Gospodine predsjedniče Sabora, s obzirom da je ovo ipak Hrvatski sabor i da se radi o jako važnoj temi i da vjerojatno ima klubova koji žele reći nekoliko rečenica, predlažem da se dogovorimo da tko je zainteresiran da govori, da to vremenski ograničimo, cijeneći vrijeme nas, naš posao, naš zadatak ali i vrijeme premijera koji je došao u Hrvatski sabor i to dobro.
Hvala lijepa. Mislimo da je, mislim da je situacija da svatko treba raditi svoj posao, zapravo to svi i tražimo da svatko radi svoj posao, premijer će se obratiti Saboru, ako je moguće da svedemo javljanje po klubovima na, ako je moguće da to izbjegnemo, ja sam da se izbjegne, ali ako inzistirate, onda neka to bude ograničeno obraćanje i to predstavnika klubova jer treba svatko raditi svoj posao i mi trebamo završiti današnju sjednicu Sabora, glasovanje i slično. Onda neka klubovi koji imaju potrebu da se obrate pet minuta i mislim da ćemo onda to moći tako riješiti. Slažemo li se? Ako se slažemo dajem riječ predsjedniku Vlade Republike Hrvatske, gospodinu Ivi Sanaderu. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Najprije u ime Vlade Republike Hrvatske i u svoje osobno ime želim izraziti sućut obiteljima, prijateljima sinoć ubijenih novinara, kao i redakcije „Nacionala“. Mi upravo dolazimo sa sjednice Vijeća za nacionalnu sigurnost na koju smo predsjednik i ja, kao supredsjedatelji pozvali, ne samo članove i predsjedništvo Sabora, nego i sve predstavnike, odnosno predsjednike hrvatskih političkih stranaka zastupljenih u Hrvatskom saboru. Prije svega u ovim trenucima želim u ime svih nas koji smo bili na Vijeću, u ime Vlade, reći da Hrvatska i nakon ovoga tragičnoga ubojstva jučer, bez obzira kako ćemo ga okarakterizirati, a okarakterizirati ćemo ga tako kako završi istraga, je li riječ o mafijaškom obračunu, ubojstvu, je li riječ o terorizmu ili nekoj drugoj kvalifikaciji da će Hrvatska biti sigurna zemlja i to je prva poruka koju želim uputiti sa ove govornice. Nema potrebe, raspravljano je i o tome, o uvođenju nekakvog izvanrednog stanja ili provođenju neke operacije slične kao što je bila u jednoj susjednoj zemlji „sablja“. Ali ima potrebe i to je ono što ćemo učiniti svi zajedno, umjesto izvanrednog stanja uvesti ćemo pune izvanredne mobilizacijske mjere svih mjerodavnih državnih institucija. Vijeće za nacionalnu sigurnost u svom proširenom sastavu je donijelo i neke zaključke, piše se čistopis, ali ja ću ih pročitati ovdje, onako kako imam sada, premda će čistopis biti onaj konačni, konačna verzija. Već je nakon prve sjednice Vijeća i nakon ubojstva Ivane Hodak uspostavljena stalna koordinacija između Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva pravosuđa, ravnateljstva policije, sigurnosno obavještajnih agencija i naravno državnog odvjetništva. Uključujemo u tu koordinaciju i Ured predsjednika, savjetnika za nacionalnu sigurnost kako bi se na dnevnoj osnovi razmjenjivale informacije o tome koji se koraci poduzimaju te koje poteze treba povući u stalnoj borbi protiv kriminala u svim njegovim pojavnim oblicima od uličnog nasilja preko financijskog kriminala do trgovine opojnim drogama i ljudima pa do akata tipičnog terorizma. Ravnatelj policije, ovo su zaključci koji su jednoglasno usvojeni na sjednici Vijeća za nacionalnu sigurnost, ravnatelj policije će na tjednoj osnovi neposredno izvješćivati predsjednika Republike i predsjednika Vlade o tome kako teče rad policijskih organa te o koracima koje poduzima kako bi policija u postojećim uvjetima djelovala bolje i djelotvornije. Vijeće za nacionalnu sigurnost sastojati će se do daljnjega u kraćim vremenskim razmacima a najmanje jednom mjesečno u svojem redovnom sastavu naizmjenično u Uredu predsjednika i prostorima Vlade kao što je uobičajeno i raspravljati samo o jednom pitanju borbi protiv kriminala, mafije i terorizma, procjenjivati što je u toj borbi do sada ostvareno i davati smjernice za njezino daljnje odvijanje. Po potrebi a na temelju zajedničke procjene Predsjednika Republike i predsjednika Vlade na sastanke Vijeća za nacionalnu sigurnost pozivat će se predstavnici parlamentarnih stranaka odnosno drugi državni dužnosnici i eksperti čije znanje i iskustvo može biti od koristi u naporima što se poduzimaju kako bi se uspostavila trajna unutarnja stabilnost, sigurnost i mir u cijeloj državi. Istrage i postupci koji se već vode odnosno koji će se tek voditi moraju istodobno s jednakom energijom i jednakom odlučnošću biti usmjereni kako na neposredne izvršitelje kriminalnih djela i akata nasilja tako i na naredbodavce i one koji vuku konce iz pozadine pri čemu ni jedno područje života ni jedna javna djelatnost i ni jedan pojedinac neće biti i ne smiju biti izuzeti od spomenutih istraga i postupaka bez obzira je li riječ o aktualnim događajima ili onima iz ne tako davne prošlosti pred kojima se dugo zatvaralo oči a u kojima nedvojbeno leže korijeni situacije s kojom smo danas suočeni. Sve istrage i postupci moraju biti krajnje transparentni i javnost mora o njima biti potpuno i na odgovarajući način obaviještena poštujući pri tome potrebu da se u interesu postizanja krajnjeg cilja tj. uspjeha određeni podaci do kojih se, do kojih se dođe ne objavljuju u istom trenutku pa čak da se njihovo objavljivanje privremeno i spriječi sve u cilju uspješne istrage. U najkraćem roku resorna ministarstva već na tome rade, Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo unutarnjih poslova će razmotriti mogućnost izmjena odgovarajućih zakonskih propisa kako bi se ne dovodeći u pitanje osnovna ljudska prava i slobode stvorila osnova za poduzimanje bržih, učinkovitijih i sveobuhvatnijih mjera u sklopu borbe protiv kriminala i nasilja a s krajnjim ciljem uspostavljanja ozračja sigurnosti i stabilnosti na cijelome području Republike Hrvatske. Procesuiranje razjašnjenih kriminalnih djela i njihovih izvršitelja te nalogodavaca mora se obavljati što je brže moguće, ali istodobno krajnje savjesno i u skladu s najvišim standardima europskog pravosuđa. Ovo su zaključci Vijeća za nacionalnu sigurnost u proširenom sastavu. Podsjećam da smo na vijeću osnažili i odluke koje smo donijeli i zaključke koje smo donijeli na prethodnom, na prethodnoj sjednici vijeća a to je da se hitno i to se nadovezujemo sada na ove zaključke, da se hitno donese zakon ne na uštrb kvalitete jasno Zakon o policijskim ovlastima, Izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku, Izmjene i dopune Kaznenog zakona. Da se formira također na zakonskom utemeljenju i DNK zbirka osuđenika. Da se ide u što brže i efikasnije formiranje sudačke akademije. Da se osnuju potrebni odjeli na, za suđenje u slučajevima organiziranog kriminala i korupcije na ova 4 velika suda; Zagreb, Osijek, Split, Rijeka. Te da se intenzivnije uključe državne institucije posebno Ministarstvo financija i porezne uprave u suzbijanju organiziranog kriminala i korupcije. I prije nego prijeđem na taj dio još ću reći da svi skupa pozivamo sudbenu vlast i ovo nije sada miješanje u sudbenu vlast, ali pozivamo ih da brže i učinkovitije rješavaju slučajeve. Ja sam već prošli put na raspravi ovdje u Hrvatskom saboru iznio da postoji 1031 optužnica na sudovima za organizirani kriminal i korupciju i još oko 400 slučajeva koji su u pripremi. Mi očekujemo da će sudovi brže i efikasnije te slučajeve rješavati. U tom smislu ministar pravosuđa je završio s pripremama, a u okviru svojih ovlasti i nećemo niti čekati ni srijedu još da bi se nego će to ići prije jer će se donijeti novi sudski poslovnik kojim će se ustrojiti USKOK-čki udjeli, odjeli u županijskim sudovima u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku te pravilnik, to je novi dokument o pogodnostima zatvorenika. Kad sam govorio malo prije o onom dijelu oko financijskog djelovanja mi želimo i na tome radi cjelokupna državna uprava da se cjelokupni državni aparat umreži, radi se na umrežavanju kako bi se Zakon o osobnom identifikacijskom broju kada stupi na snagu mogao primijeniti u svom punom opsegu. I u tom smislu ćemo uključiti u ovu grupu koja će imati tjedne pa i dnevne konzultacije i Ministarstvo financija tj. po potrebi poreznu upravu, carinsku, financijsku policiju ili neke druge institucije. Istodobno želim zahvaliti predsjednicima parlamentarnih stranaka. Sinoć me nazvao Zoran Milanović predsjednik SDP-a i time pokazao kao i drugi, i Josip Friščić i Đurđa Adlešić, Silvano Hrelja zajedništvo u teškim trenucima. Pokazujemo svi skupa, ja želim zahvaliti i onima koji su možda mislili ili su namjeravali ali nisu stigli ali su danas na sjednici Vijeća za nacionalnu sigurnost iskazali zajedništvo koje je potrebno u ovakvim trenucima. Zajedništvo koje nadilazi partikularne stranačke interese. Ovdje nisu u pitanju stranački interesi, ovdje nije u pitanju pojedina politička opcija. Ovdje je u pitanju Hrvatska, sigurnost hrvatskih građana, sigurnost na hrvatskim ulicama od Zagreba do Vukovara, od Osijeka do Pule. I zato ovo zajedništvo i ovu zajedničku odlučnost da Hrvatska bude sigurna zemlja i da se do kraja obračunamo s kriminalom nećemo mi u Vladi i u izvršnoj vlasti niti mjerodavne institucije koristiti kao alibi. Odgovornost je naša ali je dobro da imamo punu potporu. I zato sam predložio na Vijeću za nacionalnu sigurnost da se, pa je bilo drugačijih mišljenja ali ja ću iznijeti oba prijedloga koja sam iznio međutim postoji mišljenje da ovaj prvi prijedlog ne treba, mislio sam i predložio sam bio na vijeću da se formira možda u okviru Hrvatskog sabora jedno «ad hoc» tijelo sastavljeno od predstavnika svih parlamentarnih stranaka koje će biti ili na tjednoj bazi ili već kako se dogovorimo izvještavano o rezultatima ne samo ove istrage, ne samo ova dva slučaja mislim na jučerašnju tragediju i na ubojstvo Ivane Hodak nego o svim neriješenim slučajevima. Ili pak da se, ali budući da imamo Odbor za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku onda postoji mišljenje da ne treba takav, takav «ad hoc» odbor. Ja prihvaćam i to. I predložio sam kao drugu varijantu da intenziviramo, mi smo se i do sad sastajali predsjednici svih parlamentarnih stranaka bez obzira bila riječ o parlamentarnoj većini ili manjini da se, i da ja i ako treba predsjednik Republike zajedno sa mnom da sazovemo predsjednike svih stranaka i da ih informiramo o tome kako teče istraga i kako teče borba protiv kriminala. Ja želim isto tako iskoristiti ovu prigodu i reći da su promjene koje su došle i koje je Hrvatski sabor podržao pa i oni koji nisu glasali za nove ministre ali su iskazali svoje povjerenje u njihov rad, želim reći da je, da su riješena dva slučaja. Jedan koji je dugo, nekoliko mjeseci, oko 6 mjeseci pritiskao sve nas i hrvatsku javnost, prije svega obitelj mladoga Luka Ritza, da je taj slučaj riješen i da je riješeno ubojstvo u Vrapču koje se dogodilo prije nekoliko dana. Ne možemo u ovom trenutku govoriti o detaljima, ali sigurno je da će se za koji dan, dva kada procedura završi hrvatskoj javnosti komunicirati tko je ubojica gospodina Mrvelja koji je ubijen u Vrapču. Dame i gospodo, konačno mislim da je ovo vrijeme u kojemu, bilo je različitih i medijskih i različitih prijedloga, ali smatramo da nije vrijeme bez obzira na težinu i na tragediju koja se dogodila u oba slučaja, da nema razloga ni za kakvo izvanredno stanje, ali da ima razloga za izvanrednu i punu mobilizaciju svih mjerodavnih državnih institucija i to je ono što kao predsjednik Vlade mogu ovdje pred Visokim domom i obećati. Ne može nitko poslije ovoga u Hrvatskoj u kriminalnom miljeu spavati mirno. Sve državne institucije će žestoko ući u borbu u ovaj konačni obračun. Nećemo dopustiti da Hrvatska postane nesigurna zemlja, da Zagreb ili bilo koji drugi grad ili općina ili mjesto bude nesiguran za naše stanovnike i budući da sam čuo već neke izjave europskih čelnika hoće li nam ovo ili ne spriječiti naš put u Europsku uniju ili biti prepreka. Mogla bi biti prepreka kad se ne bismo obračunali s tim, kad ne bismo istražili ovo do kraja. Ali sigurno da ova tragedija ma koliko teška bila ne može i neće biti prepreka Hrvatskoj za ulazak u Europsku uniju. Ona će biti samo na žalost ponavljam jer se dogodila još jedan dodatni poticaj da se konačno obračuna sa svim onim što ne želimo imati u Hrvatskoj. I zato sam siguran da ćemo i u idućim vremenima, a i u danima koji su pred nama na ispravan način informirati i naše kolege u Europskom parlamentu, u Europskoj komisiji i zemljama članicama i što je manje važno za njih, više važnije za naše građane evidentno pokazati da je riječ o odlučnosti svih državnih institucija da se ovakvim zlodjelima i zločinima stane na kraj. Izražavam svoju zahvalnost svima koji su se javili od sinoć do jutros za potporu svim institucijama i pozivam i Hrvatski sabor na ovo zajedništvo koje je već iskazano istupima čelnika parlamentarnih stranaka i zahvaljujem na tom zajedništvu.
Hvala lijepa predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu. I sada gospodin Zoran Milanović, predsjednik SDP-a i saborski zastupnik. Izvolite. Predsjednik kluba također.
Hvala gospodine predsjedniče, dame i gospodo, kolegice i kolege, predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Vi pozivate na konačni obračun, a ja pozivam na beskonačni obračun. Jer ovo što se događa se naprosto više ne može trpiti. Potrebna je snažna volja, drskost, odlučnost da se tome stane na kraj. I pada mi na pamet jedna rečenica iz jednog povijesnog govora Winstona Churchila u kojem kaže da svatko ima svoj dan, ali da nečiji dan traje dulje. E ono što mi moramo učiniti je da ovaj crni dan traje kratko, najkraće što je moguće, barem kroz zimski solsticij, a da sve drugo bude dugo, toplo ljeto za Hrvatsku. Imate većinu u Saboru, imate instrumente za zakonodavne i svake druge inovacije, imate postojeći okvir koji je po našem dubokom uvjerenju već do sada cijelo vrijeme davao mogućnost, okvir i zamah djelovanju. Ali ako treba više, ako je to više održivo u okviru našeg ustavnog poretka da se ne diraju neka prava, mada rekao sam sloboda nema cijenu, ali katkad i ima cijenu, sigurnost katkad i ima cijenu. Ako je to uvjet, podrška SDP-a je a priorna i uvijek je bila takva i nikada neće dolaziti u pitanje. Imate mač da se figurativno izrazim, sablju, imate lisnicu. Izabrali ste suradnike koji su dobri, ali na kraju dana, kratkog ili dugog, solsticija ili ekvinocija, polarne noći ili polarnog dana, potrebna je volja, volja, drskost da se onima koji rade ovakve stvari kojima destabiliziraju ne naš poredak. Jer poredak nije u pitanju, stanje nije izvanredno, država nije ugrožena, ali ugrožen je osjećaj. Ugroženo je nešto što smo uzimali svi godinama zdravo za gotovo. Ugrožen je način života, a način života je jedna jako osjetljiva biljka. Osjećaj da se možete slobodno prošetati svojim gradom, osjećaj iz moje mladosti da je Dubrava jednako sigurna kao i centar grada, da je Črnomerec isti kao i Prečko. Toga u Zagrebu, a govorim jer se ovo dogodilo u Zagrebu, jer sam po rođenju i po životu Zagrepčanin prije nije bilo moguće. Neću govoriti tko je slijedeći. Vjerujem da nije nitko slijedeći. Vjerujem da vas više neću morati kontaktirati ovakvim povodom s ovakvim razlogom i u ovakvoj atmosferi. Klub SDP-a i ja osobno koji sam bio nazočan sastanku Vijeća za nacionalnu sigurnost dajemo svoj doprinos da se ova teška situacija razriješi, da ovo bude beskonačno stanje, dakle ne trenutni obračun jer ovo nije nastalo preko noći. U tom smislu treba li reći bez obzira na ono što smo govorili zadnjih tjedana i mjeseci i pri čemu stojimo imate u ovom trenutku našu podršku, ali to je vaša volja, vaša snaga, vaša odlučnost, vaša drskost. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo gospodinu Zoranu Milanoviću. I sada za riječ se javila gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite. Predsjednica Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, članovi Vlade, kolegice i kolege. U ovakvoj kriznoj situaciji konsenzus je dobar. Nama treba konsenzus, ali moramo znati sadržaj tog konsenzusa oko čega se ovdje slažemo. Sve strukturalne mjere o kojima je premijer i danas govorio i o kojima smo govorili u ovom Saboru koje se odnose na institucionalne reforme i promjene zakona su dobre i važne i treba ih provesti. Ali nisu dosta. Situacija je u tom smislu previše ozbiljna i previše akutna da bi se rješavala samo promjenama institucionalnih aranžmana uvođenjem novih institucija i uvođenjem zakona novih. To je potrebno, ali nije dosta. Nešto treba napraviti odmah. Ja sam uvjerena, budući da mi koji živimo u ovom gradu i ovom društvu znamo samo iz razgovora da postoje čelni, ključni ljudi mafije u ovoj zemlji. Sigurna sam da državno odvjetništvo ima puno konkretnija saznanja o tome. I smatramo u klubu HNS-a da je ključno da se reagira odmah i da se na temelju saznanja koje državno odvjetništvo ima ti ljudi lociraju, da se s tim ljudima obave razgovori koji trebaju jer bez toga, bez hitne intervencije na ovaj način mi cilj postiži ne možemo. Ne treba obavještavati javnost o tome na koga se to odnosi. To se može obavijestiti samo VONS, ali takve mjere treba poduzeti. Smatramo u klubu HNS-a da predsjednik Vlade i ministri pravosuđa i unutrašnjih poslova trebaju izvijestiti ovaj Sabor u srijedu o tome koje su mjere poduzete od danas do srijede u konkretnim potezima. Ne konkretni ljudi. To je pitanje naravno u interesu istrage koje treba ostati unutar institucija koje se time bave, ali konkretni potezi koji se povlače od danas do srijede. Inače promjene u zakonodavstvu i promjene u institucijama neće postići cilj koji nam je u ovom trenutku potreban. Oko toga klub HNS-a traži konsenzus. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa gospođi zastupnici Vesni Pusić. Na redu je u ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni predsjedniče Vlade, ministri, gospodo zastupnici. Malo prije VONS, sada Hrvatski sabor potom Hrvatska Vlada, hrvatska politika poručuju Hrvatska će biti sigurna zemlja, Hrvatska se ne predaje, Hrvatsku se jednostavno ne može pobijediti. Kako ja, a rekoh to i na VONS-u malo prije, iščitavam ovo ubistvo Hodak i Pukanića kojega smo svi na neki način ismijavali kao čovjeka koji je tobože sam sebi prislonio pištolj na sljepoočnicu, povukao okidač i promašio. Ja mu mogu isto tako samo poručiti s ovoga mjesta oprosti. Što nama mafija naprosto ovim ubojstvima poručuje? Pustite nas, pustite nas da radimo kao što smo radili do sada, da možemo i dalje slobodno investirati, trošiti, graditi, rušiti, ne znam kupovati jer kao što vidite, mi možemo doći do svakoga. Ako vi ne diramo nas, to je poruka njihova, nećemo niti mi vas. No, mi moramo poručiti svakome, to jednostavno ne može proći. Onaj koji ruši sigurnost ove zemlje, naše djece, majki, žene i tako dalje ne može proći i treba reći ne bojimo se, možda se i bojimo, možda će još neke majke plakati, ali mi jednostavno gospodo u ovome trenutku u ovoj zemlji izbora nemamo. Rekoh jutros za ovom govornicom, gospodin Šeks je ponovio to i na VONS-u, niti je on meni uzeo ideju, niti sam ja njemu preoteo misao, pucanj u gospođicu Hodak na neki način je poruka premijeru, pucanj u gospodina Pukanića je na neki način poruka predsjedniku. Mafija u ovoj zemlji stvara kaos. Ona pokušava ići na institucije, to im je cilj. Tvrdim, nitko ne ubija bez veze. Postoji neki cilj, želi rušiti institucije. Ne dajmo te institucije i loša vlast u krizi je bolja nego nikakva vlast. Cilj mafije je kaos. Danas se to dešava u Zagrebu, pred 7, 15 dana u Medulinu kraj Pule, sva sreća da je policija spriječila one koji su kanili postaviti neku eksplozivnu napravu u Rijeci, možda će se sutra nešto dogoditi u Osijeku, Slavonskom Brodu, ne znam Varaždinu ili negdje drugdje. Ovo gospodo nije vrijeme za rušenje institucija, za rušenje vlasti, ovo je vrijeme, kao što smo malo prije čuli za jedan puni politički konsenzus. Podzemlje se sigurno neće predati. Ono će se braniti, ono će uzvraćati. Što mi žešće krenemo prema njima, oni će biti isto tako žešći. Zašto? Jer osjećaju možda po prvi puta nakon dugo vremena da se u ovoj zemlji nešto konkretno kada su oni u pitanju počelo dešavati i toga se oni boji i zato su nervozni i zato se možda u ovo vrijeme puca više no što se ikada pucalo do sada. Mislili su isto tako da će doći do jednog dodatnog raslojavanja na našoj političkoj sceni, da će Hrvatska srljati u nove smjene za ovim klupama, nove smjene ministara i tome slično, a to bi značilo blokadu, to se nije dogodilo i to je najjača poruka koju mi danas možemo uputiti hrvatskoj javnosti da oko ovoga se Hrvatska ne dijeli. Rekoh ono što mi je i jučer rekao američki ambasador. Pa gospoda Karamarko, gospodin Šimonović nisu dobili niti šansu, a ovo zajedanje sada treba njima i svima ostalima dati šansu. Oko ovoga isto tako ne može biti pozicije, ne može biti opozicije. Nema više tu vlasti oporbe. Svi smo jedno, jer kao što mi je maloprije rekao gospodin Ostojić, svi na neki način možemo biti idealne mete. Hrvatskoj, slažem se nije potrebno izvanredno stanje, ali jedan izvanredni angažman sviju, zasigurno da. Rušenje ne, zajedništvo da, a da neće biti lako, neće biti lako jer mafija sigurno neće stati, ali će nakon svakog udara koji će boljeti biti sve slabija, a konsenzus u ovoj sabornici i među hrvatskim građanima činiti će je s druge strane sve slabijima, a institucije sve jače. I to ćemo kasnije svi zajedno moći i honorirati. Biti će teško, ali će na kraju isto tako Hrvatska pobijediti, iako je svakome jasno da ono što se prepuštalo učiniti 10, 15 ili 18 godina nije moguće nadoknaditi u 2, 3 ili 4 mjeseca.
Hvala gospodinu predsjedniku kluba IDS-a, gospodinu Kajinu. Gospodin Josip Friščić, predsjednik Hrvatske seljačke stranke i potpredsjednik Doma. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine premijeru, potpredsjednice, gospodo ministri, kolegice i kolege. Zasigurno prečesto smo u zadnjih nekoliko dana za ovim govornicama da bi izražavali suosjećanje s obiteljima, prijateljima, znancima onih koji su stradali na ulicama, oni za koje mnogi govore da su porok, da su poroka o tome što se događa i što bi se mogli događati. Zasigurno mi svi skupa i naša javnost ukupno sve to prati, ali i traži odgovor na koji način i kako ćemo odgovoriti. I zato odmah u uvodu želim reći kub Hrvatske seljačke stranke podržava sve ove zaključke koje smo danas zajednički dogovorili, ali jednako tako kroz ovu raspravu, a i obraćanjem premijera, svjesni smo toga da ovo gorko voće koje je sada pred nas stavljeno, se bere sa stabla koje dugo nije kresano i na nama je sada da te grane koje takvo voće daju i rode, pokrešemo. Za to nam treba i snage i volje i odlučnosti i zajedništvo. I zato zagovaram također ono o čemu je ovdje i predsjednik Vlade danas, sada izgovorio, o čemu smo razgovarali i sinoć, a to je ocjena. Ima mnogih koji govore ovo je vrijeme kad bi trebalo uvesti nekakvo izvanredno stanje. Ne gospodo, to bi značilo predaju. Kapitulaciju legalnih organa i tijela koje smo uspostavili i od kojih akciju očekujemo. Nama treba i podržati ćemo izvanredne aktivnosti, jer ovakvo vrijeme takve aktivnosti traži. Ali da bi se takve aktivnosti mogle sprovoditi nama treba i zajedništvo i odlučnost za podršku tim aktivnostima jer zasigurno jedno od načela funkcioniranja ili po čemu funkcionira ne samo naša ukupna politička demokratska scena je ako jednima ne smrkne, drugima neće svanuti. Ali ovo nisu područja na kojima bi se mi po tim principima trebali dijeliti ako ne želimo da nam jednog dana svima skupa ne smrkne. I zato podržavam i to, a to je dio zaključaka, da već idući tjedan otvorimo raspravu o svim onim prijedlozima za koje smo danas čuli i koje želimo zasigurno zajednički donijeti, usvojiti i stvoriti pretpostavke za još efikasnije funkcioniranje. Jer ja želim i ovom prilikom zahvaliti i službama, nije sve to riješeno u četiri-pet dana, ali je sada privedeno kraju i razrješavanje pitanja ubojstva ovog mladog maturanta i u roku od tri dana ubojstva koje se moglo razvlačiti poput trakavice itd. Ja vjerujem da će jučerašnji, sinoćnji zločin na jednaki način i efikasno biti brzo otkriven i riješen, a to su onda najbolje i najsnažnije poruke. Zato apeliram, stavimo svi skupa glave skupa, a kad tako šaljemo poruke onda nema sumnje da će padati na plodno tlo, a da ćemo svi zajedno baštiniti plodove toga. Hvala lijepo.
Hvala lijepo predsjedniku HSS-a, gospodinu potpredsjedniku Friščiću. Gospodin Vladimir Šišljagić, predsjednik stranke HDSSB-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Strateški interes Hrvatske, jedan od strateških interesa Hrvatske j sigurnost u svakom slučaju i Hrvatska mora ostati sigurna zemlja. Ja bih kazao da ovo što se dogodilo sinoć, ovo što se događa zadnjih mjeseci zapravo to je na neki način kulminacija. Događanja u Republici Hrvatskoj od rata pa na ovamo pokazuju da nismo bili dovoljno uporni bez obzira tko je bio u izvršnoj vlasti, u sankcioniranju kriminala. U sankcioniranju ratnih profitera, u sankcioniranju tijekom one divljačke pretvorbe i privatizacije, u sankcioniranju svega onoga što se događalo u javnoj nabavi i onda pojedinci, a sada je to pojedinci u organiziranom kriminalu, odnosno organizirani kriminal i mafija, sada su oni itekako financijski moćni. I sada organizirani kriminal i mafija bave se legalnim poslovima. Legalnim poslovima do kojih dolaze na razno-razne nezakonite načine. Koja je poruka bila onoga što se dogodilo sinoć, ne samo sinoć nego i prije dva ili tri tjedna, ubojstva na ulicama, premlaćivanja, zastrašivanja, batinanja, ucjene i naravno ubojstva, ne samo u Zagrebu, u hrvatskim gradovima. Poruka je ta da je poruka naravno organiziranog kriminala i mafije. Mi smo dovoljno jaki, evo pokazat ćemo što mi možemo napraviti. To je prijetnja politici, prijetnja izvršnoj vlasti, ali i itekako upozorenje medijima, nemojte se usuditi pisati o kriminalu, nemojte se usuditi pisati o nezakonitim radnjama i svemu onome što se događa u crnilu na području kriminala, na području mafijaškog djelovanja. To je poruka. Zastrašivanje i poruka i medijima kada govorimo konkretno o sinoćnjem slučaju. Mogli bi elaborirati puno toga vezano za ovo, ja želim kazati da Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje apsolutno daje potporu vezano u borbi protiv kriminala, korupcije, organiziranog kriminala, mafije, izvršnoj vlasti u Republici Hrvatskoj. Ali na vama je koji provodite i koji imate instrumente, da dosljedno, odlučno i do kraja sudjelujete u toj borbi. Mi kao oporba te instrumente nemamo, ali ćete imati potporu i ovdje u Hrvatskom saboru što se tiče HDSSB-a naravno u svemu onome što kanite napraviti na području sudstva, u izmjenama i dopunama zakona, ali odlučno se suprotstavite jer kriminala ima i u sudstvu, i u politici i u policiji i u drugim institucijama od strane pojedinaca, ne generalno, od strane pojedinaca i to treba sankcionirati. Klub HDSSB-a daje punu potporu onome što je zaključeno na današnjoj sjednici VONS-a na kojoj sam i sam sudjelovao, ali očekuje od izvršne da dosljedno, odlučno krene u akciju. I na kraju, akciju očekujem i ovih dana. Moram kazati osobno, očekivao sam i tijekom noći da ujutro pročitam ili čujem na vijestima da je po svim hrvatskim gradovima, a prema podacima koje sasvim sigurno policija ima, da su ljudi privedeni, da su im blokirani njihovi osobni računi i računi firme u kojima posluju i sve ono što zapravo u djelokrugu rada policije po postojećim i važećim zakonima je moguće. Prema tome, presjecite financijske tokove ili presjecimo kriminalu, organiziranom kriminalu i mafiji i imat ćemo sasvim sigurno rezultat. Hvala.
Hvala predsjedniku HDSSB-a, gospodinu Vladimiru Šišljagiću. Gospodin Milorad Pupovac, u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Kolegice i kolege. Nije moguće reći ništa posebno novo što već nismo govorili proteklih dana i proteklih tjedana, ali tri stvari bih htio kazati u ime kluba SDSS-a. Prva stvar, da ponavljamo svoju podršku naporima Vlade da podesi svoje mehanizme za bolje djelovanje u nizu aspekata našega života i očekivanja naših građana, pa tako to činimo i ovom prilikom i u ovom posebno osjetljivom momentu za cijelu našu javnost i naravno i za ono što je naša uloga ovdje u Saboru. Drugo što bih htio kazati, svjestan da neću reći ništa novo nego da ću samo dodati svojim riječima ono što su već rekli mnogi prije mene, uključujući i predsjednika Vlade. Mi imamo obavezu uređenja naše države. I mi se trebamo spremiti za neku vrstu dugoga marša, za neku vrstu dugoga hoda za uređenje naših državnih institucija. Nešto od toga će ministri napraviti u skladu sa hitnošću koju nalažu trenutne okolnosti, a nešto od toga će raditi i oni i svi drugi u Vladi i mi u vremenu koje je pred nama. Ne treba imati iluzije da je to moguće uraditi u roku od 24 sata, ali da treba pokazati odlučnost svaki dan od današnjega dana da smo privrženi tom najplemenitijem cilju kojem možemo biti privrženi, to svakako. I treća stvar koju bih htio kazati, štedeći vrijeme, jeste da kad smo se već odlučili za neku vrstu okupljanja, za neku vrstu konsenzusa, onda druga i najvažnija sljedeća zadaća jeste zapravo da vidimo što je to što najpreče treba napraviti da bi politički pluralizam bio doista demokratski djelotvoran, da ne bi bio samo konfrontacija i što je to, koje su to mjere, kojim područjima ćemo Vladi dati bezrezervnu podršku da taj konsenzus pokaže svoje stvarne i djelotvorne rezultate. Zahvaljujem.
Hvala gospodinu Miloradu Pupovcu. Na redu je predsjednik kluba HDZ-a, gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, štovani gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Trenutak u kojem se nalazimo, apsolutno se slažemo i mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice, nije ni izvanredan, nije ni krizni, ali jest težak. No, mi smo u Hrvatskoj, u ovoj mladoj našoj državi navikli na teška stanja. Ta teška stanja su obilježila našu povijest, od rata pa na ovamo. Što je danas teško? Teško je gledati da se u prvi plan svih naših poslijeratnih uređenja naše države nametnuo organizirani kriminal. Organizirani kriminal koji iz dana u dan šalje sve jače i jače poruke. Mislili smo da je najstrašnija poruka ubojstvo mlade djevojke koja je potpuno nedužna ubijena na najbrutalniji način. Jučerašnji događaj, ja bih rekao, još je jedan korak naprijed. Ubijena su dvojica novinara. Ubijeni su ljudi koji su prenosili ono što se zbiva. Ubijen je onaj glas koji informira, onaj koji u demokratskom svijetu mora biti apsolutno pošteđen bilo kakvih represalija i grubosti. Dva novinara zato jer su prenosili informacije i vijesti. Dakle, to je dodatna težina ovim akcijama organiziranog kriminala na koji se mora naći odgovor. Kakav odgovor? Pa evo on se naslućuje. Kao što smo u svim teškim trenucima naše kratke povijesti pronalazili ono jedno i jedino, onaj najvažniji okvir, a to je zajedništvo u akcijama, to je privremeno pokapanje svojih malih privatnih ili većih stranačkih interesa. Isticanje u prvi plan interesa države. To se dogodilo u ratu i zato smo iz te situacije izašli uspješno. U poslijeratnom razdoblju imamo također jedan briljantni primjer zajedništva. To je veliki zadatak pristupa Europskoj uniji. Bez minimuma konsenzusa među strankama ne bi bilo uspješnog puta koji će ipak na kraju se pokazati da je bio i presudan za budućnost Hrvatske. Ovo je treći, ja bih rekao, težak zadatak i raduje me da i na njemu postoji želja za konsenzusom. Ne u smislu nekakvog opraštanja nečijih pogrešaka, nego u smislu podrške sadašnjoj Vladi, jer smo ju izabrali većinom glasova da provodi i rješava i ovu krizu u smislu konstruktivnih doprinosa tome radu i naravno konstruktivnih kritika. Zato me ohrabruje jučerašnji potez gospodina Zorana Milanovića predsjednika SDP-a koji je pokazao da smo na dobrome tragu. Imamo konstrukciju, imamo lanaca sa nizom karika koji to dobro mogu izvršit. One karike koje su slabije treba hitno popraviti. Tisuću i 60 predmeta na sudu, govori da jedan dio tog lanca dobro funkcionira, 300 novih predmeta koji su već gotovo pred sudom, također dobro funkcionira. Ako neka karika dobro ne funkcionira zajedničkim snagama možemo ih popraviti. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice, dajemo punu podršku ovakvom stavu i vjerujemo da je to glavno i jedino čega se i organizirani kriminal boji. Htjeli su nas razdvojiti, nisu uspjeli. To se ponavljalo i u našoj povijesti u još težim okolnostima nego što su ove. Najveći udarac im je upravo ovaj današnji dan i ovi ne davni događaji od konstruktivnih prijedloga Vlade, preko Vijeća za nacionalnu sigurnost, suradnje Vlade sa predsjednikom države, dodatni udarac i to je ono i čega se najviše boje jest upravo to da nas nisu uspjeli raslojiti, nego da ćemo zajedno riješiti i ovu tešku situaciju. Sa tom porukom klub Hrvatske demokratske zajednice daje punu podršku takvom pristupu i spremni smo dati svoj doprinos. Hvala.
Hvala predsjedniku kluba HDZ-a gospodinu Andriji Hebrangu. Na redu je gospodin Furio Radin, predsjednik Kluba nacionalnih manjina. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kao prvo, Klub nacionalnih manjina pridružuje se sućuti obitelji Pukanić kojeg smo poznavali, ali i obitelji Franić. Jel' jučer se dogodio jedan strašan čin i također i mi smatramo da on predstavlja zapravo, najvjerojatnije najteže što se dogodilo do sada. Iako i druge stvari su posebno teške. Klub Nacionalnih manjina pozdravlja jedinstvo stranaka u borbi protiv organizirano kriminala, ali i odluku gospodinu premijeru da se u toj borbi ne suspendiraju ljudska prava, to znači ne biti u izvanrednoj situaciji. Jer bi svako suspendiranje osnovnih ljudskih prava, a pod takvim iskušenjem doista možemo doći nakon takvih činova, zapravo predstavlja bol, predstavlja poraz demokracije i pobjedu mafije, odnosno organiziranog kriminala. Ali mobilizacija institucije je nešto što je razumljivo samo po sebi i to podržavamo. Smatramo dapače da je to nešto što se moralo već davno dogoditi. U to spadaju, ono što ste spomenuli gospodine premijeru i što je spomenuo predsjednik Republike u svojoj izjavi danas i strože financijske kontrole. Neka nitko ne smatra da se ulazi u njegovu privatnost, da se krše njegova ljudska prava ako se traži u određenim slučajevima porijeklo njegovih novaca. Podržavamo znači i ono što je rekao predsjednik Republike, jer je dosita preveliki kapital su se micali u ovoj zemlji i koristili do sada bez ikakve kontrole. Ako nešto smeta, organski smeta kriminalu i mafiju u cijelom svijetu, onda je to diranje po njihovoj lisnici. Svaki put reagira na to i svaki put to koristi u borbi protiv mafije i protiv kriminala. Također, gospodine Karamarko ljudi koji su u posebnoj opasnosti trebaju biti daleko bolje, strože i ozbiljnije zaštićeni. Ne smije se podcjenjivati niti jedna prijetnja niti jedan čin nasilja, a kamoli atentat što se podcijenilo kod gospodina Pukanića. Ne shvaćamo kako pokojnom gospodinu Pukaniću je skinuta zaštita. Jedan sadašnji talijanski ministar već 15 godina, znači 14 godina kada nije bio ministar ima 24 satnu zaštitu zato što je imao jednu jedinu prijetnju "Crvenih brigada", jer to se uzelo ozbiljno. Mi smatramo da zaštita mora biti daleko, daleko strožija i općenito zaštita i kod ljudi koji posebno trebaju. I na kraju, nadamo se da današnja odlučnost koju pozdravljamo da će se sjećati isto tako emotivno i intenzivno i sutra, ako govorim o političkoj naravno emociji i političkoj odlučnosti, ako će tako biti i podrška Kluba nacionalnih manjina bit će i potpuna i dalje. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Furiu Radinu predsjedniku Kluba nacionalnih manjina. A sada je na redu gospodin Antun Korošec, predsjednik kluba HSLS-a, HSU-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, poštovane potpredsjednice, poštovani ministri. Evo dopustite da u ime kluba poštovane kolegice i kolege da u ime Kluba zastupnika HSLS-a i HSU-a se priključimo, pridružimo ovim razmišljanjima ne iz kurtoazije, nego zaista iz iskrene potrebe da ovdje sve stranke i svi zastupnici u ovom Saboru demonstriraju zajedništvo kao jednu poruku javnosti da zaista ovo nije samo načelno zajedništvo, nego stvarno i istinsko zajedništvo u borbi protiv kriminala, protiv mafije i protiv zla koje to sa sobom donosi. Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a u cijelosti podržava zaključke sa sjednice VONS-a i smatram potrebnim posebno istaknuti ovo što je premijer Sanader rekao kao posebnu vrijednost punu mobilizaciju svih institucija i vrlo brzo pokretanje mobilizacijskih mjera na suzbijanju organiziranog kriminala, korupcije, mafije. Suradnju svih institucija i koordinaciju tih institucija na tom cilj, redovita izvješća predsjedniku države i predsjedniku Vlade o poduzetom na suzbijanju terorizma, mafije, organiziranog kriminala, brzo i efikasno procesuiranje i svakako što je izuzetno važno pravovremeno svakodnevno izvješćivanje javnosti sa osnovnim ciljem kako bi se vratila sigurnost uopće i kako bi se vratio osjećaj sigurnosti koji je potreban svim građanima ove države. Pri tome iza ove govornice treba reći i treba pohvaliti ovo zajedništvo koje smo demonstrirali, nadam se istinsko i nadam se stvarno na vraćanju te sigurnosti i želim jasno i odgovorno reći, kada je god bilo zajedništva u bilo kom pitanju tad je bilo i uspjeha. Zajedništvo rađa uspjeh, zajedništvo kada se međusobno uvažavamo uvijek donosi rezultat, ali zajedništvo samodeklarirano ako se omalovažavamo, a ne uvažavamo ne donosi taj rezultat. Ali smatram da je to uvažavanje zaista ne samo već danas, nego i na prošloj raspravi kod iskazivanja nepovjerenja Vladi i predsjedniku Vlade, da je zaista se pokazalo i da je rasprava vođenja na jedan civilizacijski i tolerantan način. Pri tome, u ime kluba HSLS-a i HSU-a želim nedvosmisleno reći da sve ove mjere trebaju jačati demokraciju, trebaju jačati institucije sustava, trebaju jačati stručnost uopće, a u ovom posebno, u ovom slučaju danas posebno stručnost u pravosuđu i policiji. Jačanje sustava je ono što ne želi mafija i organizirani kriminal, oni želi izvanredno stanje, žele autoritarnog vođu, kao okruženje koje pogoduje mafiji i kriminalu. Pri tome, želim i to reći, nemojmo od Vlade i nemojmo od nikoga tko je odgovoran u ovom sustavu tražiti ishitrena rješenja, a za ovom govornicom je sada o tome bilo riječi jer ishitrena rješenja ne nose rezultat. Evo, hvala vam na strpljenju, u cijelosti podržavamo predložene mjere, zaključke koje je iznio premijer Sanader i želimo puno uspjeha u provođenju ove akcije. Hvala vam lijepa.
Hvala gospodinu Antunu Korušecu, predsjednik kluba HSLS-a, HSU-a. I dame i gospodo zastupnici, dobra je praksa da, budući da postoji nezavisnih zastupnika, da im omogućimo obraćanje u ovakvim prilikama, pa evo gospodin Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, svakako ovo što se u Hrvatskoj dešava, ovo zadnjih par dana, posebice sinoć, po mom mišljenju je organizirani pokušaj destabilizacije države i društva u cjelini. I dobro je da organizirano i zajednički na njega odgovorimo kao jedna od metoda i sredstava. Odabir trenutka, mjesta, načina i osoba, onih koji iza toga stoje upućuju poruku da ne misle stati. I nisam siguran da njihov sljedeći odabir neće biti netko iz političkog miljea. I zbog toga je užasno bitno da kada u srijedu ministri Šimonović i Karamarko dođu pred nas, da tri stvari svakako jasno, konkretno, ali i ovakvim konsenzusom od njih čujemo a i mi prihvatimo. Prioritet je poteza, što je i posljedica i stvar samo struke i jedne i druge. Prioritet je broj ljudi, koje očito sustav novi treba. A ono što je naše, da već ove godine, a svakako i u proračunu za iduću godinu osiguramo očito daleko više sredstava za resor policije, pravosuđa, USKOK-a, DORH-a i svega ostaloga, jer sada se to dokazalo da te službe jesu na početku lanca borbe. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, gospodinu Dragutinu Lesaru. Dame i gospodo imamo ovdje prijedlog zaključka, koji je podnio Klub zastupnika HNS-a u pogledu ovih daljnjih naših postupanja. Pa molim predsjednika Vlade da se očituje o tom prijedlogu zaključka.
Pa uza svo dužno poštovanje prema klubu HNS-a i gospođi zastupnici Vesni Pusić, ja mislim da ovaj prijedlog koji ste iznijeli pred Hrvatski sabor, a evo i u ime Vlade, i ja govorim, ja sam to iznio u svom uvodnom izlaganju da će ministri, rekli smo i to smo i na Vijeću za nacionalnu sigurnost zaključili da će ministri Šimonović i Karamarko u ime Vlade, njih dvojca, ako bude potrebno i još netko doći prije nego što smo predvidjeli bili, a to je bio negdje 12. studenoga, je bio neki rok koji smo u Saboru, koji ste u Saboru donijeli i koji smo mi prihvatili u Vladi, znači prijedlog je da oni dvojca umjesto 12. studenog da se ne čeka, nego da u srijedu na početku zasjedanja, ako to Sabor prihvati, dođu i izvijeste o mjerama i svemu što su poduzeli. Pa prema tome, čini mi se da je ovaj vaš prijedlog suvišan.
Hvala predsjedniku Vlade. Ovako, doista smo mi 10., dati ću objašnjenje, 10. ovoga mjeseca donijeli zaključak da u roku od mjesec dana se obrate sa konkretnim prijedlozima i mjerama dvojca ministara i to bi bilo negdje 10. 11. Jučer je predsjednik Vlade najavio da će to biti prije. Prema tome, a to se tako raspravljalo na VONS-u. I mislim da nema potrebe donositi neki posebni zaključak, ministri će se obratiti 29. upravo ovoga datuma, kako ste vi ovdje napisali, dakle, u srijedu. Jer mislim da bi trebalo, zakazana sjednica 29., 30. i 31. koja bi se zaključila, da bi mi nastavili ovu sjednicu u utorak 28., dakle i 29. i 30.. U petak ne bi imali sjednicu jer je i Dan mrtvih itd., svi imamo mi svoje ljudske i druge obveze, pa da prema tome umjesto 31. zasjedamo 28., 29. i 30.. 29. bi se ministri, a kako reče predsjednik Vlade i 2. ako to bude potrebno obratili sa ovim mjerama Hrvatskom saboru. Je li dovoljno gospođo Pusić ovo moje objašnjenje? … [[Upadica se ne čuje.]] Vi bi voljeli još nešto dodati? Izvolite dodajte.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Uz svo dužno poštovanje gospodine premijeru, vi niste, mi smo čekali da kažete da ćete doći izvijestiti početkom zasjedanja, niste rekli da ćete doći izvijestiti o mjerama koje su poduzete i zato smo pustili u proceduru zaključak koji smo pripremili. Što se kluba HNS-a tiče, izvješće koje će podnijeti Vlada, resorni ministri sljedeći tjedan u Saboru, treba biti specifično izvješće o onome što će se poduzeti od danas do sljedećeg tjedna. To ne isključuje programe i politike za koje smo obavezali Vladu da prezentira Saboru u roku od 30. dana od izbora ministara unutrašnjih poslova i pravosuđa u Vladu. Prema tome, ono se odnosi na politike koje su dugoročnije, ovo u srijedu se odnosi na poteze koji se povlače neposredno. Što se kluba HNS-a tiče, ako Vlada se obvezuje da izvijesti Sabor, dakle, početkom sjednice sljedećeg tjedna, o tome što je napravila od danas do tada na ovim poslovima i pripremama za daljnji posao, mi to prihvaćamo.
Hvala lijepa. Dakle, ministri će se, ako bude potrebno, ove o kojima smo govorili i drugi obratiti Hrvatskom saboru oko ovih operativnih i hitnih mjera ali to ne isključuje mogućnost da ministri ne iznesu jedan dugoročniji program itd., što ćemo mi saslušati i vjerojatno prihvatiti u srijedu. Pa prema tome možemo … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Predsjednik Vlade izvolite.
Dobro. Hvala gospođi zastupnici na ovim još objašnjavajućim riječima. Ja mislim da je sad riječ o tome da se dogovorimo ovdje što ćemo? Ja sam iznio zaključke sa Vijeća za nacionalnu sigurnost koji su jednoglasno prihvaćeni u kojemu, u kojim zaključcima je između ostalog kazano da ćemo mi umjesto na jednom međustranačkom tijelu izvješćivati predsjednike parlamentarnih stranaka. To je bio dogovor na Vijeću za nacionalnu sigurnost o ovoj istrazi. Dakle vi predlažete ne to nego da se pred Hrvatski sabor izvijesti što se, što je poduzeto od danas tj. od sinoć od samog čina ubojstva do srijede da se izvijesti Hrvatski sabor. To je novi prijedlog o kojemu nije bilo govora na Vijeću za nacionalnu sigurnost. Ja osobno držim da je dovoljno a to su i zaključci da se izvijeste predstavnici stranaka, je li to na Odboru za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku ili predsjednici stranaka na poziv kod mene u Vladu ili kako već drugo, znači imamo dva, dva moguća pristupa. U svakom slučaju ministri će se obratiti u srijedu na početku zasjedanja kad je riječ o svim mjerama koje se poduzimaju u ovim resorima. To će se obratiti. Možda se može, možda se može uključiti i ono što je moguće reći za javnost u tom trenutku, što je moguće reći i o samo, samom tijeku istrage i time ćemo pomiriti onda obje, obje stvari [[Upadica: Hvala.]] Hoćemo tako prihvatiti?
Ja mislim da je to u redu. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Izvolite, izvolite. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Naravno radi se tome da se izvijesti Sabor jer kroz Sabor se izvještava i javnost. Da se izvijesti o tim … /Govornica je isključena./ [[Upadica: Molim vas, izvolite se uključiti.]] o tipu mjera koje su poduzete od danas do sredine sljedećeg tjedna a naravno da sve ono što bi na bilo koji način ugrozilo istragu se ne iznosi u javnosti, ali pred Sabor zato jer kroz to se izvještava na jedan ja bih rekla najprimjereniji način i javnost. Hvala lijepa.
Hvala. Prihvaćeno je da se u srijedu obrate ministri i još netko možda dodatno i na taj način smo konzumirali ovo o čemu smo govorili. Ako se slažemo? Hvala vam lijepa. Molim vas nastavljamo sjednicu, jeste se vi javili? Niste.
Nastavljamo sa sjednicom. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obranu, Odbor za zaštitu okoliša, Odbor za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik, uvaženi Nikola Ružinski. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Ovdje pred vama je danas Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o subregionalnom planu intervencija kod iznenadnih onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera. Dakle, događa se baš u vrijeme kad je došlo do određenog onečišćenja jučer, koje na svu sreću nije tih velikih razmjera i nadamo se da ćemo ga uspjeti sanirati veoma brzo. Inače, Republika Hrvatska je stranka Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja, potpisanog u Barceloni '75. godine. To je tzv. Barcelonska konvencija. Isto tako, Republika Hrvatska je 2003. godine ratificirala jedan od protokola koji je dio te Barcelonske konvencije. To je Protokol o suradnji i sprečavanju onečišćenja s brodova. Republika Hrvatska, Talijanska republika i Republika Slovenija na području zaštite mora i obalnih područja surađuju kroz Mješovitu komisiju za zaštitu voda Jadranskog mora i obalnih područja. To je tzv. Trilateralna komisija. Na toj Trilateralnoj komisiji, dakle između Slovenije, Italije i Hrvatske došlo je do zaključka da je potrebno oformiti jedan subregionalni plan intervencija kod iznenadnog onečišćenja Jadrana sa svrhom da taj sporazum omogući intervenciju i spremnost zajedničkog reagiranja kod iznenadnih onečišćenja Jadrana.
Samo da obavijestim Sabor, prenio sam zahtjev klubova premijeru i premijer će se nakon sjednice VNS-a obratiti ovom Visokom domu u Hrvatskom saboru. Izvolite, nastavite dalje. … [[Upadica se ne čuje.]]
Dakle, radi se o zajedničkom reagiranju kod tih iznenadnih onečišćenja velikih razmjera gdje se uspostavlja mehanizam kojima će nacionalna tijela u Hrvatskoj, Italiji i Sloveniji usklađivati, objedinjavati svoja djelovanja i zajednički reagirati na iznenadna onečišćenja kod onečišćenja na području bilo koje od tih država tako da se mogu staviti na raspolaganje sredstva koja su na raspolaganju u nekoj drugoj državi i uspostavi se jedno takvo zajedničko djelovanje s čim bi se šteta svela na najmanju moguću razinu. Na 14. sastanku Barcelonske konvencije u studenom 2005. godine u Portorožu je potpisan ovaj sporazum koji je predmet današnjeg zakona, kojim se o potvrđivanju sporazuma kojima se obuhvaća područje odgovornosti stranaka sporazuma. Dogovor koji se odnosi na promet brodova i zrakoplova, dakle pristup brodovima i zrakoplovima druge zemlje u veoma kratkom roku ako se radi o intervenciji u susjednoj zemlji, vrste pomoći, sustav priopćavanja itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Koliko vidim, ne. Otvaram raspravu. Prvo je rasprava po klubovima. u ime kluba HSS-a, uvaženi zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika HSS-a podržat će potvrđivanje Sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera koji ima za cilj uspostaviti mehanizam međusobne suradnje pomoću kojih će nadležna nacionalna tijela u Hrvatskoj, Sloveniji i Italiji surađivati kakao bi se spriječilo i reagiralo na iznenadno onečišćenje mora koju utječu na teritorijalno more, obale i povezane interese jedne ili više ovih zemalja. Mi u HSS-u smatramo da je potrebno ujednačiti propise svih zemalja Jadrana, te raditi na njihovom zajedničkom proglašavanju. U konačnici bi trebalo raditi na donošenju Jadranske konvencije po uzoru na Baltičku ili Crnomorsku konvenciju. Mi se u HSS-u zalažemo za proglašenje Jadrana posebno osjetljivim područjem. To znači uvođenje dodatnih zaštitnih mjera koje obuhvaćaju obvezni sustav prijave balastnih voda. Obavezno upravljanje balastnim vodama prije uplovljavanja u Jadran i zabranu izmjenu balastnih voda u Jadranu za brodove koji dolaze iz drugih morskih područja. U svemu tome najvažnija mjera je zabrane izmjena bilo kakvih balasta koji dolaze iz drugih mora u Jadran, a nadamo se da će to Međunarodna pomorska organizacija prihvatiti, jer to će biti veliki prilog zaštiti Jadranskoga mora. Naš je stav da neujednačenost propisa u zemljama regije koristi brodovlasnicima koji plove rutama gdje je najslabija regulacija i zaštita, a to je u našem dijelu Jadrana. Oko 7 tisuća brodova u međunarodnoj plovidbi godišnje dođe u Hrvatske luke. U Hrvatskoj je registrirano 539 jahti i 103 tisuće 945 brodica, a godišnje Republika Hrvatsku posjeti 54 tisuće stranih jahti. Oko 7 tisuća brodova s opasnim teretom godišnje prođe Jadranom na pravcu prema hrvatskim i slovenski lukama. Oko 300 akcija traganja i spašavanja na moru lučke kapetanije i ispostave obave godišnje. Oko 70 milijuna tona nafte preveze se godišnje Jadranom. Oko 90 brodova s crne liste Pariškoga memoranduma uđe u hrvatske luke. U posljednjih 15 godina dogodilo se 174 većih prometnih nesreća na Jadranu. Prema analizi satelitskih nalaza ukupna prosječna količina naftnih mrlja svake godine u Jadranu odgovara trostrukoj površini našega najvećega otoka, odnosno tisuću 228 četvornih kilometara. Zabrinjavajuća su onečišćenja koja nastaju kao rezultat ispiranja tankova. Unatoč navedenog Jadransko more je za sada još uvijek jedno od najočuvanijih Europskih mora. ovo more od Hrvatske čini ne samo primorsku zemlju, nego joj daje šanse da koristeći taj jedinstveni fenomen postaje sve više u svijesti svojih građana i stvarno pomorska zemlja otvorena svijetu. Ovo prelijepo more predstavlja međutim veliku obvezu i odgovornost za sadašnje i sve buduće naraštaje obvezu čuvanja zaštite i promicanje njegove čistoće, flore i faune, krajobraza i podmorja, ukratko svih njegovih prirodnih resursa i gospodarskih prednosti. Dužnost Republike Hrvatske je da u skladu sa zahtjevima međunarodnih prava i europskih standarda zaštiti to more, te proširi svoju skrb i zaštitu tj. svoju jurisdikciju do dogovorene razdijeljene crte sredine u odnosu na susjednu Italiju koja sa svojim zakonodavstvom također oslanja na crtu sredine kao osnovni kriterij razgraničavanja. Sa žaljenjem podsjećam da je Hrvatska ponovno odustala od primjene ne samo ribolovnog sastavnice svoga prava na isključivi gospodarski pojas, nego i od njegove ekološke dimenzije, premda nitko od nje nije smio tražiti da ne sudjeluje u zaštiti Jadranskog mora od onečišćenja koje izazivaju štetno izlijevanje zemnog ulja i drugih opasnih tvari ispiranja tankova brodova. Sada se naime nakon što je susjedna Italija prije dvije godine bez ikakva savjetovanja s drugim priobalnim Jadranskim zemljama, usvojila svoj Zakon o zaštićenom ekološkom pojasu i navela crtu sredine kao osnovni kriterij do konačnog dogovora o razgraničenju, može očekivati da se ilegalna štetna izlijevanja događaju češće u hrvatskom dijelu Jadrana, dijelu koji je ekološki složeniji i osjetljiviji i koji predstavlja značajan izvor dobar i prihoda za hrvatske građane i za samu Hrvatsku državu. Još jednom ću ponoviti da Klub zastupnika Hrvatske seljačke strane će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnosti za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera s Konačnim prijedlogom Zakona. Jadransko more kao poluzatvoreno more izloženo je neprestanom i sve većem riziku od onečišćenja uslijed povećanja pomorskog prometa, prijevoza sirove nafte, starim tankerima do rafinerije na sjevernom Jadranu, rasta nautičkog turizma, onečišćenja s kopna itd. Stoga svako rješenje pitanja eventualnog onečišćenja Jadranskog mora treba tražiti u pažljivo izbalansiranom pristupu između nužnosti zaštite okoliša i potrebe osiguranja održivosti pomorskog prijevoza. Moram spomenuti da je tu 90% svjetske robne razmjene odvija se morem koji je u konačnici jedan od ekološki najprihvatljivijih oblika prometa. U cilju zaštite mora doneseni su međunarodni propisi, među njima je za Jadran od posebnog značaja Konvencija o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja. Barcelonska konvencija iz 1976. i njen protokol o suradnji u sprječavanju onečišćenja s brodova i u slučaju opasnosti suzbijanju onečišćavanja Sredozemnog mora u Malti 2002. godine. Republika Hrvatska stranka Barcelonske konvencije, a 2003. godine ratificirala je i pripadajući protokol o suradnji i sprečavanju onečišćenja s brodova i u slučajevima opasnosti o suzbijanju onečišćavanja Sredozemnog mora. Naime, 1976. godine 16 zemlja Sredozemlja i Europske zajednice potpisale su Konvenciju za zaštitu Sredozemnog mora tzv. Barcelonsku konvenciju koja je 1995. godine dopunjen, izmijenjena o Konvenciji o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja. Barcelonska konvencija predstavlja pravni okvir za rad Mediteranskog akcijskog plana koji je prvi u nizu programa regionalnih mora osnovan s ciljem osiguranja kvalitetnih života stanovnicima zemlje koje okužuju Sredozemno mora, te uspostavljanju i osnaživanju međusobne suradnje i usuglašavanja strategije upravljanja zajedničkim prirodnim bogatstvima. Države Jadrana, odnosno Republika Hrvatska, Slovenija i Italija izradile su svoje nacionale planove intervencija kod iznenadnih onečišćenja mora. Također treba spomenuti da ove tri Jadranske države na području zaštite mora i okolnih područja, kvalitetno surađuju kroz rad mješovite Komisije za zaštitu voda Jadranskog mora i obalnih područja od onečišćenja. Njihovo posebno usmjerenje bilo je prema ispitivanju Jadranskog mora, suradnji i izravnom međusobnoj pomoći u suzbijanju incidentnih onečišćenja i posebnoj zaštiti. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka stalno je poticalo suradnju sa susjednim jadranskim državama, kako bi se postigla optimalna rješenja za Jadran, te omogućio razvoj pomorskog prometa, ali uz visok stupanj zaštite Jadrana. Godišnje Jadranom prođe 5 tisuća tankera a po statistici se na njih tisuću dogodi jedna nesreća. Na Jadranu se godišnje dogodi pet puta više pomorskih nesreća nego na svjetskim morima. A prema navedenim istraživanjima površina naftnog onečišćenja Jadrana tri je puta veća od našeg najvećeg Otoka Cresa. Ako ovim podacima dodamo i taj da se u Jadransko more godišnje izbaci oko 2,5 tisuće tona balansnih voda. Ovi podaci, potakli su Republiku Hrvatsku da uputi prema svjetskoj pomorskoj organizaciji i … [[Govornik se ne razumije.]] inicijativu za proglašenje Jadrana posebno osjetljivim morskim područjem. Međutim, u cilju učinkovitije zaštite Jadranskog mora u slučaju iznenadnih onečišćenja većih razmjera, te uzimajući u obzir obveze ugovornih stanaka … [[Govornik se ne razumije.]] konvencije, bilo je potrebno izraditi subregionalni plan koji bi obuhvaćao sve tri jadranske države, Republiku Hrvatsku, Italiju i Sloveniju. Subregionalni plan izrađen je kao dio inicijative za izradu subregionalnog sustava za cijelo Jadransko more. Tekst plana je sastavljen uz tehničku pomoć regionalnog centra za žurne intervencije u slučaju onečišćenja Sredozemnog mora i Mediteranskog akcijskog plana, Programa Ujedinjenih naroda za okoliš. Svrha subregionalnog plana jest da se uspostavi mehanizam međusobne suradnje kojim će nadležna nacionalna tijela u Hrvatskoj, Italiji i Sloveniji usklađivati i ujedinjavati svoja djelovanja na području sprječavanja i reagiranja na iznenadna onečišćenja mora koja utječu ili bi mogla utjecati na vode pod njihovom jurisdikcijom obale i povezane interese jedne ili više ovih zemalja. Ili na nezgode koje prelaze raspoloživu sposobnost za reagiranje svake od tih zemalja pojedinačno. S ciljem da se u što mogućoj većoj mjeri smanji opasnost od iznenadnih onečišćenja mora, ovim zakonom utvrđuju se politike i odgovornosti na području spremnosti za trenutačno i učinkovito reagiranje, na iznenadno onečišćenje mora koje utječe ili bi moglo utjecati na područja odgovornosti i/ili područja interesa triju zainteresiranih zemalja, te djelovanje u svrhu sprječavanja takvih nezgoda. Zakonom se žele urediti sljedeća pitanja, opseg suradnje nadležnih tijela stranaka sporazuma na području sprječavanja iznenadnog onečišćenja mora, opseg suradnje nadležnih tijela vlasti na provedbi plana u slučajevima opasnosti na operativnoj razini, područja odgovornosti stranaka sporazuma, razgraničenje odgovornosti i predviđanje prijenos odgovornosti s jedne države na drugu, uspostava načela, što je vrlo bitno, zapovjedništva i održavanja veze te utvrđivanja odgovarajuće organizacijske oblike, utvrđivanje vrste pomoći koja se može pružiti i uvjeta pod kojim će ona biti pružena, utvrđivanje sustava priopćavanja i izvješćivanja. Operacija reagiranja na iznenadno onečišćenje mora koje se dogodi unutar područja odgovornosti jedne od stranka izvoditi će se u skladu sa odredbama nacionalnog plana intervencija odnosno stranke kako je određeno tekstom plana. Sporazumom su predviđeni i dodaci sporazuma koji se detaljnije utvrđuje procedura operativne provedbe plana. Ovi dodaci izraditi će se naknadno nakon što sve tri države, Slovenija, Hrvatska i Italija izrade i usvoje ažurirane nacionalne planove intervencija koje trebaju biti usklađeni sa subregionalnim planom intervencija za sprječavanje spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera. Određeni dijelovi nacionalnih planova, intervencija, postati će sastavni dio ovoga sporazuma. Stoga će Klub Hrvatske Demokratske Zajednice podržati prijedlog za donošenje ovoga zakona po hitnom postupku, objedinjavajući prvo i drugo čitanje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Dino Kozlevac. Ga ni. Gubi pravo na raspravu. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje spremnost za reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskog mora većih razmjera potrebno je što prije donijeti da bi se pripremila izrada i izmjena postojećih zakona i propisa da se smanji mogućnost iznenadnih onečišćenja Jadranskog mora. Pošto je Republika Hrvatska bila među prvim državama koje su ratificirale Barcelonsku konvenciju 1998. godine, Zakonom o potvrđivanju izmjena Konvencije o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja i na temelju Protokola o sprječavanju onečišćavanja Sredozemnog mora, potapanjem otpadnih i drugih tvari sa brodova i iz zrakoplova. Na tragu brige o zaštiti Sredozemlja, a s obzirom da je Jadransko more još i zatvorenije i pliće, a ako imamo u vidu gust promet tankerske, tankera sa naftom u gornjem dijelu Sjevernog Jadrana, čini se logičnom briga triju država da se dodatno organiziraju kako bi iznenadna onečišćavanja sveli na najmanju moguću mjeru. Ovim zakonom utvrđuje se politika i odgovornost na području spremnosti za trenutačno djelovanje na iznenadna onečišćenja mora koja utječu na području odgovornosti triju zainteresiranih zemalja, te djelovanje u sprječavanju takvih nezgoda. Zakonom se utvrđuje opseg suradnje na provedbi plana u slučaju opasnosti, područja odgovornosti potpisnika sporazuma, prijenos odgovornosti s jedne na drugu državu, uspostava načela zapovjedništva i održavanja veze. Sve tri države izradile su svoje nacionalne sustave za spremnost i reagiranje na iznenadna onečišćenja mora i imaju svoje nacionalne planove, intervencija te osoblje osposobljeno materijalna sredstva za borbu protiv izljeva nafte i ulja. Svjesni opasnosti koja prijeti ukoliko dođe do teškog onečišćenja ne samo za ekološki sustav Jadranskog mora nego i sve gospodarske djelatnosti i što te djelatnosti znače za sve tri države, predstavnici su sve tri zemlje na sastancima Regionalnog centra za žurne intervencije u slučaju onečišćenja Sredozemnog mora započeli su sa radom na izradi i usvajanju subregionalnog plana intervencija koje obuhvaća Jadransko more. Ova inicijativa je dobila već potporu u okviru jadransko-jonske inicijative, njezinog okruglog stola za zaštitu okoliša i održivom razvoju, za subregionalni plan intervencija koje su zajednički počele izgrađivati sve tri zemlje zatražili su financijsku pomoć Regionalnog centra za žurne intervencije Sredozemnog mora i centar je financijska sredstva potrebna za projekat osigurao u okviru svog proračuna. Na sastanku u Maltu koji se održao 2003. godine predstavnici sve tri države su odlučili da se budući plan treba temeljiti na modelu kojega je izradio Regionalni centar za žurne intervencije i koji je već usvojen na drugim područjima Sredozemlja. U plan su također uključili i dio koji se bavi sprečavanjem nezgoda. Svrha ovog plana intervencija je da se u okviru protokola koji je dio Barcelonske konvencije i u skladu sa obvezama ugovornih strana ovog protokola uspostavi mehanizam međusobne suradnje pomoću kojeg će nadležna nacionalna tijela u Hrvatskoj, Italiji i Sloveniji surađivali kako bi uskladili i objedinili svoja djelovanja koja se odnose na sprečavanje i reagiranje na iznenadna onečišćenja mora. A koji utječu na teritorijalno more, obale i povezane interese jedne ili sve tri zemlje ili na nezgode koje prelaze raspoloživu sposobnost za reagiranje svake od tih zemalja pojedinačno. Stoga ako znamo da je Jadran posebno osjetljiv sa gledišta očuvanja eko sustava i s vrlo sporom izmjenom voda to ga čini posebno osjetljivim. Zato ovaj sporazum treba prihvatiti jer zaštite nikad nije previše. Sjetimo se samo nezgode sa zapaljenim brodom nedaleko od Pule. Dakle brod rekao bi buktinja bio je na nekoliko kilometara od Pule i zamislite sad da smo imali ovaj sporazum. Na svu sreću mi smo i našli, intervencija je bila žurna i kvalitetna i nije došlo do velike ekološke katastrofe ali da smo imali ovaj sporazum onda to ne bi bio samo problem Hrvatske. To bi bio problem i Hrvatske i Slovenije i Italije. Dakle znalo bi se tko rukovodi, koliko, kakvim sredstvima raspolažemo i sigurno je da bi efikasniji bio način sprečavanja jedne takve katastrofe i zbog toga ću podržati ovaj prijedlog zakona i mislim da se radi o unapređenju jer zaštite da kažem Jadrana koji je posebno osjetljivo more nikad nije dosta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dino Kozlevac. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Zvonimir Puljić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. U članku 52. Ustava Republike Hrvatske more je navedeno kao vrijednost od interesa za Republiku Hrvatsku i zato ima njenu osobitu zaštitu. U skladu s time Republika Hrvatska je potpisala najvažnije međunarodne konvencije o zaštiti i upravljanju morima jer smo svjesni da je Jadran izložen sve većem riziku onečišćenja i da je nužna stalna briga i kontrola da bi se taj rizik smanjio ali da je potrebna i organizirana i pripremljena reakcija na eventualna iznenadna očišćenja mora koja uključuje opremu i uvježbano osoblje, planove i druga sredstva. Republika Hrvatska potpisnik je u skladu sa onim što sam prije rekao i iz razloga koje sam naveo «Agende 21», program za 21. stoljeće kojom je u točki 17. obuhvaćena zaštita i upravljanje morima. Barcelonska konvencija o zaštiti Sredozemlja i njezina 4 protokola iz 1976., 1980. od kojih je posebno važan Protokol o zaštiti mora od zagađenja s kopna. Zatim «Marpol» konvencije o zaštiti mora od zagađivanja s brodova i zrakoplova iz 1973., 1978. te Londonske konvencije o odbacivanju otpadaka u more iz 1972. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora «Unklos» zatim mediteranskog akcijskog plana kao sastavnog dijela UNEP-a, program zaštite okoliša Ujedinjenih naroda donesenog 1975. u Barceloni. Hrvatska je i potpisnica Konvencije o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica. ESPO konvencija iz 1991. ratificirane Zakonom o potvrđivanju konvencije, travanj 1996. Konvencije o kontroli prekograničnog otpada i njegovog odlaganja, Baselska konvencija. Zatim je potpisnica Kretske deklaracije iz 1994. na temelju koje se priprema jedinstveni program zaštite i optimalnog korištenja bioloških bogatstava Jadrana zajedno sa zemljama s kojima dijelimo Jadransko more. Države s kojima dijelimo Jadransko more, Talijanska Republika i Republika Slovenija izradile su kao i Republika Hrvatska svoje nacionalne planove intervencija za sprečavanje i reagiranje kod iznenadnih onečišćenja mora te oformile svoje nacionalne sustave, osposobljeno osoblje i materijalna sredstva za takove situacije. Nužnost suradnje i zajedničkog djelovanja ostvarena je kroz rad mješovite komisije za zaštitu voda Jadrana i obalnih područja od onečišćenja. Mješovita komisija je do sada radila na pitanjima zajedničkog kontinuiranog ispitivanja Jadranskog mora. Zatim suradnja i međusobna pomoć u suzbijanju incidentnih onečišćenja. Posebna zaštita osjetljivih područja. Donošenje zajedničkog subregionalnog plana intervencija te uspostavljanje sustava odvojene plovidbe odnosno plovidbenih puteva Jadranom. Mješovita komisija je zatim radila zajedno na utvrđivanju i suzbijanju onečišćenja zbog neodgovarajućeg rukovanja i odlaganja krutog odnosno opasnog otpada. Pitanja balastnih voda, saniranje najugroženijih područja, suradnja u provedbi strategija razvitka sa svrhom očuvanja vrijednosti Jadrana i informativnoj djelatnosti. Tekst subregionalnog plana koji je sadržan u ovom zakonskom prijedlogu koji bez tog priloga obimnog ima samo 5 članaka usuglašen je na sastanku mješovite komisije u Portorožu u svibnju 2005. Pošto je nesumnjiva korist i potrebitost ovakovog plana, te zakona koji ga donosi i pošto je nesumnjiva zainteresiranost Republike Hrvatske da se on donese ja ću podržati ovaj zakonski prijedlog kao što su to izjavile i moje kolege prethodne.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Radi se dakle o sporazumu triju država – Italije, Slovenije i Hrvatske, o tome kako biti spreman, kako preventivno tako i za brzo reagiranje u slučaju većeg onečišćenja Jadranskog mora. Iz ovoga je odmah vidljivo da je svaki sporazum s takvom namjerom hvale vrijedan. Vrijednost i značaj čisto Jadranskog mora za sve tri države ima visoko značenje, a za našu državu rekao bih ima prioritet nad prioritetima. Svaka od ovih država ima svoje nacionalne sustave za preventivu kao i za iznenadna onečišćenja. No, izuzetno je važna i zajednička mješovita komisija, jer bez koordiniranog stalnog zajedničkog djelovanja u slučaju katastrofe posljedice bi bile nesagledive. Opet kažem bile bi nesagledive za sve tri zemlje, a za Hrvatsku posebno obzirom na moguće posljedice za turizam i obzirom na značaj turizma kod nas. Da do iznenadnog većeg onečišćenja ne bi došlo, a ako ne daj Bože dođe ovaj prijedlog zakona propisuje suradnju nadležnih tijela stranaka u sporazumu, provedbu plana u slučaju opasnosti, odgovornost sporazumnih stranaka, način zapovijedanja i održavanja veza, utvrđivanje vrste pomoći, utvrđivanje što je vrlo važno sustava priopćavanja i izvješćivanja. Evo, reklo bi se pa sve do sustava financiranja. Dakle, ne treba puno o ovome govoriti i naglašavati bez ikakve dvojbe. Ovaj prijedlog zakona treba prihvatiti čim prije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I imamo završnu riječ u ime Kluba zastupnika SDP-a pet minuta, uvaženi zastupnik Dino Kozlevac. Nema ga po treći put. Gubi pravo na riječ. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo, pardon predlagatelji. Želite li riječ? Evo izvolite. Uvaženi državni tajnik Nikola Ružinski. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ja bih se želio zahvaliti klubovima i pojedincima koji su podržali donošenje ovog važnog zakona. I htio bih reći da smo dobili jedan amandman Odbora za zakonodavstvo kojim se poboljšava tekst zakona u članku 3. i hoću reći da mi podržavamo ovaj amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskoga mora većih razmjera. Hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 146. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Predlagatelj je prihvatio amandmane na sjednici i postaje sastavni dio konačnog prijedloga. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o subregionalnom planu intervencija za sprječavanje, spremnost za i reagiranje na iznenadna onečišćenja Jadranskoga mora većih razmjera. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 113 glasova prihvaćen ovaj zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda - Konačni prijedlog Zakona o zakladi “Hrvatska za djecu“, drugo čitanje, P.Z. br. 33 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obitelj, mladež i šport. Izvješća ste primili na sjednice. Amandmane je podnijela zastupnica Milanka Opačić. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Stjepan Adanić, državni tajnik u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog državnog Sabora, poštovane dame i gospodo. Pred nama je znači Konačni prijedlog zakona o zakladi “Hrvatska za djecu“. Osnova za donošenje zakona kao što znate je nacionalna populacijska politika koju je ovaj Visoki dom donio 2006. godine i to je područje skrb o djeci, mjera broj 10. gdje nam je naloženo da trebamo osnovati neprofitnu zakladu “Hrvatska za djecu“ čijim bi se sredstvima pridonijelo razvoju poželjnog pronatalitetnog trenda i osnaživanju obitelji s većim brojem djece. Evo, Vlada Republike Hrvatske ispunjava tu svoju obavezu iz 2006. godine iz nacionalne populacijske politike. Rok za provedbu ove mjere je 2008. godina. Prema tome, znači i tu smo isto u vremenu. Ciljevi, glavni ciljevi za donošenje ovog zakona prvo stvoriti prostorne, kadrovske i druge pretpostavke za primjenu skrbi o djeci i prilagođenu različitim potrebama roditelja i djece, te dobi djece. Dalje, podići kvalitetu institucionalne i izvaninstitucionalne skrbi za djecu. Osigurati ravnomjernu dostupnost usluga namijenjenog djeci na području Republike Hrvatske, osnaživanje društvene brige o djeci, poboljšanje kvalitete života djece iz brojnih obitelji i promicanje društvene brige o djeci i obitelji kao najviših društvenih vrednota. Svrha donošenja ovog zakona. Prvenstveno je pružanje financijske i uslužne potpore u obitelji o skrbi o djeci, osobito obitelji s brojnom djecom iz područja izloženih iseljavanju kao djeci iz obitelji izloženih rizicima siromaštva i socijalne isključenosti, te omogućavanje djeci iz tih obitelji podizanje kvalitete osobnog života koje omogućavaju školovanje i završenje studija, korištenje obrazovnih, športskih, kulturnih i drugih usluga koje pridonose jačanju njihovih osobnih kompetencija i stjecanju sposobnosti i vještina potrebnih za uspješno uključivanje u svijet rada i njihovo neovisno življenje. Koji su mogući korisnici otpora temeljem ovog prijedloga zakona? To su prvenstveno obitelji sa brojnom djecom, dalje su obitelji sa djecom i djeca izložena rizicima siromaštva i socijalne isključenosti, obitelji s djecom koji žive na rijetko naseljenim područjima i područjima prometno udaljeno od obrazovnih, kulturnih, športskih i drugih institucija i nadarena djeca roditelja koja nemaju materijalne mogućnosti za osiguranje daljnjeg djetetovog razvoja i školovanja. Prema procjenama Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti ukupan broj djece koji bi potpadao pod ovu zakladu to je prema našim procjenama je 20000. Koji su mogući oblici potpore? To je vrlo bitno za istaknuti. To su potpore u novcu, primjerice jednokratne novčane pomoći u određenim neočekivanim obiteljskim situacijama u kojima se nađe obitelj kao što je recimo višestruki porod, gubitak jednog ili oba hranitelja obitelji ili više mjesečna potpora u obliku školarine, stipendije ili slično. Potpore u novcu u svrhu osiguravanja daljnjeg školovanja i specijalizacije, razvoja osobnog potencijala u športu, kulturi i slično izvan mjesta prebivališta ili boravka obitelji. Potpore u naravi, znači nabavka školske opreme i drugih pomagala neophodnih za uspjeh djeteta u školi, nabavka građevinskog materijala i opremanje kućanstva obitelji s djecom koja nema očekivanu razinu opremljenosti kuće sadržajima primjerenih brizi za djecu. Primjerice, pomoć obitelji u nabavci namještaja ili učila namijenjenog djecu, izgradnju sanitarnog prostora, vodovoda, osobito u ruralnim i slabo naseljenim područjima, otocima i slično. I potpore osiguranja korištenja odgovarajućih sadržaja namijenjenih djeci i mladeži u suradnji sa tijelima lokalne samouprave i odgovarajućim institucijama ovlaštenih za pružanje usluga djeci i mladeži kao što su veleučilišta, obrazovne institucije, kulturne, športske, turističke ustanove, udruge građana i ostalo. Tijela zaklade. Tijela zaklade prvenstveno su upravni odbor i upravitelj zaklade. Upravni odbor imenuje Vlada Republike Hrvatske i to na prijedlog ministra nadležnog za obitelj 3 člana, ministra nadležnog za znanost, obrazovanje i šport jednog člana, ministra nadležnog za socijalnu skrb jednog člana, radnog tijela Hrvatskog sabora nadležnog za obitelj jednog člana, radnog tijela Hrvatskog sabora nadležnog za socijalnu skrb jednog člana. Mandat članova upravnog odbora traje 4 godine s pravom ponovnog izbora. Vrlo je bitno istaknuti financiranje zaklade. Zaklada se financira iz prihoda igara na sreću i to sukladno članku 17. stavku 5. Zakona o zakladama i fundacijama koje je donijela Vlada Republike Hrvatske i ostalih prihoda, to su prihodi od imovine, darovnica i drugih prihoda u skladu sa zakonom. Vrijedno je za napomenuti da je uredbom Vlade Republike Hrvatske u kvarterima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodijele dijela prihoda od igara na sreću 2008. godini, znači objavljeno u "Narodnim novinama" broju 86/08 člankom 3. točkom 3. osigurana su sredstva za potrebe zaklade 10 milijuna i 450 tisuća kuna. Prihodi se odlukom upravnog odbora raspodjeljuju u zakladne svrhe sukladno ovom zakonu i općima aktima zaklade. Dame i gospodo, hvala na pozornosti.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a, uvažena zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Danas smo, ali i proteklih dana i mi zastupnici u Saboru i javnost potpomognuta medijima prečisto govorili o sigurnosti. Sigurnost je svakako važna, usudila bih se reći čak i nužna za rast i razvoj djeteta. I baš svi smo nekako uvijek osjetljivi na problematiku koja se tiče djece i skrbi o njima. Danas u okviru rasprave o Prijedlogu zakona o zakladi "Hrvatska za djecu" ponovno govorimo o sigurnosti. Ali ovoga puta o sigurnosti u poboljšanju materijalne i socijalne sigurnosti djece. Prema Ustavu Republike Hrvatske dužnost države je štititi materinstvo, djecu i mladež i stvarati socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete kojima se promiče ostvarivanje prava na dostojan život. Prema konvenciji o pravima djeteta, države se obvezuju odgovarajućim zakonodavnim i upravnim mjerama djetetu osigurati zaštitu i skrb kakva mu je prijeko potrebna za njegovu dobrobit uzimajući u obzir prava i dužnosti njegovih roditelja ili zakonskih skrbnika i drugih osoba koje su za dijete pravno odgovorne. Nacionalnom populacijskom politikom koju je upravo ovaj Visoki dom usvojio među ostalim mjerama propisano je i osnivanje ove neprofitne zaklade "Hrvatska za djecu" čijim bi se sredstvima pridonijelo razvoju poželjnog pronatalitetnog trenda i osnaživanje obitelji s većim brojem djece. Cilj osnivanja ove zaklade kako je navedeno u materijalima za raspravu o ovoj točki je senzibilizirati društvene potrebe i podizanje kvaliteta obiteljskog života višečlanih obitelji koja bi se ostvarila kroz sufinanciranje pojedinih programa kao što su ljetovanje za obitelji s većim brojem djece, školski izleti, športski susreti, posjete kulturnim ustanovama i događajima, stipendiranje darovite djece, izvannastavne aktivnosti, nabavka informatičke opreme i programa i slično. Iz navedenoga proizlazi da je primarni cilj provedbe ove mjere usmjeren na nematerijalne oblike potpore obitelji s većim brojem djece te pružanje materijalnih oblika potpora usmjerenih prema nadarenoj djeci. Vlada i ministarstvo obitelji su u ovom i prošlom mandatu pitanje populacijske politike tretirali kao prvorazredno nacionalno i političko pitanje. Populacijska politika to de facto i jest, prvorazredno, nacionalno i političko pitanje. Pravi argument bile bi brojke o najmanjoj stopi prirodnog prirasta nakon ukidanja beneficija za rodiljne naknade za vrijeme koalicijske Vlade koji se možda najbolje očitovao nakon 7 godina kada je najmanji broj školaraca prvašića upisan u razredne osnovne škole. To je bio "circle of life" ili krug života koje smo donoseći jednu lošu odluku tada, nakon 7 godina takve nepopularne odluke tadašnje koalicijske Vlade osjetili sa najmanjim brojem prvašića od osnutka Hrvatske države. I upravo zato danas u ime Kluba zastupnika HDZ-a ističem važnost donošenja ovog zakona. Znam da ima kolega koje će reći da ovaj zakon nije u fokusu njihovog političkog djelovanja i interesa, ali ova politika koju će HDZ-ova Vlada kroz prijedlog osnivanja zaklade "Hrvatska za djecu" i kroz donošenje mjera za djecu iz višečlanih obitelji, ali i za nadarenu djecu pokazati upravo ta politika odrediti će u tom "circle of life", odnosno krugu života sudbinu i naših obitelji i obitelji vašoj djeci Hrvatske. Navesti ću nekoliko, taksativno nekoliko stvari koje je Vlada u prethodnom mandatu i početkom ovoga mandata usvojila, a to je u prošlom mandatu povećani iznos rodiljnih naknada i vraćeno pravo na trogodišnji porodiljni dopust koji je bivša Vlada smanjila, zapravo ukinula. Nakon 12 godina udvostručila se jednokratna pomoć za opremu za novorođenčad i sada iznosi 2330 kuna, povećan je dječji doplatak, uveden je pronatalitetni dodatak od 500 kuna za svako 3. i 4. dijete u obitelji, omogućeno je korištenje fleksibilnijeg radnog vremena, tj. mogućnost rada kod kuće novih roditelja. Stimuliraju se poslodavci koji će za zapošljavanje roditelja s malom djecom dobiti posebne poticaje, školski udžbenici, đački domovi i prijevoz učenika postali su besplatni, delimitiranje rodiljnih naknada koje se primjenjuje od početka ove godine, možda je jedna od najsvježijih mjera ove Vlade. Naravno treba reći i to da će od 1. siječnja iduće godine ukinuti se ograničenje po kojemu rodiljne naknade mogu dobivati samo one nezaposlene majke koje su prijavljene na burzi, nego će i majke domaćice ubuduće biti ravnopravno uključene u sustav. I sada dok stojim za ovom govornicom prisjećam se jedne gospođe Marije. Zapravo, moje majke, majke četvero djece, tada malodobne kako početkom 2000. sa strepnjom stoji pred televizorom i sluša ovu saborsku raspravu. Danas s ponosom mogu reći, govoreći u ime kluba HDZ-a, da će se posljedice naših odluka vidjeti u punoj realizaciji možda tek za nekoliko godina, ali osjetiti će ga deseci tisuća djece. Osnivanjem ove zaklade koja će skrbiti o nadarenoj djeci i djeci višečlanih obitelji s ciljem porasta nataliteta, podizanja kvalitete obiteljskog života višečlanih obitelji i pomoći obiteljima slabijeg imovinskog stanja, obiteljima koje su izložene rizicima, socijalne isključenosti jasan je nastavak mjera i napora koje su još tijekom prošlog mandata poduzeti u nastojanju da se pomogne obiteljima i djeci, odnosno da se potakne rast nataliteta. Podizanje razine potpore obitelji s brojnom djecom jasna je poruka mnogim obiteljima da država Republika Hrvatska ovim obiteljima i djeci poklanja sve značajnije mjesto. Klub HDZ-a svakako će podržati odnošenje Zakona o osnivanju Zaklade "Hrvatska za djecu". Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a, uvažena zastupnica Tatjana Šimac Bonačić. Nema je. Gubi pravo na raspravu. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Perica Bukić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolege zastupnici. Prijedlog Zakona o Zakladi "Hrvatska za djecu" na neki je način nastavak mjera i napora koje se već duže vremena poduzimaju u nastojanju da se pomogne obiteljima i djeci te samim time i potakne natalitetni rast u Republici Hrvatskoj. Osnivanje ove zaklade je dodatni poticaj obiteljima koji se nadopunjuje s već donesenim mjerama kao što smo čuli od moje kolegice, i povećanje iznosa dječjeg doplatka i broja djece koja na njega imaju pravo, uvođenje pronatalitetnog dodatka od 500 kuna za svako treće i četvrto dijete u obitelji te delimitiranje rodiljnih naknada, ali i na mjere poput uvođenja besplatnih udžbenika i ostalih pogodnosti za školovanje djece. Procijenjeno je kako u Hrvatskoj ima oko 20 tisuća osoba kojima je potrebna ovakva vrsta potpore. Pri tome je značajno da iako se ona posebice odnosi na obitelji s petero i više djece ne isključuje i onu djecu kojima je pomoć potrebna a žive u brojčano manjim obiteljima. Stoga osnivanje ove zaklade je pozitivan pomak koji obiteljima odašilje poruku da se država brine i želi osigurati socijalnu ravnopravnost sve djece u Republici Hrvatskoj. Živimo u vremenima kada je nasilje i alkoholizam među mladima u sve većem porastu što prati i apatija i besciljnost mladih ljudi. Stoga je potrebno posebno značajno što će različitim oblicima nematerijalnih potpora na razini lokalnih zajednica, udruga i institucija koje u njima djeluju poput nabave školske opreme, potpore za kulturna i sportska zbivanja, opremanje škola u manjim urbanim sredinama u kojima se očituje nedostatak … [[Ne razumije se.]] za mlade, zaklada predstavljati veliki korak naprijed ka njihovom sklanjanju s ulica i usmjeravanju konstruktivnom i zdravom životu. Osim toga u Hrvatskoj žive brojna talentirana djeca kojima roditelji zbog lošeg imovinskog stanja nisu u mogućnosti osigurati priliku razvijati svoje sposobnosti. Donošenjem ovog zakona država će se pobrinuti i za ovu djecu. Ukoliko ih se pravilno usmjeri te im se omogući razvijanje svojih talenata, jednoga dana će dobiveno državi višestruko vratiti svojim znanjima i zalaganjima. U protivnom ova su djeca uvelike izložena riziku socijalne isključenosti, a pri tome mislimo posebno na djecu koja žive u rijetko naseljenim područjima Hrvatske. Kada se mlada obitelj odluči imati dijete, to donosi i nepredvidive rizike. Svakodnevno novinski stupci puni slučajevi djece koja su rođena sa izrazitim zdravstvenim problemima. To mogu biti urođene anomalije, ali i bolesti koje se razvijaju kasnije kroz život. Ukoliko se obitelji sa petero i više djece dogodi takvo što, roditelji se često nađu u nedoumici. Moraju birati između skrbi o oboljelom djetetu i zadovoljavanju osnovnih životnih potreba ostatka obitelji. Svjedoci smo kako se roditelji u nemogućnosti rješavanja ove situacije sve češće obraćaju medijima koji preko državnih mehanizama pritiskom medijskim s ciljem rješavanja situacije ili apelirajući na sažaljenje, novac za liječenje ovakve djece prikupljaju dobrovoljnim prilozima građana. Zakla "Hrvatska za djecu" koja predviđa i mogućnost individualnih uplata uvelike će olakšati roditeljima nositi se s ovim teškim situacijama, ali i smanjiti kritiku državnog zdravstvenog sustava kroz medije. Uz to, osigurati će da i oni manje hrabri roditelji koji se ne usuđuju svoj problem iznijeti pred lice javnosti, dobiju nužno potrebna sredstva. Ova zaklada predviđa i jednokratnu pomoć obiteljima ako izgube jednog roditelja, a u Hrvatskoj je čest slučaj da samo jedan roditelj privređuje pa se nerijetko događa da premine upravo onaj član obitelji koji je hranitelj, ostavljajući drugog supružnika i djecu u teškoj socijalnoj situaciji. Jednokratna pomoć koju će im ovaj zakon osigurati nije mala i toj obitelji će omogućiti vrijeme nužno za socijalnu stabilizaciju i osiguranje stalnog priljeva sredstava za život. Gospođe i gospodo, prema podacima Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, svake godine prosječno škole u Hrvatskoj upisuju oko 2 tisuće đaka prvaka manje nego godinu prije. Pred nama je prijedlog zakona kojim su obuhvaćeni glavni problemi koji priječe značajniji porast nataliteta u Hrvatskoj. Bez sumnje, kada stupi na snagu, zakon će biti poticaj mladim obiteljima da se s mnogo manje straha odlučuju imati više djece. Riječ je o iznimno značajnom zakonskom prijedlogu koji u mnogome može utjecati na saniranje nepovoljne demografske slike u našoj zemlji. Stoga smatram kako Zakon o Zakladi "Hrvatska za djecu" treba podržati te sam uvjeren kako ćemo bez obzira na stranačku pripadnost, jednako kao što smo to učinili i na matičnom odboru jednoglasno, to učiniti i danas. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospodine potpredsjedniče i gospodine državni tajniče, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Prijedlog ovoga zakona je podizanje potpora obiteljima sa većim brojem djece sa jasnom porukom mnogim obiteljima da država osim ovim obiteljima i djeci uopće poklanja sve značajnije mjesto. Makar je zastupnica i potpredsjednica Odbora za obitelj, mladež i šport gospođa Željana Kalaš, kao i zastupnik gospodin Bukić već istaknuli što je sve Republika Hrvatska do sada napravila i učinila da bi pomaknula i promaknula kvalitetniji život ovih obitelji sa većim brojem djece, ja jednako tako smatram da nije zgorega, dapače da je potrebno svaki put kratko rekapitulirati što smo, te snažne zapravo iskorake glede obveza države u osiguranju preduvjeta za kvalitetnijim razvitkom djece pa je potrebno reći da je u 2007. godini temeljem Zakona o doplatku za djecu izdvojeno 1,9 milijardi kuna odnosno 519 milijuna kuna više nego kroz 2006. godinu. Isto tako, Zakonom o izvršenju državnog proračuna Republika Hrvatska je za 2007. godinu propisala najniži iznos porodiljne naknade u iznosu od 50% proračunske osnovice odnosno 1663 kune, a jednokratnu novčanu pomoć za novorođeno dijete podignula sa 1360 na 2328 kuna. Oko 450 milijuna kuna osigurano je u svrhu nabavke udžbenika za sve polaznika osnovnih škola i prvih razreda srednjih škola, jednako kao što je i osiguran besplatni prijevoz za srednjoškolce. Povećana izdvajanja za porodiljne naknade i dječji doplatak u 2007. godini za 38% u odnosu na 2006. odnosno za 1,1 milijardu kuna dovelo je do blagog povećanja broja novorođene djece što u konačnici u okviru populacijske politike, zaštitu majčinstva i roditeljstva stavlja u središte državne politike. Osiguravanjem neprofitne zaklade "Hrvatska za djecu" doprinos je daljnjem razvitku poželjnog pronatalitetnog trenda i osnaživanja obitelji sa većim brojem djeca, podižući razinu kvalitete života višečlanih obitelji. Isto bi se ostvarilo i sufinanciranjem pojedinih programa kao što su ljetovanje za obitelji sa većim brojem djece, školski izleti, športski susreti, posjetima kulturnim događanjima i ustanovama, izvannastavnim aktivnostima, stipendiranjem darovite djece i uspješnih studenata. Ali, osnivanje zaklade isto tako osnažuje obitelji sa većim brojem djece koji su izloženi rizicima socijalne isključenosti, kao i poticanje demografskog razvitka i održavanja u konačnici održavanja slabo naseljenih područja u Republici Hrvatskoj. Važno je reći da bi se uključile i jedinice lokalne i regionalne samouprave kao i udruge građana koje se bave ovom problematikom. Radi se o nematerijalnim oblicima pomoći. Značajan iskorak u promicanju obitelji napravljen je i uvođenjem pronatalitetnog dodatka od po 500 kuna za treće i četvrto dijete korisniku doplatka za djecu. Ali sustavne mjere nisu obuhvatile obitelji sa petoro i više djece, osim izuzetka od ovoga koje čine poticaji Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti namijenjene za oko 530 obitelji sa osmoro i više djece. Evo, poštovane kolegice i kolege, ovo su sve razlozi radi kojih ću podržati još jedan doprinos našoj pronatalitetnoj, nacionalnoj, strateškoj politici i podržati donošenje Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu". Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. I na kraju, uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pozdravljam Konačni prijedlog Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu" koji je hrvatska Vlada dostavila ovome Visokome domu na raspravu i usvajanje, jer usvajanje ove zaklade usmjereno je prema dobrobiti i osnaživanju obitelji s većim brojem djece. Konkretno, obitelji sa petero i više djece te nadarenoj djeci iz ruralnih i manje urbanih naselja. Donošenje ovoga zakona utemeljeno je u nacionalnoj populacijskoj politici, području Skrb o djeci, mjera 10, koja glasi: "osnovati neprofitnu zakladu "Hrvatska za djecu" čijim bi se sredstvima pridonijelo razvoju poželjnog pronatalitetnog trenda i osnaživanju obitelji s većim brojem djece". Ono što posebno želim naglasiti je da su mogući korisnici financijskih i uslužnih potpora predviđenih ovim zakonom, uz obitelji s brojnom djecom i obitelji s djecom i djeca izložena rizicima siromaštva i socijalne isključivosti, obitelji s djecom koja žive na rijetko naseljenim područjima i područjima prometno udaljenim od obrazovnih, kulturnih, športskih i drugih institucija, kao i nadarena djeca roditelja koji nemaju materijalne mogućnosti za osiguranje daljnjeg djetetova razvoja i školovanja. A takvih obitelji i djece korisnika potpora prema ovom zakonu procijenjeni broj iznosi 20 tisuća. Kad govorimo o novčanim potporama, jednokratne novčane pomoći u određenim, neočekivanima, ali isto tako životnim situacijama u kojima se nađu takve obitelji s većim brojem djece, gubitak jednog ili oba hranitelja obitelji, višestruki porod i slično, ili višemjesečne potpore u obliku školarine, stipendije i slično. Sa zadovoljstvom mogu istaknuti da je hrvatska Vlada putem Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa osigurala besplatne udžbenike za sve osnovce i prva dva razreda srednje škole i tako sukcesivno za dvije godine ova mjera će se odnositi na sve srednjoškolce. Ali uz to, osiguran je i besplatan prijevoz učenicima prvog i drugog razreda srednje škole. Putem Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva, učenici trećih i četvrtih razreda srednje škole koji žive na područjima posebne državne skrbi također imaju besplatan prijevoz kao privremenu mjeru do 2011. godine kada će Ministarstvo obrazovanja obuhvatiti sve učenike odnosno učenike sva četiri razreda srednje škole besplatnim prijevozom. Ali svjesni smo da i danas ima obitelji s većim brojem učenika koji nisu obuhvaćeni ovim mjerama. I stoga sam sigurna da nam je svima u interesu da se ovaj zakon donese i da zaklada "Hrvatska za djecu" što prije profunkcionira kako bi se i ovim mjerama moglo pomoći djeci iz brojnih obitelji. Od brojnih predviđenih potpora u naravi, od nabavke neophodne školske opreme i drugih pomagala neophodnih za uspjeh djeteta u školi, posebno pozdravljam potporu u nabavi građevinskog materijala ili opremanju kućanstva obitelji s djecom koja nemaju očekivanu razinu opremljenosti kuće, sadržajima primjerenim brizi o djeci, kao što je nabavka namještaja ili učila namijenjenog djeci, izgradnja vodovodnog priključka itd., jer svakodnevno smo svjedoci apela i poziva upomoć ne samo obitelji s brojnom djecom na neadekvatnost uvjeta u kojima odrastaju djeca i mladi. Sredstva za provedbu ovoga zakona osigurana su u Državnom proračunu za 2008. godinu jer se financiranje zaklade predviđa iz prihoda od igara na sreću, sukladno odredbama Zakona o zakladama i fundacijama, kao i iz prihoda od imovine, darovnica i drugih prihoda u skladu sa zakonom. Naime, Uredbom Vlade Republike Hrvatske o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele dijela prihoda od igara na sreću u 2008. godini za potrebe zaklade planirano je 10 milijun 450 tisuća kuna, a na razdjelu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti za osnovnu imovinu zaklade osigurano je 100 tisuća kuna kako je to i predviđeno člankom 15. prijedloga ovoga zakona. I sigurna sam da će u mojoj Brodsko-posavskoj županiji donošenje ovoga zakona i osnivanje zaklade "Hrvatska za djecu" pozdraviti i članovi Udruge obitelji "Hrvatska budućnost" koja okuplja 66 obitelji sa sedmero i više djece s područja cijele županije s ukupno 559 djece kojima svake godine iz svoga proračuna Brodsko-posavska županija i grad Slavonski Brod pomažu u sufinanciranju troškova ljetovanja za djecu iz ovih obitelji, a i početkom školske godine nabavkom dijela školska pribora. Dio članova ove Brodsko-posavske udruge dosadašnji su korisnici poticaja Ministarstva obitelj, branitelja i međugeneracijske solidarnosti namijenjenih za 530 obitelji u Hrvatskoj s osmero i više djece, na čemu su posebno zahvalni potpredsjednici Vlade i ministrici, jer im je u proteklom periodu dobro došla bila pomoć koje je ministarstvo davalo upravo ovim obiteljima. I da zaključim, uz sve mjere pronatalitetne politike koju je hrvatska Vlada do sada donijela, a o čemu su govorile moje kolegice i kolege, i uz ove godine usvojeni Zakon o rodiljinim i roditeljskim potporama, hrvatska Vlada i mi ovdje u ovom Visokom domu odaslali smo pozitivnu poruku o osnaživanja obitelji u hrvatskom društvu i pridonijeli stvaranju pozitivnog ozračja prema obitelji, braku i djeci. Stoga smatram da i predloženim Zakonom o zakladi "Hrvatska za djecu" hrvatskoj javnosti, posebice obiteljima s više djece, kao i onima koja će to u budućnosti postati, pridonosimo razvoju poželjnog i Hrvatskoj toliko potrebnog pronatalitetnog trenda, potvrđujući i ovime našu odgovornost za budućnost hrvatskoga naroda i hrvatske države. Iz svega navedenoga podržavam donošenje ovoga zakona. Hvala lijepo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I još se javio uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. U svakom slučaju da je ovakav jedan Prijedlog Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu", dakle nešto što u krajnjem cilju ima pomoć višečlanim obiteljima koji imaju petero ili više djece ili pod nekim drugim uvjetima koji su navedeni ovdje u ovome prijedlogu zakona s manje djece ali jasno sa malim primanjima, odnosno primanjima koja su ispod prosjeka što je regulirano člancima ovoga zakona i nekih drugih pozitivnih zakona, je za pozdraviti. Međutim, moram istaći da je po mom mišljenju bilo bolje da se umjesto zaklade to uokviri i u okvire zakonske regulative. Dakle, zaklada je zaklada, a zakon je zakon. Ovdje je bilo riječi o tome koliko je sve bilo napravljeno u Republici Hrvatskoj osobito zadnjih godina u smislu pomoći roditeljima i djeci od besplatnih školskih udžbenika, besplatnog prijevoza učenika, najprije dva srednjoškolska razreda, dakle dvije generacije, pa kasnije još. Nadalje, bilo je riječi o dječjem doplatku, o povećanju i broja korisnika dječjeg doplatka, ali i povećanju same sume novca za dječji doplatak. Moram pri tome reći i da kada sam razgovarao sa mnogobrojnim roditeljima, a i sam sam i roditelj i djed, onda su mnogi izrazili ne negodovanje, nego su dali svoje prijedloge u smislu da kažem i pornalitetne politike i olakšanja roditeljima koji imaju troje i više djece, dakle cilj je u pronatalitetnoj politici imati onaj plus, onu pozitivu da bismo imali porast stanovnika, onda je troje djece dakle ona prva granica koja je potrebna da bi obitelj da kažem bila, ajde da kažem ovako, u nekakvoj pozitivi što se tiče pronatalitetne politike. Pa ti isti roditelji kažu da je točno to da su udžbenici besplatni za školu, ali kada treba kupiti tenisice, kada treba kupiti jaknu, kada treba kupiti to su zaista, pa i zna gospođa, moja kolegica Suzana, zaista ogromne cijene. Ne postoji li mogućnost da se smanji PDV na proizvode koji se, dakle na odjeću, obuću i opremu za djecu, nego je on onakav kakav je. I te cijene su zaista enormne, gotovo bih rekao da su skuplje cipele za bebu ili za malo dijete, nego li za odrasloga. Nadalje, u prijašnjim raspravama kada smo govorili o pedagoškim standardima, onda sam raspravljao o tome kako je samo 45% naše djece zahvaćeno vrtićkim odgojem, dakle pohađanjem dječjih vrtića. Dali zbog materijalnih razloga ili nekih drugih ili postojanja baka servisa, to je teško reći. Ali u svakom slučaju ona participacija, ja znam da su dječji vrtići nadležnost lokalne samouprave i regionalne, odnosno područne samouprave , dakle općina, gradova i županija, ali onaj dio koji roditelji participiraju u tome je također novčani dio. Mi i ovdje govorimo opet o novcu. Ako bismo zbrojili te participacije koji roditelji participiraju da bi njihova djeca pohađala dječje vrtiće onda to nije za ovu državu veliki iznos, a nikada za našu djecu to nije veliki iznos, za našu, govorim za našu hrvatsku djecu ili djecu hrvatskih građana, kako god hoćete. Ali opet evo ja o tome zborim i rogoborim, ali i dalje o tome nema, ne bih rekao sluha, ali nema razgovora ni dogovora. Sama zaklada kao zaklada ima svoj upravni odbor, kako je navedeno u članku 7. sedam je članova upravnog odbora od kojih je per iz redova Vlade Republike Hrvatske, a dva iz Sabora Republike Hrvatske. Malo mi se čini da, ono što sam jučer možda propustio reći, a danas evo koristim priliku da je kada je u pitanju riječ i Agencija za javno privatno partnerstvo, upravno vijeće je iz Vlade Republike Hrvatske, a agencija je odgovorna Vladi Republike Hrvatske. Dakle, upravno vijeće čine ministri a ti isti ministri odgovaraju Vladi Republike Hrvatske, ne znam tko Vladu čini nego ministri, je li? Tako nekako i ovdje dođe analogijom do određenog razmišljanja, iako ja ne vjerujem da može biti ikakvih, ne želim vjerovati da može biti nekakvih malverzacija, zlouporaba itd., kod osnivanja ili kod rada, ili u radu Zaklade „Hrvatska za djecu“, jer to bi zaista, zaista bi to bio grijeh. U svakom slučaju, ideja kao ideja osnivanje zaklade, a bilo je tih zaklada i više i ima ih. Vidimo da svakodnevno na našoj Hrvatskoj televiziji i na ostalima, jednostavno jedno prosjačenje, malo sofisticiranog oblika, nije baš ruka na trgu pružena, ili pred crkvom, nego li pozivom na ovaj broj darujete 3,66 kuna plus PDV. Pa zar je na taj poziv za pomoć određenoj grupi djece, obično se radi o djeci, pa zar i na taj poziv Hrvatska država ubire PDV. Pa je li to baš mora tako? Jesmo li toliko, ja znam da na sve može biti, ali uredbom, bilo Vlade, bilo razmišljanju nas ovdje takva stvar ne bi morala biti, bar kada se radi o tim, kažem oglasima, kojima mnogobrojne udruge djece i roditelja, koji dakle, roditelja, putem javnog elektronskog medija pozivaju za pomoć? Počevši od teških bolesti, od deformacija a i onih koje su zaista, koje su zaista u teškoj situaciji u bilo kojem obliku. Bilo bi, kako da kažem ne političko, ili kontraproduktivno ne podržati ovaj prijedlog zakona gdje se kažem uvijek, kada se god radi o djeci, kada se god radi o pomoći djeci, to je uvijek nešto što je korisno i što je dobro. Ali evo neke primjedbe sam morao izreći. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Predstavnik Vlade? Ne. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o zakladi “Hrvatska za djecu“. Drugo čitanje, P.Z. br. 33. Amandmane su podnijeli zastupnica Milanka Opačić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima Stjepan Adanić, državni tajnik. Izvolite. Amandman na članak 3. prvi amandman.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je Hrvatski sabor 24. studenog 2006. godine prihvatio Nacionalnu populacijsku politiku koja je izašla u “Narodnim novinama“ 132/06 kojim se područje skrb o djeci mjerom 10 propisana svrha osnivanja zaklade, citiram: “Osnovati neprofitnu zakladu “Hrvatska za djecu“ čijim bi se sredstvima pridonijelo razvoju poželjnog pronatalitetnog trenda i osnaživanju obitelji s većim brojem djece“. Završetak citata. Prihvaćanje predloženog amandmana značilo bi izmjenu i navedene mjere nacionalne populacijske politike o kojoj se Hrvatski sabor već izjasnio.
Hvala. Gospođa Milanka Opačić, izvolite.
Ja mislim da niti jedna zaklada ne smije biti diskriminirajuća, pa tako niti ova zaklada za djecu Hrvatske i doista mislim da su djeca bez roditeljske skrbi djeca kojima treba dodatna potpora društva i mislim da nema nikakvog razloga da ta djeca ne budu na neki način obuhvaćena ovom zakladom i stoga tražim galsovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Drugi amandman na članak 4.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je slijedeće. Slijedom odredbe iz članka 3. stavka 2. zakona člankom 4. stavkom 1. bilo je potrebno utvrditi koja se obitelj u smislu zakona smatra obitelj sa brojnom djecom i djetetom iz te obitelji. Isto tako, odredbom iz članka 3. želi se otvoriti mogućnost da sva druga djeca iz obitelji s manjim brojem djece ovisno o njihovim socijalnih i drugih okolnosti koji ih dovode u situaciju iz socijalne isključenosti i izvlače rizicima siromaštva ili su nadarena ostvare pravo na zakladne potpore.
Hvala. Gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o zakladi “Hrvatska za djecu“. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Zakon je prihvaćen većinom glasova 106 glasova za i 4 suzdržana glasa. Dakle, Prijedlog zakona o zakladi “Hrvatska za djecu“.
Prelazimo na 8. točku dnevnog reda: - Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. br. 178 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod donošenja ovoga zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona članak 144. do 150. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Marina Dujmović-Vuković, državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo. Zakonom o području i sjedištima državnih odvjetništava ustavljeno je 71. općinsko državno odvjetništvo i 21 županijsko državno odvjetništvo. Od 71. općinskog državnog odvjetništva stvarno je osnovano 61. državno odvjetništvo a od 21. županijskog rade njih 20. Ovako veliki broj općinskih državnih odvjetništava pratio je područja i sjedišta općinskih sudova. Budući da je u srpnju ove godine Zakonom o područjima i sjedištima sudova broj općinskih sudova smanjen za 108. na 67. pokazala se potreba da se i postojeća općinskih državnih odvjetništva uskladi sa teritorijalnom nadležnošću općinskih sudova. Stoga je bilo nužno pristupiti procesu racionalizacije mreže državnih odvjetništava. Kao kriterij za provedbu racionalizacije postojeće mreže državnih odvjetništava primjenjuju se kriteriji koji su utvrđeni i za racionalizaciju općinskih sudova. Ovim zakonom predlaže se da se osam općinskih državnih odvjetništava spoji a od 10 općinskih državnih odvjetništava ustanovljenih dosadašnjih zakonom ako i nisu započeli sa radom 8 državnih odvjetništava se ne ustanovljuje. Za ostala dva državna odvjetništva i to ono u Korčuli u Novo Zagrebu ministar pravosuđa utvrditi će kada su ispunjeni uvjeti i donijeti odluku o početku njihovog rada. Do početka rada županijskog državnog odvjetništva u Virovitici poslove toga državnog odvjetništva obavljati će županijsko državno odvjetništvo u Bjelovaru. Ovim zakonom predlaže se da ministarstvo pravosuđa osigura radni prostor i tehnički opremi državna odvjetništva u novim sjedištima koja će nastati spajanjem najkasnije do 31. prosinca 2019. godine. Ministar pravosuđa donijeti će odluku kojom će odrediti osnivanje stalnih službi izvan sjedišta državnih odvjetništava do donošenja odluke da su osigurani uvjeti za rad državnog odvjetništva u njegovom sjedištu. Pravilnike o utvrđivanju rokova iz ovoga zakona ministar je dužan donijeti u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovoga zakona. Predlaže se da ovaj zakon stupi na snagu 1. siječnja 2009. godine. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Vidim da ne. Otvaram raspravu. Prvo su klubovi. Predstavnici klubova. U ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava o kojem danas raspravljamo logičan je slijed zakonodavne aktivnosti Vlade Republike Hrvatske, kada uzmemo u obzir da je u ovoj godini, u postupku bio Zakon o područjima i sjedištima sudova te da ga je Hrvatski sabor donio u srpnju ove godine. Tim zakonom je broj općinskih sudova u Republici Hrvatskoj sa 108 sudova, stanje sudova, smanjen na 67 općinskih sudova. Podsjećam da je Vlada Republike Hrvatske usvojila strategiju reforme pravosuđa te je za jedan od ciljeva postavila racionalizaciju mreže sudova u Republici Hrvatskoj. Isto tako valja naglasiti da provedba niza mjera strategije ovisi i o budućoj mreži državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj. Donošenje Zakona o područjima i sjedištima sudova izmijenjana su područja općinskih i županijskih sudova pa se u skladu sa time pristupilo izradi prijedloga zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništva kako bi se izmijenila područja općinski i županijskih državnih odvjetništava. Kako su ova pitanja osjetljiva i normalno je da izazivaju rasprave stručne i druge javnosti, predlagatelj je postavio kriterije za provođenje racionalizacije koji su sadržani u sljedećem: broju predmeta primljenih tijekom kalendarske godine i potrebnom broju državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika prema okvirnim mjerilima. Broju stanovnika, ukupnom broju riješenih i neriješenih predmeta, procjeni priliva predmeta i omjeru prema broju državnih odvjetnika. Prema sadašnjem stanju Republika Hrvatska ima ustanovljenih 71 općinsko državno odvjetništvo i 21 županijsko državno odvjetništvo. A osnovano je i stvarno radi 61 općinsko državno odvjetništvo i 20 županijskih državnih odvjetništva. Prijedlog zakona ustanovljuje 55 općinskih državnih odvjetništava i 21 županijsko državno odvjetništvo. Pretežiti broj ili točnije 7 državnih odvjetništava spaja se jer su spojeni sudovi pred kojima su bili nadležni postupati. A jedno spajanje je predloženo iz razloga ekonomičnosti. Novoosnovano Županijsko državno odvjetništvo u Virovitici, Općinsko državno odvjetništvo u Korčuli i Novom Zagrebu počet će s radom kada ministar pravosuđa utvrdi da ispunjavaju uvjete. Prijedlogom se nadalje uređuje mjesna nadležnost županijskih državnih odvjetništava u predmetima iz djelokruga trgovačkih sudova prema nadležnosti županijskih državnih odvjetništava uređenih ovim prijedlogom bez obzira gdje je sjedište trgovačkog suda. Mišljenja smo da je dobro što se predlagatelj odredio da je za provedbu postupka racionalizacije potrebno dulje vrijeme kako u pogledu osiguranja potrebnih uvjeta radnog prostora i tehničke potpore državnih odvjetništava u sjedištima nastalim spajanjem tako i u pogledu osiguranja i dinamike potrebnih sredstava. Važno je istaknuti da će se odlukom ministra osnovati stalne službe izvan sjedišta Državnog odvjetništva do donošenja odluke da su osigurani uvjeti za rad Državnog odvjetništva u njegovom sjedištu. Smatramo da je predlagatelj odredio primjeren rok za stupanje na snagu zakona uzimajući u obzir koje pripremne radnje treba učiniti. Isto tako znamo da je predviđeni datum i dan stupanja na snagu zakona o područjima i sjedištima sudova te da provedba ta dva zakona podrazumijeva zajedničke aktivnosti na provedbi kako mreže sudova tako i mreže državnih odvjetništava. S obzirom na sve iznijeto svjesni važnosti reforme pravosuđa preuzetih obveza u postupku pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj prijedlog u prvom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvo je uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je. Gubi pravo na raspravu. Onda je na redu uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Onda je na redu uvaženi zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle pred nama se nalazi Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava u prvom čitanju koji ću svakako podržati prije svega iz razloga što se ovim zakonom ustanovljuju općinska i županijska državna odvjetništva koja se usklađuju sa novom mrežom sudova ustanovljenom Zakonom o područjima i sjedištima sudova kojeg je ovaj Sabor donio u srpnju ove godine. Utvrđuje se područje mjesta nadležnosti općinskih i županijskih državnih odvjetništava i određuju njihova sjedišta. Podsjetit ću kako je Zakonom o područjima i sjedištima sudova ustanovljeno ukupno 67 općinskih sudova što je za 41 sud manje u odnosu na dotadašnje stanje. Racionalizacija mreže sudova kroz pripajanja sudova iste vrste kao i predložena racionalizacija mreže državnih odvjetništva provodi se u skladu sa strategijom reforme pravosudnog sustava koju je Vlada Republike Hrvatske donijela u rujnu 2005.godine. Kod predložene racionalizacije državnih odvjetništava vodilo se računa o opterećnosti pojedinih državnih odvjetništava, broju zaprimljenih predmeta prema vrsti i potrebnom broju državnih odvjetnika odnosno zamjenika za njihovo rješavanje tijekom godine što je precizno određeno okvirnim mjerilima. Također se vodilo računa i o drugim kriterijima koji su isto tako korišteni za ustanovljavanje mreže sudova kao što je geografski položaj, broj stanovnika, gustoća naseljenosti na pojedinom području i tako dalje. Ponovit ću dakle ono što je državna tajnica rekla da se predložiti ustanoviti 55 općinskih državnih odvjetništva i 21 županijsko državno odvjetništvo u odnosu na dosadašnje stanje gdje imamo osnovanih odnosno gdje radi 61 državno odvjetništvo i 20 županijskih državnih odvjetništava s time da je 10 općinskih i jedno županijsko državno odvjetništvo ustanovljeno ali nije do sada započelo s radom. I ovim zakonom kao što je to određeno i za sudove ministar pravosuđa se obvezuje donijeti pravilnik kojim će utvrditi dinamiku osiguranja uvjeta za spajanje državnih odvjetništava što podrazumijeva osiguranje adekvatnog prostora i opreme i to najkasnije do 31. prosinca 2019. godine. Iz navedenih razloga podržat ću ovaj Zakon o područjima i sjedištima državnih odvjetništava u prvom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Svaka racionalizacija je dobro došla u ovom području je poželjna. To smo već rekli prihvaćanjem Zakona o racionalizaciji sudova i s obzirom da sada ovim mijenjamo i Zakon o sjedištima i područjima državnih odvjetništava naravno da je logično da sa 71 odnosno 61 koliko ih faktički radi smanjimo taj broj tako da se nudi ovim zakonom novih 55 općinskih državnih odvjetništva i naravno 21 županijsko državno odvjetništvo. Cilj racionalizacije nije smanjenje aktivista koji i, profesionalaca koji će raditi jer to bi u ovo vrijeme i ovih dana mogli reći da nikako ne može biti cilj. Cilj je ustvari specijalizacija i državnih odvjetnika isto tako kao što je bila specijalizacija pojedinaca u sudovima, isto tako najveći doprinos ove racionalizacije i spajanja u sudove je mogućnost da se pojedini kadrovi bave specijalnim kaznenim djelima odnosno specijalnim građanskim djelima o kojima imaju zakonska ovlaštenja, pa ako pogledamo samo širinu područja u kojima moraju djelovati danas od kompliciranih financijskih odnosa, kompliciranih i građanskih, računovodstvenih, kaznenih. To su i prava trgovačkih društava o kojima se često puta u današnje vrijeme mogu javiti razno razne zloupotrebe jednih vlasnika na štetu drugih vlasnika sa elementima kaznenih djela, zatim zastupanja lokalne samouprave u svim djelima koje se mogu pojaviti u građanskim parnicama tako da možemo reći, u biti Državno odvjetništvo mora pokrivati sve grane života, a uvijek je efikasniji onaj koji je specijaliziran za određeno uže područje i spajanje sudova je to omogućilo sucima, a ovo spajanje ovim zakonom će omogućiti državnim odvjetnicima da se specijaliziraju za jedno uže područje, da u užem području mogu brzo djelovati, efikasno djelovati i prema sudovima stručno djelovati da se postigne onaj krajnji cilj a to je brza pravda i brzo otkrivanje djela koja bi se još trebala doraditi, dopuniti i na taj način omogućiti djelovanje pravne države. Zato ću podržati ovaj zakon, jer mislim da definitivno doprinosi kvaliteti ukupnog sudskog sustava, pravosudnog sustava, a posebno državnog odvjetništva.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnica, kolegice i kolege zastupnici. Republika Hrvatska je tijekom izrade dokumenata za otvaranje poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna ljudska prava izradila strateške dokumente u području pravosuđa i borbe protiv korupcije i zajedno sa njima provedbene akcijske planove da bi se ti strateški dokumenti mogli realizirati, dosljedno provoditi. U sklopu tih strateških dokumenata svakako je bila i vrlo intenzivna aktivnost Vlade u predlaganju zakonskih tekstova i prijedloga koji su onda omogućavali i provedbu strateških dokumenata. To tako moram evo reći da je ovaj Hrvatski sabor, ovaj Visoki dom od početka ove godine donio 18 zakona na prijedlog Vlade upravo iz područja reforme pravosuđa. Naravno, strategija reforme pravosuđa i dosljedna provedba njezina ima prije svega za cilj jačanje vladavine prava, prostornu neovisnost i nepristranost pravosuđa, jačanje učinkovitosti pravosuđa, osobito skraćivanjem rokova vođenja sporova i jačanje profesionalizma i stručnosti u pravosuđu. Ovih 18 donesenih zakona nisu bili svrha sami sebi, već su bili upravo svrha postizanju rezultata koji su stavljeni na cilj i do sada su ostvareni ti rezultati na način da je značajno smanjen broj neriješenih predmeta za 41%, da se u kaznenim predmetima u razdoblju od 12 mjeseca 2006. do 30.6.2008. broj neriješenih kaznenih predmeta starijih od 3 godine je smanjen od 11000 na 6300. U građanskim predmetima predmeti stariji od tri godine smanjeni su sa brojke od 175000 na 129000. Posebno značajni rezultati postignuti su u reformi ovršnog postupanja i u reformi zemljišno-knjižnog prava, gdje je broj zaostalih predmeta smanjen za preko 75%. Naravno jedna od akcijskih mjera i jedna od mjera zacrtanih Strategijom reforme pravosuđa je svakako racionalizacija mreže sudova i racionalizacija mreže državnih odvjetništava, pa stoga snažno podupirem prijedlog ovog zakona kojeg kolokvijalno možemo nazvati Zakonom o racionalizaciji mreže državnih odvjetništava. Jednako kao što se to dogodilo sa donijetim Zakonom o racionalizaciji mreže sudova. Od donošenja tih zakona prije svega očekujemo da će građanima biti omogućen bolji pristup pravosuđu, da će se brže rješavati zaostali predmeti, da će se donijeti kvalitetnije sudske odluke, da će se kvalitetnije provoditi onaj dio državno-odvjetničkog posla, u svakom slučaju brže i temeljitije i tako što smo napravili sa racionalizacijom mreže sudova u kojima smo broj općinskih sudova smanjili sa 108 na 67, tako i u ovom slučaju prijedlogom ovog zakona smanjuje se broj državnih odvjetništava po istom principu. Dakle, priljev predmeta za najmanje pet sudaca, odnosno u slučaju državnih odvjetništava najmanje 5 zamjenika državnog odvjetništva po jednom državnom odvjetniku. Što se time dobiva. Prije svega dobiva se učinkovitije i racionalnije postupanje i omogućava se specijalizacija kako u slučaju sudaca tako ovdje i u slučaju državnih odvjetništava. Također se ovim zakonom zapravo anuliraju odredbe prethodnog zakona kojem su ustanovljena državna odvjetništva koja zapravo nikada nisu profunkcionirala, jer nisu niti na svom području imala dostatan broj predmeta da bi se to državno odvjetništvo uopće uspostavilo. Fizička dinamika spajanja državnih odvjetništava slijedi što je logično spajanje fizičko, dinamiku fizičkoga spajanja općinskih sudova. No, ono što moram naglasiti i što je izuzetno dobro da će se općinski sudovi spojiti formalno-pravno 1.1.2009. godine i želim naglasiti da svrha racionalizacije kako općinskih sudova, tako u ovom slučaju i državnih odvjetništava nije samo fizičko spajanje već zapravo formalno-pravno spajanje koje će se dogoditi odmah 1.1.2009. godine. Što će to značiti? To će značiti da će od 1.1.2009. godine svi spojeni sudovi početi raditi kao jedinstveni sudovi sa jedinstvenim pisarnicama i ti predmeti svi će postati predmeti jednog suda, suci svih spojenih sudova će postati suci toga novo spojenoga suda što će značiti da od 1.1.2009. možemo očekivati efekte racionalizacije u smislu bržeg, učinkovitijeg, nepristranijeg i profesionalnijeg suđenja i obavljanja poslova državnog odvjetništva, prije svega zbog mogućnosti specijalizacije za pojedine vrste predmeta i zbog mogućnosti valjanije edukacije sudaca i državnih odvjetnika za pojedine vrste predmeta i upravo u ovom trenutku kad toliko govorimo o sigurnosti u zemlji, kad toliko govorimo o potrebi ustanovljavanja i odgovora pravosuđa na situacije koje se događaju smatramo da je ova racionalizacija došla u pravi trenutak radi specijalizacije i posebne edukacije za vođenje posebne vrste predmeta. Stoga ću snažno podržati, a vjerujem da će to konsenzusom učiniti i svi članovi ovoga visokoga doma. Snažno ću podržati ovaj zakon o racionalizaciji mreže državnih odvjetništava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I pojedinačnu raspravu, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državna tajnice. Nisam stručnjak za pravosuđe i u ovom našem, da kažem pravnom sustavu, ali ne mogu a ne primijetiti da je ova racionalizacija o područjima i sjedištima državnih odvjetništava u neku ruku zapravo nastavak priče o racionalizaciji mreže sudova. Naime, mi znamo da svima nam je jasno da županijske granice nisu administrativno čvrste granice. Jasno da je država Hrvatska jedinstvena država, ali u području dakle naše 5. izborne jedinice moram navesti jedan primjer koji se sad odražava i na sjedište državnog odvjetništva, ili državnih odvjetništava, općinskog i županijskog. Naime, Općinski su u Slavonskom Brodu je izdašno bio ispomagan od Općinskog suda u Požegi zbog silnog broja predmeta koje je Brod imao, Slavonski općinski sud, i ne samo općinski nego i ostali sudovi u Slavonskom brodu bio je ispomagan od suda u Požegi koji je bio manje zatrpan predmetima ili je bio ažurniji, o tome ne bih sudio jer nisam kompetentan da sudim o stručnosti i kvaliteti rada. S obzirom da je činjenica da je dakle Općinski županijski sud u Požegi bio i ekspeditivan i imao manji broj slučajeva i zaostalih predmeta i zapravo ih uopće nije imao. Zbog toga mi nije jasno i u onom prvom slučaju kad se radilo o mreži sudova, to su "ukinuti sudovi" u Lipiku i Pakracu ili pripojeni u Općinski sud u Daruvaru. Daruvar je u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji, a Lipik i Pakrac u Požeško-slavonskoj županiji. Nadalje, viša instanca nakon općinskog odvjetništva ili državnog odvjetništva ili općinskog suda je Sud u Bjelovaru županijski. Idemo još dalje od Požege. Govorio sam o razlozima zbog kojeg je to nelogično da kroz te argumente kada kažem da je vrlo efikasan sud u Požegi i znamo za koji broj stanovnika, na koji broj stanovnika radi, djeluje Općinski sud.
Uvaženi zastupniče, moram vas upozoriti da je riječ o Prijedlogu zakona o područjima i središtima državnih odvjetništava i molim vas da se držite teme. Hvala lijepo.
Tako je. Dopustite da dovršim samo jer to je samo bio uvodni dio, ali meni nije isteklo vrijeme gospodine potpredsjedniče.
Raspravu vodite o temi koja nije na dnevnom redu pa vas molim da se držite teme.
Evo, držati ću se teme. Dakle, s obzirom da će u slučajevima kaznenih djela biti uključeni i trgovačka društva, jasno da ih ima, dakle koji su se našli u tome, jedinice lokalne samouprave, dakle gradovi Lipik, Pakrac, Općinsko državno odvjetništvo u Daruvaru je nadležno za takve slučajeve. Kolega Ivković je upravo o tome govorio da Lipik i Pakrac, ne o tome, ali u ovom primjeru upravo iz njegova govora proizlazi da jedinice lokalne i područne samouprave sasvim sigurno, a u svezi rada državnog odvjetništva bolje funkcioniraju ako je to poznata zajednica, ako se zna tko tu djeluje, tko radi, koja trgovačka društva i koje jedinice lokalne samouprave. Ovako Državno odvjetništvo u Daruvaru pa onda županijsko u Bjelovaru je nadležno za kaznena djela u Lipiku i Pakracu. Hvala lijepo, mislim da je to sukus toga svega, je li?
Zahvaljujem. I zaključujem raspravu jer predstavnik Vlade nema potrebe se očitovati. Glasovati ćemo kad se steknu uvjeti za glasovanje.
Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Prvo čitanje, P.Z.E. br. 178. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme i konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 98 glasova za i 7 suzdržani i 3 protiv prihvaćen prijedlog zakona, odnosno zaključaka za Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o šumama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 175 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje 1. i 2. čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za zaštitu okoliša, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Herman Sušnik, ravnatelj u Ministarstvu regionalnog, jesam dobro rekao? [[Upadica: Državni tajnik.]] Državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo, pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o šumama. Sve šume i šumska zemljišta nalaze se u šumskom-gospodarskom području Republike Hrvatske. Zakonom o šumama regulirano je da se pojedine šume ili šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske mogu izdvojiti iz šumsko-gospodarskoga područja za druge potrebe, ako je tu interesu Republike Hrvatske. Predloženim izmjenama i dopunama mijenja se članak 51. u imovinsko-pravnom djelu na način da se izgradnja poduzetničke zone smatra od interesa za Republiku Hrvatsku. Dodaje se članak 51.a kojim se propisuje da se pojedine šume i šumska zemljišta u vlasništvu RH mogu izdvojiti iz šumsko-gospodarskoga područja samo u korist jedinica lokalne samouprave u svrhu izgradnje poduzetničke zone, a na temelju urbanističkoga plana uređenja. Izdvajanje se vrši na temelju parcelacijskoga elaborata izrađenoga na temelju urbanističkog plana uređenja za koji je izdana potvrda nadležnih tijela o njegovoj usklađenosti s urbanističkim planom uređenja i tehničkoj ispravnosti. Jedinice lokalne samouprave su uglavnom u svojim prostornim planovima izgradnju poslovnih zona planirale izradom urbanističkog plana uređenja, a ne detaljnim planom uređenja kako je bilo predviđeno odredbom Zakona o šumama. Isto tako Zakonom o prostornom uređenju i gradnji, detaljni plan uređenja više ne zamjenjuju lokacijsku dozvolu. Time je došlo do određenih zastoja u realizaciji izgradnje poslovnih zona što želimo evo ovom izmjenom članka 51. i dopunama otkloniti. Osnivanjem novih poduzetničkih zona otvaraju se mogućnosti daljnjeg razvoja maloga i srednjega poduzetništva te otvaranje novih radnih mjesta što nam je u svakom slučaju potrebno, a pogotovo je to važno u ruralnim područjima kako bi se zadržalo domicilno stanovništvo. Na ovaj prijedlog, znači konačni prijedlog zakona podnesen je amandman Odbora za zakonodavstvo i to na članak 2. U članku 2. u uvodnoj rečenici riječ: "novi" briše se. Znači nomotehnički se uređuje izričaj i Vlada prihvaća ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su klubovi. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donošenje ovog zakona predlaže se po hitnom postupku radi bržeg rješavanja već započetih, kao i veće operativnosti u rješavanju budućih postupaka izdvajanja šuma ili šumskog zemljišta iz šumskog gospodarskog područja u svrhu izgradnje poduzetničkih zona. Predloženim izmjenama smatra se da postoji interes Republike Hrvatske radi izgradnje poduzetničkih zona ate se ujedno propisuje postupak i omogućuje izgradnja planiranih poslovnih zona u fazi urbanističkih planova, uređenja te parcelacija zemljišta i provedba postupka izdvajanja šume ili šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske. Uvjeti za otuđenje šuma i šumskog zemljišta, tj. prijenos prava vlasništva na treću osobu su taksativno nabrojani, a potrebno je provesti izdvajanje za koje se plaća naknada trgovačkom društvu koje upravlja šumama i šumskim zemljištem. Izdvajanje je potrebno provesti radi osnivanja prava građenja. Izdvajanje je posebni upravni postupak specifičan samo za šume i šumska zemljišta kojima je cilj da iz izluči iz šumsko gospodarske osnove. U zakonu se koristi izraz da se izdvajanjem prenosi pravo vlasništva, a zapravo se radi o vrsti prodaje uz naknadu pod pretpostavkom da za to postoji interes Republike Hrvatske. Interes Republike Hrvatske se utvrđuje na način i u postupku propisanom za izvlaštenje i on prethodi postupku izdvajanja. Međutim, postoji niz situacija gdje se interes pretpostavlja, odnosno gdje je utvrđen zakonom. Smatra se da postoji interes radi provedbe detaljnog plana uređenja što se argumentira lokacijskom dozvolom ili potvrdom koja je zamjenjuje. Obrana Republike Hrvatske što argumentira nadležno ministarstvo i obilježavanje mjesta masovnih grobnica žrtava iz Domovinskog rata. Nekoliko je načina raspolaganja šumama i šumskim zemljištem u vlasništvu države po Zakonu o šumama. To je zasnivanje služnosti, davanje u zakup i osnivanje prava građenja. Pravo služnosti na šumi i šumskom zemljištu može se osnovati u svrhu izgradnje vodovoda, kanalizacije, plinovoda, električnih vodova, eksploatacije mineralnih sirovina, obavljanja turističke djelatnosti, uzgoja stoke i divljači te podizanja višegodišnjih nasada na neobraslom šumskom zemljištu ili zemljištu obraslim početnim ili degeneracijski razvojnim stadijima šumskih sastojina. Zakon o šumama predviđa i mogućnost davanja u zakup pojedinih šumskih zemljišta do privođenja namjeni koja je određena šumsko-gospodarskim planovima. Način i kriterije za davanje u zakup šumskog zemljišta propisuje Vlada, a prije sklapanja ugovora o zakupu šumskog zemljišta potrebno je pribaviti mišljenje o pravnoj valjanosti ugovora od nadležnog državnog odvjetništva. Pravo građenja je institut koji je određen odredbama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, ali u našoj praksi nije saživio u značajnijoj mjeri. Odlukom se Vlade preferira ovaj institut umjesto prodaje državnog zemljišta te je za očekivati da će se sve češće sklapati ugovori o pravu građenja na državnom zemljištu. Da bi se mogao sklopiti ugovor sa državom o zasnivanju prava građenja potrebno je prethodno izdvojiti šumsko zemljište iz šumsko-gospodarske osnove, potom će se sklopiti ugovor o pravu građenja kojim će ovlaštenik tog prava na šumskom zemljištu izgraditi objekat na kojem će biti vlasnik. Članak 51. Zakona o šumama opisuje prijenos prava vlasništva i osnivanje prava građenja na državnom zemljištu. Vlada, odnosno tijelo koje ona ovlasti, može pojedine šume ili šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske izdvojiti iz šumskmo-gospodarskog područja i prenijeti pravo vlasništva na drugu pravnu ili fizičku osobu ili osnovati pravo građenja ako za to postoji interes Republike Hrvatske. Postupak prijenosa prava vlasništva i osnivanja prava građenja pokreće se na zahtjev pravne ili fizičke osobe u čiju korist se mijenja namjena i prenose prava nad pojedinom šumom ili šumskim zemljištem. Šuma ili šumska zemljišta, šumoposjednika izdvajaju se iz šumsko-gospodarskog područja u postupku izvlaštenja sukladno odredbama Zakona o izvlaštenju. Šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske ne mogu se otuđivati iz vlasništva Republike Hrvatske osim u slučajevima predviđenim ovim zakonom, a strane pravne i fizičke osobe ne mogu stjecati pravo vlasništva na šumama i šumskom zemljištu osim ako međunarodnim ugovorom nije drugačije određeno. Izmjenom članka 51. uređuje se utvrđivanje interesa Republike Hrvatske radi izdvajanja pojedinih šuma i šumskog zemljišta iz šumsko-gospodarskog područja u svrhu izgradnje poduzetničke zone. Dosadašnja formulacija utvrđivala je provedbu dokumenata prostornog uređenja od interesa za Republiku Hrvatsku pretpostavljajući da će se izgradnja poduzetničke zone brže rješavati. Zakonsko rješenje priječilo je brže rješavanje imovinsko-pravnih poslova u dijelu kada je za određenu poduzetničku zonu bio izrađen urbanistički plan uređenja. Nadalje, Zakonom o prostornom uređenju i gradnji propisan je postupak ishođenja lokacijske dozvole kada je na snazi detaljni plan uređenja za određenu poduzetničku zonu. Dodavanjem članka 51a. omogućuje se jedinicama lokalne samouprave realizacija određene poduzetničke zone za koju je donijet urbanistički plan uređenja. Zakonsko rješenje priječilo je izdvajanje šuma ili šumskog zemljišta iz šumsko-gospodarskog područja u vlasništvo Republike Hrvatske za određenu poduzetničku zonu i rješavanje imovinskopravnih poslova te upis istih u zemljišne knjige. Projekt izgradnje poduzetničkih zona ima za cilj poticanje i bržu izgradnju poduzetničkih zona u jedinicama lokalne i područne samouprave a u funkciji ravnomjernog razvoja Republike Hrvatske, bržeg rasta poduzetništva i povećanja zaposlenosti. Izravnim ulaganjima u poduzetničke zone Vlada Republike Hrvatske stvara preduvjete za uvođenje niza poticaja za razvoj malog i srednjeg poduzetništva, prvenstveno kroz povoljnosti poduzetnicima kod izgradnje poslovnog prostora na potpuno infrastrukturno opremljenom zemljištu. Primjena zakona u praksi pokazala je da postoje brojne zapreke koje usporavaju izgradnju poduzetničkih zona u šumi ili na šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske primjenom detaljnog plana uređenja. Znači, izmjenom člana 51. omogućuje se Vladi Republike Hrvatske ubrzanje i dovršenje započetih postupaka kod izdavanja šuma ili šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske iz šumsko-gospodarskog područja u svrhu izgradnje poduzetničkih zona. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama odgovor je na potrebe svakodnevne prakse pri realizaciji poduzetničkih zona predviđenih prostornom planskom dokumentacijom jedinica lokalne samouprave. Po do sada važećoj regulativi, poduzetničke zone predviđene usvojenim prostornim planom nije bilo moguće oživotvoriti bez relativno duge i komplicirane procedure, a ključnu prepreku predstavljalo je ishođenje odobrenje Vlade Republike Hrvatske kojim se šumsko zemljište trebalo davati na korištenje. U svakom slučaju, poduzetničke zone su kategorija koja je vrlo značajna za gospodarstvo, ne samo jedinica lokalne samouprave nego Republike Hrvatske, što najbolje dokazuju nekoliko već realiziranih poduzetničkih zona nastalih gotovo iz ničega, a neke zapravo iz ničega poput Dugopolja gdje vidimo jedan ogroman gospodarski razvoj za to vrijeme. Postoje određene bojazni da bi se ovakvim gotovo automatizmom dodjele zemljišta šumskih površina za poduzetničke zone zapravo devastirao prostor, smanjivale površine šumskog zemljišta. No međutim, moramo kazat da se kategorija procjene o isplativosti vrijednosti, oportunosti, pretvaranja određenih površina negrađevinske u građevinske, ili u ovom konkretnom slučaju isključivo u poduzetničke zone već je regulira prostorno planskom dokumentacijom. I dakle, da je takva jedna odluka o podizanju poduzetničkih zona provjerena sa stajališta struke, planerske struke i ne samo da je planerskom strukom predviđena nego i svim kontrolnim mehanizmima usvajanja prostorno-planske dokumentacije takva jedna odluka potvrđena. Dakle, ovim izmjenama i dopunama zakona zapravo se želi regulirati samo jednu praksu koja je do sada bila vrlo troma i spora i zato mnoge poduzetničke zone koje su imale dobre preduvjete, ekonomske preduvjete, razvojne razloge i moguće ostvariv veliki gospodarski prihod, nisu ostvarene iz jednostavnog razloga što je taj mehanizam provedbe jedne takve odluke bio prespor jer se temeljio na izradi detaljnijih prostornih planova za koje se tražilo vrijeme, a bilo je i upitno hoće li se kad se izradi dati neki poduzetnički zahvati priklonit tome ili bi trebalo napravit na ovakav način. Postojalo je jedno mišljenje da se takve odluke donose, u javnosti se kretalo mišljenje da se takve odluke donose u korist jednih jedinica lokalne samouprave, a neke se donose u korist drugih jedinica lokalne samouprave. Na ovakav način se sve događa vrlo transparentno. U startu su svima date jednake mogućnosti zato, a odluka o donošenju odnosno o prenamjeni šumskih površina u građevinske površine je prebačena na onu razinu na kojoj se sve to skupa definira prostorno-planske dokumentacije. No, šumske površine su također velika dragocjenost Republike Hrvatske i treba voditi računa da takve površine ne nestaju, pogotovo ako su one vrijedne. No međutim, trebamo ustanoviti koje su površine zaista vrijedne, da li su vrijedne samo kao estetska vrijednost, da li su vrijedne u gospodarskom smislu, da li su bitne zbog neke biološke osnove. I podržavam nastojanja da se jedna mapa vrijednosti, različitih vrijednosti šuma čim prije izradi i da takve mape budu jedna od podloga pri izradi planova prostornog uređenja. No, skrenuo bih pozornost u ovom trenutku i nešto što nastaje sa druge strane, a to je da se određene površine koje možda i spadaju pod šumsko gospodarstvo odnosno šumske površine, a zapravo su u naravi čisti kamenjar, bez ikakve utilitarne pa čak ni estetske vrijednosti. Evo već gotovo sa 2000 hektara su se premijenile u određene površine koje imaju svoju gospodarsku vrijednost kao poljoprivredne površine. I još jednu stvar samo na kraju, bitno je kazat da u postojećem Zakonu o šumama u članku 37. postoji jedan osiguravač, jedan mehanizam koji kaže da se ovo sve skupa može dogoditi isključivo u poduzetničku svrhu, ni za koju drugu namjenu, tako da ne postoji opasnost da se prenamjenom prostornih planova to mijenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predstavnik Vlade neće se javljati za riječ. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 175. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika IDS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Gospodin Herman Sušnik, državni tajnik. Prvo amandman 1. na članak 2. Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća ovaj amandman.
Postaje sastavni dio prijedloga. I Kluba zastupnika IDS-a na članak 2.?
Amandman se ne prihvaća. Zakonom o šumama kao posebnom propisu propisuje se parcelacija u svrhu izdvajanja određene poduzetničke zone i to na temelju urbanističkoga plana uređenja i taj parcelacijski elaborat mora imati potvrdu nadležnoga tijela usklađenosti s urbanističkim planom uređenja kao i potvrdu o tehničkoj ispravnosti te nakon toga postoji mogućnost uknjižbe u zemljišne knjige.
Hvala. U ime kluba IDS-a povučen je amandman. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o šumama. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 103 glasa za, 2 suzdržana i 1 protiv prihvaćen Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o šumama zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na 10. točku dnevnog reda - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Austrije o dopuni Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima dopunjene Dodatnim protokolom Europskoj konvenciji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima i o olakšanju njene primjene, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 177 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Marina Dujmović Vuković, državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospođe i gospodo. Zakonom o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Austrije o dopuni Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima dopunjene dodatnim Protokolom Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima i o olakšanju njene primjene, ratificira se navedeni ugovor. Republika Hrvatska i Republika Austrija stranke su Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima iz '59. i dodatnog protokola iz '78. godine. Konvencija propisuje da ugovorne stranke mogu između sebe sklapati sporazume o uzajamnoj pomoći u kaznenim stvarima u cilju dopunjavanja njenih odredaba ili olakšavanja primjene u njoj sadržanih načela. Republika Hrvatska i Republika Austrija potpisale su navedeni ugovor u Zagrebu 20. studenog 2003. godine. nakon potpisivanja ugovora u tekstu izvornika na hrvatskom i njemačkom jeziku uočene su određene neusklađenosti i tehničke pogreške koje je dogovoreno ispraviti u postupku predviđenom člankom 79. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora. Razmjenom nota Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija Republike Hrvatske i note veleposlanstva Republike Austrije nakon duže prepiske diplomatskim putem postignut je dogovor o ispravku u tekstu ugovora kako je potpisan u izvorniku na hrvatskom i njemačkom jeziku, pri čemu je ispravljeni tekst definiciju zamijenio raniji pogrešan tekst. Slijedom postignutog dogovora u Zakonu o potvrđivanju objavljuje se ispravljeni tekst ugovora na hrvatskom jeziku. Stranka je ugovora nadopuna odredbi konvencije i olakšanje njezine primjene radi pojednostavljenja i ubrzanja postupka pružanja pravne pomoći u kaznenim stvarima i rješavanja takvih predmeta kojih između dviju država ima znatan broj, a sastoji se u uvođenju šireg opsega pružanja pravne pomoći kroz neposrednu komunikaciju između sudova Republike Hrvatske i Republike Austrije, komunikaciju na vlastitom jeziku bez potrebe prevođenja, neposrednu dostavu putem pošte, kao i neke druge olakšice. Potvrđivanje ovog ugovora neće zahtijevati donošenje novih niti izmjenu ili dopunu postojećih zakona. Potvrđivanjem ovog ugovora Republika Hrvatska će unaprijediti suradnju sa Republikom Austrijom u području pružanja međunarodne pravne pomoći u kaznenim stvarima, što je posebno važno u zajedničkoj borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. I imamo jednu prijavu pojedinačne rasprave. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Nema je. Gubi pravo na raspravu po ovoj točki. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu za to uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Austrije o dopuni Europske konvencije o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima dopunjene dodatnim protokolom Europskoj konvenciji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima i o olakšanju njene primjene, hitni je postupak bio, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 177. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog ovog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 108 glasova za i 1 suzdržan prihvaćen Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Austrije i tako dalje da ne čitam.
Točku 11. ćemo preskočiti s obzirom da nemamo uvjete za raspravu, jer su predstavnici Vlade, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova na sjednici Vijeća za nacionalnu sigurnost. Prelazimo na točku 12. - Prijedlog odluke o osnivanju odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Predlagatelj Odbor za obitelj, mladež i šport. Predlagatelj akta je Saborski odbor na temelju odredbi članka 42., članka 77., i članka 118. Poslovnika Hrvatskoga sabora, te članka 6. Zakona o nagradi za promicanja prava djeteta. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Predsjednica Odbora Željana Kalaš, Odbora za obitelj, mladež i šport, uvažena zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Evo u svojstvu potpredsjednice Odbora za obitelj, mladež i šport obrazložit ću donošenje ove odluke. Zakonom o nagradi za promicanja prava djeteta, propisano je Republika Hrvatska dodjeljuje nagradu za promicanje prava djeteta za iznimna postignuća u zaštiti, dobrobiti i prava i interesa djece. Nagrada se dodjeljuje kao nagrada za životno djelo i kao godišnja nagrada. Odredbom članka 6. zakona propisano je da nagradu za promicanje prava djeteta dodjeljuje Odbor za promicanje prava djeteta koji se sastoji od 5 članova, a osniva ga Hrvatski sabor na vrijeme od 2 godine. Članovi odbora imenuju se iz redova poznatih javnih radnika koji se bave pitanjima vezanim uz prava djeteta, a na prijedlog matičnog tijela Hrvatskog sabor, to je Odbor za obitelj, mladež i šport. Mandat dosadašnjih imenovanih članova odbora istekao je krajem 2007. godine. Odbor za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora na 12. sjednici održanoj dana 1. listopada 2008. odlučio je većinom glasova za članove Odbora predložiti sljedeće članove, akademkinju Alicu Wertheimer-Baletić potpredsjednicu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Tanju Radočaj profesoricu psihologije, predsjednicu UNICEF-ovog ureda u Hrvatskoj, profesoricu doktoricu znanosti Dubravku Maleš profesoricu na odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, profesora doktora znanosti Alojzija Hoblaja, profesora na Katoličko bogoslovnom fakultetu i Dajanu Podloski Gračanin profesoricu glazbe osnivateljicu i predsjednicu Udruge prava djeteta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. I imamo jednu prijavljenu zastupnicu. Uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Podržavajući sve što je potpredsjednica matičnoga odbora kolegica Kalaš iznijela u obrazloženju ovoga prijedloga podržavajući ovo pozivam sve kolege da što prije izglasamo predloženi odbor kako bi se nagrada za promicanje prava djeteta mogla dodijeliti i ove godine 20. studenoga na Međunarodni dan djeteta i dan kada je tih 1965. godine generalna skupština Ujedinjenih naroda usvojila Deklaraciju o pravima djeteta, a znamo da je i Republika Hrvatska potpisnica ovoga dokumenta. S druge strane treba reći da je natječaj za prijave za kandidate sukladno Pravilniku o nagradi za promicanja prava djeteta objavljen i da je u tijeku, i da je pozivam da je krajnje vrijeme da budemo svi svjesni da trebamo ovo imenovati kako bismo mogli na Međunarodni dan djeteta 20. studenoga izvršiti, odnosno dodijeliti nagradu zasluženima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti za glasanje. Time smo sve točke koje smo predvidjeli za današnju raspravu iscrpili i prekidamo sjednicu u ovom trenutku. Pauza do 12,30 s time da bih molio zastupnike da budu tu blizu. Ukoliko se steknu uvjeti i čim se steknu, a najkasnije u 12,30 nastavljamo sa sjednicom. Zahvaljujem.
Prijedlog odluke o osnivanju odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Predlagatelj je Odbor za obitelj, mladež i šport. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za obitelj, mladež i šport dajem na glasovanje Prijedlog odluke o osnivanju odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 97 glasova za i 11 suzdržanih prihvaćen Prijedlog za osnivanje odbora za nagradu za promicanje prava djeteta.