
Dobro. Hvala na sugestiji, predsjedavajući. Vi znate da ja Vas izuzetno poštujem. Uvijek mi pomozite kad ja malo ono.
Dobro. 58
Dakle, da odmah počnem od nas. Ako su problem poslanici u ovoj državi, a najviše smo mi u medijima i šta god mi danas donesemo, kakav god zakon, naslovne strane sve će biti poslanici, sami sebi izglasali ovo i ono, a ugrozili one najniže kategorije itd., i prošli put sam fino rekao. Dakle, nikada nisam dobio zvaničnu informaciju, a tražim je, a ona je vezana za ovo i tih 40 miliona maraka uštede na nivou institucija BiH, ne zajedničke, evo institucija BiH, zašto se između 600 i 800 vozila koristi, od sekretarice, savjetnika, pomoćnika, sekretara ministarstva, državnih službenika, i to je, po meni, ogromna ušteda i na vozilima i na gorivu i na tehničkim pregledima i na nabavci tih vozila, jer trebala bi rasprodaja opšta biti i licitacija da se to rasproda ako ih ima. Dakle, ima bezbroj stvari gdje se mogu napraviti uštede. Druga stvar, uvijek sam bio protiv lineranog i povećavanja i smanjivanja plata. Pa sam na prošloj sjednici naveo samo dvije kategorije, naše konobare koji imaju 600 maraka, njima ako uzmemo 10% to je za njih mnogo, a da ne govorim o Graničnoj policiji kojoj uvijek dajem podršku, jer ona čuva i bezbjednost države i bori se protiv ogromnog šverca i kriminala, pa ne daj Bože kad bi njima smanjili plate po onom koeficijentu ili procentu kako se smanjuju poslanicima i evo i danas da izglasamo da se opet pored onih 10% koliko je nama smanjeno neka se opet 10% smanji ako će to pomoć da dobijemo taj stand-by aranžman s Monetarnim fondom, ali i te pare ćemo potrošiti, a to će vraćati naše generacije, jer se neće otvoriti nova radna mjesta preko tih para, nego će se trenutno kupiti socijalni mir, a danas je svugdje nemir jer je na hiljade ljudi bez posla. Dakle, vrlo neozbiljan zakon ovako predložen. Bilo je mogućnosti pa da kažemo: svi zaposleni u institucijama BiH koji imaju primanja, ne plate nego primanja do 1.000 maraka, da im se smanji recimo za 1%, a onima koji imaju od 1.000 do 2.000 za 3%, a onima preko 2.000 do 4.000 za 7%, govorim sad ono odoka ciframa kao što su i ovi napravili odoka zakon. Jer ovo nije ni odoka bilo, ovo je od nečije pameti, samo daj da malo ublažimo ovu gužvu medijsku kako smo mi na tapetu, a ovima preko 4.000 u koju smo mi kategoriju donedavno spadali, eto nemamo više ni mi, jer je smanjena nam 10% plata na prijedlog mog kolege Prodanovića, koji je pokupio slavu kod naroda, evo danas ja hoću prepoloviti i još više da se smanji nama. Dakle, vrlo neozbiljno prikupljamo sredstva i smanjujemo javnu potrošnju. Zar mora svakoj sekretarici biti plaćen telefon mobilni od 50 maraka do 300 maraka? Što će sekretarici mobilni telefon plaćati država, pa sjedi li ona ikad u kancelariji? Pa ako će je taj šef zvati nešto da joj kaže, pa on ima bolja primanja, on će je zvati, neće ona njega. I bezbroj možemo ušteda napraviti. Pa smo imali informaciju ovdje da je vozilo bivše ministrice finansija na 100 km trošilo 28,6 litara nafte pa ja pitao ovdje vas stručnjake te mašinske je li to ona vozila pragu, tenk, ne znam šta je vozila da je tolika potrošnja, pa nisam dobio odgovor. Pa da onda vidimo zaista da ušteda se može svaki dan napraviti u ovom parlamentu oko ovog potrošnog materijala. Evo osam mjeseci predsjedavajući gospodin Belkić, hajmo sve materijale dobijati na bosanskom jeziku. Razumijemo svi jezike, ne treba prevodilac. Pa dođe gospodin Živković, svi primamo na srpskom i na ćirilici i ja ću baš u tom mandatu samo te materijale čitati. Pa kad dođe gospodin Lozančić, na hrvatskom. Svakako i ovako primam, nikad još nisam dobio na srpskom jeziku i na ćirilici i nisam to problematizovao. Znam ja svaki jezik, hvala Bogu, ne treba prevodilac, meni je važna suština šta piše tamo. Dakle, i tu uštede. 59 Pa nam ove stručne službe se osposobile, vidim šalju mejlove, ja fino otvorim mejl, pa kupim paket kopir papira pa sam sebi kopiram zakon, ne čekam kad će poštar donijeti, pa to pročitam, pa napravim ... itd., itd. Bezbroj je mogućnosti da se naprave uštede. Ako ćemo praviti uštede na konobarima koji od nas rijetko dole uživo vide pare, nego svako nešto potpisuje, a 30 maraka nam račun. Hajde da se ne brukamo barem tu. Hajde da barem tu ne brukamo se i da nas ovi mediji: pokupili račune, vidim u javnim ovim printanim medijima, svi izašli, računi koje je neko potpisivao, sreća mog potpisa eto nema i neće ga biti. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, sad sam izabran zvanično. Taj mobilni telefon, vidim tamo, tek saznao da imam pravo 100 maraka, neće ga platiti država, sam ću ga plaćati. Znači, neće mi ništa pomoći sa 100 maraka, smanjiću ja troškove. Dakle, hajmo mi ovim direktorima agencija za koje ne znamo šta rade, koji su sami sebi donijeli pravilnike i neke akte, a mi ih osnovali, direktor agencije, recimo neke, da ga ne pomenem, naljutit će se, ali svaka je takva – neogranično korištenje telefona mobilnog. Ko je ljudi agencija? Ko je direktor? Ja da vidim koga su oni zvali i sjede li oni u kancelariji pa da uspostave kontakt sa institucijama ovim na nivou države, Savjetom ministara i Parlamentom. Pa bogami ih ne vidim, ovdje bi ih trebao stalno vidjeti, ova sad znate svinjska gripa – pa ne vidim ovog direktora za veterinarstvo, direktora za kontrolu hrane, ma svaku sjednicu trebaju da budu prisutni da čuju šta mi govorimo. Dakle, protiv sam ovakvog donošenja zakona i ovo je onaj sistem koji mora povezati udar opet na našu domaću sirotinju koja radi u institucijama BiH, na Graničnu policiju koja štiti ovu zemlju od kriminala. Pa kad je bio Zakon o akcizama, gospodo, što niste podržali moj prijedlog da malo oporezujemo luksuz, rekao sam, nemamo puno dama, divim se našim damama ne troše onu skupocjenu kozmetiku, da malo tu kozmetiku oporezujemo. Znate li da u BiH ima pet ljudi koji imaju privatne avione. Privatne avion pet ljudi! Što mi njih nismo oporezovali? Pa je u medijima izašlo tamo da smo oporezovali akcizama alkohol, a nismo. To je 15 maraka bilo od ranije, pa bolje je, rekao sam, da propadne 100 kafića nego 10 gradova da gladuje. Gospodo draga, niste to htjeli vi ovdje da prihvatite, vi, vadeći se da Uprava za indirektno oporezivanje neće dati saglasnost. A ja sto puta tražio i nisam baš tu ekspert, a sad ću konsultovati ekonomske i finansijske stručnjake i gledam u profesoricu Hadžiahmetović da mi pomogne tu, a pravnike ću naći, da razvlastimo Upravu za indirektno oporezivanje jer mi bez njih ne možemo da dišemo. Izađe fino njihov portparol i kaže fali nam 170 miliona u budžetu, a mediji odmah kažu ovi će lopovi iz Parlamenta smisliti nešto novo da to nadomire. E to bi otprilike ovako bilo. E da mi ne bi bili lopovi, a nismo, jer ja vidim ovdje da su svi čestiti i pošteni ljudi, izabrani od naroda, dakle hajmo nešto raditi i za narod. Prvo, narod koji nas ovdje služi i opslužuje. 60 Kako god vama izgledalo, a sljedeću sjednicu vjerujte potrudit ću se i znam napamet pet fraza i neću ovako govoriti jezikom svake nane i babe koja me razumije nego ću diskusiju ovako početi: ako gledamo zakonske projekte sa viših aspekata i foruma kroz prizmu regiona, to u kontekstu izgleda ovako. Šta sam ja sad rekao? E to ćete morati prevesti, da znate. Dakle, nemojte da sluđujemo narod, hajmo mi ovdje uraditi nešto što nam ovi drugi rade o glavi i jeste li ikada pročitali u novinama protiv Savjeta ministara išta? Zamjenik ministra, vozač, auto, sekretarica, šef kabineta, savjetnik za ovo, savjetnik za ono, a nas još osam sjedi u kancelariji četiri puta tri. I nema nikoga živa. Dakle, ovdje je Parlament uvijek na tapetu kakav god je zakon. Naravno da smo mi glavni. E, kad smo glavni, hajmo onda biti stvarno glavni. I ovaj zakon ne može, ljudi, ovako proći, ponavljam vam. Oni koji primaju na granici, pa da prijete štrajkom, pa mi smo prvo neozbiljna država.
Vrijeme!
Jesam li prešao vrijeme, pa jesam. Dobro, završavam. Dakle, ovo je neozbiljan zakon, ovo je neozbiljno, imam kod vas naravno hvala vam lijepo, ovo je neozbiljan zakon jer nije napravio prave procjene kome treba koliko smanjiti, pa je stavio u isti koš, rekao sam, konobare, i sad ja dole imam džaba piće, hvala Bogu, jer ih branim. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tretira on sve. Oni su naši, oni su zaposleni u zajedničkoj službi, naši su oni. Dakle, ne svima smanjivati po stopi kako su oni linearno kategorije neke stavili. Daj neka napišu ovdje kome. Slavku, Slavuju, ima previše platu, 10%, ja odmah potpisujem 20% smanjenje, ako će to popraviti stanje ove zemlje. Ali neće, to je 200.000–300.000 maraka uštede. Hajmo mi na ovim što sam rekao: auta 600, 800 na licitaciju i da se ne voza gospoda. Kad sam imao problema s rotacijama, što sad imam problema sa gorivom i sa tehničkim pregledima. Sve stavite u kontekst, i sad se ja divim ovim što nema, dakle opet pozdravljam prvi red, tri stolice, nema ih, drugi red, četiri stolice, nema ih. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Idemo na replike. Vinko Zorić.
nije uključen mikrofon
Evo Slavko, sad da malo čujemo i druge. (?) Malo da i druge čujemo, Slavko.
nije uključen mikrofon
Ja, ja, ali samo da čujemo i druge, da čujemo druge.
Ja sam mislio i više replicirati, međutim kolega Jovičić se popravio u ovom prekoračenom vremenu. Malo se popravio u odnosu na prvi dio svog izlaganja kojeg ja nisam slušao a kojeg mi je prenio kolega Kalabić. I ja repliciram u onom dijelu da ... trebaju uštede ovoj zemlji, a da se materijali dobijaju na jednom jeziku. Ja sam spreman financirati papir a da dobijem na svom jeziku sve materijale. Hvala lijepo.
Moj Slavko, gdje ti ode? Azra Hadžiahmetović. Izvoli.
Pa evo, ispravka krivog navoda i jedno pojašnjenje. Može neko misliti da se o nekom prijedlogu radi kao neozbiljnom zakonu. A da se radi o neozbiljnoj državi, ne bih se složila, možda bih prije to prevela u jednu konstrukciju da se može raditi o neozbiljnim poslanicima i neozbiljnim diskusijama. Dakle, ne o neozbiljnoj državi. Ja ne kažem da smo mi ozbiljna država, ali ne znam da možemo koristiti ovu konstrukciju. U svakom slučaju, Slavko, hvala, stojim na raspolaganju za mnoge stvari koje mogu, eventualno, u okviru svojih skromnih znanja, kad je ekonomija u pitanju, nekome staviti na raspolaganje, ali da razvlastim Upravu za indirektno oporezivanje, ja Vam odmah kažem da kod mene nećete imati podršku. Hvala. 62
Replika, Slavko Jovičić.
Profesorice, Vama hvala, nije Vama replika, odmah da znate. Replika je gospodinu Zoriću. Niko Vam ne uskraćuje pravo i poštujem to, ali ja sam sebe htio da istaknem koliko ja znam tri jezika, da afirmišem sebe, dakle meni nisu potrebni tu. Ja nisam u Vaše ime govorio, ja poštujem da Vi dobivate sve materijale na Vašem jeziku i ako slučajno dobijete na srpskom, ćirilici, mene zovnite i ja ću Vam prevesti, ja sam svakako slobodan. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] E tako. Dakle, nisam na to mislio, ali sam uzeo kao šlagvort gdje može se praviti ušteda. Druga stvar, nisam rekao neozbiljna država. Ovo je najozbiljnija država kad funkcioniše sa ovakvim nama kakvi smo. Ja sam rekao neozbiljan je prijedlog Savjeta ministara, a ovo je najozbiljnija država i ja se divim i ponosim što ovdje živim i što mi ovako funkcionišemo, ovakvi kakvi smo i ponosim se i nemojte sad da druge države bi, ne daj Bože, vrijeđao da uporedim da smo mnogo bolji od njih, a bio sam tamo. Mnogo bolji. Dakle, ponosim se što je ovo ozbiljna država, samo su neozbiljni ovi prijedlozi, o tome sam govorio.
Vraćamo se na prijavljene za diskusiju. Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, slobodno se može reći da finansijska kriza i recesija u BiH danas uzimaju svoj krvavi danak kroz progresivan rast onih koji ostaju svakodnevno bez posla, kroz drastičan pad proizvodnje i izvoza, pad platežno sposobne tražnje, progresivan pad javnih prihoda i drugo. Da stvar bude gora, sve ove posljedice izazivaju lančane reakcije i, nažalost, svi putevi vode u socijalno-ekonomski kolaps. Mislim da neću pogriješiti ako kažem da naše institucije i vlasti, računajući i nas u ovome domu, nismo uradili ništa ili smo uradili malo da amortiziramo ove negativne lančane reakcije ili da promijenimo smjer reakcije. Pregovori o stand-by aranžmanima sa MMF-om su slamka spasa od socijalno-ekonomskog kolapsa BiH, a način kako su vođeni ovi razgovori, dosadašnji pregovori sa MMF-om, i kako mi ozbiljno izvršavamo preuzete obaveze u najboljem slučaju mogu odložiti kolaps, ali ne i spriječiti ga. Pregovori sa MMF-om i postizanje sporazuma o kreditu svakako su potrebni kao finansijska injekcija bolesniku koji je blizu kome, ali su jednako tako potrebni da nas potaknu i 63 natjeraju na razmišljanje da je racionalizacija javne potrošnje prva i jedino učinkovita antirecesijska mjera koju mi sami možemo i osmisliti i realizirati. Ovo vrijeme pregovora sa MMF-om je svakom razumnom građaninu BiH otvorilo oči kako bi definitivno vidjeli da smo u BiH u poslijeratnom periodu donijeli nemali broj zakona koji su umjesto ekonomskom logikom i računicom vođeni logikom kupovanja povjerenja glasača na izborima, a u ovom momentu čaša se prelila, rekao bih, u najteže vrijeme kada kriza i recesija uzimaju svoj danak i sa greškama nam se valja suočiti i računi su konačno došli na naplatu. Plaćat će ih, nažalost, oni koji su najmanje za to krivi. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH je mali, i reći ću slobodno, i previše stidljiv korak u pravcu racionalizacije javne potrošnje što je imperativno nametnuto kao uslov zaključivanja Sporazuma sa MMF-om. Ja ću podržati i ovaj mali korak, ali moram reći da je privremeno zaustavljanje rasta plaća i neznatna racionalizacija naknada nedovoljno odricanje i nedovoljan doprinos državnih institucija u ovome momentu, suočavajući se sa teškim posljedicama krize i recesije. Moram otvoreno reći da je ono što se predlaže i makar, rekao bih, naznačava ovim prijedlogom zakona u ovome trenutku i pomalo licemjerno, ako znamo da smo nedavno plaće i naknade zaposlenih u institucijama BiH povećali za 40% do 110% i sada velikodušno ovim zakonom odričemo se daljeg povećanja plaća i simboličnog smanjenja naknada. Ovo je u najmanju ruku licemjerno i ironično. Plaće i naknade u institucijama BiH nisu jedini segmenti gdje se mogu programirati i ostvarivati uštede i racionalizacije u javnoj potrošnji, koje svakako nemaju alternativu u borbi protiv finansijske krize i recesije. Racionalizacije i uštede su moguće i u brojnim drugim segmentima, evo kolega Jovičić je to slikovito rekao gdje je sve moguće, i mislim da nalog za to ne moramo čekati od MMF-a, već to možemo dakle uraditi sami, a efekte onda usmjeriti u razne subvencije i poticaje proizvodnje i izvoza, platežno sposobne tražnje i drugih antikriznih mehanizama. Radi toga predlažem da se već danas, iako se radi o Prijedlogu zakona u prvom čitanju, da se već danas donese zaključak koji bi glasio: 'Obavezuje se Vijeće ministara BiH da u sklopu daljnjih pregovora o kreditnim aranžmanima s MMF-om i drugim međunarodnim finansijskim institucijama, u roku od 30 dana, donese program ušteda i racionalizacije u institucijama BiH u svrhu snažnijeg doprinosa i pravednije raspodjele tereta restrikcija u socijalnom sektoru, te održavanju i povećanju poticaja poljoprivredi, poduzetništvu i drugim sredstvima borbe protiv recesije.' Naravno, idealno bi bilo da se ovaj program uradi do rasprave o ovom zakonu u drugom čitanju. Hvala lijepo, ja ću distribuirati ovaj prijedlog zaključka.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite. 64
Zahvaljujem. Ja se nisam mislio javljati ispred Komisije, ali kad vidim evo diskusija kao da je druga faza, drugo čitanje, iznijet ću par stvar. Smatram da kvalifikacije 'neozbiljan zakon', 'licemjerno', da ne stoje i ne priliči to ovdje nama. Ipak, ovaj zakon je jako uozbiljen, radilo ga naše Vijeće ministara i Ministarstvo finansija u koordinaciji sa Fiskalnim savjetom, znamo šta je Fiskalni savjet. Ozbiljna država je preuzela obaveze, 40 miliona iz Sporazuma sa MMF-om, znači ovaj prijedlog zakona se u to uklapa. Da li je on dobar, nije dobar, imamo drugu fazu gdje se amandmanski može djelovati. Nisam ni ja za linearno. Ovaj parlament je donio skoro, mi smo ovdje izglasali da se za koeficijent preko 4 da se smanje sve one veće plate. I ja sam za to da oni koji imaju veće plate da se na njih teret, a ovi koji imaju niže da se to vodi računa. Ovaj zakon je, prije svega, štednja od 40 miliona, toliko je preuzelo Vijeće ministara na sebe. Mi smo na Komisiji pitali, gospodin Šakota je odgovorio da tih 40 miliona neće se potrošiti, neki rezervni fond, nego će se prenijeti u 2010. godinu u budžet i sasvim je to logično, normalno, i znači vrlo ozbiljno rađeno sa Fiskalnim savjetom. Smatram da ovo treba podržati, a u drugoj fazi da vodimo računa o socijalnim aspektima. Toliko hvala.
Zahvaljujem se. Sljedeći za diskusiju uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege poslanici, želim najprije da kažem da će dakle Klub poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu u prvom čitanju snažno podržati ovaj zakon i glasati „za“. BiH nema drugog načina već da pošalje jasno poruku danas kada Međunarodni monetarni fond donosi odluku o stand-by aranžmanu da moramo prihvatiti makar jedan od načina štednje, odnosno smanjenje javne potrošnje u institucijama BiH. Mi imamo različite stavove o ovome, ovo nije amandmanska faza, mi znamo vrlo tešku socijalnu situaciju najvećeg broja zaposlenih u institucijama BiH od 21.000. Moguće je amandmanski razmotriti neka od pitanja kako bi se to teško stanje onih koji imaju najniža primanja saniralo, ali ne možemo stajati nijemi pred ovom pričom da je ovaj zakon direktno proizašao iz pisma namjera Savjeta ministara BiH Međunarodnom monetarnom fondu i da je bio predmet prethodnih dogovora o ovom. Dakle, Komisija za finansije i budžet je jednoglasno ovo podržala, mi smo imali različit pristup i stav u ovom, ali ovdje se radi o najdirektnijoj podršci Savjetu ministara na pitanju smanjenja javne potrošnje u budžetu institucija BiH i prenošenju ove uštede u budžet institucija BiH za narednu godinu. Drugačiji način i naš odnos prema tome značilo je direktno nepovjerenje i Ministarstvu finansija i trezora, odnosno Savjetu ministara. 65 Drugo pitanje, institucije BiH u BiH su najmanje zahvaćene pitanjima smanjenja javne potrošnje. Šta onda treba da kažemo za budžete entiteta koji treba da se smanje u ukupnom iznosu oko 500 miliona i šta ćemo, kako će nas ljudi percipirati ukoliko budu rekli da mi nismo spremni ovog momenta da smanjimo potrošnju za 40 miliona koji je svega 9% u odnosu na ukupno smanjenje i također koji je beznačajan iznos u ovoj situaciji u odnosu na ukupan stand- by aranžman koji je oko 2 milijarde i 300 miliona KM. Hvala vam. Dakle, mi ćemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju i imaćemo vremena da u amandmanskoj fazi eventualno utičemo, ali treba jasno reći da nemoguće je uticati na drugi način koji bi značio redukovanje ovog planiranog smanjenja javne potrošnje u institucijama BiH. Hvala vam.
Velimir Jukić.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, pri završetku razgovora sa MMF-om o stand-by aranžmanu mislim da je i naša obveza kao Parlamentarne skupštine BiH, odnosno jednog njenog doma, da damo svoj doprinos i da podržimo jedan ovakav zakon. I ja mislim da je Vijeće ministara bilo i dovoljno odgovorno i socijalno osjetljivo, imajući na umu činjenicu da je najbolnije rezanje troškova na plaćama i da se, imajući to na umu, ovim zakonom predlaže da ovo rezanje bude minimalno i da bude ispoštivano ono što je razgovarano i pregovarano sa MMF-om. Dakle, ja dajem podršku ovakvom rješenju i isto tako očekujem od Vijeća ministara da preostale predviđene uštede od 40 miliona maraka budu na nekim drugim stavkama i da Vijeće ministara i o tome obavijesti Parlamentarnu skupštinu BiH, ovaj dom, kako ide realizacija ovih planiranih ušteda. Ovo je vrlo bitno i važno i ne bi nikako bilo dobro da u vrijeme, dan, dva, tri ili, ne znam ni ja, koliko će proći do službenog potpisivanja ovog stand-by aranžmana, da mi pokažemo drugačije osim da damo podršku ovakvom zakonu. I još jedan argument u prilog ovoj tvrdnji jeste dakle da se sa ovakvim rješenjem usuglasilo i Fiskalno vijeće, a ovo jeste problematika iz nadležnosti ovog tijela i mislim da ništa nam drugo ne preostaje nego ovo podržati i do kraja ove godine pratiti realizaciju ušteda. Ja sam uvjeren da je ovaj zakon dobra polazna osnova, ali kažem očekujem i da se na drugim područjima postignu značajne uštede, a prostor za uštede svi se slažemo, jer su o tome govorili malo i na jedan slikovit način itd., da ima prostora i očekujem da ćemo to do kraja godine i postići. Dakle, Klub HDZ-a BiH daje podršku ovakvom zakonu. Ukoliko bude potrebe, eventualno nešto popraviti u drugoj fazi, ali mislim da je ovo dosta dobar zakon. Zahvaljujem. 66
Remzija Kadrić. Pardon, replika, Remzija, Slavko Jovičić.
Izvini, Remzija, mi smo iz istog entiteta.
Znam, nema problema.
Da ja ne bih ostao neshvaćen, nisam ja rekao da ne podržavam, ali ja sam nezadovoljan što je ušteda 40 miliona na ovim stavkama. Ja tražim da bude ušteda 100 miliona na onim stavkama o kojima sam ja govorio. I naravno da ću dati podršku, zašto da, čak kad bih ja imao apsolutnu vlast da zbog mene propadne stand-by aranžman, taman posla, ne pada mi naum. Ali nisam zadovoljan načinom na koji se predlaže ušteda, koje su to stavke. Dobro, znam ja da amandmanima biće kao i na akcize, neće biti prihvaćeno, i opet ću ja biti na sebe sam ljut, narod će reći - bravo, Slavuj, što si podržavao, a ništa nisi uspio - i šta smo uradili. Ja sad upozoravam gdje možemo napraviti uštede i da gospodin Šakota to malo evidentira tamo gdje trebaju praviti uštede. A ima bezbroj drugih stvari prije Granične policije i konobara. Dakle, o tome, da ne bi nesporazum bio da sam ja protiv. Ne daj Bože da sam protiv zakona, ni protiv, ali sam za više uštede na drugim stavkama i na druge načine. Hvala.
Šakota je sve, Slavko, Šakota je sve zabilježio, vidio sam. Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ja ću kratko u sklopu ovih svih mjera štednje i Administrativna komisija će na sjednici koja je zakazana 16. ovog mjeseca isto raspravljati o ovim mogućim načinima mjere štednje, tako da ćemo raspravljati i o određenim inicijativama da se ukinu naknade za rad u redovnim komisijama, u ad hok komisijama, jer to su redovni poslovi, da se ukinu naknade za dnevnice za dolazak na sjednice Doma i komisija i druga pitanja. Dakle, sve u sklopu ovih mjera štednje, ja očekujem, dakle i Administrativna komisija će sigurno dati svoj doprinos da uradimo ono što treba da uradimo i dadnemo tako svi zajednički doprinos mjerama štednje u ovoj državi. Hvala.
Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. 67 Idemo na tačku 10. Ad. 10. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagači: Ekrem Ajanović, Remzija Kadrić i Adem Huskić (prvo čitanje) Ja sam nešto u uvodu kada smo raspravljali o dnevnom redu rekao. Dakle, predlagači su insistirali da se danas izjašnjava. Iako smo u međuvremenu, dakle istina nakon njihove intervencije, i dobili Mišljenje Ministarstva pravde, međutim predlagači su insistirali da se mi danas izjasnimo o ovom zakonu, i to će i danas biti, rasprava o zakonu je ranije zaključena. Dakle, idemo na tačku 11. Ad. 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH
nije uključen mikrofon 68
Dobro, ako bude i pitanja itd., dakle otvaram raspravu. Ja, nažalost, nemam prijavljenih za raspravu i zaključujem raspravu o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2008. godinu. Idemo na tačku 13. Ad. 13. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru u periodu od 1. 7. 2008. do 31. 12. 2008. Dakle, ovaj smo izvještaj dobili od Ministarstva vanjskih poslova 23. 6., a u skladu sa Zaključkom Predsjedništva BiH sa njihove 58. sjednice. Nadležna je bila Komisija za odbranu i sigurnost. Mišljenje smo dobili 6. jula i u Mišljenju Komisija predlaže da Dom odobri produženje nivoa učešća u operacijama podrške miru za 2009. godinu, utvrđenog odlukama oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Nadalje, kao što ste mogli vidjeti da Komisija predlaže da se usvoji Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika u operacijama podrške mira za period od 1. 7. do 31. 12. 2008. godine, uz izmjenu u dijelu ovog izvještaja pod brojm 10. zaključci, tako da se prijedlog učešća koji se odnosi na upućivanje policijskih službenika u mirovne misije UN-a u Liberiju, Sudan i Kipar uskladi sa već odobrenim nivoom učešća za tekuću 2009. godinu. Međutim, o ovoj tački 10. Izvještaja, Predsjedništvo predlaže Parlamentu da usvoji ove zaključke u cjelini, na što Komisija se nije u Mišljenju osvrnula, tako da očekujemo od izvjestioca Komisije da na neki način ovo objasni. Imamo li nekoga iz Komisije za odbranu i sigurnost ko je spreman pojasniti ovo o čemu sam ja govorio. Ako nema, imamo li koga za raspravu o ovoj tački dnevnog reda? Nemamo. Zaključujem raspravu o tački 13. Idemo na tačku 14. Ad. 14. Informacija o poplavama u Popovom polju, na rijeci Krupi i području Hutovog blata, s Mišljenjem Komisije za vanjsku trgovinu i carine
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Uvaženi dame i gospodo zastupnici, evo, kako nema ovdje predsjedatelja Komisije, mislim da je red reći nekoliko riječi, jer čitav ovaj hodogram koji smo napravili zaslužuje dakle da imamo jedan uvid u to šta se u stvari desilo i dokle smo mi došli. Od ove inicijative koju sam ja pokrenuo do danas prošlo je dosta vremena pa ja mislim da vrijeme nije uzalud potrošeno i mislim da je ova inicijativa dobila jednu značajnu podršku u ovom Zastupničkom domu, u mjerodavnom povjerenstvu pa, rekao bih, i od predstavnika svih parlamentarnih stranaka, kao i od subjekata koji su po svojoj vokaciji i nadležnostima odgovorni za upravljanje vodama, proizvodnju električne energije, pa i lokalnom zajednicom (tu prvenstveno mislim na općine Trebinje, Ravno i Čapljinu) i mislim da smo uspjeli pokazati da se od jednog pitanja koje je u stvari životno pitanje, nije nikakva politika, može, ako postoji dobra volja, doći do jednog kompromisnog prijedloga zaključaka kakav je ovaj koji bi trebao obvezivati, prije svega, Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, jer u ovom trenutku na razini BiH ne postoji tijelo koje bi se eksplicitno bavilo vodama i koje ima regulatorne mehanizme. Nažalost, po meni je to veliki deficit da se stvari poput takvih prirodnih kastastrofa mogu prevenirati i na neki način sprečavati da se ne bi ponavljale. I sva ova priča koju smo mi pričali o obilasku tog prostora, upoznavanju međusobnom i, rekao bih, približavanju, imat će smisla samo ako se dogodine ova stvar ne ponovi. U ovom prijedlogu zaključaka ne postoje jamstva koja to osiguravaju, ali evo ja kao predlagač inicijative vjerujem u dobroj mjeri da će ovi zaključci biti podloga, dakle, da prije naredne zime, prije sljedećih situacija, svi subjekti, a to su entitetska ministarstva, to su vodoprivredne agencije, to su elektroprivrede, to su općine, osiguraju takav protok informacija i tako preventivno djelovanje u koordinaciji sa Ministarstvom vanjske trgovine da se može na vrijeme djelovati, a ne kad se desi situacija kakva je bila prošle godine. I evo, ja sam spreman dakle podržati ovaj prijedlog zaključaka koji je Komisija predložila. Ako ima i nekih dodatnih, trebamo raspaviti, a ovdje je ključno da ovdje ne ostanemo, jer pazite, taj faluap, mi donosimo milion zaključaka, a poslije šta se zbiva. Mislim da je ovdje odgovorno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa pred ovim domom i da treba nas izvješćivati u kojoj mjeri svi ovi subjekti rade na realizaciji ovog, nadam se ovog okvira koji ćemo danas usvojiti. Hvala lijepa. 70
Evo, ja imam prijavljenog Slavka Jovičića, izgleda i kod njega poplava, pred njim flaša vode. Dobro, izvoli, Slavko, izvoli.
Pogledajte voda, odmah tri.
Odustaje, Slavko.
Ne odustajem, kakvi.
Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, mislio sam da se u Parlamentu formira komisija kad se ništa utvrditi neće, i to tako je do sada bilo. I, kad ste vi nama dali u zadatak ovoj komisiji, gdje sam ja sticajem okolnosti jer niko nije mogao biti predsjedavajući, mislio sam da nećemo napraviti ništa. Moram ovdje javno pred Parlamentom da kažem da zahvaljujem kolegi Martinu Ragužu što je bio vrlo konstruktivan sa svojom inicijativom i idejom i što smo na tom skupu u Opštini Ravno okupili sve ljude koji su bili pozvani da o ovoj problematici ili o ovoj nesreći koja se desila u Popovom polju koje danas, nažalost, sablasno izgleda, a moglo bi da hrani cijelu BiH, ali eto protiv Boga se nije moglo, jer su nas ubijedili ovi stručnjaci da se to jednom u 40 godina tako nešto dešavalo. I mi smo tragom inicijative otišli dole i, naravno, tu je veliki doprinos dao kolega Mehmedović, kolega Jerko Ivanković, tu je bio i delegat Šaraba jer je kao domaćin dole, naravno, i veliki doprinos dao gospodin Raguž. I ja mislim da su ovi zaključci koje ste dobili vrlo korektni da u koordinaciji koju treba da vodi Ministarstvo za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose sa svim drugim faktorima koji su bitni u ovoj državi da možemo ublažiti eventualne ovakve nesreće i nedaće koje su pogodile Popovo polje i ljude dole koji žive od toga uništili ali, eto kažem, protiv Boga se nije moglo, ali može se sa ljudima da se to ublaži i svede na najmanju mjeru. Šta je ovdje trebalo? Trebala je koordinacija između dvije centrale ili tri hidrocentrale ili čak i druge dvije države, Hrvatske i Crne Gore, jer taj cijeli sistem je pravljen za onu bivšu Jugoslaviju, sad je to rasparčano u tri države, ali ne smijemo dozvoliti da jedna država, druga ili treća zbog nemarnosti jedne snosi posljedice ovakvih nedaća i vremenskih nepogoda koje su se desile. Ja moram iskreno da kažem da se ponosim što je ova komisija, iako sam se čudio da smo mi baš dobili zadatak, uradila korektan posao, donijela zaključke koje je moguće realizovati, a ne ono kao što smo nekad radili, samo je važno da nešto zaključimo, a to niko neće sprovesti niti ćemo kasnije voditi računa, i tačno smo naglasili mjere, rokove, institucije i sve one koje treba uključiti da se ovo preduprijedi. Nesreća je bilo što se to desilo u Popovom polju, ovakvi zaključci ne trebaju za Pale, jer gore nema poplava. Ali ne daj Bože da se to bilo gdje desi, zato je ovo dobar primjer za sve druge, ne daj Bože, ponavljam stalno, eventualne nepogode, nesreće. 71 A sad ide ova sezona ljetna pa za očekivati je požare, slični poplavama, koje će nanijeti ogromnu štetu ovoj zemlji. I ovo je najbolji bio način. Kako sam bio na početku skeptičan da će Komisija išta utvrditi, evo sad izražavam svoje zadovoljstvo što je zaista Komisija učinila ono što je mogla, na ponos, gospodine predsjedavajući, na prijedlog vas iz Kolegija, i Vama što ste nam dali zadatak i ja očekujem da Vi izrazite i nama zahvalnost jer smo mi ovo korektno uradili, ali s jednom primjedbom: da nas više ne zadužujete u ovakvim poslovima, jer ovo je zaista bilo naporno. Trebalo je dole ljudima objasniti sve kako ćemo preduprijediti, ali im niko neće nadoknaditi štetu, jer nije moguće, a ljudi moraju od nečega da žive, to je suština. Jer, od Popovog polja, ponavljam, mnogi mogu da žive, a ne samo ti ljudi koji su direktno usmjereni i nemaju drugo šta raditi nego baviti se poljoprivredom, zemljoradnjom, eventualno, stočarstvom. Zato vam hvala, u ime Komisije, što ste nam ukazali to povjerenje i mislim da smo na pravi način ovo uradili. Hvala lijepo.
Hvala i tebi, Slavko, i članovima Komisije. I, jedna intervencija, odnosno ispravka, nisi ti slučajno izabran i sticajem okolnosti, nego ciljano, znajući da ćeš ti to korektno; ne, ne, nisi ti slučajno izabran. Molim vas, gospodin Šaraba cijeli dan ovdje čeka, on ima poseban interes za ovu tačku dnevnog reda i ja sam dogovorio da ću omogućiti mu da se obrati. Izvolite, gospodine Šaraba. Nadam se da mi nećete zamjeriti.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovani poslanici, dakle, zahvaljujem se na mogućnosti koju sam dobio da se obratim Predstavničkom domu i da kažem da je u pitanju jedan veoma kvalitetan materijal koji je Komisija uradila. Materijal koji će omogućiti da se u narednom periodu saradnja koja postoji između elektroprivrednih preduzeća na ovome području, dakle između hidroelektrana na Trebišnjici i Hidroelektrane Čapljina, pojača i unaprijedi i da se ona dešavanja koja su bila do sada, a to su dakle ove poplave koje su inicirale formiranje ove komisije, svedu na daleko manju mjeru ili potpuno eliminišu. Dakle, zaključci treba da omoguće da elektroprivredni objekti, odnosno ova elektroprivredna preduzeća, uspostave i unaprijede postojeću saradnju koja postoji i u ovome trenutku, ali će se kroz ove zaključke ona daleko pojačati i omogućiti da se štete koje su se pojavile u ovoj prošloj godini svedu na minimalnu mjeru ili eliminišu. Ja sam razgovarao sa ljudima u energetskom sektoru u Trebinjui i oni su potpuno saglasni sa ovim zaključcima, s tim što smatraju da zaključak broj 1. u dijelu koji se tiče roka od 90 dana treba izmijeniti, jer se odnosi na nabavku opreme. Dakle, elektroprivredna preduzeća i hidroelektrane na Trebišnjici se ovim zaključkom obavezuju da izvrše nabavku opreme koja će vršiti mjerenje protoka vode. S obzirom da je za nabavku te opreme potreban duži vremenski 72 period, ljudi u energetskom sektoru smatraju da je realan rok do kraja godine, kada treba izvršiti nabavku ove opreme koja će se postaviti, montirati, mjeriti protok vode i vršiti razmjenu informacija na osnovu izvršenih mjerenja koja će se uraditi sa tom opremom. Zato je njihov prijedlog, koji ja vama ovdje prenosim, da ovaj rok od 90 dana u zaključku broj 1. se zamijeni sa rokom do kraja godine i da ljudi u tom vremenu izvrše nabavku opreme, montiraju je i, naravno, izvrše odgovarajuće obuke i počnu vršiti mjerenje onih informacija koje će dostavljati svim energetskim objektima koji budu zainteresovani za to i, naravno, koji to budu tražili. Dakle, prijedlog je da se zaključak broj 1. promijeni u ovome dijelu i da se veže za rok koji će biti do kraja godine, a koji je vezan sa nabavkama, jer se u tom periodu treba izvršiti nabavka ove opreme koja je jako značajna i bitna i omogučiće realizaciju ovoga zaključka 1. koji je u svakom slučaju najznačajniji od svih ovih zaključaka. Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Ja sam zabilježio, gospodine Šaraba, ovo šta Vi predlažete, samo ne znam da li predsjednik Komisije daje saglasnost i odobrenje za ovo. Izvolite, gospodine Jovičiću, replika.
Nikada sebi nisam uzimao za pravo da ja odlučujem o nečemu sam, ali evo, izvršio sam konsultacije sa kolegama koji su ovdje blizu. Dakle, ako to nije moguće, maloprije sam govorio šta je moguće, da urade za 90 dana, mogu, ja ne znam, takav zaključak donijeti; zato je ovaj racionalan prijedlog koji možemo prihvatiti do nove godine, da kupe tu opremu i da to montiraju i da to urade. Ja mogu reći za pet dana, ali ako neće do nove godine moći kupiti, šta ću ja zaključkom postići. Hajmo ono što je moguće sprovesti. Dakle, u ime Komisije i kolega koje sam odmah konsultovao, može se ovo prihvatiti.
Hvala. Idemo dalje, tačka 15., nemam više prijavljenih. Tačka 15. Ad. 15. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz srpskog naroda (Rang-lista kandidata Regulatorne agencije za komunikacije) Procedura za izbor novog člana sprovedena je u skladu sa Zakonom o Javnom RTV servisu BiH i novi član iz reda srpskog naroda se bira na period od četiri godine. Rang-listu ste 73 dobili. Dakle, na Rang-listi su Aleksandar Bogdanić, Zoran Popović, Dijana Račić i Nikola Vukolić. Dobili ste Mišljenje nadležne komisije koja je u cjelini podržala Rang-listu. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 15. Prelazimo na tačku 16. Ad. 16. Imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Stalnu delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnu skupštinu Mediterana
Ja se izvinjavam, intervencija. Ja ne znam je li Stručna služba podijelila moj zaključak koji je vezan odmah poslije izglasavanja ove tačke? Šta je bilo sa ovim zaključkom?
Slavko, sad je samo ovaj zahtjev, pa kada bude rasprava, to ćemo uzeti u obzir.
Ma na vrijeme bio, kada je bila druga tačka ...
Pa jeste, ali je sada samo procedura. Slavko, samo je procedura. Dobro, idemo na tačku 4. Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije (drugo čitanje). Imamo dakle Amandman Mirjane Malić. Izjašnjavamo se prvo o ovom amandmanu. Pripremite se za glasanje o Amandmanu. Glasajte sad! 34 „za“ (25 Federacija, devet RS). Dakle, Amandman je dobio i opštu i entitetsku većinu, te je usvojen. Sada prelazimo na glasanje o samom zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 35 „za“ (25 Federacija, 10 RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o zabrani diskriminacije, uključujući i Amandman. Azra, izvoli, ja se izvinjavam.
Prvo, predsjedavajući, ja se izvinjavam i vama članovima Kolegija i kolegicama i kolegama poslanicima zbog toga što nisam na vrijeme, tokom rasprave, reagovala, ali moja primjedba je više tehničke prirode. 76 Naime, u Zapisniku Komisije je konstatovano da je usvojen ovaj amandman u kome postoji jedna konstrukcija koja predstavlja pa, evo ne znam, mislim da bi išla, ma da kažemo malo i na sramotu ovog parlamenta. Naime, riječ je o sljedećem. Zakon ne prejudicira odredbe i uslove koji su utvrđeni u međunarodnim ugovorima i sporazumima sa religijskim konfesijama i onda tekst ide dalje. Religijske konfesije, mislim da bi ovdje bolja konstrukcija bila: religijske institucije. Dakle, radi se o tehničkoj grešci, ja je tako tretiram. Pa evo, upućujem Kolegiju da možda pripremi, prije Doma naroda, neku korekciju ove ili slične vrste koja bi bila adekvatniji izraz za ono što je duh samog amanadmana. Evo, ako ste saglasni, možemo odmah glasati o ovoj izmjeni. Umjesto religijske konfesije da glasamo.
Pa dobro, možemo mi prihvatamo u Kolegiju kao tehnički popravak, dakle ovaj pojam religijske konfesije, da vidimo je li.
nije uključen mikrofon
Ja, Slavko, baš nisam vješt tu ali religijske institucije ili tako nešto. Dakle, moglo bi se razmišljati o religijskim institucijama. Konsultirat ćemo predlagača da vidimo šta je mislio i lektora. Evo, molim vas da znate, ja ću vas izvijestiti šta smo uradili. Hvala lijepo, ali u svakom slučaju, ovaj zakon je usvojen. Idemo na tačku 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 36 glasova „za“ (27 Federacija, devet RS). Zakon je dobio i opštu i entitetsku većinu i konstatiram da je usvojen Zakon o osiguranju depozita u bankama, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama. Idemo na tačku 6. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u BiH (prvo čitanje). Čuli ste raspravu. Dakle, glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 25 glasova „za „ (18 Federacija, sedam RS). Konstatiram da je ovaj zakon dobio i opštu i entitetsku većinu, te je usvojen u prvom čitanju. 77 Idemo na tačku 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj himni BiH (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 29 glasova „za“ (27 Federacija, dva RS). Naknadno usaglašavanje u roku od tri dana. Idemo dalje. Tačka 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu BiH (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 29 glasova „za“ (20 Federacija, devet RS). Konstatiram da je ovaj zakon dobio i opštu i entitetsku većinu, te je usvojen u prvom čitanju. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta je, listing, je li? Idemo na tačku 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 33 „za“ (24 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo usvojili u prvom čitanju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Ovdje imamo Prijedlog zaključka kojeg je predložio poslanik Rifat Dolić: 'Obavezuje se Vijeće ministara da u sklopu daljih pregovora o kreditnim aranžmanima sa MMF-om i drugim međunarodnim finansijskim institucijama, u roku od 30 dana, donese program ušteda i racionalizacije javne potrošnje u institucijama BiH, u svrhu većeg doprinosa ukupnoj racionalizaciji javne potrošnje, pravednijoj raspodjeli tereta restrikcija u socijalnom sektoru, te održavanja i povećanja nivoa poticaja poljoprivredi, poduzetništvu i drugim instrumentima borbe protiv krize i recesije u BiH.' Ovaj bi zaključak bio dobar za ovu raspravu o inicijativi Slavke Jovičića, ali evo da se o njemu izjasnimo. Glasajte sad! 31 „za“ (26 Federacija, pet RS). 78 Dakle, Prijedlog zaključka je dobio i opštu i entitetsku većinu, te je usvojen. Idemo, tačka 10. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagači: Ekrem Ajanović, Remzija Kadrić i Adem Huskić (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 23 „za“ (21 Federacija, dva RS). Nema entitetske većine, naknadno usaglašavanje. Remzija, mora se nešto i odbiti. Nismo još usaglašavali, nismo još. Idemo mi dalje, tačka 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH. Glasamo o Izvještaju, sjećate se da sam rekao da su stvari usaglašene. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 35 „za“ (26 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo usvojili Izvještaj o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji. Idemo na tačku 12. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2008. godinu. U skladu sa članom 20. Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, Izvještaj se prima k znanju. Pripremite se za izjašnjavanju o primanju k znanju. Glasajte sad! 30 glasova „za“ (22 Federacija, osam RS). Imamo i opštu i entitetsku većinu, te smo primili k znanju Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Tačka 13. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period od 1. 7. 2008. do 31. 12. 2008. Dakle, glasamo o Izvještaju, sa Mišljenjem Komisije koja predlaže izmjene u vezi sa nivoom učešća u Liberiji, Sudanu i Kipru. Znači, da se uskladi sa već odobrenim niovoom učešća za tekuću 2009. godinu, te glasamo u paketu i odlučujemo ovo što sam pročitao. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 34 „za“ (24 Federacija, 10 RS). Konstatiram da je Izvještaj dobio i opštu i entitetsku većinu, te je usvojen. Idemo na tačku 14. Informacija o poplavama u Popovom polju, na rijeci Krupi i području Hutovog blata, s Mišljenjem Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Informacija Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa se prima k znanju. Glasanje o primanju 79 Informacije k znanju i o Mišljenju Komisije, sa zaključnim mišiljenjem, uz izmjenu roka u zaključku broj 1., umjesto 90 dana da stoji do kraja 2009. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 36 glasova „za“ (26 Federacija, 10 RS), bez glasova „protiv“, bez „suzdržanih“. Dakle, primili smo k znanju Informaciju, Mišljenje Komisije, zaključke u Mišljenju i ovu izmjenu roka izvršenja. Idemo na tačku 15. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz srpskog naroda (Rang-lista kandidata Regulatorne agencije za komunikacije). Glasamo o imenovanju. Dakle, idemo redom. Prvo glasamo o kandidatu pod broj 1. Aleksandar Bogdanić. Ako dobije većinu, dalje se ne glasa; ako ne dobije, onda idemo redom. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Glasamo o prvom na Rang-listi. 27 glasova „za“ (22 Federacija, pet RS). Ja konstatiram da je gospodin Bogdanić izabran. Idemo dalje. U čemu je problem, Slavko? Dobro, idemo dalje. Tačka 16. Imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Stalnu delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnu skupštinu Mediterana. Nemoj da se ovdje zabuniš. Pripremite se za glasanje. Predloženi su Novaković i Alajbegović. Glasajte sad! 30 glasova „za“ (21 Federacija, devet RS). Konstatiram da je Predstavnički dom izabrao u Stalnu delegaciju u Parlamentarnu skupštinu Mediterana svoja dva člana, što je dio ove delegacije. Idemo na tačku 17. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Denisa Bećirovića da se u dnevni red sjednice Doma uvrsti tačka: 'Razmatranje zaključaka o štetnosti antidejtonskog i jednostranog djelovanja predsjednika Republike Srbije Borisa Tadića u državi BiH'. Glasamo u drugom krugu. Molim vas da se pripremite, nismo postigli saglasnost. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 23 „za“ (22 Federacija, jedan RS). Nemamo trećinu glasova „protiv“ ni iz jednog entiteta. Konstatiram da je usvojen prijedlog Denisa Bećirovića za uvrštavanje u dnevni red sjednice. Idemo na tačku 18. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Remzije Kadrića i Adema Huskića za raspravu na sjednici Doma o temi: 'Dostignuti nivo provođenja Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH'. Također inicijativa. 80
Poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija? Ja ne znam, Milorade, da je baš imamo prilikom glasanja, ali evo izvoli.
Ja sam htio samo da kažem da je ovo jedan od rijetkih slučajeva kada smo izglasali da to bude tačka dnevnog reda i ja predlažem da se o ovome sada otvori rasprava. Imali smo materijale i da tu tačku dnevnog reda završimo. Nema potrebe da je ostavljamo za dnevni red iduće sjednice, jer je to tako napravljeno. Mislim da je poslovnički uredu da se sad otvori rasprava slično kao kad se usvoji po 127. Poslovniku i kada glasamo u drugom krugu: otvori se rasprava, raspravljamo o zakonu i glasamo o zakonu. Mislim da bi sad trebalo da otvorimo raspravu. Ništa drugo.
Ma nije riječ ovdje o zakonu. Ovdje je riječ ... ja ne znam na koji način bi se i vodila rasprava sad i koji materijali.
Imamo sad vremena dovoljno, 5 sati.
Što se mene tiče,
Htjeli ste o tome da raspravljamo, mi smo spremni.
Molim vas da ja završim posao oko glasanja po ovom dnevnom redu, pa ćemo se onda dogovoriti.
nije uključen mikrofon
Ma ja ću sjediti, Drago, ovdje do 12, nije nikakav problem, da završim posao oko glasanja i sjedit ćemo pa ćemo se dogovoriti da odmah zakažemo sljedeću sjednicu, danas, večeras. 81
nije uključen mikrofon
Pa evo, razgovarat ćemo, nastavit ćemo. O svemu što se izjasnimo da raspravljamo, raspravljat ćemo.
nije uključen mikrofon
Molim vas, kakvo je rapoloženje, jeste li spremni da ostanemo nakon glasanja da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda?
nije uključen mikrofon
Pa govorimo, molim te, Drago, pa dozvoli mi da završim ovu sjednicu. Dakle, ova inicijativa se nije ticala ove sjednice. Vodila se procedura i ona je okončana na ovoj sjednici i ja ne vidim nikakav problem.
Čovjek je tražio i na prethodnoj da se ...
Pa jeste, ali smo mi provodili proceduru, nije dobio podršku na prethodnoj.
A dobio je sad.
Pa sada je dobio kako je dobio, pa dozvolite mi da završim sjednicu ovu. Vidite, sad ste mi napravili usred glasanja raspravu. Izvoli, Azra.
Predsjedavajući, mi smo ... [[zajednička diskusija]] 82
Molim vas da završimo glasanje o svim tačkama dnevnog reda. Molim te sjedi, Azra. Molim vas, idemo na tačku 18. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Remzije Kadrića i Adema Huskića za raspravu na sjednici Doma o temi: 'Dostignuti nivo provođenja Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH'. Glasamo u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 29 „za“ (27 Federacija, dva RS). Nema trećine glasova „protiv“ iz bilo kojeg entiteta, prihvaćena je ova inicijativa za uvrštavanje u dnevni red. I imamo tačku 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju, dakle, prema onome pregledu kojeg smo imali u dnenvom redu. E sad da se dogovorimo hoćemo li glasati jedan po jedan ili ćemo u paketu? [[zajednička diskusija]] Šta jedan po jedan, bolan, Mehmede? Molim vas da se Dom izjasni glasamo li u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 37 glasova „za“ (27 Federacija, 10 RS). Dakle, imamo i opštu i entitetsku većinu i odlučili smo da se izjasnimo o davanju saglasnosti za ratifikaciju u paketu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 37 „za“ (Fedeacija 27, RS 10). Dakle, dali smo saglasnost za ratifikaciju po tački 19. od a) do p). E, molim vas, dakle imamo prijedlog da danas raspravimo, a da li to vrijedi i za ovu drugu tačku Remzije Kadrića.
Ovo je inicijativa, razlika je. 83
Dobro, razlika je, dakle predlaže se da se odmah raspravi o tački dnevnog reda ... koju je predložio gospodin Denis Bećirović. Evo, ja vas pitam. E sad izvolite, sad izvolite, sad može sve. Izvoli, Azra.
Predsjedavajući, mi smo danas ... nakon tri sata rasprave usvojili dnevni red. I radili smo po tom dnevnom redu. Tačka dnevnog reda je formulisana ovako kao što stoji ovdje. Mi dakle možemo danas nakon ove sjednice samo otvoriti novu sjednicu. Mi ne možemo u okviru ovog dnevnog reda sada promijeniti dnevni red pa otvoriti raspravu itd. Ja molim da o tome vodimo računa.
Dakle, i to je model, ako se dogovorimo, i to je model, ako se dogovorimo da nasatavimo 58. sjednicu s tom tačkom dnevnog reda. Nije nikakav problem. Ja nemam ništa protiv. Drago Kalabić.
Ja se ne slažem sa takvim tumačenjem, gospodine predsjedavajući. Maloprije je to neko rekao kakav je preduslov kada mi govorimo o procedurama. Potpuno je ista situacija, ako izglasamo 127., idemo raditi. Ne možemo reći da to ostaje dalje. Ovdje je bio preduslov, vi ste imali vremena da se i ranije usaglašavate. Mogli ste jutros da nas obavijestite da o tome glasamo i da imamo pred sobom to. Ovo je samo preduslov bio za raspravu. Taj preduslov smo otklonili, stavljeno na dnevni red i ništa drugo. Ovdje ne piše da kada se ovo obavi da će to biti na narednoj, a kod drugih to piše. Imate tačke dnevnog reda gdje smo precizni, jasni. Mi smo taj preduslov otklonili sada da možemo voditi raspravu.
Drago, mi smo za današnju sjednicu podnijeli izvještaj, naš izvještaj o usaglašavanju.
A da li ste time završili raspravu o ovoj tačci? Niste, vi ste samo izvještaj.
Dom je odlučio da se ta tačka
otvori, evo otvaramo je.
Pa ne otvara se danas. Izvoli, Jozo. 84
Pa molim vas!
Ja nemam ništa protiv što se mene tiče.
Mi smo do sada uvijek tako radili. Ako nema spremnosti da se ona otvori, to treba da se kaže.
Što se mene tiče, ja sam za.
Mi smo izglasali, molim vas, da možemo sada raditi, imamo saglasnost.
Što se mene tiče, apsolutno nemam ništa protiv. Evo da čujemo i druge. Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući, moje lično mišljenje jeste da su se stvorili uslovi da mi raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda, izuzev ako predlagač nije, kako da kažem, sazrio od prošlog puta do danas pa da povuče.
nije uključen mikrofon
Gospodine Bešlagiću, ja bih Vas molio da me pažljivo saslušate. Ne kažem bez razloga ovo. Ja lično bih volio da otvorimo još jednu apsurdnu raspravu u ovom domu. Naglašavam: da otvorimo još jednu apsurdnu raspravu u ovom domu. Da je ona apsurdna govori i činjenica da su mi mnoge kolege, hajde, nisu mnoge, ali skoro na prste jedne ruke, Bošnjaci, rekli da smatraju, i prošli put su smatrali, da je ovo apsurdno ali, s obzirom na odjek u javnosti, oni će je morati podržati. Da je ovo tačno, molim vas, dozvolite, mnogi ovdje se zaklinju, a i piše u Dejtonskom mirovnom sporazumu da je visoki predstavnik konačni autoritet tumačenja Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ja hoću da vas podsjetim na izjavu aktuelnog visokog predstavnika, molim vas dozvolite, vrlo je ozbiljno, ja hoću da vam dam osnove da odustanete od apsurdne rasprave. I umjesto da mi se zahvalite, vi mi ne dozvoljavate da završim misao. Ja ću vam citirati visokog predstavnika: 'Izjave predsjednika Srbije Borisa Tadića o BiH su sa umjerenim stavom i optimistički intonirane.' Dakle, evo vrhovnog tumača. Je li dejtonski ili 85 nije dejtonski, o čemu ćemo mi onda raspravljati? Ako vam ovo nije dovoljno, gospodo, ja imam argumenata za ovu apsurdnu politikantsku priču, priču u kojoj političari zavađaju ovaj narod. A da je to tako, uzmite samo Dnevni avaz: isti dan dva komentara novinara koji su profesionalni a pogledajte paralelno s tim šta političari govore. Dakle, ja sam vam pomogao da odustanete od jedne apsurdne rasprave koja će nas odvući i o kojoj ćemo bogami podugo diskutovati, i bolje bi bilo da je danas završimo, pa makar ostali i do 8 sati, nego da pokvarimo sljedeću sjednicu kad će to biti na početku a ja znam da mnogi ovdje i očekuju to, jer tu su mediji, oni hoće da se dodvore onima koji će glasati za njih, a kakve će to posledice imati među onima koji glasaju za sve nas, o tome niko ne vodi računa niti se pita.
Replika, Denis Bećirović.
Pa, ja bih zamolio kolegu Dokića da se pokuša ne služiti ovako providnim floskulama i da pokuša biti malo principijelan i vjerodostojan, a vjerodostojan danas nije u ovom parlamentu jer je u toku ovog dana prije ove tačke dnevnog reda odbio da ova država ima tekst himne nakon 15 godina od Dejtonskog mirovnog sporazuma. I Vi sada pričate neku priču o vjerodostojnosti i o nečemu.
nije uključen mikrofon
Itekakve veze to ima sa svim ovim o čemu mi razgovaramo. A što se tiče o tome da li je ova ideja sazrela ili nije, gospodine Dokiću, poštujte ovaj parlament, on je glasao tako kako je glasao i složio se da ovo treba da bude tačka dnevnog reda. Nemojte se pozivati, a da pri tome ne možete reći ime i prezime nekih ljude, jer znamo o čemu se radi i o kakvoj politici se radi. Prema tome, moj je prijedlog, s obzirom da sam kao predlagač predlagao, i to ovdje stoji, da ovo bude tačka 56. sjednice. Nije uvršteno na 56. sjednicu. Ovdje ne piše da to mora biti tačka 57. sjednice. Gospodin Belkić i svi smo danas, je li, stavili ste na dnevni red tačku dnevnog reda, danas smo se samo izjašnjavali o tome hoće li to biti u dnevnom redu ili neće. Kad će biti, to će ovaj dom odlučiti opet na kraju glasanja. Što se mene tiče, ja sam spreman, imam ovdje materijal da i sada otvorimo tu raspravu, mada sam skloniji da o ovako važnoj temi otvorimo priču na narednoj sjednici, nego sada. Ali sam, ponavljam, spreman da raspravljam i sada, i to vrlo argumentovano i odgovorno.
Pa evo, ide, ide svojim tokom. Slavko Jovičić. 86
Poštovani predsjedavajući, meni je zaista žao što Vi prošli put niste prihvatili moj prijedlog da ovaj parlament izglasa i poništi posjetu gospodina Tadića Banja Luci. Šta ćemo mi, ljudi, uraditi? Čovjek je bio, otišao, zaboravilo se više to da je nanio štetu!
Nisi napisao.
Evo, da je nanio štetu BiH, i ja bih ga kritikovao. Pa molim vas lijepo, mi bezbroj imamo posjeta. Evo, došao Stipe Mesić u Tuzlu, ja pozdravio, šta mi smeta što je došao. I nisam uopšte pominjao što je bio, nego pročitao u novinama da vidim samo je li išta rekao protiv Srba. Sreća nije. Dobro je, hvala na posjeti. Sanader bezbroj puta bio u Mostaru, šta mi smeta što dolazi čovjek. Pa i ovaj Tadić došao veseli i rekao 'Dajem podršku punom integritetu BiH.' Pa šta je trebao da kaže još? Šta je uradio, koju štetu? I predlagao sam hajmo ga pozvati u Parlament da dođe ovdje da se obrati nama. Doći će čovjek, ali neće niko odavde iz Sarajeva da ide u Beograd. I to treba tamo ... posjetu, pa napraviti ove komšijske, prijateljske i dobre veze. Šta ćemo se više sukobljavati. Evo, šta god mi danas izglasali, evo da izglasamo da Tadića osudimo, kad bi mi imali taj mandat da ga smijenimo, šta ćemo dobiti. Samo komplikujemo sami sebi situaciju. Ja vam govorim iskreno da je rekao nešto protiv BiH, i ja bih se zalagao, ljudi, rekao bih ovo je moja država. Afirmiši RS, ali nemoj, bogati, dirati BiH. Ali nije ni jedno ni drugo radio. Rekao je dajem podršku, ima tamo stenogram šta je čovjek rekao, mediji objavili, ništa ružno nije rekao. E to što se nije možda javio nekom ministarstvu inostranih poslova, to su neke druge procedure. Sad treba vidjeti kako je to funkcionisalo. Ali stvarno komplikujemo, ljudi, situaciju, dok danas možda 500, 1.000, 5.000 ljudi štrajkuje negdje. Uhvatićemo se priče od koje ništa dobiti na kraju nećemo. Evo, poništavamo posjetu Tadića Banja Luci. Šta ćemo dobiti? Možemo li to uraditi? Ne možemo. Hajmo, ljudi, nešto korisno raditi više za ovaj narod. Šta se hvatamo ovih tema, nije važno hoćemo li danas raspravljati ili na idućoj sjednici. Ovo je beskorisna tema.
nije uključen mikrofon
Izvoli.
Gospodine predsjedavajući, ovaj parlament može zapravo odlučiti da nastavi novu sjednicu, da raspravlja o čemu hoćete, ali i to mora biti procedura odluke. Na isti način na koji se traži sad da se otvori rasprava o inicijativi kolege Bećirovića, isto bismo mogli sad, mogao bih ja postaviti pitanje, hoću raspravu da se nastavi na temu inicijative kolege Kadrića i Huskića, jer smo po istoj proceduri utvrdili uvrštavanje. ___________(?) 87 [[nije uključen mikrofon]] Pa hajmo onda kazati hoćemo li nastaviti rad do 10 sati i raspraviti i možda još neki novi dnevni red utvrditi. Dakle, poslovnička intervencija se odnosi na ovo, gospodine predsjedavajući, da nema polemike i replika na ovo, nego da se orijentiramo hoćemo li dalje raditi ili nećemo. I procedura za dalji rad se zna. Ovaj dom donosi odluku šta će, prije svega, hoće li dalje raditi i šta će u daljem radu uvrstiti u dnevni red. Hvala.
Još jedna poslovnička intervencija, Živković.
Poslovnička intervencija je u smislu da je razlika između 17. i 18. tačke u velikom dijelu, da prošli put za inicijativu koju je gospodin Kadrić tražio nije bilo materijala nikakvog. Mi smo danas tu inicijatvu, ona je prošla, usvojili da taj materijal Kolegij pokuša nabaviti i da nekad u nekom doglednom vremenu je stavi na dnevni red. To je razlika od tačke koju je gospodin Bećirović predložio gdje je rečeno da materijal ima i da trebamo o tome raspravljati. Evo, sad materijal ima, došao na red da se rspravlja. U čemu je problem? Problem je onaj koji SDP ima, a to je da može samo da priča od 10 do 11 ovoga dana, a za sve ostale dane više mu ovaj parlament ne služi ni za šta.
Idemo dalje. Branko Dokić, replika.
Pa, gospodine predsjedavajući, ja sam tražio i ranije repliku ali nisam insistirao, htio sam kolegi Bećiroviću da odgovorim na nekoliko, zaista,
Sve ima. Jozo, sve ima, samo strpljenja. Samo izvolite.
... paušalnih i neprincipijelnih ocjena koje nemaju veze sa tačkom dnevnog reda koja je sad aktuelna. Ja nisam rekao da o ovome ne treba raspravljati. Spreman sam odmah raspravljati, ali sam samo apelovao na razum, da se danas oslobodi nerazumne rasprave koja će imati mnogo više negativnih poruka gledajući građanstvo BiH u cjelini, nego što će biti bilo kakve koristi, neće biti nikakve, a biće velike štete. No, ako tačka ostaje, ima uslova da danas otvorimo raspravu i onda ćemo diskutovati, a materijale za to imamo. Kolega Živković je potpuno u pravu kada je napravio razliku između ove dvije tačke. Ova druga tačka, evo koju sam ja podržao i mislim da je to izvrsna inicijativa, ovaj parlament 88 zaista treba da se bavi pitanjem, evo, u kojoj mjeri je sproveden Dejtonski mirovni sporazum. Jedni pričaju ovako, drugi pričaju ovako. I to je stvar koja može da ima dugoročno pozitivne efekte na političku situaciju u BiH. U krajnjem slučaju, evo da ja sad budem na Bećirovićevoj strani, efekat rasprave Tadićeve posjete od prije 15 dana – za 15 dana, smiješno, smiješno je pričati tada. Svako već danas je zaboravio, a za 15 dana pogotovo će zaboraviti. Dajte, evo mi smo koji smo se protivili tome, protivili smo se ne zato što tu ima argumenata, već zato što je to čisto politizovanje, unošenje razdora, nepovjerenja, netrpeljivosti među građane, zato smo bili protiv. Ali kad je već došlo dotle, evo spremni smo da raspravljamo. Možda da 10-15 minuta napravimo pauzu, da se i predlagač pripremi ako se nije pripremio, da da uvodno izlaganje, i mi ćemo se dogovoriti da ne trošimo puno vremena, pa ćemo završiti ovu sjednicu i izvući te krucijalne zaključke koji će biti vrlo važni za naše glasače.
Evo vodimo raspravu. Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, ja mislim da smo se mi izjasnili zapravo o onome što se nisu mogli dogovoriti članovi Kolegija. I na osnovu toga mi smo ovu tačku dnevnog reda danas apsolvirali i ostavili je da je stavimo u dnevni red neke naredne sjednice. I, po mom sudu, ovo ... današnje zasjedanje Predstavničkog doma je završeno i ostaje da u nekom drugom terminu vodimo raspravu oko ovoga. A što se tiče diskutanata da li će to izazvati pozitivne ili negativne posljedice, to niko ne može predvidjeti, jer ne zna se kakav će biti rezultat, na kraju krajeva. Jer, gospodine profesore, ako bude rezultat da nije bilo štetnog djelovanja, onda znači može od nekih ljudi koji danas smatraju da će biti štetnih posljedica da ispadne da je bilo pozitivno što se napravila ova diskusija, a može biti i drugačije. To je istina. Međutim, ako je tačno da je već 10 Bošnjaka reklo da, pet zapravo Bošnjaka da je reklo da nema nekih štetnih posljedica i oni sami ne odlučuju, znači ako odluči još pet Hrvata i Srbi, to ispade da i bez ostalih Bošnjaka može se dobiti, jer imat će se entitetska većina. I ja zato smatram da smo završili ovu sjednicu i predlažem da prekinemo a da ovo uvrstimo u sljedeći dnevni red koji dolazi, zapravo da radimo po onome kako je Poslovnikom predviđeno. Ovdje je jasan naslov dnevnog reda, izjašnjavanje o, zapravo o pokušaju saglasnosti, odnosno dogovora Kolegija koji nije postignut i mi smo za to glasali.
Ali eto, mogli bismo ovo pretvoriti u 58. i sve je O.K. i po Poslovniku itd. Mirko Okolić.
nije uključen mikrofon
Pa evo, Branko, onda ostani na replikama. 89
Predsjedavajući, hvala Vam na Vašem razumijevanju i strpljenju, to izuzetno cijenim. Hoću samo da kažem još jednu rečenicu. Ovdje se govori, citiraću: 'Razmatranje zaključaka o štetnosti antidejtonskog i jednostranog djelovanja predsjednika Republike Srbije', znači antidejtonskog. Ja vam ponovo citiram visokog predstavnika koji je rekao: 'Izjave predsjednika Srbije Borisa Tadića o BiH su sa umjerenim stavom i optimističkom intonacijom. Ova skupština nije konačni autoritet Dejtonskog mirovnog sporazuma. Prema tome, oni koji se toliko zaklinju, evo ja sam jedan od onih koji smatra da su visoki predstavnik i Kancelarija visokog predstavnika davno uradili svoj posao i da je bolje da nas ostave da se mi sami dogovaramo, ali evo ovi koji se zaklinju u potrebu visokog predstavnika, koji je konačni autoritet, nakon ovakve izjave o čemu ćemo mi raspravljati. Evo, ja vas to pitam. I neću se više javljati. Ako bude diskusije danas, podebelo ću diskutovati, ako bude sljedeći put, takođe još opširnije. Hvala vam lijepo.
Replika, Selim Bešlagić.
Pa nisam htio replicirati ali kad čovjek izaziva. Kad mu treba, pozove se na visokog predstavnika i kaže autoritet. Kad ne treba, onda kaže šta će nam visoki predstavnik i onda kaže mi ćemo usvojiti odluku koju je RS donijela, mi ćemo to poštovati, šta nas se tiče visoki predstavnik. Dajte se jednom odlučite jeste li za visokog predstavnika ili protiv visokog predstavnika da znamo kako ću se i ja ponašati prema vama. Dosta mi je demagogije. Ili za ili protiv. [[zajednička diskusija]]
Mirko Okolić.
Mogu li ja, gospodine Selime, dobio sam riječ, mogu li. Ne, ne, čekam da završite. Gospodine predsjedavajući, ja predlažem da ukoliko danas ne bude rasprave o ovoj tačci dnevnog reda i da bude na sljedećoj ... i ne bih uopšte sugerisao nikome da traži da se ova tačka skine s dnevnog reda. Naprotiv, ona treba da bude jer je započeta. Ima se tu šta reći. Nemojte misliti da samo s jedne strane se ima šta reći, ima i s druge. Ali predlažem Kolegiju, da ne bi pokvarilo skupštinu sljedeću i dnevni red koji je ozbiljan, da tu tačku stavite na kraju, da bude zadnja tačka dnevnog reda i neka izvole do 12 sati, mi ćemo o tome pričati, nema kamera, vjerovatno to neće nekome odgovarati, pa će možda skratiti. Znači, moj je prijedlog da ta tačka dnevnog reda u sljedećoj skupštini, ukoliko ne bude sada rasprave, bude zadnja. Hvala vam lijepo. 90
Ja više nemam prijavljenih. I evo, raspravu smo obavili. Ja nemam namjeru uvrštavati ovu tačku dnevnog reda u današnju sjednicu i ova sjednica je završena. Evo, ispričali smo se, vidjet ćemo gdje ćemo i kad ćemo je staviti. Iduća je posebna zajednička itd. Sjednica je završena u 17,15 sati.