Kolegice i kolege, želim vam dobar dan i nastavljamo sa: - Izvješće o poslovanju HRT-a za 2013. godinu; Izvješće je dostavio glavni ravnatelj HRT-a na temelju članka 19. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Materijale ste primili. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. S obzirom da je došlo do naknadnog usuglašavanja kubova da objedinimo raspravu o: - Izvješću poslovanju HRT-a za 2013. godinu - Izvješću o radu i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za 2013. godinu. Dogovoreno je da u ime klubova predstavnici klubova govore 25 minuta. I sad ćemo se vratiti na raspravu. Molim glavnog ravnatelja HRT-a da podnese uvodno obrazloženje. Gospodin Goran Radman.
Uvaženi zastupnici Hrvatskoga sabora, gospođo zamjenice predsjednika Hrvatskog sabora zahvaljujem na pozivu i prilici da vas uvedem u Izvještaj o poslovanju HRT-a za 2013. godinu. Prije nego dam sadržajno komentare na ovaj izvještaj dopustite mi kratko da podsjetim da je vama na uvid dostavljen ovaj Izvještaj o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za 2013. godinu nakon prethodno završenih procedura ovjera podataka potrebnih za ovaj izvještaj nadzorni odbor prihvatio je ovaj izvještaj u srpnju 2014. godine i nakon toga je ovaj izvještaj upućen Hrvatskom saboru na razmatranje. Prije nego smo uputili ovaj izvještaj on je prošao redovite procedure, ovjere, financijskih izvješća, te su ovjere obuhvatile i podnošenje završnog računa Hrvatske radiotelevizije. Ovo je izvješće bilo predmetom revizije, komercijalne revizije neovisnoga revizora i tek pošto su se ispunili ti uvjeti glavni ravnatelj je uputio ovo izvješće nadzornom odboru i zatražio suglasnost za izvještavanje Hrvatskoga sabora o njemu. Isto tako dopustite mi da skrenem pažnju da ovaj tekst izvještaja prati zakonske obaveze Hrvatske radiotelevizije i u osnovi je strukturiran iz dva ključna dijela. Jedan je Izvještaj od provedbi programa rada organizacijske cjeline Hrvatske radiotelevizije i svih njezinih organizacijskih sastavnica a u drugom dijelu je Izvješće o provedbi financijskoga plana, odnosno financijsko izvješće Hrvatske radiotelevizije. Isto tako dopustite da vam skrenem pažnju na činjenicu da je ovo izvješće prvo izvješće koje podnosim Hrvatskome saboru nakon ispunjenja svoje prve godine mandata kao glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije pa ću u komentiranju ovoga izvješća slijediti logiku programa rada koji sam predložio Hrvatskome saboru prilikom imenovanja za glavnoga ravnatelja. Moj prvi prioritet u realizaciji programa rada Hrvatske radiotelevizije za 2013. godinu bilo je konsolidiranje financijskoga stanja Hrvatske radiotelevizije. Zatekao sam financije u popriličnim problemima opterećene brojnim obavezama koje nisu izvršene u ranijim razdobljima, koje su kumulirane iznosile gotovo jednako kao i ukupan prihod Hrvatske radiotelevizije u godinu dana a poseban delikatan segment financija bilo je rješenje o ovrsi na koju je dobilo pravo Ministarstvo financija nakon završenoga drugostupanjskoga ročišta na trgovačkom sudu u iznosu od 377 milijuna kuna. I to rješenje o ovrsi i mogućnost realizacije te ovrhe prijetilo je u tom trenutku i kolapsu financija Hrvatske radiotelevizije, mogućem blokiranju njegovoga rada a posljedično mogućem i stečaju Hrvatske radio televizije. Isto tako kumulirane neizvršene obaveze Hrvatske radiotelevizije dosegnule su vrlo visoki iznos od 800 milijuna kuna neovisno o ovom zahtjevu Ministarstva financija tako da je likvidnost i operativno poslovanje Hrvatske radiotelevizije došlo u vrlo tešku situaciju ispunjavanja svojih redovitih obaveza kako prema zaposlenicima tako isto i prema dobavljačima Hrvatske radiotelevizije. Želim vas izvijestiti da su te dvije kritične situacije uspješno sanirane. Prije svega zahvaljujući spremnosti i volji nadležnih tijela i pojedinaca u odgovornim tijelima Ministarstva financija i porezne uprave, Hrvatska radiotelevizija uspješno je ostvarila nagodbu, izvan sudsku nagodbu sa Ministarstvom financija o restrukturiranju odnosno načinu rješavanja ovoga poreznoga duga o detaljima rješenja. Imate podatke u samom izvještaju. Kratko bih samo rekao da smo pronašli odgovarajuće zakonito rješenje za anuliranje ovoga potraživanja na način da je Hrvatska radiotelevizija prepustila dio svojih nekretnina za koje nije imala strateške potrebe u iznosu 74 milijuna kuna a ostatak duga riješen je upisom toga iznosa u temeljni kapital Hrvatske radiotelevizije kao javne ustanove. Takvo rješenje omogućilo je deblokiranje financijskih operativnih funkcija Hrvatske radiotelevizije i započinjanje sanacije koja je omogućila da se do kraja godine 2013. godine preuzeto stanje iz ranijih godina a koje kao što znate za 2012. godinu završilo sa operativnim gubicima od nešto malo manje od 30 milijuna kuna i kontinuirano negativno poslovanje u prethodnih 7 godina omogućilo da u 2013. godini Hrvatska radiotelevizija završi financijski sa pozitivnim rezultatom, sa registriranom dobiti od nešto više od 42 milijuna kuna i na taj način izađe iz jedne vrlo ozbiljne i neugodne financijske situacije. Osim naravno nagodbe sa Ministarstvom financija vrlo stroga interna politika štednje nadzor i kontrola i anuliranje svih onih troškova koji nisu bili u funkciji primarne djelatnosti HRT-a omogućila je odgovarajuće uštede i postizanje ovakve operativne dobiti. Ta dobit bit će knjižena u našim knjigama u funkciji anuliranja prethodni obaveza HRT-a i nagomilanih dugova iz prethodnoga razdoblja tako da ćemo nadam se u narednim godinama pozitivnim poslovanjem postupno moći rješavati i te dugove iz prethodnog razdoblja koji su ovoga trenutka negdje oko 700 milijuna kuna. Druga situacija kojom sam se bavio i posvetio joj 2013. godinu bilo je cjelokupna promjena načina na koji je bio organiziran rad i djelatnost HRT-a. Pristupio sam jednom temeljitom i sveobuhvatnom organizacijskom preustroju, prije svega usmjeren ka budućim poželjnim strateškim ciljevima HRT-a odnosno njezinom omogućavanju razvoja kao suvremene europske multimedijalne organizacije i pritom dokinuo tradicionalnu organizaciju na medijske silose radija, televizije, glazbene proizvodnje i operativnog poslovanja i nju zamijenio odgovarajućom organizacijom koja je bila koncentrirana na ispunjavanje njezinih programskih funkcija, operativnih, produkcijskih zadataka, tehnološke infrastrukture i razvoja i kvalitetnije i neposrednije upravljanje njezinim poslovnim funkcijama. Taj sveobuhvatan organizacijski preustroj je omogućen i novim aktima, donošenjem novoga Statuta HRT-a i suglasnosti koju je ovaj Hrvatski sabor dao za donošenje toga statuta i ja vam ovom prilikom na tome i zahvaljujem. Preustroj je proveden uspješno tijekom prva dva kvartala 2013. godine. Svi interni akti HRT-a prilagođeni su novome ustroju, a sva radna mjesta, pozicije i funkcije su doživjele svoje odgovarajuće administrativne preinake i promjene na uspješan način tako da nijednoga trenutka, nije sekunde HRT nije zastala niti bila onemogućavana ili onemogućena time u ispunjavanju svojih redovitih poslovnih i programskih obaveza. Taj radikalan i sveobuhvatan preustroj doveo je HRT u priliku da racionalizira i na kvalitetniji način riješi pitanje rukovođenja HRT-om. Broj rukovodećih radnih mjesta smanjen je sa trećinu, a sva rukovodna radna mjesta proglašena su po internim aktima mandatnim radnim mjestima, iza njih su provedeni javni natječaji kako bi se omogućilo svim građanima Republike Hrvatske da se natječu i dobiju odgovarajuću priliku preuzeti neko od tih rukovodnih radnih mjesta. Iako smo imali namjeru provesti te natječaje u cilju privlačenja i dobivanja pažnje svih raspoloživih profesionalaca u Republici Hrvatskoj samo smo djelomično uspjeli u tome da privučemo jedan broj vanjskih stručnjaka na odgovarajuća radna mjesta i ja ovom prilikom mogu reći da iako smo imali tu namjeru nismo u tome u cijelosti uspjeli. Očito HRT ovoga trenutka nije dovoljno atraktivan i zanimljiv poslodavac i relativno mali broj vanjskih kvalitetnih stručnjaka se javljao na te natječaje. Samo neki od njih, a meni je drago zbog toga, su dobili priliku i preuzeli nove dužnosti na HRT-u. Nakon izbora novoga rukovodstva negdje do kraja svibnja mjeseca novo rukovodstvo posvetilo se izradi naše Strategije razvoja do 2018. godine i prve zakonske obaveze koje je HRT preuzela novim Zakonom o HRT-u a to je izrada programa restrukturiranja. Program restrukturiranja dovršen je do kraja srpnja 2013. godine i nakon verifikacije od strane Nadzornog odbora upućen je Vladi Republike Hrvatske koja ga je i prihvatila i HRT, njezino rukovodstvo krenulo je u realizaciju toga programa restrukturiranja koji je sada u već visokoj fazi operativne realizacije na današnji dan. Taj program restrukturiranja bio je koncipiran, zamišljen i njegovi ciljevi su vezani uz tzv. model aktivnog restrukturiranja. To znači kombiniranja odgovarajućih racionalizacija, načina na koji HRT upravlja svojim troškovima, a istovremeno i zahtjev da omogući odgovarajuće nove investicije u modernu infrastrukturu i da dosegne ciljeve budućega medijskog i tehnološkog razvoja kako bi uhvatila već zapušten ili zaostao ritam kontinuiranog razvoja jednog suvremenog javnog elektroničkog medija kakav je danas u Europi u okviru europske kulturne politike nužan i potreban u javnom prostoru. Drago mi je ovoga trenutka da vam mogu potvrditi da je uspješno provođenje programa restrukturiranja ne samo dovelo do ovih već spomenutih financijskih rezultata nego da smo uspješno pripremili realizaciju čitavog niza operativnih zadaća vezanih uz naše poslovanje, od kojih je naravno ključna kombinacija smanjenja troškova operativnog poslovanja, racionalizacija i povećanje efektivnosti našega rada. U ovom izvještaju već možete primijetiti kako Hrvatska radiotelevizija je značajno reducirala svoje operativne troškove, a istovremeno uspjela proizvesti veći obim sadržaja, a mi vjerujemo i kvalitetniji sadržaj nego u prethodnim razdobljima čime je njezina efikasnost dovedena u usporedbu sa drugim kvalitetnim ili najkvalitetnijim europskim radiotelevizijskim ustanovama. Uz provođenje Programa restrukturiranja značajno je vezan i cilj ostvarivanja smanjenja troškova rada na HRT-i. Naši financijski izračuni pokazuju da Hrvatska radiotelevizija nije mogla podnijeti broj stalno zaposlenih od 3400 zaposlenih koliko je bilo evidentirano u 2012. godini, te da kroz vrijeme i do kraja ovoga razdoblja restrukturiranja Hrvatska radiotelevizija mora smanjiti broj zaposlenih do razine od 2700 zaposlenih kako bi postigla održivo poslovanje i taj trošak rada, odnosno način na koji rad na odgovarajući način plaća omogući i zadovoljavanje svih njezinih temeljnih programskih funkcija, omogući njezin kontinuirani programski tehnološki i poslovni razvoj i da dosegne onu razinu održivosti poslovanja koju njezin osnivač i njezine obaveze zakonske i ugovorne podrazumijevaju. Programski sadržaji nisu imali značajnijih promjena z 2013. godini. Veći dio godine proveden je u ovoj situaciji financijske konsolidacije i organizacijskog preustroja, tako da su i novi glavni urednici, odnosno urednički sastav je mogao preuzeti upravljanje programskim sadržajima tek negdje polovicom 2013. godine i posvetiti se prije svega strateškim ciljevima programskog razvoja i istovremeno ispunjenju svih zakonskih, ali i ugovornih obaveza Hrvatske radiotelevizije po osnovi ugovora sa Vladom RH. Vama na pažnju, Programsko vijeće koje obavlja nadzor nad programskim funkcijama Hrvatske radiotelevizije zaključilo je za 2013. godinu da je Hrvatska radiotelevizija ostvarila sve svoje programske zadaće utvrđene zakonom i ugovorom, iako su imali niz kritičkih primjedbi na kvalitetu i način na koji su te obaveze izvršene. Mogu potvrditi da su naše programske obaveze i dalje predmet naših svakodnevnih briga. Smatramo da su one na način na koji su utvrđene u zakonu i ugovoru ovoga trenutka doista veliki zahtjev prema Hrvatskoj radioteleviziji. Ispuniti sve njih je vrlo zahtjevno i mi se trudimo u okviru svojih postojećih financijskih i materijalnih mogućnosti izvršavati ih na odgovarajući način. Vrlo sam zadovoljan time što smo u isto vrijeme uspjeli pokrenuti o istome trošku dva nova televizijska kanala. Dakle, HRT odnosno HTV 3 i HTV 4 kao nove programske cjeline. Stabilizirale su se u 2013. godini i prepoznate u hrvatskoj javnosti kao specijalizirani televizijski kanali namijenjeni kulturi i znanosti u slučaju HTV 3 i informativnog kanala koji istovremeno u sebi ima i čitav niz drugih obaveza pored ostalih i televizijski kanal za međunarodne publike koji se emitira putem satelita i odgovarajućih komunikacijskih uvjeta prenosi u čitav svijet. Oba kanala dobila su svoje glavne urednike, njima se počelo odgovarajuće strukturirano upravljati kao i sa ostalih dva televizijska i 12 radijskih kanala. I ja mogu potvrditi da su oni u ukupnoj programskoj strukturi zaživjeli na kvalitetan način, ali materijalne, tehnološke i kadrovske uvjete za njihov razvoj nismo u 2013. godini mogli na odgovarajući način osigurati. Vjerujem da su u međuvremenu postignuti rezultati u 2014. Potvrda da smo bili usmjereni na prave ciljeve kada je o tome riječ. I konačno dozvolite mi da rekapituliram ovakvi ukupno pozitivni ali i dalje vrlo izazovni uvjeti djelovanja poslovanja i organiziranosti Hrvatske radiotelevizije na ispunjavanju njezinih zakonom i ugovorom definiranih obaveza veliko su iskušenje za sve nas koji radimo ili rukovodimo Hrvatskom radiotelevizijom. Ja sam osobno zahvalan svim radnicima Hrvatske radiotelevizije, svojim suradnicima, neposrednim suradnicima što su uložili ogroman trud, napor da se ovakvi rezultati za 2013. postignu u vrlo neugodnim okolnostima našega djelovanja i da postave odgovarajuće temelje za ona dostignuća koja vjerujem da smo u međuvremenu u 2014. i 2015. već usmjereni ostvariti. Istovremeno se zahvaljujem i nadzornim tijelima, Nadzornom odboru Hrvatske radio televizije i Programskom vijeću na nadzoru i praćenju našega rada, na odgovarajućoj suradnji koja je pomogla Hrvatskoj radioteleviziji u ostvarenju njezinih ciljeva. I ja bih osobno naravno želio da je ta suradnja i bolja, ali o tome možete suditi i iz izvješća posebno Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Evo gospođo zamjenice predsjednika, dozvolite mi da time i završim svoje uvodno obraćanje, da vam se još jednom zahvalim na povjerenju i na mogućnosti da vam se ovim riječima obratim i da vas pozovem da na odgovarajući kritičan način razmotrite i prihvatite ovo naše Izvješće o poslovanju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na replike, Ante Babić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Pa gospodine Radman vi ste u svom Izvješću za 2013. godinu se pohvalili sa dobiti od 42,6 milijuna kuna što je kao posljedica jedne restriktivne troškovne politike te izvršenih ušteda što se zapravo u ovom izvješću koje smo pročitali dogodilo prvi put nakon 5 godina. Ali ste rekli da ste prepustili valjda prodali dio nekretnina za podmirenje duga. Pa zanima me kome i koje su to nekretnine bile. Uštedjeli ste na troškovima proizvodnje programa. Kojeg programa? Programa za Hrvate izvan RH, a znadete da je HRT dužan po programskim načelima i u Zakonu o HRT-u dužan proizvoditi i objavljivati programe vezane za Hrvate izvan RH kao i dužan je proizvoditi programe koji su vezani za javnost u RH o životu i djelovanju Hrvata izvan RH. Bili ste nazočni i na Odboru za Hrvate izvan RH kada smo donijeli jednoglasnu odluku da se recimo emisija "Pogled s granice" prebaci na 1. program HRT-a, što se zapravo nije dogodilo. Što se zapravo dogodilo? Vi ste zapravo uništili dopisništva u BiH, ne samo u BiH već i u Srbiji i u Mađarskoj ali posebice u BiH i obučili ste nekakve video-novinare koji zapravo izvještavaju iz BiH kao da to nije naš nacionalni interes Hrvata u BiH. I onda vam to izgleda kao da izvještavaju sa sprovoda ili sa vjenčanja. Zato je bilo ružno i otužno gledati recimo predsjednika Sabora gospodina Josipa Leku kako daje izjave iz Posavine držeći sam mikrofon u ruci do mu novinarka postavlja pitanje što definitivno nije bilo dobro.
Hvala lijepa kolega, vrijeme. Gospodine Radman možete odgovarati u vremenu od 2 minute. Odgovor na repliku.
Odavde jel' tako?
Da, da.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, popis nekretnina koje su ustupljene kroz Sporazum o namirenju poreznoga duga sastavni su dio ovoga Izvještaja o poslovanju HRT-a, imate ih vrlo taksativno ovdje navedeno. Dakle, radi se o imovini ukupnoj vrijednoj ako se ne varam 74 milijuna kuna. U popisu te imovine nalaze se dvije zgrade u Dežmanovoj ulici u Zagrebu, jedna baraka u Biankinijevoj ulici u Zagrebu, jedna garaža na Savici koju je HRT koristila kao svoj tehnološki objekt. Nalazi se i jedan nedovršeni građevinski objekt u gradu Varaždinu koji je bio započet sa namjerom da se izgradi u funkciji regionalnog radiotelevizijskog centra. I nalazi se jedna vila, Vila Čingrija u Dubrovniku koju je HRT nakon ustupanja grada Dubrovnika koristila za svoj televizijski centar u Dubrovniku. Dakle, nijedna druga nekretnina nije bila obuhvaćena ovim sporazumom i sve te nekretnine su onoga trenutka kada je potpisan sporazum predate RH a RH je putem Državnog ureda za upravljanje imovinom preuzela i ovoga trenutka je RH i vlasnik tih nekretnina, HRT nema nad njima nikakvu nadležnost. Što se tiče Hrvata izvan Hrvatske imali smo raspravu o tome, razumijem brigu i osjetljivost za tu temu. Specifično prema Hrvatima u BiH mi smo kao što znate u ukupnoj strukturi naših dopisništava u inozemstvu zadržali u BiH dva dopisnika.
Hvala lijepa. Jasen Mesić, replika.
Poštovani ravnatelju već danas ujutro vozeći se u Hrvatski sabor može se čuti vijesti HR-a gdje vaše izjave zauzimaju pola vremena. Nikog drugog u tom prilogu se ne pita o mišljenju ili kontra mišljenju nego vas, na televiziji gdje ste vi glavni ravnatelj u jednoj javnoj instituciji i javnom dobru u kojem nema paralelnog primjera u bilo kojem javnom poduzeću, javnom dobru u vlasništvu RH gdje jedan čovjek ima takve ovlasti. Nije li vam malo čudno, programski gledano, iz aspekta javnog interesa da se radi prilog samo s vašom izjavom na jutro kad vi dolazite u Hrvatski sabor podnositi vaše izvješće? Javno mišljenje o poslu koji ste nam vi ovdje iznijeli sa vrlo smirenim tonom očituje se u više od 400 članaka u hrvatskim tiskovinama kad samo pogledate naslove onda vam je jasno kakva je percepcija javnosti, dakle ljudi koji plaćaju pretplatu HRT-u o ovom što nam vi danas iznosite. To je glavni i objektivni pokazatelj onoga što zapravo na HRT-u jest. Dakle, uz promijenjeni Zakon o HRT-u koji je uvijek govorimo dao faraonske ovlasti glavnom ravnatelju što nas je dovelo da na ljestvici medijskih sloboda u Europi padamo sa eksplicitno se navodi zašto padamo, upravo zbog tog promijenjenog zakona, onda smo još išli i mijenjati Statut HRT-a koji je dao još dodatne ovlasti glavnom ravnatelju, povećao je onaj financijski limit pored kojeg se mora tražiti mišljenje na ovo on upozorava. Gospodine glavni ravnatelju to što smo danas ujutro čuli na vijestima Hrvatskog radija u suprotnosti je s onim što vi govorite.
Hvala. Vrijeme kolega. Odgovor na repliku Goran Radman.
Uvaženi zastupniče Mesić, zahvaljujem što slušate Hrvatski radio. Smatram da se radi o jako vrijednom i kvalitetnom mediju koje je od visokog povjerenja hrvatske javnosti i procjene urednika Hrvatskoga radija o tome što će u programima Hrvatskog radija biti njihova su nadležnost. Kao što znate po zakonu a i u praksi glavni ravnatelj HRT-a ne samo da nema nikakve ovlasti, nego ništa ni ne čini kako bi utjecao na programske sadržaje. Moja je briga kao glavnog ravnatelja da staram o tome da HRT ispunjava svoje zakonske i programske obaveze. Imam odgovarajuće ovlasti intervenirati u rukovodnu i uredničku strukturu kada procijenim da se događa nezakonitost ili da se ne poštuju zakonske i ugovorne obaveze, ali nemam nikakve ovlasti odlučivati ili suodlučivati o programskom sadržaju. Kada je riječ o tzv. faraonskim ovlastima, dopustite da ispravim vaš navod, statutarno se nije dogodilo ništa što bi promijenilo ovlasti koje je predsjednik uprave u ranijem ili po ranijem zakonu odnosno po ranijem Statutu HRT-a imao, dakle Statutom su zadržane sve ovlastio glavnog ravnatelja koje su, uključujući i financijski limit, dakle nadležnost predsjednika uprave odnosno glavnog ravnatelja da samostalno donosi odluke. Mislim da je u praksi to rješenje zaživjelo, dakle da se radi o dobroj procjeni i nije kritično presudno važno niti je na bilo koji način zbog toga HRT došla u zastoj. Evo, hvala lijepo.
Dražen Đurović replika.
Hvala. Ono što sam vam zapravo htio reći i pozvati vas da još jedanput pokušate razmisliti a to je bila ona odluka o gašenju odnosno smanjenju onih 11 dopisništava Hrvatske televizije zbog toga što su ta dopisništva značila za mnoge male sredine, zapravo prenošenje života. Kad ste smanjili ta dopisništva na eventualno jednog čovjeka taj jedan čovjek koji radi dakle prvo mora biti muškarac, muško, mora biti dovoljno jak da nosi kameru, mora voziti, mora montirati, mora snimati i zapravo dovedena su ta dopisništva u gotovo nemoguću situaciju. Ja ne vjerujem da su ta dopisništva toliko veliki trošak radu i poslovanju HRT-a, a njihova uloga u životu tih malih lokalnih zajednica u kojima su oni sudjelovali kao doprinos javnosti, općoj prisutnosti tih sredina u javnom prostoru je neizmjerno velik. I siguran sam da zapravo tom odlukom niste puno uštedjeli a da je zapravo nanešena poprilična šteta tim zajednicama u kojima, koje su osakaćene, zapravo njihova dostupnost javnom prostoru je znatno osakaćena i smanjena zapravo smanjenjem broja ljudi u tim dopisništvima na eventualnog jednog ili dvoje, ne znam koliko ih je ostalo. Jer kaže ponovno taj jedan čovjek koji je ostao on tada mora biti svet. Praktički tu više ne mogu raditi žene, taj čovjek mora nositi kameru, mora snimati, mora biti novinar, montažer, vozač i sve. Mislim zaista su ta dopisništva dovedena u jednu jako tešku i nemoguću situaciju. I pozvao bih vas ako možete da još jedanput preispitate zapravo tu odluku i da vidite da se ta dopisništva zapravo ponovno ojačaju. Hvala.
Odgovor na repliku Goran Radman.
Zahvaljujem na vašem pitanju. Dopustite mi samo da kratko objasnim da smo restrukturiranje dopisništva proveli kao dio cjelokupnog restrukturiranja HRT-a sa ciljem postizanja odgovarajućih razvojnih ciljeva. Dakle, istovremeno smo željeli smanjiti i operativne troškove i povećati učinkovitost rada naših dopisništvima. U tzv. malim dopisništvima njih 11 u to vrijeme kada smo započeli njihovo restrukturiranje bio je 51 zaposlen, od tih 51 zaposleno bilo je svega 12 novinara i ukupno 11 kamera kojima su koristili, bila su isključivo dopisništva Hrvatske televizije i nisu radila za Hrvatski radio odnosno za internetske i teletekst funkcije HRT-a. Ovim promjenama omogućili smo da multi vješti novinari koji su bili i obučeni za te poslove i zadatke preuzmu sve one funkcije koje su nekada imali tih 11 dopisništava. Danas imamo u dopisničkoj mreži, dakle u toj kategoriji 30 novinara sa 30 kamara, 30 mikrofona, 30 fotoaparata, obučenih da svojim radom servisiraju cjelokupnu mrežu. Broj priloga koji oni proizvodu višestruko je veći od broja priloga koje su ranije proizvodila naših 11 dopisništava, a istovremeno smo gotovo na polovinu smanjili troškove njihovoga rada iako su njihove neposredne plaće povećane. Dakle, to je razvojno restrukturiranje. Mi smo realizacijom toga projekta zadovoljni, smatramo da smo postigli odgovarajuće ciljeve, svjesnim smo svih iskušenja koje naše kolege na terenu ovoga trenutka imaju da bi neke tehničke, organizacijske, infrastrukturne hendikepe takvog načina rada u cijelosti mogli ispuniti ali ne vidimo da ćemo odustati odnosno ne bi željeli da odustanemo od tih ciljeva. Očekujemo već do kraja ove godine da će se ti ciljevi u cijelosti prema našim internim planovima moći ostvariti. Nisam siguran, mislim da je 50% ukupnih dopisnika žena ovoga trenutka i svi su bivši zaposlenici, njih 51 još uvijek zaposlenici HRT-a.
Hvala lijepa. Vrijeme. Molim vas da se uklopite u vrijeme od 2 minute. Sunčana Glavak replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ravnatelju, bili ste kontradiktorni u ovome što ste čitali. Naravno proteklo je dosta vremena od vremena kada ste vi to možda i napisali pa do danas kada to morate interpretirati. Prije svega rekli ste da je proces restrukturiranja završen a nakon toga ste rekli da se u procesu restrukturiranja očekuje dodatno smanjenje broja zaposlenih što dakle znači da proces restrukturiranja nije završen. Jednako tako rekli ste da ste uspjeli financijski ustabiliti javni servis, sjajno ste to napravili. Ja nisam veliki financijski stručnjak ali i ja bih mogla lijepo nekretnine koje je Hrvatska radiotelevizija posjedovala dati za dug i evo sve smo riješili. Pa je tako primjerice Varaždin koji je bio vrlo perspektivan ostao bez svoje nekretnine, Dubrovnik, Zagreb itd.. Kakve uštede su postignute time što su dokinuta dopisništva diljem Hrvatske, primjerice i dopisništvo u Bjelovaru gdje je bilo prvo i ratno dopisništvo niste nam rekli? Spominjete broj zaposlenih, još uvijek ne znamo točnu brojku pa možda ćete nas prosvijetliti eto danas ovdje da znamo koliko napokon ljudi radi na javnom servisu. Osim toga, pohvalili ste se da je programsko vijeće reklo da ste ispunili sve zadaće koje propisuje ugovor sa Vladom Republike Hrvatske. To je apsolutno netočno zato jer vam mišljenje programskog vijeća iz srpnja 2014. godine nalaže da se preispita ugovor sa Vladom Republike Hrvatske jer nisu ispunjene zadaće koje u tom ugovoru stoje. Osim toga ima čitav niz problema sa donošenjem statuta na HRT-u jer ako niste znali 21% svih hrvatskih novinara radi upravo u vašoj kući a zamislite čuda, mišljenje Ministarstva kulture izuzeto je od donošenje statuta medija. I za kraj, o vašim postignućima najbolje govori da je rad glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije ocijenjen mizernom dvojkom.
Hvala lijepa. Odgovor Goran Radman.
Mogu ukratko odgovoriti. Ja sam razumio da ova ocjena je jedna od dvije moguće, zadovoljava ili ne zadovoljava a ne da se odnosi na školsku ocjenu 2. Dopustite da sam krivo razumio. Dakle moguće je da vi imate neku drugu interpretaciju. Kontradiktornost u izjavi oko restrukturiranja ne postoji, ja sam ovdje rekao da smo završili sve poslove vezane za restrukturiranje onog dijela poslovanja Hrvatske radiotelevizije koji se odnosi na poslovanje naših dopisništava. U međuvremenu provodimo restrukturiranje naših centara, njih 8 u Hrvatskoj i počinjemo sa restrukturiranjem zagrebačke centrale Hrvatske radiotelevizije i očekujemo da ćemo ključne aktivnosti na restrukturiranju Hrvatske radiotelevizije dovršiti u okviru plana restrukturiranja a to znači do kraja 2017. godine. Što se tiče točnog broja zaposlenika, imate ga i u ovom izvješću, dakle mi svaki mjesec obavještavamo i javnost i sve zainteresirane o aktualnom broju zaposlenika na Hrvatskoj radioteleviziji za 2013. godinu taj broj je smanjen za 50 zaposlenika a on je danas već i značajno niži. Dakle Hrvatska radiotelevizija ovog trenutka zapošljava sa 2960 zaposlenika u odnosu na 3400 koliko sam ja bio kada sam preuzeo dužnost i preuzeo. Dakle, to je sve, hvala.
Boro Grubišić, ne znam šta ste se prije ljutili, replika.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, gospodin Đurović, nakon što sam ja digao tablicu je rekao dajte mene da i ja dignem. Pa ja sam bio prije njega, ali vi imate prema meni očito neki, ja ne znam, ali nećemo sada, ne bih htio prejudicirati stvar ali mi smo bili dobri i htio bih da ostanemo dobri. No, ono što sam htio ravnatelju, glavnom ravnatelju Hrvatske televizije izreći je to da pored svih ovih eto izvješća koje je pozitivno u pozitivi 42 milijuna kuna, preustroj organizacijski, preustroj, konsolidiranje, rekonstruiranje Hrvatske televizije pa da nam i kaže i još neke stvari koje nije izrekao pri tome a dosta su bitne i financijski poprilično teške. A to su broj tužbi koje su djelatnici Hrvatske televizije uputili prema svojoj bivšoj matičnoj, uglavnom bivšoj ili sadašnjoj matičnoj ustanovi, dakle neki zaposlenici a i neki bivši zaposlenici. Dakle koliko su teške financijska, ako bih mogao znati te tužbe, koliko tih tužbi ima a napose tužbe koje su ne samo od djelatnika Hrvatske televizije nego i druge. Dakle koliko je aktiva financijska teška tih tužbi u slučaju da, ja ne znam, neću prejudicirati sudsku odluku ali ne daj Bože da to sve legne na leđa Hrvatske televizije. Drugo, vi sami znate da Hrvatska televizija, to nam niste rekli, tehnološki zaostaje i za obje komercijalne, ja ih znam dvije, sada možda ima više, za obje komercijalne televizije. Kako objašnjavate da imate višak prihoda od 42 milijuna kuna, da restrukturirate, konsolidirate a istovremeno tehnološki zaostajete za malobrojnije ekipiranim i malobrojnim po broju zaposlenika, televizijama kao što su neke naše komercijalne televizije. To se vidi po drmanju slike kada god prenose iz Osijeka, iz otkuda god, stalno se trese slika.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Goran Radman.
Evo vrlo kratko. Posljednja brojka koje se sjećam iz naših internih podataka je negdje oko 840 aktivnih sudskih sporova koje Hrvatska radiotelevizija ovoga trenutka ima otvorenim. Mislim da se negdje oko 40% ukupnih sporova odnosi na sporove sa bivšim ili sadašnjim zaposlenicima Hrvatske radiotelevizije. Dakle to su najvećim dijelom naslijeđeni pravni sporovi od ranije. Osobno sam kao glavni ravnatelj dao prioritet rješavanju radnih sporova sa zaposlenicima i smatram da se sa tako puno otvorenih radnih sporova ne može uspješno ostvarivati rukovođenje Hrvatskom radiotelevizijom niti ostvariti ciljeve koje sam zacrtao. Stoga smo u onoj mjeri aktivno u kojoj smo to mogli pristupili ili izvansudskim nagodbama ili nagodbama ili namirenju odgovarajući zahtjeva koji su bili opravdani iz ranijih razloga. Doista ovoga trenutka ne mogu procijeniti kolika je financijska vrijednost tih sporova, međutim u ovom izvješću vidljivo je da smo neke od tih sporova vrlo uspješno riješili u okviru postojeća financijskog plana, dakle da nije došlo do nikakvih prekoračenja planiranih stavaka po toj osnovi. Brojke koje sam vam spomenuo ne obuhvaćaju brojke tzv. ovršnih postupaka koji nisu neposredno u nadležnosti HRT-a koje smo našim modelom poslovanja prepustili odvjetničkim uredima i koji ih na naš zahtjev i uz našu suglasnost vode. On je puno veći od ovoga jer je u trenutku kada smo pokrenuli taj niz ovršnih zahtjeva, tih ovršnih situacija bilo nagomilano u ranijim godinama jako puno. Doista se ne sjećam ovoga trenutka brojke, ali znam da se ona kontinuirano iz godine u godinu smanjuje. Što se tiče tehnologije, mogu samo reći da smo uspješno pokrenuli investicijski ciklus i da su prvi rezultati dovršenih investicija u promjenu infrastrukture i profesionalne opreme koju koriste naši zaposlenici već vidljivi. Nažalost, u 2013. toga još nije bilo.
Hvala lijepa. Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice Sabora, gospodine ravnatelju. To o poslovanju nemam šta tu puno pričat, niste ni imali u što potrošiti jer mi dajemo članarinu, odnosno pretplatu, prodali ste, nemam ništa protiv da ste to prodali i dali, možda ste dobro i napravili, smanjili broj djelatnika i to je u redu, a niste imali na što potrošiti jer radite iz arhive partizanske filmove od '46. i stalno ih prikazujete, nikakve programe nove ne proizvodite, kvalitetne koji bi vas koštali. Na što ste imali potrošit ustvari te novce. Stručno novinari vam ne govore hrvatski, lektori ne rade svoj posao. Međutim, ono što ja želim vama replicirat je glavno, a to je da ste vi rekli da je HRT ostvarila sve svoje programske zadaće. Možda jest, ali pitanje je koje su vaše zadaće kao ravnatelja HRT-a. Ja smatram da vi preko HRT-a mijenjate svjetonazor hrvatskom narodu, da promovirate ljude koji na neki način nisu voljeli ovu Hrvatsku, zovete ljude iz regiona koji nemaju veze, a region Austrija i Italija njih ne zovete nego ovo ovdje a la Rade Šerbedžija i ta provenijencija. I da jednostavno Domovinski rat uopće banalizirate, a da glorificirate Drugi svjetski rat, partizansku borbu tobože prikazujete težinu borbe na kojoj je nastala ona bivša država, a ova današnja kao da i ne postoji i kao da nije nastala u krvi i u suzama. Jedan put na dan Vukovara pustite dvi ure programa i to više svađu nego suštinu. Dakle vi jeste ostvarili sve svoje programske ciljeve, ali u ovom smislu ako sam ovu minutu što mi je na raspolaganju uspio prikazati vama reć' što sam htio reć'.
Hvala lijepa. Dvije minute.
Onda i vi ostvarujete te programske ciljeve, ali to nisu programski ciljevi …/Govornik isključen./…
Hvala. Odgovor na repliku, Goran Radman. Hoćete odgovarat? Ne. Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Gospodine Radman, jedno od temeljnih načela upravljanja je da od ovlasti odgovaraju odgovornostima. Mislim da Ravnateljstvo i Nadzorni odbor se ne mogu žaliti na ovlasti jer rijetko koja javna ustanova ima takve ovlasti kao što imaju tijela HRT-a. Ali neke pojave me neuobičajene upućuju da odgovornosti ne odgovaraju tim ovlastima. Primjerice, prije godinu dana ovdje kad se raspravljalo o 2012. godini inzistirao sam i rekao da nema nikakvog razloga da izvješća dolaze do 31. svibnja za proteklu godinu ako je izvješće o Nadzornom odboru prihvaćeno na sjednici Nadzornog odbora 11. srpnja prošle godine, a onda na sljedećoj sjednici 27. srpnja ponovno raspravljano o istom izvješću. Pa onda se nije znalo koje izvješće treba dostaviti Saboru pa dva mjeseca nakon toga se upućuju oba izvješća i dopunjeno i ono prethodno Saboru. Nakon toga 1. listopada 2014. predsjednik Sabora mora pisati HRT-u i vraćat vam izvješća da kaže da ne mogu dva doći izvješća nego samo jedan. Nakon toga predsjednik Nadzornog odbora dostavlja bez sjednice Nadzornog odbora samo jedno koje je odabrao on. Ne ulazim u pravo koje je odabrao. Ali danas je veljača i razgovaramo o 2013. godini. Toliko o izvješćima. Što se tiče samog sadržaja izvješća, članak 215. predviđa da se mora imati skraćeni oblik izvješća kad prelazi 30 stranica. Za izvješće o poslovanju nema skraćenog izvješća, a za Izvješće o radu i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a ima skraćeno izvješće ali bi bilo bolje da ga nema. U tom izvješću nema ništa osim 92 puta je napisano pogreška knjižna oznaka nije definirana. Evo to je uskraćeno …. Žao mi je što moram reći, ovo je uradak koji vrijeđa Hrvatski sabor kao uradak predškolske dobi. Evo pogledajte …/Govornik isključen./…
Hvala. Odgovor na repliku, Goran Radman.
Zahvaljujem na tom pitanju. Doista kada je riječ o ispunjavanju zakonom definiranih obaveza HRT-a prema Hrvatskom saboru postoji problem sa vremenom. Dakle mi se trudimo, nastojimo skratiti vrijeme potrebno za izvještavanje. Čini mi se da smo u 2013. uspjeli donekle u tome jer se prethodnih godina nije uspjelo u tako kratkom vremenu završiti sve procedure predviđene zakonom, a kao što znate one obuhvaćaju podnošenje završnoga računa, one obuhvaćaju predmet nadzora komercijalne revizije nad tim podacima iz završnoga računa, one podrazumijevaju i prihvaćanje od strane Nadzornog odbora odgovarajućeg izvješća komercijalnog revizora, izvješća glavnog ravnatelja i onda upućivanja toga u Hrvatski sabor. Kada je riječ o izvještaju o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za koju je odgovoran glavni ravnatelj, dakle ja mogu samo potvrditi da su sve te obaveze izvršene uredno, a da smo u 2014. uspjeli donekle i skratiti to vrijeme pravovremenim odabirom putem javnog natječaja komercijalnog revizora koji će onda nadamo se i skratiti to vrijeme i za dalje. Prema Hrvatskom saboru upućeno je samo jedno izvješće o poslovanju koje je prihvatio Nadzorni odbor, a za izvješće Nadzornog odbora glavni ravnatelj nema neposrednih nadležnosti, niti odgovornosti. Hvala lijepo.
Nadica Jelaš, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Gospodine ravnatelju, ja ću se u svojoj replici ograničiti na financijske pokazatelje poslovanja HRT-a. Dakle, vi ste govorili o financijskoj konsolidaciji i doista moram priznati da je bio pravi izazov doći u financijsku situaciju u kakvu ste došli kad ste stupili na mjesto ravnatelja. Dakle, rekli ste da je potkraj 2013. riješen problem starog poreznog duga izvan sudskom nagodbom sa Ministarstvom financija. Dakle, potpisan je sporazum kojim je definirano podmirenje poreznog duga s naslova neplaćenog PDV-a za razdoblje 2006. do 2008. i s naslova neplaćenog poreza na dobit čak iz 2004. godine. Sve to je bilo u ukupnom iznosu od 378 milijuna kuna. Dakle, dio duga u iznosu od 81 milijuna kuna je podmiren ustupanjem državi određenih HRT-ovih nekretnina, dakle određenih zgrada i zemljišta dok je preostali dio duga u iznosu od gotovo 300 milijuna kuna povećan, dakle za taj iznos je povećan temeljni kapital HRT-a. Međutim, u toj financijskoj konsolidaciji o kojoj ste govorili isplivao je dodatni gubitak. Dakle, stari gubitak od gotovo 400 milijuna kuna, odnosno onaj na akumulirani iz ranijih godina od 335 milijuna povećan je, dakle na ukupno 742 milijuna kuna ili za 122%. Dakle, poslovnu 2013. godinu HRT je završio pozitivno. Dakle, prekinut je onaj jedan negativni niz, dobit iznosi 42 milijuna kuna. Međutim, upravo obzirom na potrebu suočavanja sa tim naakumuliranim gubitkom iz ranijih godina u iznosu od 0,7 milijardi kuna postavljam pitanje kako mislite, dakle kojim to još dodatnim mjerama sanirati taj gubitak jer uz ovu razinu dobiti trebalo bi vam otprilike 17 godina da anulirate te gubitke. Da li, dakle postoje još neke dodatne mjere obzirom na kontekst da je ovoga trenutka HRT zadužen sa 5 kredita u ukupnom iznosu od preko 300 milijuna kuna.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Goran Radman.
Doista nezavidna situacija sa financijama opteretila je povijesne knjige Hrvatske radio televizije i naša sposobnost da pozitivno poslujemo u budućim godinama najbolji je garant uspješnog saniranja svih tih dubioza iz prethodnih godina. Dakle, nema tu neke velike čarolije osim upornoga odgovornog upravljanja troškovima Hrvatske radiotelevizije. S druge strane, poduzeli smo odgovarajuće mjere na tome da restrukturiramo naše financijske obaveze i da u onoj mjeri u kojoj to možemo iz aktualnog poslovanja postupno smanjujemo te terete. Restrukturirani su krediti koji su preuzimani ranijih godina posebno oni kratkoročni sa visokim kamatnim stopama zamijenjeni dugoročnim sa nižim kamatnim stopama, a meni je drago da vas mogu izvijestiti da smo s kraja 2014. i 2015. konačno počeli i isplaćivati i glavnice tih komercijalnih kredita što u nizu od desetak godina prije toga nismo bili u mogućnosti. Hvala lijepa.
I Dragan Crnogorac, replika.
Hvala. Gospodine Radman, vi ste nas na kraju vašeg izlaganja pozvali da prihvatimo ovaj predloženi izvještaj za 2013. godinu. Većinom ste govorili o restrukturiranju, manje o programu, a kada ste govorili o programu i programskim sadržajima rekli ste da HRT se pridržava ugovora koji je potpisala sa Vladom i Zakona o HRT-u koji vam govori jasno šta je u stvari obaveza HRT. No međutim, niste spomenuli, a ja ne znam zašto niste spomenuli i bilateralne sporazume koje je Vlada RH preuzela. Recimo tako jedan sporazum, a vi znate za njega jeste o zaštiti prava hrvatske manjine u Srbiji i srpske u Hrvatskoj. Sporazum koji je Vlada potpisala 2004. godine, a time je i Vlada i ovaj Sabor i država preuzeli obavezu na sebe da preko svog javnog preduzeća a to je upravo HRT realizira ono što se sporazumjelo, a to je osnivanje redakcije na srpskom jeziku na HRT-u, a to na žalost evo posle 11 godina nije napravljeno. Iako smo čuli dosta opravdanja do sada a to je da se treba menjati organizacija. Evo proveli ste rekonstrukciju, restrukturiranje, nije bilo para. Evo vidimo da ste podebljali vladin temeljni kapital, odnosno državni u javnom preduzeću i imamo dva nova kanala. Ja ne znam u čem je problem i sami ste, odnosno HRT ima svog predstavnika u mešovitom odboru. Na žalost, normalno vi niste na tim sastancima, ali uvek pošaljete predstavnika i uvek mi imamo neko obrazloženje. Na žalost uvijek kršimo članak 7. ovoga sporazuma. Ja ne znam dokle ćemo mi da tako kažem evo posle 11 godina da na takvim sastancima trpimo objašnjenja. Nikad nerealizirano ono što smo se sporazumjeli ili možda čekamo kao što piše u zadnjem članku da se ovaj sporazum sklapa na određeno vreme. Možda da istekne mu rok, jel' tako? Ovdje kaže svaka stranka može pisano, diplomatskim putem otkazati sporazum i u tom slučaju prestaje posle 6 mjeseci [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] Ja nisam siguran da ćemo i to dočekat.
Odgovor na repliku, Goran Radman. Molim vas još jedanput držite se vremena. Ima puno prijavljenih i puno replika.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, moje viđenje mogućega pravca odgovora na ono što ste pitali je sljedeće. Prilikom potpisa ugovora sa Vladom RH obje su strane, dakle Hrvatska radiotelevizija i Vlada RH usuglasile odgovarajuće obaveze koje HRT treba ispuniti u svom 5-godišnjem razdoblju trajanja toga ugovora, dakle do konca 2017. godine. Naše očekivanje je bilo da Vlada Republike Hrvatske sa svoje strane potvrdi da su sve popisane obaveze HRT-a istovremeno usuglašene i sa svim međunarodnim ugovorima, sporazumima i obavezama koje je Vlada Republike Hrvatske u međuvremenu preuzela. Ja sam samo potvrdio da mi sa naše strane nastojimo sve svoje programske obveze utvrđene tim ugovorom provoditi odgovarajuće, da nismo nužno uvijek zadovoljni kvalitetom ali da kada je riječ o formalnom zadovoljavanju naših obaveza utvrđenih tim ugovorom mi njega provodimo. Naravno obje strane u bilo kojem trenutku mogu pristupiti aneksiranju, dopuni ili mijenjanju toga ugovora ukoliko postoje okolnosti što ćemo mi vjerojatno kao HRT-a i učiniti ove godine tražeći od Vlade da na odgovarajući način promjeni taj ugovor. Dobrodošle su odgovarajuće preinake i sa strane Vlade RH. Hvala.
Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Linića, Vukšića, Hodžića kolega Branko Vukšić. … [[Upadica se ne razumije.]] Meni je pisalo, ja ne mogu znati jel' je ili nije. Izvolite. Mladen Novak u ime Odbora za informiranje, informatizaciju i medije.
Hvala lijepo. Pa samo istine radi da javnost zna da odbor nije održao svoju sjednicu vezano uz ova dva izvješća, Izvješće o poslovanju HRT-a i Izvješće o radu Nadzornog odbora. Činjenica je da nije bilo kvoruma. Svi mi znamo da je obaveza vladajućih da osiguraju taj kvorum, nažalost kvoruma nije bilo. No međutim, moram dodati još jedan detalj, odbor nije zaprimio ni mišljenje Vlade o Izvješću Nadzornog odbora HRT-a. Čisto istine radi s obzirom da je u početku rečeno nešto drugo. Hvala vam lijepo.
Kolega Vukšić, izvolite.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi ravnatelju HRT-a, uvaženi predsjedniče Nadzornoga odbora, uvažene kolegice i kolege. Na samome početku bih se malo osvrnuo na dosadašnji tijek rasprave, ono što smo čuli od kolege Mesića i kolegice Glavak. Oni su u potpunosti u pravu. Kada smo raspravljali o Zakonu o HRT-u tada smo već rekli da ravnatelj HRT-a ima faraonske ovlasti. Tu mislim da smo nas troje bili najveći protivnici toga zakona, proglasili smo ga, predvidjeli smo sve ono što se dogodilo kako će i Međunarodna zajednica reagirati na zakon koji je donesen u ovom Saboru. I nije točno da zakon daje iste ovlasti ovaj zakon kao što je davao onaj prethodni. Onaj prethodni zakon, mada smatram da nije bio dobar, je bio demokratskiji na entu potenciju od ovog zakona koji danas imamo. Ovaj zakon je stavio u centar jednu osobu i ta osoba ima pravo raditi što želi na HRT-u što se uostalom vidi po otkazima na HRT-u ili prijetnjama ili onome što se propisuje na HRT-u a to je zakon šutnje. Kolega Mesić je na početku rekao da je jutros slušao, vidio ne znam nisam shvatio da je jedino kolega Radman dao izjavu o tome što će se događati, druge strane nema. Međutim, postoji još nešto. Kad je bilo zadnje izvješće ili rasprava o HRT-u tada je bio moj odgovor na gospodina Radmana, mojeg nije bilo, ono što sam ja govorio toga nije bilo. To je profesionalizam HRT-a. A sad idemo, probat ću se skoncentrirati na ono što bi trebalo govoriti o izvješću samome. Na samome početku tek nekoliko, za ovo izvješće ali i u suštinu poslovanja HRT-a, bitnih podataka. U 2013. u odnosu na 2012. HRT je prihodovao 34 milijuna manje ali je na kraju 2013. godine bio u plusu 42,5 milijuna kuna za plaće i ostala primanja o kojima HRT dakle ravnatelj, dakle predsjednik nadzornog odbora uporno odbijaju Saboru podastrijeti podatke pod izlikom da su u javnoj tvrtki plaće i aneksi ugovora poslovna tajna što je svjesno kršenje zakona. Ali Kukuriku koalicija dopušta da ravnatelj s faraonskim ovlastima za nos povlači milijun i 200 tisuća pretplatnika. Znači, za plaće je potrošeno 523 milijuna kuna. 31 milijun kuna više nego u 2012. Sad je najzanimljivije za proizvodnju programa potrošena su 252,7 milijuna kuna, u odnosu na 2012. čak 91 milijun kuna manje. Još jedan zanimljiv podatak koji oni koji se bave tim poslovima će shvatiti. Za usluge Odašiljačima i vezama državnoj tvrtki plaćeno je 124,5 milijuna kuna, a da nitko, mada je iz Odbora za medije i u razgovoru s ministricom kulture bilo inicijativa, nije obrazložio mogu li troškovi usluga Odašiljača i veza biti manji, mora li se poslovanje Odašiljača i veza utrošiti taj silni novac. Što to košta 124,5 milijuna i zašto država ne skrbi o svom novcu? Ne o svom novcu, novcu poreznih obveznika. Zar nije vrijeme da se u siromašnoj državi poput Hrvatske, u državi u kojoj i oni koji doslovce gladuju moraju mjesečno plaćati 80 kuna, državne tvrtke se trebaju prestati razbacivati s novcem. Je li osnovna zadaća HRT-a stvarati profit kao što je bilo profita na kraju 2013. ili je osnovna zadaća HRT-a stvarati program koji će zadovoljiti javni interes? Informirati, educirati i zabavljati one koji taj program financiraju. A javni servis u 2013. godini financiralo je oko 1 milijun 239 tisuća ljudi svakoga mjeseca. Među njima je i trećina građana koji živi ispod granice siromaštva. Tim ljudima ovih dana kucaju na vrata inkasatori kontrolirajući tko ima radio, televizor ali i računalo. U stan ne smiju, legitimiraju ne smiju, kažnjavati zbog neplaćanja naknade ili tv pretplate ne smiju, ali smiju tobože službene osobe plašiti ljude. Iz zakona je jasno da oni koji imaju televizor ili radio trebaju plaćati naknadu 80 kuna, ali nije jasno zbog čega bi trebali plaćati naknadu oni koji nemaju televizor ni radio ali imaju računalo primjerice priključeno ili na B.net, ili na Maxtv, ili na AMIS ili neku drugu kabelsku mrežu koja naravno plaću te mreže kao što i HRT dobiva naknadu od kabelskih i satelitskih mreža koje ih emitiraju u svojemu paketu. Ali vratimo se onim prije iskazanim brojkama pretočenim u ono zbog čega HRT i postoji a to je briga, a to je prije svega radijski i televizijski program o čemu je i najviše u izvješću i ima govora. Je li on bolji nego što je bio u 2012.? To je osnovno pitanje, ne koliko je milijuna, to je vrlo važno da posluje HRT u plusu. Što je restrukturiranje HRT-a donijelo dobro za 1 milijun i 239 tisuća platiša programa? Vidi li se rezultat restrukturiranja na ekranu? Ako se ne vidi sada odnosno 2013. jer se vidi u 2014., 2015.? I je li kaosa manje nego što ga je bilo prije dolaska ove uprave na čelo HRT-a, javne televizije koja bi u razvoju demokracije trebala igrati jednu od vodećih uloga? Kako ju igra na početku je rekao gospodin Mesić. Javna televizija koja bi trebala biti ne navijačka, politički i ideološki nesvrstana, bez crnih lista koje i dalje postoje s tim da su na tim crnim listama neki stari i neki novi klanovima, šefovima, političkim i kapitalističkim moćnicima nepoćudni čudi a na bijele se liste kao stupovi društva stavljaju osumnjičenici i osuđenici oni koje moćnici guraju u prve redove da bi obavljali prljave poslove na ekranu. Jesu li te ne više tako crne brojke i poslovanje u plusu u dosluhu s onim što je na ekranu ili je poslovanje u raskoraku sa sadržajem? U ostalom što je poslovanje ili još preciznije dobro poslovanje HRT-a je li to razlika između prihoda i rashoda ili poslovanje spada prije svega program i sadržaj, ono zbog čega HRT i postoji? Što govori struktura troškova u ovom izvješću, što se govori, što se govori u izvješću o ostvarenju programa HRT-a u programskoj jedinici program? O čemu se to HRT restrukturira ili još jasnije kada će se restrukturirati program, kada će se restrukturiranje opaziti jasnije i u većoj mjeri i na ekranu? Kada će se prestati proizvoditi kaos koji je konstantan na pristranu, koji je već lagano se prestrojava na onu drugu HDZ-ovu stranu? Pa tako u plavnom salonu oni koji jedva čekaju Karamarka već dijele fotelje. Je li to javna televizija ili bi javna televizija morala jednako funkcionirati bez obzira tko će za nekoliko mjeseci upravljati državom? Dobar ravnatelj bi bio onaj ravnatelj kojeg bi ostavila na toj itekako važnoj i utjecajnoj funkciji i neka druga saborska većina što se od 2000. dogodilo jedino s Mirkom Galićem kog je podržala i HDZ-ova Vlada i SDP-ova Vlada. Naravno pod pretpostavkom da ga i nova saborska većina ostavlja na čelnom mjestu ne zbog služenja već zbog reda, rada, objektivnosti i provođenja u praksi načela javnoga servisa. Iako je na radiju dolaskom prve, one privremene uprave a potom i ove stalno bile revanšizma i političkog kadroviranja Hrvatski radio je u cjelini Hrvatskoj televiziji nedostižni metar za objektivnost. Na Hrvatskome radiju su daleko manje izgubili osjećaj za važno i manje se vode jer su valjda zbog nevizualnosti manje pod paskom, zadovoljstvom ili nezadovoljstvom političkih i kapitalističkih moćnika. Ono u čemu bi Hrvatska televizija morala biti uzor dugim komercijalnim televizijama a to je prije svega informativni program potučena je od NOVE TV i RTL-a do nogu s razlogom. Za razliku od HTV-a NOVA i RTL nemaju crnih listi, ne ugađaju moćnicima, ne podržavaju klanove ali se istina ne mogu zbog svoje ovisnosti o reklama svakoga dana zamjerati svojim oglašivačima. Struktura vijesti, dinamika, osjećaj za važno dominiraju vijestima i emisijama dvije komercijalne televizije a što je nagrađeno gledanošću. Gledanost ne pada samo po sebi s nema. Za razliku od HTV-ovih vijesti, informativnih emisija u kojima nije važno što kažeš, za što se zalažeš, što činiš već je najvažnije kome pripadaš, jesi li ili nisi simpatičan nekom od urednika ili recimo nekom od brojnih ravnatelja bilo čega na HRT-u. Kako se u izvješću nabrajaju koje su važne, kada se u izvješću nabrajaju koje su važne emisije emitirane u 2013. godini plijene pažnju ponajprije drame ili serije snimljene prema književnim međašima i redateljskim velikanima. Spomenut je s pravom Krležin Put u Vučjak, Zagrljaj Ranka Marinkovića, Horvatov Mačak pod šljemom, Prosjaci i sinovi Ivana Raosa, Krležini i Vrdoljakovi Glembajevi te jedan također zapaženih primjerice kazališnih predstava Kolar Dolenčićeva breza u Gavelli. E kada smo sad izvan 2013. godinu prije ili godinu kasnije spomenuli bismo i reprize Velog mista, Gruntovčana, Kuda idu divlje svinje, velikog i nedostignutog HTV-ovca Ive Štivičića koji nikad nije na HTV pozvan ponovno da radi nešto, ne možemo se pitati a što se to antologijskog snimilo u 2013., '14., '15.. Što se to snimilo u 2013. i '14. što će se pamtiti buduće generacije? Što će generacije za 20, 30 ili 40 godina sa zanimanjem i poštovanjem gledati iz prvog ili drugog desetljeća ovog stoljeća? Ili će se možda te nove generacije kada nas više ne bude diviti financijskim dostignućima ove uprave ili će se diviti ovim milijunima viška u blagajni HRT-a? Jel će znati za neka 43 milijuna ili će pamtiti serije i drame? Smiješno pitanje. Kao što je smiješno tvrditi da se HRT uspješno restrukturira zbog 40-ak na ekranu nevidljivih milijuna kuna. Za program je u 2013. utrošen 91 milijun manje od siromašne 2012. godine a u blagajni je ostalo 40 milijuna kuna. Ne razumijem logiku takvog restrukturiranja u kojem su na javnoj televiziji, tvrtki koja se bavi u prvom redu proizvodnjom programa najvažnije brojke. One jesu važne ali tek kada su u funkciji stvaranja a ne u funkciji razaranja. Kaže se u izvješću da je televizijski program u 2013. godini bio u punom smislu riječi namijenjen općoj publici pa šta god to značilo pružajući sliku hrvatske stvarnosti na svim razinama od dnevnim događaja u zemlji, od kulturnog, obrazovnog, sociološkog, religijskog i egzistencijalnog kontekst života, citiram iz izvješća. Ma što god to značilo. Valjda to znači da premijera Milanovića može intervjuirati samo jedan novinar koji se pred njim prostre kao tepih a drugi novinar se prostre kao tepih kada intervjuira predsjednicu Hrvatske. Svačiji moćnik ima svoj tepih ali ne na svim televizijama. I naravno, tko to primijeti i tko to glasno kaže taj je na crnoj listi. A crne liste ne bi jedino smjele postojati na javnoj televiziji i jedino javna televizija nema pravo na crne liste. Privatne televizije imaju na to pravo jer mogu biti desne, lijeve, mogu se svrstavati. Međutim, kod nas u Hrvatskoj komercijalne televizije daleko više poštuju javnu funkciju nego što poštuje Hrvatska radiotelevizija. No, te se liste ne odnose samo na političare, da ne bi mislili da samo političari, da ja kukam zbog sebe ili zbog drugih političara. Odnosi se na umjetnike, na intelektualce, na kritičare moćnika. Pametni i kritični su opasni po vlast i treba ih maknuti od mikrofona i kamera. Daleko od toga da Hrvatska televizija nema dobrim emisija, daleko od toga da Hrvatska televizija nema dobrih novinara, urednika, redatelja, snimatelja, kamermana, scenarista ili organizatora ali njih se uglavnom drži u zapećcima ili ih se daje kada su oni drugi na vlasti na kapaljku. Točno se zna koji gosti gostuju kod kojeg urednika pod lažnom izlikom da gledatelji njega, baš njega žele. Gledanost informativnog programa pa i drugih programa potvrđuju da to nije istina. Uostalom sjetimo one poznate uzrečice legendarnog urednika Miroslava Lilića, a ona glasi: "Kada biste 7 dana zaredom prikazivali mrkvu na ekranu i mrkva bi bila popularna.". Ali bilo je to i vrijeme bez konkurencije, ono vrijeme Lilića, nije se HTV imao s kim ili s čime uspoređivati. Danas se HTV ima s kim i s čim uspoređivati. Ali se sa komercijalnim televizijama može i mora natjecati jedino u informativnom programu, nigdje drugdje koji na komercijalnim televizijama daleko više ispunjava javnu funkciju kao što sam rekao malo prije nego na HTV-u. Dakle što je dobro na HTV-u a spominje se u izvješću? Treći program koji ima karakter. A ima karakter jer oni koji ga uređuju ne robuju ukusima već ukuse nameću, kreiraju što je kada je u pitanju filmski i glazbeni, umjetnički program daleko lakše i dopustivije nego, sasvim je jasno informativnom i obrazovnom programu. Na trećem odlično profiliranom programu se istina vade sadržaji iz bunkera ali se to radi znalački kao što bi se znalački trebao koncipirati i realizirati i prvi i drugi program. Politika može itekako biti dobra roba. Na trećem se mogu uz cikluse dokumentaraca Lentića ili Pejića gledati i tajnoviti srednji vijek Domagoja Burića, mogu se vidjeti antologijski domaći i strani filmovi, koncerti, kazališne predstave, mogu se čuti pametni razgovori a pameti nikad dosta. Lako je to reći, lako je to reći će netko kada je program usko profiliran, kada se bavi umjetnošću, kada je specijaliziran. E pa u specijaliziranom programu možete promašiti, ne znati, može povlađivati, navijati. Dokaz je to četvrti program Hrvatske radiotelevizije koji je specijaliziran koji bi trebao biti prednost HRT-a a on je, sjetite samo koliko je gledan, zapravo i dan danas neželjeno dijete. Program u koji se bez reda kriterija i želje pa i znanja da se učini prepoznatljivim a i time gledljivim trpa svašta i svatko u njega trpa na svoju ruku po svojoj političkoj vokaciji. Kada sam jednom gostovao na četvrtom, jednom davno, jedna mi je ljevičarka rekla kako možeš tim desničarima ispunjavati program. A tobožni me ljevičari nikada nisu ni zvali, to vam je javna televizija. Moja iskustva nažalost nisu usamljena. Ja jedino o tome javno progovaram. I pri kraju. Smatram li izvješće prihvatljivim? Kao skup poredanih rečenica da ali ne kao stvarnost koja je na ekranu drukčija, neobojena, jasnija, vidljivija. Kada se restrukturiralo rezalo se na krivim vijestima i davalo se na krivim mjestima. I u samom izvješću je navedeno bezbroj službi u kojima radi mnogo neproizvodnog kadra ali su na HRT-u prvo višak bili novinari, dopisnici. O kaosu u Prisavlju o kojem sam govorio na početku, govori i posljednji slučaj vezan uz inauguraciju predsjednice Kolinde Grabar-Kitarović. Događa se još jedan obračun kod HRT korala s tim da su u ovoj upravi laki na okidaču, naročito kada su u pitanju neistomišljenici. Laki su na okidaču moćnici kad se dirne u njihove taštine o čemu govori činjenica da su otpuštenu Karolinu Vidović Krišto s pravom oni koji se bez dvojbe s njom ideološki ne slažu. Branili su princip jer Vidović Krišto je otpuštena zato što je uvrijedila ravnatelja Radmana. No vjerujem da će sud vratiti gospođu Krišto na Prisavlje. Kada? Ako ne prije, kad gospodin Radman ode. Prisavljem se širi priča da su sudionici inauguracijskog HTV skandala da će dobiti otkaz jer su naštetili ugledu HRT-a. Tko sve nije naštetio ugledu HRT-a a i danas je stup HRT-a? Bit će im vjerojatno kao i u slučaju Krišto suđeno zbog verbalnog delikta. One koje su državne institucije uhvatile u prekršaju nitko neće sankcionirati. Zašto? Štiti ih politika. Kako smatram da se ne prihvaća i ne ocjenjuje izvješće skup ovih rečenica već poslovanje HRT-a i kako smatram da poslovanje HRT-a nisu samo brojke već prije svega sadržaji, izvješće ne mogu podržati. I sad o jednom fenomenu. Vi znate da je prije '90. što sam maloprije govorio su postojale emisije, drame, serije koje će biti gledane valjda i za 100 godina. Pitanje je što je HRT proizvela nakon '90. godine. Postoji jedan veliki brand na HRT-u, zove se Odabrao Dželo Hadžiselimović. Nažalost, najveći brand u zadnjih 20-ak godina je odabrao Hadžiselimović, čovjek koji zna svoj posao. … koji radi sa novcem, platiša pretplate i koji to dobro radi. Meni je samo žao pošto on to dobro radi, što nije i Dželo Hadžiselimović, što njemu nismo dali da izabere glavnog ravnatelja. Hvala lijepo.
Hvala vam. Prelazimo na replike. Prvi se javio uvaženi Jasen Mesić, izvolite.
Poštovani kolega, zaključilo bi se iz vašeg izlaganja da i vi slušate Hrvatski radio i gledate Hrvatsku televiziju. Nije to ništa čudno, a koju bi televiziju i radio trebali gledati i slušati i govorimo o tome jasno, transparentno i glasno zato što nam je stalo da to bude javni servis hrvatskih građana. I isto tako kao što nam je potpuno jasno da je glavni ravnatelj ovdje zbog političke podrške koju ima od vladajuće koalicije, tako nam je jasno da je svaki onaj urednik kojeg je glavni ravnatelj postavio, nije istina da sam određuje kako će stvarati informativni program i da li će vas ili mene izrezati iz informativnih emisija, a ostavit samo izjavu gospodina ravnatelja. To jednostavno nije istina i odgovornost je upravo onog koji je u zakonu apostrofiran, koji je najodgovorniji, sa najvećim ovlastima. Ovo izvješće, kad imamo već brojke, upravo je trebalo početi sa iznosima koja je plaća gospodina ravnatelja kao glavnog ravnatelja, koji je iznos plaće gospodina Sruka, koji je iznos plaće svih vodećih ljudi na HRT-u i kolike su one. I to je trebalo biti u izvješću. Zašto bi to bila tajna i s kojim pravom i kakva je to korporacija da se te plaće ne bi trebale znati kad svi dužnosnici u Republici Hrvatskoj, uključujući sve nas, moramo to prezentirati hrvatskim građanima. Poštovani kolega, ako ne znate tko je najveću štetu ugledu HRT-a nanio, pa oni koji su u sukobu interesa poštovani kolega, puno više nego ovi novinari koje ste vi spomenuli poštovani kolega. Oni koji su u sukobu interesa, koji bi trebali poslije odlučivati o nabavi nove opreme i to bi mi kao saborski zastupnici, predstavnici građanina mogli ne reći. Govorit ćemo o tome stalno, javno, glasno. Nećemo se dati oko toga pokolebati niti sekunde jer smatramo stvarno da se time borimo za bolju budućnost.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Mesić, naravno da gledamo Hrvatsku televiziju i slušamo Hrvatski radio jer je to nacionalna televizija i uostalom bavimo se tim poslom i moramo znati što HRT objavljuje, ne samo da bi vidjeli sebe na ekranu nego da znamo ocijeniti program HRT-a. Kao novinar koji je radio u medijima 30 godina sasvim sigurno da me i privatno interesira što mediji objavljuju u Hrvatskoj. Kada smo zatražili u ime odbora, a to se vi gospodine Mesiću jasno sjećate, da HRT pošalje Saboru anexe ugovora da znamo koji to ljudi imaju anexe ugovora i koliko su ti anexi ugovora. Tada je na Nadzornom odboru rečeno i čini mi se, ja se ispričavam ako to nije istina, da je rekao to glavni ravnatelj gospodin Radman da ne treba to slati jer je to tražio Vukšić, Branko Vukšić, saborski zastupnik. I taman da je saborski zastupnik Branko Vukšić, a tada sam tražio u ime Odbora za medije. I kad smo imali sjednice, ako se sjećate tematsku sjednicu o HRT-u u Maloj vijećnici tada je više zastupnika zatražilo isto i zaključak je bio da će se poslati izvještaj anexa ugovora. Ovo je eklatantno podcjenjivanje Hrvatskog sabora odnosno vlasnika, a to se sve može ako se ne radi posao kako se treba raditi i ako iza tebe stoji politika, a i ako se ne gledaju interesi javnosti. Zašto bi bilo nešto nepoćudno za oči javnosti? I ne slažem se da novinar prvi na HRT-u mora imati manju plaću nego što ima premijer jer ne smatram da premijer, a naročito ne ovaj mora biti mjerilo svega ili predsjednik države, ali mora biti javno da netko ima 30 ili 40 tisuća kuna plaću. To mora biti javno, to ne može biti tajno, to nije novac zarađen na komercijalnim televizijama. To je novac TV pretplatnika i oni imaju pravo znati. Hvala.
Nova replika, poštovani Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolega Vukšić, u dobroj mjeri se slažem s onim što ste izrekli, možda 70% Ali vi ste rekli da ravnatelj HRT-a ima faraonske ovlasti, da su mu dati i tako. I treba imati, apsolutno se slažem. Ja se slažem da je trebalo ravnatelju dati jake ovlasti, da uvede red u toj instituciji jer je bio veliki nered, da uvede financijsku disciplinu jer je bila velika nedisciplina, da proda nešto što ne treba. Sve je to u redu. Ali je problem u tome, ne slažem se s vama da je, kad dođe HDZ ili kad je bio HDZ, kad je bio HDZ mi smo se svi konsenzusom slagali ili ne slagali oko ravnatelja, bila je televizija profesionalnija. Ova garnitura je rekla nećemo konsenzus, stavit ćemo ga svoga da drži hvalospjeve Vladi sa posebnim naglaskom njegujući lik i djelo predsjednika Vlade. I to je njihov problem i oni se od toga ne mogu izvući, ne mogu se od toga otrgnuti i ispod toga ne mogu nikako vani. I zato vode svu politiku u skladu sa programom vladajuće većine koja je samo dio hrvatskog korpusa itd. a ne vodi, hoćemo u Hrvatskoj profesionalca na televiziji. On može bit iz jedne političke garniture. Ali kad dođe na vlast onda on mora shvatiti da predstavlja cijeli hrvatski narod i sve hrvatske interese i svu hrvatsku dušu, a ne ovo što oni rade. Oni namjerno ne žele proizvoditi novi program jer moraju govoriti o Hrvatskoj o ovih 25 godina. Oni to namjerno ne rade, rađe vade rekao sam partizanske filmove iz '47. godine iz dana u dan. to je naš problem sa televizijom. Nije problem jakog ravnatelja. Treba biti još jači. Hvala.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Marasović, slažem se sa vama da ravnatelj može biti iz jedne političke opcije i ravnatelj isto tako ima svoj politički pedigre. I sasvim sigurno da ga ima i Mirko Galić. Ali kad se dođe na Prisavlje tu se sa vama slažem, ovaj put se evo i u nečemu se slažemo treba baciti ključ od Prisavlja u Savu i reći politici ne. Mi ćemo raditi onako kako smatramo da trebamo raditi. Ovo će biti javna televizija i nema toga ako ćete vi doći na vlast ili netko drugi koji će smijeniti tog ravnatelja jer će ga štiti javnost. I to je najvažnije. Međutim, to se nije dogodilo. I moram se na žalost složiti s vama i o tome da je HDZ u prošlom mandatu inzistirao na konsenzusu oko Hrvatske radio televizije i da je postignut konsenzus i oko onog zakona i oko imenovanja. Zašto se tome više nije inzistirao i Kukuriku koalicija to je na njihovoj savjesti. Sasvim sigurno da bi bilo puno bolje da se ravnatelj izabrao u konsenzusu ili gospodin Radman ili netko drugi i da bi danas imali čistiju situaciju, a i bio bi taj ravnatelj i obvezan, znači i prema opoziciji, da dio opozicije glasuje za gospodina Radmana na objektivnost. Rekli ste da treba ravnatelj ovlasti. To je isto kao da kažete da treba jedan čovjek u Hrvatskoj dobiti maksimalne ovlasti, to je čista autokracija. Predlagao sam zakon istovremeno kad je i ovaj zakon poslan u proceduru koji je gotovo na sličan način riješen kao i bivši, a to je Nadzorni odbor bira ravnatelja, Programski odbor bira urednike. Podijeljena ravnatelj ne može imati ovlasti kakve ima ovlasti, uostalom što se pokazuje i na tome da Hrvatska radiotelevizija ne radi dobar program.
Nova replika, uvažena Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšiću, vi ste izrazili bojazan da će ovaj višak ne daj Bože ostati u kasi HRT-a. Neće. Ako ste pratili posljednja zbivanja, dakle već u siječnju gospodin Radman odmrznuo onu odredbu koja je na neki način zabranjivala rast plaća na HRT-u pa tako sada nesmetano mogu rasti do 26000 kuna i nadalje. Što se tiče ulaganja u program o čemu ste govorili, slažem se da su ona bila manja nego 2012. godine. Ali primjerice prošle godine je kolega Vukšić HRT potrošio 5 i pol milijuna kuna za gorivo. Izračunali smo da su postigli svojevrsni svjetski rekord. Za taj novac HRT obišao je zemljinu kuglu 14 puta. Možda se još nisu vratili pa nemamo rezultate koji bi se vidjeli i u programu. Što se tiče snimanja ili dramskih serija, možda ih niste primijetili na ekranu, ali drama na Prisavlju je stalna. Budite sigurni, ako vama više ne pišu u tolikoj mjeri, sada pišu nama zaposlenici sa HRT-a koji su zgroženi načinom rada i metodama zastrašivanja. Vraćam se na početak vašeg izlaganja, a to je ono kada smo doista svi upozoravali u što će se pretvoriti javni servis davanjem ovakvih zakonskih ovlasti jednoj osobi. Podsjetit ću samo Hrvatska radio televizija kao javni servis ima najveće javne prihode u RH. Ni jedna osoba u RH ne smije imati takve ovlasti u raspolaganju javnim novcem. I za kraj u ovoj replici, ono o čemu glavni ravnatelj nije govorio, a mi jesmo jer i slušamo to je Hrvatski radio. To je nešto što možemo ipak kao perjanicu Hrvatske radiotelevizije izdvojiti.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Glavak, da Hrvatski radio kao što sam rekao u svome obraćanju prije je sasvim sigurno daleko profesionalniji. Hrvatski radio bi sasvim sigurno prošao test javnosti, Hrvatski radio se sluša i na Hrvatskom radiju se može čuti ono što se na Hrvatskoj televiziji ne može ni pod razno dogoditi. Ne može se ni na četvrtom kanalu u zadnjim vijestima čuti, jer na HRT-u postoji cenzura s tim da ja ne mislim da je netko sastavio, da je glavni ravnatelj sastavio crne liste i da je rekao ovi smiju, ovi ne smiju. Rekao sam, neki od urednika imaju svoje liste, a neki iz predostrožnosti ne puštaju neke jer bi se mogli zamjeriti ako slučajno tog čovjeka puste na televiziju. Mogli bi dobiti otkaz ili bi mogli biti šikanirani. Ili im ne bi bila povećana plaća. I to se radi, razgovaramo svakodnevno sa urednicima i novinarima na televiziji koje pitamo zašto tako, a veli tako mi je rečeno. Ulaganje u program, čak i ne mislim da je glavni ravnatelj tu glavni krivac, dosada se tako radilo na HRT-u da je program bio pri kraju. U ovom izvješću se kaže da nažalost najveći dio odlazi za plaće. Međutim, glavni ravnatelj je obećao na početku svojega mandata da će riješiti to, da će biti više ulaganja u program a da će biti manje za plaće. Sad je više za plaće, manje za program. Vjerojatno u nekoj idućoj fazi u 4 godine, ali to će raditi vjerojatno netko drugi. Da, plaće, kartice, službena putovanja, aneks ugovora još i dalje inzistiramo da se mora znati na tome koliko se zarađuje na HRT-u jer je to javno, u interesu javnosti. Isto tako čitali smo, slušali ali ne znamo jer ako bi i zatražili izvještaje one koje smo u medijima čitali, a to je ono koliko se troši na kartice, koliko na službena putovanja ne bi nam dali jer bi rekli pa to je tražio Vukšić.
Vrijeme. Replika, Dražen Đurović.
Hvala. Pa kolega ja nisam za razliku od vas ni stručnjak ni insider što se tiče HTV-a međutim meni kao prosječnom gledatelju program HRT-a ne djeluje posebno ni bolji ni gori nego što je bio prije 5 ili 10 godina, ovako kao prosječnom gledatelju. Mislim da i dobar dio kritika koje dolaze na račun HRT-a ili onih koji ga vode ove godine ili prije pet godina ili prije deset ili petnaest dolaze ili zbog različitog nezadovoljstva politokracije da tako kažem. Uvijek su neki nezadovoljni pozicijama koje HRT ima, naravno uvijek naginje prema pozicijama vladajućih. Ono što mislim da nije bilo dobro ni prije 10 godina ni danas to je da HRT, ravnatelj, glavni urednici i slični da su previše zapravo na dispoziciji i pod utjecajem vladajuće politike. Da prelako lome novinare ako hoćete, prelako ih smjenjuju, prelako ih stišću i previše zapravo reagiraju na impulse manje-više uvijek vladajuće politike i da to zapravo nikad nije bilo dobro za interese te javne televizije. To je bio moj dojam kao gledatelja. I kao što ravnatelj treba izdržati kritiku jednog novinara, a ne ga izbacivati ili smjenjivati kao što je Karolinu Vidović Krišto ili kao što je Nada Prkačin odletjela isto tako mislim da treba i zaštititi one novinare koje politika pritisne zbog toga što im je nešto bilo neprihvatljivo ili im se nije svidjelo. Dakle, ja bih pozvao zapravo na čvrstoću i na zaštitu tih ljudi koji rade taj posao, a ne da glavni ravnatelj ili urednici reagiraju na svaki impuls koji dođe iz politike i te ljude stišću. Naravno ti ljudi nakon više godina rada postanu dezorijentirani. Pustimo te ljude malo neka rade. I pozivam glavnog ravnatelja da više štiti te ljude.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Pa kolega Đurović rekao sam da glavni ravnatelj kad je bio izabran je trebao baciti ključ Prisavlja u Savu i reći politici ne i štititi program i novinare. Prije svega novinare koji stvaraju program. Lako je za politokrate što su oni nezadovoljni u koje i mi spadamo ali nezadovoljstvo izražavaju gledatelji što pokazuju istraživanja recimo informativnog programa gledanosti. HRT od tri relevantne televizije u Hrvatskoj je na zadnjem mjestu, trebala bi biti na prvom mjestu jer ima sve resurse, jer ima odlične novinare, odlične urednike mada je tehnologija zastarjela može se i s tom tehnologijom napraviti čudo. Međutim, nema. Nezadovoljni su gledatelji. Gledatelji kažu da gledaju dvostruko ili trostruko više neku drugu televiziju nego što gledaju HRT. U tome je problem. Kad bi HRT postizala u svim dijelovima svoga programa evidentne napretke, ja se s vama slažem nije to nešto onako drastično različito danas ili prije 5 godina, tada bi naše kritike išle u vjetar jer bi se reklo politiziranje, međutim pokazatelji pokazuju da ipak su te kritike opravdane. Da, često se lome koplja na novinarima koji se usude reći pa onda novinar kad uzme kredit za stan pa kad ima dvoje djece pa onda tri puta razmisli ako ima čovjeka na čelu televizije koji ga neće štititi da li će se suprotstavljati ili će ići niz dlaku jer treba prehraniti obitelj. A i lagodnije je, lakše je ne se sukobljavati sa pretpostavljenima, što sam osjetio i na svojoj koži, nego biti glasan i tražiti neku pravdu.
Replika, Mladen Novak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa prije mene dosta je zastupnika spominjalo ovlasti glavnog ravnatelja. Mene to apsolutno asocira na jučerašnju raspravu ako se sjećate u Saboru kada smo konstatirali da nažalost puno ovlasti je preneseno sa onih tijela koja bi stvarno trebala imati ovlasti na neka druga. Primjer, recimo Hrvatski sabor ne može raspravljati o najbitnijim temama nego odluke donosi Vlada samostalno. Ali zbog nečeg drugog sam se javio za repliku. Rekli ste u svom izlaganju da li je osnovna zadaća stvarati profit ili kvalitetan program? I pri tome ste napomenuli da u 2013. je stvoren profit od nekih 42 milijuna kuna i to je bilo recimo vaša konstatacija nije bit u financijama nego je bit u programima. Međutim, ja postavljam pitanje na koji način je ostvaren taj profit? Posljedica čega je stvaranje tog profita? Kolega Mesić je otvorio jedan dio te kutije kad je spomenuo plaće. Smanjen je … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Jel' možete kolega malo imati razumijevanja? Smanjen je broj zaposlenih, povećana izdvajanja za plaće. Mene sad interesira koja je struktura tih zaposlenih? Da li ako su izvršioci, ako su oni ajmo reći onaj drugi ešalon, njihov broj smanjen, da li je povećan broj što proizlazi nekom logikom, povećan broj nekih nadređenih službenika koji su dobro plaćeni. Jel logika ako povećanje iznosa za plaće a smanjenje broja izvršioca onda je to to. Spomenuli ste podjelu koja vlada unutar HRT-a, ja bi to rekao na crvene i plave, to je samo odraz podjele u hrvatskom društvu, to je ništa drugo nego upravo to. I podržavam vašu pohvalu Hrvatskom radiju jer stvarno Hrvatski radio se debelo odskače u odnosu na Hrvatsku televiziju. Hvala.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Novak, naravno da je Shakespeare živ danas bi rekli da je televizija ogledalo društva, ne kazalište. I normalno da se ono što se događa u društvu zrcali na televiziji, ali je nenormalno da se zrcali previše. HRT ima previše profesionalaca, visokoškolovanih ljudi, ljudi sa iskustvom, ljudi koji su tamo 20, 30 godina, koji znaju što je program, koji imaju uvid u programe ostalih javnih i komercijalnih televizija i koji bi trebali situaciju koja je na političkoj sceni zapravo trebala bi biti HRT neko sito, trebalo bi biti umirivati a ne podjarmljivati strasti. Međutim, HRT se podijelila na tabore, ali čak ne više na političke tabore nego na klanove, na klanove unutar televizije, ne na HDZ i SDP nego na klanove jedne osobe, druge osobe, treće osobe. Pa i ova sukobljavanja koja su u posljednje vrijeme koja vidimo to je stvar velikih taština, ali ne mislim da ti ljudi zbog toga trebaju bez obzira da li je to Hloverka Novak Srzić, da li je to Elizabeta Gojan, da trebaju zbog toga otkaz dobiti. Jednostavno to je navada na Prisavlju, dosada se tako radilo. Kad bi se postigla dobra radna atmosfera, kad bi se postigao stvaralačka atmosfera, neki kolektivni čin, da se teži za tim kolektivnim činom sasvim sigurno da bi na HRT-u bila drukčija atmosfera. Nitko ne želi lošu HRT, jer loša HRT znači i loše društvo, HRT treba čuvati ko zjenicu oka svoga zbog toga što je to mora biti jedini dostupan mediji svima, jedini mora objektivno informirati javnost, on jest servis građana. I zato HRT treba, i zato ovo govorimo ne zbog osobnih razmirica, nego zbog različitih mišljenja.
I posljednja replika poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšić, pa svi se bavimo sa nekakvim naočigled općim stvarima, međutim vrlo interesantno je pogledati ovo izvješće nadzornog odbora od stranice 35 pa nadalje gdje se govorio o financijama HRT-a pa ćete vidjeti jednu nekonciznost. Govori se o tome da se u 5., 6. mjesecu raspravljalo o financijskom izvješću 2012., o nekakvim obrascima koji se moraju podnesti temeljem nekih drugih zakona onda se dvije, tri rečenice iza toga govorio o raspravljanju izvješća iz 2014. Ali ako ovdje govorimo o 2013. onda je to to, međutim ima jedna vrlo interesantna stranica, to je stranica 42 gdje je na prijedlog jednog člana nadzornog odbora taksativno nabrojano što bi članovi nadzornog odbora htjeli vidjeti u financijskim izvješćima HRT. Pa ćete vidjeti da ono što je taj član nadzornog odbora tražio imaju manje-više svaka malo veća firmica koja čak nit nema vlastito računovodstvo jer ako nemate ovakve analitičke podatke onda ne možete govoriti o uštedama, ne možete govoriti o racionalizaciji, ne možete govoriti o restrukturiranju iz jednostavnog razloga što ne vidite određene pokazatelje. Međutim, kad dođete na stranicu 55 i 54, znate vi koliko se godišnje izdvaja za program Hrvata izvan RH? Ni 15% koliko se plati za odvjetniče usluge za naplatu RTV pristojbi. A znate kakve su te usluge? Vama dođe opomena, niste platili, ako ste platiti smatrajte ovu opomenu nevažećom i onda ta usluga košta 1000 kuna. U 2012. je to bilo 44 milijuna kuna a u 2013. 37 milijuna kuna. E to je nešto kad govorimo o restrukturiranju i racionalizaciji na čemu treba poraditi, jer ako je nešto što hrvatski građani uplaćuju ovako praktički automatizmom, nekom se plati da bi naplatio možda 10% ili 15% pristojbe koja je malo teže naplativa, plati se 44 milijuna kuna, a istovremeno o problemima programa za Hrvate izvan Hrvatske da ne govorim.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Šuker, hvala vam što ste spomenuli jednu stvar, dosad se nije spomenula, a to su odvjetničke usluge. HRT-u bi trebalo zabraniti da koristi odvjetničke usluge i trebali bi pojačati pravnu službu. Zbog čega? Zbog toga što se dug od 100, 200 ili 300 kuna uvećava 5 ili 6 puta, zato što oni koji nemaju novaca da bi platiti TV pretplatu moraju plaćati odvjetničkim uredima. Pa onda tako jedan odvjetnički ured ima toliko novaca da ulaže u medije, pa on i kontrolira medije, tad moraju plaćati građani a jedna trećina je siromašnih i 1000, 2000 ili 3000 kuna odvjetničkom uredu. HRT je gurnula jednim djelom u dužničko ropstvo te ljude. Znate za slučajeve kad su neke siromašnije obitelji kuću izgubile zbog toga što nisu mogle platiti, jer im se gomilala ti računi. To se ne smije događati, to se ne smije događati, ne smije HRT i TV pretplata ne smije biti izvor bogaćenja odvjetničkih ureda. Niti jedna državna firma, pa to se isto događa i u Zagrebačkom holdingu koje je prije sam naplaćivao sve dugove sada je angažirao odvjetničke urede pa se onda vraća pozajmicama itd. na račun toga što se dalo stotine milijuna kuna prihoda. I mislim da je to jedna od vrlo važnih stvari. Razgovarao sam sa nekim članovima nadzornog odbora, da, vrlo je teško i sada raditi kažu u nadzornom odboru i nemaju svih potrebnih pokazatelja koje bi trebali da bi nadzorni odbor valjano radio svoj posao.
Ipak ovo nije bila zadnja replika. Ja sam predvidio dvije koje su bile upisane na drugom kraju ove ceduljice. Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšić, slušajući vašu raspravu najprije moram reći da se sa najvećim dijelom slažem i mislim da će u duhu vaše rasprave raspravljati 85% klubova u ovom Saboru. Ali kakva će biti korist na koncu? Spomenuli ste jednu riječ koja je po meni najbitnija u cijeloj ovoj priči to je konsenzus. On je u ovom slučaju izostao a bez njega po meni, dakle u donošenju zakona i svih odrednica bitnih za rad javnog servisa mislim da tog javnog servisa kao takvog ne može biti. Mi danas raspravljamo o izvješću za 2013. u 2015., tom logikom dakle izvješće u 2014. vjerojatno će raspravi neki novi saziv Hrvatskog sabora i to polako ovdje postaje ne učestalo već pomalo pravilo u ovom Saboru. I postavljam sebi pitanje premda mi je ovo prvi saziv zašto to tako ide i gdje je uopće odgovornost saborskih zastupnika odnosno ovog Visokog doma u cijeloj ovoj priči. Nismo li mi najodgovorniji i za zakon koji je donesen za koji je Europska komisija rekla da je malo lošiji od onog bivšeg za kojeg ste vi rekli da je puno demokratičniji nego što je ovaj koji je sada na snazi. Gdje je odgovornost svih nas zato što nismo imali konsenzus pri donošenju, odnosno pri imenovanju novog glavnog ravnatelja. Danas pričamo o rješavanju financijskih dubioza pa nitko neće reći da te financijske dubioze postoje od početka ovog milenija i da neki koji su ovdje već 13. godina kao recimo kolega Kajin imaju već deja vu po 13.-ti put, "psi laju, karavane prolaze" i ništa se ne mijenja. Pa gdje smo mi tu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Milas, vi ste i sami bili član i to koliko znam konstruktivni član Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije, znate kako Hrvatska radiotelevizija funkcionira i kojih sve problema ima. I vrlo teško, ne bih htio biti u koži glavnog ravnatelja Radmana ali on se tog posla prihvatio. Prihvatio se i nadzorni odbor toga posla. A sada vi pitate kakva korist od ove rasprave. Ja mislim da koristi od rasprave ima. Čuju ljudi, neće se promijeniti kroz noć. Mnoge demokracije u Europi i u svijetu koje postoje 200 godina su znatno bolje zbog toga što i postoje dulje, što dulje uče, mi izgleda da i jesmo ponavljači i da sve ono što je dobro ne želimo prihvatiti i lakše prihvaćamo ono što je loše. Slažem se s vama, treba prvo postići kompromise, odreći se nečeg svog da bi se uopće, da bi se postigao konsenzus trebate napraviti kompromis. Treba doći kompromis između dvije najveće stranke. Treba se dogovoriti. Ali treba sjesti za stol, treba početi razgovarati. A uvijek je odgovornost na onima koji su, koji obnašaju vlast, oni koji upravljaju državom, ne na opoziciji. Vlast treba inzistirati na dogovoru, vlasti treba biti stalo do toga da se na Hrvatskoj radioteleviziji izabere jednoglasno u Saboru ravnatelj. Međutim, vlasti to nije bilo u cilju, kao što nije bilo u cilju mnogi drugi problemi da se rješavaju tako da se postigne sporazum i sa opozicije. A nikad kao sada kada smo u tako velikoj krizi nije potrebniji razgovor između svih faktora na političkoj sceni.
I sada uistinu posljednja replika, Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšić, slažem se s vama budući je Hrvatska radiotelevizija javna institucija, javni servis da bi bilo zapravo potrebno objaviti kolika su primanja onih koji su zaposleni na njoj. To je u duhu transparentnosti i javnih institucija. Ne možemo govoriti o pristupu na informacije, ne možemo govoriti o javnim institucijama i javnosti tih institucija ako je nemoguće doznati kolike su plaće ravnatelja, novinara, urednika itd.. Uostalom zašto ne bi saznali? Zašto hrvatska javnost ne bi znala koliko djelatnici, zaposlenici Hrvatske radiotelevizije imaju plaću. Ako mogu znati sve podatke o saborskim zastupnicima, o sucima, odvjetnicima, o invalidima itd., zašto ne bi znali o novinarima, koji bay the way neki od njih … [[Govornik se ne razumije.]] upravo zbog takvih plaća. Govorim neki, pojedinci. Ne možemo govoriti o izvješću o poslovanju bez osvrta na program. A kada govorimo o programu onda je najlošija točka nažalost informativni program koji bi trebao biti uzor. Ne govorim o radiju. Radijski program doista pohvaljujem kao što su dosada svi napravili ali govorim o televiziji. Nažalost mnogi okreću programe i to je činjenica. Zašto idu u promjene na televiziji da će se Dnevnik emitirati u 7 sati? Zašto idu u tu? Zar misle da će vremenskom satnicom poboljšati gledanost televizije? Pa to nije istina. Samo sadržajem možete promijeniti gledanost određenog programa. A očigledno da Hrvatska televizija tu nije našla dobra rješenja pod vodstvom ovog ravnatelja. Ja moram reći, nažalost cijela rasprava će danas očito biti mi u kupe a ravnatelj u špade. Danas će cijeli ton rasprave biti izgleda takav.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Matušić, da, Hrvatska radio je javni servis. Trebalo bi objaviti primanja svih zaposlenih na Hrvatskoj radioteleviziji, trebalo bi biti na internetu da jednim klikom možete provjeriti koliko tko zarađuje. Prvo, nitko ne želi nikoga staviti na stup srama. Svi oni koji se financiraju javnim sredstvima, sve plaće moraju biti, svi honorari trebaju biti poznati javnosti, da javnost zna. I ponavljam, nije grijeh ako na HRT-u ima neki novinar, urednik, snimatelj, redatelj veliku plaću, samo da javnost zna. Ali uvjeravam vas da mnogi u anexima ugovora imaju plaće zbog toga visoke zato što su podobni, zato što su odradili neki posao, zato što će se vidjet da nisu oni najbolji najplaćeniji nego su najplaćeniji oni koji uvijek su blizu vatre i dobro se znaju ogrijati. I takvi su vam 20 godina vrlo dobro na HRT-u ušančeni. Evo i vi ste zatražili i zatražili smo na onoj na kojoj ste vi bili tematskoj sjednici, na tematskoj sjednici odbora smo zatražili. Ja apeliram i na novog predsjednika odbora da još jedanput pisanim putem zatraži da se to učini. Neće se učiniti. Zašto, pa zato što će to biti potpisano, valjda bi se trebali svi saborski zastupnici potpisat a to vlast neće, znači zastupnici većine neće se potpisati da bismo dobili ono što tražimo od HRT-a, ono što bi bilo pristojno da HRT da, pristojno ako ne drukčije, ako ne zakonski. Međutim ne može se trošiti novac, a da se ne zna za što se troši novac. Nema tajni. HRT ne može poslovati sa tajnom i ne može niti plaćati filmove niti serije niti bilo što drugo raditi da budu tajni ugovori. To HRT ne može raditi.
Nastavljamo sada s raspravom po klubovima. U ime kluba nezavisnih zastupnika prijavljeni su kolege Grubišić i Kajin. Prvi će govoriti poštovani Ivan Grubišić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, ravnatelju HRT-a, kolegice i kolege zastupnici. Ima jedna izreka …, griješiti je ljudski i tko radi taj i griješi, ako ne radi jasno ne može ništa ni pogriješit. Da HRT može biti bolja, objektivnija i transparentnija to je sasvim sigurno i da sadašnji vršitelj dužnosti ravnatelja HRT-a u ove dvije godine nije mogao posložiti sve karte na svoje mjesto da bi to zaista funkcioniralo kako to javnost od njih očekuje. Budući da sam bio i sam u Programu Vijeća HRT-a jedno vrijeme znam neke stvari iznutra da su se onda govorile. Koliko su sada usklađene ili nisu ne znam pa bih gospodina ravnatelja zapitao koliko ima zaposlenih na HRT-u, a koliko ima onih koji primaju plaću na HRT-u. Ja iz jednog primjera znam da je jedan predsjednik podružnice, jedne podružnice da dolazi samo kad prima plaću, a nikad ga nema kad se radi o programima ili o savjetovanju i bilo što drugo. Dakle zanima nas javni servis koliko ima zaposlenih i koliko ima uhljeba koji samo dolaze po plaće, a one su im navodno osigurane po ne znam kojem pravilu ili zakonu. To bi trebalo javno objaviti. Objektivnost je potrebna HRT-u da bi javnost bila upoznata sa našom društvenom, ekonomskom i drugom stvarnosti, ali te objektivnosti je teško postići tu i takvu objektivnost jer bez obzira na dobru volju onih koji su zaduženi da sprovode i da vode HRT, postoji autocenzura određenih urednika i novinara i da ta autocenzura po mom mišljenju je velika zapreka da HRT ne radi onako kako se od njega očekuje. Dakle a toj autocenzuri radi čega su ljudi podložni i radi čega to drže, je li to opći fenomen jednog cinizma ili jednog licemjerja ne znam, ali uvjeren sam da to postoji. Drugo, kad se radi o objektivnost potrebno je ne nasjesti na bilo kakvu provokaciju koja proizlazi od gledatelja ili njihovih pitanja. HRT mora znati što je to javni medij, koje usluge mora učiniti, a ne podilaziti bilo kojim i bilo kakvim pritiscima. Izbor gosta u javnim emisijama po mom mišljenju je koncentriran što je s jedne strane normalno, a s druge strane nije normalno, skoncentrirani na Zagreb i na nekoliko ljudi koji se uvijek pozivaju u emisije. Po kojem pravilu, da li stručnosti, poznam i stručnost nekih ljudi, ne poznam svih ljudi jasno. Ali osjećam da tu vladaju neki klanovi što je ovdje i spomenuto u replikama, koji onda svoje bližnje, poznate zovu i oni su kao neki nametnuti ili službeni autoriteti jer kaže bio je on na televiziji, nemoj ti tako. Dakle izbor gosta mora biti transparentniji i ne smije ovisiti o bilo kakvim klanovima. Urednici, postoje osobe koje su pravi urednici, znadu što hoće i njihove se emisije rado gledaju. Ali u jednoj podjeli među ljudima osim osoba imamo i spodoba. Teška malo riječ posebno kad dolazi sa moje strane, ali bojim se da spodoba ima u svim područjima života, a to je osoba od koje se nije dogodio čovjek i prepoznatljive ljudske vrijednosti. Dakle, što manje, što više osoba na televiziji sa izgrađenim stavovima bez obzira na svjetonazor ili stranačku pripadnost, ali i što više ljudi koji imaju karakter koji transparentno rade, koji stoje iza onoga što rade. Evo toliko u mom izlaganju. A sad će nastaviti po našem običaju drugi zastupnik iz kluba Nezavisnih zastupnika gospodin Damir Kajin. Hvala vam lijepo.
Damir Kajin, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ravnatelju, uvažena gospodo zastupnici. Da, evo ja želim vjerovati da će Hrvatska u slučaju promjene vlasti biti upravo onakva kakve stavove danas zastupaju kolege sa desne strane. Znači, ne onakva kakva je bila devedesetih, ne onakva kakva je bila nakon 3. siječnja, ne onakva kakva je danas nego upravo onakva kakve smo stavove imali prilike slušati. Jasno, jedno je nastupati kao opozicija, drugo je nastupati kao vlast. Budimo objektivni, mediji su premoćno oružje da bi te medije političari ispustili iz ruku i da ih ne bi koristili. Na žalost, gospodo hoće. To nije dobro, ali to je tako. Mi smo Hrvatska, dio te Hrvatske. Ja sam predugo ovdje u ovoj sabornici da ne bih vidio kako vlast funkcionira, a sutra će vlat obnašati oni koji su recimo vladali od 2003. do 2011. a televizija, mediji su preduvjet neke vlasti. Gospodo premoćna je to igračka da se je ispusti iz ruke. Mi se možemo farbati, ali ja još jedanput ponavljam HRT je poluga vlasti i nitko je neće dati ća od sebe. Na žalost tome je tako. Ja neću biti u toj poziciji da vladam, vjerojatno bih se drugačije ponašao. Ali oni koji će biti na vlasti vladat će onako ili upravljat će Hrvatskom radiotelevizijom kako su naučili u ovih 25 godina. Da, netko je spominjao ove odvjetničke urede. I onda šta imamo jednu situaciju, to ja jednostavno nikako ne mogu razumjeti ide taj odvjetnik, digne kredit od 15 milijuna kuna, digne taj kredit za jednog političara i zamislite plaća na taj kredit pretpostavljam kamatu od 8 ili 9%. Pa koliko na kraju košta ta odvjetnička usluga? Tko sebi to može priuštiti? Ali pustite to, nisam o tome mislio govoriti. Ali moram odmah upitati ravnatelja da li je moguće, jer me ljudi zovu da se ukida emisija "Što me žulja". No, pustimo sada to. Ispred nas je jedno zanimljivo izvješće. Ja tvrdim da jedan od rijetkih medija koji je otvoren gotovo svima na političkoj pozornici to je Hrvatska radiotelevizija. Nije dobro ovo što se tamo dešava da se danas dijele fotelje itd. Ali tako je od postanka ove države. Ali tvrdim još jedanput da HRT je jedina otvorena televizija u RH. Ja sam bio na sudu sa HRT-om, tužili su me zbog izgovorene riječi za ovom saborskom govornicom. Potraživali od mene nekih 140000 kuna plus kamatu itd. Ali uvijek sam govorio da je HRT otvorena ili otvorenija od bilo koje druge televizije. Šta imamo? Kao što se po ovom Saboru može udarati kako god se želi, tako se može udarati i po Hrvatskoj radioteleviziji. Što da vam ja sad govorim na primjer o lokalnim televizijama ili o nekim drugim televizijama kakve su to televizije. E tamo, na tim televizijama imate gazdu, ali gazda nije onaj koji je pod navodnicima ne znam koji tako figurira, nego stvarni gazda je onaj koji ih financira. A financiraju poglavito te lokalne televizije politički moćnici na lokalnoj razini. Nije bitno da li je riječ o gradonačelnicima, županima, da li je riječ ne znam o načelnicima i tome slično. I onda što se dešava? Pretvaraju u pravom smislu te riječi medije u svoje stranačke biltene ili bolje rečeno političke pesnice. I to je gospodo istina. Ali o Hrvatskoj radioteleviziji se može govoriti, o HRT-u mi moramo govoriti, a o tim drugim televizijama se naprosto ili radio stanicama mora šutjeti. Jednom riječju, što je dopušteno jednima nije dopušteno drugima. Apsolutno se borim za slobodu riječi, za slobodnu televiziju. Borim se isto tako za neovisnog ravnatelja. A sada o onome što sigurno nije dobro, a što moram reći jer sam i obećao ljudima koji su me zamolili da to spomenem. Navodno da bi se HRT odnosno ne HRT radio Pula, odnosno to dopisništvo iz Pule trebalo preseliti u prostore OTP banke iz postojećih prostora. Pustimo sad to da li ima to neke veze što je deset postotni vlasnik OTP-a MOL to je manje bitno. Problem kad govorimo o ovim dopisništvima iz Pule je puno slojevitiji. Arena Trikotaža je u stečaju, ta poslovna zgrada se prodaje. Glas Istre koji se drži sa Arenom jednako tako, izgleda da se prodaje kroz predstečajnu nagodbu a iznad Glasa Istre je Hrvatski radio Pula. Govori se da će se cijeli taj kompleks prodati kao cjelina. Navodno, neću o tim imenima, spekulira se i tko bi to mogao kupiti. Međutim, zašto bi HRT prodala te prostore HR-a u Puli? Na radiju u Puli radi 35 ljudi, na televiziji u Puli radi još 20 ljudi koji su smješteni od '93. godine u Dom branitelja. Rekoh, HR Pula ima svoje prostore. Sve se može, bez ijedne kune naknade, barem u to me uvjeravaju ljudi koji rade na radiju, na televiziji, smjestiti u postojeće prostore radija Pule. Osim ako netko ne želi ne znam nešto muljati. Vidim da HRT po ovom izvješću ima itekakvih problema. Prihodi uz tv pretplatu ostvareni su u visini od milijardu i 413 milijuna kuna, dobit je 2013. bila 43 milijuna kuna. Zanimljivo, 30.06.2014. godine bilo je 3169 zaposlenih, u siječnju te iste godine 3287, danas mi neki govore da na HRT-u radi oko 2900 ljudi. Kad je gospodin Radman došao bilo je na televiziji, navodno, zaposleno 3600 ljudi. U međuvremenu primljeno je 70-ak ljudi, pod navodnicima "otišlo" je, nije otpušteno nego otišlo je oko 700 ljudi. Jasno racionalizacije mora biti. Netko me uvjerava da obim poslova na HRT-u moguće je obaviti možda i sa 50-ak posto zaposlenih. Sigurno ono što je ključno u ovim izvješćima vidimo na strani 13. odnosno 14. izvješća o radu i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a. U ovim tablicama se vidi koja je bila gledanost od 2002. pa do konca 2013. Ajde uzmimo jednu referentnu predkriznu 2008. godinu, tada je na programe HTV-a 1 otpadalo 32,6%, HTV-a 2 14%, tada još HTV-a 3 nije bilo, na NOVU TV 19,5% a na RTL 22,8%. 2013. ono što je na HTV-u 1 2008. iznosilo 32,6% sada iznosi 16,8%, HTV 2 ono što je bilo 14% sada je 7,9%, da HTV 3 svega 1,4%. NOVA TV sa 19,5% skočila na 24,9%, DOMA TV 5%, RTL sa 22,8% pada na 15,8% ali RTL 2 ima negdje oko 4%. Da, ono što je možda ključno pitanje da li je taj obim na HRT-u moguće, znači obaviti sa otprilike brojem zaposlenih koji radi na nekim drugim televizijama a koje su i neusporedivo gledanije? Ono što nije dobro, ako je istina, da HRT dijeli moć unutar sebe pa onda neki kažu o tome se piše da 1. program pod navodnicima je program "vladajućih", a da je 4. kanal program "opozicije". Ako je to tako onda neka se kaže kao npr. u jednoj ne znam Italiji gdje se točno zna koji je program za što ili za koga pod navodnicima "namijenjen". Može i tako, ali se onda mora znati. Zaposlenici na HRT-u ali i ovdje u Saboru jasno jer od toga se živi govore o plaćama. Pa onda govore koliko neki imaju te bodove, koliko imaju oni drugi itd. Po meni, kao što su svi ovdje govorili, nikakav problem ne bi bio da se s ciljem dovođenja dobrih urednika ili novinara ili zadržavanje najboljih ljudi njima digne plaće i usporede te plaće sa plaćama na komercijalnim televizijama. To bi bilo čak naprosto i logično. Jer ako se nekome ponudi negdje drugdje dvostruko više razumljivo da će napustiti HRT ali će sa sobom ponijeti iskustvo, znanje, ime i to će u konačnici HRT osjetiti. Na HRT-u navodno djeluje 7 sindikata. Znači, na svakih 250 zaposlenika imamo 1 sindikat. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Dobro, na 300. Sve u svemu ok nemam ništa protiv ali ne znam koliko je to, da li bi se to moglo i drugačije naprosto odlučivati. Rekli su mi neki, spominju da je Nadzorni odbor HRT-a Policija ispitivala u ugovoru sa ZAMP-om. Navodno, da su članovi nadzornog odbora bili izloženi pritisku da odobre 3-godišnji ugovor HRT-a i ZAMP-a u vrijednosti ili protuvrijednosti 67 milijuna kuna koji je sklopljen lanjske godine. Da li je to istina, ne znam. Na strani 9. govori se između ostalog da prvi televizijski program u 2013. bio je u punom smislu riječi namijenjen općoj publici pružajući sliku hrvatske stvarnosti na svim razinama od dnevnih događaja u zemlji, Dobro jutro Hrvatska, Hrvatska uživo itd. Drugi program bio je prepoznatljiv, a zakonska i ugovorna obveza obraćanja kanala općoj populaciji njegova ciljana terminska podijeljenost bila je kontinuirana, treći program, četvrti program, vijesti itd. itd. Na strani 10 govori se o ovom ugovoru o ili s Vladom u iznosu ako se ne varam od nekih 13 milijuna kuna. Ono što je ključ sigurno naše televizije to je ova pretplata. Vidimo da je na oglašavanje u 2013. godini prikupljeno 106,4 milijuna kuna, s druge strane prihodi od RTV pristojbe iznose 1 milijardu 189 milijuna kuna što će reći da ukupni prihod iznosi 1,4 milijuna kuna. Ovdje su isto dati između ostalog troškovi proizvodnje po kanalima. Sve u svemu želim da normalno naša televizija bude otvorena televizija, da bude dobra televizija a pogotovo da bude nezavisna televizija u izbornoj godini. I to bi na neki način trebalo biti to. Rekoh o ovoj prosječnoj gledanosti, neću sada od dnevnicima, ali možda bi bilo isto tako, ili ne bi bilo s goreg da se razmisli da od TV pretplate jedan veći iznos se izdvaja za Fond za elektroničke medije, znači za ono što mi nazivamo poticanje pluralizma bez obzira što se neke televizije poglavito lokalne toga apsolutno ne drže i možemo reći da su sve samo ne jamac pluralizma na određenim prostorima. Između ostalog ovdje se govorio da je Vlada Republike Hrvatske na 21. sjednici održanoj 19. travnja 2012. godine donijela odluku o izmjeni i dopunama Odluke o utvrđivanju plaća i drugih primanja predsjednika i članova uprava trgovačkih društava po kojem nadzorni odbor može za predsjednik i članove uprave ugovoriti godišnju nagradu, varijabilni dio plaće u zagradi stimulativnu nagradu i to isključivo u trgovačkim društvima koja posluju s dobiti ili su smanjili gubitak odnosno u kojima je nadzorni odbor pozitivno ocijenio realizaciju plana restrukturiranja trgovačkog društva. Kaže se da stimulativna nagrada može se isplatiti jednokratno, nakon usvajanja financijskog izvješća za prethodnu godinu a za velika trgovačka društva iznosi najviše 80% od umnoška bruto plaće na mjesečnoj razini zbrojem mjeseci u godini. Zanimljivo bi bilo vidjeti da li možda takvu vrstu stimulacija ili godišnjih nagrada, ovdje stoji stimulativnu nagradu, posjeduje ili ostvaruje netko i na HRT-u. Vlada Republike Hrvatske, dalje se kaže donijela je 25. studenog 2009. antikorupcijski program za trgovačka društva u većinskom državnom vlasništvu za razdoblje 2010.-2012. koju od početka 2013. više nije na snazi, ali zato Ministarstvo pravosuđa RH donijelo u siječnju 2013. preporuku da trgovačka društva u većinskom vlasništvu države izrađuju godišnje antikorupcijske akcijske planove koji trebaju sadržavati pojedine mjere za suzbijanje korupcije iz područja njihova djelovanja. Bilo bi zanimljivo vidjeti da li se na taj "antikorupcijski akcijski plan" netko u HRT-u "i upecao". Sve u svemu osobno ću bez obzira na sve glasati za ovo izvješće. Mislim da se taj rad može bitno poboljšati ali kada vidim kako funkcioniraju mediji na nekim lokalnim razinama onda vidim da je naprosto HRT spram njih majčina dušica.
Imamo replike prijavljene, točno ih je 7. Jedna je tek upućena poštovanom Ivanu Grubišiću iznijet će je Mirela Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa evo ga kolega Grubšić je dosta govorio o kadrovskoj situaciji na HTV-u, pretpostavljam da je i on kao i ja na kraju krajeva to se vidjelo iz dosadašnjih rasprava i veći broj kolegica i kolege dobio informacije od strane ljudi koji su zaposleni na HTV-u. I meni su se također obratili, i izrazito su revoltirani sa činjenicom kakva je politika plaća na HTV-u odnosno da postoje pojedinci koji imaju izrazito visoke plaće 30 tisuća kuna i više, a s druge strane jako veliki broj koji rade znače ove konkretne stvari na terenu imaju izrazito niske plaće. U tom smislu su predložili da se razmotri mogućnost da se visina plaća na HTV-u limitira između 15 tisuća kuna kao najviša moguća plaća i 5,5 tisuća kuna kao minimalna plaća jer bi se na kraju krajeva i tako ukupna masa plaća pravednije rasporedila unutar samog HTV-a. Ovdje je bilo također jako puno riječi o tome da HTV ustvari ne obnaša ulogu javne televizije i činjenica je da postoji određena kriza na HTV-u i kriza sa HTV-om što je na kraju krajeva i vidljivo iz izvješća pa bi se možda trebalo razmišljati o određenim reformama koje bi išle u pravcu promjene određenih upravljačkih ovlasti i odgovornosti u smislu poslovanja koje bi se više prebacivala na izvršna tijela poput nadzornog odbora, koordinacije sindikata i Vijeća HRT-a pa se nadam da će to biti na kraju krajeva i neka tema za razmišljanje.
Replika Dražen Đurović upućena Damiru Kajinu.
Hvala. Pa kolega Kajin, glavni ravnatelj broji sitno, svi smo toga svjesni. Dakle to je pitanje sljedećih nekoliko mjeseci do godinu dana. Međutim, ono što mislim da bi on u ovom vremenu mogao napraviti i ja bih ga to zapravo pozvao da to učini a to je da vrati ove dvije novinarke na posao jer će i njemu u vremenu kada prestane biti ravnatelj biti lakše u životu. Dakle da te dvije novinarke Karolinu Vidović-Krišto i Nada Prkačin vrati na posao. I druga stvar koju bi mogao i bilo bi dobro da on učini jer će njegov nasljednik to puno teže učiniti a to je kada je riječ o odvjetničkim uslugama za ovrhe. Jer to se već govorilo godinama o tom problemu u mnogim privatnim sustavima ovrhe ispisuju administrativni službenici, nikakvi pravnici. Zato vam ne treba ni odvjetnik, ni pravnik, postoji špranca u osiguravajućim društvima, u različitim tvrtkama ne plaćaju nikakve odvjetničke usluge niti pravničke već administrator ispiše iznos, rokove, kašnjenja i to pošalje. Imate, ako ste mogli napraviti od kamermana novinare 5U1 u dopisništvima siguran sam da imate administrativnog osoblja dovoljno i u HTV-u da njih 50 ili 70 koliko ih treba izdvojite i u roku od nekoliko sati educirate da ispunjavaju te šprance o kašnjenjima i da to pišu i da taj trošak ovršnog prijedloga ne mora biti 200 ili 250 kuna već da on bude 10 ili 15 kuna kao što je već danas u mnogim privatnim sustavima. I to bi bilo nešto što vi možete riješiti u roku od 2, 3 mjeseca a što bi vam sigurno donijelo puno pluseva kod hrvatskih građana koji su i ovako preopterećeni i plaćaju skupu pretplatu a onda ih taj trošak ovrha još prilično, prilično pritišće. Dakle nemojte vjerovati tome da to mogu i pišu samo pravnici, odvjetnici i slično. Vrlo je to jednostavan sustav koji svatko može pisati.
I ja opet pozivam sve zastupnik da ne repliciraju predlagatelju kada se već javljaju na repliku kolega. Iskoristite svoje govorničke vještine koje sigurno imate pa to napravite tako da to barem izgleda da replicirajte Kajinu. Pokušajte drugi put. Odgovor na repliku, koja uopće nije bila upućena njemu, Damir Kajin.
Neću niti ja replicirati. Slažem se.
Naravno slažete se. Nova replika Boro Grubišić Damiru Kajinu.
Hvala lijepo. Ja ću izravno gospodinu Kajinu govoriti bez dakle da se obraćam ravnatelju Hrvatske televizije. Kolega Kajin spomenuli ste tv centar u Puli koji je otišao u prostorije koje su u vlasništvu OTP banke, pri tome ste ili zaboravili ili namjerno niste izrekli da se ista stav dogodila i u Dubrovniku. Pa ja sada ne znam hoće li glavna televizija ovdje u Zagrebu isto ako ima OTP banka kakav prostor pa da iseli sa Prisavlja u OTP banku. O vezama OTP banke, evo vi ste spomenuli MOL, ja ne bih govorio jer nemam dovoljno argumenata o tome. O ugovoru sa ZAMP-om u težini ili u visini od 60 kako ste vi rekli 7 milijuna kuna tu je bilo određenih provjera ali navodno policija je odustala od daljnjih traganja. Pa vjerojatno i znamo zbog čega je odustala. O odvjetničkim troškovima o kojima ste također govorili 21 odvjetnička kuća zarađuje na račun Hrvatske televizije, odnosno pretplatnika Hrvatske televizije milijun i 600 milijuna kuna. Zaista kolega Đurović je iznio dobar prijedlog, ja mislim da ćete se vi i složiti sa time da svaka pa i gradska tvrtka Komunalac ima svoju službu koja šalje opomene i ostale komunikacije sa građanima koji im može, tako isto i Hrvatska televizija koja je zaposlila, rekli ste sami 71 djelatnika novoga od čega njih 13 ima koeficijent preko 21 ili, pardon preko 13. A to znači da ti ljudi koji nisu u onom produktivnom dijelu Hrvatske televizije, dakle u tzv. izvršnoj službi za koju je zapravo i glavna uloga Hrvatske televizije nego su administrativni rukovoditelji, evo npr., izvršni urednik, pa onda, samo da evo malo pogledamo te, pravni poslovi, koeficijent 15 itd.. Ima poslije u govoru ću svom ako treba reći imena. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Da ja si isto postavljam pitanje zašto te poslove ovrha ne rade pravnici ili zaposlenici Hrvatske radio televizije. Ili naprosto se neka, neke odvjetničke urede pod navodnicima puni sa tim novcima koji će kasnije vaditi jamstva za one koji će im to ustrebati. Rekoh da je tako jedan zagrebački političar došao do jamstva od 15 milijuna kuna netko je morao uzeti kredit, na taj kredit treba platiti kamatu 8 ili 9% ne znam, 10 ili 7% pa koliko onda to košta ta odvjetnička obrada. Šta je to? Mislim nemojmo se naprosto farbati svi znamo što u pozadini stoji. Ja još jedanput želim upozoriti da u sadašnjem prostoru radio Pule na adresi Obale maršala Tita 10/2 ima i fizički i funkcionalno sasvim dovoljno prostora za smještaj postojećih 35 ljudi sa radija i 20 sa televizije koji su kako mi pišu normalno zaposlenici od '93. smješteni u Dom hrvatskih branitelja. Predlažu da se umjesto nepotrebnih troškova preseljenja i najma ostane zajednički u dovoljno velikom prostoru radija Pule. Ili je po srijedi nakana da se cijeli taj kompleks proda pod navodnicima poznatom kupcu. Ako je tome tako e onda istarskoj i hrvatskoj javnosti treba jasno, nedvosmisleno reći što je nakana. Jednako tako, vidim da i u Dubrovniku i u Zadru su po istoj špranci kao i u Puli ili kako bi dole u Puli trebalo biti, koji su bili znači razmješteni na dvije lokacije: HRT centar Dubrovnik u Vili Dubravka i Vili Čingrija, sada su zajednički smješteni u iznajmljene prostore OPT banke u Dubrovniku.
Vrijeme. Nova replika, Ivan Drmić.
Gospodine i kolega Kajin, vama ću replicirati a vi gospodine Radman isto me dobro slušajte. Rekli ste da je ova HRT igračka ove Vlade. Ja bih vas nadopunio da je HRT skupa igračka svih Vlada od 90. godine na ovamo. Gospodin Radman je samo trenutni krivac za trenutačnu situaciju na HRT-u, ali je jednako kriv kao i svi oni ravnatelji koji su bili i služili vladama prije njih. Poznato je da tijekom ovih 25 godina svaka Vlada koja je došla, svaki novi ravnatelj dovodio je svoje pouzdane kadrove, poslušnike kako novinara tako i ostalo osoblje. Ali Ima jedan drugi problem, što je svi oni koje je doveo bivši ravnatelj, bivša Vlada, ostali su uhljebljeni na HRT-u i danas primaju debele plaće, a ne rade ništa. Tako smo došli u jednom trenutku čak do 3500 zaposlenih, danas je to 2800 zaposlenih, sa malom tendencijom smanjivanja. Osim toga molio bih da mi objasnite gospodine Kajin kako je moguće da HRT za ovaj program koji ima, koji je kvalitetan toliko koliko je, ima zaposleno 8 zaposlenika na jednog zaposlenika koji radi na komercijalnim televizijama. Da li je taj program 8 puta kvalitetniji? Ne bih rekao. Postavio bih pitanje da li je uopće imalo kvalitetniji. Bez obzira na to ne bi mi smetalo ni da ovih tisuću ili nekoliko stotina ljudi što ne rade ništa a primaju plaću, ne bi mi smetao ni loš program jer ima jednostavno rješenje na to, kad je loš program prebaciš na drugu televiziju ili ugasiš televizor, ali mi smeta da to financiraju hrvatski ljudi koji nemaju jednostavno svojoj djeci dati što za jest. Nedavno je bila rasprava u ovom Saboru da u Hrvatskoj državi ima gladne djece. Ljudi otkidaju od usta toj svojoj djeci da bi platili 80 kuna pretplatu HRT-u…
Vrijeme.
I plaćali kojekakve uhljebe, kojekakve nerealne izmišljene troškove i da bi se to krčmilo.
Vrijeme.
I postavio bih još jedno pitanje gospodine Kajin.
Gospodine Drmić upozoravam vas.
Zašto niste gospodine Radmana pitali …/Govornik isključen./…
Isključio sam vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Isključio sam vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Isključio sam vam mikrofon prema tome bezveze govorite. Nova replika, Jasen Mesić. … [[Upadica se ne razumije.]] Nova replika, Domagoj Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kajin, želio bih nešto dodati na raspravu koju ste imali kada ste spomenuli različite lokalne medije i njihovu ovisnost o lokalnim šerifima, nazovimo ih tako i tu ste potpuno u pravu. Iako ti isti mediji dobivaju kad dobivaju koncesiju preuzimaju obavezu da izvještavaju o javnim događanjima što oni često rade izuzetno pristrano. To je posebna priča i to nema veze s ovim. Iz te perspektive rad HRT-a je bajan, bajan zato što svaka politička opcija može doći na tu televiziju i može se čuti njezino mišljenje za razliku od različitih lokalnih radiopostaja i televizija. I također bih iskoristio ovu priliku i posebno bih pohvalio Hrvatski radio-Radio Osijek i njegove djelatnike koji su izuzetno predani, korektni u svom poslu, izvještavaju više nego korektno i ozbiljno i ja još u svom političkom djelovanju nisam doživio da su neku političku opciju zakinuli prilikom iznošenja njihovih stavova. Hvala.
Zadnja replika… Kolega Kajin, vi ako mislite odgovarati na repliku morate podići pločicu. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa gledajte, moj suradnik je gledao. … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./…
Još kulturno svaki puta dižem i onda se povlačim kada me upozorava. Ali dobro, ajde povući ću se i sad.
Kolege, ja vas lijepo molim da ne galamite i ne pokušavate raditi red na sjednici. To ću sasvim sigurno uspjeti i sam napraviti. Kolega Kajin, morate podići pločicu tako da vas vidimo ili suradnik ovdje ili ja. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas gledam i gledao sam vas cijelo vrijeme i niste podigli pločicu. Posljednja replika, Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Kajin, u svojoj raspravi ste spomenuli, čitali ste zapravo ono što iz izvješća se vidi a to je gledanost HTV-a, barem onog dijela njegovog najvažnijeg programa. Možemo reći da HRT prolazi sudbinu svih onih velikih javnih institucija koje su tu sudbinu prolazile u tranziciji i tu zapravo vidimo te slične dodirne točke. Kad govorimo o gledanosti ona je bila prije '90. i 45% u informativnom terminu, sada je oko 9%, ali gledanost sigurno nije nešto po čemu bi mogli vrednovati rad HRT-a jer on se nalazi u specifičnim okolnostima. HRT ne dodvorava se javnosti i ne samo onim sadržajima koji su u javnosti prikladni već ona mora i oblikovati tu javnost. To je njena uloga i zadaća. U tom smislu se ona nalazi u jednoj neravnopravnoj utakmici s komercijalnim televizijama. Ja bih isto volio, a vjerojatno i većina ovdje da nogometni klub Dinamo danas igra u osmini finala Lige prvaka, ali vi znate da je veliki broj dobrih igrača koji su u tom Dinamu stasali, oblikovali, otišli u velike europske klubove. Pomalo ova slika govori i o stanju na HRT-u jer mnogi novinari koji su stekli svoj ugled i kredibilitet na toj kući su otišli u komercijalne televizije. Vi ste u tome spominjali u raspravi i zapravo je HRT teško i dovući te ljude jer opet dolazimo do novca i kako te ljude platiti. A jedna od važnih stvari u informativnom programu je uvjerljivost i to zapravo diže gledanost. Uvjerljivost se postiže godinama rada koji je onda prepoznat u javnosti. Naravno da HRT mora na tome ustrajati da u informativnom i dokumentarnom programu bude kuća koja je vodeća u odnosu na komercijalne televizije. Hvala.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Pa neka HRT bude slobodna, neka bude neovisna, neka bude nezavisna, neka bude dostojanstvena i neka bude dostupna svima i onda će se vjerojatno i ove tablice o njihovoj gledanosti početi mijenjati. Gledanost će biti veća, a ne da iz godine u godinu ona rapidno pada. Ali bez obzira na sve, još jedanput ću ponoviti i ovakva Hrvatska radio televizija dostupnija je svima nego bilo koja druga komercijalna televizija. A ono što se dešava na lokalnoj razini poglavito na prostorima iz kojih dolazim ja mislim da toga nije bilo niti u onim olovnim godinama nakon Drugog svjetskog rata ili između Drugog svjetskog rata. Toliko na čast lokalnoj vlasti.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova, pa će tako u ime kluba HDZ-a govoriti poštovana Sunčana Glavak, a poslije nje Jasen Mesić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ravnatelju. Vidim ovdje je i gospodin Gotovac, gospodin Sruk, nismo ni riječi čuli. Ali eto, ljudi došli, pa neka i oni čuju što mi imamo reći o ovome što su nam poslali. Predmetno izvješće koje smo čuli, eto na početku 2015. godine odnosi se na davnu 2013. godinu i s obzirom na duljinu stajanja na čekanju od više od godinu dana možemo konstatirati samo ne da stvari nisu krenule na Hrvatskoj radioteleviziji na bolje, štoviše kaos se nastavlja. Nije repriza već sapunica koju plaćaju građani RH. Pompozno najavljivani i ovdje opisan kao uspjeh proces restrukturiranja doveden je do jedne riječi. Ako je suditi prema svakodnevnim vapajima sa Prisavlja od restrukturiranja do zastrašivanja. O metodama uvjeravanja dostojnih Kafkinog Procesa nepoćudnih nešto ću kasnije. Dokument koji nam je predstavljen bez presedana je jednostavno prezentiran i to bez da smo imali uvid u ostvarenje ciljeva i obveza HRT-a iz ugovora s Vladom RH za 2013. godinu. Naime, Programsko vijeće dostavilo je Vladi i Saboru u srpnju prošle godine svoje mišljenje. Međutim, u bespućima nadopuna izvješća vezanih uz HRT nije došlo do zastupnika što je tragikomično. Jednako je takva uloga po donošenju novog zakona i članova Programskog vijeća koje bi trebalo biti kontrolni mehanizam u provođenju upravo tog istog ugovora. Tako sada, tako mi časne riječi samo što nije zavapio glavni ravnatelj na početku današnjeg obraćanja, sve na HRT-u protiče bez većih problema. Pristojba se naplaćuje uredno, pa tako ako je netko ne plati uredno, uredno ga se ovrši. Broj zaposlenih prema podacima koji su predočeni od kraja 2012. do početka 2013. smanjen je čak za 8. Morate priznati velike uštede. Ali se zato zna da najvećem javnom poduzeću u RH svake godine upuca se milijardu dvjesto milijuna kuna na ime pristojbe koja je jedini kako se navodi i u izvješću parametar stabilnosti poslovanja HRT-a. Drugim riječima kaže nama i glavni ravnatelj, ako mi nećemo plaćati pristojbu oni neće imati od čega živjeti. Iz toga proizlazi radio, ne radio pristojba će dolaziti i redovito najkasnije do petog u mjesecu od te iste pristojbe poznatije kao pretplata od koje se uredno potrošilo na plaće nepoznatog broja zaposlenih na današnji dan pola milijarde kuna. Kolike su plaće ovdje smo već pokušali doznati. Javnosti se to čuva tajnije od onih primjerice zaposlenika NASA-e, prije bismo možda dobili odgovor koliko su njihova primanja. Tako se samo moglo doznati da je štednja završena i da se od 26. siječnja ove godine na HRT-u plaće mogu slobodno kretati do 26000 kuna za one koje ih možda do sada takve još nisu imali. Tako se potiču pro recesijske mjere, jer treba se osigurati dolaze izbori. Treba smijeniti još kojeg urednika i postaviti svog ako ih još imamo. Jer naime, od svih onih smijenjenih morat ćemo zavrtjeti još jedan krug, pa da vidimo ima li još netko tko može po nalogu iz zgrade preko puta raditi ono što se treba. U bespućima programskih sadržaja, izmjena pravilnika, unutarnjeg preustroja iz kojeg se ne zna tko je kome, zašto, kada i gdje nadležan tko vam mora dati potpis ne bi liste 14 puta obišli zemaljsku kuglu. Ono što je u interesu javnosti jest ispunjavanje ugovora s Vladom RH, a za njega je zaduženo Programsko vijeće. Njegova je uloga uredno svedena na fikus. Ne treba ga posebno zalijevati, jer ga ionako nitko ne gleda, a kamoli čita. Ljudi dolaze na sastanke, pišu uglavnom ravnatelju, on njima ne odgovara i tako u krug. Stoga ne čudi da je jednom prigodom vrlo slikovito glavni ravnatelj apostrofirao ulogu Vijeća riječima: "Nisu oni tu da razmišljaju i sudjeluju u stvaranju programa već su tu da komentiraju programe koji su prikazani." I što onda? Ništa. Jednako tako članovi vijeća ako se usude raditi ono što im je zapravo i dano kao izabranim članovima Programskog vijeća, kao što je to primjerice o posljednjem bljesku informative pri praćenju inauguracije predsjednice Republike Hrvatske bio potaknuo izabrani član vijeća Jozo Barišić, prijeti mu se naravno otkazom. Ništa čudno, jer za verbalni delikt već se letjelo s HRT-a i to po kratkom postupku što se eto drznula ovaj puta otvoriti usta i Hloverka Novak-Srzić ponovo, pa se i njoj prijeti navodnim otkazom, a da o Karolini Vidović Krišto i mnogima drugima koji su to već doživjeli da i ne govorim. Stoga bi bilo zanimljivo čuti koliko je radnih sporova u tijeku na Hrvatskoj radioteleviziji, odnosno koliko je HRT radnih sporova izgubio. No, nije ovo usamljena priča o otkazima. Smijenjenih četrdesetak urednika, ukidanje emisija, ukidanje dopisništva, nesrazmjer otpuštenih i zaposlenih. Jer radna jedinica ljudski potencijali teško to može sve zbrojiti. Tako su za 2013. uspjeli izdati 36 redovitih otkaza ugovora o radu, 6 otkaza izvanrednih i redovitih kažu ponovo, 43 odluke o mirovinama. Iz ovih podataka zapravo nije razvidno koliki je broj otkaza podijeljen, koliko je to ljudi iz dopisništava. No, ono što jest uočeno da će se ove godine izdvojiti 5 milijuna 800 tisuća kuna za agencijske usluge za privremeno zapošljavanje. Zanima me tko će zaposliti te ljude, koja je to agencija, za koju proviziju i gdje će ti ljudi raditi? S jedne strane pričalo se o restrukturiranju, što je podrazumijevalo i smanjenje broja zaposlenih. A kad eto vidimo na pomolu nova zapošljavanja. Govoreći o štednji koju je višekratno apostrofiralo ama baš svako iole relevantno tijelo na HRT-u tako će se primjerice jako štedjeti na inozemnim putovanjima. Za ovu godinu za inozemna putovanja planirano je 10 milijuna kuna. I to za agencijske usluge za smještaj na službenim putovanjima u zemlji. Putovat će se i diljem svijeta i to za nešto više od 8 milijuna kuna. Ako niste zadovoljni programom ne morate ga gledati, ali morate ga plaćati. Tako kaže zakon. Ako ne plaćate možda dobijete pismo od HRT-a, a oni bome vole pisati jer za poštanske usluge ove godine HRT-u treba 10 milijuna kuna. No zato ako dolazite na HRT bit ćete sasvim sigurni jer usluge tjelesne zaštite ove godine koštat će 4 milijuna kuna, garancija su vaše sigurnosti. A tamo je bome i sve čisto i to za 2 milijuna i 400 tisuća kuna. Silni milijuni, puno brojeva koje mediji najmanje vole ali kad ih sve zbrojimo neće nam biti nimalo smiješno. A sada program, kako bi HRT uopće znao što se zbiva na tzv. javnom servisu provodit će kontinuirano istraživanje gledanosti programa i to za 5 milijuna kuna. Gospodine glavni ravnatelju evo mi ćemo dati mali doprinos štednji nemojte potrošiti 5 milijuna kuna, dođite češće u Sabor, dođite češće na sjednice odbora pa ćemo vam mi reći kako izgleda program odnosno ono što nama ljudi pišu i kako reagiraju gledatelji nakon što su izloženi ovakvim i onakvim emisijama na HRT-u. A kad smo već kog gledanosti koja naravno nije glavna zadaća javnog servisa evo kako stoje stvari primjerice u prosincu 2014. godine i to u prime timeu od 19 do 23 sata. Analiza gledanosti u sve tri mjerene skupine, dakle plus 4, zatim 18 do 50 i iznad 50 nadalje među deset najgledanijih emisija bio je sport jednom HTV-a. Dakle, ne govorimo ovdje o zabavnim sadržajima, govorimo o informativnom programu. O tome je besplatno željelo govoriti i Programskom vijeće, upozoravajući upravo na nedostatke u programskom smislu pa tako i nužna poboljšanja ugovora s Vladom. Vijeće je stajališta da treba prije svega u predlaganju novih programskih sadržaja i ukidanja pojedinih emisija biti o tome na vrijeme izvješteno. Jednako kao što vijeće pojma nema u ovom trenutku a može doznati naravno iz medija da će se središnja informativna emisija, dakle Dnevnik HRT-a, početi emitirati u 19 sati i to uslijed sheme što je doista neobično i dosada neviđeno. Vijeće jednako smatra da HRT mora dosljedno ulagati u ispunjavanje svoje javne funkcije što znači da mora ulagati u svoje potencijale i kreativne snage. Treba u njih ulagati, a ne treba ih kažnjavati, zatvarati i ne dati im da rade. Programsko vijeće jednako tako smatra da se obećani multimedijski ustroj i preobrazba HRT-a nisu pretvorili u javni servis i da ne ispunjava u svakom slučaju ulogu javnog servisa što bi trebalo činiti. Česte kadrovske promjene, tri promjene sheme te radikalan preustroj kao posljedice su imali nestabilno okružje koje je prema mišljenju članova Programskog vijeća obilježilo 2013. godinu. O 2013. govorili smo, sjetit ćete se samo na trenutak, bilo je tamo samoubojstava, seks skandala i čega sve nije bilo. To je bilo ono o čemu su mediji pisali a ono čega je bilo najmanje to je bilo citiranje HTV-ovih novinara. Ono čemu se ne pridaje jednako tako dovoljno pozornosti jesu tzv. novi mediji koji više i nisu tako novi. Informativni programski sadržaji još od ustroja IMS-a trajan su problem čija je posljedica znatan pad gledanosti. U svakom slučaju nužno je donošenje aneksa ugovora u cilju ispravljanja uočenih nelogičnosti, što prije treba sastaviti aneks ugovora sa Vladom RH i postaviti jasna pravila o evidentiranju emitiranih sadržaja, postavljanju sadržajnih i formalnih pravila o godišnjem izvješću, tromjesečni nadzor ispunjavanja kvota i fokusiranje godišnjeg izvješća na kvalitetu javne usluge HRT-a. Prije svega sada je veljača pa ako se počne iz mjeseca u mjesec pratiti što se događa na HRT-u onda nećemo možda o Izvješću za 2015. godinu slušati 2020. godine. Kolegice i kolege i ovo što mi sada razgovaramo u ovo vrijeme o javnom servisu mislim da građani RH pitaju pa jesu li oni normalni? U vrijeme kada je goruća nezaposlenost, kada nema stranih investicija, kada se ljudi pitaju kako će kupiti kruh i mlijeko mi raspravljamo o javnom servisu koji nam nakon toga u 19,30 a po novome u 19 sati ne servira ni pola onog zašto ih plaćamo. Točno je netko rekao puno je ljudima 80 kuna. Puno je ljudima i 5 kuna i možda bi trebalo razmisliti o ogromnim novcima za naše najogromnije javno poduzeće. Temeljne zadaće svakog medijskog servisa jest djelovati u javnom interesu, pružiti potporu demokraciji. Ono što mi možemo reći sa strane opozicije jest da nam ta demokracija i nije baš bila potpomognuta nekom potporom štoviše puno puta bila nam je uskraćivana. Da ne bih ja uskratila vrijeme mom kolegi Jasenu Mesiću koji će više govoriti o Izvješću nadzornog odbora samo ću reći za kraj HRT ima sjajna novinarska pera, ima odlične ljudi koji mogu iznijeti sjajne programe. Nemojte ih zatvarati u neka bespuća javnog servisa, nemojte im se prijetiti otkazima, nemojte ih ucjenjivati parkirnim mjestima. Dajte ljudima da rade i da HRT počne ispunjavati ulogu javnog servisa.
Nastavak poštovani Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ravnatelju sa suradnicima. Dobro ste primijetili da slušamo Hrvatski radio, dobro ste primijetili i da gledamo Hrvatsku televiziju. To je pitanje i našeg nacionalnog izričaja prema našoj i nacionalnoj tradiciji i nacionalnoj kulturi. A koji drugi radio i televiziju bi trebali gledati u ovo vrijeme u RH? Zato o tome govorim jasno oštrije nego o drugim stvarima zato što nam je stalo da ipak ostanu barem osnovni prerogativi javnoga servisa. Nije točno da glavni ravnatelj nema utjecaj na ravnatelje, jer postavlja i ravnatelje programa i odlučuje o urednicima. Prema tome, objašnjenje ja ko glavni ravnatelj ne mogu odgovarati ono što se događa u informativnom programu nije točno, kao što nije točno da vladajuća politika nema utjecaj na glavnom ravnatelja. Ima jel će i sada vjerojatno glasati za ovo izvješće i time mu omogućiti nastavak mandata kao što su mu omogućili nastavak mandata nakon što su silom većine promijenili zakon koji je podrazumijevao politički konsenzus. Pita se gospodin predsjednik Hrvatske vlade gospodin Milanović o čemu bi trebao s HDZ-om i opozicijom razgovarati kad je u pitanju konsenzus? Pa evo gospodine predsjedniče Vlade prvo o Zakonu o HRT-u gdje ste dokinuli mogućnost političkog konsenzusa. Evo vam za početak šansa da uspostavimo hrvatske javne institucije onakvima kakvima bi trebale biti što ste srušili u prvom mogućem naletu ovdje u Hrvatskom saboru izglasavši to većinom ruku. I šta smo dobili? Podsjetiti ću na ono što su kolegice i kolege govorili, progon novinara, progon urednika, progon svega onoga što na HRT-u ne misli onako kako glava, slobodno mi replicirajte kolegice i kolege pa ću vam navesti imena. I nije točno šta kaže uvaženi gospodin Kajin da je HDZ kad je bio na vlasti postupao tako jer je HDZ na vlasti 2010. godine donio zakon koji je podrazumijevao politički konsenzus i za to dobio podršku ondašnje opozicije koja kad se je dočepala vlasti nakon izbora je to promijenila. Kolike su plaće vodećih ljudi na Hrvatskoj televiziji, zašto bi to bila tajna, zašto kad to plaćaju hrvatski građani koji imaju pravo znati kolika ja plaća i predsjednika Vlade, i Hrvatskog sabora. Zašto je to problem, zašto u 400 i nešto članaka o HRT-u koji su izašli za 2013. godinu u više od dvije trećine imamo naslove o skandalima, zašto još uvijek nemamo provedenu do kraja metodologiju vođenja odvojenog knjigovodstva od javnog od komercijalnog što je naša zakonska obveza? Zašto imamo stalno latentno pitanje sukoba interesa u vodstvu HRT-a? Podsjetit ću da se postavljalo sukoba interesa gospodina Borisa Sruka koji je ovdje danas tu, slučaj gospodina Zimonje kojeg je povjerenstvo kaznilo sa 7 tisuća kuna, povjerenstvo je pitanje sukoba interesa glavnog ravnatelja koji je kažnjen od povjerenstva. Pitanje nepravilnosti kod slučaja Maje Tokić i kod slučaja Adrijane Tomašić. I onda se traži od nas da imamo povjerenje u vodstvo HRT-a. Nije istina kad kažu da javna televizija ne bi trebala, da gledanost ne bi trebao biti jedan od argumenata, to stoji kod niza programa, ali ne stoji kod informativnog. Jer informativni program ukoliko nije gledan znači da nije objektivan i relevantan. To stoji za pojedine programe koji se tiču kulture, umjetnosti i ostaloga koji bi trebali širiti saznanje u javnosti o tome. Za informativni program to poštovani kolege ne vrijedi. On mora biti čim gledaniji. Nažalost poneke informativne emisije dovode do toga da je zapravo onaj dio koji se odnosi na vremensku prognozu najobjektivniji i najtočniji, dok sve ostale stvari idu na ruku vladajućoj koaliciji. Jer zašto bi inače vladajuća koalicija koja kaže da je podigla ljestvicu visoko da je Bundesliga podržavala ovo vodstvo Hrvatske televizije i nakon nalaza povjerenstva o sukobu interesa. Pa podržava ga zato što politički odgovara vlasti i koaliciji na vlasti. U tome je veliki problem poštovane kolegice i kolege. Zašto smo izgubili šansu političkog konsenzusa pa i kontrolnog mehanizma u Hrvatskom saboru? I pitaju se danas kolegice i kolege kakve na kraju krajeva rezultate će dati naša rasprava? Hoće li jednostavno ravnatelj sve to svojim suradnicima saslušati i nastaviti dalje znajući da ima podršku vladajuće većine, znajući da ima političku zaštitu i znajući da ima političkog mentora. Na HRT-u smo bili svjedoci samoubojstava, otkaza ako je netko to prijavio, nepoštivanje zaključaka nadležnog Odbora za medije i ovdje i Hrvatskog sabora koji je tražio dodatne informacije i nije ih dobio. Imamo informacije i nadzornog odbora i Programskog vijeća da im se ne dostavljaju adekvatni podaci, imamo situaciju da ste sučeljavanje u prvom krugu za predsjedniče izbore na HRT-u pretvorili u show program angažiravši voditelje koji nikad nisu vodili takvu vrstu emisija. Tek nakon određenih intervencija javnosti je to donekle ublaženo. To je odgovornost koju HRT mora nositi. Spominje se ovdje kvaliteta trećeg i četvrtog programa, jel onog četvrtog programa na koji ste prebacili prijenos Sabora i prekidate ga svakih sat vremena vijestima? Kako je to moguće gospodine glavni ravnatelju da za ravnatelja programa zapošljavate čovjeka koji je bio vaš protukandidat na izborima za glavnog ravnatelja i za vas obavlja onaj dio posla koji vi ne želite ili nećete? Čiji program on provodi njegov koji nije prošao na izborima ili vaš gospodine ravnatelju koji je prošao na izborima? A ja tvrdim da niste izabrani radi programa nego upravo radi one političke podrške koju ste dobili ovdje u Hrvatskom saboru. Imate emisiju "Televizija o televiziji". Zašto tamo nema nikoga od predstavnika hrvatske opozicije, bilo koje stranke da kaže šta o tome misli? Zašto se s programa skida "Volim Hrvatsku" emisija a uvode emisije engleskom naziva i naslova? Kome to smeta? Je li netko nešto mogao ružno naučiti iz toga? Govorimo ovo zato, ovakvim tonom jer nam je stalo, jer je to jedna od kapitalnih institucija na koju ni vi ni vaši suradnici nemate pravo i nije vam Bogom dana kao što ni nama ovaj Hrvatski sabor nije Bogom dan nego je i odgovornost i naša za ovu instituciju i vas kolegice i kolege iz većine. Ako se pitate gdje možete početi sa političkim konsenzusom, u suradnji sa opozicijom koji bi mogao trajati i desetke godina, evo vam prve šanse. Pokrenimo zajednički ako treba novu izmjenu Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji i postavimo politički konsenzus. Borimo se za jednu instituciju koja je nosila nacionalni identitet kroz desetljeća, usprkos svemu. Poštujmo ako treba i autorska prava naših umjetnika ali ne način da se sklapaju ugovori sa HDS ZAMP-om tri godine unaprijed kao s nikim drugim. I na taj način da taj ugovor isti dva puta padne na sjednici nadzornog odbora i onda nakon toga bude izglasan. Što je to natjeralo članove nadzornog odbora da promjene mišljenje? Kada i kako? Je li to način kako će se voditi investicije, ovo što ste rekli gospodine ravnatelju u budućnosti? Tko će ih provoditi i na koliko transparentan način? Ako pogledate listu sukoba interesa onda molim vas dopustite našu veliku zabrinutost po tom pitanju. Sve to govorimo zato, ne zato da bi se bavili politikanstvom nego sa željom da to bude bolje. Da jednom to temu medija, javne kuće, javne institucije skinemo sa dnevnog reda. Poštovani gospodine ravnatelju, ako se već hvalite tome da ste ostvarili dobitak na Hrvatskoj radioteleviziji ove godine onda stvarno se moramo složiti sa onim kolegama koji kažu da ušteda nije glavni princip Hrvatske radiotelevizije. Onda to traži ako se već ostvarila ušteda da se više … [[Govornik se ne razumije.]] u proizvodnju jer taj segment Hrvatske radiotelevizije vuče kompletnu domaću audiovizualnu industriju koja ima preko 3 stotine malih poduzeća koji zapošljavaju ljude. To je vaša funkcija i kao, ako hoćete kao gospodarskog subjekta u Republici Hrvatskoj koji ima mogućnost investiranja u pojedine segmente i to bi trebala biti vaša odgovornost. A ako već toliko dobro štedite pa onda otvorite pregovore da se plati i dio poreznog duga na koji ste na ovaj način otklonili sa pregovorima pa vratimo dio novaca u hrvatski budžet. Znamo svi itekako dobro kolike su potrebe i koliko hrvatskim građanima i građankama treba. Nadam se da će bar dio ovog što smo govorili biti usvojeno. Nadamo se. Do sada nas to iskustvo nije poučilo. Zasigurno nećemo prestati tako govoriti. Ne bojimo se ni privatnih tužbi, ne bojimo se ni bojkota u informativnim emisijama, ne bojimo se ni uredničke cenzure pa da vidimo kome će budućnost dati za pravo. Hvala lijepa.
Mali rekord 15 replika. Prvih 9 je na Sunčanu Glavak. Početi će Branko Vukšić, izvolite.
Uvažena kolegice Glavak, i vi ste govorili i vaš kolega je govorio ono što je i prije već rečeno, gledanost Hrvatske radiotelevizije nije najvažnija … [[Govornik se ne razumije.]] slušanost. Osim ono što je rekao vaš kolega informativnog programa. Da bi bilo nešto relevantno treba vas publika prihvatiti. Publika mora gledati. Znači citira se ono što je gledano. Zabrinjavajuće je što nitko na Hrvatskoj radioteleviziji nije upalio crveno svjetlo upravo zbog informativnog programa. Naravno da se ne plašimo cenzure na Hrvatskoj radioteleviziji jer da se plašimo ne bi govorili o ovome. Oni koji se plaše neka se plaše i dalje ali se ne smijemo plašiti toga. Pitanje koje ste vi postavili su putovanja. Ja nemam ništa protiv da novinari Hrvatske radiotelevizije putuju, da se snimaju reportaže, da svakoga dana vidimo što se radi u susjedstvu, što se radi na drugim kontinentima. Međutim, nema tih uradaka, nema tih emisija, pitanje je tko putuje, tko pegla kartice, na koji način se troši novac, to je pitanje. Na koje se festivale odlazi, tko odlazi na te festivale, tko putuje, tko ide razgledavati tehniku, koliko to košta i da li je to sve skupa potrebno? I onda pri tome prvo rezati dopisništvo i novinare rezati. Prije, isto tako zašto je ukinuta "Volim Hrvatsku", pa voditelj u "Volim Hrvatsku" se ismijavao iz jednog velikog gospodina Milka Šparembleka. Nije znao tko je Milko Šparemblek. Zašto jer je Hrvatska televizija napravila sve da odu dva voditelja Goran Navojec i Rene Bitorajac koji su sjajno radili tu emisiju i sjajna emisija je bila. Međutim sada su je doveli na prosjački štap, sadržajno, jer su doveli neadekvatne voditelje koji ne znaju tko je Milko Šparemblek što je sramota za Hrvatsku televiziju, tu je trebalo smijeniti.
Vrijeme. Jedna mala statistika prije odgovora na repliku. Od ovih 15 replika na izlaganje kluba HDZ-a 9 ih dolazi iz kluba HDZ-a. … /Buka u dvorani./… Odgovor, Sunčana Glavak. … /Buka u dvorani./… Statistika. Sunčana Glavak. … /Buka u dvorani./…
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
Ja molim članove kluba HDZ-a da dopuste Sunčani Glavak da odgovori.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vi u maniri dobrog spikera i statističara vrlo uspješno vodite sjednicu. Dakle da, kolega Vukšiću, program je konačni proizvod televizije i to je ono što u konačnici ljudi smatraju televizijskim proizvodom. To je program. I točno je da ljudi trebaju putovati i ja nemam ništa protiv, međutim upitno je što smo isporučili za ta putovanja. Ono što nije dobro, a što nisam uspjela reći u mojoj raspravi jest getoiziranje pojedinih medijskih sadržaja. Ako ćemo i pohvaliti Treći program, ako ćemo reći Četvrti je neželjeno dijete, ali onda ne smijemo reći kultura će biti na Trećem, kultura neće biti na Prvom. Pogledajte primjer BBC-a. BBC svi kreativci sjede u jednoj dvorani, jednoj sobi kako god želite, kultura je ravnopravna sa najvažnijom viješću tog dana što je radio Parlament ili što je radio predsjednik države. Ona ne smije biti smještena u svoju kućicu, ona mora imati ravnopravan status i mjesto u programu kao i sve ostalo. O tome se radi. Ono što nije dobro, nemamo dobar program za mlade, obrazovni program nema dovoljnu potporu, a sve što politika gleda jest kroz prizmu informativnog programa što nije dobro. Ali informativni program je jedino mjerilo u usporedbi sa komercijalnim televizijama, sve ostalo javni servis bi morao ispunjavati sukladno ugovoru s vladom, a to je ono gospodine ravnatelju što se nije u dovoljnoj mjeri učinilo. I kolega Vukšiću za kraj, žalosno je što primjerice nemamo niti jednu filmsku koprodukciju bilo kakvog hrvatskog filma u 2013. godini, zato novaca nije bilo.
Nova replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolegice Glavak, ali zato imamo sad crno-bijeli svijet pa ćemo to gledati ali dobro. Govorili ste o iznosima plaća koji su zapravo tajna za sve građane iako saborske plaće, predsjednika Republike, predsjednika Vlade to nisu tajne. To ima točno objavljeno na stranicama ministarstva, Sabora itd. HRT je bastilja za sebe u koju se ne može ući i vidjeti njihove plaće, međutim dođe se do podataka ipak. Pa se vidi da je odnos plaća na HRT-u onih koje su prikazane, bez anexa koji postoje još posebni tajni ili potajni anexi, dakle odnos minimalne i one koja se isplaćuje i najviše je veća nego 6:1. Ja dolazim iz zdravstva, iz medicine, kao kirurg. Kirurg i medicinska sestra, dakle SSS i VSS uz specijalizaciju ima najveći odnos 2:1, dakle u zdravstvu, u medicini. 2 ili 2,5. Na HRT-u taj je odnos minimalno 6:1, a uz anexe dođe i puno više. Osim toga, lakoća otkaza koje se dijeli nadilazi onu parolu iz partije koja kaže "pojavu osuditi, druga spasiti", kod njih se ne spašavaju drugovi. To je vidljivo na primjeru i Karoline Vidović Krišto i na primjeru Nade Prkačin i još nekih drugih koji su pa čak nisu u ovoj novinarskoj branši ali su završili samoubojstvom u HRT-u, uza sve ono što ste vi još rekli. Dakle, po kratkom postupku u ime naroda kako su to nekada govorili, otkaz, otkaz sa HRT-a, a onda dovlačenje onih koji su podobni.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovana Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišiću, ispast će da stalno propitkujemo i da nas silno zanima pa kolike su plaće na toj HRT, međutim to je jedan podatak koji je iz nepoznatih potpuno razloga već 10-ak godina apsolutno nedostupan hrvatskoj javnosti. Zašto svi dužnosnici, zašto svi moraju koji dobivaju iz državnog proračuna ili građana Republike Hrvatske i 1 kunu predočit javnosti kolika su njihova primanja. Pa zar doista to mora bit tajna? To ne smije biti tajna, to mora biti javno dostupno, to bi moralo biti na webu HRT-a dostupno svima. To ne smije biti tajna. Međutim, problem je u tome kolega Grubišiću što smijenite 40 urednika pa njima nebrojeni broj mjeseci ostaje ista ta urednička plaća ili isti koeficijent. Pa onda smijenite novih 10 pa nebrojeni broj mjeseci ostaje i njima ta ista plaća ili ako ne ostaje mi to ne znamo. Ali tako dugo dok ne znamo slobodni smo o tome nagađati i mislimo i čini nam se da je tome tako. I onda je iz nepoznatih razloga nepoznati broj suradnika se ponovo angažira na HRT-u, tako barem kaže plan za ovu godinu, da će se preko agencije zaposliti. Pa neće valjda za 6 milijuna kuna ljudi tamo pljeskati, ovi koji su u studiju jer inače nitko ne bi pljeskao valjda sam po sebi. Mislim nema se čemu. I tako u nedogled, dakle vrtimo se stalno oko novaca. Jest, novac pokreće svijet ali na HRT-u čini mi se da politika malo bolje okreće ovaj kotač.
Nova replika, Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine ne znam da li bi vas nazvao potpredsjednik ili statističar ali to je valjda istovremeno. Kolegice Glavak, pa da bi riješili ove dvojbe vezano za plaće ja mislim da bi bilo najbolje da uputimo javni poziv preko HRT-a gospođi koja je povjerenica za informiranje. Zove se gospođa Anamaria Musa pa ukoliko uopće gleda HRT pozivamo je da nam odgovori je li moguće da jedna javna institucija krije podatke o plaćama svojih zaposlenika. Je li to uopće u skladu sa zakonima i je li to moguće da se to događa u jednoj demokratskoj zemlji? I kad već razgovaramo o demokratskim zemljama onda nije nikakva tajna da je gospodin Radman bio zadnji koliko se sjećam ja, možda će me on ispraviti, jedan od zadnjih direktora u komunističko vrijeme tadašnje televizije Zagreb koja je bila glavni instrument Agit propa komunističke partije. To nije nikakva tajna. Međutim u čemu je problem? Problem je da je recimo to on bio u istočnoj Njemačkoj nakon ujedinjenja institucije demokratske države Njemačke bi ga vjerojatno bili procesuirali i ne bi mu dopustili da više bude ikad na tom mjestu. Da je bio to u Poljskoj isto tako bi ga procesuirali i ne bi mu dopustili da bude na tom mjestu u demokratskom sustavu. Da je bio u Mađarskoj isto bi mu se dogodilo. U Hrvatskoj mu se to nije dogodilo. Mi se možemo pomiriti s time i reći o.k. U Hrvatskoj nije bilo lustracije, nismo se na pravi način postavili prema onima koji su vršili propagandu komunističkog totalitarnog režima. Međutim, ono što je najgore od svega je po meni izjava koju je dao gospodin Radman po pitanju sukoba interesa. On je rekao, ako mi Povjerenstvo reče da sam bio u sukobu interesa podnijet ću ostavku. Koliko se sjećam tako je bilo. Ne nije tako bilo? Ja se sjećam da je tako bilo, ali dobro.
Na repliku odgovara Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušiću totalitarnost se i danas na neki način vidi u mnogim segmentima programa Hrvatske radiotelevizije. Dotakli ste se sukoba interesa. Jest, još nije razriješena ova dilema bila. Znamo da sa nekretninama je i ovako i onako na HRT-u, pa se tako su dale nekretnine za dug, a još uvijek ne znamo što je sa onom nekretninom koja je bila sporna u ovom sukobu interesa jer onaj hotel SDP-a odnosno komunističke partije bio kupljen, plaćen, ko je kome tu ostao dužan samo nebo zna. No, vraćamo se na meritum stvari. Dosta toga nije javnosti dostupno. Ne moramo mi, čini mi se pozivati sa govornice ili iz sabornice povjerenicu za informiranje. Mi smo naime višekratno, evo i gospodin ravnatelj je ovdje i on ponovo sluša naše vapaje i ja sam sigurna da će nam gospodin Radman napokon udovoljiti i dostaviti ne koeficijente pa nam je poslao K1 – 1,7 dva plus tri i to vam je iznos plaće. Nitko živ nema pojma šta to je. Ali u svakom slučaju da ćemo dobiti odgovor na naše pitanje. Ono što jest jednako tako netransparentno, a što nas isto tako mora zabrinuti jest što program restrukturiranja o kojem se danas govorilo ovdje dosta i koji je trebao biti baza ili temelj da se nešto unaprijedi na Hrvatskoj radioteleviziji nije nigdje transparentno objavljen, pa ga zapravo mi ne možemo ni ocjenjivati ovakvim ili onakvim ocjenama zato jer ga zapravo nismo mogli ni pročitati, ni vidjeti što u kom segmentu točno i kada će se dogoditi. Bio je jedno kratko vrijeme objavljen, a onda je netragom nestao u bespućima virtualnog svijeta.
Sad ćemo čuti repliku Ante Babića.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice, istina naša javna televizija jest zrcalo, odraz našega društva a danas su kolege govorili da je to zapravo i igračka u rukama vladajućih. Pa stoga čudi da danas na ovoj sjednici nema nikoga od predstavnika Vlade, a još je gore što nismo dobili vladino mišljenje na ovo izvješće Nadzornog odbora HRT-e pa me zanima zašto je to tako.
Odgovor Sunčana Glavak.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Točno je kolega Babić, dobro ste primijetili. Dakle, jedno mišljenje smo dobili i to je mišljenje Vlade RH na Izvješće o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za 2013. gdje jednako tako se i Vlada poziva da bi trebalo se provoditi sveobuhvatne mjere restrukturiranja HRT-a i financijska konsolidacija i dugoročno održivo poslovanje, te potrebu žurnog postupanja u daljnjem provođenju mjera restrukturiranja i konsolidacije HRT-a i o tom mišljenju Vlade pisalo je da će ovdje na sjednicama Hrvatskog sabora i radnih tijela biti Andrea Zlatar Violić naša draga ministrica koja nikad ne dođe u Sabor. Zatim, profesor Borislav Šipuš koji uvijek dođe, ali danas ga nije poslalo. I još neki ljudi koji su navedeni ovdje u ime Vlade. Međutim, ovdje je gospodin Radman, on je valjda osobni izaslanik našeg dragog premijera Milanovića jer samo ću podsjetiti da kada je [[Upadica Stazić: Samo malo. Samo malo.]] [[Upadica Šuker, ne razumije se.]]
Polako, polako. Kolega Šuker polako, ne vodite sjednicu. Kad budete vodili sjednicu onda ćete u njoj i uredovati. Ovako. Vi ovdje predstavljate svoje izvješće i apsolutno je nedopustivo da dobacujete zastupnicima kad oni govore. Ja vas molim da se to više ne ponovi. Izvolite nastaviti.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, žao mi je što nitko nije iz Vlade došao da obrazloži mišljenje Vlade i jednako tako žao mi je što mi nemamo mišljenje na predstavljeno izvješće Nadzornog odbora jer bilo bi uputno da nam se netko i od predstavnika Vlade ovdje pridruži i da možemo čuti što zapravo Vlada misli o svemu tome. Još jednom ponavljam, klub Hrvatske demokratske zajednice [[Upadica Stazić: Za to ponavljanje neće biti vremena pa će govoriti Branka Juričev Martinčev svoju repliku.]] Da, oduzeli ste mi malo kad ste govorili gospodina Radmana.
Poštovana kolegice Glavak, pa rekli ste da Hrvatska radiotelevizija treba biti javni servis, da Hrvatsku radioteleviziju plaćaju građani. I onda 11. siječnja ove godine na toj televiziji koja bi trebala biti javna koju plaćaju naši građani ide prijenos inauguracije naše predsjednice gospođe Kolinde Grabar Kitarović i on počinje riječima: "Alfa ženka koja može pucati, pomusti kravu i voziti traktor." Sramotno! Time je podcijenila i uvrijedila ne samo našu predsjednicu gospođu Kolindu Grabar Kitarović, podcijenila je sve nas žene, podcijenila je sve glasače njih milijun i 115 tisuća i pitam se čija je onda to televizija i tko bi onda trebao plaćati? I danas 45 dana nakon tog dana iz HRT-a imamo najavu za interni postupak koji će se provesti protiv te voditeljice. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana Sunčana Glavak.
Hvala lijepa. Kolegice slažem se s vama, seksizam, degradacija, apsolutno nepoštivanje žene prije svega, odnosno funkcije predsjednice Republike to se dogodilo u prijenosu inauguracije prve Hrvatske predsjednice. Mene čudi što nismo čuli da se oglasila primjerice povjerenica za ravnopravnost spolova, to me doista čudi, nema ni glasa. A obično je bila vrlo agilna kada je trebalo možda suprotnu stranu braniti. Pritom ne mislim na muškarce. Ono što na deklarativnoj razini stalno kažemo da su muškarci i žene ravnopravni vrlo dobro znamo da nisu. Jer jednako tako ne bi se neki ekscesi ili verbalne eskapade događale prema ženama jednako kao prema muškarcima, i to si moramo priznati. Dakle, takav stupanj demokracije zasada smo dosegli, takav stupanj ravnopravnosti zasada imamo. Radit ćemo na tome, međutim očekujemo jednako tako da se oglase i institucije kada za to ima potrebe i da to ne bude samo na deklarativnoj razini. Što se tiče sankcija koliko doznajemo iz medija čini se da će ih biti, mislim da je netko jako se zaigrao u Programu HRT-a dopustivši na ovakav sramotan način da se prati inauguracija predsjednice Republike.
Zahvaljujem. Kad sam vas opominjao kolega Radman ja sam vam zaboravio napomenuti da vi kao predlagatelj možete ovdje doći za govornicu, imate pravo 5 minuta govoriti nakon svakog govornika i nakon iznesenih replika. Prema tome, mi sad još ovdje imamo jedan čitav niz replika koje ćemo nastaviti iznositi u 15,00 sati nakon stanke. A vi se onda nakon toga možete javiti za riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Prva je poštovana Đurđica Sumrak.
Nastavljamo sa raspravom. Nastavljamo sa replikama na raspravu kolegice Sunčane Glavak. Na redu je kolegica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Glavak, evo ga sad sam bila, bila sam na sastanku na primanju učenika jednih i sad dobro poslušajte ravnatelja, to je jedan razred od 40 mladih ljudi iz srednje škole. I pitala sam ih molim vas koliko od vas gleda HRT? Od 40 je dignu jedan ruku i rekao znate što gledamo samo kad je utakmica a jedna mlada dama je rekla da gleda voise. Međutim, kolegice Glavak, oni koji sigurno ne mogu niti pogledati HRT a plaćaju jednako tako pretplatu je 13 tisuća gluhih ili slabočujećih ljudi. Tu su uključeni i mladi. I ono što sam se nadala a što me je izrazito zabolilo kad ste govorili o nekih 10 milijuna kuna poštanskih usluga jest to da su ti ljudi onemogućeni da prate program ne samo zabavni, možda nogomet i mogu, zabavni ne mogu, politički program ne mogu, djeca ne mogu gledati niti crtane serije ni na prvom, ni na drugom programu jer obično su sada serije sinkronizirane na Hrvatski, dolje nema titla ali nema niti stručnih komunikacijskih prevoditelja. Ono što bi trebalo biti u današnje vrijeme, pa ja bih rekla već civilizacijska razina komunikacije, ali to je najmanje što možemo očekivati od HRT-a da omogući i osigura ljudima, gluhim ljudima ili slabočujećim prevoditelja, odnosno komunikacijskog stručnog prevoditelja. Sada smo dobili i zakon o tome. Imamo ih 52 što je nedovoljno, … [[Govornici govore istovremeno, ne čuje se.]]
Hvala kolegice. Odgovor na repliku kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Sumrak, govorili ste o vašem susretu sa učenicima, i točno ono što i djeca kažu. Mislim da ove podatke znaju i ljudi s HRT-a. Dakle Agencija za elektroničke medije je napravila u prosincu jedno istraživanje o kojem sam već djelom govorila populacije od 18 do 54 godine, među 10 najgledanijih emisija samo je jedan Hrvatske televizije. Ne uzimajući u obzir naravno zabavni program i sve ono što se odmiče od informativnog programa. Što se tiče prevođenja na znakovni jezik slažem se i apeliram ovdje, vjerujem i u ime kolega kojih nema, jer očito traje klub naših kolega iz SDP-a, ali apeliram na vas nedovoljno je da samo jedne vijesti budu popraćene znakovnim jezikom, nedovoljno je. To su ravnopravni članovi našeg društva, tko ima ih prema posljednjim podacima oko 13 tisuća i oni jednako tako i prema Ustavu i prema svemu zaslužuju i imaju pravo biti informirani. Možda bi bilo preambiciozno tražiti da se primjerice na znakovni jezik tumači sve što se događa ovdje u Hrvatskom saboru, ali apsolutno središnja informativna emisija koja će eto sada biti u produljenom trajanju mora biti dostupna i toj populaciji naših građana, oni moraju biti jednakopravni članovi našeg društva. Jer kada treba platiti televizijsku pretplatu tada ih se ne pita da li oni mogu konzumirati taj program u svoj njegovoj punini.
Hvala. Tomislav Žagar, nema ga. Ivan Šuker replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Glavak, vi ste u svojoj raspravi spominjali odnos Vlade, predsjednika Vlade, ravnatelja HRT-a itd. međutim ja se ne mogu nikako oteti dojmu kad gledam mišljenje Vlade na izvješće o radu HRT-a naprosto misli mi lete ka izvješću Vlade o radu Hrvatskog olimpijskog odbora i sportske televizije. Tamo su se svi stručnjaci Vlade polomili da bi saborske zastupnike i hrvatsku javnost uvjerili kako je neko ih Hrvatskog olimpijskog odbora napravio nešto protuzakonito tamo kod te sportske televizije ili kako se već zove. Međutim, ovdje kad čitam ovo izvješće Vlade onda ove brojke ne mogu pronaći niti u izvješću gospodina ravnatelja a isto tako ne mogu pronaći niti u ovom famoznom izvješću nadzornog odbora, jer to je nešto najkonspirativnije što sam ja vidio u životu što se tiče financijskog izvješćivanja. Pa s obzirom da sam spomenuo odvjetničke usluge, na strani 55 je vrlo jedno interesantno izvješće koje kaže da se s ovrhama naplatilo 109 milijuna, i onda se tih 109 milijuna dijeli na troškove pa kaže da odvjetnicima pripada 41 milijun, onda ostali sudski troškovi su 13 milijuna, troškovi poštarine su 2 milijuna i 448 tisuća kuna. E sad mene zanima da li su ovi koji su vršili ovrhe odvjetnici, da li su oni sami slali na svoj teret poštu ili su poštu slali na teret HRT-a? Ali ja vas uvjeravam dva pravnika sa položenim pravosudnim ispitom i neka imaju vrhunsku plaću, nek imaju plaću i ko ravnatelj neće koštati niti 2% koliko koštaju odvjetničke usluge. Ali ponavljam koliko košta program za Hrvate izvan Hrvatske? Niti 20% od ovoga koliko dajemo za odvjetničke usluge za nešto što je van svake pameti, ali ponavljam vrlo interesantno je mišljenje naše Vlade.
Hvala. Odgovor. Kolegice Glavak izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, naravno sa brojkama ste na ti, možda neki nisu, možda je tako izvješće i napravljeno da budu ljudi sa brojkama na vi, pa ne pronađu ovo što ste pronašli. To je samo jedan od iznosa koji bode oči i točno je, i nadam se da ćemo dobiti odgovor na to, godinama se golemi iznosi plaćaju za odvjetničke usluge. Koliko u konačnici to doprinosi ostvarenju ili jačanju financijske stabilnosti HRT-a vrlo je upitno kao što ste i sami rekli. Međutim, pronašli ste dakle i još jednu stavku za poštanske usluge što je više van svake pameti, dakle gotovo 13 milijuna kuna sada imamo. Ono što nismo spomenuli, jednako tako naravno da ljudi moraju putovati, kao što je rekao kolega Vukšić, ljudi moraju i telefonirati. Ali znate šta? Na fiksne telefone potroši se 2,5 milijuna kuna i 2 milijuna 700 tisuća kuna troši se na mobitele. Pa dakle, u redu, treba zvati goste, treba dogovarati s njima, ali ljudi moji je li možete vi malo vidjeti, je li možete malo vidjeti što se događa tamo? Vi po cijele dane telefonirate, putujete diljem svijeta, angažirate odvjetničke timove, kupuju se automobili, samo za leasing su troškovi najma vozila su za ovu godinu predviđeni na razini 8 milijuna 200 tisuća kuna. Pa dobro, pa dajte preusmjerite neki novac. Evo prije 5 minuta smo rekli u što ga možete preusmjeriti. Dakle HRT u svakom slučaju kada govori o restrukturiranju onda podvucite crtu i negdje drugdje. Mi smo dosta govorili ovdje o plaćama, nije samo o tome riječ. Dakle čitav niz troškova za koje ne znamo koliko su opravdani i zapravo ne znamo koja je njihova svrha nalazi se u zavrzlami ovih izvješća, u sve njihove dopune, nadopune, na kraju jedva smo se snašli što nam je prezentirano za 2013.
Hvala. Dražen Đurović, nema ga. Sada na izlaganje kolege Jasena Mesića imamo, prelazimo na replike. Domagoj Hajduković, nema ga. Ante Babić. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo, kolega Babić. Imam vas zapisano kolega Marasoviću 15.-ta replika zadnja na izlaganje kolege Jasena Mesića. … [[Upadica se ne čuje.]] Možemo kolege uvažiti to? O.K. … [[Upadica se ne čuje.]] O.K. Dobro. Znači vi ste replicirali kolegici Glavak. Izvolite kolega Marasoviću, izvolite.
Ja sam i Mesiću ali objediniti ću to sve u dvije minute. Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolegice Glavak vi ste spomenuli inauguraciju i onaj skandal vezan uz to. To je za ostavku direktora televizije a nećemo biti zločesti, ja ne mislim da je direktor televizije određivao tko će tamo ići ali je sigurno da je to za onu osobu skloniti s televizije, ona ne smije više na ekrane. I ja savjetujem ravnatelju da je skloni jer inače bi se onda moglo postavljati pitanje njegove odgovornosti a ja vjerujem da nije, da je on tu čist, nego ta osoba nije u stanju to raditi i ona ne smije više na male ekrane. I zašto se pada gledanost Hrvatske televizije? Ne da ona ne može privući pozornost nego ona iritira narod. Pa biti će gledanost 3% ako se ne reagira televiziji drastično na takvu stvar, to je neviđeno i nečuveno. Da su sad aktivne te ženske organizacije i B.A.B.E. feminističke, pa trebale bi državu dignuti, da sam ja to rekao što je govorila Elizabeta Gojan na televiziji mene bi proglasili seksistom, primitivcem, ovim i onim, ne bi bilo mjesta u državi. Ona rekla, ništa. Neviđeni skandal, neviđeno čudo u Hrvatskoj. A sada ću gospodin Mesić je li ovdje, je, vi ste tražili, stalno plačete za nekim konsenzusom … [[Govornik se ne razumije.]] evo vam ja sada moju maramu da suze pobrišete, nema konsenzusa Mesiću, vi ste naivan mladi mačak na krovu. Nema, zato što je predsjednik partije i Vlade rekao mi ili oni. Ne u lošem smislu, nikako, mislim nekakvog istrebljivanja u političkom smislu, nemate vi s kime praviti konsenzus. I on je to iskreno rekao, Milanović je iskreno rekao, on je tako strukturirana osoba, to misli, mi imamo političku opciju. Mi smatramo da ova garnitura nije u stanju voditi ni televiziju ni državu, trebamo promijeniti garnituru. Nema kompromisa sa drugom stranom jer oni jasno kažu mi ili oni. … [[Upadica se ne čuje.]] Je opasno ali je iskreno, … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala kolega Marasoviću. Kolegice Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Marasović možda neće biti ovako životopisno kao što ste vi to dočarali međutim ono što ste u pravu od javnog servisa očekivale bi se u najmanju ruku tri stvari objektivnost, nepristranost i vjerodostojnost. Dakle tu HRT gubi bitku. HRT-u se jednostavno ne vjeruje. Vraćamo se na početak današnjeg dana, HRT je prestao biti citiran, HRT nema ljude o formata. HRT-ovim urednicima se jednostavno ne vjeruje ne zato što njih tamo nema dobrih, što nema kvalitetnih novinara međutim, upitno je u finalu ono što na kraju gledamo na Hrvatskoj radioteleviziji. I jednako tako dobila sam informaciju primjerice da danas neće biti javljanje u Hrvatsku uživo iz Hrvatskog sabora a uvijek jest. Pa je li to moguće? Je li netko donio odluku da se u Hrvatsku uživo danas ne smije javljati o tome o čemu mi govorimo cijelo jutro? Jest da ovo neće promijeniti naciju, da ovo neće promijeniti naše gospodarsko stanje i da neće promijeniti broj nezaposlenih ali je li moguće da je netko zabranio da se danas ne javlja iz Hrvatskog sabora u Hrvatsku uživo? Kolega Marasoviću malo ću stati u obranu mladog, ne tako mladog mačka kolege Mesića ali možda se s krova ipak bolje vidi pa neka kolege Mesića tamo horizonti su širi, možda je perspektiva drukčija i možda će ponovo biti konsenzusa kada mi budemo na vlasti.
Kolega Mesiću ne možete makar je objedinjena rasprava nemate dva puta pravo na repliku i odgovor na repliku. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemate. Kolega Marasović se javio na repliku kolegice Glavak i nije se mogao javiti na vašu … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja vas molim kolega Šuker da mi velite Poslovnik koji članak to regulira. Izvolite kolega Šuker.
Gospodine predsjedavajući, mi danas raspravljamo dvije točke dnevnog reda i po svakoj točki dnevnog reda, tako piše u našem Poslovniku, kad se raspravlja i vodi se kao da se raspravlja o jednoj. Druga stvar, gospodine predsjedavajući nemojte klimat glavom, to je tvrdio kolega Stazić, došla je potpredsjednica Zgrebec i konstatirali smo da je to praksa koja je stalno u Saboru. Dakle kad se raspravlja o dvije točke dnevnog reda ili kad dvojica raspravljaju, onda na svakog može ići replika. I radi se o dvije točke dnevnog reda, ne o jednoj. Ovo je objedinjena rasprava i prema tome na svaku točku ima pravo replike.
Hvala kolega Šuker. Ja sam samo molio da mi kažete koji članak Poslovnika to regulira. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne iščitava se na takav način. … [[Upadica se ne razumije.]] To je druga stvar što je dozvoljeno, ja samo upućujem koji članak Poslovnika to regulira. … [[Upadica se ne razumije.]] Neovisno o tome kolega. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema, ne, ne. Sljedeća replika, sada na izlaganje kolege Mesića. Domagoj Hajduković ponovo, nema ga. Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Mesiću, razumijem vašu brigu, zabrinutost za one novinare kojima se prijeti otkazom jer zapravo ne zastupaju one kriterije o onome što misli i zastupa glavni ravnatelj. Ali treba isto tako ovdje reći i glasno reći da postoje oni režimski novinari koji pak treba upozoriti pred cjelokupnom javnošću zapravo etičkom kodeksu HRT-a, a posebice o članku 24. u kojem stoji da novinar ili drugi radnik u lancu realizacije ne smije niti tonom, niti zvukom, niti gestama, niti slikom, znakovima ili obilježjima iskazivati svoju sklonost ili pripadnost određenoj političkoj, gospodarskoj, interesnoj ili nekoj drugoj društvenoj skupini ili organizaciji. Taj novinar mora izbjegavati emocije koje bi mogle navesti na zaključak o pristranosti, a dalje stoji da ne smije novinar ima svoje stajalište ili davati prednost jednoj suprotstavljenoj strani te ne smije činiti ništa što bi moglo proizvesti dojam o jednostranosti. Novinar i to se kaže u ovom etičkom kodeksu, mora na temelju prikupljenih i prikazanih bitnih činjenica, stajališta i mišljenja omogućiti gledatelju i slušatelju da oblikuje vlastita stajališta i mišljenja. Istodobno nije dopušteno miješanje forme vijesti ili izvještaja s komentarom, a svi komentari trebaju biti jasno predstavljeni i posebno najavljeni kao autorsko stajalište. U svakom slučaju kada gledate naše informativno-političke emisije HRT-a i Hrvatskog radija zapravo sve su više emisije u kojima je itekako prisutna navijačka sklonost njihovih voditelja prema određenoj, a zna se u ovom slučaju kojoj političkoj opciji. Hvala.
Odgovor, kolega Mesić.
Uvaženi kolega Babić, dobro ste napomenuli neke od ovih obaveze iz etičkog kodeksa, a sjetimo se samo što govori članak 6. i članak 7. Programskih načela, evo mogu napomenuti: poštovati i poticati pluralizam političkih, religijskih, svjetonazorskih i drugih ideja te omogućiti javnosti da bude upoznata s tim idejama. HRT ne smije u svojim programima zastupati stajalište ili interese pojedine političke stranke, kao ni bilo koja druga pojedinačna politička, religijska, svjetonazorska i druga stajališta i interese. Ja ću vam reći kolege što se meni osobno desilo. Gospođa novinarka Krmpotić koju osobno nikad nisam imao prilike upoznati protestirali smo na presici kada je po njenim izjavama je bio uručen otkaz zbog toga što je kritizirala potpredsjednicu Vlade gospođu Opačić. Ona tvrdi da je na temelju intervencije udaljena s HRT-a nakon toga na što smo sazvali kao saborski zastupnik presicu, protestirali smo protiv tog načina, na što je HRT odgovorila meni da ja radim pritisak na HRT i na program, da se miješam u autonomnost HRT-a, da radim politički pritisak. Zbog toga što sam protestirao protiv otkaza novinarke s kojima nikad u životu nisam surađivao. Prema tome, nemam nikakvog posebnog motiva. Mene se putem priopćenja HRT-a optužuje da ja radim politički pritisak, a ne optužuje se one na temelju čije intervencije je ta novinarka udaljena s HRT-a. Di je tu politički pritisak ako se borite da novinar opstane na televiziji? Prema kome? Tako vam se to kolega radi, bez obzira što evo vi sasvim točno citirate… … [[Upadica se ne razumije.]] Ali vama repliciram. Znači bez obzira što ste vi ovo točno rekli.
Hvala. Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mesić, spominjali ste brojne afere koje su zapravo u posljednje vrijeme bacile vrlo jaku sjenu na rad HRT-a nažalost, a jedna od njih je slučaj otkaza novinarki Karolini Vidović Krišto. Epilog te afere možemo vidjeti u današnjoj kaznenoj prijavi koju je podnio Stožer za obranu Hrvatskog Vukovara protiv Gorana Radmana, ravnatelja HRT-a, kako oni navode zbog terora koji provodi nad zaposlenicima primjenom samovoljnog protuustavnog i protuzakonitog etičkog kodeksa za novinare, kreativno osoblje, zbog zloupotrebe položaja i ovlasti te zbog kršenja ustavnih odredbi. Nije samo Stožer za obranu Hrvatskog Vukovara reagirao na ovu aferu za koju sugeriramo ravnatelju da bi bilo dobro da je prekine na način da jednostavno vrati na posao gospođu novinarku, već je na nezakonitost apelirao i Sindikata HRT-a, Hrvatski helsinški odbor i Hrvatsko novinarsko društvo. Dakle, riječ je očito o grubom kršenju i Etičkog kodeksa za novinare i kreativno osoblje, a riječ je očigledno i o kršenju nekih drugih zakona. Nije dobro da se na ovaj način uopće raspravlja o Hrvatskoj televiziji. Ja da sam na vašem mjestu ja bih podnio ostavku bez razmišljanja vjerujte mi. Kad se ovakva gomila negativnih i afera i negativnih konteksta skupi na jedno mjesto mirne duše bih podnio ostavku da sam na vašem mjestu. I druga stvar, evo već ističe vrijeme pa nemam vremena više za repliciranje. Pretpostavljam da ćete odgovoriti na ovo. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Mesić.
Uvaženi kolega Matušić, točno je ovo što ste rekli vezano za novinarku i nije samo Stožer za obranu Vukovara podnio ovu prijavu i tražim da se novinarka vrati na posao. I nije to na žalost jedini slučaj. Da je jedini, da se to ne dešava u kontinuitetu, stalno, a počelo je sa silnim otkazima urednicima prilikom same promjene na Hrvatskoj radioteleviziji onda možda ne bi imali pravo ni to reći. Evo, danas o tome raspravljamo ipak sa nekom nadom da će se stvari … [[Govornik se ne razumije.]] jer ja ne vjerujem da na ovaj vaš apel da će ravnatelj podnijeti ostavku, ali ipak da će se nešto napraviti. Možda predsjednik Nadzornog odbora recimo sazove sjednicu Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije će se raspravljati o potencijalnim štetnim učincima za Hrvatsku radioteleviziju koji mogu nastati zbog ugovora sklopljenim sa … [[Govornik se ne razumije.]] recimo. To bi već bio korak naprijed da se neke stvari izvedu na čistac bez obzira što smo mi i vi se bavite isto tako kulturom. Mi smo uvijek za zaštitu autorskih prava naših umjetnika itd. Ali na transparentan način i adekvatan način. Volio bih da više ne raspravljamo i o sukobu interesa na Hrvatskoj radioteleviziji di imamo sad situaciju da izabrani ravnatelj svog protukandidata sa natječaja postavlja za ravnatelja programa. Puno se toga naručuje u vanjskim produkcijama, a istovremeno se ne podupire adekvatno domaća audiovizualna proizvodnja i jako me zanima da li će i tu biti potencijalnih sukoba interesa koji će vrlo skoro izaći na vidjelo. To govorimo preventivno zato što smo rekli da želimo dobro, želimo da Hrvatska televizija stvarno bude onakva kakva treba i da opstane.
Hvala. Tumačenje parlamentarne prakse po kojoj vi kolega Šuker sad imate ponovo pravo na repliku i isprika kolegi Mesiću. Izvolite kolega Šuker. Makar sugestija, trebalo bi Poslovnik preciznije definirati, jer po tumačenju Poslovnika.
Hvala lijepa. Ali trebali bi imati malo više povjerenja prema onima koji tu sjede stalno i koji znaju što se događa u ovom Visokom domu.
Kolega Šuker, ne radi se o povjerenju, nego o čitanju Poslovnika.
Dobro, dobro. Kolega Mesić, čitajući izvješće Nadzornog odbora ja moram reći da nešto nesistematičnije, bez ikakve metodologije nisam vidio u životu. I sad si postavljam jedno pitanje da li je netko namjerno servirao neke teme Nadzornom odboru da se ne bavi sa onim poslom s kojim bi se trebalo baviti, jer kad pogledate ovo izvješće onda ćete vidjeti hrpu stvari kojima tu naprosto nije mjesto. Jer ako ravnatelj podnese financijsko izvješće polugodišnje i godišnje točno se zna koje on podatke mora podastrijeti Nadzornom odboru i onda je to izvješće sastavni dio ovoga izvješća. Međutim, kad pogledate što je sve napisano u ovom izvješću Nadzornog odbora onda vam možda uopće nije čudno zašto se ovakve stvari događaju na HRT-u. Zato što Nadzorni odbor ne razmatra probleme i pojave koje se događaju negativne na HRT-u, ne govori ovdje o nekakvim kreditnim zaduženjima na koje Vlada upozorava zašto je taj kredit podignut. Druga stvar, vrlo je interesantna i ova transakcija sa državom i kako je to u stvari općenito utjecalo na pozitivni rezultat. To je funkcija Nadzornog odbora. Da li su neki ugovori trogodišnji potpisani sa nekakvim čudnim institucijama je isto nešto što ide u prilog ili ne ide u prilog. I to je zadatak HRT-a da odgovori prije svega nama saborskim zastupnicima, a onda i hrvatskoj javnosti. Svega tu nemate, ali hrpu bedastoća nesistematično složenih imate ovdje. I zato ja mislim da bi i mi možda kao klub trebali predložiti zaključak da naprosto Hrvatski sabor donese odluku da o ovakvim materijalima više nećemo raspravljati jer oni su ispod svake razine, jer mi smo te ljude imenovali da budu naša produžena ruka. I možda bi da su oni reagirali na neke stvari bilo daleko manje nezadovoljstva i sa politikom ravnatelja i ostalih ljudi.
Hvala. Odgovor kolega Mesić, izvolite.
Uvaženi gospodine Šuker, na ova pitanja koja si vi postavljate ja vam ne mogu odgovoriti. Pa vidite da mi ne možemo saznati koliki su iznosi plaća, a kamoli da nam netko objasni milijunske transakcije koje ide preko Hrvatske radiotelevizije. Mi nismo u stanju ni bez obzira na zahtjeve koje smo imali preko Odbora za medije dobiti taj odgovor, a kamoli ove podatke o ovim stvarima, o kojim stvarima koje vi dogovorite. Zašto je to tako i zašto nas se o tome ne sasluša nemam vam adekvatan odgovor. I Nadzorni odbor i Programsko vijeće više su puta u svojim dokumentima navodili da ne mogu dobiti pojedine podatke od Ravnateljstva Hrvatske radiotelevizije za svoj rad. Oni to pišu u svojim izvješćima, a trebali bi ih dobiti i na neki način bi im trebali poslužiti za njihov rad.
Zahvaljujem. Na redu je u ime Kluba zastupnika SDSS-a Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ravnatelju, poštovane kolegice i kolege. Kao i svake godine izvještaj bilo financijski, bilo programski Hrvatskog radija i Hrvatske televizije plijeni osobitu pažnju zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru, što je i normalno jer je to zapravo jedini medij u RH u kojem zastupnice i zastupnici imaju priliku da raspravljaju o financijskom a isto tako i o programskom dijelu rada. To znači da između Hrvatskog radija i televizije i ovoga Doma postoji jedna važna poveznica iz koje proizlazi i dio zajedničke odgovornosti. Odgovornosti za kvalitetu, odgovornosti za financijske pretpostavke rada i naravno odgovornosti za temeljne vrijednosti koje bi HRT trebala promovirati, zagovarati i prakticirati u svojem radu. Ono što i ove godine bilježimo kada je posrijedi financijski aspekt poslovanja unatoč naporima uprave da to poslovanje konsolidira jeste da se Hrvatski radio i televizija susreću sa teškoćama kada je posrijedi financiranje, a posebno kada je posrijedi obnavljanje neophodnih sredstava za rad. A to znači obnavljanje onoga s čime bi trebali raditi kamermani, onoga s čime bi trebali raditi zaposleni na Hrvatskom radiju i televiziji gdje HRT u dobroj mjeri nerijetko kasni za komercijalnim televizijama kada su posrijedi reportažna kola, kada su posrijedi kamere, kada je posrijedi druga ukupna opremljenost ovog nacionalnoga medija. Ako griješim rado ću naravno čuti drugačije pozitivnije mišljenje od uprave, prije svega od ravnatelja. Ako ima nešto što je odgovornost Sabora i njega kao zakonodavca da stvori pretpostavke da se to stanje promijeni na bolje onda bismo mi to rado čuli od uprave. Ali ako ima nešto što je u odgovornosti uprave bilo da je riječ o naslijeđenoj stvari ili naslijeđenim problemima koji se ne uspijevaju mijenjati onda bismo naravno rado čuli koje su to prepreke zbog čega je takvo stanje zapravo još uvijek prisutno na Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji i koliko ono prijeti u tome da Hrvatska televizija i radio obavljaju one poslove zbog kojih postoje kao javni servis, kao javni medij i koliko slabi njegovu objektivnu konkurentnost u medijskom prostoru. To je prvo. Drugo, što se tiče programa, krenut ću od onoga što je meni bliže po mojoj struci, po mojoj akademskoj vokaciji o čemu smo govorili i u nekim ranijim prilikama ovdje, a to je kultura govora na Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji. Gospodine ravnatelju ovdje se diže poprilična dreka protiv bivših vremena ali kultura govora na televiziji do '90., fonetika, ukupna gramatika, ukupna pojavnost onih koji se pojavljuju na televiziji posebno među izvjestiteljima je neusporediva sa današnjim stanjem. I ono što je najgore neki od njih postaju obrazac ponašanja govornoga za ostale uključujući i medije komercijalne ali uključujući i one koji nisu predstavnici medija niti rade u medijima nego to razumiju kao način kako se u javnom prostoru treba govoriti. Što je i razumljivo. Televizija je uvijek predstavljala uz dobru knjigu predstavljala obrazac kako se treba govoriti ili pisati kao i nastavnik u školi, kao i prof. na fakultetu. Uostalom kao što bi to trebalo biti i s nama koji smo ovdje u Saboru, do određene mjere. Nažalost, neću nikoga spominjati niti bilo koga ali imamo vrlo svježa iskustva u kojima se ponašaju, u kojima je govorno ponašanje odnosno govorni iskaz takav da je daleko od elementarne kulture javnog komuniciranja i protivan je onome što želimo sa hrvatskim jezikom kao standardnim jezikom, osposobljenim za javnu komunikaciju i ako možete išta učiniti da službu za govor i komunikaciju dovedete u red da obavlja svoju funkciju i da svi koji se pojavljuju pred ekranom prođu neophodnu edukaciju kako ne bismo imali iskustva kakva imamo. To je loše za naš jezik, to je loše za našu jezičnu kulturu i to je loše za HRT kao vodeću nacionalnu kuću. Neću spominjati komercijalne televizije, neću spominjati portale koji tu obavezu nemaju na način na koji ima HRT kao nacionalna medijska kuća. I molimo vas da to učinite jer mi i ovdje smo osjetljivi kada u Sabor dobijemo materijale od pojedinih predlagatelja čiji jezik je daleko od onoga kakav bi trebao biti. To vrijedi naravno i za jezik onih koji se pojavljuju u medijskom prostoru a zaposleni su, izvjestitelji su, novinari su ili su voditelji unutar televizijskog programa. Drugu stvar koju bih htio reći tiče se još uvijek prisutnog govora netolerancije i elemenata puštanja govora mržnje u javni prostor, bez ikakvih ograda. Nažalost, toga još uvijek ima. I još uvijek nema adekvatnog regulativnog mehanizma koji bi jasno razgraničio što je to što je sloboda govora, a što je to kontaminiranje javnog prostora stavovima i iskazom koji ili vrijeđaju, ili negiraju, ili onemogućavaju temeljne vrijednosti našega Ustava a to je sloboda, tolerancija, nacionalna ravnopravnost i politička demokracija. Nacionalna televizija kako i u slučaju jezika i u ovim stvarima mora biti, njezin program mora biti u skladu sa temeljnim vrijednostima Ustava, ne u skladu sa pogovorom ove ili onog tipa javnosti, a kamoli ovog ili onog tipa političke stranke, a kamoli ovog ili onog tipa grupacija koje sebi mogu davati za pravo zato što misle da to pravo imaju da govore jezikom koji nije jezik tolerancije, koji nije jezik pluralizma i koji je nažalost nerijetko jezik mržnje. Mi bismo vam u ostalom u različitim tipovima komunikacije koje smo po drugoj osnovi imali ukazivali smo na to i ukazujemo na to još jedanputa ovdje. O tome smo imali raspravu još u vrijeme kada je uprava imala drugačiji sastav, kada je uredništvo imalo drugačiji sastav pred Odborom za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Odborom za informiranje. Ne jednom od njih ste bili i vi ali i rasprave su bile ranije što znači da problem traje duže a da se rješenja nažalost ne iznalaze, odnosno ne bilježi se značajniji napredak kada je posrijedi razlučivanje onoga što je dopušteno od onoga što nije dopušteno. Slikanje pojedinih ljudi u negativno ili u pozitivnom svjetlu, kvalificiranje pojedinih ljudi riječima koje i ne zaslužuju bilo da su one negativne, bilo da su one pozitivne mora naći svoju mjeru. Mjesto predrasudama u javnom informiranju i javnom stavu ne može bit i ne smije bit ni prema stranačkim, ni prema etničkim, ni prema bilo kojim drugim kriterijima. Mi smo različiti na sreću ne previše. U drugim društvima postoje mnogo veće razlike, ali te razlike moraju biti poštivane, one će biti poštivane tako da se ustanovi jedno mjesto iz kojega će se ocjenjivati što je dopušteno što nije. Hrvatska javna televizija mora o tome imati aktivnu raspravu. Ja ne znam da li su etička vijeća samo sastavljane zato da se raspravlja o tome što radi pojedini novinar ili ne radi, ali program mora biti diskutiran, mora se pomoći ljudima koji rade u medijskom prostoru da nađu mjeru oko toga što se pušta u eter, što se pušta u medijski prostor a što se ne pušta u medijskom prostor, a što se ne pušta u medijski prostor. I konačno, ono što mi se čini da je posebno važno a tu ću spojiti obje točke, jedna je financijska, druga je programska. Postoji opasnost gospodine ravnatelju da kao što se dogodilo Vjesniku da nestane sa medijske scene kao posljednji štampani medij u vlasništvu ove države, kao javni medij, postoj opasnost da se to dogodi Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji. Ko god bude akter koji će u tome sudjelovati i tome doprinositi i ko god bude neka vrsta stečajnog ravnatelja snosit će enormnu odgovornost pred ovom javnošću i pred ovim narodom i pred njegovim interesom. I treba učiniti sve da različiti privatizacijski interesi a koji su već dosada znatno oslabili HRT, jer kako što se u nekim drugim slučajevima krčmilo ono što je općedruštveno, sada državno i javno tako se to događalo i na HRT-u. Taj proces mora biti zaustavljen i ovdje pred ovim visokim domom je potrebno reći što treba učiniti da bi se zaštitila ta pozicija Hrvatskog radija i Hrvatske televizije u medijskom prostoru kao nacionalnog strateškog bogatstva, kao nacionalnog strateškog interesa. Nama koji imamo odgovornost prema javnosti, nama koji smo sukreatori javnosti, nama koji donosimo odluke u javnom prostru je potreban medij koji neće biti sredstvo za ucjenjivanjem, koji neće biti sredstvo za postizanje ovog ili onog utjecaja ove ili one vrste, potreban nam je neutralan medij koji će poštivati političke razlike ali koji će štiti ustavne vrijednosti i onda kada ih mi ne štitimo a događa nam se. I iz tog razloga bilo bi iznimno važno da ukoliko postoje naznake da se trend slabljenja Hrvatskog radija i televizije bilo u financijskom ili u programskom smislu a mi neke elemente prepoznajemo pokušaj nije na meni niti na bilo kojem drugom zastupniku ili zastupnici da vrednujemo i programske sheme. Možemo vrednovati samo vrijednosti koje u programu se ostvaruju. Ali programske sheme su važan dio produkcijske strategije i vi ćete sami procijeniti koliko je i kako opasno riskirati sa pojedinim programskim shemama. Programske sheme same po sebi bez svih drugih pretpostavki agilnosti, brzine u informiranju, kako je moguće da Hrvatska radio i televizija koja je dugo vremena bila najopremljenija, koja je i dan danas ima bolje pretpostavke u arhivu, bolje pretpostavke u kadrovima nego što imaju drugi, da je uvijek kasnija i da dolazi kasnije po informaciju čak i kod premijera a ne samo kod zastupnika nego što dolazimo mi, nego što dolazite vi tj. Hrvatska televizija. Kako je to moguće? Ja da sam ravnatelj, gospodine ravnatelju ja bih se digao na noge kada bi mi se to dogodilo i kada bi mi to netko rekao a ja mu to kažem iz vlastitog iskustva, a vjerojatno vam to može reći ovdje 60% zastupnika i zastupnica iz svojeg iskustva. To neće biti popravljeno programskom shemom, to se mora mijenjati agilnošću ali sada već ulazimo u prostor u kojem ja kao zastupnik zapravo ne bih smio diskutirati ali sam ga … [[Govornik se ne razumije.]] imao potrebu dotaći zato što mi je stalo da taj medij, taj nacionalni strateški instrument bude sačuvan i da bude u skladu sa onim što će biti naše ustavne vrijednosti ali istovremeno i sa zaštitom ozbiljnog političkog pluralizma. Jer koliko je važno naše donošenje odluka ovdje, koliko su važne naše rasprave, toliko su još važnije politike kreiranja javnosti. Jer one ponekad i mogu imati mnogo veću moć, mnogo veći utjecaj u pogledu toga kako će narod birati, kako će se donositi ukupne odluke a Hrvatska radio i televizija mora postati ogledan primjerak tome kako će se zaštiti neutralnost i ostaviti prostor građanima da odluče što je moguće racionalnije o tome što je njihov izbor. I što je moguće manje kontaminirano u odnosu na one koji mogu zagovarati ovu vrstu stavova, politika, osjećaja ili uvjerenja. Evo gospodine potpredsjedniče, ja sam dužan zahvaliti svom kolegi Mladenu Novaku koji mi je prepustio svoje mjesto zbog moje obaveze na jednom drugom mjestu izvan Zagreba a naravno i zahvaljujem vama koji ste me slušali, nadam se da nema previše replika pa da ću imati dovoljno vremena da odgovorim. Hvala.
Hvala i vama. Idemo odmah krenuti sa replikama. Jasen Mesić, izvolite.
Spomenuli ste uvaženi da snosimo zajedničku odgovornost za Hrvatsku radioteleviziju. Nažalost ne možemo prihvatiti tu zajedničku odgovornost. Snosi ju možda saborska parlamentarna većina. Da je ostao zakon iz 2010. godine onda bi snosili svi skupa. Ovako snose oni koji su postavili takav zakonski okvir. Tim više što na sva upozorenja, sve apele, sve dobronamjerne kritike, sve sugestije je uvijek došao negativan odgovor. Zašto bi snosili odgovornost u takvom kontekstu? Zašto bi netko tko već 3 godine na to upozorava, koji je upozoravao i onda snosio sada zajedničku odgovornost? I otkuda bilo kome pravo da to od nekog drugog traži ako se istovremeno pod tim okvirom odgovornosti ne prihvaća ama baš nikakva sugestija? Tko će me uvjeriti da ono nije bio direktan politički udar na zajedničku odgovornost ako baš hoćete? Nitko i nikada. Zašto bi snosili teret za nešto i odgovornost za nešto što uporno 3 godine vidimo da ne ide dobrim putem i uporno na to upozoravamo i to se uporno ignorira. Ne želimo snositi odgovornost za to. To sam vam želio reći s obzirom da ste rekli da i mi ovdje u Hrvatskom saboru bi trebali snositi zajedničku odgovornost.
Hvala. Odgovor kolega Pupovac. Izvolite.
Poštovani kolega Mesiću, kada sam govorio o zajedničkoj odgovornosti nisam mislio na stranačku odgovornost niti sam mislio na trenutnu većinu niti na prošlu većinu niti na moguću većinu. Mislio sam na odgovornost ovoga Doma. Ako možemo u tom smislu raspravljati ili su stvari otišle tako daleko da ovaj Dom više ne postoji, da u njemu samo postoje stranke i podjele koje postoje među strankama. Ako je to stanje, onda mi to recite. A ako ste nezadovoljni zakonskim rješenjem onda ga raspravimo ovdje. Ali ja ću vam reći gdje je odgovornost, odgovornost je i na tom mjestu dakle vašeg nezadovoljstva i moje moguće krivice. Kada biste vi napravili nešto ja bih to smatrao svojom odgovornošću jer sam vaš drug u ovom Parlamentu, jer snosim tu odgovornost i onda kada ne glasam kao vi, ako možete razumjeti kako gledam ovaj Parlament. A gdje možemo imati odgovornost? Možemo imati odgovornost da zaštitimo Hrvatsku radioteleviziju od sebe, a još više da je zaštitimo od drugih. Što se događa proteklih dana? Televizija je pod pritiskom zbog toga što je ovako ili onako izvještavala, sa ovog ili onog događaja. I očekuju se sankcije u različitim prilikama bez prethodne ozbiljne rasprave o tome. Mi moramo biti ti koji ćemo svojim odborima, svojim raspravama u Parlamentu zaštiti televiziju od pritisaka koji će dolaziti od naših stranaka, od naših lidera, od naših premijera ili od bilo koga drugoga. Ali isto tako i onih koji nisu birani, koji misle da imaju pravo na sačuvanje onoga što smatraju svetim vrijednostima. To je smisao zajedničke odgovornosti. I ja vas pozivam da to dijelimo. Pozivam vas da i podijelimo vašu brigu oko zakona koji smatrate lošim.
Hvala. Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, slažem se s vama da bi kada govorimo o osobama koje se pojavljuju na televiziji, prije svega voditeljima raznih emisija i informativnih i drugih da bi trebalo poštivati najviše standarde i da je Hrvatska radiotelevizija tu pozvana doista da bude vrlo stroga, vrlo stroga. Nažalost imamo situaciju, neću spominjati imena ali ćete vjerojatno prepoznati i znati o čemu govorim, kada okrenete na jednu od informativnih emisija, imate osjećaj da će voditelj emisije iskočiti iz ekrana, da će vas ugristi, doslovno, imate takav osjećaj. I naravno da bježite s tog programa, bježite na neki drugi informativni program. Ne samo u smislu izričaja, ne samo u smislu najvišeg standarda hrvatskog jezika nego i u pojavi, način na koji se to izgovara. Dakle to se sve podrazumijeva pod standardima. I naravno ako se događaju takve stvari, naravno daje za očekivati da gledanost takvih emisija bude znatno manje nego nekih drugih komunalnih televizija.
Hvala. Odgovor, kolega Pupovac izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Matušić, drago mi je da dijelimo istu brigu kad je posrijedi stanje jezične kulture na Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji. I doista je iznimno važno da osvijestimo da dobro je da imamo svijest o hrvatskom jeziku, ali moramo imati i ljepotu upotrebe hrvatskog jezika. Moramo imati odnos prema njemu u svakoj mogućoj komunikacijskoj situaciji kada je posrijedi javni prostor i javni medij. To nažalost nije slučaj sa Hrvatskim radiom i Hrvatskom televizijom. Ti ljudi koji nisu dobili priliku da budu podučeni nisu krivi. Te novinarke i novinari, ti izvjestitelji nisu krivi jer oni bi sa 3 mjeseca poduke naučili ono što je neophodno da se nauči, ali oni tu priliku nisu dobili iz ne znam kojeg razloga i to je znak nepoštivanja onoga što smatramo osobitom vrijednošću u Hrvatskoj, a to je poštivanje standarda, njegove ljepote i njegove primjene, a to je moguće. Iz tog razloga gospodine ravnatelju ponavljam još jedanputa, iznimno je važno da to ogledalo javnoga jezika kakva je HRT ne prikazuje tako ružnu sliku jezika kojim govorimo jer nije tako ružan, naprotiv. Može biti lijep kao što može biti svaki drugi jezik. A što se tiče pojedinih, svi mi imamo iskustva sa medijima i sa novinarima, različita i neki su agresivniji, neki su jednostraniji, neki su na ovu ili na onu stranu. Ali ono što je jako važno, slažem se s vama, da u javnom prostoru nema agresivnosti i da javni mediji ne promoviraju nikakvu vrstu agresivnosti pa ni u ponašanju ni u izričaju novinara, bez obzira s kim razgovarali i bez obzira koliko se ne slagali sa sugovornikom. U tom pogledu dijelim mišljenje s vama.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, kad gledamo ovo izvješće onda imamo tu u principu tri segmenta koji podnose nekakvo izvješće. Jedno je ravnatelj, drugo je Nadzorni odbor, a treće je Vlada. Sad u ovom izvješću Vlade vrlo je interesantno u mišljenju da nitko ne spominje kako je to šturo. Ajmo se vratiti za ovih nekih stvari koje jesu, koga to Vlada nekim ugovorom financira sa milijardu i 200 milijuna kuna jer svi smo zaboravili da po novom zakonu o HRT-u i onaj ugovor koji potpisuje Vlada o programu koji HRT mora izvršiti jer je potpisala ugovor, o tome ovisi visina pretplate. Međutim, upravo zbog užasnog izvješća ovako loše koncipiranog Nadzornog odbora, zbog mišljenja Vlade koje je napravljeno ovako, dajte mi recite što bi vi rekli, sad se vratimo malo na jezik iako ja baš i ne bih o tome. Kad vam materijal koji bi trebao doći iz Ministarstva kulture imao, veli imaju troškove osoblja. Gdje je tu u Hrvatskoj osoblje kad se govori o plaćama. To je dokument koji je došao iz Vlade. Dakle puno onih koji bi trebali prednjačit po kvalitetu izričaja, po kvaliteti izvješća i na kraju krajeva oni sude i prosuđuju raznorazne u društvenom, gospodarskom i političkom životu Hrvatske, onda kad od njih dolaze materijali onda bi oni trebali biti …. A ovo sve skupa kad gledate vrlo teško je bilo kojem zastupniku iz ovih materijala složit kvalitetnu raspravu i donest bilo kakvo mišljenje, ali ja i vama i sebi i ostalim kolegama i gledateljima postavljam pitanje koga to temeljem nekog ugovora sa milijardu i 200 milijuna financira Hrvatska Vlada. Jedino HRT, a po ugovoru ima jasno definirane stvari. Da li je ovo izvješće i od strane ravnatelja i od strane Nadzornog odbora i analizirano od Vlade u skladu s tim ugovorom? Nažalost je.
Hvala. Odgovor, kolega Pupovac izvolite.
Poštovani kolega Šuker, Hrvatska Vlada kao što i vi znate, nakon smanjivanja udjela od marketinga za HRT je preuzela obavezu da sporazumom za programske sadržaje Hrvatskog radija i televizija osigurava određena sredstva kako bi je izvukao iz prostora potpune komercijalizacije. Vi ste potpuno u pravu, taj novac obavezuje Vladu na izvještaj koji će biti potpun, taj novac obavezuje Vladu i na to da taj medij ne bude zadnji u dobivanju ekskluzivnih informacija sa sjednica Vlade i u pogledu davanja izjava od strane članova Vlade uključujući i predsjednika Vlade, da ne bude HRT zadnja na repu nego da bude prva u toj priči ili barem jednaka, kao i druge. A isto tako obavezuje i HRT zato što dobiva novac koji ostali ne dobivaju, da ne bude manje konkurentna, manje agilna i manje ustrajna u tome da obavlja svoju funkciju kao što je nastoje obavljati drugi. A što se tiče dopisa koji ste dobili, nažalost ja ne mogu ne podijeliti svoju brigu sa vama i kad je u pitanju izričaj, a i kad je u pitanju šturost analize utroška tih sredstava i načina kako se odnosi i troši ta sredstva za programski sadržaj.
Hvala. Boro Grubišić replika, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pupovac da se malo našalim, ne može nitko prije od Andrije Jarka bit, nema te televizije koja može biti prije njega pred nekom kućom. Ne daj Bože da ikome od nas bude ali eto. Naime, kada govorite o jezičnoj kulturi, o standardu hrvatskog jezika, o izričaju za kojega se evo i ja jednakim žarom trudim i srdi me kada čujem te stvari koje i vama paraju uši na Hrvatskoj televiziji, pa kada čujem vijesti a ja sam nekakav netopir koji noću u 1 sat sluša vijesti, ne spavam pa kaže da je vaterpolo utakmica završila rezultatom ćetiri-ćetiri ili da je rukometna utakmica Zagreba završila rezultatom dvadesetćetiri-dvadesetćetiri, ja još više ne mogu spavat nakon toga. Ali kada govorimo o govoru mržnje, o tome ste govorili, pa sad vi meni recite je li odluka ravnatelja, izravna odluka da se gospođi Karolini Vidović zbog tri riječi koje je upotrijebila u članku 15. pokušavajući promijeniti Etički kodeks dadne otkaz sa Hrvatske televizije. Naime, ona je izjavila, odnosno tražila da se u svom radu javnim istupima u kojima se predstavlja Hrvatska televizija novinari i … [[Govornik se ne razumije.]] ne smiju … [[Govornik se ne razumije.]] političku, svjetonazorsku, gospodarsku, vjersku i drugu pripadnost, a prije je pisalo da u bilo kojim inventima kako kažu evo sad ću ja malo početi, dakle i u bilo kojim slučajevima, u bilo kojim predstavama, u bilo kojim priredbama ne smiju to isticati. Dakle, novinar ne smije imati svoj privatni život, nego on sva 24 sata mora biti, dakle upravo ono što propisuje tzv. Etički kodeks. Kada se to pokušalo promijeniti gospođa Karolina je dobila otkaz. Dakle, govorimo o govoru ili postupcima mržnje. I ono treće što ste govorili o gospodarskoj situaciji, ali niste do kraja rekli o interesnim grupacijama koje se provlače kroz rad Hrvatske televizije, kroz produkciju Hrvatske televizije znate i sami da i rekli ste da ne daj bože da zapadne Hrvatska televizija u poteškoće koje je zapao Vjesnik. Ali evo premalo je vremena da objasnim neke stvari.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Pupovac, izvolite.
Poštovani kolega, iznimno mi je drago da dijelimo istu brigu, a nisam drugačije ni očekivao kada je posrijedi vrijednost, kultura, izvrsnost hrvatskog jezika u javnoj jezičnoj praksi, jer se tome na žalost nedovoljno pažnje posvećuje. Ali u jednoj stvari se ne možemo složiti, a to je slučaj novinarke koju ste spomenuli. Ako je točno ono što je došlo do nas u javnom prostoru, koju vrstu jezika je dotična novinarka koristila, koju vrstu izričaja je koristila to je suprotno onoj vrsti jezične kulture koju nas dvojica dijelimo. Nije stvar samo u tome da moja fonetika bude ispravna, pa da nemam onih odvratnih … [[Govornik se ne razumije.]] kada većina novinara koji izvještavaju sa terena pa kažu … [[Govornik se ne razumije.]] ili slično. To nije jedina stvar koja smeta, to se riješi u mjesec dana poduke. To svi znaju na Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji koji su proveli više od 10 godina. Ovdje prisutna kolegica Kosor je primjer toga kako se to moglo i kako se to savladavalo. Ali kad je posrijedi korištenje riječi koje ovdje kako Latini kažu horible … [[Govornik se ne razumije.]] čovjek ne može ni zamisliti, a kamoli ponoviti, onda to ne pripada nekome tko obavlja dužnost novinara u funkciji javnoga interesa. I s te strane to je problem. I nisam siguran da je Ravnateljstvo imalo drugoga prostora osim da donese tu vrstu odluke posebno nakon toga kada se zatražilo pribježište na mjestu na kojem se za takve stvari pribježište ne treba tražiti, a kamoli dobivati oprost.
Hvala. Dražen Đurović replika. Izvolite.
Hvala. Pa govoreći o kulturi govora u javnom prostoru vi ste upotrijebili rečenicu dreka protiv bivših vremena. Ne znam koliko ste s tom rečenicom od reciprote bivših vremena pridonijeli kulturi govora o javnom prostoru. To mi je ovako zaparalo. Moram priznati možda je to riječ koju često upotrebljavate. Ja je ne upotrebljavam često pa mi je onako malo zazvučala čudno, a drugo. Nisam stvarno stručnjak kao što ste vi glede jezika. Međutim, imamo primjer na komercijalnim televizijama niza voditelja novinara koji fufljaju, šuškaju, govore loš hrvatski. Imam osjećaj da neki imaju govorne mane i slično, međutim njihovi prilozi, njihove emisije su gledanije od Dnevnika Hrvatske televizije jer novinari govore besprijekorno. Ja mislim da novinari na HTV-u koliko ja mogu vidjeti na Dnevniku oni govore izvrsno, oni govore besprijekorno, ali govore kao roboti. Dakle, bez emocija, bez stava, bez bilo čega što bi mene iskreno kao gledatelja često privuklo. Dakle, ne daju ni malo svog identiteta ili se boje istaći taj identitet, jer uvijek ga netko svojata, a nekome se on ne sviđa pa onda imaju problema ako to ističu. I s druge strane ja moram priznati kad gledam Dnevnik HTV-a i vidim da iza novinari iz onog prozirnog panela netko tamo sjeda, razgovara na mobitel i tipka na računalu pomislim pa bože zar taj HRT nema jedan studio gdje bi iza tijekom Dnevnika bio nekakav neprozirni panel da netko se iza ne prešetava i ne ometa. Ja prebacim na drugi program jer mi to iskreno ide na živce kao nekom prosječnom gledatelju. Ne mogu vjerovati tolika zgrada da oni nemaju nekakav studio gdje mi možemo gledati to dvoje ljudi koji jednog čovjeka koji govori na Dnevniku već se stalno netko tamo muva, šeta i razgovara na mobitel.
Hvala. Odgovor kolega Pupovac, izvolite.
Što se tiče vaše primjedbe da pravilan fonetski izričaj ne znači nužno i privlačnost kod gledatelja. Potpuno se slažem, ali to je onaj minimalni uvjet za javni medij, a onda dolazi do … [[Govornik se ne razumije.]] a to je, ta dogradnja je naravno uvjerljivost koja ide uz retoričnost te vrste medija. Za to treba druga vrsta stručnjaka, za to nisu dovoljni fonetičari, za to su potrebni retoričari javnoga iskaza i njih također mora imati. Nekada je na mom fakultetu prof. Škarić bio jedan od onih koji su posebno vodili računa i o jednom i o drugom i o trećem aspektu. Danas bojim se da nema nikoga tko vodi o tome računa onako kako treba voditi računa koji bi iskaz voditelja Dnevnika, koji bi izričaj, ali tu je stvar naravno i uprave koja odlučuje kome će dati da vodi Dnevnik. Tu je stvar uredništva da odlučuje kome će dati da vodi Dnevnik, a naravno oni to ne mogu znati ukoliko neće imati stručnu podršku za takve stvari i vi ste u tom pogledu u pravu. Dinamičnost u iskazu i dinamičnost uopće u medijskoj prezentaciji nije nešto što se nadoknađuje žutilom nego se nadoknađuje kvalitetom informacije i kvalitetom prezentacije te informacije. A HRT ima mnogo prostora da poradi na tome, mnogo prostora. Ja znam da je teško sačuvati kvalitetu javnoga medija danas, ne samo u Hrvatskoj, ali ozbiljne države to čine, a male države imaju posebnu obavezu da to čine jer je to način kako štite svoj nacionalni prostor javni od onoga od čega ga trebaju štititi i stvaraju pretpostavku za ozbiljnu raspravu u javnom prostoru.
Hvala. Dujomir Marasović, replika. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolega Pupovac vi ste danas malo zavili u tu fonetiku, retoriku, gramatiku nešto drugo. Slažem se s vama o fonetici i gramatici i retorici na televiziji, nije dobra, može biti bolja. Nema više školovanih ljudi kao što je stara garda, ali vi govorite o nečemu drugom. Vi govorite o jeziku mržnje, o nečemu što se ne bi smjelo sadržajno na televiziji reći i imenicama izustiti itd., itd. Ja sam vas dobro razumio. Vi tražite u biti cenzuru. A znate što je istina, kako je ja doživljavam? Televizija je cenzurirana samo za desnu stranu, slobodno razgovarajmo, i postala je dosadna. Dnevnik ako hoću gledati na kraju dnevnika od tih 15 minuta ne znam uopće što je pjesnik htio reći. Narod traži i ovu Bujicu, Bujanca, cijela država gleda Bujicu jer je dosadan HRT, jer želi saznati što je na televiziji, želi saznati da je ona baba koja kaže da treba zapaliti crkvu ona ide dole u Savsku predstavljati se kao spasitelj Hrvatske. To je suština stvari. Jer dosadni su zato što su samo cenzurirali na jednoj osnovi generalno pa jedan dan jedno se cenzurira, drugi dan drugo i onda urednici plašeći se glavnog ravnatelja i ostali su na nuli. I treba im napraviti interesantno da postanu profesionalna televizija, da živnu i na neki način realno izvijeste. A vi se tu nemate što žaliti, pun vas je HRT. Vaše političko djelovanje i izričaj ustvari je konstanta provokacija. To je vaš način političkog djelovanja, vaše osiguranje glasova, vaše osiguranje glasova. Nema problema, vi ste došli jedan put što ja znam u Sabor s nekim potezom i osigurali ste s time izbore za sljedeće 4 godine. Ok, ali tako bi trebala i HRT postati malo interesantnija.
Hvala. Odgovor, kolega Pupovac. Izvolite.
Poštovani kolega Marasoviću prvo ako bude trebalo glasati za zaključak koji bi išao u uz ova izvještaja ova dva o kojima raspravljamo a da taj zaključak glasi svakoga dana Dujomiru Marasoviću 5 minuta u svakoj informativnoj emisiji Hrvatskog radija i Hrvatske televizije ja ću glasati za. Nema veće smrtne presude za vas nego takav zaključak. A prema tome ako je to obrana, ako će to povećati prisustvo kako vi kažete desne strane političke scene apsolutno glasam. Samo ja mislim da desna scena ima boljih izdanaka kad je posrijedi desna i centristička politika nego što je vaša politika ili vaša retorika. A ako mislite da je Bujanac nešto što predstavlja interes naroda i političku kulturu naroda onda je to katastrofa. Na Hrvatskom radiju ili televiziji ja bih bio prvi kada bih čuo da postoji cenzura, a govor mržnje je naprosto nedopustiva stvar. Ako vi mislite da je govoriti jezikom mržnje nešto što je dopušteno i da je to stvar slobode onda se mi apsolutno ne razumijemo. A što se tiče emisije koju uređuje Bujanec koji se i pojavio na inauguraciji predsjednice Republike, nažalost, i time unizio njezin čin uvođenja u tron predsjednice i poštovanja nas svih prema njoj kao izabranoj predsjednici naše države ja bih kad bi se provodio zakon kako valja i kada bi Vijeće za elektroničke medije radilo svoj posao kako valja ili bi ta koncesija bila oduzeta ili bi ta emisija bila ukinuta. Jer je to kloaka mržnje i neprofesionalnosti, a vama je to uzor. Pa neka vam bude, ali 5 minuta ću vam svejedno bih vam dao da imate na HRT-u da se vidi kako to izgleda.
Hvala. Sljedeća replika, Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega Pupovac u svojem govoru upozorili ste na naznaku trenda slabljenja bilo u programskom ili financijskom smislu upozorili ste na ono što se dogodilo Vjesniku i dalje ste postavili pitanje kako je moguće da komercijalne televizije prije dođu do informacije između ostalog mogu prije kontaktirati valjda i predsjednika, premijera neke od nas i saborske zastupnike i njihove informacije su puno gledanije nego od javnog servisa. E sad se postavlja pitanje kako je moguće da svima nama ovdje, da svim dužnosnicima u RH, načelnicima, gradonačelnicima na stotinu puta se preispituju njihove plaće, raspisuju se u medijima, govori se tko koliko ima, ovdje u ovom izvješću naši građani, mi svi koji plaćamo pretplatu, nemamo pojma kolike su njihove plaće. Taj podatak nismo dobili a koliko vidimo iz izvješća ne znam da li ih je dobio ni nadzorni odbor. Da bi bilo transparentno i prvi korak u toj nekakvoj preglednosti tog rada javnog našeg servisa koji se financira najvećim dijelom isključivo iz sredstava naših građana da se zna da li ravnatelj ima možda dva puta veću plaću nego premijer? Ne znamo, da li mu je plaća 20, 30, 40, 50? Neki urednici su imali preko 100 tisuća kuna. Mi to danas ne znamo. I dalje je opravdana sumnja u to kakve su njihove plaće kad ih skrivaju kao kako je rekao Boro zmija noge. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Pupovac. Izvolite.
Poštovani kolega Klariću, vaše pitanje je na mjestu, ali mislim da ćete se složiti da bi bilo još više na mjestu ukoliko bismo ga smjestili u širi kontekst a to je kako se troši društveni novac? Dakle, kao što je kolega Šuker rekao Vlada osigurava značajna sredstava na nivou svake godine, mi ovdje izglasavamo kao zastupnici u ovom Saboru kada izglasavamo proračun RH s koliko gospodarenje, i s koliko efikasnosti, i s koliko rezultata? Da li je vođenje, da li je poslovna politika nedovoljno dinamična ili je dovoljno dinamična da može se nositi sa konkurencijom, to je pitanje? I vi to pitanje s pravom postavljate. Prema tome, ako nije dovoljno dinamična onda je svaka kuna previše, onda je svaka kuna previše i za vas i za mene, a onda tako i za njih. Prema tome, tu ste u pravu i moramo postaviti to pitanje zato što vidimo da se novac zapravo troši na održavanje, na opstanak a ne na unaprjeđenje rada HRT-a u ozbiljnom smislu te riječi. I to je naša briga.
Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista stranke rada Mladen Novak. Izvolite.
Uvaženi gospodine ravnatelju, predsjedniče nadzornog odbora teško je ovdje nešto reći što već nije rečeno što kroz rasprave, što kroz replike ali ću vratit se na ono što sam napomenuo kao izvjestitelji odbora. Odnosno mogu tu krenut čak i sa izlaganjem koje je uvodno imao i ravnatelj HRT-a kad je rekao da je izvješće o poslovanju dostavljeno u srpnju ako se ne varam 2014. godine pa onda smo dobili ako sam u pravu 2 izvješća nadzornog odbora pa je to gospodin Leko kao predsjednik Sabora vratio, pa je onda dolazilo ponovno i jedno objedinjeno mišljenje. I na kraju poanta priče je da mi danas raspravljamo o izvješću o HRT-u i izvješću nadzornog odbora a da pri tome nemamo mišljenje matičnog tijela. Čak štoviše u izvješću nadzornog odbora ne samo što nemamo izvješće matičnog tijela nego nemamo ni mišljenje Vlade. Pazite Vlada se tu postavlja, potpisuje ugovor sa HRT-om, propisuje neke, potpisuje nekakve međusobne obveze a da ne daje ni mišljenje, o tome ne dostavlja mišljenje, mislim da je to, neću tvrdit ali neuobičajena praksa. U svakom slučaju slažem se sa vama gospodine predsjedavajući kad ste konstatirali da je naš Poslovnik u nekim stvarima očito ili nedorečen ili krivo napravljen. Sjetite se kad je bila rasprava o promjeni Poslovnika da smo upozoravali da će novim Poslovnikom desit se upravo ova situacija koja se sad dešava da raspravljamo o nekom izvješću, o nekom zakonu a da matični odbor o tome uopće nije raspravljao. E sad se onda postavlja pitanje stvarno koja je svrha tih odbora? Kao što je donošenjem nekih zakona Saboru oduzeto pravo da raspravlja o itekako bitnim temama i odlučuje se na Vladi bez Sabora, sada imamo isto tako situaciju da postoje odbori čije mišljenje bi trebalo biti uvažavano u plenarnoj raspravi međutim ide rasprava bez tih stavova odbora. Nažalost u raspravi ću morati ponavljati dijelove onoga što je rečeno jer to je jednostavno tako, više-manje su dosadašnji govornici iznesli sve ono što sam i sam mislio, na što sam mislio ukazati, financijski pokazatelji. Slažem se s kolegom Vukšićem kad je rekao nije bit da se iskaže financijska dobit, bit je da program koji je glavni proizvod da on bude kvalitetan, da on bude nešto što opravdava uložena sredstva. No, međutim i ti financijski pokazatelji kao što je ako se ne varam kolegica Glavak je upozoravala na to na koji način je uopće došlo do te dobiti. I mislim da ako je cilj da mi imamo papirnato pokriće da je nešto pozitivno onda je, čak i onda ovakva rasprava besmislena. Ako je samo cilj da pokriće postoji na papiru. Što se tiče primanja koje su, ovdje neko dosta često se govori plaći, ja ipak razlikujem s obzirom da sam bio godinama sindikalac, razlikujem ta dva pojma i ne slažem se s tim da me interesiraju plaće. Mene interesiraju primanja, primanja koje se ostvaruju na HRT-u, ali ne smo na HRT-u, kao što postoje obveza za ostala javna poduzeća koja se financiraju iz državnog proračuna ili koje su korisnici državnog proračuna isto tako ne vidim ni jednog razloga zbog čega kompletna primanja, ne plaće, nego kompletna primanja ne bi bila dostupna javnosti. Na kraju krajeva sama ta činjenica bi onemogućila eventualne špekulacije oko toga da li je nešto napumpano ili nije. Na ovaj način vi dajete prostora da ljudi svjesno iznose krive podatke s ciljem manipulacije i pumpanja atmosfere. Mislim da to ni vama nije u interesu, a na kraju krajeva nadam se da se ne sramite onoga što dobivate. Kad je bila riječ oko tih primanja postavio sam pitanje u jednoj od replika i strukturu zaposlenih. Neko je još spominjao tu strukturu zaposlenih, odnosno 40 smjena pa neke otkaze, pa na kraju krajeva ako se ne varam učinak je 8 zaposlenih manje a financijski izdatak za zaposlene je veći. To neminovno govori o tome da su otpuštani oni koji su niže rangirani na platnoj ljestvici a da su neki ili napredovali na toj platnoj ljestvici ili novo pridošli iz vana i zato dobro debelo nagrađeni. Koliko sam primijetio ne samo ja nego svi dosadašnji govornici koji su se obraćali na tu temu su ukazali na problem da u izvješću nigdje se ne spominje broj zaposlenih. Tako da podatak, znate kada ga uzmete ono, to je sada toliko, ali s čime dijelite, na što dijelite, ako ga ne poznate onda to znate samo jednu stranu formule, drugu stranu ne znate i to vam je nepoznanica i nemoguće je izračunati onda o čemu uopće pričamo. Smanjenje dopisništava. I kao zastupnik iz jedne od tih sredina gdje je došlo do ukidanja dopisništva sam reagirao svojevremeno sa pismom, normalno rezultat toga je apsolutno ništa ali i kolege su danas raspravljali o tome. Danas taj jedan čovjek u dopisništvu je i snimatelj i novinar i montažer i ne znam što. Mene to podsjeća na one ulične svirače, znate kada imaju i trubu i usnu harmoniku i ne znam i … [[Govornik se ne razumije.]] i bubanj na leđima i svira on [[Upadica: One man bend.]] One man bend, svira on, šta je, je on svira. Kolika je kvaliteta otom potom. Sada evo čuli smo da je kvaliteta na istoj, na razini čak štoviše zbog neke nove opreme da je i kvaliteta i bolja nego što je bila. Ali dokle to može trajati? Pazite vi iscrpljujete jednog čovjeka, taj jedan čovjek je vozač, govorim sada o mojoj županiji. Taj jedan čovjek mora taj isti dan doći u Novsku, taj isti dan mora taj nekakav prilog iz Siska poslati u Zagreb, pa onda iza toga ide u Banski Grabovac koji može naći jedino na vojnim kartama pa se vrati opet u Sisak, pa onda ide u Rujevac, pa se vrati opet u Sisak, pa dokle tako? Iskreno rečeno to ugrožava i njega i kompletan taj posao ali zbog čega? Nisam siguran, čak štoviše, siguran sam da financijski efekat nije ravan ovom drugom. Niste toliko uštedjeli koliko bi se moglo izgubiti. Ovdje je bilo dosta riječi oko informativnog programa i činjenica da informativni program ima najslabiju gledanost od nacionalnih televizija. Bilo je isto tako konstatacija da i gledanost ovisi o kvaliteti. I s time se ja mogu složiti ali do neke granice. Vi možete gledanost podići sa time da ne znam krenete sa žutilom, žutilo bude prva vijest, da ne kažem nekakvom ekscesnom situacijom. Da, evo sufliraju mi, možete uvesti nešto ono tipa golih vijesti da s time krene informativni program i vjerojatno ćete imati gledanost. Ali to nije cilj. Nije nužno da jedno veže se uz drugo. Ali razina kvalitete informativnog programa HRT-a, odnosno HTV-a i ova druga dva ja mislim da je ipak gledanost pokazatelj. Mislim da ipak je gledanost. Jel vodite računa da recimo kada stavite paritet sa slušanosti radija, odnosno kvalitete programa radija, mislim da Hrvatski radio da nema premca po pitanju kvalitete da nema premca. Prema tome, to je dokaz da nije to nužno u vezi da mora biti nešto provokativno, ekscesno pa da bude i gledano. Nažalost HRT sve češće postaje javnosti interesantan zbog međusobnih odnosa, zbog činjenice da se pojedinci čak postavljaju u poziciju estradnih zvijezda. Da s druge strane imamo evidentnu, kolega je danas spominjao podjelu na klanove. Znači ja sam pokušavao biti slikovit pa reći ono crvene i plave ne aludirajući na HDZ i SDP ali je on otišao korak dalje i rekao, što pretpostavljam da on daleko bolje zna od mene da interesni klanovi tamo vladaju. Sada je prošlo godinu dana kako ste tamo. Ja iskreno rečeno kao što bi rekao kolega Đurović, malo prije kao prosječni gledatelj Hrvatske televizije nemam dojam da se stanje popravilo, dapače, imam dojam da je taj segment uznapredova ako to možemo tako nazvati. Da je situacija još gora. Imamo slučaj verbalnog delikta, davanja otkaza zbog verbalnog delikta. Evo sada slušam kolegu Pupovca, žao mi je što je otišao, koji to obrazlaže, pravda takav vaš postupak, meni baš iz medija, vjerojatno on ima neke druge informacije, nije jasno, nije mi poznato u čemu je problem, zbog čega se opravdava da netko dobiva otkaz zbog verbalnog delikta. S druge strane imamo slobodu voditelja, to je ja mislim kolega Babić spominjao danas, novinarski kodeks. Ali ja mislim da je bio smo usmjeren na jedan dio priče. Taj novinarski kodeks, ako ćemo iskreno, da ljudi koji sjede s ove strane sabornice gledaju prvi program HRT-a, pozivati će se na novinarski kodeks i vjerojatno upozoriti … [[Govornik se ne razumije.]] voditelja. Ljudi koji sjede s ove strane sabornice kada gledaju 4. program HRT-a vjerojatno će istu primjedbu imati i u istom kontekstu. Zar je normalno da postoji takva podjela? To je javna televizija, to bi trebao biti javni servis. Ali meni kao običnom gledatelju to toliko je evidentno da ono ne moram vidjeti gore broj koji je program da vidim po. Ne moram imati čak ni sliku pred sobom da čujem izgovorenu rečenicu i znam o kojem programu je riječ i uvjetno rečeno kojoj strani je orijentiran. Imam jedan konkretan prijedlog za vas, ali ne samo za vas. Ovaj se odnosi na vas, ali proširit ću ga i na sve druge. Proširit ću ga čak kao prijedlog Vladi da donese odluku da sva državna i javna poduzeća imaju zabranu angažiranja odvjetničkih kuća. Sva državna i javna poduzeća imaju svoje pravne službe i sva državna i javna poduzeća koriste odvjetničke kuće. I te odvjetničke kuće su u zadnjih od kako sam ja ovdje često spominjane kao kamen smutnje. Jutros je rasprava, već ste bili tu. Trebala je počet rasprava, tražena je stanka zbog problema koji se dešava konkretno najviše na području Kvarnera i Istre i tog dijela. Nemojte si dozvolit da uništavate ljude zbog 80 kuna pretplate koju ne može platiti pa to skoči na 300 kuna, pa krene u ovrhe, pa ne znam ni ja pa ćete doći u situaciju da ćete biti izjednačeni sa nekakvim polu kriminalnim organizacijama tipa ovih štedionica koje za sebe tvrde da su turbo poštene i da su svi zadovoljni s njima, ali po svim raspravama i onim što vidimo na terenu da se dešava u stvari daje nam za pravo kad sumnjamo u zakonitost njihovih radnji. Imate svoje pravne službe. Na kraju krajeva sad je država išla sa onim nekakvim veličanstvenim otpisom dugova. Mislim da je krajnje nekorektno da državna javna televizija koristi odvjetničke kuće da bi utjerivala nekakve takve dugove i mislim da ćete ostati ubilježeni zlatnim slovima u povijesti ako odustanete od te prakse i otkažete ugovore sa odvjetničkim kućama. E sad ću malo o izvješću Nadzornog odbora. Ne mogu se otet dojmu da su izvješće Nadzornog odbora pisale dvije osobe ili konkretno cijelo izvješće je pisala jedna osoba, zaključak druga osoba. Kompletno izvješće Nadzornog odbora vam je taksativno nabrajanje nezakonitosti sumnjivih situacija, dvojbenih situacija što bi bilo kad bi bilo. Zaključak je sve je divno i krasno i nema izdvojenih mišljenja. Jednostavno taj zaključak sa onim prvim dijelom, odnosno sa onih prethodnih 160 stranica baš nema previše zajedničkog. Mislim da je, iskreno rečeno to neozbiljno bez ikakve na osobnoj razini, ali mislim da je ovo stvarno neozbiljno. Imate 160 stranica teksta u kojem se taksativno nabrojane nepravilnosti, neurednosti, čak štoviše neke dvojbeno da li su zakonski opravdane radnje i onda na kraju konstatirate nema primjedbi, sve u redu i nema izdvojenih mišljenja. Malo čudno, ali eto. Spomenut ću i mislim da je kolega Mesić taj dio spomenuo Nadzorni odbor i ugovor koji je Nadzorni odbor dva puta odbio. I ako se ne varam treći puta na telefonskoj sjednici ga prihvatio. Pa ne znam baš da je to nešto što možemo tretirati kao normalno, uobičajeno. Ja bih čak štoviše nemam pojma što piše u tom ugovoru osim što znam da je za divno čudo na tri godine jedini valjda takav koji je na tri godine potpisan. Ali sama ta činjenica vam izaziva sumnju i vjerojatnost da taj neki koji je popustio pod pritiskom je to odradio protiv svoje volje ili hajmo reći netko mu je to naknadno dobro elaborirao i obrazložio i uvjerio ga da njegovo mišljenje nije dobro mišljenje. I za sam kraj žao mi je kolege Pupovca nema, ali on je spominjao da mi trebamo zaštititi tv od našeg uticaja i pritisaka, ali kako. To bi sad onako banalizirajući do maksimale kolege iz HDZ-a maknite se od HRT-a jer nema smisla da vi sada nešto po tom prčkate. Trebamo politiku izbaciti iz toga, a to što smo mi ušli u nju to je nebitno. To je, ne, ne. To je stav kolege Pupovca bio i žao mi je što ga nema pa ispada da sad govorim da ne mogu dobiti kontra stav, ali to je krajnje nekorektno. Ne možemo bit sad e sad vama ne može, a istovremeno mi smo radili što smo htjeli. Ali isto tako se ne slažem i da bude obrnuto da budemo na čisto, jer ja se dobro sjećam izjave uvaženog doktora Duje Marasovića kad je Uprava HRT-a u pitanju, kad je rekao što će napravit kad mi dođemo na vlast. I ja na sve vas ostale koji sjedite u tom klubu apeliram popite kavicu sa doktorom Dujom da se on smiri i da ne ide sa tako radikalnim metodama. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Novak, pa mislim da ste dobro primijetili da je zapravo u suprotnosti zaključak o radu nadzornog odbora sa onim što je napisano u Izvješću o radu nadzornog odbora. Tamo se doista spominju brojne afere, brojne nepravilnosti i nezakonitosti prema mišljenju članova nadzornog odbora pri zapošljavanju određenih kadrova, nedostatka adekvatnih diploma itd., itd. da sad ne nabrajam to sve što piše. Međutim, kao što ste i sami primijetili zaključak je kao da je sve u redu. Onda je to trebalo stajati na 10-ak stranica i onda bismo svi bili zadovoljni vjerojatno. No, okrenuli ste i raspravu u smjeru kvalitete i samog programa. Ali ja bih se vratio na kvalitetu samog Zakona o HRT-u. Kad govorimo o konsenzualnom pristupu kojeg smo imali prije i sadašnjem pristupu gdje je doista isključivo se provodi volja većine bez dogovora i bez suglasnosti sa oporbenim zastupnicima ja ću vam reći samo da je recimo HHO objavio da ovaj Zakon o HRT-u u novinarskim krugovima s pravom ironično je nazvan lex Lukašenko. Inače Lukašenko je za one koji ne znaju predsjednik Bjelorusije, jedne od zadnjih diktatorskih država u Europi jer moglo bi se to sad još proširiti na neke druge, ali sama činjenica da to sami novinari govore dovoljno govori u prilog tome kakav je taj zakon. Koliko je on danas zapravo jedan bastard koji ne odgovara potrebama niti hrvatskog društva, a još manje potrebama koje ovdje imaju svi klubovi zastupnika gdje bi se stvarno trebali dogovoriti na koji način ćemo urediti pitanja HRT-a i njenog funkcioniranja, izbora čelnih osoba itd.
Hvala. Odgovor, kolega Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega ovo oko nadzornog odbora koliko sam primijetio i predsjednik nadzornog odbora je gestikulirao da se slaže sa iznesenom tezom, ovo što vi spominjete drugi ovaj dio Zakon o HRT-u, mi smo inače ovaj saziv Sabora je poznat po lexevima, lex ovaj, lex onaj. Imamo ih hvala Bogu popriličan broj. Ali čuli smo mi danas i drugi termin, faraonske ovlasti. I znate što je najveći paradoks? Što upravo iz vašeg kluba je došla teza da je to u redu. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, je. Iz redova vašeg kluba. Da, nije demokratska partija nego demokratska zajednica. Točno. Ali je stvar u tome, gledajte ja koliko sam primijetio u raspravi više-manje je suglasje svih da zakon nije dobar, da onaj bivši nije bio dobar ali vidi se sad da je bio bolji nego ovaj sadašnji. Ok, ajmo onda uzeti za podlogu onaj bivši pa sad navodno smo stekli neko iskustvo, neko znanje opekli smo se na nekim slučajevima, uvidjeli gdje su greške i moguće rupe pa ajmo predložiti tekst promjene zakona. Ionako će vam doći na red odmah iza izbora.
Dražen Đurović, replika. Izvolite.
E hvala. Pa vi ste se zapravo nadovezali na ono o čemu sam i ja govorio danas o problemu dopisništava, ono 5 u 1 jel', to su zapravo dopisnici 5 u 1 ne 3 u 1 nego 5 u 1 što je zapravo na neki način dovelo u situaciju da u dopisništvima praktički uopće ne mogu raditi žene jer jednostavno radi se o dijelu fizičkih poslova koje je vrlo teško i to ako rade i muškarci moraju biti mladi i jaki i mogu izdržati koju godinu takav jedan posao raditi. Mislim dovedeni su u gotovo nemoguće uvjete. A s druge strane na neki način bez obzira, možda je količina programa i veća ukupno, dakle to govori zapravo da su možda oni prije kad ih je bilo više možda zaista nisu dovoljno programa proizvodili. Ali ovo je sad situacija mislim da otežava dostupnost, posebno sadržaja iz malih sredina dostupnost na javni medij. A druga stvar to je da smo mi ovdje zapravo većinom jesmo kritični prema vodstvu HRT-a ali moj je dojam da smo ipak malo prekritični prema Hrvatskoj televiziji koja ima nemjerljivo, po mom barem mišljenju, nemjerljivo važnu i značajnu ulogu u hrvatskom društvu i tu zapravo ulogu treba sadržati. Mi inače takvi kakvi jesmo ovako mlada država, mlado društvo volimo ako je moguće u kratkim vremenskim intervalima pregaziti pa iznova slagati sve institucije i tako svake 4 godine. I mislim zaista da nema potrebe niti mjesta da mi krećemo u nekakve autodestruktivne rasprave u odnosu prema HRT-u već jednostavno koja ima jako pozitivnu i jako dobru ulogu u hrvatskom društvu. To je moje mišljenje o HRT-u inače. Već jednostavno o tome kako da se ono što ne valja u vodstvu HRT-a popravi i poboljša, a ne da zapravo stalno sami sebe potapamo i sve institucije koje imamo na raspolaganju.
Hvala. Odgovor, kolega Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Ma kolega ne mogu se ja složiti s vama s ovom završnom činjenicom, završnom izjavom. Gledajte, ako mi iznosimo neke kritičke stavove pa to ne znači da smo rekli da ništa ne valja i da sad treba sve ne znam zapaliti, uništiti ili ne znam što. Ali s pravom možemo ukazivati na one činjenice, na one podatke, na ono što smo uočili da ne odgovara onome kako bi trebalo biti. S druge strane dijelim vaše mišljenje da HRT, ali pogotovo Hrvatski radio stvarno ima ugled među hrvatskim građanima. A sad oko onog prvog dijela o ukidanju dopisništava i vi konstatirali ste da to je 5 u 1, da ne mogu raditi žene. Ima, ima primjera gdje rade i žene i znam za takav slučaj. Ali daj mi nađite inače u novinarskoj toj branši je veliki problem i sa tim prekarni radom, i sa radom na određeno vrijeme, i sa nekakvim freelanderi i ne znam ni ja šta sve ne postoji ali to je sve manje, sve češće je to u svim djelatnostima postaje a to je moderni robovlasnički sustav. I nažalost kod nas su radnici što je najgore od svega, za vrijeme vlasti kad je socijaldemokratska partija na čelu uvijek, odnosno u oba slučaja dosad najviše gube radnici, radnička prava se najviše ukidaju upravo kad je ova vlast na čelu. Hvala.
Hvala. Tomislav Žagar, replika. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Novak, i vi ste u svojoj raspravi dotaknuli pojam gledanosti. Jednim djelom se slažem međutim ipak treba imati na umu da ne postoji jasna korelacija između gledanosti i kvalitete programa. Naravno kad pitate novinara novinar će svaki će vam reći kao što i sportaš kaže da je rezultat bitan, tako će svaki novinar reći da je gledanost bitna. Međutim, javna televizija nešto smije napraviti a nešto ne smije po mom mišljenju napravit da bi povećala gledanost. Jer neki analitičar čak kažu da nema bitnih razlika između dnevnika na Hrvatskoj televiziji i dnevnika na komercijalnim televizijama. Razlika je u tome što možda komercijalne televiziji imaju dobar mix pa tako stavljaju politiku, a vi ste o tom spominjali golotinju, estradu i kriminal. Naravno da javna televizija po mom mišljenju ne bi trebala, mene općenito ne zanima, vjerujem i veći većinu građana da je pojedina javna osoba napravila orošavanje svog intimnog dijela tijela i takve stvari da bi se povećala gledanost. A ono što javna televizija može napraviti to je sigurno uz objektivnost dinamičniji i vizualno bolji pristup pojedinim temama. Naravno u tom natjecanju ne smije kopirati komercijalne televizije, onda se dešavaju stvari, to sam primijetio isto da reporter televizije staje na mjesta gdje pametna čovjek ne bi stao, pa tamo izvještava. Jednoga je odnijela bura iz kadra, ja sam promatra. Takve stvari, samo zato da bi se eventualno emitiralo nešto s komercijalne televizije da bi se povećala gledanost, takve stvari ne treba javna televizija raditi. I evo što se tiče financijskih pokazatelj, možda to valja za reći, taj podatak sam vidio, 12.6. je objavljen podatka porezne uprave da je dug prema poreznoj upravi iznosio 377 milijuna kuna i nešto malo više. Taj dug je nastao od 2004. do 2008. Dakle i HRT-e proživljava sudbinu mnogih javnih ustanova, te se neke stvari na vrijeme nisu odrađivale, dakle ako je dug nastao treba ga korigirati prije. Slično je i s stvar s ovrhama samo vrijeme je isteklo.
Hvala. Odgovor, nema odgovora, ima. Izvolite.
Pa moram priznati kolega da nisam baš siguran, ova replika, odnosno prvi dio replike oko gledanosti, ja sam isto konstatirao da nema, nije nužno povezano jel možemo konstatirati da gole vijesti ili gola prognoza ili kako je već bilo, ali to nije ni cilj ni tko to zaziva. Postoji nešto što se zove kvalitetan program. Ali ja baš nisam siguran da HRT tu parira drugim dvjema televizijama. Ok, moje mišljenje je subjektivno, to je moje mišljenje, ja ne kažem da je ono mjerodavno ali isto tako sumnjam i u mjerodavnost onih analitičara na koje se vi pozivate. Jel to vam je danas kao stručno mišljenje. Danas možete dobiti stručno mišljenje kako god hoćete, znanstveno mišljenje, možete platiti. Tvornica Duhana neću imenovat grad će platit znanstvenika koji će vam napisati da je pušenje u određenim količinama korisno. Tako i analitičari će dati mišljenje kako njima odgovara. Zavisi tko je naručio mišljenje.
Hvala. Dubravko Bilić replika. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo kolega Novak, lijepo je zapravo biti duhovit na početku, možda nekakvom šalom ili vicem privući pažnju na sebe ali parodija koja se poslije pretvori u nešto posve drugo nije baš jako dobra pogotovo kad govorite evo o ovim HRT-ovim snimateljima koji su zapravo ispali korisnici selfi kamera kad dolaze na teren. Ja moram priznati da k nama isto tako dolaze HRT-ove ekipe i ja još nisam vidio ni jedno HRT-ovog novinara koji drži na štapu mobitel ili ne daj Bože kameru od 5 kila, istovremeno u drugoj ruci mikrofon i intervjuira recimo nekoga građanina ili nešto slično. Dakle, mislim da HRT obavlja svoj posao jako dobro, pogotovo ako uzmete u obzir i pročitate izvješće koliko je minuta znanstvenoga programa, kulturnoga programa, obrazovanoga programa, dječjega programa odrađeno što ne radi ni jedna druga televizija. I mislim da na taj način treba uvažiti i taj dio njihovoga rada. A sad što se tiče dopisništava, moramo isto tako biti svjesni činjenice da od HRT-a tražimo da bude i ekonomičan, a s druge strana kada ukinemo dopisništvo u nekome gradu radimo evo cijelu paradu od toga. U Varaždinskoj županiji, dakle u području koje je evo relativno bogato većim sjedištima županijama trenutačno je dopisništvo u Čakovcu, međutim njih ništa ne sprječava da dođu isto tako promptno do Varaždina, do Koprivnice, do Ludbrega ili nekoga drugoga djela Hrvatske i obave ono što je rekao javni servis.
Hvala. Odgovor kolega Novak.
Ne znam što bi vam rekao na ovaj prvi dio osim da uredno odrađujete partijsku zadaću i govorite ono što znate da morate reći. Jer ovo je mislim ispod svake razine, bilo da vi sad meni pokušavate objasniti da je tim ljudima divno i krasno, pa gledajte i druge kolege su upozoravale na to. Na kraju krajeva ja sam razgovarao sa tim novinarima, bio sam s njima i kada idu iz Novske, pa moraju odmah u produžetku otići do Gline, to je normalno, je li tako? Pa ne ali jel' to u redu iz ove perspektive, iz perspektive, sada ću ja biti zločest, pa reći iz perspektive saborskog zastupnika, vladajuće većine komentirati kako je tamo nekom jadniku i što me briga za njega, ja to mogu obrazložiti jer mi je to partijski zadatak. Pa nemojte biti takvi, mislim stvarno je nekorektno prema tim ljudima. Ovo je stvarno nekorektno. S druge strane prave se parade. Pa šta vi mislite da je to pravljenje parade kada ljudi ukazuju da je u toj sredini odakle ja dolazim iz Sisačko-moslavačke županije za vrijeme ove vlast ali i onih bivših, a ne mogu da vas ne spomenem kada ste mi tako dragi s obzirom na ono što je ostavljeno u mojoj županiji. Nema šta nije uništeno. I sada da mi netko još objašnjava da gubitak 2 ili 3 radna mjesta. Ma gledajte, šta vam je to 2 ili 3 radna mjesta na 180 tisuća stanovnika.
Hvala. Sljedeća replika Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Novak, rekli su mi da se koncentriram na jednu stvar a imao bih puno toga, to ću u govoru reći, pa ću sada se skoncentrirati na ono što ste rekli o demokraciji i demokratskim postupcima unutar Hrvatske televizije s obzirom na sustav koji je demokratski pa i naročito nakon '91. godine iako je ravnatelj Hrvatske televizije bio također ravnatelj te televizije i prije '91. godine, dakle u dva mandata je on, razdvojena mandata. Dakle kada smo govorili o gospođi koja je dobila otkaz na Hrvatskoj televiziji, gospođi Karolini Vidović Krišto, njena jedina krivica je bila ta što je pokušala, dakle u etičkom kodeksu za novinare i za kreativno osoblje u članku 15. stavak 2. pokušala samo nadodati tri riječi, dakle ovako glasi originalni tekst etičkog kodeksa: "U svom radu javnim istupima i istupima na društvenim mrežama novinari i kreativno osoblje ne smiju isticati političku, svjetonazorsku, gospodarsku, vjersku ni bilo koju drugu pripadnost ili sklonost koja bi objektivno mogla stvoriti dojam o njihovoj nesamostalnosti ili neobjektivnosti.". Tekst koji je gospođa Karolina htjela izmijeniti glasi ovako: "U svom radu i javnim istupima u kojima predstavljaju Hrvatsku televiziju…" to je novina "… novinari i kreativno osoblje ne smiju isticati…" i sve ovo. Dakle samo u tome. Dakle u svoje privatno vrijeme, u svoje privatno vrijeme kada nisi na radnom mjestu, kada nisi na radnom zadatku možeš otići ako hoćeš i u crkvu, možeš, evo ovdje možemo, gospodin ravnatelj je ovdje pa ga možemo pitati, je li dopušteno novinarima i kreativnom osoblju da odgovori na telefonsku anketu ako ga netko zove telefonom, nekakvu političku anketu … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala.]] Upravo ovim etičkim kodeksom.
Odgovor kolega Novak, izvolite.
Gledajte kolega, ja ne znam što je, kakva je stvarna bila korespodencija osim one što sam pročitao u medijima. Ako je ono točno što sam pročitao u medijima onda to sigurno nije razlog za otkaz. Mogu reći da se sa njezinim svjetonazorskim stavovima apsolutno ne slažem ako je ono točno naglašeno što sam pročitao u medijima ali to ni u kojem slučaju ne bi bio razlog da pokrenem bilo kakav postupak protiv nje a kamoli otkaz. Toliko od mene o tome pitanju.
Hvala. Dragutin Lesar, replika. Izvolite.
Kolega Novak, po prvi puta idem u repliku članu kluba, istoga. Rasprava koju sam pratio danas 10-ta je po redu u 10 godina, ima jednu zajedničku rečenicu u ovih 10 godina, svi koji su do sada raspravljali danas a naročito u prije podne bila je u kontekstu onoga ima li mene tute. Svi oni koji se smatraju da nisu bili dovoljno na ekranu kritiziraju HTV i napadaju a naročito informativni program jer smatraju da njega nije bilo dovoljno tute. I tako se ponavlja 10 godina u ovoj sabornici. Drugo. I ovaj Hrvatski sabor mora se odlučiti da li Hrvatska radiotelevizija kao javna televizija smije i mora ući u takmičenje gledanosti sa komercijalnim televizijama. U ovoj dvorani i vaš prethodnik na čelu odbora često smo tvrdili, javna televizija ne smije se natjecati sa komercijalnim televizijama u gledanosti jer tada gubi svoj smisao. Ako želimo da uđe u tu utakmicu, a neki se pozivaju na BBC zamislite Dnevnik HTV-a sa komentatorom. Pa on bi izgubio glavu nakon 3 dana da to uvedemo. U Hrvatskoj je to moguće da Dnevnik napunite sisatima i guzatima oba spola, imate najveću gledanost, to je takmičenje na tom tržištu. Nažalost banaliziram da bi bio potpuno jasan. I na kraju odvjetničke usluge i milijuni kuna javnog novca koji idu. Ja ću reći krajnji je trenutak da Radman i svi Radmani prije njega prekinu ugovore sa Hanžekovićem i tu pljačku hrvatskih građana i pretplatnika u korist privatnih računa sa Hanžekovićem, kratko i jasno.
Hvala. Odgovor kolega Novak.
Kolega Lesar, evo ja vam se zahvaljujem što sam dobio tu čast da budem prvi unutar kluba kojemu vi replicirate, ostati će ovo zabilježeno zlatnim slovima u povijesti. Što se tiče ovog dijela sa odvjetničkim kućama, apsolutno potpisujem to, s time što ste vi precizirali jednu odvjetničku kuću, ja sam u svojoj raspravi pozvao Vladu da sva državna i javna poduzeća obveže da prekinu suradnju sa bilo kojom odvjetničkom kućom jer ima takvih kuća i koji rade za pa čak i moj omiljeni HŽ i slične tvrtke i koji ostvaruju debele profite upravo samo na tim ugovorima. A onaj prvi dio iako ću ga shvatiti kao laganu ironiju, ali nećete mi nabit grižnju savjesti sa mojim prethodnicima i tezom o IMT-u odnosno ima li mene tu. Ja ne mogu se žaliti na to jer kao predsjednik tog odbora ni jedanput nisam gostovao na HTV-u, pa prema tome ne mogu mi smanjit prisutnost na HTV-u. Nisam bio ni jedanputa i ne mogu mi sigurno smanjiti moju prisutnost na HTV-u. Hvala.
Hvala. Dujomir Marasović, replika.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolega Novak, javio sam se za repliku prije no ste me spomenuli i to u vezi HDZ-a jer ste rekli HDZ dalje od televizije. I šta vršimo pritisak na televiziju to ste preuzeli od Pupovca. Misleći i na mene prepoznao sam se jer sam kritizirao konkretno prijenos HRT-a prilikom inauguracije hrvatske predsjednice. Pa kako vi tako možete? Jeste li vi svjesni da je ono sramota Hrvatske države? Ono je sramota Hrvatske televizije i odnos … [[Govornik se ne razumije.]] tu sramotu i onakav pristup. Treba pomesti ja još jedanput kažem s Hrvatske televizije. I sad je jasno da sam bio u pravu kad sam reka da treba pomesti. I svi se pozivate na tu jednu riječ pomesti. Pa što to znači? To je jedan izraz koji se upotrebljava, danas je upotrijebljen ovdje pomesti, nesvjesno neću sad govoriti tko ga je upotrijebio. Ali je to jedna blaga riječ, nova metla. Dolazi župnik s jedne župe na drugu, kaže treba nova metla. Pometi u svom dvorištu! I vi ste se toga uhvatili. Što je to prema onome što je Milanović reka mi ili oni. I o tome ne govori. O čemu mi ovdje govorimo? Bavimo se glupošću. Da, treba pomesti sve ono što ne valja. Nikakva to nije teška ni riječ, niti izraz, niti ovo, niti ono. O.k. A ovo što drugo govorite itd. itd. mislim da ste se previše nekritički osvrnuli na djelovanje Hrvatske televizije. Nije HDZ i SDP isti. To su već floskule, to više nitko ne sluša jer je HDZ tražio za HRT direktore konsenzus i birala konsenzusom, a kad je doša partija onda su oni rekli ne, mi ćemo sami. Cijela je Europa ustala, Europa je tražila da to ne bude po njihovom, nego da bude konsenzus. Ali Europa nije inzistirala na tome kao kod izručenja Perkovića nego je stala, pa se vi Hrvati primitivci između sebe obračunajte. Pustilo nas je da se a nije HDZ …
Hvala. Odgovor, kolega Novak. Izvolite.
Mi smo birali konsenzusom i šteta je što taj konsenzus i ta suglasnost što se nije usavršila.
Kolega Marasoviću, mislim da je kolega Novak shvatio repliku. Izvolite odgovor.
Kolega ne možete mi zabraniti moje mišljenje. Činjenica je da još u predizbornoj kampanji i ja ne mijenjam svoj stav sam rekao da su za mene HDZ i SDP isti. Ali to je bilo 2010. godine, 2011. godine ja sam tad izlazio s tim stavom i sad to tvrdim isto. Ali u vezi televizije vi izdvajate jedan jedini primjer. O.k. Ja kažem to je bilo bolje, a to sam malo prije u odgovoru vašem kolegi iz stranke napomenuo da je to pozitivno i da hajmo po tome postupiti. Ali ako dođe nešto pozitivno s ove strane ja ću reći da je pozitivno, nema problema s tim s čije strane dolazi i tko je izgovorio. Ako o nečem mislim da je dobro reći ću da je dobro, ako mislim da je loše reći ću da je loše. Nemam nikakve kočnice prema tome. Što se tiče pomesti isto kao što je bilo svojevremeno vojno krilo … [[Govornik se ne razumije.]] pa sam rekao da je to glupost da ne može bit veća i da se čovjek igra sa nečim što je neprimjereno. Tako isto vama kažem da niste svjesni da riječ pomesti znači neku obitelj ostavit bez egzistencije. Po meni to znači to. I to je bit svega. Ali vi se igrate tako riječima isto kao malo prije kolega. Pa nemojte tako to su ljudi, nisu to brojevi! I to su ljudi koji imaju svoje obitelji, svoju djecu, koji trebaju živjeti dalje. Ne možete tako reći hajmo ih pomesti, hajmo ih šutnut. Dobro da niste rekli hajmo ih izbacit van na ulicu, efekat je isti. I što se tiče inauguracije nisam gledao, čuo sam prepričavanja. Ali što se tiče inauguracije ne slažem se. Ali isto tako i drugih rasprava je bila na HRT-u sa kojima se isto ne slažem, ali vi niste našli za shodno da ih spomenete, a koje su bile u obrnutom pravcu.
Hvala. I posljednja replika, Nadica Jelaš. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Novak, vi ste u svojoj raspravi zamjerili ravnatelju HRT-a da u svom izvješću nije iznio podatke pa je maltene ispalo kao da ih skriva. Dakle, podatke o broju zaposlenih i o isplaćenim plaćama. Ne želim se stavljati u ulogu odvjetnice ravnatelja HRT-a, međutim dozvolite mi na stranici 78. vrlo lijepo ima i u tabeli, a kasnije i u tekstu napisano broj radnika na dan 31. prosinca 2013. bio je 3321 što je smanjenje u odnosu na 2012. za 48 radnika. I dalje piše, bruto plaće obračunate u 2013. godini iznose 457,5 milijuna kuna. Dakle, potrebno je izračunati koliko onda iznosi bruto plaća po zaposlenom. To je 13580 kuna i to jesu visoke plaće. Neto plaće nisu iskazane, dakle bruto plaće jesu visoke i ono što moram reći što nikako nije u korelaciji sa visinom plaća je drastično smanjenje proizvodnje programa čak za 27%. Dakle, obujam posla, obujam osnovne djelatnosti se smanjuje i to drastično, a istovremeno plaće ostaju iste ili su čak i nešto malo veće jer u odnosu na 2012. bruto plaća po zaposlenom je porasla nešto malo više od 1%.
Hvala. Odgovor, kolega Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Ma kolegice Jelaš vi ste mene očito krivo shvatili u prvom dijelu, ne, ne pa možete vi širiti ruke koliko hoćete ja sam to rekao i onda da bi izvješće bilo transparentno … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ne piše to, možete vi pričati što god hoćete ali činjenica je da ovo što vi spominjete je sarma. Imamo mesu i imamo kupus ili zelje kako god hoćete i svi imamo sarmu. Ali netko dobije jedno, a netko dobije drugo. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne po svakom zaposlenom ali bilo bi normalno da najviše plaćena radna mjesta da su dostupna jer to su plaće koje sva javna poduzeća bi to morala imati. I vi sami to znate. Ali na kraju krajeva ja to nisam rekao u kontekstu da napadnem nego sam rekao da bi vam izvješće bilo transparentnije da objavite i to. Na kraju krajeva bilo je prijedloga da to se objavi na stranici, da bude stalno dostupno. To nije bilo napadački, tad je to bilo u redu. Sad kad je od mene onda je napadački. I na kraju krajeva valjda ste i sami svjesni da broj zaposlenih i prosječno isplaćena bruto plaća ne daje ama baš nikakav podatak, ama baš nikakav. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima. Na redu je klub SDP-a i uvaženi potpredsjednik Hrvatskog sabora Nenad Stazić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi glavni ravnatelju, poštovane kolegice i kolege. Da bi se shvatila pozicija, položaj HRT-a danas i uloga te ustanove u društvu moramo se vratiti u prošlost, pa čak tamo do osnutka te ustanove. Hrvatski radio počeo je emitirati 15. svibnja 1926. godine, Hrvatska televizija, tada Televizija Zagreb 30 godina kasnije '56. godine. Od svoga osnutka do 1990. godine Radiotelevizija Zagreb bila je državna televizija. Ona je djelovala u uvjetima jednog partijskoga sustava i logično imala je programsku politiku koja je podržavala tadašnju državnu politiku. Jer nešto drugačije teško bi bilo i zamisliti. U tim mračnim vremenima snimljene su serije poput "Gruntovčana", "Kuda idu divlje svinje", "Malo misto", "Velom isto", "U registraturi", "Prosjaci i sinovi" koliko se ovaj čas mogu sjetiti. Malo mi je čudno da se u to doba mraka moglo uopće snimati, dakle da je bilo dovoljno svjetla da kamere mogu nešto zabilježiti. Ili su reflektori bili jači ili je došlo do nekakvog čuda, uglavnom ove prekrasne serije su napravljene u to mračno doba. I danas ih ponekad možemo pogledati na 3. programu, ali to su reprize repriza reprize. Od tog vremena, od '90. do dana današnjega ta ustanova nije uspjela proizvesti ništa ali niti približno slično toj kvaliteti kakva je napravljena u doba mraka. U to doba njegovao se na Radioteleviziji Zagreb i standardni hrvatski književni jezik. S time ću početi jer mi je do toga neobično stalo, do zaštite hrvatskoga jezika. '90. godine došlo je do promjene društvenog državnog sistema, društvenog uređenja, HDZ je osvojio vlast, dobili smo višepartijski sistem i tada vladajuća stranka koja je osvojila vlast je preuzela i državnu televiziju. Ona je to uzela kao svoj izborni plijen. Ja sam tada radio u toj ustanovi i dobro se sjećam kako se tada o tome govorilo. Dobili smo izbore i naše je pravo da dobijemo i televiziju. Što se tada dogodilo? S televizije je protjeran veliki broj najkvalitetnijih novinara, cijela jedna generacija je pometena kao što bi rekao Dujo Marasović pometena. I ja nemam apsolutno nikakve dvojbe što će se ponovno dogoditi dobije li HDZ vlast. Prijetnja Dujomira Marasovića će se ispuniti. Svi oni koji se ne budu sviđali HDZ-u ili im se ne sviđaju danas, bit će pometeni kao što su bili pometeni oni '90. godine. Rekao sam da je Radiotelevizija Zagreb do tada čuvala, njegovala standard hrvatskoga jezika, pomno, pažljivo i odgovorno. Tada se međutim, baš tih '90-ih, taj standardni književni jezik hrvatski počeo kvariti. Počele su se unositi nove riječi, nove kovanice, izmišljale se, dakle počeo je taj jedan novi govor koji je ušao u taj standard prljajući ga i kvareći. Jedan od primjera od mnogobrojnih riječi, a neću sad zrakomlate spominjati i slične gluposti, je i glasovanje. Tvrdilo se tada ne valja govoriti da ćemo u Saboru glasati nego ćemo glasovati jer glasaju se životinje, a ljudi glasuju. Nisu jadnici znali da glagol glasati ima i povratni svoj oblik u hrvatskom jeziku, znači glasati se, i da je taj oblik sačuvan za životinjsko glasanje, a da ljudi naprosto glasaju kad svoj glas daju ovoj ili onoj opciji. Znači, glasati dolazi normalno glagol koji dolazi od imenice glas, glasati kao klas klasati a ne klasovati i stas stasati, a ne stasovati. Ali, u to doba oni koji su preuzeli radioteleviziju nisu to znali, ne znaju to vjerojatno ni danas i počeli su nametati svoj jezik izmišljeni, izvan standarda hrvatskoga jezika i tako osim što su kadrovski devastirali RTV počeli su ga devastirati i jezično. Nije to se događalo samo tada, to se događa i danas. Slušam jučer jednog našeg kolegu koji je zamjerio našem Peđi Grbinu na onom izvješću jel da veli da je Peđa Grbin nepismen i cijeli njegov odbor, pa je predložio zakon u kojem se upotrebljava glagol vršiti a da se vrši samo žito. Tih proganjatera glagola vršiti sam se naslušao kroz sve ove godine. Te strugotine znanja njima su dovoljne da do grla ili iz svega grla napadno napadaju na taj glagol vršiti bez nekakvog pravog smisla. Napadaju i one koji o tome znaju puno više od njih. Naravno da ne valja govoriti da vršimo popravak kad možemo reći da nešto popravljamo, da vršimo berbu maslina kad možemo reći da beremo masline, da vršimo bojanje tunela kad možemo reći da bojamo tunele pa čak i više puta. Ali vršiti politički pritisak, vršiti volju Božju, biti vršitelj dužnosti, izvršiti zapovijed, dovršiti posao, navršiti određene godine, prevršiti svaku mjeru. Tako bi se moglo nazvati ovaj napada na glagol vršiti jednog našeg uvaženog kolege koji inače misli da o svemu zna sve a nije Žarko Puhovski. Počeo sam s jezikom jer mi je do jezika neobično stalo. Tada se govorilo u ta mračna vremena da je standardni hrvatski jezik onaj jezik kojim se govori na Radio televiziji Zagreb, tada je to bio, to je bilo tada definicija standardnog hrvatskog jezika. Ne znam da li ih se sjećate, imam dovoljno godina pa ih pamtim onih prekrasnih dama Jasmine Nikić, Gordane Boneti, Željke Fatorini, Ksenije Urličić, Helge Vlahović, ne zna se dali su bile obrazovanije, da li su bile pametnije, da li su ljepše govorili ili su ljepše izgledale. A danas eh, danas. U ovom izvješću govorio se da postoji služba za jezik i govor, ali poštovani glavni ravnatelju šta radi ta služba, šta radi ta služba kad u tome što radi vršeći svoju dužnost očito ofrlje ne uspijeva naučiti nikoga ništa? Kad svakog dana moramo slušati da se nešto događa u Zagrebu, da nešto košta 100 kuna i to pomicanje akcenta na prvi slog, to mađarenje u hrvatskom jeziku to je postalo epidemija u ustanovi kojoj je jedna od primarnih zadaća čuvati standard hrvatskog književnog jezika. Danas ako netko hoće, ako već zna hrvatski jezik, i ako hoće sačuvati njegovu čistoću o ne smije slušati ni gledati program HRT-a, s tim da moram reći da se tu Hrvatski radio drži daleko bolje od televizije, ne smo u pitanju jezika nego i u pitanju kvalitete programa. Ali kako je nova shema dovela do toga da su ukinute te programske jedinice televizija i radija pa se to sve spaja bojim se da će se i s radijom dogoditi ono što se dogodilo s televizijom, da će malo pomalo gubiti svoje kvalitete i svoje prednosti i da za koju godinu ćemo o ovim lijepim vremenima kad se barem na trećem programu Hrvatskoga radija još uvijek može čuti krasan hrvatski jezik sa ispravnim dužinama kad će ta vremena biti prošlost. Vratimo se malo s jezika toj povijesti HRT-a, rekao sa 90.te godine HRT ostaje državna televizija, ona je dotada bila državna televizija i to je bilo samo razumljivo, ona i u višestranačju ostaje državna televizija, jedino se mijenja vodstvo, protjeruju se novinari, Agbaba, Žekić, Gordana Grbić, neki od njih su kasnije dobili sudske presude i velike odštete i zaostale plaće, ali kasno, učinjena je nepopravljiva šteta, cijela jedna generacija je nestala, generacija koja je mogla mlade naučiti kako se radi, a njih više nije bilo, i one mlade koji su došli s ceste više nije imao tko učiti. Dakle, jedno upropaštavanje koje teško da se može anulirati. Bila je to državna televizija i bilo je svima normalno da npr. potpredsjednik HDZ-a gospodin Vrdoljak istovremeno bude i potpredsjednik vladajuće stranke i glavni ravnatelj HRT-a. To je danas ipak nezamislivo, to je danas ipak nezamislivo. Malko smo se ipak pomaknuli naprijed. 2001. godine HRT postaje javni servis, napušta se koncept državne televizije i televizija se pokušava organizirati kao javna televizija, dva zakona, to gospodin Jasen Mesić dobro zna su u tom pokušaju da se napravi javna televizija donesena, dva puta je mijenjan taj zakon, nažalost moram reći, na moju veliku žalost bezuspješno. Politika se maknula sa HRT-a uvedeno je programsko vijeće koje su birali civilne udruge direktno bez utjecaja politike. Politika je dakle maknuta sa HRT-a, ali šta se dogodilo? U tom vijeću je niknula klica politike. To vijeće se počelo baviti politikom. Pa je onda taj zakon izmijenjen u drugom pokušaju da se očuva javna televizija u vrijeme kada je ravnatelj bio Galić i mogu vam reći dok je on bio ravnatelj da je ona tada i funkcionirala najviše kao javna televizija, ali kasnije je novo vijeće ponovno sve upropastilo. Ono je počelo trgovati, članovi su počeli trgovati između sebe za neke pozicije, donosili su nekakva nebulozna kadrovska rješenja, sve je krenulo u raspad i moralo se nažalost kolega Jasene Mesiću, vi ste tu u pravu, moralo se intervenirati u zakon i vratiti zapravo na koncept državne televizije. Na koncept u kojem se glavnog ravnatelja bira u Saboru na prijedlog Vlade. No vodi li se jasna, vidi li se tu jedna jasna politička linija u tom novom zakonu? Da li se ona vidi u programskoj orijentaciji? Ja iz ove današnje rasprave a i iz svog iskustva gledajući tu televiziju ne vidim. HDZ napada tu televiziju da je ona Vladina, SDP-ovska, ja mislim, ja kada ju gledam mislim da je ona protuvladina u puno segmenata. Ali ja mislim da ona nije ni Vladina ni protuvladina nego da je ona potpuno anarhična. Tamo vlada jedna anarhija, urednička anarhija. Tamo je svaki urednik vlasnik svoje emisije kao da je to njegovo leno. Kao da je to njegovo obiteljsko nasljeđe. I u toj svojoj emisiji radi što god mu padne na pamet. Ako nekom pak padne na pamet da mu to prigovori onda je to žestoki napad na slobodu novinarstva. Ja vidim tamo dvije ili kažu, pričaju mi da postoji dvije struje, jedna lijeva, jedna desna, jedna da drži treći program, druga da drži četvrti program. Slušam kako se danas kolege iz HDZ-a zauzimaju za Hloverku Novak Srzić, za Jozu Barišića za gospodinu Krišto, ne zauzimaju se za neke druge. Ja ne znam jesu li oni skloniji HDZ-u, nisu li skloni HDZ-u. Ali shvaćam, vidim, da je kod mase urednika vrijeđanje politike i političara vrhunac novinarstva. Oni kada uvrijede nekog političara oni misle da su dobri novinari. Ja sam bio na inauguraciji nove predsjednice pa nisam gledao prijenos. Ali ako je točno ono što sam danas čuo, onda je to nedopustivo. Izabrana predsjednica je izabrana predsjednica, nisu svi za nju glasali, nisam ni ja, ali ona obavlja važnu političku funkciju i nju se mora, prema njoj se mora odnositi sa poštovanjem. To moraju, tako se moraju odnositi i novinari Hrvatske radiotelevizije, kao državne televizije ili javne televizije, sviđala sa njima nova predsjednica ili ne. Tako se moraju odnositi i prema predsjedniku Vlade i prema ministrima, tako se moraju odnositi i prema ovom Saboru i prema zastupnicima. To je moje mišljenje. Sinoć smo ovdje radili do pola 12 u noći, a na toj istoj javnoj televiziji slušamo, dnevno slušamo kako smo ljenčine i neradnici koji imaju velike plaće. A tko to govori na HRT-u? Oni za koje mi ne znamo ni kako su zaposleni ni kolike su im plaće. E pa Europski sustav nacionalnih računa HRT je svrstao u sektor opće države pa poslovanje treba sagledati u ukupnom kontekstu fiskalne politike. Prihodi su 2,3% manji od 2012. a 90,7% čine javni prihodi. Znači pristojba, donacije iz proračuna i ostali javni prihodi. E pa molim lijepo, ako je tome tako a tome tako nesumnjivo jest je to u ovom izvješću piše onda netko tko 90,7% prihoda prima iz javnog sektora mora javno objaviti svoje plaće. Ja se rijetko slažem sa HDZ-om ali danas se u ovom zahtjevu slažem ali 100%-tno, ne samo sa HDZ-om nego i sa ostalim klubovima koji su o tome govorili. I to plaće i ravnatelja i urednika i novinara. Biti populist to je danas među novinarima jako, jako atraktivno na Hrvatskoj radioteleviziji, prozivati druge zbog njihovih plaća ali kriti svoju plaću kao zmija noge, znate kako se o tome može populistički govoriti? Ja mislim da je populizam opasniji od bilo kojeg drugog oblika vlasti, mislim da je destruktivniji. Mislim da to što populizam, kakvu štetu populizam može nanijeti društvu da ne može niti jedna autokracija. Ali ako ćemo populistički govoriti o novinarima, pa mogli bi, pa kada neki novinar ima jednu emisiju tjedno u trajanju od sat vremena reći da on radi sat vremena tjedno i da ima plaću od ne znam 16 tisuća kuna zbog toga što radi 4 sata mjesečno. Naravno da to nije istina, radio sam taj posao i znam da to nije istina. Ali oni tako govore o nama, o političarima, o drugima. E pa sada, može se dogoditi, ravnatelju vrijeme, da netko kaže pa nećete vi biti populisti nad nama, pa mi ćemo biti populisti nad vama pa ćemo predložiti ukidanje pristojbe, svakom domaćinstvu u Hrvatskoj vratiti 80 kuna a vi gospodo na tržište pa tamo budite na tržištu populisti ako budete uspjeli zadržati posao takvi kakvi jeste vi novinari. I sada dolazimo do ovlasti ravnatelja gospodine Radman. Osnivač HRT-a je RH. Predstavnici tog osnivača ovdje u Saboru traže objavite plaće, gospodine Radman čini mi se da ćete im morati udovoljiti jer to od vas traže predstavnici osnivača. Program nekoliko puta ste danas rekli nisam odgovoran za program, a ja vam kažem jeste odgovorni ste. Ne u onom smislu da se petljate u sadržaj svake emisije, to ne smijete raditi jer to bi stvarno zadiralo u slobodu novinarstva. Ali vi odlučujete na to tko će biti glavni urednik, tko će biti urednici programa i na koncu kakva će biti urednička politika. E za uredničku politiku ste odgovorni, a urednička politika to je dakle ona glavna linija koju kuća mora slijediti, koje vrijednosti mora zagovarati, pa ne smiju se zagovarati sve na javnoj televiziji ni reći oprostite ali to je pluralizam medija, to je sloboda novinarstva. Ne može se sve zagovarati i ne može se sve braniti. Znate to vam je kao da direktor pilane kaže čujte ja, mene ne zanima kvaliteta piljenja drveta, da direktor staklane kaže gledajte ja brinem da se dobro odvijaju proizvodni procesi, da strojevi rade, da radnici dolaze na posao a sad Bože moj kakva je kvaliteta stakla u mojoj staklani a čujte to nije moj posao. To ne može biti tako. Negativni primjeri toga su emisije pune i tamo gdje ih nema, gdje nema nešto negativno izmisli se. Slušam Patriju, nemam ja ništa, nemam ja pojma što je tamo, ali vidim, slušam da je sud rekao da za predsjednika Mesića nisu skupili, nisu našli dokaze da je bio korumpiran. Vijest počinje korumpirani Mesić, Patrija potplatila Mesića. E pa tako ne ide, ne ide. Ako je sud rekao da nije onda brate nije, onda to ne može ići u naslov, ne može ići u live. Koliko god bi neko želio da to ide u live, koliko god neko želio. Ali postoji odgovornost. Bio sam neki dan u Humu na Sutli 2% nezaposlenih u tom mjestu, 2% nezaposlenih kad je neki novinar HRT-a otišao tamo da snimi taj primjer, da o tome, sigurno ih ima puno u Hrvatskoj, dobrih primjera, ne vidim ih na HRT-u, a i to je Hrvatska i to je Hrvatska koju treba pokazati i to je vaša odgovornost, i vas i vaših urednika. Vi morate odgovarati i iz kvalitetu programa. HRT je ušao u utrku s komercijalnim televizijama i srozao je svoju kvalitetu sapunice, jeftini sadržaji, za koju za građane niske obrazovanosti, ne razvijenoga ukusa? Dobro i za njih mora nešto biti, pa i oni plaćaju pristojbu slažem se, ali to ne može biti jedini ili pretežiti sadržaj, ne smije biti. Zadaća HRT-a je ne da bude nužno najgledaniji ali da bude najkvalitetniji jer zato ima dovoljno novca prikupljenog od građana. I na toj kvaliteti mora inzistirati. Niska kvaliteta, loš sadržaj oprostite i taj sadržaj i taj novinar ne smiju nastaviti raditi. Piše tu nešto i o vanjskoj produkciji, meni se čini da više se tu brine o vanjskoj produkciji nego o vlastitoj. A što je to kupljeno iz vlastite produkcije, kako je kupljeno, od koga je kupljeno, pošto je kupljeno, zašto je kupljeno toga u izvješću nema, a volio bi znati. Naplata pristojbe, naplaćeno je 32 milijuna kuna više od plana a u naplaćenom iznosu je 37,6 milijuna za odvjetničke troškove, više za troškove nego što je naplaćeno i za plan. A zanima me kome je otišlo tih 37,6 milijuna kuna? Volio bih znati koje su to kancelarije, koji su to odvjetnički uredi? Završavam, cijenjeni, poštovani gospodine Radman kvaliteta, objektivnost, javni sadržaji to je ono što se od vas traži, to je vaša misija i vi te misije morate biti svjesni. Ne bježite od odgovornosti za program jer od te odgovornosti koliko god htjeli pobjeći nećete moći. Hvala vam.
Hvala i vama. Imam napast nešto reći osim da pozovem na repliku, ali neću ništa reći, dakle replike. Dražen Đurović prva.
Hvala. Ne znam da li sam propustio, s obzirom da ste vi govorili u ime kluba, iznijeli ste dosta vrijednosnih sudova ali govorili ste u ime kluba i nisam na kraju shvatio da li u ime kluba podržavate to izvješće ili sam možda to preskočio pa nisam, nisam dobro primijetio s obzirom da ste te vrijednosne sudove koliko sam ih ja mogao protumačiti su bili prilično kritički prema ravnatelju i prema tom nadzornom odboru. A drugo, naravno može se retrospektiva raditi u različitim vremenskim razmacima i ovisno naravno o pozicijama koje svatko od nas ima, možemo različito to tumačiti. Moj je recimo dojam, vi ste se osvrnuli na neke događaje 90.tih no ja imam dojam sa moje pozicije gledano da je i 90.tih i 2000.tih i danas uvijek bilo prostora na HTV-u ajde recimo za lijeve novinare koji su držali neke emisije, to je trajalo godinama. Stanković drži godinama, Latin je držao godinama, Milić, Mima Simić. No ne mogu se sjetiti baš primjera nekih ljudi s desne, koji su recimo s nekih desnih pozicija slične emisije držali godinama čak ni u vrijeme vlasti HDZ-a. Dakle, kad su oni imali utjecaja na nacionalnu televiziju, a kamoli ove posljednje 4 godine ili u vrijeme vaše prethodne Vlade. Dakle, kao neki ovako odraz demokratskog balansa koji bi tu bio prisutan. I ovo vam je bila zanimljiva paralela sa potpredsjednikom HDZ-a na mjestu glavnog ravnatelja iz '90-ih godina. Pa evo možda poslije izbora ima sad je aktualan opet zamjenik predsjednika HDZ-a, možda se opet otvori prostor i nakon novih izbora.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani potpredsjednik Doma Nenad Stazić.
Ma vi ste potpuno u pravu, ja sam zaboravio reći, SDP će podržati ovo izvješće i hvala vam na tome što ste me podsjetili da sam to propustio reći u ovom obraćanju u ime kluba. A što se tiče kritičnosti, da, prihvatiti ćemo ovo izvješće unatoč kritičnosti jer mislim da se kritičan može biti samo prema onome za koga duboko vjerujete da može biti bolji. Jer prema onome za kojega ne vjerujete da se može popraviti od njega se dignu ruke. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dujomir Marasović, replika.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora hvala što ste došli evo ovako u kasne sate. Gospodine Stazić ma u vezi ovoga što je snimala HRT, odnosno u doba socijalizma, pa vi ste bili u tim komitetima što ja znam gdje ne, sve što je snimano u 2. svjetskom ratu išlo je na cenzuriranje u komitet kao najnižu pa onda do Beograda, Tito je gledao zadnji i dok su mu dvije maserke glancale pete on je davao zadnji sud o svim filmovima, svim serijama i svemu tome što je snimano vezano uz teme o životu nakon 2. svjetskog rata. I snimane su samo partizanske serije. "Velom isto" ona je oda partizanskoj borbi. Drugo je što mi Dalmatinci to volimo, ima humora i ja sam ga gledao pet puta, gledat ću ga i šesti. "Kuda idu divlje svinje" nepokoreni grad Zagreb, koji nepokoreni grad? Pokoran bio do zadnjih dana. I te gluposti. Snimane su povijesne serije … [[Govornik se ne razumije.]] ali i one humor serije koje su imale zadaću relaksaciju narodne frustracije kao što su "Prosjaci i sinovi" bitno su cenzurirani i morali su kidati ih itd., itd. o čemu vi nama govorite? A pitanje je što je snimala u to vrijeme televizija i o Stepincu i drugim stvarima. Znači, nemojte mi tu i nemojte nam tu držati lekcije. A da je '90. pometeno, ne znam, mislim da je ostala cijela nomenklatura. Mirko Galić pa jel' on partijski kadar? Direktor televizije? I da vam ne nabrajam i Obrada Kosovca itd. Ali najveći dokaz da nije to pometeno pa vi ste, vi ste šećer Hrvatske radiotelevizije najbolji kadar, nitko vas nije dirnuo nego ste bili tamo paša na Bosporu i neke vaše prijateljice okolo. A valjda vam se ovo ovdje u Saboru osladilo malo bolje pa ste došli, tko vas je dirao?
Hvala lijepa. Kolega Marasović drago mi je da ste replicirali kad sam ja ovdje pa vam dajem opomenu za gluposti, a pohvalu za šećer. Odgovorit će poštovani potpredsjednik Doma Nenad Stazić.
Ja vas predsjedniče molim da opomenu povučete jer ona sasvim sigurno neće djelovati odgojno. Ja kolega Marasoviću nisam nikada bio član Saveza komunista, prema tome nisam mogao biti ni u kakvim komitetima. Ne znam za vas da li ste bili, znam da je puno vaših kolega iz HDZ-a bilo, ja im to ne zamjeram. Da li ovi koji sjede ne znam. Vi ste jednom rekli da ne biste nikad dopustili nekome, mislim da ste baš vi rekli za gospodina Radmana da mu ne biste dopustili zato što je bio nekada dio te nomenklature. E da se vas slušalo onda Luka Bebić nikad ne bi mogao biti predsjednik Sabora jer je bio šef partije u svoje doba. Ali vidite, kad su ga postavljali tu za šefa Sabora nisam čuo da ste se vi bunili. Toliko ste vi principijelni, toliko ste vi karakterna osoba, takav ste vi čovjek. Dobre serije, da, nikad nisam bio član partije ali to nikome tada nije smetalo da se zaposlim na HRT-u, tadašnjem Radio Zagrebu. Nitko od mene nije ni tražio da se upišem u partiju. Najnormalnije sam mogao raditi svoj novinarski posao jer vremena nisu bila tako olovna kao što ih vi danas želite prikazati. Kažete da su te dobre serije koje sam nabrojao da su to gluposti. A slušajte sad svatko ima svoj ukus, ako su to za vas gluposti onda taj sud ipak ostavljam vama i svima onima koji su te serije gledali i koji su čuli tu vašu ocjenu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Jasen Mesić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Rekli ste da se rijetko slažete s HDZ-om, i mi se rijetko slažemo s vama iz SDP-a međutim moram reći da se dobrim dijelom ovim što ste govorili slažem, osim ovim dijelom što ste govorili vezano za jezik itd. Na kraju ste rekli da onog u kog vjerujete ne dižete ruke od njega. Mislim da smo prerano digli ruke od onog sustava koji smo imali s dva zakona u kontinuitetu koji ste rekli. Jer ako tamo nisu funkcionirale u tom sustavu pojedine osobe onda se trebalo ići na popunjavanja mjesta programskog vijeća i nadzornog odbora koji su sinkronizirano trebali usuglašavati financije i program. Izmjena medijskog zakona i medijskog zakonodavstva koja je napravljena u Hrvatskom saboru za vrijeme ove Vlade i ove parlamentarne većine ne može dovesti uvaženi kolega do uređivačke politike i politike odgovornosti. Znate zbog čega? Jer smo krenuli odozada, a trebali smo prvo krenuti sa medijskom strategijom, pa sa medijskom politikom iz koje bi izašli specifični zakoni kao što je Zakon o HRT-u i stoga bi onda izašla uređivačka politika i onda se ne bi vi morali s pravom kritički osvrnuti na ovo što nam se dešava u medijskom, novinarskom prostoru ili u prostoru kojeg na taj način pokriva HRT. Međutim, nadležno ministarstvo uz potporu predsjednika Vlade napravio je takav dar i krš i lom od Hrvatske televizije, HINA-e, gdje su se mijenjali članci isključivo u zakonima koji govore o izboru vodećih ljudi. Ništa drugo nije dirano nego samo ti članci. Ove korake smo potpuno preskočili.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani potpredsjednik Nenad Stazić.
Na žalost dragi moj kolega, ja se ne mogu složiti sa vama koliko god da ste mi simpatični. Dakle, ideju HRT-a kao javne ustanove donio je ministar Vujić. Prvi zakon je u vrijeme njegovog ministrovanja došao ovdje u Sabor. Ne radi se tu o osobama na žalost. Kad bi se radilo o osobama ne bi bilo problema, pa valjda bi se pronašlo desetak osoba koje bi to mogle raditi. Ja mislim da mi nismo dovoljno razvijeno društvo u tom pogledu, da nemamo dovoljno razvijenu svijest. Mi nismo dovoljno demokratski svjesno društvo. Ja ću vam dati primjer iz jednog drugog područja. Ja ne ulazim ni u motive, ni u prava, ni u razloge. Ali ako netko pali logorsku vatru na sred ceste jer mu se ne sviđa jedan ministar, ako potpuno protuzakonito mjesecima živi pod nekim šatorom, krši zakone svjesno, zna da ih krši i radi to namjerno, a da to cijelo društvo tolerira onda mi nismo dovoljno demokratski zrelo društvo. Pravo na prosvjed postoji i nitko ga ne osporava, ali svaki prosvjed ili svaka aktivnost, sve što se događa u državi mora biti zakonito, a vama i meni mora biti podjednako stalo da to bude zakonito. I ako se netko poziva na vas ili na vašu stranku da bi radio nešto nezakonito ili protuzakonito, onda ste vi prvi koji morate ustati i reći ne, to u moje ime radit ne možete. Tu vatru izvolite ugasiti, jer ona ne gori u moje ime. Znate zašto? Ne zbog vaših zahtjeva, nego zbog vašeg protupravnog djelovanja. Kad se to dogodi onda ćemo mi biti dovoljno demokratski zrelo društvo, a onda ćemo vjerojatno moći imati i javnu televiziju.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Staziću, došao je i taj dan, evo složili smo se u nečem vi i mi. Dakle, vi ispred SDP-a, mi iz HDZ-a. Ono o čemu govorim jest zapravo briga o prezentaciji hrvatskog jezika u programu Hrvatske televizije i Hrvatskoga radija. Vi ste danas možda treća osoba koja se dotakla Hrvatskoga radija koji je vama više u srcu jer ste tamo proveli svoje lijepe godine, meni možda više televizija sa obrnutim razlozima ali vrlo intimnim i osobnim. Gospodine Staziću, Služba za jezik i govor postoji još uvijek na Hrvatskoj televiziji. Međutim, brzina kojom se mijenjaju prezenteri, urednici, ljudi koje se šalje na teren možda je i tu problem. Ti ljudi nisu adekvatno obučeni da se javljaju u programu javnog servisa. Oni naravno iritiraju sve one koji znaju nešto o jezičnim zakonitostima, iritiraju i sve one koji znaju kako se profesionalno radi radijski ili televizijski posao i tu se apsolutno slažemo. Vjerujem da ćemo se složiti i u problemu vjerodostojnosti. Ne može se svaka dva mjeseca mijenjati središnja osoba središnje informativne emisije ili svaka tri mjeseca. I neka se nitko ne ljudi, ne može svatko raditi na ekranu jer nisu svi ljudi da idu na ekran. O tome se radi, o tome jednako tako treba voditi računa. Spomenuli ste anarhiju, spomenuli ste ja sam doduše spomenula tu riječ kaos na Hrvatskoj televiziji, pa se nadam da možda sada onako nekako intimno propitkujete da li je zakon koji je bio donesen bez konsenzusa uspio nešto riješiti ili smo samo produbili krizu koja je zapravo i postojala na javnom servisu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani potpredsjednik Doma Nenad Stazić.
Ja o Hrvatskom radiju ne govorim bolje nego o televiziji, dakle ne ističem Hrvatski radio zbog toga što je meni Hrvatski radio više u srcu nego televizija, nego zbog toga što uistinu smatram da je Hrvatski radio objektivno bolji, objektivno je bolji. Mislim da znam i razloge tome. On nije u koloru, nije tako atraktivan, pa nema toliko posezanja za njim, pa ga se pustilo malo po strani pa se nije previše petljalo u Hrvatski radio. Pa zbog toga što nije bilo toliko vanjskih intervencija, što nije bilo toliko metli tamo da pometu one za koje se smatra da ih treba pomesti to je Hrvatski radio ostavljen da živi svojim životom, da se razvija tražeći kvalitetu unutar sebe i nalazeći je. Kažete da ovaj zakon nije uspio riješiti. On jest riješio neke stvari ne na način sa kojim bih ja bio najsretniji. Ja bih daleko više volio, daleko više volio da smo uspjeli sa Vujićevim zakonom i došli do javne televizije. Ja bih bio daleko sretniji jer ja mislim da je to zadaća politike da omogući javnome servisu da bude neovisan o tome. To je moje najdublje uvjerenje. Najdublje uvjerenje. Ali ostaviti onakvu situaciju do kakve je došlo na toj navodnoj televiziji naprosto nismo mogli. Bili bismo neodgovorni da smo tako postupili. Bili bismo neodgovorni da nismo intervenirali. Jer svaki red, svaki red je bolji od potpune anarhije. Mi smo ovdje dobili red, dobili smo pa i jedan postupak restrukturiranja i možemo reći da je on trebao ići drugačije. Mi se možemo složiti sa gospodinom Radmanom, da li je taj njegov put najbolji ali je to put a ono je bilo, ono je bilo ništa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kao i moje kolege prethodne koje su govorile u replikama i ja ću također reći da je ovo jedna o rijetkih prilika u kojima se sa većinom onoga što ste rekli slažem. Međutim, ne mogu se složiti sa načinom na kojem ste govorili o vremenima od osnutka HRT-a ili kako ste to rekli ili Zagrebačke televizije, da budemo točni od '50.-ih godina pa do '90.-te godine. Naime, prilično cinično ste govorili o tim vremenima, kao ta olovna vremena i nisu bila tako olovna kao što ste rekli. Jesu, bila su, olovna, bila su vremena nesloboda, bila su vremena totalitarizma i to totalitarizma koji se najokrutnije obračunavao sa svojim protivnicima, ljudi su ubijani. Ljudi su ubijani, kolega Stazić nakon Bleiburga u vrijeme kada više nije bilo rata. Tisuće grobišta je po Hrvatskoj da ne govorimo još u Bosni i Hercegovini i na drugim mjestima u kojima su ostaci koji ni danas nisu obilježeni, tih grobišta a na što nas je obavezalo i Vijeće Europe da trebamo obilježiti ta grobišta na dostojanstven način. Tisuće grobišta, ne govorimo o broju žrtava nego samo o lokacijama. Dakle reći da to nisu bila olovna vremena u vrijeme kada se cenzura provodila na svakom koraku. Ja ću vam samo reći jednu priču banalnu koja je pokazala sustav vrijednosti. A Tale of the Christ je bio bio naziv zapravo Ben Hura. Nigdje u tom filmu, vrijeme komunizma se nije prikazao lik Isusa Krista koji je zapravo potpuno promijenio Ben Hura kada se gleda sadržaj filma na način da iz jedne osvetničke osobe postao jedna osoba široka i puna duha, dakle pod utjecajem vjere. Svugdje u filmu je izbačena vjera Isus Krist. To je samo jedan banalan primjer sustava vrijednosti, sustav vrijednosti koji je promovirao totalitarni komunistički režim, koji je osuđen zajedno sa nacizmom i fašizmom.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani potpredsjednik Sabora, Nenad Stazić.
Pa odgovoriti ću na onaj dio vaše replike koji sam razumio, na jedan dio ne mogu jer ga nisam razumio, povezujete Bleiburg i televiziju, ne znam kakve one imaju veze. Bleiburg je bio '45., televizija je osnovana '56. i ne znam u kakvom bi oni uopće doticaju mogli biti. Govorite o totalitarizmu, … ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Matušiću, jel vi možete šutjeti dok ja vama repliciram ili ćemo paralelno govoriti, jer ja mogu i prestati pa da vi nastavite? Ali ako ćemo biti parlamentarni neka vas vaše kolege upozore kako to da se ponašate u Saboru.
Ako hoćete tako, iziđite dolje je kafić otvoren.
Da, da, ali dok smo u Saboru, ponašajte se kao da ste u Saboru. Ajde bar tako, zamislite da ste u Saboru pa se tako ponašajte. Totalitarizam nije prestao na televiziji '90.-te godine, totalitarizam se nastavio '90.-te godine i tamo je potrajao do 2001. godine. Potrajao je, a olovna vremena, … … [[Upadica se ne čuje.]] Gledajte, rekao sam vam, ja nisam bio član partije, radio sam na toj televiziji, HRT-u, na radiju, dijelu tog HRT-a i mogu o tim vremenima svjedočiti ja mislim malo bolje nego vi jer mogu svjedočiti iz prve ruke. Tamo nisu bila olovna vremena. Tamo se nije proganjalo one koji nisu članovi partije, tamo se nije proganjalo one koji su mislili drugačije. Jedino što se od njih tražilo, tražilo se da poštuju ustanovljenu programsku politiku. A vi niste sad mogli očekivati u jednom partijskom sustavu da programska politika bude više partijski sustav. Ako ste to očekivali oprostite onda je problem sa shvaćanjem, sa inteligencijom jer toga nema, toga nema, toga ne može biti. Kao što ne možete zahtijevati da programska, današnja programska politika u više parlamentarnoj demokraciji bude jednostranački sustav. Kada bi to bila programska politika, to bi odudaralo od državne politike i svakako da bi bilo neprihvatljivo. Dakle ono što je samo po sebi razumljivo meni nije jasno kako nije razumljivo vama.
Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, Hrvatskoga sabora, gospodine glavni ravnatelju sa suradnicima. Počeli smo o jeziku … [[Govornik se ne razumije.]] pa ću evo i ja malo dodati ulja na vatru. 1984. godine kada je počeo Stazić od Poncija Pilata, mogu i ja malo kasnije dakle doktor Šreter, pokojni doktor Šreter u Pakracu je na upit jednome svom pacijentu što je po zanimanju a ovaj mu je na to odgovorio da je penzionisani oficir upisao na zdravstveni karto, umirovljeni časnik. 1991. godine doktor Šreter je odveden a jedan, i ubijen, i ne zna mu se ni dan danas gdje mu je grob. A 1984. godine Goran Babić, nekadašnji urednik Poleta, možda ga i znaju neki ovdje koji ne živi više u Hrvatskoj napisao je proglas u Nedjeljnoj Dalmaciji čiji je zamjenik glavnog urednika bio Zoran Erceg u kojemu je tražio poput onoga što je tražio jedan drugi čovjek na funkciji visokoj u Hrvatskoj prije nekoliko mjeseci ili godina da se satre zmija ustaškoj glavi koja je ponovno progovorila ustaškim jezikom. I doktor Šreter je platio glavom takav svoj stav. Ne kažem da je isključivo to bio razlog za gubitak života, a da mu se grob ne zna ni danas, pokušana je i razmjena u kojoj je sudjelovao jedan saborski zastupnik zamijenivši dva doktora iz Siska jedne druge nacionalnosti, ali oni su dobili svoju slobodu, ti zarobljenici iz Siska, a doktor Šreter nije doveden u hrvatske redove jer je završio smrtno, vodi se kao nestali i ne zna mu se ni gdje mu je grob. Ali na stranu ta kako kaže Stazić olovna ili pak vunena vremena kako kaže Đogo, nećemo o tome nego o Hrvatskoj televiziji. Hrvatska televizija nekad ili vrlo često nazivana i katedrala duha pa onda ona koja je javna, a bila je državna od '90.-tih godina postade javna dolaskom koalicije SDP-a na vlast, s tim da smo to javno tada mislili da će zaista biti nešto što više neće biti pod utjecajem nikakvih stranaka, da će ona biti televizija svih građana, svih nadzora, jedna demokratska institucija koja će biti neutralna nego će biti i objektivna u izvješćivanju, u komentiranju, u prikazivanju svega onoga što se događa u hrvatskom društvu, ali isto tako i u produkciji programa za kojeg je zadužena. No evo ja već po ne znam koji puta spominjem da se taj duh za koji smo mislili da će biti zapravo pretvorio u nešto što je potpuna preslika hrvatskoga društva. I kako kaže ona reklama za Hrvatsku poštansku banku, dijelimo se na homo i antihomo, dijelimo se na plave i bijele, dijelimo se na sve strane, tako i Hrvatska televizija dolaskom svake Vlade zapravo postala u neku ruku instrument te Vlade, barem u onom informativnom dijelu, počevši od središnje informativne emisije pa nadalje. Potpuno je jasno, poglavito nakon novog Zakona o HRT-u koji je donesen u ovom Saboru preglasavanjem i nadglasavanjem većine, da je to tako. I s pravom se gospodin Dujomir Marasović nada da će kada eventualno dođe do promjene vlasti, naravno kao što se to događa i u županijama, ako je na vlasti jedna opcija, na sljedećim izborima pobijedi druga nijedan pročelnik neće ostati. Dakle vođen tom logikom ili pak analogijom gospodin Marasović je to rekao. Ali što se događa sa pročelnicima bivšim, kao i sa urednicima na HRT-u? Oni će zadržati svoje radno mjesto u županiji, bit će nekakav referent za ovo ili za ono, ali neće biti pročelnik. Tako i na HRT-u. Doduše, u županiji će mu biti plaća manja jer više nije pročelnik, a što se događa na HRT-u za razliku od županija npr., dogodit će se to i događa se da ti urednici i drugi dužnosnici na televiziji zadržavaju i ima li snage na HRT-u da se ti koeficijenti, a temeljem promjene njegovog statusa smanje. Pa je došlo upravo tim putem do gomilanja kadrova onih koji su zapošljavani po političkoj liniji, prijatelja i kumova itd. i došlo se 3600, jel tako gospodine Radman, ne znam koliko je bilo ljudi. Kada pogledamo i usporedimo program komercijalnih televizija koje djeluju na području Republike Hrvatske i njihovog broja zaposlenika i HRT-a, količine programa koji se proizvodi, kvalitete i svega, ako se to uopće može mjeriti jer ukusi su različiti kaže latinska izreka, onda se ipak može reći da je broj zaposlenika u HRT-u u odnosu na te komercijalne televizije znatno veći, srazmjerno veći. Kada se na HRT-u pokušava uvesti restrukturiranje koje je plaćeno by the way 300 000 kuna jednoj tvrtki, dakle tuđa pamet se plaća pa je i Hrvatska televizija po izvješću Nadzornog odbora kažu platila 299 000 kuna za Plan restrukturiranja HRT-a, dakle i to je navedeno ili narečeno kako god hoćete, ne znam kako bi Stazić prihvatio, što je hrvatski, a što nije. Dakle došlo se do toga da je broj zaposlenika na HRT-u smanjen. Navodno sad ima, ali opet ne znamo točno, točan broj, zanimljivo je da ne znamo točan broj zaposlenika jedne ustanove od 2-3 tisuće ljudi, navodno sad trenutno je oko 2800, tako nekako glase podaci ili vijesti sa HRT-a. No ono što je posebno zanimljivo je to da više i nije tako značajan politički utjecaj na kadroviranje i zapošljavanje koliko je značajan interesni utjecaj odnosno utjecaj interesnih lobija koji su povezani sa vodstvom HRT-a i ljudima u HRT-u. O omjeru plaća, poglavito onih koji su dovedeni, dakle zaposlili se u 2013. i 2014. godini, ja sad uzimam i 2014., prošla je ali dobro, i nekih drugih govorio sam prije da je veći od 6 prema 1. Spomenuo sam usporedbu sa bolnicama gdje nema tako visoko, tako drastičnih razlika. Mi i dalje ne znamo. Ako i imamo bodove, a neke imam bodove ovdje kolika je vrijednost toga. Čak ni to ne znamo. Kolika je vrijednost boda ako na primjer gospodin možemo li o imenima, jer moramo bit transparentni. Ako je Hrvatska javna televizija, Hrvatski je sabor potpuno otvoren na svojim stranicama i može se doznati o svakome sve i plaća, pa nas pljuju u "24 sata" i ne znam ni ja gdje, kako mi imamo, a prikazuju bruto plaću, a ne neto plaću. Pa onda kažu vidi onoga ima ne znam koliko. Možemo li doznati i/ili putem ne znam čega COP-a, Centra za obračun plaća ili bilo čega da znamo se ravnati, da kažemo pa da, to su plaće koje su sukladno situaciji u hrvatskom društvu, sukladno percepciji i postojanju sirotinje i siromaštva u hrvatskom društvu usklađene i normalne u odnosu na stanje u hrvatskom društvu. Evo, a hoćete li da čitam imena onih koji su naknadno, a ne od početka zaposleni i da govorim njihove koeficijente, a volio bih čuti kolika je vrijednost jednog boda, jednog koeficijenta. Dakle, imamo ovdje u programu, piše fino poslovna jedinica, piše njegov zadatak. Dakle, naziv mjesta troška, piše naziv radne jedinice p.j. program i piše koeficijent 21. Nadalje, pod brojem 9. to je pod brojem 9. Pod brojem 3. imamo također program gospodarstvo mjesto informativni medijski servis, magistar po kvalifikaciji, vrijednost, koeficijent 14. Navodno još postoje i neki aneksi, ali o tom drugi puta. Pa onda pod brojem 39. Podrška upravljanju, pravni poslovi, viša stručna sprema, valjda je pravnik 15 koeficijent. Pa nakon toga imamo tehnologija, brza multimedijska tehnika, koeficijent 15. Pa onda 21 poslovanje p.j. poslovanje, neću govorit namjerno evo ipak ću vas od toga da neću govorit imena. Pa zatim ravnatelj, pardon, tehnologija koeficijent opet 21. iako ovdje u ovom popisu nalazimo i koeficijent 2,95. Znači da je to i ne više 6 puta, nego i 7 puta veći koeficijent. Ja ovdje nisam nikakav da kažem, ne plediram uravnilovku, ne plediram na to da, naravno da postoje složenost poslova itd. Ali volio bih znati zbog čega kad već govorimo o Etičkom kodeksu oni koji podliježu i Etičkom kodeksu uz razne obveze koje imaju, a to su novinari, pa onda samo sekunda da nađem i taj materijal. Dakle, novinari i izvršni djelatnici na Hrvatskoj televiziji, dakle i koji podliježu tom Etičkom kodeksu za kojega ja smatram da nije demokratski. Jer u demokratskom društvu svatko ima pravo izraziti upravo ono što je Etičkim kodeksom zabranjeno. Naravno da u svoje radno vrijeme kao djelatnik javne televizije ne smije nastupati sa tog stanovišta. Ali da on može bit djelatnik u Hrvatskoj televiziji pa ja to ne mogu vjerovati, da ne može i da mu se mora dati. Jedina mjera je otkaz. Ni razgovor, ni opomena, ni ukor, ni ne znam ni ja što. Ja ne znam postoje li koje druge disciplinske ili pak kako bi Stazić rekao stegovne mjere. Dakle, nevjerojatno je, aha tu je, dakle to su kreativno osoblje, malo mi s obzirom na obimnost u govoru, obimnost teksta i materijala, ponekad mi ponestane i koja riječ. Dakle, novinari i kreativno osoblje. E kad već podliježu i Etičkom kodeksu, i kada su oni zapravo nositelji posla, oni su nositelji posla, kreativno osoblje. A tko drugi? Pa nije valjda pravnik? Pa nije ne znam ni ja tko. Pa nije evo, a sad ste primili 3 pravnika u 11 mjesecu, imali ste natječaj za 3 pravnika ili ste bez natječaja primili. Ne znam, o tom ću još govoriti. Prema tome, dakle to kreativno osoblje po meni, a o tome trebamo raspravljati mi u Hrvatskom saboru. Zato mi je drago da dođete češće. Vi ste meni napisali i pismo gospodine Radman na moje, nisu objede, ali upite koje sam postavio i hrvatskoj javnosti i Hrvatskom saboru i vama ovdje. Ja znam da niste bili zadovoljni mojim pitanjima koja sam postavio. Nakon jedno dva mjeseca ste mi poslali pisani odgovor da ne bih zaboravio to reći i bilo mi je drago da ste odgovorili. Ja nisam smatrao da ja moram ponovno, nisam htio prepisku s vama vršiti, jer mislim da u onim mojim pitanjima bilo je i puno odgovora koji su bili zapravo točni. Ali evo vi ste sa svojom suradničkom ekipom, sa svojim timom složili meni odgovor i s obzirom da ja nisam želio prepisku, ne zato što ono što sam pričao nije istina, nego što nema potrebe ni smisla da se dalje prepisujemo. Mislim nema potrebe. Govorimo, dobit ćemo priliku i dobili smo evo nakon godinu dana da ponovo govorimo mnogo toga. Ono što sam govorio neću više govoriti, nego imam nešto drugo i nešto novo. Dakle, pita me netko od novinara imamo li mi pravo na Hrvatskoj televiziji odgovarati na anonimnu telefonsku anketu kada te pita za nacionalnost, religiju, dakle ako te netko pita, vjeroispovijest. I za rasu ako netko. Po njegovom sudu možda i može, ali da to zaista ostane maks anonimno. Ako bi netko doznao on se ne smije povjeriti nikome na HRT-u. Kakva je to ustanova u kojoj kako kaže kolega Stazić koji je pripadnik koalicije koja je izabrala vas da postoji takva jedna strahovlada i urednička anarhija, upravo ta, te dvije stvari. Nezadovoljstvo na HRT-u, ja ne znam je li vi osjetite u svom uredu naravno kojega imate i koji vam pripada, osjetite li vi taj strah među djelatnicima od međusobne komunikacije. Kao u ona vremena Kaligule, samo netko kaže e on je bio protiv mene, gotov si. Kad se prolila silna krv u starome Rimu. Osjetite li da postoji kako je rekao Stazić, evo ja ću samo citirati kolegu Stazića, urednička anarhija? Upravom tim je riječima rekao. Pa onda svatko u svojoj emisiji ili u svom lenu i domenu radi što god hoće. Vrlo često imamo i provokativna pitanja određenih novinara, pa i s Hrvatske televizije, a voljeli bismo znati, a nagađa se jako na primjer novinar koji jedanput nedjeljno nastupa, neću govoriti ime, i to uvijek nedjeljom poslije ručka uglavnom jel', meni je prije ručka jel', dakle koliko taj dotični novinar koji nastupa jedanput nedjeljno ima plaću? Pa zašto ne bi hrvatska javnost u kojoj je on toliko popularan, tako bar kažu jel', zašto ne bi znala koliku ima plaću? Zašto se ne bi usporedile te plaće sa nama zastupnicima u Hrvatskom saboru koji smo lijenčine, koji ne radimo, koji imamo ocjenu kako ono gospodine plus 2 ili tako nekako su nam dali ocjenu, koji nema nas ovdje evo 20, 25 u ovo vrijeme, sinoć 5 u 23,30 kako kaže Stazić. Pa dajmo slobodu građanima, te podatke ne treba kriti, pa to nije tajna. Na kraju krajeva građani sa svojih 80 kuna u 90% iznosu financiraju HRT, građani. Kada se govori o toj pristojbi kako se to kaže, zanimljiva riječ pristojba, onda smo govorili i o ovrhama, tužbama i o odvjetnicima koji debelo zarađuju na tužbama u svezi neplaćene pristojbe. Znate, bio sam jednom kod jednog odvjetnika, pokušao sam biti, i pozvonio sam na portafon koji postoji na vratima. Javila mi se činovnica, službenica najvjerojatnije ili kolegica pravnica i pitala me zašto ja dolazim. Ja sam rekao da podmirim obvezu jednog mog rođaka u svezi neplaćanja pristojbe. Ona je rekla nemate vi što k nama dolaziti, imate obavijest koja je pismena izvolite platiti svoju obvezu. Pa ja bih razgovarao sa odvjetnikom da barem nekako kamate ili nešto napravimo s tim. Nemate što razgovarati, platite sve. Nije me pustila ni ući u kancelariju da bih razgovarao, ni ući u kancelariju a kamoli da razgovaramo. Završilo je na portafonu. Na što sam ja još nešto rekao što nije baš ni za ovaj Hrvatski sabor i dodao jel' tako da ne bih govorio o tome. Bio sam ljut, ne zato što nisam postigao ništa, nego što me nije pustila da razgovaram sa odvjetnikom. Dobro je rekao kolega ovdje da postoji pravna služba. Vi ste zaista imate 850 sporova od čega tko zna koliko sa djelatnicima HRT-a bivšim, sadašnjim itd. Kolika je težina toga, čak možda ovdje gospodin, ako je gospodin … ili ne znam tko je tu, pa da kaže koliko. Pa on je financijski stručnjak, da nam kaže koliko teže sporovi HRT-a, kolika je uspješnost sudovanja za HRT. Ne za ove ovrhice za ovu pristojbu nego putem tužbi djelatnika i nekih drugih vanjskih subjekata koji su tužili HRT. A eto nemam odgovor, možda ćemo čuti, još nije kasno da čujemo. Nadalje, o ugovoru sa ZAMP-om čuli smo danas dosta riječi. Taj ugovor za unaprijed nekakav, nisam ni čuo da postoje ugovori za unaprijed kojega je nadzorni odbor dva puta odbio, dakle odbio potpisati, pa je ipak na kraju parcijalno potpisao uz protivljenje jednoga člana nadzornog odbora, dakle valjalo bi čuti, iznos je 67 milijuna kuna a za ZAMP znamo svi. Mislim ne trebamo više tajiti, znamo tko uglavnom stoji iza toga itd. E sada kaže ovako, nadzorni odbor piše da je glavni ravnatelj HRT-a 15. travnja dakle dan uoči nastavka 6. sjednice HRT-a sklopio ugovor s tvrtkom Mediahub vlasnika Roberta Šveba, bivšeg ravnatelja HRT-a za usluge izrade strateških analiza vrednovanja i rangiranja strateških opcija, savjetovanja u izradi nacrta plana restrukturiranja itd. Istodobno je otkrivena i sporna situacija Duška Zimonje, donedavnog zaposlenika Mediahub-a koji sad postaje velika ne znam točno njegovu funkciju, imam ovdje napisano, ali na HRT-u. Zapošljavaju se ljudi koji su bili djelatnici suparničke televizije na HRT, što je vrlo zanimljivo. Dakle, komercijalne televizije sa visokim koeficijentom 21. U zatvaranju ispostava HRT-a ili kako se već zovu i … [[Govornik se ne razumije.]] samo centara vrlo je zanimljiva raspodjela i distribucija tih centara koji su ostali. Poput sveučilišta, dakle postoji centar HRT-a u Dubrovniku, Splitu, Šibeniku, Zadru, Puli, Rijeci i Osijeku, ne govorim o Zagrebu, tu je središnja institucija. Dakle, jedna kontinentalna i koliko 6 ili 7 morskih. Pa jel moguće da baš Slavoniju i HRT, javna televizija, a o Slavoniji zborim diko našoj, pa da baš i Hrvatska televizija se tako okomi na taj način. Ja ne govorim o tome da, naravno da je i broj zaposlenih manji, da je to nekakva restrikcija i restrukturiranje pa i smanjivanje osoblja itd., ali jeste li vi uvjereni, ajde mi onako iskreno recite da jedan centar u Osijeku može pokriti 800 tisuća stanovnik i petinu RH a na istoj toj površini dakle u Dalmatinskoj, Primorskoj Hrvatskoj dakle imate koliko 6 ili 7 televizijskih centara? Ajmo suvislo razmišljati, ne tražim ništa više. Ja znam da ja ne mogu promijeniti vašu odluku, a znate i vi da zavisi od sljedećih izbora i vaša pozicija, ali pokušavam da suvislo i vi razmišljate iako ja ne očekujem ništa posebno ali moram to reći, ne mogu to prešutjeti nikako. Nadalje, samo da malo posložim ovu svoju papirologiju, o odvjetnicima. Njih 25 koliko je sudjelovalo, ne bi se čudio čak da je možda i Hrvatska televizija bila povedena, dakle ne da više daje odvjetnicima nego da proda svoje dugove factoring tvrtkama, a donijeli smo Zakon o factoringu pa sad čujemo ovdje od osoblja u Saboru da svaki dan zovu utjerivači dugova kako se zapravo hrvatski mogu nazvati factoring tvrtke i traže da im se plati dug nekakvih teleoperatera koji su prodali svoje dugove tim factoring tvrtkama a koje sada utjeruju te dugove pa i vrlo grubo, i prijetnjama itd. Nemojte to raditi molim vas. Imate razvijenu pravnu službu, imate dovoljan broj zaposlenika da radite jer ako bi to bilo, to bi bilo još katastrofičnije od odvjetničkih poslova kojim odvjetnici utjeruju dugove. O gospodinu o kojemu je ovdje netko spomenuo, čini mi se gospodin Lesar, pa nije valjda prošlo vrijeme.
Hvala vam lijepa. Je, je. … [[Upadica se ne čuje.]] Možete ali pojedinačno ne možete više nažalost. Ako ste prijavljeni, ne možete se prijavit. Sve što ste prijavili to ćemo vam porezovati i ostaviti da radite. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Mislite da smo vam podvalili? Kolega ovaj ovdje stol nema ni duše ni ništa, to je sve tehnika, sve. Imate kolega sada priliku još jedno desetak minuta jer ima nešto replika na vaše izlaganje. Pa idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kolega Grubišić, pa ja bi krenuo, vi ste spomenuli također olovna vremena, ne mogu se još nikako oteti dojmu da u SDP-u pokušavaju i dalje lakirati ta olovna vremena pa ih pokušavaju ublažiti i zapravo time ne prihvaćaju demokratske standarde koji danas vladaju Europom i koji su utemeljeni u Ustavu RH i na taj način negiraju ili žele pokušati negirati sve one negativne pojave koje su opterećivali Hrvatsku i hrvatsko društvo u razdoblju totalitarnog komunističkog režima a i prije njega. Naime, u to vrijeme bilo je nemoguće čuti bilo gdje da su ljudi ubijani u ime države i da su ubijani samo zato što su imali drugačije mišljenje od Đurekovića, do Brune Bušića itd. i naravno niti jednom mediju pa tako ni na toj televiziji o kojoj on govori o tako lijepim superlativima za to razdoblje nije se mogla čuti istina, mogla se čuti samo krivotvorina. Pa sam tako spomenuo onaj slučaj cenzure filma Ben-Hur koji je zapravo cijeli priča o Kristu. Ali nešto drugo je također, želim s vama podijeliti a to je pitanje ovih plaća. Ja se nadam, mi ćemo predložiti jedan zaključak u ima HDZ-a, jedna zaključak za kojeg se nadam da će prihvatiti u klubu SDP-a obzirom na ono što je gospodin Stazić govorio u njihovo ime, a to je da ravnateljstvo HRT-a javno objavi podatke o plaćama svih zaposlenika. Mi ćemo to tražiti našim zaključkom i vjerujem da ćete takav zaključak i vi podržati da jednostavno skinemo s dnevnog reda koliko ko ima plaće i na koji način se odnosi prema novcu koji dolazi od ili iz proračuna ili od poreznih obveznika.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Kolega Matušić, neka se povjesničari bave poviješću. Meni je stalo do budućnosti Hrvatske televizije, ali to da naravno ne treba oprostiti poglavito onda ako nema kajanja. Ako postoji kajanje i iskreno kajanje onda nije problem ni oprostiti jer to je ljudski čin, oprost je još veći čin od kajanja. Ako ga nema pa kako ćete oprostiti? Svatko tko pokazuje kajanje za djela koja je učinio treba mu oprostiti ali ne zaboraviti nikada. No, kada ste vi već iz Dubrovnika, pa ja bih vas molio, volio bih da mi kažete za ovo preseljenje centra Hrvatske televizije u Dubrovniku malo, u prostorije OTP banke. Ja sam to načuo nešto i o Puli također. Zanimljivo da ti centri sele, jel ima to nekakve veze, upravo u svezi onoga što sam govorio o interesnom povezivanju nekakvih interesnih grupa i pojedinaca. Dakle, nisam nikoga spomenuo pojedinačno, niti to želim ali je zanimljiva evo ta mala pojava, ili je to pak samo slučajnost da su dva centra već u OTP, prostorijama OTP banke. Evo to bi bilo vrlo zanimljivo. Dakle, mene zanima budućnost Hrvatske televizije jer se iz nekih izvora pokušava doći do toga da se Hrvatska televizija svede na dva centra, Zagreb i Split, tako se priča, sa smanjenjem, sa redukcijom još većeg broja zaposlenika i da samo u Splitu i Zagrebu dakle postoje, odnosno glavna televizija u Zagrebu i još jedan centar u Splitu i to je sve. Hoće li to tako biti i ima li Hrvatska mogućnosti da i dalje putem ovih 80 kuna pristojbe financira Hrvatsku televiziju i da ta Hrvatska televizija bude ogledalo hrvatskog društva i jedan medijski magnat neutralan, objektivan, pravičan u nekom smislu, političkom, dakle s podjednakim odmakom od svih političkih stranaka, to bi bilo najbolje, to bi bilo najbolje sa produkcijom a ne stalnim [[Upadica: A kolega…]] Dobro, neću više, evo gotov sam [[Upadica: A dosta ste premašili.]] Nastaviti ću ja još.
Nova replika, poštovani zastupnik Dujomir Marasović.
Gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Grubišić, ma vi ste rekli da se ja nešto nadam kada dođe HDZ da će biti na televiziji i ovo i ono. To je demagogija obična, za mene to što govorite. Ja se nadam da će Hrvatska televizija biti profesionalna televizija i da će prestati potreba u Saboru razgovarati uopće o programskim ovim stvarima, svađama, možda, svaka država je javna televizija, ima i neko izvješće ali da će prestati rasprave u Saboru ove koje mi danas vodimo. Treba depolitizirati također školstvo, zdravstvo i sudstvo. Nažalost moju ja tako doživljavam i vidim ništa se ne depolitizira, nego se politizira jače nego što je bilo u HDZ-ovu mandatu u proteklih 8 godina. Mislim to na televiziju. Pogledajte što se događa u sudstvu, izbor za DSV. Pa to je jača politička borba, jača su politička lobiranja nego da ih predsjednik Sabora imenuje suce u, i po kojoj liniji i po kojim osnovama. O čemu vi govorite? O kakvim podjelama govorimo, kao da je Hrvatska nenormalna država. Mi smo normalan narod, normalna država. Sva društva pa i države u svijetu su po pola, u Americi republikanci i demokrati, u Njemačkoj CSU SPD, u Engleskoj ovi i oni, dvije stranke, to su dva svjeto, to je sasvim u redu, legalno i da se oni izmjenjuju na vlasti, mijenjaju čelne ljude u nekim organizacijama koje kontroliraju državni novac. U redu je, samo je problem što se to prepolitizira. Bilo je dogovoreno da je u državi 225 promjenjivih političkih mjesta. Ovi su doveli 5 tisuća ljudi i politizirali sve. Ne može ni komarac proći kroz njihovu mrežu. Kada dođe HDZ, ako vam, da vam bude na volju, onda guska leti kroz tu mrežu. Pazite, a prepolitizirane stvari, Hrvatska ide u krivom pravcu, treba ići u smislu depolitizacije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Marasović, kada HDSSB ide kroz slavonska sela u predizborno vrijeme ide od kuće do kuće. Mi točno znamo kada dolazimo po selu gdje je kuća u kojoj je HDZ pomogao bilo sa zaposlenjem, bilo što. Oni su, ona puno bolje izgleda nego li ona kuća, na čelo putu od neke sirotinje koju HDZ nije htio ili nije mogao ili je u drugoj stranci pa mu nije htio pomoći. Dakle, nemojte govoriti takve stvari kada mi to dobro znamo i vidimo svojim očima na terenu. A znate i vi u Dalmaciji, tako isto, nije to puno bolje. Prema tome o guskama u magli ili bez magle, o vašoj mreži koja je, vi ste svoje rekli. Meti i gotovo. Prema tome, ono što bi trebalo biti depolitizirano to je prije svega Hrvatska ili javna televizija. Nemojte govoriti više, evo hoćete li ostaviti gospodina Radmana na čelu kada dođete na vlast? Ajde eto to mi recite i ja sam zadovoljan, zavisi kakav odgovor date. Eto, ako vam nije stalo da vam guska ne proleti kroz mrežu, ostavite Radmana na čelu. E, dalje. Dakle govorili smo i o depolitizaciji policije i donijeli Zakon o depolitizaciji policije ili HDZ-ov ministar, mislim onaj koji je stavio mirovanje članstvo u HDZ-u, nije nego SDP-ov. A kaže depolitizacija policije. Samo verbalno smo depolitizirali neke stvari. Ja bih volio stvarno depolitizaciju Hrvatske televizije, Hrvatskog radija i javnog servisa. I to je cilj i bit je, i time ćemo imati objektivno izvješćivanje, napredak Hrvatske televizije. Ovako mi stalno kočimo, stalno se … [[Govornik se ne razumije.]] tko je za ovoga, tko je za onoga. Non-stop imamo tu borbu, ima i Radman borbu takvu istu i u svojoj ustanovi. Ne branim Radmana, valjda sam ga ja najviše i napao, da se razumijemo. Ali ja razumijem, zato i postoji anarhija u toj televiziji o kojoj je govorio Stazić, urednička anarhija, tako je rekao. Eto, to je moj odgovor gospodine Marasović.
Hvala lijepa. Nova replika, kolega do vas, poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Govorili ste nešto i o programskom sadržaju. Pa evo čitam ovih dana da se, da je u pripremi ili da je manje-više snimljen serijal Crno-bijeli svijet. I prethodnici su prije govorili o tome kako gotovo nema primjera pa skoro pa ni ničeg vrijednog u dramskom programu ili nekakvog serijala koji bi bio pamtljiv u posljednjih 25 godina da ga je HTV snimio, ja bih ipak rekao meni je serija Vaši i naši draga, moram priznati gledao sam već par puta, kao onako egzemplar nečega što vjerujem da će preživjeti u godinama koje dolaze. Međutim, žao mi je primjerice što moja djeca su gledala seriju o Jelenku koju sam gledao i ja kao klinac, jer mi u modernoj Hrvatskoj državi nismo snimili niti jednu dječju seriju koja bi uopće bila spomena pa koju bi naša djeca ili djeca naše djece mogla gledati primjerice u sljedećim godinama. Dakle nema niti jedne jedine. Mi danas repriziramo serije iz moga djetinjstva ili ne znam, je li ima iz Borinog koja serija, toliko davno, pardon, iz vremena gospodina Grubišića. Dakle, a da umjesto da snimimo neku seriju, neku, pokušamo snimiti kvalitetnu seriju iz današnjeg vremena mi danas za 12 milijuna kuna snimamo serijal od 12 epizoda o '80.-tim godinama. Pa pustimo se '80.-ih godina, pa valjda živimo danas 2014. i naša djeca i naši mladi i to je život današnje generacije, pa nemamo li mi resursa da i za te današnje generacije snimimo nešto što se odnosi na njihov život. O '80.-im godinama snimljeno je puno serijala i puno filmova i tada je produkcija i dramska bila dosta jaka, prema tome zašto mi danas trošimo milijune kuna poreznih obveznika na serijal koji govori o '80.-im godinama. Mislim da to nije uopće dobar smjer produkcije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja kad sam bio mali još je bio Branko Kockica, ali dobro. Akrobata leti snažno, vrlo važno. Ali kad se govori o produkciji HRT-a onda tu postoji velika možda je blago rečeno ali jedna pomutnja i jedan način kako se nas zastupnike, a i cijelu hrvatsku javnost pomalo dovodi u sumnju na kriminal. Možda teške riječi, ali moram ih reći. Naime evo "Stipe u gostima" kolega je spomenuo, dakle plaća se vanjska tehnika za snimanje Stipeta ili kako bi rekli Slavonci u gostima. Pa onda imate tko i čije su emisije, kako sad vole reći "The Voice" na engleski, nema prvi glas Hrvatske nego "The Voice", možete mislit. Dakle tko je, tko stoji iza emisije "The Voice"? Znamo i to da je to privatna firma, produkcija, privatna produkcija. I ne samo oni, još npr. ajmo spomenut ćemo dakle alfa film i suradnju sa HRT-om gdje se također mešetare novci. Da ne govorim o imenu onoga tko je vlasnik ali dobro, dovoljno je reći firma. Dakle, postoji niz stvari koje govore o tzv. vanjskoj produkciji HRT-a, to je ona minimalna kvota od 15%, ali nitko ne kaže kolika je maksimalna kvota, dakle ona je neograničena. Mogli bismo i u toj nekakvoj odluci malo i o tome, ali to ćemo još u pojedinačnoj raspravi.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub zastupnika HSU-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Željko Šemper.
Poštovani ravnatelji sa suradnicima, kolegice i kolege. Prema ugovoru HRT-a sa Vladom Republike Hrvatske javna televizija obvezna je za proteklu godinu, odnosno sad za 2013. dokazati da ispunjava zadana programska načela i javne usluge. Uz izvješće o poslovanju HRT-a imamo Izvješće Programskog vijeća koje je dalo određene ocjene i primjedbe koje je od Ravnateljstva HRT-a zatražilo veći angažman i aktivniju ulogu u pripremi potrebnih materijala za kvalitetnu analizu sadržaja. Programsko vijeće kao i gledatelji ističe da ljetna shema traje predugo i smatra neprihvatljivim da se na gotovo 3 mjeseca prekida emitiranje uobičajene sheme. Vijeće je ukazalo i na praksu upravljanja ljudskim resursima kako se ne bi događalo da dugogodišnji urednici, novinari i ostali kreativni zaposlenici HRT-a ne budu angažirani ni na jednom projektu, a da se istodobno angažiraju vanjski suradnici. U zaključku Programsko vijeće zaključuje da unutar HRT-a već dulje vrijeme postoji izrazito loša komunikacija vodstva HRT-a sa kreativnim osobljem, a što je vjerojatna posljedica novog organizacijskog ustroja koji na nakon dvije godine očito nije zaživio. Uz Programsko vijeće svoje mišljenje o poslovanju HRT-a u 2013. godini dao je i Nadzorni odbor koji je izrazio zadovoljstvo bitnim unapređenjem opsega sadržaja i forme izvješća o radu i poslovanju HRT-a. Izražava zadovoljstvo što je nakon 5 godina ostvarena dobit u visini 42,6 milijuna kuna što je posljedica restriktivne troškovne politike te izvršenih ušteda u svim segmentima poslovanja. Nadzorni odbor procjenjuje da su tako ostvareni preduvjeti za nastavak provođenja programa restrukturiranja te nastavak započetih aktivnosti u dijelu tehnološke modernizacije i konsolidacije poslovanja u svrhu održivog razvoja. Istovremeno Nadzorni odbor konstatira kako su troškovi proizvodnje programa u 2013. bili 91,4 milijuna kuna ili 18%, manji nego u 2012. godini što znači da je ta stavka u apsolutnom iznosu podnijela najveći teret u nultoj godini restrukturiranja HRT-a, čime je ujedno izbjegnuto i ostvarivanje gubitka. U nedostatku raspoloživih podataka o kretanju i učinkovitosti Nadzorni odbor upozorava kako je smanjenje vlastite proizvodnje programa suprotno zaključku Vlade Republike Hrvatske od 1. kolovoza 2013. godine. Nadzorni odbor izražava zabrinutost o slučaju nastavka trenda smanjivanja proizvodnje vlastitog programa što bi u konačnici moglo bitno smanjiti gledanost i slušanost pa time i relevantnost programa javnog RTV servisa sa značajnim posljedicama na njegovu cjelokupnu organizacijsku i financijsku strukturu u narednim godinama. Svoje viđenje poslovanja HRT-a dala je poslovna jedinica Poslovanje koja u ime Ravnateljstva pojašnjava da je do smanjenja troškova programa došlo zbog novog organizacijskog ustroja, kasnog imenovanja rukovoditelja odgovornih za proizvodnju programa i kašnjenja, pokretanja, realizacije pojedinih projekata i emisija, pri čemu je došlo do povećanja minutaže proizvedenog programa. Ovdje mi je izgleda došlo i do kontradikcije jer Nadzorni odbor tvrdi da je došlo do smanjivanja proizvodnje vlastitog programa, a poslovna jedinica poslovanja kaže da je došlo do povećanja minutaže proizvedenog programa, pa mi te dvije stvari su stvarno u kontradikciji. Nakon svih ovih izvješća može se zaključiti kako je za HRT 2013. bila uspješna 42,6 milijuna dobiti jer je godinu prije HRT 2012. poslovao sa 29 milijuna gubitka. Prihodi od RTV pristojbe ostvareni su u iznosu od 1,189 milijardi kuna i to je osnovni parametar stabilnog poslovanja HRT-a. Da bi HRT ostvario ovaj prihod putem kontrolora, putem opomena i temeljem ovrha HRT je u 2013. godini utrošio 105 milijuna kuna ili 8,6% ukupnih prihoda od pristojbe. Kontrolori prikupe 12 milijuna 807 tisuća uz trošak od 16 milijuna. Ovrhama se prikupi 95 milijuna uz trošak od 54 milijuna. Ovi podaci pokazuju da se prevelika sredstva troši na prisilnu naplatu od gotovo 200 tisuća vlasnika radio i tv prijamnika što znači da svaki šesti obveznik plaćanja rtv pristojbe nema dovoljno sredstava i ne može redovno plaćati ovu previsoku pristojbu. Koliki je to problem najbolje pokazuje podatak da je HRT u 2013. godini od oglašavanja ostvario prihod od 106 milijuna kuna. Dakle, cijeli prihod od oglašavanja otišao je na rashode naplate pristojbe. Bez obzira na sve probleme naplate pristojbe, bez obzira na veliki broj građana s niskim primanjima ni HRT ni Ministarstvo kulture do sad se nisu sjetili da predlože model niže pristojbe za nezaposlene, umirovljenike sa niskim mirovinama i starije građane koji tek primaju socijalnu pomoć. Kako bi se smanjila ili ukinula pristojba za ove kategorije građana i troškovi naplate bili bi manji. Već šestu godinu kriza trese Hrvatsku i njene građane, a HRT je previše ne osjeća. Nije mi jasno kako u toj krizi bez prihoda od pristojbe preživljavaju tzv. komercijalne televizije. Usput rečeno prema statističkim podacima iz AGB-a imaju veću gledanost od HRT-a, jer prema tome vjerojatno imaju i bolji program. Tako u najgledanijem terminu od 19,00 do 23,00 sata TV Nova ima gledanost gotovo 32%, RTL 18%, HTV1 12 i pol posto. I u ovom izvješću HRT priznaje kako je 2013. bila iznimno teška, kako je konkurencija jaka, teško je zadržati dugogodišnje partnere jer oglašivači idu tamo gdje je veća gledanost. Primjedbe na program HRT-a posebno na ljetnu shemu dalo je Programsko vijeće, a primjedbe imaju i gledatelji posebno umirovljenici i ljubitelji sporta kojima je televizija jedini prozor u svijet jer nemaju i ne mogu kupovati novine. Svaki građanin u RH, svaki četvrti građanin je umirovljenik a emisije ili vijesti iz života građana treće dobi HRT im dozira na kapaljku. Pa i ovom prilikom evo apeliram gospodinu ravnatelju da jedinu našu umirovljeničku emisiju "Treću dob" povećate sa 30 barem na 60 minuta tjedno što mislim da su naši umirovljenici to zaslužili. Žene uglavnom gledaju serije na komercijalnim televizijama, ljubitelji sporta posebno koji vole nogomet ako žele moraju kupiti maxtv. Radna jedinica pristojba naglašava kako su radili u otežanim uvjetima, veliki je broj nezaposlenih, sve veći broj pretplatnika odgađa ili odbija plaćanje pristojbe, ima dosta zahtjeva za odjavom prijamnika i molbi za otpis dugova. Sva ta saznanja i preveliki troškovi naplate pristojbe nisu bili dovoljan razlog za inicijativu oko boljeg modela za najugroženije kategorije građana i smanjenje troškova HRT pristojbe. Zbog toga je Hrvatska stranka umirovljenika u saborsku proceduru uputila izmjenu Zakona o HRT-u s ciljem smanjenja HRT pristojbe i da se ona za te građane smanji. U registru FINA-e, Financijske agencije u kojem je 60000 osoba koje ispunjavaju kriterije za otpis dugova u ukupnom iznosu od 357 milijuna čak 29 i pol, a gotovo 30 milijuna ili 8% tog iznosa se odnosi na neplaćanje HRT pristojbe. Nadamo se na kraju da će naše primjedbe u pogledu programa za umirovljenike i smanjenja HRT pristojbe u izvješću za 2015. godinu biti realizirane. Kao akontaciju klub Hrvatske stranke umirovljenika će podržati ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Idemo dalje u raspravu. Nema replika. Na redu je Klub nacionalnih manjina i poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Dobar dan poštovani predsjedniče, gospodine Leko, gospodine Radman sa svojim suradnicima iz Nadzornog odbora i pretpostavljam iz Programskog vijeća HRT-a, dobro Nadzorni odbor. Evo kao što to biva na kraju dana, uvek nas nema baš puno u sabornici i dosta toga već je rečeno kroz rasprave koje su prethodili ovim našim, koje su u satima kod završetka rasprave koja krene od ujutro. Dakle, govoreći ispred Kluba nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru ja bih želio da na početku da kažem dakle da Klub nacionalnih manjina je i dalje nezadovoljan ispunjavanjem obaveza HRT-a koje proizlaze iz Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Mi smo već u godinama ispred nas svaki put na Izvještaj o radu izražavali svoje nezadovoljstvo. S tim u vezi smo održavali ili na tu temu su se sazivali i sastanci Savjeta za nacionalne manjine RH koje je krovno tijelo svih nacionalnih manjina u RH. Zaključci sa tih sastanaka i pisma su odlazila dosta često i prema HRT-u. Tako na sjednici koja je održana 18. lipnja 2014., dakle na 58. sjednici Savjeta za nacionalne manjine, donijeli smo zaključak koji smo poslali gospodinu Radmanu. Jako je teško pratiti prije, evo sad gotovo već 2 godine, što se dešavalo i koji izvještaj ustvari trebamo da razmatramo, ali evo ja ću se poslužiti sa ovim dopisima dakle koji su otišli prema vama, koje ste vi već pročitali jel' ali evo da čuju i naše kolege zastupnici. Dakle, ja ću citirati ovaj dopis. "Člankom 18. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i člankom 9. Zakona o HRT-u propisana je obaveza HRT-a za proizvodnju, suproizvodnju i obavljanje programa namijenjenih informiranju nacionalnih manjina kojima se unapređuje održavanje, razvoj i iskazivanje njihove kulturne, vjerske i druge samobitnosti u odnosu programa na jezicima nacionalnih manjina." Slijedom navedenih zakonskih obaveza HRT dostavlja Savjetu za nacionalne manjine godišnja izvješća o proizvedenim i suproizvedenim i objavljenim programima namijenjenim informiranju pripadnika nacionalnih manjina. Dana, kao što sam rekao 18. lipnja, održana je sjednica Savjeta za nacionalne manjine na kojoj su predstavnici HRT-a podnijeli Izvješće za 2013. godinu na kojoj je savjet sukladno članku 35. Ustavnog zakona dao mišljenje i prijedloge. Iz godine u godinu savjet ističe nezadovoljstvo udjelom sadržaja manjinskog programa u cjelokupnom programu HRT-a, nužnost upotpunjavanja i edukacije novinarskog kadra koji bi se bavio isključivo manjinskim pitanjima, a ponajviše ističe potrebu emitiranja i proizvodnje programa na jezicima nacionalnih manjina. Nakon niza sastanaka sa predstavnicima HRT-a ova pitanja još uvijek nisu dobila zasluženu važnost kako zbog neosiguravanja preduvjeta za dovoljnu medijsku prezentiranost manjinskih sadržaja tako i zbog diskontinuiteta uprava javnog servisa. Unatoč tome što se na sjednice savjeta na kojima se izvješća HRT-a analiziraju i uvjetno prihvaćaju iznova pozivaju članovi ravnateljstva i glavni ravnatelj nazočnost istih do danas se nije uspjela realizirati. Jedan od razloga opetovanih pozivanja na sjednice najodgovornijih osoba javnog medijskog servisa jeste činjenica da nezadovoljavajući stupanj ostvarivanja prava manjina na pristup javnim medijima nije posljedica financijskog razloga već uredničke politike lišene jasne koncepcije manjinskog programa. Ono što je razvidno nakon višegodišnjeg podnošenja izvještaja od strane urednika koji predstavljaju HRT na sjednicama jeste da iako svoju dužnost obavljaju profesionalno isti ne mogu biti odgovorni za strategiju programa HRT-a. Slijedom navedenog a u skladu sa člankom 18. Ustavnog zakona koji HRT-u propisuje obavezu omogućavanja institucijama nacionalnih manjina sudjelovanje u stvaranju manjinskog programa mišljenja smo da je zadaća i odgovornost glavnog ravnatelja i ravnateljstva HRT-a neposredna suradnja sa savjetom u navedenim pitanjima. Kako je savjetu u članku 35. Ustavnog zakona propisana obaveza suradnje sa pravnim osobama koje obavljaju djelatnost kojima se ostvaruje manjinska prava i slobode među kojima i HRT zahtijevamo u najkraćem roku održavanje sastanaka predstavnika savjeta sa glavnim ravnateljem HRT-a. Poslije ovoga je došlo do sastanka sa ravnateljem HRT-a te i poziva predsjedniku Savjeta za nacionalne manjine da prisustvuje sjednicama Programskog vijeća HRT-a. Programsko vijeće HRT-a znamo kako se bira i znamo u kojem je sastavu i ono ne mora svaki put da ima i člana koji je pripadnik nacionalne manjine. Ali ono što je dobro, dobro je da na te sjednice programskog vijeća bude pozivan evo i predsjednik Savjeta za nacionalne manjine koji je između ostalog bio prisutan i pozvan na 21. sjednici Vijeća HRT-a gdje se raspravljalo o Godišnjem izvješću o proizvedenim, suproizvedenim programima namijenjenim informiranju pripadnika nacionalnih manjina u 2013. godini koje je uvažilo stavove i mišljenja na koje je iznio Aleksandar Tolnauer, dakle predsjednik Savjeta za nacionalne manjine RH o raspravama koje se vode vezano za ispunjavanje javne uloge HRT-a u području informiranja nacionalnih manjina. I članovi vijeća i urednici HRT-a složili su se sa gospodinom Tolnauerom da se nacionalne manjine ne smiju getoizirati u specijalizirane emisije već trebaju biti prisutnije u redovnom programu. Programsko vijeće HRT-a pozvalo je HRT da uvaži prijedloge savjeta koji idu ka što većoj ulozi HRT-a u promicanju ravnopravnosti manjina i suživota sa većinskim narodom te očuvanja njihovog kulturnog identiteta. Vijeće je pozvalo HRT da uvaži i sve prijedloge i primjedbe iznesene u raspravi kako bi ti programi postali sve više programi o i za nacionalne manjine. Za, ovo posebno naglašavam, atraktivni za sveukupnu publiku te tako što bolje doprinijeti promicanju ljudskih prava, demokratskih dosega i dijaloga što je i obaveza HRT-a u skladu sa programskim načelima i ugovorom sa Vladom RH. Dakle, kao što sam i rekao mi smo već analizirali program rada HRT-a za 2013. godinu. Nismo bili sa tim zadovoljni. Kao što znate Program za nacionalne manjine odnosno ja bih bolje rekao o nacionalnim manjinama na Hrvatskom radiju se realizira kroz jednu emisiju koja se zove Multikultura i dvije emisije koje idu na Hrvatskoj televiziji a to je Prizma i Manjinski mozaik. Iako je Prizma da tako kažem dobila neku formu privremenog karaktera ona nažalost je do danas još uvijek postoji na Hrvatskoj televiziji. Najčešće u izvještajima se govorio da je HRT svoje obaveze izvršio i onda se pored minutaže koja da tako kažem je teško prihvatiti jer ne znamo odakle dolazi zbir svih tih minuta i sekundi, jeste ustvari zbroj svih onih situacija kada su u bilo kojim emisijama pominju pripadnici nacionalnih manjina. Bilo da se, a to najčešće u situacijama kada se dešavaju incidentne stvari, kada se recimo govorio o širom spektru recimo ljudskih prava ili o nekim drugim stvarima recimo kao što je bilo te 2013. godine, ja ću prisjetit recimo o referendumu o braku. To je apsolutno za nas neprihvatljivo i ovakav dosadašnji pristup mi jednostavno ne možemo da prihvatio. Kao što sam i rekao ovdje nije bit u tome da se realiziraju emisije o nacionalnim manjinama nego za nacionalne manjine. Mi nažalost ne možemo jer nemamo emisija koje su namijenjene za nacionalne manjine, dakle čak i u obavezi kad smo ušli u EU, Hrvatska odnosno HRT moraju imati programe na jezicima zemalja članica EU kao što je engleski, njemački itd. pogotovo je to recimo izraženo u turističkim sezonama kada imamo informativne emisije na stranim jezicima. No, međutim nećete imati ni jednu informativnu emisiju i nemate ni jednu informativnu emisiju dakle koja je na jeziku nacionalne manjine, nemate posebno. To u drugim zemljama postoji, kod nas nažalost još uvijek ne. To se isto tako ogleda i na lokalnom nivou kada pogledamo dakle mrežu Hrvatskog radija, pa smo onda recimo dobili da primjer Radio Osijek nema ni jednu emisiju primjer recimo namijenjenu za pripadnike Srpske manjine iako u Osječko-baranjskoj, Vukovarsko-srijemskoj županiji živi jedan najznačajniji broj Srba. Recimo u Vukovarsko-srijemskoj od ukupnog stanovništva 15,5%, Osječko-baranjskoj 8,7% od ukupnog stanovništva, toga nema. Nama su jako bitne programska načela i javni sadržaj koji želimo da HRT ispunjava prema svim svojim građanima kao što stoj i u preambuli Ustava, dakle Hrvatima ali i pripadnicima svih nacionalnih manjine koje su u njoj pobrojane. Dakle ovdje imamo da se čak ispunjava obaveza prema EU, ali prema pripadnicima nacionalnih manjina nažalost ne. I dalje ono što ide to je, i već danas je nekoliko puta pominjano to je govor mržnje, 2013. godine on je bio značajno izražen, nažalost značajno prenošen. To je ono što nas još više smeta jel znamo da je bio dogovor kada se na nekim, a pogotovo sportskim događajima dešavaju od strane navijača ili onih koji su u da tako kažem koji promatraju sportske događaj neprimjerna skandiranja da se tada treba prekinuti prijenos. To se nažalost ni jednom nije desilo, a imali smo pogotovo podsjećam u 2013. takvih ekstremnih slučajeva. Nažalost nismo ispoštovali čak i ono što smo se sami dogovorili. No, međutim što se tiče HRT-a kako javnog poduzeća i javne ustanove jasno je da je ona formirana, postoji zbog javne potrebe, zbog potrebe države da informira stanovništvo, građane i da ih na neki način i kroz ovaj vid tehnike i obrazuje. Ovdje dosta često puta danas se naglašavao način financiranja, odnosno način financiranja rada HRT-a. Dakle, on je reguliran Zakonom o HRT-u. Financira se javnim i komercijalnim prihodima. Ja ću posjetiti, dakle što se tiče javnih prihoda to je danas nekoliko puta bilo riječi, to se radi o pristojbi ili o pretplati kao što mi znamo da kažemo. Dakle visina mjesečne pretplate ili pristojbe može biti najviša do 1,5%. Prosječne neto plaće zaposlenih u RH na osnovu prethodne godine. Ali kad kažem najviše to se promijenilo u zakonu, nekad je bilo 1,5%. To znači da može biti manje, ne mora da bude 1,5%, ali ona je 1,5% i to sada iznosi 80 kuna čini mi se. Ja kažem da je ovaj sistem dobar, zašto? Prva stvar, bolje to nego proračun, nego državni budžet. Zašto? Tada će vam se odmah reći režimski servis, režimska televizija, ovako s jedne strane dobivate samostalnost. Imamo primjere u drugim zemljama načina financiranja javnih servisa, odnosno javnih medijskih kuća. Čak mislim da je ovdje bilo govora o ovoj stvari vezanoj i za pristupanje Hrvatske EU. Između ostalog ja bih rekao da je tu nastao i dobar dio vjerojatno i dugovanja koji se odnosi na neplaćen porezni dug prema državi jer kao što svi znamo ova pretplata ili ovih 80 kuna se nigdje ne oporezuje, odnosno nećete vidjeti na računu 80 plus PDV ili neki drugi manji iznos plus PDV. Ali to je država čini mi se vodila kao dug i onda je došlo, ja ne znam kako ste ovo uspjeli vjerojatno u dogovoru sa državom, Ministarstvom financija, možda i kroz neki zakon koji smo mi prethodno donijeli, vezano dakle da se taj porezni dug pretvori u temeljni kapital. To u prethodnom periodu nije se uspijevalo ali se vodilo kao dug. I znam da je uvijek bio problem HRT-a i Ministarstva financija. Uvijek je bio taj problem Ministarstvo financija tu nije htjelo da popusti, mislim da li je trebalo Ministarstvo financija ili HRT, to je sada već … [[Govornik se ne razumije.]] pitanja, vezano dakle za plaćanje PDV-a na pretplatu. Uglavnom je to sada koliko vidim u ovom trenutku ili barem djelomično riješeno. Ta pretplata je dosta veliki problem za građane koji moraju, koji su po zakonu i obavezni da plaćaju pretplatu, odnosno pristojbu i ona se utvrđuje tako da po domaćinstvu se plaća za jedan prijamnik. Čak je bilo govora kod pristupanja Hrvatske Europskoj uniji da se plaća na radio prijemnike recimo u ako se sjećate u automobilima, kod registracije automobila itd.. Međutim, da HRT nema ovaj prihod, ovo je dakle prihod koji ide direktno na HRT, on ne ide kroz državni proračun, nego direktno na HRT koji je najveći, koji je, dakle koliko je ovdje već izražen preko milijardu i 200 i nešto skoro, 300 milijuna kuna. Ustvari to je jačina HRT-a u odnosu na druge komercijalne medije. Ovaj drugi prihod, dakle komercijalni prihod, on se može ostvariti od prodaje proizvoda, prava na intelektualno vlasništvo, marketing, reklamnog prostora, nekretnina, pokretnog vlasništva, arhiva itd.. E sada tu je, ja mislim, leži mogućnost svakog ravnatelja, jer ovaj privi prihod koji je javni, on ne može biti promijenjen, koji god da dođe ravnatelj, glavni ravnatelj HRT-a i koja god uprava. Ali ovdje, ovdje se sigurno nešto može. Vi ste ovdje prodali nekretnine, ja bih rekao da bi možda prvo zavirio u arhivu, ja vam se zahvaljujem na odgovoru vezano za firmu Orfej koja je bila planirana da se preko te firme prodaju sva djela koja su nastala na HRT-u. Nažalost to na kraju nije bilo tako nego su oni išli u koncesioniranja Arene zagrebačke, pokušale su da tako kažem. No, međutim, treba, treba tu što se kaže i u taj dio taknuti jer to je na neki način veliki resurs, veliki resurs HRT-a koji je stvorio svih ovih godina dana, čuli smo od '52. godine otkako HRT i postoji. Međutim, ja bih pitao a dobio sam recimo informaciju da Hrvatska radiotelevizija posjeduje još mnogobrojne radio frekvencije koje su rezervirane za slučaj neposredne ratne opasnosti ili bilo koje druge opasnosti i da ih ima jako puno. E sada ne znam što se tu može napraviti oko toga HRT-ovog resursa. Na kraju, svi znamo da ima HRT probleme i oko ovih marketinškog prostora, odnosno reklamnog prostora jer mi, koliko ja se još dobro sjećam, ne znam da li je to još uvijek praksa, taj prostor se dosta često prodaje putem marketinških agencija koje uzimaju svoju proviziju. Ako uzmemo taj dio kolača u Republici Hrvatskoj, nekad je on bio negdje blizu 700, 800 milijuna kuna, dobar dio je, kada su se pojavile druge komercijalne televizije pogotovo na nacionalnoj koncesiji on je jednostavno slio se kod njih, ali ja, moje je razmišljanje da su tu krive i te marketinške agencije koje prije svega gledaju sebe a onda HRT. Ne znam da li HRT može to samostalno raditi. Znam da još drugi niz poslova HRT radi preko drugih agencija. Drugi, puno veliki niz poslova. Ovdje je bilo govora i o vanjskoj produkciji. Da, to je sigurno teren i polje o kojima možemo razgovarati da li tu postoji pogodovanje ali je obaveza Hrvatske radiotelevizije da kupuje vanjsku produkciju kako bi na neki način i unutar Republike Hrvatske osnažilo resurs koji se zove, dakle stvaralaštvo i da tom produkcijom obogati svoj program. Ja ih znam dosta o kojima bih mogao da pričam, međutim, ne usudim se zato što nisam siguran da li su informacije skroz istinite, da tako kažem. Mnogi su još jednom istakli da je Hrvatska televizija atraktivnija od Hrvatskog radija. U Hrvatskom radiju najčešće govorimo da nema, ima manje problema, dobro radi, itd., nije toliko atraktivan. Ja mislim da ćemo mi u budućnosti sigurno tako pričati o nekim drugim, novim medijima koji će se razviti jer ću vas ja podsjetiti, možda znate a možda ne znate a možda više nije tako poslije ovoga restrukturiranja a evo i tu je moj bivši kolega i predsjednik Programskog vijeća HRT-a gospodin Milas, sada kolega u Saboru, nekada je, prihodi su trebali ustvari da se raspodjeljuju po principu pola pola. 50% HRT-u, 50% Hrvatskom radiju. Dakle 50% televiziji, 50% radiju. Nikada to nije bilo tako, to je postojala neka odluka, ali nikada to nije bilo tako zato što je većinu sredstava je odlazilo na Hrvatsku televiziju. Normalno, i zbog načina na medija, tehnologije medija kako je on na neki način fokusiran ali i zbog javnosti koja većinom gleda televiziju, manje sluša radio, radio se sluša u automobilima, eventualno na poslu ili na nekim drugim mjestima a Hrvatska televizija se sluša, odnosno gledao u svim domovima. Vjerojatno, ja sam rekao u budućnosti će biti drukčije jer ovo sada i što pretpostavljam i što se više špekulira da se pokušava koncesija, odnosno i ova pretplata prenijeti i na recimo neke nove tehnološke uređaje koje, pomoću kojih vi možete da pratite i televiziju i televizijske emisije i radijske emisije i sve ono drugo što niti jedan do sada uređaj koji smo imali nije mogao kao što je bio recimo radio prijemnik ili televizijski prijemnik. Ali vjerojatno je Hrvatska televizija bila između ostalog i zbog javnosti rada ali i zbog sredstava na koje je bilo puno, puno više sredstava nego što je bilo na Hrvatskom radiju. Ja bih rekao i još, a toliko mi je vremena preostalo, možda ću reći neke stvari, i gledam da kažem ono što drugi nisu rekli. Što se tiče, dakle svih medija u Republici Hrvatsko na nacionalnoj koncesiji, pogotovo ovdje mislim televizijskih, dakle pored Hrvatske radio televizije koja je javni servis imamo druge komercijalne televizije. Dosta često puta se uspoređivalo eto kako drugi prije stignu do informacija nego HRT itd., itd., kako možda ljudi odlaze kvalitetnije na te emisije. Ja ću reći da većina medija komercijalnih radi u gubitku, dakle većina ih radi u gubitku i to je činjenica. Zašto, zato što vjerojatno pripadaju nekim drugim udruženjima, odnosno nekim drugim medijima koji emitiraju program ne samo u Republici Hrvatskoj nego i u drugim državama puno većim nego što je Hrvatska. Tu dolazimo do problema koji se zove na HRT-u preko 3500 zaposlenih. Vjerojatno su oni koji dolaze na HRT dosta koristili ovaj prostor za, ajde da tako kažem uhljebljavanje za nepotrebne radnike, ima se, nema problema, zaposlit ćemo na HRT-u. HRT je između ostalog tako nagomilao broj ljudi koje vam vjerojatno i u operativi i u proizvodnji programa i u prenošenju programa više ne treba. Ja ne znam da li se nešto promijenilo otkako je recimo firma Odašiljači i veze izašla iz HRT-a ili možda neke druge firme jer tu navodite da su vam Odašiljači i veze veliki teret što se tiče plaćanja koncesija itd. Kažem ne znam. Ali što se ustvari dešava na drugim komercijalnim televizijama? Prije svega oni najčešće imaju jedan kanal, imaju malo prostora za informativni program, jako malo. Imaju za Dnevnik i možda još pokoju u programu. HRT ima četiri televizijska, četiri televizijska kanala plus ovaj koji je namijenjen za dijasporu. Treba tu dosta ljudi koji će popratit sav taj program, koji će popunit program. A u drugim medijima se de facto dešava da oni mogu formirati manje ekipe, da im ponude bolje poslovne ponude za zapošljavanje, dakle da dođu na druge komercijalne televizije na nacionalnoj koncesiji i da onda pokušavaju da od informativnog programa naprave brand pa ga stave prije održavanja centralnog Dnevnika koji je išao u pola 8, sad sam čuo da HRT razmišlja o tome dakle da Dnevnik stavi da počinje u 7 sati, no međutim ja mislim da tu HRT ne treba da se utrkuje sa drugima. HRT ima javnu ulogu i tu sam uvijek dijelio po meni to mišljenje. Kome se treba dokazivati? Pa HRT će uvijek ostvarivati pretplatu po zakonu zato što je potreba državi. Dakle HRT po meni ne treba gledati puno u tom pravcu. I još na samom kraju ću reći još jednu stvar, dosta često puta optužuju jedni, drugi, tko ima prevlast na HRT-u političkom diskursu ili nitko ne spominje na regionalnim razinama, regionalnim koncesijama, regionalnoj televiziji, regionalnoj radijskoj stanici koje su najčešće, a to mi znamo iz drugih izvještaja, … u vlasništvu gradova i županija ili da ne kažem političkih stranaka, a to o tome nažalost nitko ne govori. HRT je ovdje uzor za sve, ovdje u ovim medijima sigurno ima velikog prostora za to. Možda nekad i zbog te činjenice da znamo kakvo nam je stanje na lokalnim medijima, vjerojatno pretpostavljam da se to prenosi i na HRT. Hvala vam puno.
U ime Kluba zastupnika HNS-a Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a, Liberalnih demokrata odmah na početku reći ću da ćemo podržati ovo izvješće i to iz nekoliko razloga. Prije svega zbog toga jer se radi o izvješću o poslovanju i drugo, zbog toga što je izvješću pozitivno mišljenje odnosno pozitivan stav dao Nadzorni odbor HRT-a kojega je izabrao Hrvatski sabor. Međutim, iskoristit ću također ovdje priliku komentirati jedan niz teza koje smo čuli, ali i iznijeti neka naša razmišljanja. Javni servis nije i ne može biti u svemu bolji od komercijalnih servisa u audiovizualnoj sferi, osobito dakle kad je riječ o radiju i televiziji jer se vodi nekim drugim kriterijima, drugim standardima. Međutim, činjenica je da postoje i zbog toga se i radi u javnom servisu, čitav niz komparativnih područja kojima se HRT bavi, kojim se druge televizije i radijske postaje ne bave, gdje ima dakle praktički monopol. Ima i ono što drugi nemaju, a to je stabilan prihod iz pristojbe koju plaćaju gledatelji i onda se uvijek postavlja pitanje da li su te dvije komparativne prednosti koje HRT ima dovoljno iskorištene. I uvijek se vrtimo i vrtimo i vraćamo na iste stvari pa se postavlja pitanje što smo napravili kad je riječ o dječjem programu, programu namijenjenom mladima, dokumentarnom programu, dramskom i filmskom programu i na kaju informativnom programu. Što se informativnoga tiče, ja mislim i to ću vrlo rado braniti da HRT nema žutila, ali ima previše crnila. Informativni program HRT-a, osobito HTV-a, posljednje tri godine se postavio tako da pod formom ili egidom objektivnosti zapravo prikazuje sav svijet oko nas pa jedno 10% svjetlije nego najgori hrvatski dnevni list koji prednjači u ispiranju mozga i uništavanju samopouzdanja svojih čitatelja. Toliko emisija informativnih počinje sa crnom kronikom i sa crnim vijestima, a toliko ih malo uopće ima bilo kakve druge kao da se nikakav drugi život ne odvija, da se postavlja pitanje kad gledate Hrvatsku radioteleviziju nakon dvije ili tri godine ili vam dođe da uzmete pištolj pa se ubijete ili da se bacite sa 10 kata jer vama budućnosti nema. Ne postoji društvo koje vam može garantirati bilo kakvu budućnost. Sve oko nas je crnilo, svi su lopovi, svi su banditi. Naš svakodnevni život je život Crne kronike, sve se ismijava i svemu se izruguje. Ne postoji apsolutno ništa što je važno, ne postoji nitko koga se ohrabruje, koga se ističe, prema kojemu ćemo se ravnati i to je ono što želim reći o informativnom programu. Odabir gostiju, odabir tema, način na koji se to radi toliko je sugestivan da nije ni čudo što se ili s lijeva ili s desna javljaju oni koji se na to žale. Malo je tu objektivnosti. Što je HRT napravila protekle tri godine uvjetno rečeno na razvoju građanskoga odgoja u Hrvatskoj. Koliko su građani Hrvatske nakon tri godine sposobniji shvaćati političke termine, kategorije, događaje. Što oni znaju uostalom o EU? Jesmo li mi uopće ušli u EU po HRT-u? Pa što se uopće dešava u njenim institucijama a mi znademo da 50% svih zakona koji se donose neki kažu čak i više i uređuju naš svakodnevni život i obveze se donose u Europskom parlamentu i Europskoj komisiji. A što mi znamo o tome? Koliko je HDZ-ovih zastupnika ili SDP-ovih ili HNS-ovih dreknulo na neku inicijativu, koliko su imali puta javljanje u Europskom parlamentu. Pa to su potpune besmislice. Način funkcioniranja Europskog parlamenta je sasvim drugačiji od način funkcioniranja Sabora, ali to nadmetanje u javljanju za riječ koje je potpuno besmisleno, koje nema nikakvoga utjecaja na donošenje odluka se stavlja u prvi plan. Statistika rada nekih zastupnika u Europskom parlamentu je važnija od toga što smo mi prošloga tjedna skoro našoj hotelskoj industriji stavili omču oko vrata i u zadnji čas smo reagirali da europske institucije promijene svoj stav jer je Hrvatska promijenila svoje stajalište kad se radi o direktivi o putničkim paketima. To nigdje nećete čuti. Kakve se bitke biju u europskim institucijama to nikoga ne zanima. Kad govorimo o Hrvatskoj radioteleviziji jasno mi je da komercijalne televizije to ne zanima jer to ne donosi gledanost, ali nama je važno, građanima koji živimo po tim propisima svaki dan kao što je važno što se događa u ovome Visokom domu. Ali ovdje će se radije snimiti segment u kojem ne sjedi ovoga časa nitko nego će se izvijestiti o tome šta se govorilo u 8 sati navečer, šta se govori u 19 sati i 8 minuta. Ne, što je rečeno do podne rečeno je, to postoji. Je li to objektivno praćenje rada zakonodavnog tijela Republike Hrvatske? Naravno da nije. To je smijurija. Mi smo neradnici i bitange. Vraćam se na ono što smo napravili na području građanskog odgoja, da naši ljudi razumiju bolje što se događa, da razumiju bolje inicijative za referendum, da razumiju bolje izbore, važnost izbora, predsjedničkih, euro parlamentarnih. Koliko smo izgradili građanima? Pa zar to nije jedna od funkcija javnoga servisa? Jer ono što se nije javilo na televiziji, nije se dogodilo i ono što nije televizija rekla nije tako. Pa to znademo. A što je onda televizija rekla ili radio što je rekao? Koliko smo danas pametniji? Koliko više koristimo svoje pravo građanina, svoju obvezu građanina? Jesmo li mi svjesni koliko je i važno to što radi Hrvatska radiotelevizija i da je ona ta koja može otvoriti perspektive ljudima da doista povjeruju da oni imaju snagu, da imaju znanje i da mogu mijenjati stvari, a ne da ih se svaki dan ubija u pojam, da im se zapravo poručuje da su nesposobni, da tonu i da neće nikad izaći iz krize, da ne znaju birati, da ih vode loši. Cijelo vrijeme im se to potencira, a nitko da im probudi nadu i samopouzdanje, jer je svaki čovjek kao jedinka slobodan u svojoj biti i sposoban da mijenja svijet. Ne, to nećemo doživjeti. Koliko smo iskoristili činjenicu da 20 milijuna ljudi govori naš ili razumije naš jezik? 20 milijuna. U cijeloj regiji HRT najsnažnija je, najuglednija, sa najdužom tradicijom, ima najjače adute i može utjecati na javno mnijenje. Ona utječe na javno mnijenje. Ako mene usred grada, glavnog grada susjednih zemalja ljudi zaustavljaju jer su me prepoznali znači da gledaju čak i sjednice Hrvatskoga sabora. Što smo mi to napravili da iskoristimo naš utjecaj? Pa mi smo praktički jedina zemlja regije koja je članica EU. Koju smo mi poruku njima prenijeli? Isplati li se uopće ući u Europsku uniju, što se zbiva s ove strane granice EU? Pa zar nama nije u interesu da oni vjeruju u bolje sutra, da naše susjedstvo bude jače? Što smo mi napravili da iskoristimo to da nas 20 milijuna ljudi razumije kad govorimo svojim jezikom? Navest ću vam evo neke primjere na primjer toliko spominjanog dramskoga programa. Da, bilo je vrijeme kad su Gruntovčane ili Malo misto s jednakim zanimanjem pratili i u Nišu i u Đevđeliji i u Kranju. Bez obzira što nisu pola onoga što su čuli razumjeli jer je to bilo nešto što se stvarno trebalo čuti, vidjeti, jer je to bio sjajan proizvod. Što smo mi napravili u zadnjih 20 godina? Toliko smo se busali u prsa nacionalnim identitetom, brigom o nacionalnoj povijesti, brigom o nacionalnoj kulturi. Da li vi znate da HRT u zadnjih 20 godina nije proizvela nijedan jedini dramski serijal koji bi u fokusu imao poznate hrvatske velikane? Ajde što nisu Matoša, lani je obilježena 100-godišnjica njegove smrti, Tina Ujevića, ove godine 60 godina od njegove smrti, Miroslav Krleža prije dvije godine 120 godina rođenja. Ajde Meštrović 2018. slavit ćemo 130 godina njegova rođenja. Ivan Mažuranić, 2014. obilježena 200. obljetnica njegovoga rođenja. 2015. ove godine 125 godina smrti. Nikola Tesla 2016. 160 godina od njegova rođenja. Svetozar … [[Govornik se ne razumije.]] , Stjepan Radić, Ljudevit Gaj, Slavoljub Penkala, Lavoslav Ružička, Rudolf Štajner, Vlaho Bukovac, o njima ne postoji nijedan jedini dramski uradak. A uzet ću najvećeg kapitalca Josipa Jurja Strossmayera čovjeka koji je pokrio ogromne epohe cijeloga Ilirizma, cijelog 19. stoljeća sve do početka 20. stoljeća, koji je bio osobni sudionik i svjedok najvažnijih povijesnih događaja od momenta preuzimanja krune Franje Josipa do Vatikanskog koncila, do stvaranja moderne građanske države, modernih stranaka ako hoćete, stvaranja hrvatskih građanskih institucija, ujedinjenja Hrvatske nakon razvojačenja vojne krajine. Toliko je važnih ljudi sreo onoga vremena da ne možete vjerovati da se netko nije sjetio napraviti dramsku seriju koja će pokriti 60, 70, 80 godina ne naše nego europske povijesti. A ja sam siguran da bi za takav projekt se mogao naći partner kao producent i u BiH i u Srbiji, u Češkoj da ne govorim, u Bugarskoj koja je nekidan proslavila 200. obljetnicu, a mi jedva smo se sjetili. To su kapitalne stvari koje vezuju niti cjelokupne europske kulture. Pa zar to nije adut? Mnogo toga se može ako hoćemo. Žao mi je, to se vidi i iz ovih izvješća, da glavni ravnatelj i nadzorni odbor ne govore istim jezikom. Šteta! Moglo se i moralo se naći načina da se suradnja uspostavi bez obzira što imaju potpuno različite uloge i prema zakonu i prema Statutu HRT-a, tu prostora ima. Ja bih želio da se to dogodi. Ovo je kompetentan nadzorni odbor prema tome kakva pitanja postavlja, što želi, što traži i to može samo ravnatelju pomoći. Ja bih volio vidjeti uspješnu HRT, ne samo kad je riječ o poslovanju, a tu je glavni ravnatelj sa svojim timom dobio pozitivne ocjene, nego i kad je riječ o core biznisu, a to je program. Jer kao što reče kolega Stazić nema tu ekskulpacije od odgovornosti. Ako ja postavljam ljude koji su za to odgovorni onda sam i ja odgovoran za to i to je potpuno jasno. Priželjkujemo da će se popraviti međuljudski odnosi, da više HRT neće biti vijest ni u crnim kronikama kao što je to bilo donedavno zbog samoubojstava, skandala, otkaza. Naravno ni ja ne bih u program pustio one koji oko sebe šire crnilo da sam na mjestu onih koji odlučuju, ali vodim se onom nije svak za sve ali svak je za nešto. Hvala lijepa.
Replika, Dražen Đurović.
Hvala. Pa vi ste se dosta bavili zapravo programskim sadržajem samog programa HRT-a i dosta ste posvetili prvi dio svoje rasprave ovom o crnilu u informativnom programu. Pa ja bih se tu svakako složio dijelom s vama, no možda bi trebalo proširiti zapravo crnilo je nažalost zahvatilo i hrvatsko društvo u mnogim segmentima, a moj je dojam da ipak to nije vezano toliko za ono što će HRT objavljivati ili kakav će biti njegov informativni program već jednostavno vezano na činjenicu da je hrvatsko društvo u ovoj recesiji koja je sad ušla u 7. godinu jednostavno iscrpljeno, konfrontirano i da mi ne možemo u ovim vremenima manje-više kao društvo drukčije funkcionirati nažalost nego u tom crnilu. A onda ste, i bojim se da zapravo dok god imamo 1,3 milijuna ljudi svega preostalih koji rade od 4,3 milijuna da ničeg drugog osim crnila neće ni biti sve dok zapravo ne budemo povećavali broj zaposlenih. A sve ovo drugo, mediji, rad institucija i slično bit će zapravo samo kolateralne žrtve tog problema u kojem se nalazi hrvatsko društvo. A kad ste rekli o praćenju rada Sabora na HRT-u onda ste rekli da je to smijurija, dakle da je praćenje rada Sabora na HRT-u smijurija. Pa ste se onda i vi zapravo vjerojatno nesvjesno na neki način i sami priključili tom crnom scenariju zapravo u kojem svi manje-više sudjelujemo, ja bi se volio da ste vi rekli pa evo i ja vam to dodajem kao light motiv da smo predložili glavnom ravnatelju da prenosi sjednice Sabora dok traju na HTV 4 i gotovo. Hoću reći da pokušamo tražiti negativne strane, pozitivne strane događaja ne samo negativne. Hvala.
Goran Beus Richembergh odgovor na repliku.
Krenut ću od ovog zadnjeg. Ja ne mislim da treba 24 sata emitirati iz sabornice, to nije nužno, ali treba imati objektivna izvješća jer ovdje se nešto događa i u 6 popodne i u 8 i u 9, nekad i u ponoć. To niko živ ne zna osim sadomazohista koji nakon 12 sati imaju još uvijek snage gledati navečer prinos ako je on uopće dostupan. Kako drugačije nazvati gledanje bilo čega 12 sati? Nego sadomazohizmom. Ali zadaća je novinara da naprave nekakav zaključak, da naprave pregled onoga što se govorilo i što se događalo, a ne da se stvar zaključi u 2 popodne. Ne mora se biti ovdje da bi se znalo što se događa, ali vratit ću se onda sad na početak vaše intervencije, dakle ne možemo govoriti o poslovanju a da ne spomenemo kor biznis, to je potpuno jasno. Jer čemu služi HRT sa cijelim svojim poslovnim sustavom nego proizvodnji programa? Ne proizvodi čarape, ne tiska novine nego proizvodi program i onda moramo govoriti o programu. Jer da nema povoljnog poslovnog okruženja program ne bi postojao uopće il bi bio puno gori. U tom smislu ovo izvješće pozdravljamo, ali se imamo pravo zgražati načinom na koji se pojedine teme obrađuju. Država kao nigdje u svijetu u 6 mjeseci skuči 3 tisuće ljudi koji su postradali od poplava, dakle preko tisuću objekata i nakon 5 mjeseci novinari traže jednu ili dvije osobe koje će reći sve najgore protiv Vlade kao da nije jedna jedina kuća obnovljena. Pa jel to normalno? Niko se nije pozabavio time kako je moguće da postoji tamo na tom području 4 stotine ljudi kojima se kuća ne smije obnoviti jer tamo ne dozvoljavaju zakoni. Pa jel tome kriva Vlada? Kakvo je to izvještavanje?
Hvala. Boro Grubišić, replika.
Hvala. Kolega Beus Richembergh, a vi pokušavate evo neke stvari koje se događaju u našoj zbilji prikazati kao samo crnilo i crnilo a zapravo u neku ruku vrlo pomalo i perfidno branite neke stvari i neuspjehe ova Vlade koja je zaista neuspješna. Prema tome, ne možete na taj način, vrlo je prozirno to što govorite, ali kada govoriti o našim velikanima tu vas podržavam. Nažalost upotrijebili ste riječ, blago rečeno nažalost, kapitalci, mislim za Strrosmayera reći da je kapitalac to je zaista smiješno. Imate vi hrvatsku riječ velikan, a reći kapitalac znamo u kakvom se značenju danas ona rabi, pa znamo i to da je i gledali smo i na Hrvatskoj televiziji serije dokumentarne ili poluigrane nekakve i o Rembrandt, i o de Vinciju itd. Ništa, ne trebam uspoređivati ja te ljude, ali zaista Strrosmayer u hrvatskoj povijesti zauzima vrlo značajno mjesto i bilo bi dobro i sasvim sigurno bilo bi lijepo kada bismo imali nekakvu seriju o životu, radu, djelovanju i uspjesima koje je Strrosmayer ostavio iza sebe, a što kažu u hrvatskom narodu u institucijama i u svemu onome što je gospodin preuzvišeni Strrosmayer nadbiskup Đakovački ostavio iza sebe počevši od Akademije znanosti i umjetnosti pa nadalje. No, evo mi umjesto serije o Strrosmayeru imamo Crno bijeli svijet koji također na jedan perfidan najvjerojatnije način veliča uz 12 milijuna kuna troškova Hrvatske televizije vremena koja su za nama, koja su prošla, eto imamo i imat ćemo i priliku vidjeti dejstvovanje milicije u ona vremena u vremena upravo kada je recimo moj brat bio vezan lisicama i tučen željeznom šipkom 83. godine od gospodina Miše Deverića udbaša koji dan danas živi i djeluje u Gradu Zagrebu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Goran Beus Richembergh.
Zar vi stvarno mislite da treba nekim perfidnim mudrolijama braniti ovu Vladu? Ono što ona radi treba braniti kad god je to dobro, ne treba tu nikakvih perfidnosti ni mudrolija, ali činjenica, evo usporedite što se dogodilo u Italiji nakon potresa, dan danas ta pokrajina nije obnovljena. Tri ekipe koje su vodile poslove obnove su završile u zatvoru zbog korupcije i krađe. Hrvatska vlada je u 6 mjeseci sanirala preko 60% toga sa intencijom da u slijedeća 2 do 3 mjeseca završi gotovo sve. Pa to nije baš jednostavno u ovoj situaciji i sad ćemo mi reći da ništa nije napravila? Takvih imate situacija koliko god hoćete. Pa šta stvarno mislite da samo ono što ne valja je zapravo produkt rada Vlade, a sve ono što valja da se događa samo od sebe? Ma nemojte. Hvala lijepo.
I Frano Matušić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Richembergh, slažem se s vama po pitanju nekih programskih sadržaja koji se tiču kulture i znanosti i tu bi Hrvatska televizija doista trebala prednjačiti i trebala bi imati puno jaču i snažniju produkciju po pitanju kulturnih sadržaja i zapravo njegovanju identiteta u RH. Što nažalost nije slučaj pa tako izdvojili ste određen primjere velikana hrvatske misli, znanosti, kulture, glazbe itd. čemu se ja mogu samo pridružiti jer doista bilo je za očekivati od HRT-a da njegova produkcija bude usmjerena u tom smjeru, tim više što Hrvatska danas kao članica EU sasvim sigurno takvu vrstu programa može plasirati po zemljama članicama koje su sigurno zainteresirane za novu članicu i koje su zainteresirane da vide zapravo što Hrvatska nudi toj novoj zajednici. A najviše možemo ponuditi u području kulture i znanosti i to je područje koje zapravo traži da bude obrađeno još bolje i u tome Hrvatska televizija treba dati svoj doprinos. Ali isto tako ako govorimo već o nekim sadržajima, ja mislim da bi bilo dobro za duhovno zdravlje Hrvatske da se Hrvatska radiotelevizija uključila u jače praćenje procesa Perkoviću pred njemačkim sudom. U znatno jače praćenje a ne samo da se svede stvar na kratka izvješća, jednominutna, ili dvominutna izvješća i da se na taj način poprati to suđenje koje je zapravo vrlo simbolično jer ono nije samo obračun sa pojedincem iz tog sustava ili pojedincima koji su eventualno počinili zločine, to ćemo vidjeti što će još sud ustvrditi. Ne govorim da je netko kriv prije nego što ga osude, ali je to i obračun sa jednim sustavom, totalitarizma i žalosno je da se to događa u Republici Njemačkoj a da se paralelno s time ne događa u Hrvatskoj jer se tiče Hrvatske.
Odgovor na repliku Goran Beus Richembergh.
Znate šta kolega Matušiću, za razliku od vas ja mislim da Perković i njegov slučaj nije zaslužio jedne jedine lipe naših para. Ama baš ni jedne. I ja na njega, na to što su oni radili gledam sa najvećim mogućim prijezirom i ne bi jednu lipu dao na to. Ali ako vi mislite da treba, da je hrvatska javnost neobaviještena o tome onda neka se i dalje izvještava. Što se tiče hrvatskih velikana, neke od nas sam nazvao kapitalcima, da kažem, dakle kada postoji kapitalno djelo, postoje i oni koji su ga stvorili pa se oni mogu zvati kapitalcima, pa to su sjajne priče. O nekima od njih, o nekima od njih možete napraviti i humoristične serije. Ali oni nažalost imaju ulaz u TV kalendar i to je najveća vrata kroz koja oni mogu proći na Hrvatsku radio televiziju. Ja znam da to nije jeftin sport ali televizija kao takva nije jeftin sport i ona svake godine ima milijardu i 200 milijuna kuna. Pa da se u milijardu i 200 milijuna kuna ne može naći bar za jedan nacionalni projekt takvoga značaja kojega bi prodali Česima i Poljacima i Bugarima i u Srbiju i u Bosnu, sigurno bi kupili. Ili kojega bismo kao koprodukciju radili pa bi možda bilo jeftinije, jednostavnije. Pa zar to nije posao javne televizije. Pa kada god je to radila, dobivala je pljesak. Takve su se serije gledale i 5. i 8. put. A da ne govorim o tome što to znači zapravo u aktiviranju našeg kreativnog potencijala, scenarista, svih stručnjaka na tako velikim projektima, glumaca. Pa to je ono što nama treba. Hvala lijepa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo ja ću isto svoju, nešto reći o ovom Izvješću o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za 2013. godinu. Svoju raspravu početi ću sa izražavanjem zadovoljstva ili nezadovoljstva radom HRT-a u cjelini jer to mogu učiniti na dva načina, kao pretplatnik, kao običan građanin ali i kao političar, saborski zastupnik. I kao pretplatnik i kao zastupnik ocjena je jedinstvena, ne mora nikoga previše interesirati ali za mene je ona opisno ne zadovoljava. Nije prošao. U školi se za to kaže, opet opisno sjedi dolje 1. Koji su razlozi takvoj ocjeni? Prvi razlog je što dostupna financijska sredstva, silan rad djelatnika, novinara koja se ulažu u proizvodnju tog proizvoda, jednostavno ne ispunjavaju moja očekivanja a koja se odnose na profesionalnost, objektivnost, ulogu koju ima televizija a to je da educira, da pravovremeno informira i zabavlja. Jednostavno smatram da taj proizvod može biti bolji, puno bolji a moja ocjena svakako može biti i subjektivna, ne mora nikoga previše niti interesirati. Ne mora biti ni … [[Govornik se ne razumije.]] ali mislim da veliki broj ljudi misli slično. Drugi razlog je što često govorimo o HRT-u kao katedrali hrvatskog duha, to je jedan naziv koji se ustalio u hrvatskom narodu, znači da kada gledam četiri kanala HRT-a ja bih se trebao zaista osjećati ajmo to reći u tom duhu. Međutim, taj duh je jednostavno nestao i sve što od tog duha ostaje jest samo naziv, Hrvatska radiotelevizija a i on se na neki način izgubio u ovih zadnjih godinu dana pa i sve češće se spominje Radmanovizija a sve manje Hrvatska radiotelevizija. Proizvod, treći razlog je taj što, proizvod koji se prodaje s obzirom na financije i broj zaposlenih a govorimo o milijardu i 400 milijuna kuna i 3300 zaposlenih jednostavno ne izaziva to zadovoljstvo korisnika a isti su kroz zakon uvedeni u odnos sa HRT-om putem RTV pretplate. Mislim da je to ustvari i jedini prijepor u ocjenjivanju da li je ta televizija dobra, tj. da li ona stvara dobar program ili ne, upravo ta pretplata. Ono što ne plaćamo ili nismo dužni platiti jednostavno niti ne ocjenjujemo, ne ocjenjujemo pa makar cijeli dan vrtjeli reklame, ne ocjenjujemo. Kako sa strane imamo komercijalne televizije, kako su priključci na kabelske televizije i televizije utemeljene na internetskom protokolu uzimaju sve više tržišta imamo je s kime uspoređivati. Jednostavno znam što koliko dobijem za 80 kuna. Znači imam drugu policu i možemo sami sebi odabrati za 80 kuna ono što želimo. I kada bi u tim paketima recimo ukinuli HRT da ih ne možemo gledati i tada bi bili nezadovoljni. A bili bi nezadovoljni zbog toga što smo ajmo reći cijeli život vezani uz HRT i falio bi nam taj HRT bez obzira kakav je. Tako da jednostavno bio i ne bio, uvijek smo na neki način razočarani. A to onda jednostavno stvara problem. Osnovno pitanje koje se uvijek nameće i mislim da ga postavlja svaki korisnik je zašto za milijardu i 400 milijuna kuna mi ne možemo dobiti jedan cjeloviti program koji će zadovoljavati najveći broj korisnika, da imamo dovoljno vrhunskog sporta, kulture, vrhunske zabave, vrhunskih emisija po svim područjima. Da vrijeme koje provedemo ispred televizije koristimo za objektivnu, neselektivnu informaciju koja oblikuje i obogaćuje naš život. Uvijek moramo više biti nezadovoljni. Zbog čega? Vjerojatno zbog toga što te emisije jednostavno ne postoje. Kao političar, a narod nam je vrlo političan, od vrtića do starije dobi, tj. od predškolske dobi do starije dobi svi smo na neki način, svi prepoznajemo političare, događaje, hranimo se informacijama s televizije, uvijek najviše sa HRT-a. Moje osobno mišljenje je da politika lijeve orijentacije jednostavno dominira u vodstvu HRT-a, a onda se ta vertikala jednostavno kroz sve aktivnosti samo prema niže umnožava. U protekle tri godine HRT jednostavno nije uspio postignuti ravnomjerni odnos između dobrih i objektivnih informacija koje dolaze sa lijeve i desne politike. Zato i jeste danas ova rasprava vrlo, vrlo živa. Mnogi događaji dali su samo sve više povoda da se tako može i razmišljati. Ako je u Hrvatskoj velik broj građana sklon nekim novinarima, nekim emisijama koje im odgovaraju u svom načinu rada, prezentacije, a onda isti budu maknuti iz nikakvih razloga, s pravom smo nezadovoljni, a onda je to nezadovoljstvo još i multiplicirano. Navest ću primjer novinarke Karoline Vidović Krišto. Nikome nije jasno zašto. Upravo je to bila prilika da se stvaraju dobri odnosi između dviju politika, ali nažalost netko je inzistirao isključivo na svojoj. Oblikovanje dnevnih informacija izrazito je sklono propagandi lijevih politika i to se niti ne skriva. Svaka slabost Vlade, ministara, afere, loše odluke jednostavno nestaju kao da se nisu ni dogodile, kao da nisu postojale. Da bi se o tome informirali moramo okrenuti kanal i pogledati na drugim televizijama tj. komercijalnim televizijama. Taman kad se spremite uživati u sadržajima koje vam možda može pružiti neka emisija uvijek se pojavi neki novinar koji za sitni politički interes sve pokvari i izazove jednostavno kontra reakciju. Primjeri nekih potpunih debakala HRT novinara i emisija, spomenut ću, iako nije bilo u 2013. ali spomenut ću. Oslobađajuća presuda generalima Gotovini i Markaču, ona je u potpunosti iznenadila HRT i novinare, jednostavno nisu bili spremni na oslobađajuću odluku. Jednostavno nisu bili spremni. Ono je bila sramota. Način na koji su popraćene neke pravosudne akcije, od uhićenja do suđenja. Za neke političare imate direktan prijenos od uhićenja do svakog suđenja i svakog ročišta, za druge ne možete saznati gotovo ništa. Sučeljavanja predsjedničkih kandidata bila su jednostavno partijski obojena i izazivala su veliko negodovanje ljudi i korisnika. Najsvježiji primjer o kome smo danas puno čuli ali ponovit ću ga, inauguracija nove predsjednice Republike Hrvatske koje je baš prava sramota u izvedbi, ali i pokazivanju jednog novog odnosa HRT-a prema instituciji predsjednika. Iz potpuno sluganskog odnosa u potpunu oporbu prema novoj instituciji predsjednice. Da je to napravila gospođa koja je vodila tu emisiju, da se radilo slučajno o bivšem predsjedniku vjerojatno ona danas više ne bi bila novinarka HRT-a, ali svak nek radi svoje, a oni koji su dužni nek donose odluke. Jednostavno vodstvo HRT-a, urednici ne mogu ostati na nivou nisam znao jer to može govoriti da su onda svi na istoj lijevoj strani i da jednostavno ne mogu prepoznati da postoji mišljenje na drugoj strani. Ali onda ne možete ni prijetiti onima koji su na drugoj strani i to prepoznaju kao što činite ovih dana prema nekim novinarima. Jednostavno ukoliko ustrajete u tom i ukoliko želite biti i dalje u tome onda morate reći da će to biti SDP televizija ili da će ona imati određeni rok trajanja. Jer postoje i pozitivni primjeri, Plodovi zemlje, emisija More, koji traju već desetljećima. Dobro jutro, gdje se zaista pokazuje da vrhunski novinari, neopredijeljeni politički itd. mogu stvarati gledljive emisije koji gledaju apsolutno gotovo svi u Hrvatskoj. Vi ste dobili mandat da uredite te odnose na svim razinama i svim vrstama na HRT-u u Hrvatskoj, ne da tu pretvarate u partijsku a još manje u JUTEL televiziju jer ona meni tako na neki način izgleda u ovim vremenima. Za te novce ja mislim da je to već trebalo učiniti gospodo i nema opravdanja zašto danas televizija i njezino vodstvo, ali i svi ostali događaji izgledaju na način na koji to izgleda. Mislim da gledanost ili broj kupljenih potpisa da je to jedino mjerilo uspješnosti, a toga baš jednostavno i nema u ovim velikim brojkama i došli smo u situaciji da ste postali nažalost druga ili treća televizija po gledanosti određenih emisija, a posebice informativnih. Bilo bi tu još puno toga za nabrajati, ali evo ja ću se zadržati na ovome. Mislim da sam pokušao vrlo kratko reći zbog čega imamo problem u odnosu … i televizija tj. sadržaji koji nam se nude. Možda na kraju da spomenem, kad još imam malo vremena i pretplatu tj. način naplate pretplate, pogotovo u sezoni kada se pojave inspektori bez ikakvih ovlasti na području otoka, priobalja i počnu izmišljati određene pretplate koje šalju na kućne brojeve, bez pravih adresa, bez zapisnika sa krivim brojevima, od kojih ne možete saznati nikakvu pravu informaciju ali uredno pokrećete ovršne postupke. Mislim da je vrijeme sazrelo da se i taj članak zakona promijeni i da se točno odredi što su to fizičke osobe, da se jasno izdvoje obrtnici od običnih fizičkih osoba koje nisu obrtnici kako bi se ta situacija razriješila jer na taj način imate itekako puno primjedbi, posebice u sezoni i nakon sezone. Evo samo za ravnanje.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Evo kolega Borić, rekli da po vašem mišljenju urednici, pojedini urednici na HRT-u zapravo pokazuju svoju pripadnost lijevoj orijentaciji, da se da iščitati njihovo političko opredjeljenje u njihovim istupima i komentarima. Pa da ne bi ostalo samo na tome da je to mišljenje pojedinih članova HDZ-a ja pozivam vas da pročitate istup predsjednika Hrvatskog helsinškog odbora koji ide i dalje i govori da je riječ o projektu tzv. crvene Hrvatske. Dakle to su riječi predsjednika Hrvatskog helsinškog odbora, a ne HDZ-a i vrlo jasno argumentirati ono, način da u središte tog istupa stavlja ravnatelja gospodina Radmana kao provoditelja tog projekta i povezuje ga sa bivšim predsjednikom Josipovićem itd. Znamo sve njegove izjave o crvenoj Hrvatskoj. Ja možda ne bih išao tako daleko, ali je vrlo zanimljiv taj stav predsjednika Hrvatskog helsinškog odbora, ali i činjenica da pojedinci, pojedini urednici apsolutno ne da pokazuju boju svoju i da su lijevo orijentirani, nego oni isključivo zagovaraju vrijednosti ljevice a koje sasvim sigurno ne pokrivaju ama baš ništa izvan tog ekstremnog lijevog spektra. Tako da je to doista zabrinjavajuće i nije dobro da se pojavljuje na HRT-u. Možda bi se moglo na nekim privatnim televizijama i tolerirati, ali na HRT-u apsolutno nikako. Evo u tom smislu je kažem vrlo zanimljivo priopćenje koje je dao predsjednik Hrvatskog helsinškog odbora.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Hvala kolega. Pa ja sam kažem naveo samo neke primjere i zašto ja imam osjećaj da tamo dominiraju isključivo lijeve politike. Zbog toga što je to jednostavno tako, iako kad okrenete jednu ne znam lokalnu televiziju onda možemo uočiti da su tamo isključivo jedna druga vrsta, tj. desne politike. Ali to je manje važno s obzirom da mi ovdje, kažem u odnosu koji nas je natjerao zakon da kroz pretplatu stvorimo odnos sa HRT-om imamo pravo ocjenjivati i tu moramo biti na neki način objektivni i profesionalni. Primjer neprofesionalnosti. Kad imamo aktualni sat ovdje u Hrvatskom saboru to mediji poprate. Međutim, kako je moguće da premijer koji ne odgovori niti na jedno pitanje bude junak dana. Znači, postavite mu 40 pitanja, ne odgovori na jedno i on je taj dan super junak u Hrvatskom saboru. Znači, umjesto kritike, analize što se to događa i usmjeravanja u jednom drugom smjeru vi imate junaka koji nije ništa rekao. Nedavno je ovdje potpredsjednik Sabora izgovorio jednu strašnu rečenicu i izjavu, da je njegov načelni stav da nije bilo Golog otoka da bi cijela Jugoslavija bila Goli otok, opravdava zločin. O tome nemate gdje što pročitati kao da nije bilo. To je sramotna izjava koja se nije pojavila ni u jednom mediju. Na što me to tjera da razmišljam? Da se hrvatski mediji očito uređuju iz jednog centra. Ja ne znam gdje je on. Toga nema ni u tiskanom mediju, ni u audiovizualnom, ni u samo … [[Govornik se ne razumije.]] nema ga, jednostavno nema. Pogledajte Dnevnike 5 dana za redom na RTL-u, NOVA-oj TV i HRT-u. Pa svi nude istu temu, svaki svoje u isto, ali u različito vrijeme. U šest i pol, u sedam i pol, sedam i petnaest. Imate sukob oko NOVE TV i HRT-a u 7,30 kad najjaču vijest dana daju i jedni i drugi, pa ćemo gledati onu koja je hajde reći najobjektivnija. Ali neprofesionalnost se očituje u tome da se ne analizira, da se ne daje prava slika i da nam ljudi žive u zabludi. To je ona priča o medijskoj Hrvatskoj i stvarnoj Hrvatskoj i te dvije Hrvatske se danas ne dodiruju ni u čemu.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Borić, od novinara se može saznati da veliki materijal stiže u Hrvatsku televiziju s terena, veliki dakle ja govorim o obimu materijala. Međutim, urednici odabiru upravo onako kako i vrlo često novinari kažu da u njihovom prisustvu je taj urednik stalno na telefonskoj liniji s nekim dok odabire materijal. S kim? Možda je Hrvatski helsinški odbor dao pravi odgovor o crvenoj Hrvatskoj, a najbolje govori o tome ono što ste samo usput spomenuli, a to je kada je izrečena oslobađajuća presuda našim generalima, onda je na Hrvatskoj televiziji sasvim pouzdano znam bio pripremljena emisija kao da ju je Savo Štrbac pisao, a napisao ju je urednik koji ima inicijale HZ. Znat će ljudi sa televizije ovi, dakle gdje je najcrnje opisan i general Gotovina i general Markač. A kada su premijera upitali kad već govorite i o njemu, oslobađajuću presudu on je rekao bilo je tri dva u odluci suda. Pa to je sramotno! Nije sramotno televizije, sramotno je od premijera. Pa kao da je žalio što je takav ishod bio, pa kaže eto bilo je tri dva. Strašno! Strašno, ali to nikada više nema ni jedne, nikada vi nećete više vidjeti tu izjavu premijera u svezi oslobađajuće presude Gotovini i Markaču, aa, tri dva nema više, kao da puj pik ne važi.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Ja sam kolega Grubišić naveo samo dva po meni vrlo važna, hajmo reći to je bio potpuni fijasko. Uhićenje Bandića je bila potpuna nespremnost HRT-a, a možda su i bili spremni. Ne znam, nije mi toliko ni važno. Ja samo govorim kao objektivan hajmo reći gledatelj da sam se o nečemu morao informirati na nekim drugim televizijama jer jednostavno vas zainteresiraju neki događaji, neke emisije. Evo imamo novu emisiju koja je bila dobro krenula "Što nas žulja". U predizbornoj godini moramo ukinuti. Zašto? Jer građani imaju puno problema. I HRT je krenuo prema tim građanima, omogućio je da mnogi možda nešto i riješe, da barem se olakšaju pa kažu javno što ih muči, ne. I sada idemo u predizbornu godinu, ne znam zbog čega to ukidate. Je li to zaista loša i neuspješna emisija? Po meni nije kako čujemo od građana. Drugo što me na neki način stalno dovodi u pitanje su pojedini analitičari koji se pojavljuju u određenoj skupini emisija. Vi imate analitičare, recimo jednog analitičara koji je promašio rezultate sva zadnja četiri izbora. On je uvijek tamo i još uvijek on vjerodostojan. Pa ne može on ići više tamo. Pa postoje u Hrvatskoj mladi stručni ljudi koji isto nešto mogu analizirati ili je Hrvatska spala na 5 analitičara. Pa dajte si to priznajte već jedanput. On je četiri puta u potpunosti promašio, a ja ne želim vjerovati da je promašio zato što nije znao, namjerno je promašio i namjerno pokušava uvjeravati ljude da je on još uvijek taj koji to treba i dalje raditi, da ne govorim o anketama koje su bile u funkciji uvjeravanja, a ne ispitivanja. I one se još uvijek danas forsiraju, još uvijek se forsiraju, a vidjeli smo između prvog i drugog kruga da se nisu pojavile, predsjedničkih izbora. Najedanput se netko prestrašio. Čega? Znači politička obojenost televizije je vidljiva i nju nitko ne može ignorirati, a zadatak je vodstva ali i novinara i svih ostalih da se to dovede u red. Ne u predizbornoj godini, u 4 godine mandata.
Kolega Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja ću se odmah nastaviti, dakle Rimac, Lalić, Puhovski, Nadežda, Čačinović, dakle oni su uvijek u analizi političkih događanja. Pa smo vidjeli i takve izjave koje su iskakale iz ekrana da usporedba predsjednice RH sa Gadafijem, sa šatorom pa to je strašno, to je zaista strašno. I ja koji nisam član vaše stranke ali mi je bilo jako ružno za gledati takve izjave. Ali nisam o tome htio. U ovo predizborno vrijeme, a moram reći da je predizborno, evo i 12 milijuna kuna HRT velikodušno daje za serijal od 12 emisija u kojoj ćemo veličati blagodati bivše države SFRJ i miliciju u ono vrijeme i sve ostalo u vrijeme kada je recimo upravo u to vrijeme bio moj brat osuđen na 2,5 godine Lepoglave zbog pjevanja pjesme Marjane, Marjane sa onim srce Isusovo itd. jel', samo zbog toga verbalnog delikta jel'. Ali to je bilo krasno vrijeme, pjevat će nam Psihomodo pop i zabavit ćemo narod jer nam treba veselja kako reče Beus Richembergh, nećemo samo crnilo i crnilo, treba nam takva jedna humoristična. Možda smo i Čkalju trebali, pokoj mu duši jel', umro je, uključiti u tu emisiju pa bi naš narod bio vrlo optimističan i ne bi selio u Njemačku, Irsku i sve druge zemlje. Zbog same emisije "Crno bijeli svijet". Dakle, budućnost HRT-a, pa gledajte evo nek nam kaže gospodin Sruk, Radman itd. kako su kupovane kamere i stalci na HRT-u, tko je dobivao i kojim natječajima i na koje načine su se dobivali materijal za tehnološku proizvodnju, onu osnovnu, dakle snimanje. Kamere su jedne vrste, stalci druge vrste pa imate sliku iz Osijeka i Splita kad se javi ona Karmen Šore ujutro u Dobro jutro Hrvatska onda se zamrzne slika. Upravo iz tih razloga što nisu adaptibilna kamera i stalak. To je nevjerojatno! Pogledajte kamere NOVE TV, evo ja ću konkretno govoriti, dakle nisam stručnjak od toga ali sam razgovarao sa kamermanima ovima kak se zovu ne znam snimatelji ili kamermani, kažu da ima neka razlika jel', ali ja možda ne zamjerite mi ako ja to dobro ne kažem. Dakle, koji su tehnološki napredniji od HRT-a. Pa ajmo gledati reportažna kola, HD reportažna kola HRT-a i drugih televizija. Dakle, a u programskom dijelu evidentno je nedostatak školskog, dječjeg programa. Evidentan je nedostatak. Što mi dajemo? Crtane filmove gdje nekakvi nestvarni likovi lete, ne znam ni ja što ne rade, nekakve rakete ili svemirske i ne znam ni ja što gdje nije ni meni jasno, a kamoli djeci da bi bilo jasno. I to je sve. Tu i tamo ima nešto malo poučnoga. Ali, sjetite se gospodine Radman iz onih godina i ja i vi smo, imamo godina poprilično, kako su bili školski programi. Sad ja sam prije spomenuo onoga Branka Kockicu itd., ali zaista su bili kvalitetniji nego danas, morate priznati to htjeli ne htjeli. I bio je termin kad se to gledalo. Pa to se čekalo 7 sati navečer do Dnevnika, do pola 8 kad će biti ta nekakva dječja emisija koja je bila razumljiva djeci, a ne da se gađaju nekim avionima, pucaju, padaju, djeca se uče ubojstvu već sa 3 godine, 5 godina u predškolsko doba. Ubija jedan drugoga kao u videoigricama kao što se isto ubijaju. Ono … [[Govornik se ne razumije.]] i takva nekakva je bila, na commodoreu sam i ja to još gledao davno skupa s djecom. No, idemo dalje. Kamo će savjetnici iz Ureda predsjednika Josipovića? Možda to nije pitanje za vas, a možda i je. Gdje će se oni zaposliti? Koliko ima izvršnih djelatnika, dakle urednika, voditelja, novinara, snimatelja, to su oni koji zaista rade gro posla HRT-a? Kažu 500 do 700, od 2800 zaposlenih. Ne zna se koji je broj to, to se ne zna. Mi ne znamo ni broj zaposlenika. Ali kažu ovih ima 500 do 700. Dakle, hoće li oni ići u outsorcing? Pa će ostati 1500 onih koji će raditi pravne, računovodstvene i ne znam ni ja kakve sve poslove, holding HRT-a, a oni će onda u najam, gospođa Nemčić unajmljivati kamermana ovog, snimatelja onoga pa će plaćati outsorcing da mu dođe nešto snimiti. Je li to budućnost HRT-a? Ljudi koji danas ti isti snimaju u Kninu za vrijeme proslave Oluje na +40 stupnjeva, na Sljemenu na -15 stupnjeva i snijegom do pasa, ljudi koji snimaju Alku koja traje 4 sata na +40 stupnjeva u gužvi koja znamo kakva je uz čak i pogibelj od konja i trkača koji su na alkarskoj stazi ljudi se boje i strepe za svoj posao i potplaćeni su, potpuno su potplaćeni. Dajte kad vidimo, ako danas smo svi ovdje u konsenzusu da se saznaju plaće pa će se vidjeti kolika je plaća pravnika, a kolika je plaća tih izvršnih djelatnika ili kako kažu kreativnih radnika i novinara. Evo, da vidimo. Dajte sistematizaciju sa koeficijentima, sistematizaciju svih radnih mjesta na HRT-u, ajmo, izradimo već jedanput i dajmo da već jedanput znamo broj i smjer HRT-a hoće li smanjivati, koliko će smanjivati. Evo sad imate sa ovim brojem djelatnika 42 milijuna viška, mislim dobiti ajd tako. Znači, financijski se dio stabilizirao, sad vrtite glavom, nije tako? Ne znam, ja sam čuo da je, tako je rekao gospodin Radman ako je to istina. Ako nije, ne znam, nemam pojma. Dakle, ako se stabilizirao financijski učinak rada HRT-a to znači da smo nekako stabilizirali u tom smislu i broj djelatnika i poslovanje HRT-a. Ako želimo povećati u smislu produktivnom HRT u smislu produkcije HRT-a ja vjerujem da svi ti djelatnici imaju posla. Druga je stvar poslovi koji se daju izvanjskim firmama ili pak nekakva autorska prava pa imate emisije poput "Potjere", "Piramide", prije sam naveo onog "Stipu u gostima" itd. znamo čije su to produkcije i znamo da Hrvatska televizija plaća to, i znamo na koji način to, ne bi bilo možda dobro da baš financijska policija uđe ili revizija nekakva u to. Znamo da je zaposlena kao pomoćnica, zaposlena dizajnerica u informativnom programu koja ima 32 tisuće kuna, pomoćnica gospodinu Runjiću, 32 tisuća kaže ima kuna plaću. Jel to istina? A gledao sam neki dan gospodina Leku u onoj radio, a to je i na četvrtom programu bilo kad je bio iz Sabora, gospodin Leko je bio, emisija poslije vijesti, u 3 sata su vijesti na Hrvatskom radiju 1, i onda imaju emisiju s političarima bio gospodin Leko. Pet puta je gospođa Sanja Rabuzin Pavić mahala rukom da ode neko iz studija jer je stalno ometao, glasovno je ometao gospodina Leku i gospođu Sanju Rabuzin Pavić u razgovoru. Jeste li to vidjeli kad je bilo, jeste. Pa jel to moguće da se na jednoj takvoj uglednoj, za mene je ugledna i dalje Hrvatska televizija i nju najrađe gledam, osim dnevnika, gledam NOVA-u. Dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] gdje se muva i ona pet puta nekome pokazuje rukom da iziđe odatle, on neće, Leko govori, predsjednik Sabora, nemam vremena pa moram ovako govoriti, pa to je nevjerojatno, pa to je takva aljkavost, nevjerojatna strašna stvar. A imamo dizajnericu koja prima plaću za to. I kad gledate vijesti one u Dobro jutro Hrvatska da imate ženu koja čita vijesti a iza nje moving vrši tamo iza nekakvog stakla gdje ti ometa, jer naravno da oči prate pokret nekakav koji se događa na ekranu to je normalno, ali stalno imate nekakav moving, neko telefonira, tamo neko samo da što ne igraju lopte u studiju. Što rade dizajnerice ja ne znam, da dizajnira taj studio da se ne vidi te nus radnje koje se vrše, dobro da ne bude nekih drugih radnji koje bi možda bile gledanije od samih vijesti tamo iza stakla. Molim tišinu tamo u HDZ-u. Dakle, ono što sam htio reći još, a nisam stigao u svom onom prvom govoru, htio sam reći o tome da ova produkcija ovih emisija koje navodno se emitiraju na Hrvatskoj televiziji, a produkcija je nečija druga, ima neku drugu adresu i nekog drugog vlasnika. I mene zanima, ja vjerujem i ostale zastupnike, koliko na tom poslu zarađuju ti vanjski suradnici i neki drugi? Ako ima ovaj 5 u 1 u Požegi pa on mora vozit, nosit kameru, biti tonac, napisati nešto ili popratiti sa nekim tekstom dakle poput nekakvog novinara, ne samom kamermana to i poslati linkom u Zagreb, dakle pet poslova taj radi jedan čovjek, 5 u 1.
E sad je i 10 minuta isteklo.
Dobro neću više, neću više.
Ali imate još replike. Frano Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić, ja ne znam dal vam je poznata izjava Hrvatskog helsinškog odbora koja se osvrnula na posljedice zakona koji je vladajuća većina donijela, a kaže slijedeće: "Posljedice usvajanja ovog zakona su vrlo ozbiljne budući je njime na HRT suspendirano civilno društvo i vrijednosti koje ono predstavlja u suvremenim demokratskim društvima. Time je HRT stavljen u funkciju političkog koncepta crvene Hrvatske. O snazi manipulacijskog momenta tog koncepta svatko se mogao osvjedočiti praćenjem upravo završene predizborne kampanje." Ja se u potpunosti slažem sa ovim što je HHO izjavio, a kao ilustraciju nadovezat ću se na ono što je kolega Borić govorio o analitičarima. Gledajte, imate političke analitičare koji su bili pripadnici UJDI-a, dakle Udruženja za jugoslavensku demokracijsku inicijativu, mislim da je tako, a možda sam pogriješio malo, ali dakle to je udruga koja je osnovana tamo negdje 89. ili 90. godine i koja se protivila samostalnosti Hrvatske. I članovi te udruge danas u politički, glavni politički analitičari na HRT-u. Pa o čemu mi govorimo? Pa naravno da je koncept povratka među ostalim nadam se da ta serija će se barem ismijavati vrijednostima komunizma i totalitarizma, barem se nadam, ta serija, da nećemo trošiti novac da bi se propagiralo ponovno neko vrijeme koje je doista bilo katastrofalno za Hrvatsku i koje nas je vratilo ne 50 nego 70 godina unazad. I druga stvar o anketama, nitko se na HRT-u nije ispričao zbog tih anketa, a vidimo da se i dalje unajmljuju te iste tvrtke da bi se njihove ankete ponovno govorile javnosti, premda naravno ne odgovaraju istini. Prema tome, to je također jedno područje o kojem bi trebalo razgovarati. Na HRT-u takve ankete ne vjerodostojne i takve firme koje su takve ankete radile više se nikad ne bi trebale pojavljivati.
Hvala. Boro Grubišić odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Matušić, vidim ja to i bez Čička, to što vi govorite i što je Čičak zaključio, ali vidim i to da vaš bivši ministar Jarnjak ministar unutarnjih poslova se vrlo privatno druži sa Mišom Deverićem bivšim udbašem. Pa kome sad da više vjerujem ja? Ma u mirovini je on ali kad još nije bio u mirovini tu je pred Saborom sjeo s njim u kola, odoše na, u AS na jelo i piće. Ne bih htio o tome, u svim redovima stranaka ima onih koji su iz bivšeg sustava bili na visokim funkcijama, žalost je Hrvatske što nije izvršila lustraciju, pa ona ne bi mnogi sjedili ovdje u Hrvatskom saboru.
Malo lakše sa državnom imovinom. Dražen Đurović replika.
Vi ste zapravo pred kraj današnje cjelodnevne rasprave iznijeli jednu ja mislim stvarno odličnu ideju, gdje je problem HRT-a, još je u tih preostalih 700 onih koji proizvode program i tako manje-više već ovisi dobrim dijelom o vanjskim produkcijama, još da se riješe tih 700 i onda zapravo ovih 2 tisuće koji ne sudjeluju u stvaranju programu mirni i imamo našu televiziju. Zaista je tragično da taj program HRT-a sve više i više ovisi o tome, naravno da je tu puno interesa, puno materijalnih interesa a da je ta televizija državna, da ona kao i nažalost većina državnih sustava funkcionira prilično šuplje i prilično slabo brani javni novac a javni novac jest jer dolazi preko pretplate hrvatskih građana. Tijekom ove cjelodnevne rasprave mene a vjerojatno i vama su mnogi građani se javili i naravno ljudi imaju razne ideje s obzirom da meni su se javili mnogi koji se žale i na sportski program kojeg danas nismo spomenuli kako je Hrvatska televizija manje-više prestala prenositi Hrvatsku nogometnu ligu i ljudi se žale. Kažu ljudi plaćamo pretplatu televiziji, više ne možemo gledati čak ni hrvatski nogomet na Hrvatskoj televiziji. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa Slaven Belupo protiv nekoga, da jer neki ljudi žive tamo gdje igra Slaven Belupo i žele gledati taj Slaven Belupo protiv Istre, ili protiv ne znam koga, da, da, ne mogu svi gledati samo Arsenal i Manchester United. Dakle ljudi u Hrvatskoj žive na prostoru cijele Hrvatske i žele gledati te svoje klubove i te svoje gradove i prostore u kojima žive i to je Hrvatska nogometna liga. Hvala.
Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Ja ću početi od kraja kolega Đurović. Dakle ja živim blizu granice sa Bosnom i Hercegovinom u Slavonskom Brodu, dakle ja prebacim onaj na digitalni, kako se zove digitalni signal i dobijem Bosnu na, pardon Federalnu televiziju, FTV i gledam Zrinski i Široki bosansku ligu, šta ja mogu kada mi nema hrvatske lige. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, nažalost, tako je. No, ono što ste u početku rekli znači potvrdili ste mi da je dobro da sam ostao ovdje i da sam zapravo srž i pogodio na samom kraju, dobro da nisam odustao iako su me nagovarali iz HDZ-a da odustanem jer im se žuri kući. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, i još nešto. Pročitati ću vam jednu kratku poruku, "Bravo doktor Boro", jedna od, rekli ste primili smo mnoge poruke, SMS dakle. Moj sin je radio na HRT i kao početnik i nakon 12 godina uvijek imao istu plaću, bio magistar scijencije elektrotehnike, imao je istu plaću od 5980 kuna pa je morao otići, pozdrav i isprika neka Nada, ja ne znam koja je a možda žena ima nadu da će biti bolje. Dakle evo samo da pročitam jednu od poruka. A koliko ima gospodin Runjić, a koliko ima gospodin Sruk neka nam kažu sada ovdje. Eto to hoću da kažem.
Nemamo više prijavljenih i sada su se javili za završnu riječ. Tko će prvi? Glavni ravnatelj HRT-a, gospodin Goran Radman. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo zamjenice predsjednika. Evo dozvolite mi kratko na kraju ovoga dugoga dana, još jednom se potvrđuje da je ova tema izuzetno važna, da izaziva puno entuzijazma za sudjelovanje u raspravi koja uvijek obiluje bogatim idejama, prijedlozima, komentarima pa naravno onda i kritikama na račun Hrvatske radiotelevizije, mene osobno i drugih odgovornih osoba. No, ja bih iskoristio ovu priliku istaknuti dvije po meni prepoznate rekao bih cjeline u tim raspravama koji na neki način ipak identificiraju zastupnike Hrvatskog sabora i hrvatski sabor sa važnošću teme Hrvatske radiotelevizije. Prvo, činilo mi se je, možda sam propustio da su gotovo svi sudionici u raspravi potvrdili izuzetan značaj podrške koju ovaj Visoki dom Republike Hrvatske daje autonomiji i važnosti autonomije Hrvatske radiotelevizije posebno u onom dijelu koji se odnosi na ispunjavanje njezinih programskih zakona definirani i ugovorom utvrđenih obaveza i dužnosti. Nisam gotovo čuo niti jednu diskusiju danas, niti jedan prijedlog koji bi drukčije od toga zvučao. Ja vam na tome zahvaljujem, svima nama i vama u Saboru danas. I nama u rukovodstvu doista predstavlja izuzetnu čast braniti ovu instituciju hrvatsku u čitavom nizu godina koja ona traje i uspijeva kroz sve te godine. Radio gotovo 90 godina, televizija gotovo 60 godina, sljedeće godine će biti te obljetnice. Svjedočiti o tome koliko je ta institucija za život ovoga društva važna. Ja vas uvjeravam da bez te podrške, bez naših zajedničkih stavova o tome da tu podršku treba nastaviti davati doista ta institucija ne bi mogla ispunjavati svoje društvene obaveze. Čini mi se da je to na neki način ipak oblikovalo pozitivan stav današnjih sudionika u raspravi. Isto tako je zanimljivo bilo da ste ukazali na činjenicu da je hrvatski jezik nešto što je izuzetno važno na obilježje ispunjavanja ove javne društvene funkcije, Hrvatske radiotelevizije i gotovo se svi suglasili oko toga u ocjeni, naravno da Hrvatska radiotelevizija ovoga trenutka pokazuje slabost i u ispunjavanju te svoje važne misije. Dakle promovirati i promicati i štiti hrvatski jezik kao jedan od ključnih elemenata kulturnoga i nacionalnog identiteta hrvatskoga naroda. Ja se mogu i ne moram složiti oko svih ocjena koje su ovdje date. Prije svega bih rekao da mi imamo jednu izuzetno kvalitetnu i dobru službu za jezik i govor koja se doista brine o jeziku i govoru u okvirima svojih mogućnosti a da isto tako imamo i brojne slabosti u tome na koji način se ta briga doista i prenosi i provodi u program. Jedan od većih i ozbiljnijih problema koje smo imali to je doista da su priliku za sudjelovanje u programu dobili neki ljudi kojima prilikom selekcije ili primjena selekcijskih kriterija za dolazak na HRT ove ocjene o sposobnosti ili dostatnoj obrazovanosti za te uloge tada nisu bile primjenjivane. Mi smo nedavno imali jedan prijem novinara pripravnika, veliki broj zainteresiranih mladih ljudi koji je želio dobiti to. Gotovo 7 mjeseci smo provodili selekcijski postupak, netko ga je nazvao čak i postupkom usporedivim s onim za astronaute NASA-e, ali jedan od važnih elemenata provjere i kriterija primjenjivanih je upravo bio njihova obrazovanost, kvaliteta njihovoga jezika, njihova sposobnost da taj jezik unaprijede i razviju do mjere do koje bi HRT trebala biti zadovoljna kvalitetom standarda i jezika i govora i pismenosti. Ja osobno ne pristajem na tezu da je moguće da novinar bude dobar, ocijenjen kao dobar novinar, a da pritom ne zna govoriti, čitati, pisati ili bilo što drugo. Ja osobno ne bih pristao na taj standard HRT-a. Mogu dozvoliti da postoje sposobni novinari za koje se ne bi moglo potvrditi da imaju te kvalitete, ali ih ne bih mogao opravdati kao zaposlenike HRT-a. Ovdje je bilo dosta riječi o Zakonu o HRT-u. Žao mi je zbog toga što to još uvijek je jedna važna tema i očito je da je u prethodnom razdoblju usuglašavanja u ovom Visokom domu došlo do jednog raskoraka u načinu na koji bi se Zakon o HRT-u trebao urediti, posložiti da bude doista na zadovoljstvo i povjerenje svih u ovom domu. Ja osobno mislim da je visoka razina konsenzusa u ovom domu za podršku Zakonu o HRT-u izuzetno važna, kao što osobno mislim da je i visoka razina suglasnosti i podrške koju ovaj dom treba dati ključnom čovjeku, a to je glavni ravnatelj HRT-a, nužno dignuti na najvišu moguću zakonsku razinu jer ona sugerira da oko svih tih odluka koje određuju sudbinu HRT-a mora postojati visoka razina političke suglasnosti, a posljedično tome onda i odluka, odnosno i podrške ovoga doma. I ako bude prilike da se Zakon o HRT-u ponovno razgovara, a pozdravio bih to, osobno ću biti sklon podržati svako rješenje koje će dizati razinu političke suglasnosti, a onda posljedično i podrške jer je ona doista iznimna i ja je svakodnevno na svojim leđima osjećam. Mogu samo potvrditi da dok sam glavni ravnatelj, a bit ću do onoga trenutka dokle ovaj dom ne odluči drukčije, osobno promovirati ključne potrebe političke neutralnosti, neovisnosti i samostalnosti HRT-a u javnom prostoru Republike Hrvatske. Bez toga HRT ne može ispuniti svoju funkciju, svoju misiju, svoje zakonske i ugovorne obaveze. Ja osobno u ove dvije godine koliko sam glavni ravnatelj jesam u prilici naravno arbitrirati, slušati i razgovarati sa ključnim političkim osobama, s ljudima koji imaju različite stavove i mišljenja i mislim da to pripada mojoj javnoj funkciji. Istovremeno mogu potvrditi da nisam bio izložen nikakvim pritiscima, nikakvim ucjenama, nikakvim zahtjevima za bilo koju vrstu pogodovanja koje bi mene kao čovjeka od cca kao čovjeka profesionalca dovela u situaciju da pravim kompromise u svojim odlukama. Slažem se sa vama u dojmovima da program HRT-a u cjelini doista se ne može ocijeniti u cijelosti i profesionalno politički izbalansiranim programom. To se posebno odnosi na onaj njegov segment o kojem i sam kritično javno govorim, a radu se o informativnim sadržajima Hrvatske televizije ponaosob i da se i sam u ove dvije godine borim sa potrebama i svojom odlučnošću da taj dio organizacije HRT-a dovedem u onaj stupanj organizacijskog profesionalnog ustroja u kojem mogu svjedočiti svakodnevno puno manje o rekao bih aktivizmu, pa čak i političkom aktivizmu, a puno više o profesionalizmu, o visokim europskim profesionalnim standardima u novinarstvu i svemu onome što bih želio da odlikuje HRT. Naći načina za to, a pritom zadržati i žao mi je sa gospodinom Stazićem u tome jednim dijelom i razilazim, svoju odgovornost za to što se događa jer ja odgovornost nijednoga trenutka ne odbijam, ona je doista moja. Ja sam ovdje jutros na onom uvodnom dijelu govorio o tome da ja nemam ovlasti uređivati program, da ja nemam ovlasti određivati tko će u programu sudjelovati, da nemam ovlasti birati ili smjenjivati urednike i postavljati urednike emisija. Moja jedina ovlast je da na prijedlog ravnatelja programa postavljam glavne urednike programskih kanala i da brinem da oni ispunjavaju svoje zakonom utvrđene i ugovorom utvrđene obaveze i naravno ukoliko utvrdim da to ne čine da ih razriješim dužnosti i da provedem javni natječaj, javni postupak za izbor nekih drugih. Mislim da sam zakon po sebi neće riješiti taj ključaj problem odnosa ovlasti i odgovornosti. Za njega je potrebno jedinstvo u ovom Visokom domu prije svega. Finska radiotelevizija za koju ćemo se svi složiti da je zemlja visokih demokratskih i etičkih standarda ima jedan zanimljiv primjer. Glavnog ravnatelja Finske radiotelevizije biraju delegati, po jedan delegat svih parlamentarnih stranaka. Ključni kriterij za odabir je to da oni svi budu u koncenzusu, dakle da zajednički donesu tu odluku. Biraju ga na neograničeni mandat jer ga imaju pravo i smijeniti na isti način na koji su ga i imenovali ali mu daju puno povjerenje. I ima ovlasti koje su barem kad usporedim sa mojom puno značajnije i veće od ovih koje ja imam. No, neovisno o tome govorim samo kako zakonsko normativno rješenje i procedura predviđena za zakonom predviđeni postupak odabira neće ključno riješiti taj problem, moguće da jedan značajan detalj. Bilo je puno riječi ovdje o plaćama. Dobio sam na stol i prijedlog ili već konačnu formu čini mi se prijedloga koji će klub HDZ-a formirati za ovu raspravu. Ja mogu samo sa svoje strane reći sljedeće. Ja osobno nikada nisam bio preprekom kao čovjek da se te informacije objavljuju uključujući i naravno i informacije o mojoj plaći. Međutim, skrećem pažnju ovom Domu da ukoliko želite da ja u svojoj odgovornosti dam nalog da se to napravi bojim se da ćemo morati promijeniti Zakon o radu, Zakon o osobnim podacima i Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji. Dopuštam mogućnost da to bude drukčije, ali ja iz svoje pozicije osobne podatke koji su vezani za isplatu plaća radnika, zaposlenika Hrvatske radiotelevizije bez njihove osobne suglasnosti svojom odlukom ne mogu davati. Ovo je zakonodavni Dom, on ima pravo tumačiti zakone Republike Hrvatske ili ih mijenjati. Ja sam na raspolaganju, jer mislim da je to potpuno nepotreban element oko kojeg se razilazimo. Niti ih čuvam, niti ih podržavam. Plaće na HRT-i isplaćuju se u skladu sa Zakonom o radu, u skladu sa kolektivnim ugovorom, u skladu sa sistematizacijom radnih poslova i zadataka i normama za rad i one su u tom smislu u cijelosti u okvirima onoga što HRT institucionalno omogućava za isplatu plaća. Zatekao sam jednu praksu od prije koja nije bila transparentna, promijenio sam, ukinuo sam tzv. tajne ugovore i ne toleriram ih jer mislim da nisu primjereni našemu poslu. Činjenica jeste da se u bilanci za 2013. godinu pokazuje jedan podatak koji ste vi osobno vidjeli kao indikativan za ovu argumentaciju. Međutim, ukupan iznos isplaćenih dohodaka na Hrvatskoj radioteleviziji u 2013. godini osim pojedinačno isplaćenih dohodaka zaposlenicima opterećen je i dodatnim davanjima koji su ušli u tu bilancu. Dakle, u 2013. godini isplaćen je zaostali dio regresa za sve zaposlenike koji nije isplaćivan prethodnih godina pa je u tom dijelu i opteretio masu osobnih dohodaka. I isto tako isplaćene su i otpremnine zaposlenicima koji su po programu restrukturiranja i po ponuđenom programu poticanoga odlaska sa Hrvatske radiotelevizije odlučili prihvatiti taj program i pritom iskoristiti svoje pravo na isplatu otpremnine s obzirom da ti iznosi nisu bili inicijalno planirani dio financijskoga plana oni su opteretili plan prekomjernim iznosima ipak nešto vrlo malo, ne značajno ali prekomjerno u odnosu na inicijalno planirana sredstva za tu stavku. Slična je priča i sa odvjetnicima, puno je o tome bilo riječi ovdje. Ja doista teško mogu zamisliti da je moguće provesti ovu ideju da se o svemu brine Pravna služba HRT-a koja ovog trenutka broji 6 pravnika. Količina pravnih predmeta, proceduralnih predmeta, administrativnih i regulatornih zahtjeva prema Hrvatskoj radioteleviziji nadmašuje doista naše mogućnosti da se sa svima njima odgovarajuće nosimo. Hrvatska radiotelevizija primjenjuje u okviru svojih mogućnosti pravila Ovršnoga zakona i prepušta doista da se ovršni postupci rade preko odvjetničkih društava koji su za to specijalizirana. Njihovi troškovi ne terete troškove niti prihode HRT-a već ovršenike i to je na žalost jedna sudbina o kojoj ste i vi imali prilike ovdje svjedočiti kada je riječ o drugim ovršnim postupcima. Doista neki puta i za vrlo male iznose je trošak ovrhe puno veći od naplaćenog iznosa koji na kraju ostaje HRT-u. No, želio bih vas uvjeriti kako prije nego dođe do takvog ovršnog postupka barem kada je riječ o ove moje dvije godine činimo sve kako bi bili sigurni da smo na odgovarajući način obavijestili te osobe, upozorili ih na moguće posljedice ukoliko ne naprave ono što trebaju napraviti i kako bi se uskladili sa zakonskom obavezom. Najjednostavniji način koji naravno rijetko tko odlučuje napraviti je da odjavi prijemnik koji je u stvari nositelj obaveze po domaćinstvu. I iako upozoravamo da ukoliko obitelj ili nositelj obaveze nema financijskih mogućnosti plaćati pristojbu često puta oni to ne naprave što onda naravno stvara pravnu osnovu za primjenu ovršnoga postupka. Bilo je riječi jako puno o tome da li je pristojba visoka ili nije. O tome možemo više puta razgovarati. Ima, to je delikatan mehanizam i dominantna je praksa u europskim zemljama kada je riječ o financiranju javne radio difuzije da se koristi taj model financiranja preko tzv. specijalne, odnosno specifične takse, odnosno jednog oblika poreza kojeg plaćaju po raznim zakonima različite osobe. Dakle, ima primjera različitih, ali je model u osnovi isti. Nastao je još davno prema BBC FIU i na neki način se primjenjuje u svim drugim zemljama. Pristojba, odnosno ondašnja pretplata početkom se devedesetih godina bila je definirana u pojedinačnom iznosu kao protuvrijednost kupljene dnevne novine. Tada je još i dodatni argument bio korišten da je to bila cijena dnevne karte u gradskom prometu Zagreba tada. Danas je cijena dnevne novine kao što znate negdje između 6, 7 kuna dok je dnevni iznos pristojbe izračunate na protuvrijednost mjesečne 2,60 kune. Dakle, značajno je zaostao taj prihod u odnosu na nekada, a istovremeno su i obim i struktura a onda i intenzitet naravno programskim obaveza HRT-a dinamično povećani a da se pritom regulativa nije promijenila. No isto je tako točno da je tih 80 kuna u ukupnom udjelu na BDP relativno visok, s obzirom da je bruto nacionalni proizvod u međuvremenu i pao on indikativno odskače od nekih drugih standarda. Gledanost i slušanost jesu doista važni elementi validacije onoga što mi radimo. I dobro je da ste upozorili da to nije jedini kriterij kojim treba mjeriti uspješnost rada i ostvarivanja programskih funkcija HRT-a. Podatke koje mi danas koristimo kao usporedive podatke su isti oni koji se primjenjuju i na komercijalne televizije. Dakle, koristimo usluge iste agencije koja je mišljena svojom metodologijom i načinom na koji prikuplja te podatke prije svega komercijalnim funkcijama, a to je obavijestiti oglašivače da li njihov ulog u oglas koji su platili postiže odgovarajući efekt. I temelji se prije svega na tzv. uzorku od nekih 800-njak uređaja koje prihvaćaju kućanstva instalirati kako bi se moglo registrirati, a njihova volja odlučuje da li će se registrirati ili ne, što u tom trenutku kada se pritisne gumb na tom uređaju doista ljudi ispred toga televizora gledaju. Upitnost i validnost toga podatka je velika jer se ne da na osnovu njega izračunati niti apsolutna gledanost niti čak ni relativno mjeriti doseg. Pogotovo ako se ima u vidu da se način na koji se danas gledaju i slušaju programi svi drastično promijenio i da taj ja bih rekao klasičan stacionaran način više nije jedini, a često puta nije niti jedini mjerodavan. Recimo podaci koje mi dobivamo od kabl operatora izgledaju posve drukčije kada je riječ o gledanosti, aktualnoj gledanosti programa. No doista je točno da mi osim brojke koliko ljudi gleda doista ne znamo ništa o strukturi tih gledatelja. Tako da ti podaci nisu usporedivi. No, kada se zbroje svi efekti, dakle preuzimanje sadržaja sa interneta, gledanje programskih sadržaja preko mobilnih platformi, preko zemaljske distribucije odašiljača i veza, i preko satelita, gledanost i slušanost programa HRT-a neusporedivo je veća i neusporedivo prisutnija od svih drugih radijskih i televizijskih operatera u Hrvatskoj. Jer je naravno i nemoguće uspoređivati i vrijednost toga sadržaja iako ste to danas često govorili mi smo prije svega proizvođači programskog sadržaja a tek sekundarno ga emitiramo. U slučaju komercijalnih operatera oni su gotovo u cijelosti prije svega emiteri ili oni koji emitiraju sadržaj a puno manje ili u gotovo beznačajnoj mjeri u ukupnom emitiranom programu i proizvođači odnosno stvaratelji toga sadržaja. I to bi tako trebalo i ostati i dalje jer doista nacionalne relevantne kulturne društvene teme nije moguće drukčije proizvesti na hrvatskom jeziku nego vlastitom proizvodnjom. Ne da ih se kupiti na tržištu proizvoda. HRT centri, mislim da je gospodin Grubišić to pitao, vezani su uz postojanje naših regionalnih radijskih postaja. Tamo gdje imamo regionalne radijske postaje danas u sustavu HRT-a tamo se nalaze i HRT centri. O tome da postoji disbalans između tzv. kontinentalne i priobalne Hrvatske doista postoji, ali je ono posljedica prije svega zatečenoga stanja kojeg mi imamo namjeru postupno razvojem mijenjati. Kao što ste čuli imamo namjeru otvoriti novu radijsku postaju i otvorili smo već u dijelu obaveza televizije novi HRT centar u Čakovcu koji preuzima i ime Varaždina zato što će to biti spojena funkcija i obavljat će takve slične programske funkcije uključujući i novu radijsku postaju za sjevernu Hrvatsku i time pokrivati cijelo jedno područje na kojem HRT nije bila prisutna. Razmatramo mogućnost otvaranja tih novih programskih funkcija i u drugim dijelovima Hrvatske, gdje god to bude moguće i gdje ćemo moći na odgovarajući način iskoristiti vlastite resurse na terenu kako bi unaprijedili svoj program. Bilo je nekih pitanja oko agencija, mogu reći da mi ne poslujemo preko oglašivačkih agencija, to je odluka prije svega oglašivača. Dakle, da li želi on raditi izravno sa HRT-om ili preko agencije, to je njegova odluka. Znam da je prije bilo favoriziranja agencijskih aranžmana. Mi smo u međuvremenu prije dvije godine promijenili naš cjenik i način rada i ja se nadam da to sada više ne bi trebalo biti neki poseban problem. Evo, ima jako puno još dodatnih pitanja koja su postavljena. Ja ću ih rado na osnovu zapisnika sa današnje rasprave ponovno izvaditi iz ja bih rekao nadam se transkripta koje ću dobiti na uvid ili barem će mi službe pomoći ih razvrstati kako bi možda onda i pojedinačno ona pitanja koja su postavljena, a nisu bila obuhvaćena ovim mojim skupnim odgovorima još jednom preciznije adresirao na pisani način i dostavio ih vama poštovani zastupnici. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Nadzornog odbora HRT-a gospodin Viktor Gotovac. … [[Upadica se ne razumije.]] Što? Kako ne može? On je predlagatelj, naveden je kao predlagatelj, naveden je kao predlagatelj, imate 5 minuta.
Uvažene potpredsjednice Sabora, poštovane dame i poštovana gospodo, cijenjeni saborski zastupnice i zastupnici prije svega hvala vam na vašem doprinosu, primjedbama, i opaskama, sugestijama i prijedlozima. One su vrijedan i važan doprinos ili okvir za daljnji radi i Nadzornog odbora HRT-a i Hrvatske televizije same. Nakon ovakve diskusije koja je u nekim trenucima silno, rekao bih ovako živopisna, ponekad može se parafrazirati malo i onaj vic pa reći ima li sličnosti ili razlike između Al-kaide i Hrvatske radio televizije? Ima, Al-kaida ima simpatizere. Ipak ima potrebu nekako vam dati odgovore na neka pitanja koja su se pojavila i u svezi s našim izvješćem. Spominjalo se pitanje plaća, iznosa plaća, odnosno primanja više zastupnika je to spomenulo, ja bih rekao da smo mi o tome nekoliko puta raspravljali u okviru nadzornog odbora i doista dostavljeni su podaci o plaćama ali bez imena s obzirom da se iz iznosa plaća mogu pročitati iznosi poreznih olakšica koji mogu otkriti osobne podatke. Takvo smo tumačenje dobili od stručnih službi. U pogledu odvjetničkih troškova to je spomenuo glavni ravnatelj, to je također nekoliko puta bio predmet rasprave na nadzornom odboru. Ovdje se više puta HRT spominjao kao javna tvrtka ili javno poduzeće, ja bih ukazao da je HRT javna ustanova i to specifična koja ne ide zapravo u punom smislu po Zakonu o javnim ustanovama već ide po svom zakonu i u tom smislu ima i specifična tijela Programsko vijeće i Nadzorni odbor sa specifičnim ovlastima odnosno funkcijama. Gospodin Vukušić, je u jednom času spomenuo jednu rečenicu u kojoj je rekao da bi Nadzorni odbor valjano radio svoj posao, ja se nadam da to ne znači da posao nismo radili nevaljano, ali ako je to zaključak onda naravno smatram da Nadzorni odbor treba snositi konzekvence za svoj nevaljani rad i osobno to ću i učiniti. Nekoliko se puta spominjao ugovor sa ZAMP-om, spominjali su se pritisci. Ja moram reći da kod donošenja odluke u vezi toga ugovora u kojem Nadzorni odbor ima funkciju sudjelovanja zajedno sa glavnim ravnateljem, moram reći da na mene osobno nikakvih pritisaka nije bilo i kada se o tome povela diskusija uputio sam sve one kolege koji smatraju da je pritisaka bilo da oni imaju obvezu koja je i zakonska, a također i osobna ili stvar nekog osobnog reda da takve pritiske prijave. Oni ako postoje u svakom slučaju kontaminiraju rad bilo kojeg tijela, tako sigurno i tijela HRT-a. U diskusiji je saborska zastupnica Holy spomenula da bi se izvršna funkcija između ostalih trebala podijeliti i sa Nadzornim odborom HRT-a. Ja bih ukazao da je bilo nekih inicijativa i samog Nadzornog odbora možda da se proširi ta jedna djelatnost ulaskom u područje izvršne djelatnosti ali mi smo svi prihvatili i nastojimo djelovati kao nadzorno tijelo, dakle bez ikakvim izvršnih obveza. Ukazao bih na činjenicu da neke od stvari koje su se ovdje spominjale nisu nužno samo iz perioda za koje se izvješće podnosi, iz 2013., tako da mi je teško na njih se ovako bez pripreme očitovati, ali bi će sigurno vremena da se i na njih nadam se u što skorije vrijeme osvrnemo u izvješću za 2014. godinu. Nekoliko puta su nekoliko zastupnika spomenulo nas koji smo sjedili ovdje kao suradnike glavnog ravnatelja, mi nismo suradnici, mi smo zapravo sasvim odvojena tijela i na taj način djelujemo potpuno odvojeno. Imam jednu ispriku koju moram reći, saborska zastupnica Glavak je navela što i piše na stranici 17 našeg izvješća da program restrukturiranja HRT-a opće nije objavljen na internetskoj stranici HRT-a. Ja se moram ispričati jer je to pogrešna informacija, pogrešno upisana u samo izvješće, ona se nalazi na stranici HRT-a pod organizacija i onda ravnateljstvo. Saborski zastupnik Šuker naveo je da izvješće Nadzornog odbora HRT-a nešto najkonspirativnije što je ikada vidio, saborska zastupnica Glavak je također rekla da je s brojkama to izvješće na vi, također ste spomenuli i da je ovo nesistematično i bez metodologije izvješće, da je to hrpa stvari kojima tu nije mjesto i to što je sve napisano ukazuje da se ne bavimo bitnim stvarima, odnosno da se radi o užasnom izvješću strašno loše koncipiranom. Kao predsjednik Nadzornog odbora ja naravno ne mogu se složiti sa ovim ocjenama, kolege su uložile vrijeme i trud da ovo izvješće doprinesemo pred vas sukladno našoj zakonskoj obveze, ali kao član Nadzornog odbora HRT-a napomeno bih kako niti za izvješće niti za njegov sažetak nisam glasao te u tom smislu smatram bilo bi nepristojno komentirati ga. Također, gospodin Novak je naveo kako je pred ovaj Sabor dostavljeno dva različita izvješća. Ja bih samo rekao da sam ja kao predsjednik Nadzornog odbora dostavio ona izvješća u onom tekstu kako su ona izglasana. Ako je to bila greška tada se doista za tu grešku ja ispričavam, ali ja nisam mogao mimo onog teksta koji je bio napisan. Također, ovdje je bila od saborskog zastupnika Novaka primjedba kako on ima osjećaj da su ova izvješća, da su ovo izvješće pisale dvije osobe, jedna osoba koja je pisala izvješće, jedna osoba koja je pisala sažeta. S obzirom da iz navoda o nepravilnostima i neurednostima dolazimo do zadovoljavajućih ocjena.
Samo trenutak gospodine vas molim, s obzirom da je objedinjena rasprava i da su klubovi govorili 25 minuta, dozvolimo da gospodin Gotovac završi.
Također ovdje bih rekao da se ja sa tom ocjenom kao predsjednik nadzornog odbora ne mogu složiti ali kako nisam sam glasao niti za izvješće niti za sažetak mislim da bi bilo nepristojno da isto komentiram. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Ali sada imamo još poprilično replika. Najprije na izlaganje gospodina Radmana, Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvaženi gospodine Radman, sada ne znam da li da vas nazovem glavni ravnatelj, po vašem izlaganju sam ja shvatila da vi nemate nikakve ovlasti pa me to malo strah uopće vas pitati [[Upadica Zgrebec: Kolegice, nemojte molim vas na takav način.]] Rekao je gospodin, gledajte, dozvolite gospođo potpredsjednice, [[Upadica Zgrebec: On je glavni ravnatelj.]] To me je zbunilo zbog toga što sam vas željela pitati jer sam u svojoj jednoj replici, zanimalo me je da li ćete uvesti znakovni jezik, znači su ne samo kod odraslih nego i kod djece. Pa potreba je i … [[Govornik se ne razumije.]] , potreba je i više zapošljavanja, komunikacijskih prevoditelja, hrvatskog znakovnog jezika. To je bilo moje, ali zaista sa nikakvim zlim namjerama jer ja sam shvatila da nemate te ovlasti pa sam mislila nekoga drugoga pitati, to me zanima jer zaista ta populacija ljudi, naših sugrađana ne bi trebala biti izdvojena. I HRT plaćaju i oni ili njihove obitelji. Zainteresirani su i za politička zbivanja. Mi smo nedavno imali u Saboru Zakon upravo o hrvatskom znakovnom jeziku. Nažalost ovdje nije bio nitko od komunikacijskih prevoditelja a to je tema koja je zaista zanimala ljude koji imaju taj problem nečujnosti. Djeca ne mogu pogledati crtani film, mogu ga vidjeti ali ne mogu ništa razumjeti jer su sinkronizirani. To me zanima, da li mi možete sada odgovoriti ili ćete mi pismeno odgovoriti ili da ja pismeno uputim upit pa da dobijemo nekakav konkretan odgovor. Evo to, hvala vam lijepa.
Odgovor Goran Radman, izvolite.
Uvažena zastupnice, ja sam, ispričavam se, ali u onom zbirnom odgovaranju nisam, … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dakle, Hrvatska radiotelevizija u posljednjih pola godine doista radi jako puno na tome da unaprijedi način na koji komuniciramo sa hendikepiranim osobama koje nisu u prilici bolje konzumirati, odnosno koristiti naš sadržaj zahvaljujući hendikepu koji imaju. Ja bih samo onda se zadržao na tome da radimo jako puno i da se nadamo da će ti rezultati vrlo skoro biti i vidljivi a dozvolite mi da vam onda vrlo detaljno u pisanom obliku dostavim popis svih tih aktivnosti koje zajedno sa udrugama provodimo na HRT-u.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine Radman, najveći dio prihoda HRT-a je javna pristojba, možemo nazvati kako god hoćemo. Čim je to javna pristojba, sve ove priče o Zakon o radu, o kolektivnom ugovoru padaju u vodu. Zašto? Zato što je Vlada svojom odlukom rekla … [[Govornik se ne razumije.]] u svim javnim poduzećima i ustanovama. Prema tome, vrlo je interesantno da televizija na koje ste vi čelu može obrisati pod sa bilo kojim zastupnikom, političarom itd., zbog ne rada, zbog plaća, zbog ovoga, zbog onoga, ali vrlo interesantno da to neće napraviti kada su u pitanju čelni ljudi HRT-a. Reći ovdje u Visokom domu, mi donosimo odluku o vašem izvješću, o svemu da vi nama ne možete dostaviti plaću. To je naprosto smiješno. Nemojte se ljutiti ali to je smiješno. O čemu mi danas razgovaramo? Ja ne znam koliko ste svi plaćeni za svoj posao. I mene ne zanimaju osobni odbici te stvari, nas zanima kolika je vaša neto plaća iz milijun i jednog razloga. Zar sa objavom plaće saborskog zastupnika se ne pokazuju osobni podaci? Pa pogledajte, vaša televizija pokaže imovinsku karticu sa adresom, sa brojem telefona, sve živo na ekranu se vidi. I to nije otkrivanje javnih podataka? Pa jesmo mi ravnopravni u ovoj državi ili nismo? Po čemu ste, ne, ne možete pričati što god hoćete, ali to vam naprosto nije, i to ću vam dokazati u svim odlukama Vlade Republike Hrvatske. Vlada je donijela odluku o plaćama, dakle visini plaća za čelne ljude, poduzeća itd., rekla je da je od toga iznimka samo oni koji se nalaze na tržištu. Zato sam vam i rekao 90% vaših prihoda je praktički javna pristojba. I vi praktički niste na tržištu. Nažalost niste. Da ste na tržištu onda možete govoriti ovakva ili onakva tajna, ali ovom mislim da je smiješno, naprosto smiješno se ovdje pozivati na Zakon o radu jer Zakon o radu nema veze sa ovim. Prvo je organizaciji oblik a vi kada ste se prihvatili te funkcije to ste morali znati.
Odgovor na repliku Goran Radman.
Uvaženi zastupniče Šuker, dakle ja sam, još jednom ponavljam, nemam nikakvi rezervi kada je riječ o mojoj osobnoj plaći, ona je predmet odluke nadzornoga odbora kojeg vi imenujete kao Hrvatski sabor koji ima mandat nadzirati i do one mjere u kojem mu zakon daje ovlasti, naravno suodlučivati o nekim kritičnim pitanjima vezanim za upravljanje Hrvatskom radiotelevizijom. Kada je riječ o ostalim plaćama mi u statusu javne ustanove u kulturi uživamo odgovarajuću autonomiju u poslovanju i doista imamo potrebe za tom autonomijom inače bi u drugom slučaju bili tumačeni kao državna televizija a ne bi bili niti prihvaćeni u javnom sektoru europskih radiodifuznih televizija i radija jer bi to omogućavalo da nas se tretira na jedan sasvim drugi način. Dakle potreba za našom autonomijom i vlastitim upravljanjem u okviru zakona koji nam se propisuju je nešto što sam ja spreman svjedočiti. Još jednom, dakle moje viđenje toga su zakonska tumačenja, ja ću postupati po zakonu. Naravno ukoliko mi se dokaže da se zakoni mogu i drukčije tumačiti ja ću se prikloniti zakonitom tumačenju. Hvala.
Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala lijepo. Pa moja je replika otprilike slična kao kolege Šukera. Gospodine Radman, vi ste nam znači dali naslutiti da nam nećete dostaviti izvješće o iznosima plaća na HRT-u, sad smo čuli pod izgovorom da biste time prekršili Zakon o radu, odredbe ugovora sa djelatnicima i slično. Ja bih vas upozorila, ako takve odredbe imate u ugovoru sa djelatnicima da su one protuzakonite, upravo ovo što je rekao i kolega Šuker jer je vaša televizija javna, jer građani plaćaju pretplatu prema Zakonu o HRT-u, znači ne plaćaju po korištenoj usluzi kao kada se radi o nekakvoj privatnoj kući. Zato vas upozoravam da morate dostaviti ovom Visokom domu izvješće o iznosima plaća, čak štoviše to biste trebali napraviti i svakom građaninu prema Zakonu o pravu na pristup informacijama jer svaki građanin ima pravo znati gdje njegov novac odlazi.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Vi ste gospodine Radman i gospodin Gotovac je ponovio za vama oko problema toga da službe HRT-a odrade ove ovršne prijedloge. Upravo u ovo recesijsko vrijeme zbog velikog rasta broja ovršenih i blokiranih mnogi gradovi i komunalne tvrtke na prostoru cijele Hrvatske su prebacivale te poslove s odvjetničkih društava na svoje službe jer jednostavno odvjetnička društva su za te prijedloge naplaćivali između 200 i 400 kuna, a radi se u tom prvom, u prvom stupnju se radi samo o slanju jednog lista papira prema FINA-i. I zato sam rekao ako, čitao sam i zapisnik sa Nadzornog odbora gdje ste utvrdili da bi trebali zaposlit 71 pravnika, to su vam vjerojatno stručne službe plasirale. To je potpuno neizvedivo. Nitko na tim poslovima nije zaposlio pravnike da to rade, eventualno da nadziru a to vam ponovo ponavljam, taj posao slanja jednog tog akta gdje će nabrojiti iznose i to proslijediti prema FINA-i rade administratori i u gradovima i u općinama i u komunalnim tvrtkama, sigurno mogu i raditi na HRT-u, jedino pod nadzorom nekoga tko bi sve to imao. Naravno, ukoliko kasnije taj postupak krene prema sudu i slično onda se to predaje odvjetnicima. Ovo bi bilo značajno odterećenje za hrvatske građane jer jednostavno nije mu isto ako je dužan 80 kuna ili ako mu netko na tih 80 kuna nalijepi 300 ili 400 kuna zato što je to proslijedio samo na FINA-u. Zato bih vas pozvao da još jedanput vidite i malo provjerite to detaljnije jer bi taj postupak u prvom aktu zapravo značajno, značajno olakšao građanima i vama taj odnos koji postoji. A kad je riječ o odjavi prijamnika, ima puno građana i puno pritužbi građana da je vrlo teško odjaviti prijamnik. Tako mislim da bi bilo dobro da vidite kako funkcionira ta služba odjave jer građani ne uspijevaju i kad žele odjaviti prijemnik.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine glavni ravnatelju, moram vam replicirati. Rekli ste da su HRT centri otvoreni samo tamo, spomenuvši pritom Čakovec gdje postoje odgovarajuće radiopostaje odnosno vjerojatno ste mislili na koncesije odnosno frekvencije, što je apsolutno netočno za grad Čakovec. Ne postoji, ali trude se vaše stručne službe pronaći slobodnu frekvenciju. Dakle, ono što je napravljeno u odnosu Čakovec-Varaždin, ja se ne želim svrstavat ni na jednu stranu, radila sam u Varaždinu, a živim u Čakovcu i drago mi je što je barem nešto opstalo od toga. Međutim, stvari nisu crno-bijele, nije samo tako HTV centar otvoren u Čakovcu. Međimurska županija odnosno žitelji Međimurske županije svake će godine za to plaćati 180 000 kuna i vi to vrlo dobro znate jer ste vi takav ugovor potpisali. Međutim, ono što smo nakon 9 ili 10 sati rasprave mogli čuti, ko da smo bili u paralelnom svemiru. Gospodin Gotovac je uspio ispričat vic, nije nam bilo bog zna kako smiješno, imali ste malo vremena, da ste imali više možda bi pao neki bolji. A vi ste nam glavni ravnatelju na kraju uspjeli reći ono što sam ja rekla prije jedno 10 sati kada sam počinjala svoju raspravu u ime kluba, ljudi moji časna riječ sve je tamo u redu, ja ne znam što bih ja drugo, nemam druge ovlasti. Dakle mi ostajemo kod onog što smo rekli, tražimo odgovore na naša pitanja. Vi ste jedna vrlo, vrlo smirena osoba, a mi tu ispadamo neka zločesta djeca koja potražujemo odgovore na neka nemoguća pitanja i to jednostavno tako svake godine završava. Hvala vam lijepa što ste došli, međutim od vas očekujemo odgovore u pisanom obliku, što skorije, a posebno ovo što je zatražio klub HDZ-a.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi ravnatelju, mislio sam da ćete mi odgovoriti s obzirom na prijepore koji se javljaju, a koje sam spomenuo u vezi naplate RTV pristojbe u tijeku sezone. Znači u 8. mjesecu se pojave nekakvi inspektori koji nemaju pravo ući niti na posjed niti doći do ajmo reći ulaza kućanstva ili domaćinstva, ali onda oni kreću u inspekciju na nama nepoznat način. Podatke ne mogu dobit u općini niti na uredu za turizam, ali oni imaju jednu finu priču. Kažu mi vam surfamo po internetu i mi točno znamo na kojem objektu ima koliko smještajnih jedinica. I onda pišu zapisnike koje nitko ne vidi. Nitko ih ne vidi. Kao imaju nekakve brojeve, onda vam pošalju nekakvu ajmo reći opomenu ili nekakav dug kojeg vi imate za RTV pristojbu kojeg su oni utvrdili i onda kreće postupak. Znate na koji način šalju? Napišu sam Apartmani Ana, to mjesto, kućni broj taj i taj, a već tamo na tome kućnom broju imate domaćinstvo ili kućanstvo koje je prijavljeno. Znači pod dvije osnove želite naplatiti rtv pristojbu. Potpuno nelegalno. I to je svake sezone prijepor samo zato što u Zakonu o HRT-u članak 34. stavak 8. piše: "Pravne i fizičke osobe koje obavljaju ugostiteljsku djelatnost u ugostiteljskom objektu." a Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti prepoznaje domaćinstvo i kućanstvo. I imate inspektore koji su vrlo neugodni, koji vrlo ružno razgovaraju i na to nam se građani žale. Imam desetke mailova pogotovo nakon sezone. Jednostavno na silu prijavljujete ljude i zadužujete ih, a nemate nikakvo pravo na temelju radnji koje nikome nisu poznate. Ako će se to nastaviti mi smo neuređena država, jer zakon je jasan međutim svatko ga tumači na svoj način. A ove fizičke osobe su u stvari obrti, a nije svako kućanstvo obrt. I dajte to riješite više jedanputa [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa kolega.]] Ne može se to dešavati svake godine.
Goran Radman, odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče Borić, ja ću s obzirom da nije tematika poznata u detaljima koja bi me kvalificirala da vam dam kvalificiran odgovor, obavezati se dostaviti vam pisani odgovor na vaše pitanje. Hvala lijepo.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Ja se nadam gospodine Radman da ćete ukoliko Hrvatski sabor usvoji zaključak poštivati taj zaključak a koji se tiče objave podataka o plaćama ravnateljstva, urednika itd. koji je klub Hrvatske demokratske zajednice predložio a po onomu što je rekao predstavnik kluba SDP-a gospodin Stazić čini mi se da su i oni skloni podržati takvo objavljivanje. Pa se nadam da ćete ispoštivati odluku Hrvatskog sabora kao najvećeg zakonodavnog tijela, a ovo što je gospodin, kolega Šuker rekao je apsolutno točno i nema nikakvih prepreka za objavljivanje tih podataka ni dan danas. Drugo, na početku vašeg izlaganja ovog završnog ste rekli da se zahvaljujete svim klubovima koji su podržali neovisnost, nepristranost i profesionalnost Hrvatske radiotelevizije, da je to jako važno. Je, oni su podržali ali nisu ocijenili da je to sadašnje stanje. Klubovi, niti jedan klub nije rekao da je to sadašnje stanje, nije rekao da je sada Hrvatska radiotelevizija nepristrana. Štoviše govorili smo da je pristrana. Nije rekao da je neovisna. I to smo rekli razloge zašto smatramo da nije neovisna. I nije rekao da je profesionalna. Dapače, kritizirali smo i govorili smo o hrvatskom jeziku, drugom dijelu ste se osvrnuli na to. Ali se stekao dojam kao da su svi klubovi podržali sadašnje stanje koje je valjda i neovisnost i nepristranost i profesionalnost što nije točno. I u tom smislu samo da to malo razjasnimo. Zato sam se i javio za replike, inače se nisam mislio javljati. I mislim, imam pravo na repliku gospodinu Gotovcu, jel' tako?
Goran Radman, odgovor na repliku.
Ne, uvaženi zastupniče. Kratko bih samo odgovorio da može bit da smo se i krivo razumjeli. Ja sam rekao, dakle pozdravljam jednodušno iskazanu potrebu da se podrži takva Hrvatska radiotelevizija. Nisam pritom mislio da nam nužno ovoga trenutka doista takva s kojom bi se ja mogao složiti da ispunjava sve te … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
E sada ćemo, imamo još dvije replike na izlaganje gospodina Gotovca. Frano Matušić sad izvolite.
Zahvaljujem. Pa ja moram priznati gospodine Gotovac da je malo neobično da i vi kao predsjednik Nadzornog odbora zapravo se ograđujete od izvješća Nadzornog odbora, tako sam ja to shvatio. Rekli ste da vi niste za to glasovali, ni za izvješće, ni za zaključak. Pa si postavljam pitanje, mislim koja je vaša uloga ako vi kao predsjednik Nadzornog odbora niste glasovali za Izvješće o radu Nadzornog odbora i za ono što smo mi dobili na naše klupe, onda si postavljam pitanje jesu li to vjerodostojni dokumenti, o čemu ste vi onda raspravljali. Zaključak, mislim ne znam u čemu je stvar. Možda sam ja nešto krivo uhvatio, možda ste mislili na nešto drugo. Ali ako je riječ o Izvješću Nadzornog odbora onda je doista čudnovato. Možda bi bilo dobro da objasnite hrvatskoj javnosti bez obzira na umor koji je prisutan kod svih nas pa nam je teško i formulirat rečenice na kraju ovog napornog dana. Ali kako je moguće da predsjednik Nadzornog odbora se na neki način se ograđuje od izvješća o radu Nadzornog odbora i od zaključka koji je taj isti Nadzorni odbor donio. Evo stvarno ja nisam našao, niti sam igdje osjetio u raspravi da bi netko mogao naći bilo kakvu poveznicu sa Al-Quidom i Hrvatskom televizijom, pa ne znam što vas je spopalo kad ste uopće to stavljali u isti kontekst. Mislim to nije baš bilo pretjerano smiješno ni primjereno. Ali evo, nadam se da ste imali neku drugu humorističnu epizodu na pameti kad ste to govorili. Hvala lijepo.
Viktor Gotovac, odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče, da ja nisam glasao za donošenje ovog Izvješća Nadzornog odbora i nisam bio nazočan na sjednici kada se odlučivalo o sažetku o tom izvješću, tako da nisam imao prilike glasati niti o njemu. Prigodom glasanja o samom izvješću ja sam bio protiv njega, imao sam izdvojeno mišljenje.
Ivan Šuker, replika.
Pa sad vam je jasno valjda gospođo potpredsjednice zašto sam rekao da mi nije jasno zašto gospodin Gotovac govori, jer nije bio prisutan, nije glasao. Međutim, po zakonu hoćete o ustanovama, hoćete o trgovačkim društvima točno se zna kako se postupa i kako se dokument piše kad je glasovanje o nekim dokumentima. Imate pravo na izdvojeno mišljenje, imate pravo reći što je. Ali vrlo je interesantno da ja na žalost moram ovo reći gospodine Gotovac ja nisam dobio osjećaj kad ste vi govorili ovdje da ste predstavnik Sabora, nego sam dobio osjećaj kao da ste predstavnik HRT-a, a vi ste danas ovdje i nas čovjek, jer mi smo vas izabrali. Vi ste naša produžena ruka, oči, uši i kako već hoćemo u HRT-u. I zato sam rekao da je ovo izvješće nešto najnesistematičnije što sam ja vidio. Jer ako ste htjeli prikazati određene financijske pokazatelje ili ste morali napraviti original ili naznačiti da je to izvod iz nečega itd. A ovo drugo pobrojavanje nesistematično je takvo kakvo je. Međutim ono, rekli ste javna ustanova. Da, ali javna ustanova sa javnim ovlastima i to prema posebnom zakonu. Te javne ovlasti hrvatski građani vama plaćaju milijardu i 200 milijuna kuna, ne vama nego televiziji. I zbog toga što Hrvatska vlada sklapa sa ravnateljem ugovor o tome što i tko treba napraviti i kolika će biti pristojba na temelju toga vi ste tamo postavljeni da to kontrolirate. I to je problem što to izvješće ne sadrži to. Vi ne možete ovdje nama govoriti da se ne mogu prikazati plaće, to naprosto nije istina. Vi trebate vidjeti odluku Vlade i nema tu nikakvog Zakona o radu jer čelni ljudi nisu zaposleni prema Zakonu o radu, to je menadžment. I menadžeri naprosto moraju isto kao i mi političari biti svjesni da o njihovom radu i njihovim plaćama nema tajni isto tako kao ni u imovini. Kakva je razlika? Ali kažem, ovo je naprosto smiješno i ja osobno da sam bio na mjestu predsjednika Hrvatskog sabora nikad ovu točku ne bih dao zastupnicima na razmatranje, na ovakav način kao što ste vi uputili.
Hvala lijepa. Gospodin Gotovac je predlagatelj po drugom izvješću Hrvatskog sabora i ima pravo govoriti. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali je predsjednik Nadzornog odbora. Gospodine Gotovac hoćete odgovoriti? Ne. Hvala lijepa. Ovime zaključujem raspravu o izvješćima. O tome ćemo glasati sutra. Kolegice i kolege večeras ovim završavamo raspravu, sutra u 9,30 počinjemo sa prijedlogom Zakona o muzejima. I u 12,00 sati ćemo glasati o raspravljenim točkama prošlog tjedna i ovog i dopuniti dnevni red. Hvala. Izvješće o poslovanju HRT-a za 2013. godinu. Rasprava je zaključna. Dajem na glasanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se Izvješće o poslovanju HRT-a za 2013. godinu.". Molim glasajmo. Utvrđujem da je Zaključak prihvaćen većinom glasova 73 za, 1 suzdržan, 25 protiv. U skladu sa prijedlogom Kluba zastupnika HDZ-a dajem na glasanje sljedeći Zaključak: "Obvezuje se glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije da u roku od 14 dana od dana donošenja ovoga Zaključka Hrvatskom saboru dostavi izvješće u kojem će biti sadržani podaci o ukupnom iznosu sredstva utrošenim za plaće i druga primanja na Hrvatskoj radioteleviziji te prikaz pojedinačnih iznosa bruto i neto plaće po pojedinim radnim mjestima na Hrvatskoj radioteleviziji polazeći od glavnog ravnatelja HRT-a, članova ravnateljstva HRT-a, nositelja upravljačkih funkcija te glavnih urednika te urednika programa i emisija.". Molim glasajmo. Utvrđujem da je Zaključak prihvaćen većinom glasova 97 za i 4 suzdržana.