Poštovani predsjedniče Sabora tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba zastupnika MOST-a. Tema je pokušaj neprijateljskog preuzimanja Badela na štetu države i malih dioničara.
Zastupnik Vlaović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora u ime Kluba Hrvatske seljačke stranke tražim stanku vezano uz javnu raspravu o odluci o osnovama za sklapanje ugovora o provođenju zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja. Naime, tendencija je da se poveća broj potrebnih pacijenata za ugovaranje sa HZZO-om što će dovesti do [[Upadica predsjednik: U redu.]] ukidanja određenih ambulanti. Hvala.
Hvala. Ako je to to određujem stanku od 10 minuta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici, nastavljamo s radom. Za stanku se prvo javio Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista i u njihovo ime govorit će zastupnik Tomislav Panenić.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Kada iziđem sa dramatičnom najavom neprijateljsko preuzimanje onda naravno to zahtjeva i pojašnjenje. Ako imamo tvrtku koja laže ministra, koja obmanjuje javnost, koja radi protivno hrvatskim interesima kada su mene napali, ja sam osjećao da sam im neprijatelj, kada napadnu državu onda možemo reći isto tako reći da su nam neprijatelji, a to upravo imamo na slučaju Badela. Kao što ste upoznati po planu predstečajne nagodbe, nad dužnikom Badelom zakazano je ročište za glasanje o planu predstečajne nagodbe za 23. veljače, sljedeći četvrtak, cijeli plan bazira se na pokušaju da tvrtka Meteor uz pomoć Uprave Badela dođe do većinskoga udjela u Badelu i time kontrolira poduzeće. Za koliko? Za jako malo. Njihov plan ulaganja uključuje 139 milijuna kuna koji su otkupili od banaka po diskontiranoj cijeni za par milijuna kuna i dodat će još 51 milijun kuna i ukupno će imati preko 50% kapitala. I zato u planu i stoji da će izvršiti denominaciju postojeće vrijednosti dionica na 10 kuna. Ako pogledate povijesno ta dionica je jednom vrijedila 960 kuna, bit će oštećeni i država kao državna tijela kao najveći dioničari, bit će oštećeni mali dioničari. A kraj toga evo pratili ste i moj zahtjev je bio i prema upravi raspisati novi natječaj jel javili su se bili i novi kvalitetniji ponuditelji koji nude više. A vidimo iz zadnje ponude 50 milijuna eura je zaokružena ponuda u odnosu na 26 otprilike koliko nudi Meteor. I mi ćemo to prihvatiti. I tko bi trebao to prihvatiti? Kao što ste upoznati da bi se prihvatio plan predstečajne nagodbe ili u skupini određenoj vjerovnika, skupine su javna tijela i državne tvrtke u većinskom vlasništvu RH, druga skupina financijske institucije, treći su ostali. Mi u obje skupine možemo prve dvije navedene, zapravo kao država reći ne, ne dozvoljavamo da se to dogodi. Samo u skupini javne uprave i države društva u većinskom državnom vlasništvu mi imamo 173 milijuna kuna potraživanja. Prema tome, tu imamo preko 50% i jedno ne, ne od CERP-a ne od Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, ne od HEP Opskrbe, ne od Hrvatskih voda, ne od Carinske uprave, ne od Porezne uprave skoro pa zaustavlja. Ostaje druga opcija, a to je da plan prihvati 2/3 svih vjerovnika. To bi značilo ove što sam naveo jedno ne od Poštanske banke i onda govorimo ne, ne damo tvrtku koja vrijedi. Ja sam tamo bio, bivši premijer je tamo bio, ta tvrtka ljudi vrijedi, ona vrijedi i neko je pokušava sve ove godine smanjiti njenu vrijednost i dovesti u poziciju da preuzima. Pa ja bih rekao zašto se mi nismo onda ovdje dogovorili tako, pa to je nešto što ćemo legalizirati. Ako čelna tijela, resorno nadležna Ministarstvo državne imovine, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo financija dao uputu idemo štititi državu, idemo pokušati ostvariti još jedanput bolju cijenu. Ja samo tražim dajmo još jedan pokušaj Badelu da dobijemo puno bolje uvjete, ako to i bude Meteor ali makar da ide sa stvarnim kvalitetnim ulaganjem jel za šezdesetak milijuna kuna preuzeti većinski udio u Badelu to je preuzimanje. A s obzirom na način kako su nastupali prema državnim tijelima visoko rangiranim dužnosnicima, lažima, obmanama javnosti to je neprijateljsko preuzimanje. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Paneniću. Klub zastupnika HSS-a također se javio za stanu i u njihovo ime govorit će zastupnik Davor Vlaović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime klub HSS-a tražio sam stanku da upozorim na aktualni trenutak obzirom da je ovih dana javna rasprava o odluci o uvjetima za sklapanje ugovora o provođenju zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja. Naime, veliki broj timova obiteljske medicine nema dovoljan broj pacijenata i stoga nisu u mogućnosti do kraja isfinancirati djelatnost. Ključno je pitanje da li mi želimo zdravstvo koje ide k pacijentu, što je naša ustavna i temeljem Zakona o zdravstvenoj zaštiti obveza i briga za vlastito zdravlja i za zdravlje našeg stanovništva, a temeljno je prvo koje proisteče iz navedenih akata, zdravstveno osiguranje za svakog pacijenta bez obzira gdje on živi. Činjenica da rasprave idu k tome da se planira ukinuti određeni broj ambulanti obiteljske medicine i moramo javno progovoriti protiv toga i zbog toga evo aktualiziram ovu temu jer nisu naši stanovnici koji su ostali živjeti u Slavoniji, Lici, Podravini i drugim slabije naseljenim područjima krivi za to. Jer loše politike su dovele do smanjenja broja stanovništva na tim područjima, do iseljavanja i sada još one stanovnike koji su tamo ostali trebaju kazniti da nemaju liječnika obiteljske medicine u svojoj općini u svom selu. Tehnologija, pogotovo u zdravstvu i uvjeti života su povećali životnih vijek, danas je to prosječno između 75 i 80 godina, životni vijek stanovništva u Hrvatskoj. Prije 50 ak godina to je bilo 65 godina. I sada ta starica iz sela Prnjavora mora ići 40 km do Slavonskog broda, to ju košta preko 50 kn u jednom smjeru i pitanje je da li ona ima tih 50 kuna za autobus, da li će ići liječniku ili društvo želi da ona ne ide liječniku i da nažalost umre i na taj način smanji troškove zdravstvenog sustava. Mislim da moramo ići k tome da i ta starica ima obiteljskog liječnika u svojoj općini. Stoga predlažemo da se u članku 21 ove odluke broj potrebitih pacijenata za ugovaranje sa HZZO-om ostavi na 700 što je minimum za jedan tim. I mislim da to društvo, mi moramo naći sredstava da isfinanciramo obiteljskog liječnika bez obzira da li je on djelatnik doma zdravlja ili koncesionar. Također inzistiramo da u ugovornu obvezu uđe i dežurstvo vikendom jer mi trenutno to nemamo kao ugovornu obvezu nego se ostavlja na tome da ravnatelj doma zdravlja osigura dežurstvo što on najčešće nije u mogućnosti. I još jedan veliki problem da ni mrtvozorstvo nije ugovorna obveza. Pa imate situaciju da liječnik obiteljske medicine koja prati tokom cijelog života i liječi onda nije mrtvozornik i vi morate tražiti mrtvozornika a često ih i nema dostatno. I ostavljeno je jedinicama regionalne samouprave da isfinanciraju mrtvozorstvo i onda tu imamo neujednačene kriterije. Mislim da i to treba biti ugovorna obveza jer ako te liječnik prati od rođenja onda treba i u ovoj situaciji kada čovjek umire biti taj liječnik i mrtvozornik jer najbolje poznaje situaciju u toj obitelji. Stoga evo u ime kluba HSS-a apeliram na sve nas, na Vladu, na ministra da se uključe u ovu javnu raspravu i da sa HZZO-om dogovori modele kako bi isfinancirali da u svakoj općini, u svakom selu imamo liječnika obiteljske medicine jer je to naša ustavna i zakonska obveza. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Vlaoviću. Nastavljamo sa radom. Prva točka je: - Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92; Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204., i 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Ante Čikotić, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina kojeg RH dodatno usklađuje sa zakonodavstvom EU. Naime Zakon o plinu Hrvatska je usklađivala svo energetsko zakonodavstvo sa propisima EU i s obzirom da se treći energetski paket kontinuirano nadopunjuje potrebno je stalno usklađivanje hrvatskog energetskog zakonodavstva. Tako se Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina opširno uređuju nova pravila na tržištu plina te su stoga i značajne promjene provedene u izmjeni zakona. Nadalje, ovim se zakonom određuje novi model tržišta plina na način da će nadležno ministarstvo u suradnji sa Hrvatskom energetskom regulatornom agencijom i operatorom tržišta plina raspisati provoditi natječaj za određivanje opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina. Zakon se određuje da će Vlade RH nakon provedenog natječaja odlukom odrediti opskrbljivače na veleprodajnom tržištu koji je dužan po reguliranim uvjetima prodavati plin opskrbljivačima u javnoj usluzi opskrbe, znači kućanstvima s kojim je sklopio ugovor o opskrbi plinom i to za potrebe kupaca iz kategorije kućanstvo. Opskrbljivač na veleprodajnom tržištu će osigurati pouzdano i sigurno opskrbu plinom za kupce iz kategorije kućanstvo. Zakon predviđa da će Vlada RH odlukom odrediti cijenu plina za javnu uslugu opskrbe plinom kojom se određuje maksimalna cijena plina za kupce iz kategorije kućanstvo kako bi isti zaštitili od prekomjerne tržišne cijene plina. Zakonom se ispunjava obveza RH prema Europskog komisiji čije neispunjavanje dovodi do otvaranja sudskog procesa odnosno infringmenta zbog neispunjavanja zadanih obveza i rokova. Stoga se jedna od najvažnijih odredbi zakona odnosi na ukidanje obveze proizvođaču plina da cjelokupnu proizvedenu količinu plina prvenstveno ponudi opskrbljivačima koji opskrbljuju plinom kupce na teritoriju RH a što se od strane Europske komisije smatralo ograničavajućim faktorom za potpuno otvaranje tržišta plina u RH. Zakonom se također određuje prijelazno razdoblje na kojem će do određivanja opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina na natječaj djelatnost opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina obavljati HEP. Također operator sustava skladišta plina dužan je raspodijeliti 60% ukupnog raspoloživog broja standardnih paketa skladišnog kapaciteta opskrbljivaču na veleprodajnom tržištu, znači u prijelaznim odredbama to je HEP. Opskrbljivačima na veleprodajnom tržištu imati će obvezu da ustupi skladišne kapacitete onom opskrbljivaču koji će biti određen na temelju natječaja određenom odlukom Vlade. Poštovane dame i gospodo, ovim putem želim naglasiti da je donošenje predmetnog zakona po hitnom postupku nužno radi osiguranja pravnih pretpostavki za liberalizaciju plinskog tržišta, odnosno deregulaciju krajnje cijene plina za kućanstva koji u Hrvatskoj još nisu ispunjeni. Pritom se uspostavlja sustav zaštite ugroženih kupaca, odgovarajuća razina razvijenosti veleprodajnog tržišta, ostvarenje tehničkih preduvjeta za efikasnu promjenu opskrbljivača plina na razini kućanstva, raspoloživog prirodnog plina proizvedenog u Hrvatskoj sudionicima na tržištu plina pod jednakim uvjetima, gospodarski rast i drugo. Zakonom se otvara mogućnost uvođenja prijelaznog razdoblja u kojem bi veleprodajna komponenta krajnje cijene plina za kućanstva ostala regulirana. Zakonom se stvaraju uvjeti za normalno funkcioniranje tržišta plina u Hrvatskoj, stoga je nužno ovaj zakon donijeti po hitnom postupku. Odbor za zakonodavstvo dao je nekoliko nomotehničkih amandmana koji predlagatelj prihvaća. Hvala lijepa.
Hvala državnom tajniku Anti Čikotiću. Za repliku javio se zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prvo da kažem da mi je ne bih rekao žao, ali mislim da nije dobro da kada razgovaramo o ovako važnoj temi koju danas gledaju stotine tisuća naših sugrađana i pitaju se kako će se to odraziti na cijenu plina u budućnosti da ovdje nije ministar Dobrović koji je proteklih nekoliko dana nas razveselio i informacijom da će skočiti cijena struje. Sada vjerojatno će skočiti i cijena plina mada on to jučer nije mogao decidirano reći, pa je rekao da ne zna. Ali bilo bi dobro da je ministar koji je najodgovorniji ovdje za tu problematiku da možemo sa njime te spravi raspraviti. Ali ono šta bih ja rekao ovaj zakon je sigurno podloga za liberalizaciju tržišta, ali u isto vrijeme podloga je i za liberalizaciju cijena, odnosno na neki način cijene koje su ovom trenutku plina u Hrvatskoj nešto niže nego u nekim drugim zemljama na žalost još uvijek ne toliko niske koliko su primjerice u Mađarskoj. Ali se stvara pretpostavka da od prvog travnja sljedeće godine cijene plina skoče i da naši građani na svojim računima vide 15, 20, 25% veće račune plina što u sezoni grijanja znači 200 do 300 kuna veće račune za grijanje za sve one koji se griju u Hrvatskoj na prirodni plin. Vi omogućujete sa jedne strane INA-i da zarađuje ekstra profit i dodatni novac prodajući plin van Republike Hrvatske, znači prodajući naše prirodno bogatstvo primjerice u Italiji, a sa druge strane će to se odraziti na način da hrvatski građani plaćaju skuplju cijenu plina i da hrvatski građani imaju godišnje trošak nekoliko tisuća kuna veći nego šta imaju danas. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi tajniče. Što se tiče naših građana vro bitno je kolika će biti cijena i šta će se događati liberalizacijom plina. Međutim, vrlo bitno je građanima da znadu koliki je utjecaj kompletne energetike kao plina tako i električne energije. Moramo znati da se razjasni, da zbog vjetra i to mogu objasniti javnosti zbog vjetra građanima će skočiti ili cijena građanima plaćanja ili će država morati u 2017. godini osigurati 1,1 milijardu u tekućoj, 1 i pol milijardu kuna u 2018., 1,6 milijardi kuna u 2019. Znači ako ne plate građani morat će država osigurati. Zbog ugovora kojeg je napravila i zbog poticaja koja je donijela odlukama Vlada Zorana Milanovića. Pa možete li pojasniti na koji način ćete regulirati ono što je bitno za naše građane, a ono što će biti ogroman teret hrvatskom proračunu, a to su kriminalne odluke te Vlade u to vrijeme. Hvala lijepa.
Sada ćemo prijeći na Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Oprostite, ja sam, kako smo se promijenili nisam bio svjestan toga da izvjestitelji odbora još nisu bili. U ime Odbora za zaštitu okoliša i prirode, predsjednik uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na 8 sjednici održanoj 16. veljače 2017. godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 9. veljače 2017. godine. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 179. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predloženi zakon kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo je da se predloženim zakonom ide u smjeru djelomične liberalizacije tržišta plina ukidanjem obveze proizvođaču plina i proizvođaču prirodnog plina da cjelokupno proizvedenu količinu prirodnog plina plasira opskrbljivačima na teritoriju RH. Ujedno se određuje novi model tržišta plina na način da nadležno ministarstvo u suradnji sa Hrvatskom energetskom regulatornom agencijom i operatorom tržišta plina raspisuje i provodi natječaj za određivanje opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina. Određuje se i prijelazno razdoblje u kojem do određivanja opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina na natječaju ovu djelatnost će obavljati HEP. Predloženim zakonom određuje se da 60% skladišnog kapaciteta ostaje rezerviran za javnu uslugu. Ujedno se utvrđuje da će Vlada RH odlukom odrediti cijenu plina za javnu uslugu opskrbe plinom kojom se određuje maksimalna cijena plina za kupce iz kategorije kućanstva. Nakon ovog uvodnog obrazloženja u raspravi je izražena zabrinutost zbog mogućih negativnih učinaka djelomične liberalizacije tržišta plina na cijene plina za krajnje potrošače u Republici Hrvatskoj ukidanjem obveze da INA d.d. prodaje cjelokupnu količinu proizvedenog prirodnog plina na teritoriju RH. Upozoreno je kako se potencijalno mogu javiti okolnosti u kojima bi INA vođena, a šta je normalno, profitom, mogla plasirati plin u druge države dok bi krajnji potrošači u Hrvatskoj bili prisiljeni koristiti uvezeni plin po povećanim cijenama. Vezano uz istaknutu primjedbu predstavnik predlagatelja istaknuo je kako INA najveći prihod može ostvariti prodajom plina u Hrvatskoj zbog postojećih visokih tarifa za transport koje su jedan od mehanizama zaštite ove domaće proizvodnje. Također je naglasio da će maksimalna cijena plina za kupce iz kategorije kućanstvo biti definirano odlukom Vlade RH i ključnim za opskrbu kupaca iz kategorije kućanstvo ocijenio je rezerviranje skladišnih kapaciteta za javnu uslugu. U sastavku rasprave ujedno je naglašeno kako predloženi zakon predstavlja bitni iskorak prema liberalizaciji tržišta plina i prilagođavanja hrvatskog distribucijskog sustava plina našem okruženju i funkcioniranju tržišta plina u EU. Istaknuto je da je riječ o procesu liberalizacije koja u kontekstu članstva u EU preuzetih obveza ne možemo zaustaviti. Kao značajne odrednice predloženog zakona istaknuto je da na navedeni vodio računa o zaštićenim kupcima, te uvodi obvezu rezervacije 60% skladišnog kapaciteta za javnu uslugu, čime se doprinosi sigurnosti i fleksibilnosti sustava te pouzdanosti opskrbe kupaca iz kategorije kućanstvo. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 5 za, 3 protiv i 1 glas suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji drugih odbora možda uzeti riječ? Ne. Prema tome, otvaram raspravu. I prvi u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA govorit će uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Ne, odustaje. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HSS-a uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HSS-a podržat će donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina u hitnoj proceduri jer se usklađujemo sa europskim direktivama, ali sa druge strane reguliramo tržište plina u RH. Ono što je bitno istaknuti da će se ovim zakonskim izmjenama djelomično liberalizirati tržište plina i da proizvođač nema obvezu ponuditi veleprodaju distributerima u RH svu količinu proizvedenog plina. Ja u ime HSS-a postavljam pitanje, da li ćemo na taj način otvoriti prostr da cijene plina i drugih energenata u RH rastu i da li je dovoljna samo ova klauzula da će se zakonom uvesti obveza Vlade da osigura stabilnost opskrbe plinom kućanstava i da se odredi maksimalna cijena plina odnosno hoće li ta maksimalna cijena plina u RH za kućanstva biti takova da će odgovarati ekonomskoj snazi naših obiteljskih gospodarstava, naših kućanstava? Jer činjenica je da još uvijek u Hrvatskoj imamo veliki broj nezaposlenih, jučer smo razgovarali o Zakonu o socijalnoj skrbi, velik broj građana koji koriste socijalne naknade i nisu u mogućnosti plaćati cijene plina za grijanje kao što je to u okruženju u europskim državama. I realno se postavlja pitanje da li će INA kao najveći proizvođač plina u Hrvatskoj zbog liberalizacije tržišta najveći dio količina plina izvesti i na taj način ostvariti ekstra profit, a s druge strane će država morati reagirati i uvoziti plin po većim cijenama i tko će snositi tu razliku cijena kućanstva ili država. Ja ću uvijek zbog naših standarda građana Hrvatske i reći neka plati onda država ako je već ovako zakonski to regulirala i dovela kućanstva u nemogućnost da koristi skuplji plin, a očekuje se da će rasti cijene, onda svako povećanje cijena ne smije ići na teret građana RH. A i kada je riječ o povlaštenim kupcima plina u RH spomenut je i HEP zbog povlaštenih cijena. Podaci koje imam govore da je negdje ostvaruje ekstra profit oko 600 milijuna kuna što je o.k. jer je na taj način išla niža cijena grijanja za naše građane. Međutim, općine na koje se eksploatira plin iz tog razloga njima nije uplaćena onda rudna renta. I mi smo u ime kluba uputili u proceduru saborsku upravo prijedlog izmjena ove uredbe kako bi zaštitili prihode općina i gradova na čijem području postoje eksploatacija plina i drugih ugljikovodika. Također već smo imali ovdje raspravu jedan od povlaštenih kupaca je i Petrokemija Kutina. Vidimo da se vodi rasprava o modelu daljnjeg poslovanja ove tvrtke koja je vrlo bitna za RH, za našu poljoprivrednu proizvodnju, ali i za obrtnike i poduzetnike koji se naslanjanju na ovog gospodarstvenika. Stoga evo moje pitanje i apel ako se može čuti da li se razgovaralo o modelu i cijeni plina za, a znamo da je jedan od najvećih energenata potrebnih za proizvodnju umjetnih gnojiva plin, kakve će to biti cijene. Da li će cijene umjetnih gnojiva na temelju toga rasti i da li će onda naši poljoprivredni proizvođači plaćati skuplje umjetno gnojivo ili ga neće koristiti u sjetvi pa ćemo imati opet niže prinose i probleme u dohodovnosti naših OPG-ova i svih onih koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom. To je usko povezano sa ovom tematikom jer naravno da distributeri gledaju svoj profit, a ne krajnjeg korisnika, a mislim da mi ovdje moramo štiti krajnjeg korisnika. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Kolega Vlaović, ja bi se osvrnuo na ovaj dio rente za lokalne samouprave, ali naravno da su bitni i građani jeli sama lokalna samouprava je servis građanima i sigurno da su onda i građani manje opterećeni drugim opterećenjima i komunalnim naknadama. Renta je znakovito nešto što se događa ne samo po pitanju plina nego cijele energetike, pa same vjetroelektrane koje su napravljene na području izgrađene na način kako su izgrađene na području, dakle ja dolazim u biti gdje su najveće dobiti, imaju ubiti i poticaje ti strani investitori kojima se pogodovalo. Opet ponavljam, odluka Vlade je to bila na kriminalan način jer sa 30 lipa, 25 lipa na tržištu cijena električne energije sa tim poticajima je 90 lipa. Znači skuplja je našim građanima a nikakvu korist građani nemaju osim što je uništen okoliš. Također isti je princip i sa hidrocentralama jer na području moje Cetinske krajine kao što je plin negdje, također imamo 5 hidrocentrala na rijeci Cetini. I neke općine ostvaruju nekakva prava minimalna bez obzira što su to ogromne štete i na samo područje poljoprivrede ili na poplave koje utječu, razina vode unutar jezera. A sada vidimo i nasrtaje također sličnih objekata u području kao što je plinska, elektrana na Peruči koju žele također eksploatirati pojedinci svoje interese, tj. zarađivati a poticaj morali plaćati građani ili država. Na zemljištu koje je vlasništvo HEP i država. Znači konstantno u nečije džepove, uglavnom strane odlazi novac a renta ne dolazi gdje bi trebala i na teret građana. A to je lokalna samouprava gdje bi te lokalne samouprave opstale. Do sada su te lokalne samouprave bile, samo eksploatacijska polja tih interesnih lobija koje su političke elite kao odlukom 2014. za vjetroelektrane šta je kriminal neviđenih razmjera. I zaista evo ovdje je i državni tajnik, pa evo i dobro bi bilo da i on se očituje na ovo, ti uleti sa tim poticajima su najveća šteta hrvatskim građanima a poglavito područjima koja su doslovno prazna, koja idu u džep tim kriminalnim organizacijama. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, pa evo slažem se sa vašom raspravom da odluke o energetskoj neovisnosti RH ne smiju ići i ne mogu ići na teret građana RH i da svi oni koji su donosili odluke kod donošenja zakona o tome na koji način će RH biti energetski neovisna ako su išli na štetu države trebaju za to i odgovarati. Bila je dilema kod donošenja energetske strategije i razvoja RH da li ići na nuklearnu energiju, da li na ekološke, obnovljive izvore energija, da li iz ugljikovodika, iz vode i uvijek su tu stručnjaci podijeljeni ovisno o tome za koju tehnologiju njihova skupina više naginje odnosno zagovara gdje očekuju veće profite. Mi uvijek moramo gledati i mi iz HSS-a kažemo ako je Europa našla svoju viziju razvoja kroz obnovljive izvore energije da je to s pravom slijedila i RH ali da to nije i nije smjelo ići na pogodovanje određenim grupacijama. I sramotno je da su natječaji koji su bili raspisani za solarne elektrane, za obiteljska kućanstva koji su se javili na isti dan i bili zatvoreni, znači neki su imali ranije informacije, ranije prikupili dokumentaciju dok najveći dio naših sugrađana nije mogao participirati u tome. I evo javno pozivam ministra da čim prije ponovno raspiše slične projekte za energetsku obnovu fasada na obiteljskim kućama. Sada trenutno ide za više stambene zgrade ali postoji potreba na terenu i za obiteljske kuće i druge vidove obnovljivih izvora energije a imamo i primjer proizvodnje peleta iz biljnih ostataka na poljoprivrednim površinama i kroz proizvodnju peleta i stvaranje tržišta istih možemo pomoći očuvanju i poljoprivrede i života u ruralnim prostorima. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče. Klub zastupnika SDP-a, odmah moram reći u startu neću podržati prijedlog izmjena ovog Zakona o tržištu plina iz vrlo jednostavnog zakona. Ne možemo podržati zakon koji će ići za potpunu ili djelomičnu liberalizaciju tržišta bez toga da se vide jasne mjere zaštite potrošača, odnosno građana RH od porasta cijene plina. Znači vrlo jasno ovdje želimo reći da izmjene ovog zakona će dovesti na ovaj način, će dovesti do porasta cijene plin od travnja ove godine i za to smatramo odgovornim one koji ga predlažu, MOST i HDZ. I svi oni koji podrže ovaj zakon, građani kada vide račune, naravno ne toliko u travnju mjesecu ove godine s obzirom da je sezona grijanja iza nas, ali pošto građani dobivaju račune doma i vide koliko mjesečno plaćaju plin i plaćaju grijanje oni koji se griju na plin. Ako im račun je 1000, 1200 kn mjesečno mogu biti svjesni da će na konto ovih izmjena zakona sljedeće godine, odnosno već u 10.-tom, 11.-tom mjesecu, pardon, sljedeće sezone grijanja, odnosno ove godine u 10.-tom, 11.-tom mjesecu plaćati 250 do 300 kuna više mjesečno zbog toga šta je Vlada HDZ-a i MOST-a, ne zbog vjetra nego zbog svoje odluke odlučila promijeniti Zakon o tržištu plina, liberalizirati tržište i omogućiti da hrvatsko bogatstvo, hrvatsko rudno bogatstvo, plin koji je eksploatiran u Hrvatskoj i koji je vlasništvo svih građana RH se može prodavati po višim cijenama vani, to je izmjena ovog zakona, omogućuje MOL-u da ima veće profite i zarade, MOL-u, ovdje vrlo svjesno to govorim, pošto je MOL vlasnik 50%-tno INA-e, gdje kada bi INA odlučila prodati sve ono šta eksploatira u Hrvatskoj a to je milijarda i pol prostornih metara prirodnog plina bi moguće da to proda u Italiji zaradila čak 5 do 6 milijardi kuna više godišnje. To je maksimalna zarada koju bi INA mogla od toga zaraditi. Naravno to se neće desiti, ali će se ta zarada sigurno mjeriti u milijardama kuna. I sad vi meni recite ovdje zbog čega Vlada RH i MOST-ov ministar Dobrović predlaže da netko na našem prirodnom bogatstvu ostvaruje nove profite, nove zarade, a da sutra građani Republike Hrvatske plaćaju rekao sam nekoliko tisuća kuna po obitelji mjesečno ili godišnje veći trošak plina. Zbog čega bi to netko radio? Da li se možda konzultanti koji su radili prije za gospodina Karamarka sada dosta uspješno rade i sa nekim drugima, ne znam, možda je odgovor taj. Jer oni koji su angažirani od MOL-a da upravo ovakve zakone donosi hrvatska Vlada očito postižu rezultate. Znači, SDP je protiv toga, SDP je protiv toga da bez zaštitnih mehanizama građani Republike Hrvatske budu ostavljeni tržištu na milost i nemilost i plaćaju veće račune za plin 20, 25% nego što su to plaćali jučer. Dok se u isto vrijeme proizvodnja plina hrvatska, hrvatsko nacionalno bogatstvo prodaje u drugim zemljama koje nemaju proizvodnju plina gdje je cijena viša nego što je to primjerice u RH. Hrvatska mora biti svjesna da je među rijetkim zemljama u Europi koja ima i nalazišta plina i eksploataciju plina na žalost ne toliku koliku smo mogli imati da se dinamika ulaganja u INA-u vršila na način na koji je to trebalo biti. I ima 55 do 60% vlastite, znači proizvodnje u potrošnji plina u RH i to moramo znati koristiti dame i gospodo. Ne može se ovako paušalno prebacivati s teme na temu i reći to je zbog vjetra. Pa vjetar je to šta govorite gospodine Bulj. Sutra od 1. travnja ove godine će INA moć prodavat i prodavat će, ja vas uvjeravam u to u Italiji hrvatski plin i ostvarivati duplo veći prihod nego što je to sada u Hrvatskoj. Zbog čega to radimo? Zbog toga što nas EU pritišće? Pa nismo mi jedina zemlja koja ima takvu definiciju u svojem zakonu. Zbog čega Hrvatska mora na taj način popustiti, a neke druge zemlje ne moraju? Da li zbog pritisaka Mađarske i MOL-a Hrvatska mora omogućiti dodatne prihode MOL-u, a sa druge strane veće račune hrvatskim građanima. Ja mislim da ne mora. I mislim da bi svi zastupnici u ovom našem Saboru koji predstavljaju svoje građane, doduše možda neki nemaju toliko u svojoj izbornoj jedinici ljudi koji se griju na plin, pa možda zbog toga nemaju tu osjetljivost. Ali ja u Zagrebu sam jako osjetljiv na to da naši građani u Zagrebu imaju višu cijenu plina nego što imaju primjerice još uvijek u Budimpešti, a sutra će imati još 20% veću. I jako sam osjetljiv na to da je naše prirodno bogatstvo stavljeno na raspolaganje nekome tko će sutra moći ekstra profit od tog plina ostvarivati. I jako sam osjetljiv na to da još uvijek koncesijska naknada u Hrvatskoj je duplo niža u nekim usporedivim zemljama. Pa ukoliko već želimo liberalizirati tržište na taj način da na temelju naših koncesija, našeg plina netko ostvaruje dodatne prihode, zbog čega nismo onda dignuli još royality odnosno koncesijsku naknadu na 20%. Sad je 10%. Zbog čega to recimo nije bio prvi prijedlog MOST-ovog ministra Dobrovića, nego je prvi prijedlog u cijeni, u Zakonu o plinu taj da se digne građanima cijena 25%. Zbog čega se ide na ruku prvo MOL-u i INA-i a ne ide se prvo na ruku hrvatskim građanima onima koji recimo te koncesije gdje žive u Molvama, u Podravini itd. gdje se plin crpi, zbog čega njima recimo nismo digli koncesijsku naknadu da ljudi koji imaju određeni trošak i ja bih rekao nemaju takve uvjete života kao što bi imali da se tamo ne vrše određena istraživanja i eksploatacija plina, zbog čega njima nismo dali ekstra prihod i digli naknadu koncesijsku i omogućili tim jedinicama lokalne samouprave da se bolje i kvalitetnije razvijaju, da popravljaju svoje ceste i sve ono što nastaje, gdje nastaje problem prilikom eksploatacije plina. Nego smo prvo što smo napravili koliko je ovo, treći mjesec ove Vlade odmah prvi zakon, jedan od krucijalnih zakona iz Ministarstva energetike koji vodi MOST-ov ministar Dobrović, prijedlog da se građanima digne 25% cijena plina. Ja mislim gospodo da to nije u redu, mi to ne možemo podržati. Mi ne možemo prihvatiti argumentaciju koju nam ovdje također daje državni tajnik, da imaju zaštitne mehanizme. Jedina argumentacija koju bi on ovdje mogao reći da garantira ostavkom ministra i svojom ostavkom da cijena plina neće poskupiti sljedeće godine. To je jedino što ja ovdje priznajem, ali to nećemo čuti jer je ministar Dobrović jučer rekao da ne zna da li će cijena plina ići gore, ali zna recimo primjerice da će cijena struje ići gore, ali cijena plina ne zna da li će ići gore. I to je također jedan od problema koje ovdje želimo istaknuti. Što se LNG-a tiče, LNG je projekt koji će se razvijati još nekoliko godina kada ćemo imati efekte i benefite od njega to će vjerojatno već biti daleko iza onoga kada će ova Vlada biti već bivša. Tako da sa te strane ja ne bih pro futuro jer nas to tad čeka četiri, pet godina viših cijena plina dok će u isto vrijeme naš plin biti od koristi nekome drugome. I zato pozivam ovdje Vladu HDZ-a i MOST-a da to ne radi, da onemogući prodaju hrvatskog plina van Republike Hrvatske. Ja ću osobno i napisati amandman kao zastupnik vezano uz to i da omogućimo ono šta težimo svi mi ovdje u Hrvatskom saboru i RH, a to je energetska neovisnost RH. Ako već imamo prirodno bogatstvo, ako ga eksploatiramo, ako nam je priroda i Bog dao tu mogućnost zbog čega ne omogućiti da to naši građani ne osjete, zbog čega od toga koristi od toga moraju imati Mađari, zbog čega od toga mora imati koristi kompanija koja je na tržištu, a zbog čega naši građani moraju plaćati 200, 300 kuna mjesečno viši trošak plina nego što su to morali jučer? Kao da u ovom već trenutku nisu računi za plin visoki, kao da u ovom trenutku naši građani si mogu dopustiti još dodatno povećanje cijene plina. I ja vam garantiram da nije ni slučajno vrijeme kada se donosi ovaj zakon jer od 1. travnja ove godine kada prestane sezona grijanja, plin će poskupjeti, građani to neće osjetiti, ali u 10. mjesecu će doći bolno i neugodno otrežnjenje. Volio bih da imamo inovativnu Vladu, Vladu koja nudi rješenja, ne Vladu kojoj je jedino rješenje da sve prevali na leđa građana i to je problem. Znači nemojmo pričati pro futuro, govoriti o idejama, govoriti o LNG-u koji će se ostvariti za 4, 5 godina, govoriti o magli, plinu, vjetru, nečem trećem, prebacivati s teme na temu. Ono što je bitno, a to moraju biti svjesni ovdje, a pogotovo Klub zastupnika MOST-a koji se dosta zalaže građane kada su u pitanju nacionalni interesi, barem tako govore, da će od 1.10. na konto njih, na konto ministra Dobrovića računi za plin biti 20, 25% veći i to građani moraju znati već u startu u ovom trenutku, ne od 1. travnja jer to neće osjetiti jer nema više potrošnje plina u kućanstvima, ali od 1.10. da. Nema nikakve potrebe da se na taj način liberalizira prodaja našeg plina van Hrvatske dok se u isti trenutak ne korigiraju cijene koncesijskih naknada i ne naprave zaštitni mehanizmi koji bi omogućili građanima da relativno mirno dočekaju sezonu grijanja. Ako Vlada uistinu želi pomoći potrošačima, neka smanji različite naknade i poreze koji značajno utječu na visinu cijene plina, postoji mogućnost da se i tu pomogne građanima, ali nažalost naravno o tome u Vladi RH ne razmišljaju i u tome u MOST-u i HDZ-u ne da nemaju suosjećanja sa građanima nego očito ih to uopće ne interesira. Neka razmišljaju o tome da izgrade još jedno skladište plina u RH koje nam je potrebno, neka ubrzaju procedure i mogućnost izgradnje LNG terminala, neka naprave nešto, a neka ne prevaljuju trošak cijene plina na naše građane. Još jednom na kraju ono što mislimo da je najbitnije i šta je najlakše građanima u biti komparirati. U Hrvatskoj koncesijska naknada 10% u Mađarskoj viša, u Hrvatskoj cijena plina viša nego recimo u Mađarskoj, sutra još 30% viša nego šta je danas. Zbog čega Mađarska, zbog čega MOL vodi računa o svojim građanima i industriji, a HDZ i MOST ne vode računa o našim građanima i o našoj industriji? Iako Hrvatska u eksploataciji plina i količini plina koje ima po svojim potrebama i po svojim zalihama premašuje Republiku Mađarsku i sada omogućujemo ekstra zaradu za MOL i omogućujemo još jednu stvar, a to je da sutra u pregovorima oko INA-e INA bude skuplja jer će imati više prihode, a HEP bude jeftiniji zbog toga što je ovim zakonom potencijalno HEP stavljen u problem da preuzima i određene troškove koji će sutra svojom odlukom o cijeni plina najviše o cijeni plina staviti pred njega. Znači slabimo HEP, jačamo INA-u u trenutku kada žele u HDZ-u i MOST-u prodati HEP i kupiti INA-u. kakve to ima logike? Nek mi neko kaže kakve to logike ima? Znači kupujemo INA-u i jačamo INA-u na ovaj način sutra, prodajemo HEP slabimo HEP sa ovim zakonom sutra. Apsolutno nikakve logike osim ukoliko rekao sam na početku konzultanti MOL-a poput gospodine Joze Petrovića dobro rade i sa HDZ-om i sa MOST-om. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Pa evo reagiram na onaj dio iz izlaganja, kaže gospodin Maras, tu nema suosjećanja sa građanima i nemojte da se to prelijeva na kućanstva i na građane. Pa evo ja navodim jednu sjednice Vlade, vi ste bili gospodine Maras ministar 27.4.2012. čuvena sjednica, točka 11, točka 12, plin 20%, struja 22%, vi dižete ruku i kažete sve je uredu. Hoćete izjave iz tog vremena. Kaže Milanović ovo je nažalost loša vijest, ovo je realnost na ove stvari ne možemo utjecati iako su utjecali jer su donijeli odluku. Onda se javi gospodin Mrsić kaže poskupljenja su temelj za našu bolju budućnost. Vi dođete ovdje i danas održite jedno predavanje o suosjećanju, gatali ste valjda iz vaše nekakve šalice, već i odredili koliko će nešto poskupjeti i kažete ovi ne suosjećaju sa građanima. Strašno zaista. Nakon što dignete ruku kao ministar da poskupite nešto 20 i 22% električnu energiju i plin temeljem nekakvih odluka HERE iz 2010. godine. Nismo imali priliku raspravljati u Saboru, na vladi ste donijeli takvu odluku, na vladi. Mi ovdje raspravljamo o zakonu i naravno slušamo predavanja što bi trebalo biti i silno suosjećanje sa građanima i sve smo zaboravili i nismo ništa radili. Kaže 200 kuna mjesečno, šta je rekao Čačić u tom vremenu to će vas koštati prosječno kućanstvo 73 kune mjesečno jedno i drugo, puta 12 mjeseci gotovo 900 kuna. Mi smanjimo PDV na račune za električnu energiju, vi ste bili protiv toga. I sada kažete kako možete to raditi hrvatskim građanima i zašto ne suosjećate kao što smo mi suosjećali. To je dobro opisao tu vašu politiku jedan lijevi intelektualac kada je rekao da ide od praznog prema ničemu s trendom da padne preko ruba. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Borić, vi uzmete jedan podatak i onda ga predstavite da je to to. Kao da ja sada uzmem podatak da je Sanader potpisao plinski biznis sa MOL-om i da na kontu toga Hrvatska gubi 2, 3 milijarde godišnje. Znači, morate biti svjesni da nakon ovog što ste pročitali je slijedilo čitav niz odluka i 13.-te i 14.-te i 15.-te koje su smanjile cijene i električne energije i plina. Da, ha, mislim možete se smijati koliko hoćete, evo čak vam ni vaši kolege ne odobravaju oko vas, vi tražite pogledom neko klimanje glavama ali nitko ne klima. Tako dajte malo podrške Boriću. Dajte malo podrške Boriću jer se osjeća ostavljen sam. Tako da sa te strane gospodine Boriću, ja vam samo jednu stvar želim reći, znači, recite hrvatskim građanima da li će cijena plina ići gore ili neće, vi, državni tajnik, ministar itd.. Ja kažem da hoće. Ako vi kažete da neće, odnosno oni ako kažu da neće i ako stave svoje mandate na raspolaganje garantirajući to da su zaštitili građane onda ću ja reći u redu, vi ste u pravu, mi smo jedne godine prije 5, 6 godina donijeli neku odluku koju smo tri puta nakon toga smanjili. Ali onda ću vam reći vi ste u pravu ali to ovdje nitko neće reći. Ovdje će reći da liberaliziraju tržište plina a da građani će zbog toga plaćati račune 200, 300 kuna u obitelji mjesečno više. I to je jedina istina, ja ne znam šta, više to je jednostavna računica, jednostavna matematika. Isto kao što je jednostavna matematika da ćete prodavati plin tamo gdje vam se više isplati. Zbog čega naš plin moramo prodavati po Italiji? Zbog čega? Ako imamo pritisak Europske komisije pa to ne znači da sutra to moramo napraviti. Ajmo pričekati LNG terminal za 4, 5 godina kada se napravi pa ćemo onda to promijeniti, pa ćemo onda imati veću dobavu domaćeg plina pa ćemo imati manji utjecaj na cijenu. Znači ništa od toga nije napravljeno nego se jednostavno ide na korist, rekao sam INA-i i MOL-u i stranim ljudima a na štetu naših hrvatskih građana. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Drago mi je što je kolega Maras glasan, poglavito po pitanju INA-e i po pitanju bijelih noći. Da INA nije otišla kao bijele noći i bio jedan slijed toga danas mi ne bi ni razgovarali o ovome, o MOL-u. I naravno da je recimo, pa imate vi svoga SDP-ovoga Petrovića, gospodina Sinišu Petrovića, da je kao predsjednik nadzornog odbora dao na dnevni red da ide tužba nadzornog odbora INA-e da ide tužba na trgovački sud u Zagrebu, 200 milijuna kuna bi uštedjeli zbog arbitraže koje je bila u Švicarskoj. Vaš intimus, vašeg predsjednika stranke. Da ste, i tu je recimo SDP bio, ništa manje nije imao svoga Petrovića kao što prozivate gospodina drugoga Petrovića Jozu. Nema tu razlike. Da INA nije otišla u tuđe ruke a da vi niste bili tu suport zasigurno danas ne bi razgovarali o ovome na ovaj način nego ne bi razgovarali o INA-i, hrvatskoj INA-i. Kada govorite o Europskoj uniji, govorite da je ovo direktiva, nekakvo usklađivanje, liberalizacija. Pa vi ste bili za Europsku uniju. Ja sam europejac, rodom iz Hrvatske kao i svi mi, iz Dalmacije, Europa je, dio smo Europe ali nisam glasao za Europsku uniju kada ste vi ovdje na ovaj način proklamirali ove ideje. Nisam, evo ja imam to pravo kazati. Zbog čega nisam govorio, jer je to bila magla, sve je dokaz da je ovo magla. I sada vi branite stavove nacionalne. Pa prodali ste sve za Judine škude. Pa milijardu i 100 milijuna kuna hrvatski moraju zbog vjetra građani platiti jer državni proračun zbog vaše odluke gospodine Maras. Iduću godinu milijardu i pol u strane džepove to odlazi, 2019. milijardu i 600 jer građani znaju u strane džepove zbog poticaja vjetroelektranama u mome kraju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika [[Upadica Maras: Hvala lijepa. Gospodine Bulj.]] dozvolite da vam dam riječ. Sada će odgovoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Pristojnost molim.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Meni je žao ali ja ću ovdje sada morati reći da Miro Bulj laže. Znači Maras niti je prodavao, niti je dijelio INA-u, niti je smišljao koncept vjetroelektrana koji je osmišljen 2009. godine. To su vaši koalicijski partneri gospodine Bulj. Dajte prestanite pričati gluposti ovdje. Molim vas, prestanite pričati gluposti. Maras je pokrenuo istražno povjerenstvo oko INA-e na kojem se saznalo šta je Sanader i kako je Sanader radio. Ja sam gospodine Bulj, svaki puta kada je INA bila u pitanju reagirao na način na koji sam mislio da je ispravno i to se pokazalo na kraju da je ispravno. Nemojte prodavati maglu, vi imate odgovornost. Pa zašto ne date sada amandman da se ovaj zakon definira tako da naš plin se ne može prodavati. Pa šta mi sada pričate o nečemu prije 10 godina šta se desilo. Vama će biti za sve razlog šta se desilo prije 10 godina, šta god loše napravite. Ja ne znam tko je intimus Milanovića niti znam koji je vaš intimus, niti me to briga. Ali vi očito sve znate. Vi mislite da je ukucati u google Zoran Milanović dovoljno da sve znate. Ja to ne mislim. Ja ono šta vidim mogu procijeniti i mislim da li je to dobro ili loše. Ja mislim da je ovo loše. Recite mi o tome, da li mislite da je dobro da se naš plin prodaje van Hrvatske ili nije. Ja sam za Europsku uniju ali nisam da klečim pred EU, nisam da skinem gače pred EU. Ja se želim boriti za jaku Hrvatsku unutar EU. Za to sam ja glasao. A vi sada očito mislite da kako smo ušli u EU da moramo po svemu popustiti, pa i u ovom pitanju. Ja to ne mislim. Pokažite gospodine Bulj da ni vi to ne mislite, ali vi glasate na klik. To smo vidjeli kod gospodina Barišića. Kliknuli ste kao i svi ostali iz MOST-a. Hvala lijepa.
Kolega uvaženi Bulj je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno molim vas?
Uvaženi predsjedavajući, članak 238., članak 5. omalovažavanje ili vrijeđanje drugog zastupnika. On je rekao da sam rekao laž, a nije niti jednom kolega zastupnik rekao da govorim laž, jer niti jednom rečenicom nije potvrdio da nisam lagao. Jer kolega Maras je donio odluku o vjetroelektranama, o poticajima. Znači bio je u SDP-u kada je kolega Siniša Petrović, njihov kolega, tj. SDP-ov čovjek kad nije odradio što je trebao odraditi i što je nanijelo velike štete 200 milijuna kuna RH. Bijele noći također je bio SDP-u kad je kolega Linić to prodao za vrlo mare pare. Znači, rekao je jednu neistinu, ali drago mi je da se izražava narodnjačkim jezikom laži, da je glasan, a kada je trebao glasno je šutio. Hvala lijepo.
Dobro, budući da to sve ulazi u dijapazon parlamentarizma kako ga se shvaća očito u ovom Parlamentu, onda procjenjujem da nije bio povrijeđen Poslovnik.
Gospodine potpredsjedniče, ako ste već to uočili, povrijeđen je članak 232. do 238. koji govori o vođenju sjednice, a ukoliko ste to već uočili a mogli ste to uočiti već nakon nekoliko rečenica trebali ste prekinuti gospodina Bulja, jer on non stop govori neistine, non stop. Znači uvijek govori o tim nekim Bijelim noćima, gledajte govori o vjetroelektranama strategija koja je donesena 2009. godine kada je HDZ bio na vlasti i non stop to govori meni koji s time veze nisam imao, osim što sam oko INA-e pokrenuo istražno povjerenstvo. Znači opet ću reći gospodin Bulj laže. Meni je žao što to moram reći jer mi je simpatičan čovjek. Ko ga ne bi volio? Gledaj ga kak' je simpa, ali kad laže onda mu moraš reći da laže. Hvala vam lijepa.
Kolega Maras procjenjujem da naravno niti to nije bila povreda Poslovnika kao što i vi znate, a ja plediram na sve vas da prvo se klonimo ružnih riječi, a nije moje da procjenjujem tko govori istinu, a tko ne govori istinu. Jer kad bi bilo moje da procjenjujem tko govori istinu, a tko ne govori istinu puno stvari bi bilo drugačije. No, ono što molim sve vas je da uvijek pazimo kod interpretacije. Jer kad nerijetko se javi taj „vi“, onda se ne zna točno da li se misli na određenog čovjeka ili se misli na jednu grupaciju, na jednu stranku itd. I to se na žalost rabi na različite načine, a u svakom slučaju nije dobro rabiti ružne riječi iz bilo kojeg razloga. No, sljedeća je replika uvaženog zastupnika Darka Horvata.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa eto u izlaganju kolege Marasa moram priznati izgledalo mi je ovo kao da ste se probudili iz nekog ružnog sna, ali ja sam 25 godina u energetici i vjerujte mi u tom segmentu i u tom biznisu nema osjećaja. Tu je samo elementarna matematika, a sad mi kolega šalje poruku, vjerojatno ni u toj elementarnoj matematici niste dobri. Jer podsjetit ću vas imate jedan dug. Sjetit ćete se kad smo razgovarali o poreznoj reformi, napravili ste ovdje jedan performans, pa ste isto tako hrvatskim građanima ponudili svoju metodologiju oko izračuna poskupljenja šećera, ulja, soli i tome slično. Pa vas molim da temeljem te metodologije ljudima prvo objasnite koliko je to poskupljenje i da li se uopće to poskupljenje dogodilo. Istu metodologiju očito primjenjujete i danas sa ove govornice kada tvrdite da će se prosječni račun hrvatskog građana za plin koji je danas 1200 kuna godišnje dići ili povećati 250 do0 300 kuna. Jedan moj kolega upravo vas je nazvao energetskim Mesijom i prorokom, jer nitko se ne usudi prognozirati kako će funkcionirati tržište. Jer zakonitosti tržišta funkcioniraju bez i mimo osjećaja. I još je jedna interesantna stvar koju ste ovdje vi danas izrekli vrlo kontradiktorno. Dakle, uz to što vas molim da javnosti predstavite metodologiju kojom ste izračunali ovih 250 kuna ja vas pitam jel' vi uopće znate koliko strana ima Ugovor o glavnom plinskom biznisu? Ne znate, nikad ga niste držali u ruci. O njemu solite pamet ovdje hrvatskim građanima, ali u tom vam ugovoru upravo piše da se mora sva proizvodnja prodati na prostoru Republike Hrvatske, a opskrbljivači moraju otkupiti tu ukupnu proizvodnju na prostoru Hrvatske. E sad, vi ste radikalno protiv toga. Ovim zakonom se te obveze ukidaju, protiv ste ovog zakona. Ja se slažem sa vama da ste vi protiv svega [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Slažem se sa vama da ćete biti još jedno duže vrijeme kao oporba protiv svih ovakvih dobrih zakonskih prijedloga.
Hvala lijepa. Malo smo premašili vrijeme [[Upadica Horvat: Ispričavam se.]] Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Horvat, u pravu ste što se tiče ugovora o plinskom biznisu. Ja bih volio da ga ni vi niste držali u ruci, ni Sanader. Ne? Jer vi ste tada kao državni tajnik pripremali Sanaderu da ga potpiše i Polančecu. Znači, ja bih volio da ga ni vi niste držali u ruci. Jer da ga vi niste držali u ruci i Sanader i Polančec sada Hrvatska ne bi bila na arbitraži i ne bi imala potencijalni gubitak nekoliko milijardi kuna. Ne bi se Sanader vukao po sudovima za 10 milijuna eura. Znači, bilo bi dobro da ga vi niste držali. Žao mi je što ga vi niste držali, odnosno žao mi je šta ste ga držali. Volio bih da ga niste, pardon držali ni Sanader, ni Polančec, ni ovi dobri dečki iz energetskog sektora u HDZ-u, Jozo Petrović itd. Vjerojatno ste sa Jozom Petrovićem prolazili sve te analize i prošle godine kada je kriza vlade nastala ne, jer to je taj dio Karamarko, Petrović frendovska veza pa onda je vjerojatno i vas konzultirao jer ste vi stručnjak u energetici ,znate dobro taj ugovor od 2009. godine. Sa druge strane, da vi nemate osjećaj ja imam osjećaj, ja imam osjećaja za to, a elementarna matematika kaže da je od 1200 25% ako želite točan podatak to je 310 kuna, evo vidite kako ja to u sekundi u glavi to izračunam što govori da sam vrlo dobar u matematici ovoj elementarnoj koja vama ne ide. Znači ne bi vam onda, pozdravite prijatelja koji vam je posao SMS i recite mu da uzme kalkulator, to je upravo ono što sam ja govorio. Znači 250 do 300 kuna mjesečno, da to je taj trošak koji će naši građani dobiti i gdje ja imamo osjećanja, a vi nemate osjećanja. A činjenica je da je ovo skupa jedan ružan san u kojem se ne budim ja nego se bude hrvatski građani, a pogotovo će se probuditi 1.10.2017. godine kada krene nova sezona grijanja i novi računi za plin. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Darko Horvat digao je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijeđen je Poslovnik u članku 238. dakle ne samo danas nego u jednom kontinuitetu prateći izlaganja kolege Marasa iznosi hrpu neistina i ja bi ga zamolio ako već izlazi van sa nekakvom terminologijom vremenskim intervalima da se onda potrudi pa da barem na web-u pročita gdje je Darko Horvat bio i što je Darko Horvat radio 2009. godine. Nije bio Darko Horvat tada niti državni tajnik nije Darko Horvat nikada bio državni tajnik. Ali kolega Maras u tu cijelu priču o kojoj mi danas govorimo dakle ova priča prejudicirati što će se na tržištu.
Kolega Horvat.
Električne energije, nafte i plina događati to vam je stvarno jedan medijski spin kojim varate hrvatske građane, ali ono u što smo mi svjesni varate i svoje birače.
Kolega Horvat shvatili smo što ste htjeli reći. Naravno to nije povreda Poslovnika jer evo vidimo da frcaju različite optužbe s jedne i s druge strane, kada bi svaka bila povreda Poslovnika onda bi vjerojatno rekli da onemogućujem slobodu govora. Prema tome, neka bude sloboda govora, a građani će procijeniti kvalitetu te slobode govora ovdje u Saboru. Dignuo je povredu Poslovnika i uvaženi zastupnik Gordan Maras. U čemu je pak sada povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. 238. niste prekinuli kolegu Horvata čim ste uočili da govori netočno. Ja se ispričavam, da rekao sam da je bio državni tajnik, ne nije bio. Bio je ravnatelj uprave za energetiku, znači ispričavam se malo sam vas unaprijedio. Ali on se samo pohvalio da je državo ugovor o plinskom biznisu u ruci, znači nisam ja. Ali molim vas da prekinete onda odma kolegu koji govori o povredi Poslovnika koja u biti nije bila. Hvala lijepa.
Dozvolite da ja ipak vodim sjednicu, a ne vi, to sam vam već više puta rekao, a onda sam trebao odmah vas prekinuti jer ste odmah rekli da ste vi krivo rekli i da ste pogriješili. Ja sam vas svejedno pustio da završite ono što ste htjeli reći. Prema tome moram biti jednak prema svima, jel tako. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mladena Madjera. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ovo se svodi na prepucavanje lijevih i desnih, a sve na uštrb onih koji koriste plin. Znamo da je plin išao gore i čudno je da ni ministar Dobrović ne zna da li će plin poskupjeti, a slažem se s gospodinom Marasom da će sigurno cijena plina poskupjeti. Ali što je gospodin Maras da s obzirom da ja dolazim iz podravskog dijela gdje je bilo prije par godina i najveće nalazište plina u Molvama koje je snabdijevalo skoro 70,80% tržišta u cijeloj Hrvatskoj. Prodajom INA-e MOL-u praktički je došlo do sve manjeg i manjeg ulaganja u postrojenja, došlo je da se ne otvaraju nove bušotine, a istovremeno uredbom Vlade RH se smanjila koncesija odnosno rudna renta lokalnoj samoupravi. Gospodin Bulj je rekao da će se zalagati za povećanje rudne rente iako nije želio potpisati onaj naš zahtjev kada smo išli na povećanje rudne rente, ali nadam se da kada dođe na dnevni red da će podržati za povećanje rudne rente jedinica lokalne samouprave jer jedinice lokalne samouprave u dijelu Podravine Sisačko-moslavačke županije i Bjelovarko-bilogorske i Virovitičko-podravske nakon iscrpljenja plina ostat će samo prazna pustoš na poljoprivrednom dijelu, a rudna renta je otišla najvećim dijelom državi. I slažem se s gospodinom Marasom da treba povećati rudnu rentu jedinica lokalne samouprave i to ne u iznosu od 3% koliko je sada nego bi trebalo jedinicama lokalne samouprave pripasti rudna renta u 100%-nom iznosu jer znamo kolika je rudna renta u Mađarskoj, a znamo da potpomažemo praktički MOL, a osiromašujemo naše jedinice lokalne i regionalne samouprave.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Poštovani kolega Madjer šta znači prepucavanje? Argumentacija i ukazivanje na određene probleme. Pa ne možemo šutiti ukoliko će ljudima cijena plina skočiti. Znači ja ne mogu prihvatiti da šutim i da kažem da je to uredu kada mislim da nije uredu. Meni je žao što ćete vi podržati ovaj zakon da plin koji se kod vas crpi da na taj način sutra ide više u korist MOL-u nego našim građanima i našoj zemlji, znači razmislite o tome. Evo ja ću podnijeti amandman do kraja rasprave na ovaj zakon na način da se hrvatski plin i dalje može prodavati samo u Hrvatskoj, ja vas molim za podršku. To nije prepucavanje, to je molba, to je ono što mislim da je dobro za naše građane, barem ne do onog trenutka dok se i ta renta ne digne, do onog trenutka dok se LNG izgradi, kada ćemo imati veće izvore plina i u RH kada će ta cijena sigurno biti manje osjetljiva na to da li će netko u Italiji prodavati ili neće. Do tog trenutka nemamo što mijenjati ovu odredbu da se naš plin može prodavati po skupljoj cijeni u Italiji odnosno bilo gdje. Znači ako je u Italiji cijena 2,5 puta viša plina nego što je u Hrvatskoj, pa logično je da će sav plin koji se eksploatira na sjevernom Jadranu završiti u Italiji. Zbog čega to dopustiti? Zbog čega MOST i HDZ a nažalost čuo sam danas i vi kao klub zastupnika podržavate tu ideju? Ja to ne podržavam, to nije prepucavanje, to je jednostavno ono što mislim da je ispravno i nadam se da ćete me u tome podržati. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Mare Kristića.
Poštovani kolega Maras, posljedice vođenja energetske politike ove države od strane vaše Vlade će se još dugo osjetiti, to nije sporno i građani će to sigurno na jedan određeni način osjetiti i oni to naravno javno i znaju. Najbolji primjer vođenja energetske politike s vaše strane je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. U samo 3 ili 4 godine vaše vladavine uspjeli ste tu institucija koja nikada nije imala financijskih problema zadužiti za 700 milijuna kuna koje smo morali osigurati u proračunu za 2017. godinu. I ovaj zakon koji donosimo moramo shvatiti na način da smo mi prihvatili članstvo u EU i liberalizacija u koju se postepeno ulazi samo je jedan od načina iz kojih se može iščitati kako ova Vlada ipak razmišlja o tome da se taj sektor potpuno ne otvori svima. Što sam još htio reći? Spominjali ste ugovore o koncesijama, dakle ugovori o koncesijama su zaključeni za vrijeme vaše Vlade. Pa onaj koji elementarno pozna pravo zna da se svaki ugovor da bi se mogao raskinuti to ima određene posljedice. Jeste li vi spremni prihvatiti posljedice raskida tih ugovora o koncesijama po tako niskim koncesijskim naknadama? Dakle koncesijske ugovore ste zaključili vi i sada patimo zbog toga a to je … [[Govornik se ne razumije.]] da trebamo čekati njihov istek, kada oni isteknu onda će se naći načini kako će se to rješavati na bolji i povoljniji način za RH.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Reli ste opet, vjerojatno ne namjerno, jednu netočnost, znači koncesijski ugovori su se sklapali od '90.-tih godina, neki i prije toga. INA eksploatira plin desetljećima već, tako da nije istina ovo što govorite. Činjenica je da smo mi naknadu koncesijsku dignuli na 10% nakon što je bila, čini mi se 5% prije toga. I treba raditi i dalje. Ono što sam ja rekao u onom trenutku, ja mislim da treba dignuti koncesijsku naknadu odnosno royalty na eksploataciju. To nije nikakav problem. U određenim uvjetima se to može kod nekih ugovora koji ističu promijeniti i to treba napraviti. Znači tu treba usklađivati trošak, ja bih rekao prihod države jedinica lokalne samouprave i ne raditi to i ne omogućavati da se prodaje taj plin van Hrvatske dok se to sve skupa ne uskladi. Zbog čega bi u Mađarskoj bila koncesijska naknada viša a plin jeftiniji nego što je u RH. I sada ćemo doći do paradoksalne situacije da će MOL imati benefit direktan od ovoga što vi danas predlažete ovdje i da će indirektno od toga više koristi imati hrvatski, odnosno mađarski građani nego hrvatski građani. Znači o tome ja govorim. Nemojte se okretati iza sebe jer nalaziti isprike zašto nešto ne možeš napraviti je najlakše. Znači nemojte raditi ovo što sam sada rekao, nemojte omogućiti da INA i MOL imaju dodatne više prihode koji se mjere u milijardama kuna godišnje na konto našega rudnoga bogatstva. To je jedino što od vas tražim. Ja bih evo podržao zakon sa dvije ruke da nema ove odredbe da INA može prodavati naš plin u Italiji, samo da te odredbe nema. Znači pustite se vi šta je bilo '90.-te, '95., 2000., to je lijepo podsjećati ali od toga se ne živi, živi se od računa za plin koji će doći 1.10. ove godine a doći će 300 kuna veći nego šta je i viši nego što je to danas.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Darko Horvat. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Nacrt prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina uređuje novi model tržišta koji, istina ne u potpunosti ali vodi prema liberalizaciji plinskog tržišta na prostoru RH kao dijela jedinstvenog integriranog energetskog tržišta EU. Istovremeno ovim se zakonom osigurava provedba nekoliko uredbi Europske komisije. Pa tako uredbe br. 312. koja uspostavlja mrežna pravila o uravnoteženju plinskog transportnog sustava i primjeni standardiziranih mehanizama raspodjele kapaciteta transportnog sustava, uredbe broj 1227 o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije i Uredbe komisije br. 703 o uspostavi mrežnih pravila intermobilnosti, razmjeni podataka te usklađivanju metodologija rada operatera prijenosnih sustava kako u RH i interkonektiranih na području cijele EU a sve sa nastojanjem zakonodavca da uspostavi liberalizirano i u domeni sigurnosti i opskrbe sigurno i stabilno tržište plina u RH, cjenovno konkurentno a koje bi prvenstveno za gospodarstvo RH trebalo osigurati bolje cjenovne uvjete nabave i dobave plina, pristupačniju i sigurniju opskrbu ovim energentom te jednostavniji izbor i promjenu opskrbljivača. Ovim se zakonom ministarstvu nadležnom za energetiku u suradnji sa Hrvatskom energetskom regulatornom agencijom i operaterom tržišta plina omogućava da putem javnog natječaja, odnosno putem javnog nadmetanja bira i u konačnici odabere opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina, a sve nakon zaprimanja izvješća hrvatskog regulatora o funkcioniranju tržišta plina na prostoru RH. Ovim se zakonom određuje da će Vlada RH nakon provedenog javnog natječaja na određeno vremensko razdoblje odrediti opskrbljivača na veleprodajnom tržištu koji je dužan po reguliranim uvjetima prodavati plin opskrbljivačima u javnoj usluzi opskrbe s kojima je sklopio ugovor o opskrbi plinom i to za potrebe kupaca koji imaju pravo na opskrbu u obvezi javne usluge, a to su isključivo krajnji kupci iz kategorije kućanstva. Vlada RH uz suglasnost agencije za imenovanog opskrbljivača ne veleprodajnom tržištu odlukom će odrediti prioritet prilikom provođenja postupka za rezervaciju i raspodjelu kapaciteta sustava skladištenja plina, a u prijelaznom razdoblju koji će nadajmo se trajati samo tokom 2017. godine do izbora opskrbljivača na veleprodajnom tržištu tu obvezu nameće Hrvatskoj elektroprivredi. Novi, ovim zakonom predstavljeni model tržišta ukida obvezu opskrbljivačima u obvezi javne usluge, da prvenstveno ili obvezno kupuju plin od proizvođača plina, a nedostatke količine plina od trgovaca, te od drugih opskrbljivača na organiziranom tržištu plina ili iz uvoza. Ukidanje obveze proizvođaču plina da cjelokupnu proizvedenu količinu prirodnog plina prvenstveno ili obvezno ponudi opskrbljivačima koji opskrbljuju plinom kupce na teritoriju Republike Hrvatske, a što se do sada sa strane Europske komisije smatralo ograničavajućim faktorom za otvaranje tržišta plina u Republici Hrvatskoj jedna je od novina koja se predviđa ovim zakonskim rješenjem, a koje smatramo u klubu HDZ-a jedan od preduvjeta za jednog dana potpunu liberalizaciju plinskog tržišta. Uz korake koji nedvojbeno vode liberalizaciji ono što pozdravljamo i ono što je dobro u ovom zakonskom prijedlogu Vlada RH sebi i svojim rukama ostavlja mehanizme kontrole i mehanizme nadzora. Tako će Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva odlukom na određeno vrijeme a to određeno vrijeme ne može biti dulje od tri godine odrediti i opskrbljivača na veleprodajnom tržištu koji je dužan po reguliranim uvjetima prodavati plin opskrbljivačima u javnoj usluzi opskrbe za potrebe kupaca iz kategorije kućanstva, te osigurati pouzdanu i sigurnu opskrbu uključujući i uvoz plina. Drugi mehanizam koji vlada sebi ostavlja u rukama nadzora je mogućnost da na prijedlog ministarstva odlukom na određeno vremensko razdoblje opet ne dulje od tri godine odredi proizvođaču prirodnog plina na području RH obvezu prodaje prirodnog plina po reguliranim uvjetima opskrbljivaču na veleprodajnom tržištu koji opskrbljuje opskrbljivače u javnoj usluzi opskrbe iz kategorije kućanstva. Također Vlada RH na prijedlog ministarstva može za imenovanog opskrbljivača na veleprodajnom tržištu koji prodaje plin opskrbljivačima u javnoj usluzi opskrbe za potrebe kupaca iz kategorije kućanstvo odlukom propisati prioritet prilikom provođenja postupka za rezervaciju i raspodjelu kapaciteta sustava skladišta plina. Četvrti mehanizam je mogućnost Vladi da na prijedlog ministarstva može odlukom na određeno vrijeme opet u razdoblju ne dužem od tri godine odrediti cijenu plina po kojoj je proizvođač prirodnog plina prirodni plin proizveden na području RH dužan prodavati i opskrbljivaču i na veleprodajnom tržištu koji prodaje plin opskrbljivačima u javnoj usluzi opskrbe iz kategorije kupaca kućanstva. Peti mehanizam koji je ugrađen u ovaj zakon je mogućnost da Vlada RH na prijedlog ministarstva može odlukom na određeno vrijeme opet ne dulje od tri godine odrediti cijenu plina po kojoj je opskrbljivač na veleprodajnom tržištu dužan prodavati plin opskrbljivačima u javnoj usluzi za kupce iz kategorije kućanstva kako bi se isti zaštitili od prekomjerne tržne cijene plina ili poremećaja na plinskom tržištu. Naravno sve ovo Vlada na prijedlog ministarstva može donijeti samo u trenutcima kada dobi pozitivno mišljenje energetskog regulatora. Ovim se zakonom također određuje prijelazno razdoblje u kojem će do određivanja opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina putem natječaja djelatnost opskrbljivača na veleprodajnom tržištu plina obavljati Hrvatska elektroprivreda. U istom prijelaznom razdoblju zakonom se određuje da umjesto dosadašnjih 70% kapaciteta sustava podzemnog skladišta plina za opskrbljivača na veleprodajnom tržištu predmetna rezervacija se smanji i bude samo 60%, a samim time tržištu nudimo dodatne skladišne kapacitete i opskrbljivačima koji se ili koji će se pojaviti u sustavu opskrbe kupaca kategorije kućanstvo dajemo fleksibilniju mogućnost i uravnoteženja sustava i povećavamo segment sigurnosti opskrbe. Zakon u prijelaznom razdoblju određuje da Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva, a uz mišljenje HERA-e do 1. travnja 2017. godine donosi odluku o maksimalnoj cijeni plina po kojoj je opskrbljivač na veleprodajnom tržištu plina dužan prodavati plin opskrbljivačima u obvezi javne usluge za kupce iz kategorije kućanstvo uključujući i onim energentskim subjektima, pravnim i fizičkim osobama koji toplinskom energijom proizvedenom iz plina opskrbljuju kućanstva u skladu sa zakonom kojim se uređuje sustav opskrbe potrošača toplinskom energijom. U cilju razvoja plinskog tržišta temeljem odredbi ovog zakona, Vlada RH može odlukom a opet na prijedlog ministarstva i uz suglasnost agencije odrediti ustupanje od dodijeljenih 60% skladišnih kapaciteta za opskrbljivače na veleprodajnu tržištu plina u korist opskrbljivača u obvezi javne usluge koji se odlučio za tržnu nabavu plina za kupce koji imaju pravo na opskrbu u obvezi javne usluge. Vrlo je bitno napomenuti za zbog trajanja trenutačno važećih ugovornih obveza odluka o određivanju obveze proizvođaču prirodnog plina, prodaje istoga opskrbljivaču na veleprodajnom tržištu na vrijedi na prostoru tržišta RH do 1. travnja 2017. godine. Ovim se zakonskim prijedlogom nameće obveza distributerima da razdvoje reguliranu od tržne djelatnosti. Iste djelatnosti vode kao dvije neovisne i potpuno odvojene računovodstvene kategorije, zakon također regulira i sustav koncesijskih prava za distribuciju plina i izgradnju distribucijskog sustava, a koji se ne mogu izdati na rok kraći od 20 godina s time da se zakonom ograničava i maksimalni rok trajanja koncesije na 50 godina uz mogućnost produženja iste, a sve uz suglasnost Nacionalnog energetskog operatera dakle HERA-e. Zakonskim prijedlogom koji je pred nama obvezuje se nacionalni regulator HERA izraditi transparentnu metodologiju utvrđivanja cijene energije uravnoteženja plinskog sustava, maksimalno moguće temeljeno je na tržnim osnovama, a također predmetna metodologija mora utvrditi jednadžbu za određivanje referentne cijene plina za tržište RH. Uzimajući u obzir sve nužne preduvjete za postojanje i održivost liberaliziranog plinskog i sveukupnog energetskog tržišta kao što su deregulacija cijene energenata za krajnjeg kupca uspostava sustava zaštite ugroženih kupaca, razvijenost veleprodajnog tržišta energentima, osiguranje jednostavne metodologije za promjenu opskrbljivača, raspoloživost domicilne proizvodnje energenata opskrbljivačima pod jednakim uvjetima pa i mnogi drugi samo su korak u nastojanju da se hrvatsko tržište energentima integrira u jedinstveno tržište EU, te funkcionira temeljem usklađenog zakonodavnog okvira što je nužni preduvjet da bi jednog dana, možda ne svi ali barem neki energetski subjekti koji djelatnost žele proširiti izvan granica RH temeljem istih prava i obveza postali i regionalni igrači u energetskom sektoru. Temeljem svega navedenoga, smatramo opravdanim prijedlog Vlade da zakon u donošenju ide po hitnom postupku, a prvenstveno radi udovoljavanja zahtjevima opskrbljivača za rezervacije skladišnih kapaciteta plina obzirom da svi parametri oko zakupljivanja standardnih paketa skladišnih kapaciteta moraju biti unaprijed poznati sudionicima na tržištu plina. Molim poštovane kolegice i kolege, zastupnike da prihvati činjenicu da se Podzemno skladište plina Okoli puni od travnja do listopada, a hitnom procedurom ćemo pred sezonu punjenja skladišta za iduću ogrjevnu ili tzv. plinsku sezonu spriječiti poremećaje u punjenju plinom podzemnog skladišta, a samim time osigurati sigurnu opskrbu plinom prvenstveno kupaca kategorije kućanstva, te osigurati nesmetano uravnoteženje plinskog transportnog sustava. Iz svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Milorada Batinića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Horvat, naime slušajući izjave i ministra i državnog tajnika, pogotovo jučer u emisiji Otvoreno, građani RH nisu ništa čuli ništa novo koliko će poskupjeti, što i kako. Međutim tu u ovom dijelu obrazloženja zakona ima i nekoliko dilema koje vjerujem možda vi znate kao koalicijski partner. Znači uspostavljanje sustava zaštite ugroženih kupaca, nadalje stvaranje tehničkih preduvjeta za promjenu opskrbljivača plinom na razini kućanstva, mogućnost uvođenja prijelaznog razdoblja. Koliko dugo bi trebalo trajati to prijelazno razdoblje? Naime, mislim da bi to sve bilo vrlo interesantno ne samo kućanstvima, prvenstveno njima. I nadalje, vi ste u politiku kao ministar došli iz gospodarstva, nisam ništa čuo da li u ovom dijelu izlaganja općenito u medijima kakve će to reperkusije imati i na samo gospodarstvo, pogotovo na poskupljenje plina konkretno, znači pogotovo prerađivački sektor koji je kod nas na sjeveru Hrvatske najviše zastupljen. I prema informacijama koje posjedujem koje dolaze do mene sada su mnogi radi cijene energenata vrlo je rizično poslovanje. Uglavnom radi se o izvoznicima, vi ste s tim jako dobro upoznati, država priprema što je normalno kao socijalna država, da li se možda razmišlja i o tome da se na neki način pokuša i ta deregulacija cijena odnosno regulacija cijena plina, energenata na neki način spustiti i za gospodarstvenike.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Darka Horvata.
Pa evo hvala lijepa. Ja ću se usuditi i reći konstruktivnim pitanjima, za razliku od svih danas ovdje postavljenih čudnih teza koje nemaju ni glavu ni rep ovo su suvisla pitanja i ovo je slažem se briga hrvatskog gospodarstva. Dakle, ja bih rekao gotovo u svim zemljama EU, a žao mi je što nije tako i u RH, cijena plina za gospodarstvo je manja od cijene plina za kućanstva. Ja kao netko tko dolazi i tko u ovoj formalnoj naobrazbi imam nekakve energetske osnove želio bih i u cijelom svom životnom vijeku borim se za to da tako bude i u RH. S druge strane prijelazno razdoblje o kojem ste postavili pitanje nije ovisno ni o Vladi, a nije ovisno ni o mjesecu dva, tri ili pet jer idemo u javni natječaj. Vi jako dobro znate i kao čelnik lokalne samouprave u trenutku kada pokrećete sustav javne nabave ima onih koji će se žaliti, postoji komisija na te žalbe mora dati odgovore. Ja sam siguran da i u trenutku kada se pojavi javno nadmetanje i odabir opskrbljivača takvom metodologijom imati ćemo onih koji će se žaliti i imati ćemo onih koji neće biti zadovoljni sa konačnim odlukama. Možda se dogode i upravni sporovi i sudski procesi. Ali i ono što je činjenica imamo stabilnog i kvalitetnog opskrbljivača za veleprodajno tržište u tom prijelaznom vremenskom razdoblju i to je HEP. Ja vas molim da, ne samo vas nego i sve kolege zastupnike da ovdje ne, a pogotovo hrvatskim građanima ne probamo, rekao bih prodati ili plasirati informacije odnosno zaključke do kojih dolazimo vrlo paušalnim i ne metodološkim pristupom Određivanje cijene, dakle i u ovom zakonu samo ga treba čitati. U ovom zakonu postoji obveza regulatoru, izradi metodologije, jednadžbe, formule koja će imati svoje inpute i ulazne parametre, koja će onda definirati onu najnižu odnosno maksimalno moguću cijenu da bismo oko nje mogli onda razgovarati. Do tog trenutka, do gotovosti te metodologije ja vas molim da onda o cijenama ne razgovaramo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Horvat, kako vapite za konstruktivnim pitanjima evo ja ću vam postaviti jedno pitanje jer znam da ste dosta dobro upućeni, sada sam pogledao na internetu, vas je Vlada razriješila 5.1.2012. godine na drugoj sjednici Vlade Zorana Milanovića, razriješeni ste sa mjesta ravnatelja uprave za energetiku Ministarstva gospodarstva i kao takav ste sudjelovali u kreiranju ugovora o plinskom biznisu, plinskom poslovanju koje je potpisao Ivo Sanader zbog kojeg je on na sudu a mi smo na arbitraži sa MOL-om pa nam molim vas recite zbog čega je bilo potrebno da ta država potpiše sa INA-om i MOL-om takav ugovor s obzirom da je primjerice 2009. godine MOL prijavio 100 milijuna dolara gubitka od plinskog poslovanja na uvezenom plinu a tuže nas na arbitraži, znači RH i sve njene građane za negdje 2,5 milijarde kuna u tom periodu 2009., 2010. i 2011. godine. U isto vrijeme INA, odnosno MOL kao većinski vlasnik je godišnje zarađivao od plina u Hrvatskoj s obzirom na royality koji je tada bio 3,5% koje me isto zanima, evo možete reći zašto niste dili royality barem na 10% kao što je digla Vlada Zorana Milanovića je zarađivao 3 stotine milijuna dolara godišnje profita i 2009. i 2010. i 2011. Znači u tom periodu je INA, odnosno MOL zaradila milijardu dolara a u istom vremenu traži od RH otprilike 4 stotine milijuna dolara još naknade za gubitke koje je navodno na plinskom poslovanju imala. Zbog čega ste predložili Ivi Sanaderu i gospodinu Polančecu da potpišu taj ugovor? I da li mislite i da li bi to ponovno napravili i da li mislite da da je to zbilja ispravno zbog čega se sada Hrvatska sudi sa MOL-om na arbitraži međunarodnoj i koju je vjerojatno, odnosno ne vjerojatno nego koju je izgubila. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Darko Horvat.
Kolega Maras, ostajem kod teze da ste se izgubili u prostoru i vremenu. Ostajem kod teze da datumi o kojima govorite sa zdravom pameću i logikom nemaju veze jer vrlo vam je jednostavno provjeriti tko je sudjelovao i na koji način u konstruiranju i tko je bio ravnatelj uprave za energetiku u trenutku potpisivanja. Kolega Maras ja sada neću reći da vam matematika loše ide ali i hrvatski vam loše ide, pa samo morate pročitati, ništa drugo. Kao što i one teze koje ste iznesli u bojazni da nema mehanizama, osiguranja, modeliranja cijene u zakonu a 5 ih je unutra implementirano. Dakle u tom trenutku kolega Maras o kojem vi govorite Darko Horvat je bio ravnatelj uprave za obrt, nikakvog utjecaja niti sprege sa pripremom ugovora nije imao. Ali kolega Maras, to je moje područje interesa, ja ga čitam i ja ću ga čitati. I nije velebni Zoran Milanović donio odluku o povećanju royaltija. U tom istom ugovoru, jednog čete dana doći i zainteresirati ćete se pa ćete ga malo pročitati. Točno piše kako će se ta naknada dizati iz godine u godinu. Unutra točno piše, samo si treba uzeti malo vremena i ne se baviti paušalno sa nekim stvarima jer te paušalne stvari i takvi paušalni zaključci stvaraju jednu dvojbenu situaciju pogotovo kod onih ljudi koji strepe da će ova metodologija koja je u izradi sigurno povećati cijenu plina. Pa kolega Maras, kada otvorite tržište, vi se sjećate da smo imali pred dvije godine cijenu barela nafte 150 dolara pa smo u jednom trenutku imali cijenu barela nafte 28 dolara, pa je danas negdje 40 i nekoliko. Je li vi imate kakav mehanizam utjecati na cijenu? Je li vi imate kakav mehanizam utjecati na cijenu metodologije koja je po meni dobra i usklađivanje cijene sa istim tim cijenama na Mediteranu, dakle u Genovi i Roterdamu prati ono što se dešava u RH? I još jedno veliko neznanje koje vam ovdje moram spočitati. Ova vaša insinuacija o tome da je u Mađarskoj plin jeftiniji a u Hrvatskoj skuplji, pa dajte hrvatskim građanima mogućnost da kupuju cijenu odnosno plin po cijeni kao i oni u Mađarskoj.
Hvala. Premašili ste vrijeme, hvala. Možemo malo se smiriti prvo pa da, pločicu. Kolega Maras nemojte dobacivati! Pločicu za povredu Poslovnika dignuo je uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika koji kaže da se zastupnike ne smije omalovažavati ili vrijeđati. Zastupnik Horvat ustvrdio je da zastupnik Maras nema zdravu pamet i da ne zna govoriti hrvatskim jezikom. Smatram da je time prekršen Poslovnik. Hvala lijepa.
Hvala. Vi ste se malo kasnije pojavili ovdje očito u sabornici, nažalost su padale i teže riječi i od strane kolege Marasa glede kolege Horvata i međusobno. Ja sam obojici skrenuo pozornost na to da to nije baš primjereno, ali nigdje, kad bih prekidao svakoga tko malo teže riječi takvog tipa upotrijebi bojim se da bi me svi onda opomenuli da suzbijam slobodu govora. Prema tome, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik. Sada će repliku reći svoju uvaženi zastupnik Mladen Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Horvat, vi ste nabrojili niz mehanizama za zaštitu kupaca u redu, ali ja bih vas konkretno pitao. Na netom održanom sastanku pet županija u svezi povećanja rudne rente dobili smo saznanje da je Vlada RH potpisala sa MOL-om sporazum da nema povećanja rudne rente do 2025. godine. Pa ja vas konkretno pitam da li je to istina ili nije?
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Darko Horvat.
Pa ja moram priznati da ako je do takvog ugovora došlo u ovih zadnjih četiri ili pet godina ja o njemu ne znam, ali znam da jedan od dodataka ugovoru o plinskom biznisu točno definira na koji način se i kojom dinamikom povećava naknada, koncesijska naknada za crpljenje plina na području Republike Hrvatske s obzirom da je taj ugovor 2011. godine deklasificiran. Dakle, do tog trenutka i da u trenutku kad je Darko Horvat preuzeo vođenje Uprave za energetiku nije više bilo tajni. Dakle, mi smo sve te ugovore stavili transparentno na uvid javnosti i ja vas molim, evo mogu tu informaciju dati i naknadno. Dakle, o ovoj odluci ne znam, ali u tom dodatku, čini mi se u dodatku C postoji jedna lijepa tablica u kojoj se točno vidi koja je dinamika povećavanja te koncesijske naknade, a sve vezano za crpljenje plina na području Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Horvat, evo prije današnje rasprave pročitao sam program vaše stranke u ime čijeg kluba ste govorili koji se zove vjerodostojno. Na stranici 41. vašeg programa naveli ste kako ćete ulagati u plinsku infrastrukturu, u Jadransko-jonski plinovod, u LNG terminal, u podzemno skladište Grubišno polje, a između ostaloga ste naveli da ćete osigurati cjenovno povoljniju isporuku plina odnosno niže cijene plina. A mi sada vidimo nakon manje od 4 mjeseca ove Vlade da ćete vi cijenu plina povećati za 15 do 20%. Da li su to te neke reforme koje, o kojima pričate cijelo vrije, dakle da umirovljenicima povećate mirovine za 15 kuna, radnicima za jedno 20 do 30 kuna, a mjesečne iznose plina, njihovih računa za u prosjeku 300 do 400 kuna za neke obitelji, a možda čak i više. Pa prema tome, evo zanima me dakle kako teče provođenje ovoga vašega programa i na koji način će hrvatski građani osjetiti dobrobiti ovih mjera koje sada upravo poduzimate, dakle dodatno im rušite standard a samim time ih potičete na odlazak iz zemlje. Jer evo čuli smo zadnjih dana da čak 77% mladih ljudi planira se iseliti iz Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Darka Horvata.
Hvala kolega Bunjac. U ovoj vašoj replici za razliku od nekoliko prijašnjih, u ovih zadnjih dva, tri tjedna ima jako puno istine, a istina je to što ste, jedino je istina to što ste pročitali u programu Hrvatske demokratske zajednice na strani 41. sve ostalo su opet insinuacije. I vama ću postaviti isto pitanje koje sam postavio i kolegi Marasu. Dajte ovom Domu možda čak i državnom tajniku, a prvenstveno hrvatskim građanima predstavite tu metodologiju temeljem koje su vaše insinuacije o povećanju plina u kategoriji kućanstvo negdje između 25, 30%. Dakle, ja vas ponovno upozoravam pročitajte prijedlog zakona. U prijedlogu zakona, u izmjeni i dopuni navedena je obveza hrvatskom regulatoru da metodološki jednadžbom, matematički egzaktno utvrdi ove cjenovne stavke. Do tada, ja vas molim, ovakvih paušalnih izjava se klonite jer su one populističke, iste takve kakve ste iznijeli pred dva tjedna u segmentu dodjele stipendije učenicima koji su te stipendije dobili ne iz državnog proračuna, nego iz sredstava Europske komisije i to je bio prvi i radikalni zaokret u financiranju deficitarnih zanimanja u Republici Hrvatskoj. Opet ću ponoviti i sad ću si ostaviti, odnosno ostavit ću tih 30 sekundi koje sam do sad prekrdašio. Dakle, ja vas molim kao odgovorne saborske zastupnike, da priču oko cijene ostavimo do trenutka izrade metodologije koja će te cijene definirati. Ovakve paušalne insinuacije su samo zbunjivanje ne samo naroda, ne samo naših birača nego i svih nas koji ovdje sjedimo jer ispadne da nitko osim dva zastupnika nije pročitao izmjene i dopune Zakona o tržištu plina. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Horvat, slušao sam pažljivo vašu stručnu raspravu i doista mogu reći da je za svaku pohvalu i drago mi je da ste naveli ove mehanizme koji su vezani za zaštitu, dakle konačnu zaštitu kupaca plina. Ono što bi sigurno mogli reći kao članica EU moramo prihvatiti neka pravila koja smo već i prije potpisali. I s tim u vezi čak ne bi trebali imati dvojbe oko liberalizacije i zakona tržišta. Ja se s vama slažem isto tako uzmimo primjer ako se mi odlučimo posaditi idućih godina nekoliko tisuća hektara maslinika to ne znači da će za deset godina cijena maslinovog ulja pasti, dakle to je malo šire područje. I možda kratkoročni, ja ne znam sada govori se o poskupljenju plina kratkoročno, možda će se to dogoditi, uostalom od 2008. do 2015. plin za kućanstva porastao je za 73%. nešto se dogodilo sa liberalizacijom u poslovnom dijelu gdje je pala cijena plina. Međutim jedna stvar koja mene više brine od svega ovoga, a ovdje je državni tajnik, a to su mali distributeri, zapravo lokalni distributeri kojih negdje ima oko 30 u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Tu postoji jedan problem oko liberalizacije, jedan opasnost da će oni jednostavno nestati. Doći će na scenu veliki igrači koji će moći ponuditi one uvjete koje ovi neće moći. I to je možda ja ne znam u ovom zakonskom prijedlogu da li se o tome vodilo računa, ako nije treba povesti računa jer istina je da ta neka poduzeća, znam evo na mojom županiji Plin VTC Virovitica je ušao u nekakva ulaganja. Oni su čak grad se zadužio za 8,5 milijuna kuna kreditom da bi uložili, oni ako budu u toj čistoj tržišnoj utakmici opstali to će biti zapravo veliki uspjeh. Evo to sam samo htio dati kao još prilog ovoj raspravi. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Darka Horvata.
Je, jada na ovakav način raspravljamo onda smo sigurni da smo zakonski prijedlog pročitali i da znamo o čemu želimo raspravljati. Ovo je jedan od problema koji se sada reverzibilno događa od trenutka kada smo stvarno htjeli liberalizirati priču i kada smo htjeli pustiti baš svakog da se bavi sa distribucijom i opskrbom plina. Dobili smo u plinskom biznisu ili u plinskom sektoru 38 distributera, danas njih tjeramo da razdvoje distributivnu i opskrbnu djelatnost što je po meni dobro i odlično. Dobit ćemo 38 opskrbljivača koji će biti raznoraznog vlasništva. Neki će bit u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, neki će biti u mješovitom vlasništvu, neki će biti u vlasništvu privatnih opskrbljivača. Činjenica je da mali imaju problema jer i operater hrvatskog transportnog sustava za rezervaciju određenih količina plina traži bankovne garancije, a ti mali opskrbljivači te bankovne garancije nisu u mogućnosti pribaviti, pogotovo ne oni kojima biznis ide nešto malo lošije. Zbog toga ovaj zakon omogućava i u jednom velikom dijelu obrađuje priču da koncesije na izgradnju distribucijskog sustava i mreže više neće biti uvjetovana željama jedinica lokalne samouprave nego potrebama razvoja plinskog distribucijskog sustava i sustava sigurne opskrbe. Ono što je u ovom trenutku želja dati mogućnost da se takvi mali slabi opskrbljivači udruže i da zajednički nastupe na tržištu, a samim time će im lakše biti onda pribaviti i bankovnu garanciju i osigurati sve one financijske mehanizme da bi bili u jednoj dobroj korelaciji sa Plinacrom kao hrvatskim operaterom transportnog sustava.
Hvala lijepa. Zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Horvat, vidjeli ste kako kolega iz SDP-a brzo računa jeste ga slušali, kaže 25% od 1200 kuna je 310 kuna, četvrtina od 1200 je 310 i tako oni računaju cijeli svoj mandat. I kada je javni dug narastao za 100 milijardi i kada smo ih pitali na što ste potrošili kaže ničega se ne sjećamo i ne znamo što smo s time radili. Tako se ponašaju i u svojim raspravama ovdje jer čuli smo kako oni cijelo vrijeme suosjećaju sa građanima u njegovoj raspravi, cijelo vrijeme je suosjećao. I zaboravio je da je bio ministar koji je dignuo ruku na vladi 27.4.2012. na točki 11 i 12 povećanje cijena energije znači 22%, povećanje cijene plina 20%. Nije bilo metodologija, nije bilo zaštitnih mehanizama, izvolite platit i to vam je ulog u budućnost kako je rekao jedan drugi kolega, to je bolja budućnost za vas, tako je bilo. Danas slušamo sljedeće, da ovo ništa ne valja, da muljamo, da lažemo, da ne znamo izgovoriti izračun. A zašto to rade? Ostave nam milijardu kuna duga u Fondu za zaštitu okoliša, dvije godine ne možemo raspisati nijedan natječaj radi toga što su oni rekli da su napravili dobar i legalan posao. Izvolite to riješiti gospodo na vlasti sada ste tu. Sjećamo se kada su liberalizirali tržište naftnih derivata, vozili smo se po cijenama od 11 kuna za litru benzina, vozili smo se i po cijeni od 8,5 kuna. Kada smo ih pitali zašto je benzin 11 kuna, rekli su a što biste htjeli pa na to više ne možemo utjecati. Mi pokušavamo kroz zakon utjecati, pokušavamo, nudimo metodologiju oni kažu evo podignut ćete 25% gataju. Mene kod njih ništa ne čudi. Njihov premijer ne sjeća se ničeg dalje od godinu dana to smo vidjeli na jednom sudu. Kolega Maras se ne sjeća od jučer do danas ničega.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Darka Horvata.
Hvala kolegi Boriću na jedan podsjetnik doduše žao mi je sada uvaženog zastupnika Marasa više nema ovdje pa ću preskočiti to što sam htio reći vezano za mandat u kojem je on obnašao ministarsko mjesto i bio na ministarskom mjestu. Ali ono što je činjenica ovdje je u jednoj od replika bila napomenuta činjenica da se u Mađarskoj plin prodaje odnosno krajnji kupci ga kupuju po cijeni 25% manjoj, a nemaju vlastite domicilne proizvodnje. I cijelo se vrijeme ovdje u ovoj raspravi borimo sa nekoliko kontradiktornih izjava koje nikako ne mogu biti dio jednog istog zaključka. Dakle, da, u Mađarskoj se cijena plina u ovom trenutku na tržištu kreće negdje 20, 25% niže u odnosu na RH upravo zbog toga jer je cijena nabave i dobave za njih takva kakva je. A gledajući sve komponente od kojih se sastoji krajnja cijena dakle i one tržišne i one dvije koje su regulirane, a regulirane su prijenosni i distribucijski sustav, nemojmo zaboraviti da je zbog toga jer je 9 ili 10 godina Republika Mađarska prije ušla u EU svoj transportni sustav Mađarska odnosno mađarski operater transportnog sustava gradio sa EU sredstvima u visini od 60 do 80%. Sva naša transportna infrastruktura bila je građena iz tarife i platili su ju krajnji kupci. Da bismo konačno tu dinamiku nekako preokrenuli i izokrenuli meni je želja i ja sam siguran da će kolege koje danas vode resor energetike vrlo brzo doći do modaliteta gdje ćemo i mi našu energetsku infrastrukturu graditi sredstvima Europske komisije. A samim time što smo na tzv. zajedničkoj listi sa LNG terminalom 50% tek tog terminala financirat će se stranim novcem, a ostalim 50% u jednom financijskom modelu za koji sam siguran da neće dodatno opteretiti cijenu plina za krajnjeg kupca.
Hvala lijepa. Sad ćemo ići na sljedeći klub zastupnika a to je onaj „Promijenimo Hrvatsku“ u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo pozdravljam i gospodina Čikotića, uvažene zastupnice i zastupnici po ne znam koji put se ponavlja priča o važnim stvarima na način ovo je direktiva EU, mi se moramo prilagoditi i mi smo prema tome automatski ograničeni razmišljati u tom kontekstu. Pa gospodo draga, znamo li mi uopće što je danas EU? Pa nama se iz dana u dan dramatične geostrateške i geopolitičke promjene pred očima dešavaju posebno dolaskom administracije predsjednika Trumpa u Americi. Međutim, odmah na početku da kažem bilo koja liberalizacija bilo čega ako nisu dobro promišljeni i ocijenjeni njeni pozitivni, a posebno negativni učinci, ukoliko nisu razrađeni mehanizmi korekcije negativnih utjecaja takva liberalizacija naprosto može biti štetna. A budući da nisam vidio, pa i tijekom iznošenja prezentacije ovoga zakona, a i u dosadašnjoj raspravi takve mehanizme nisam spreman podržati ovaj zakon. Zašto? Iz nekoliko razloga koje ću reći. Pa dajte molim vas zapitajte se što je liberalizacija danas? Što je danas liberalizacija? Mali Ivica zamišlja liberalizaciju kao slobodno tržište gdje će se sada hrpa ponuđača plina natjecati, pa onda ovi koji puštaju kroz svoje cijevi transportne kanale i oni se natječu. Onda da mi kao građani i poduzeća dobijemo jeftiniji plin. Tako mali Ivica zamišlja suvremeno tržište pa i ovo tržište plina u EU. Međutim, to nije tako. I drago mi je da je kolega Žagar malo prije primijetio, iznio egzaktan podatak da je nakon liberalizacije tržišta plina u Europi, da je njegova cijena poskupila u nekoliko godina oko 70%, odnosno hajmo pogledat kako slika izgleda izvan ovog Sabora, izvan ove male zemljice Hrvatske. U Europi opskrba plina Europe ovisi jednom trećinom od Rusije. Rusija je lider energetski ne samo u Europi već i šire. Prema tome, ona igra ključnu ulogu o određivanju cijene plina. Prije nego što objasnim nekoliko stvari ne mogu ne reći sljedeće: liberalizacije su onakve kako su provođene u Hrvatskoj samo štetile ovome narodu. Sjećate se kad smo liberalizirali bankarsko tržište. 90% su vlasnici stranci. Najviše kamatne stope od svih zemalja članica EU ima Hrvatska i tamo smo upucali i potrošili vi građani koji ovo gledate oko 70 milijardi kuna je koštala sanacija. To je apsolutno povijesno najveći ceh koji je platio hrvatski narod. Liberalizirali smo Telekom kao mala djeca opet, mali Ivica. Što smo imali poslije toga? Najskuplje impulse gospodo u Europi. Pa zato vi koji danas govorite da će cijena plina biti jeftinija dobro se zamislite. Govorili su tako da će i mlijeko biti jeftinije. Nestali su naši proizvođači gospodo. To je liberalizacija. Nema liberalizacije. Ona je u stvari proces koji vodi kartelizaciji. A što se želi sad na području energetike napraviti? Pa želi se šapa stavit konačno i na energetski sektor i neki ljudi koji ovdje sjede dobro me razumiju što mislim i što govorim, jer su to osjetili. Sljedeći korak je HEP. Jer kad liberalizirate ovo tržište pa ne možete reći da nećete struju? Jel? To su priče za malu djecu. Može čak prvih godinu, dvije, tri i biti jeftinije nešto, ali onda dolazi viša cijena. Zašto? Jer se stvori kartel i onda kažemo sad smo mi glavni igrači. E sad da se vratim na ovu priču. Tko nama danas recimo je najvažniji dobavljač plina sve važniji? Jedna firma koja je prije četiri, pet godina imala par milijuna kuna, sad ima milijarde kuna. Pazite ona ima strateški ugovor sa Gazpromom ili ga još ima, ja sad ne znam točno a to je strateški interes Republike Hrvatske ili sa Eonon iz Njemačke. Pa prema tome, kad govorimo o geopolitičkoj situaciji, geopolitičkim odnosima u ovom slučaju sa Rusijom, hajmo malo na par primjera vidjeti kako to izgleda. Mađari – šta Mađari rade? Prave nuklearku sa Rusima. Nijemci su jedan čitav krak plina doveli iz Rusije sebi. Slovenci isto vuku koristi od suradnje sa Rusima, a mi ako su točne ove izjave, mi stavljamo … [[Govornik se ne razumije.]] tamo blizu granice. Naša vanjska politika u kontekstu ostvarivanja energetskih interesa ovdje nešto debelo nije u redu gospodo. Mi trpimo štete na svim područjima dok drugi vuku koristi za svoje nacije, za svoje države a sve pod naravno kišobranom zajedničke politike embarga prema Rusiji. Izlazi jesu u dobavi novih kanala plina, LNG-a, južni tok vidjeli smo što je bilo s njim. Međutim, da bi se izgradio LNG moramo imati unaprijed rezervirane ugovorima kupce, a ne da mi platimo, a nama jedna takva investicija bi bila previše. Dakle, ovdje su stvari jasno postavljene kada gledamo sa razine Europe, EU a u tom kontekstu moramo i mi promišljati. Dakle, treba preispitati ove odnose pojedinih zemalja, država u ovom slučaju prema glavnom dobavljaju plina, a onda o tome razgovarati. Dolazak administracije Donalda Trumpa bitno mijenja odnose u svijetu, pa prema tome i u EU i zato treba ovdje biti vrlo ozbiljan. I sad da se vratim na sam zakon. Predlagatelj nema scenarije nakon liberalizacije, nema. Pa oslanjaju se na naše iskustvo što je bilo što sam rekao u bankarstvu, telekomu itd. mi možemo zaista očekivati rast cijene plina. A koji su onda kontrolni mehanizmi? Kako ćemo zaštititi građane? E to, tih odgovora nema. Hrvatska proizvodi trenutno po informacijama 55% iz domaćih izvora plina, a može oko 80%. Ali zašto se ne poveća ponovno na 80% vidite razgovora o tome nema, jer su energetsku politiku razbucali tijekom proteklih desetak godina ljudi, političke elite koje su vodile ovu zemlju. I mi smo danas doveli u jednom svijetu koji se mijenja, dovedeni u situaciju da to moramo krpiti, odnosno praviti nešto novo. U tom kontekstu ja sam uvjeren da će biti siguran rast cijena plina i da će to biti problem. Mi ćemo biti u tom kontekstu rekao sam ja ću biti protiv ovoga prijedloga zakona, jer se stvari moraju postaviti na svoje mjesto. Liberalizacija ne znači nužno mijenjanje cijena, odnosno ona znači mijenjanje cijena, ali ne znači da će biti povoljnija nabava. Pa kad bismo uzeli samo Petrokemiju, pazite izvukli iz ovog konteksta kako će to utjecati na nju. Mi gubimo kontrolu. Ovdje je rečeno da je vađenje plina imaj, mi nikad ne znamo, u stvari podataka iz INA-e ne možete dobiti koliko košta vađenje plina, a koliko se znači zarađuje. Čitao sam neke tekstove oko toga. O renti smo čuli. Dakle, bila je najniža renta. Tu se oštetila država i građani. Pa nije ni to bilo dovoljno, dakle već treba sve prepustiti drugima, mi ništa ne znamo i to je to. I ovdje gledam neke ljude, čak viču strašno. Pa strašni ste vi gospodo koji ste to radili sve do sad. Jel'? Vi ste strašni, jer lakoća kojom vi nudite rješenje ona je zastrašujuća. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Profesore spomenuli ste liberalizaciju tržišta kao jedan od problema. Slažem se sa vama liberalizacija tržišta nije cilj sam po sebi. Ona je jedan okvir za postizanje cilja i zato su jako važni korektivni elementi unutar procesa liberalizacije tržišta. A što je cilj? Cilj je po meni jeftiniji plin za kućanstva i za industriju, cilj je sigurnost opskrbe tržišta Hrvatske plinom. Spomenuli ste i Rusiju. Da, ruska formula je ključna u formuliranju cijene plina. Zove se ruska zato što Rusija ima najveće plinske rezerve na svijetu i dominantno djeluje na cijenu plina pogotovo onu u Europi. I zato bilaterala sa Ruskom federacijom se ne može zanemariti i zato svaka aktivnost hrvatske Vlade mora biti na vanjsko-političkom polju sagledana i sa te perspektive. Osigurati tržište plina, odnosno osigurati dobavu plina na hrvatsko tržište je jako važno. To je ključ vanjske politike danas hrvatske. I zato je naša Vlada svojevremeno pokušavala i lobirala izuzetno aktivno i to tražimo i od ove Vlade tzv. plinovod … [[Govornik se ne razumije.]] dakle jadransko-jonski plinovod kojim bi se plin iz Azerbajdžana dovodi u Hrvatsku kako bi diverzificirali tako je, dobavne pravce i dobavljače. Dakle, ne samo Ruska federacija nego u ovom slučaju i Azerbajdžan. Istraživanja plina u hrvatskom Jadranu jako važna kao i LNG. Sve su to projekti koji su od ključne važnosti za Hrvatsku, a ne samo jedan od njih. I ako hoćemo imati liberalizirano tržište moramo imati korektivne faktore kako bi ostvarili temeljni cilj. Dakle, cilj je jeftina struja za industriju i kućanstvo i cilj je sigurnost opskrbe Hrvatske plinom iz različitih izvora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Uvaženi kolega oko cilja se ovdje svi slažemo da imamo jeftiniju struju, jeftiniji plin i da nismo ovisni o jednom dobavljaču. Pa to i Europa želi. Europa je energetski ugrožena u cijelosti. Slažem se sa vama da treba diverzificirati kanale dobave južni tok, to je sve jadransko-jonski, to je zastalo. LNG koji treba, ali prethodno da imamo ugovore o kupnji inače mi to ne možemo sami financirati. Ali tu nema dvojbe. Ali mislim da ćete se složiti sa mnom da ako nemamo riješene te stvari, te preduvjete, da ne znamo kako stvari stoje, nemamo scenarije pa tko nas sili da ovo moramo do 1.4. riješiti ili do kraja 4. mjeseca. Ali to je bio dio politike i do sada ajmo napraviti pa ćemo vidjeti kako bude, znate. A to vidjet ćemo kako bude, to smo već vidjeli rekao sam kod banaka, vidjeli smo kod Telekoma, kod poljoprivrednih proizvoda, a za to vrijeme nastupa snažan proces protekcionizma u svijetu. I na rednih godina mi ćemo vidjeti kako se regije i zemlje zatvaraju carinskim barijerama, protekcionizmom vidljivim, a posebno nevidljivim posebno prema Kini, tome će predvoditi Amerika, ona je to već počela raditi.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Profesore Lovrinović, ja ću se osvrnuti na naš plin. Rekli ste da Hrvatska ima negdje 55 do 60% hrvatskog plina, imali smo nekada i 80% hrvatskog plina. I postavljam pitanje u kakvoj smo mi to krizi plinskoj? Nikakvoj. A ono što ste spomenuli cijena vađenja plina, bitno je znati. Znači mi imamo po nekim procjenama kada bi išli u istraživanje vjerojatno bi postigli 80% vađenja plina, ne bi bilo 100% u rukama ne znam ruskog plina ili bilo kojeg drugog, znači imamo tu jednu supstancu koju možemo koristiti vjerojatno i vrlo, vrlo jeftino za naše građane. Ako bi to liberalizirali onda bi imali cijene kako određuje tržište, ne Hrvatska država. Pa onda promatramo PPD društvo koje se bavi plinom astronomski raste, INA I MOL padaju u tome dijelu i kako je to vaše razmišljanje zašto ovi padaju, zašto ovi rastu ili imaju visoke cijene pa dobro rastu ili pljačkamo naše građane sa našim plinom kojega imamo vjerojatno i više nego što govorimo od 55, 60%. I moje razmišljanje kao gospodarstvenika mi trebamo gospodariti našom imovinom plinom, gospodariti kao jedan pravi gospodarstvenik i ne bi nikada imali problem što se tiče plina. Mi na sreću imamo ga dovoljno u Hrvatskoj, prema tome ne moramo biti ovisni o drugima. Zašto bi to uvozili ako ne treba. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
pa evo kolega Mišić, prva konstatacija u ovoj se zemlji nije razvijala stvaralačka ekonomija nego trgovačka. Pa vidite da je ovaj koncept trgovačka ekonomija. Ovdje nije ključno pitanje kako povećati proizvodnju domaćeg plina ponovo na 80% nego kako trgovačkim određenim interesima pogodovati, kako to praktično realizirati, a nema tu o proizvodnji ni riječ. Ja sam čitao neke podatke vjerojatno od prije nekoliko godina, da je cijena vađenja plina u Hrvatskoj negdje 70 lipa do jednu kunu, a onda se prodaje za kunu više, isporuka. Sada ja ne znam tu formulu, dakle to je očito poslovna tajna i to ne znam, to neki ljudi možda znaju, skuplje je vađenje u Jadranu jer je teren drugačiji itd. Međutim naglasak je na ovo da se ne uključujem u ove podatke, zaista njih nemam nisam imao uvid pa o tome ne mogu točno govoriti, oni nisu sigurno točni, ali ključna je stvar da mi prepuštamo proizvodni dio, prepuštamo i ono što možemo napraviti, prepuštamo drugima, a onda očekujemo da ćemo sutra ili sljedećih godina bolje živjeti, jeftinije dobivati proizvode, usluge itd. Dakle ako nismo imali dovoljno primjera do sada vidjeti proteklih godina onda nitko ništa nije naučio. Mi smo mnoge štete doživjeli i zato je vrijeme konačno da se trgnemo, da preispitamo svoju poziciju unutar EU u odnosu na Kinu, SAD. A ja sam već govorio takvih razgovora u ovom Saboru nema, ovo je razgovor o trgovini.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Lovrinović, vi ste mudar čovjek, bili ste i dekan Ekonomskog fakulteta, imam jedno pitanje za vas. Molim vas da mi kažete koja je ekonomska logika u tome da mi uvozimo plin po četiri puta većoj cijeni nego što naš vlastiti plin prodajemo Talijanima? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Pa vidite ja ću vam odgovoriti kontra odgovorom. Kada sam razmišljao prije jedno deset godina zašto se u ovoj zemlji vodi ekonomska politika koja šteti Hrvatskoj, da li mi to znamo, da li ima ovdje dovoljno znanja, pameti, pa imao sam problem sam sa sobom misleći da ne razumijem neke stvari. A onda sam rekao, ajde stavi se u poziciju Talijana, Austrijanca ili nekog drugog da vidim kako bi to otamo izgledao pogled. Znate što sam zaključio? Nema boljeg modela ekonomske politike od ovoga koji funkcionira u Hrvatskoj, pa prema tome i ovoga kada govorite o tržištu plina. Ovo je pitanje koje ste postavili stvar elementarne logike. Ali neka na to odgovore građani koji nas gledaju jesu li spremni i dalje tolerirati politiku koja se vodila, a ona je manje-više ostala ista ili da podupru ljude kao novu alternativu na ovoj političkoj sceni.
Hvala. I uistinu sada zadnji, replika uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Lovrinović, vi ste profesor ekonomije na Fakultetu u Zagrebu, molim vas da mi pokušate objasniti koja je intencija u biti Vlade sa time da omogućuje da se jeftini hrvatski plin prodaje u Italiji po višoj cijeni. A sa druge strane taj plin će se na hrvatskom tržištu morati nekako nadomjestiti. Znači, meni je jedina logika koja je njih vodila broj jedan da pomognu INA-i da ostvaruje veći profit, viši profit. Ali s druge strane otvorit će se prostor i za uvoznike koji će u Hrvatskoj morati nadomjestiti taj plin koji će se sad prodavati vani, koji će na žalost ako cijena bude viša a prodajna cijena za kupce, hrvatske građane bude niža Hrvatska država morati subvencionirati nekako. Neće moći biti situacija gdje će bit nestašice plina. Znači Hrvatska će biti na neki način ucijenjena da tu razliku plina uzima od uvoznika dobavljača i subvencionira ovu razliku koja će biti do one cijene koju dobavljači prodaju Republici Hrvatskoj. Koja je tu ekonomska logika i zbog čega to HDZ i MOST rade? Zbog čega to oni rade? Ja stvarno to ne mogu razumjeti. Možda postoje neki skriveni razlozi, možda Europska komisija pritišće, možda se plaća cijena popravljanja odnosa sa Rusijom, moguće je i to. Znači postoji milijun razloga, ali mi te razloge ne znamo. Jedino što znamo da će hrvatski građani plaćati višu cijenu, a da će Mađari, MOL, INA imati veće prihode nego što su to imali jučer. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala kolega Maras na ovom pitanju. Kad pitate kakva je tu logika? Mislim tu logika postoji, ali ona je na štetu hrvatskih građana. Evo meni je drago da se i vaša stranka konačno primila dobre logike, znači da nešto mijenjamo, jer na žalost i vi ste, ne vi osobno, ali jedna i druga strana takvu logiku prije slijedili. Daj Bože da je to sad, ovo su dobri znaci. Ali da budem precizniji, dakle da ne govorimo izvan ovog konteksta. Ovo je naš zajednički interes. Moramo zaštititi građane. Pa dajmo se okupimo oko te elementarne logike, oko zdrave pameti, ne dopustimo da građani u budućnosti budu izloženi neizvjesnosti liberaliziranog tržišta kako ga poima mali Ivica da će biti sve dobro, puno jeftinije. A onda kad grom pukne iz vedra neba, onda je to ona hrvatska već viđena praksa, a joj šta ćemo sada. Traži kanale spašavanja, zaštitne mehanizme, uzimaj kredite itd. Dakle, orijentirajmo se našoj proizvodnji, vratimo, mi energetske politike u stvari nemamo, od toga moramo krenuti. Mi se snalazimo. Hajmo konkretno stvoriti energetsku politiku, zaštititi ono što imamo u kontekstu onoga što možemo jer imamo i neke ugovore. Mi moramo toga biti svjesni, ali molim vas druge nacije rekao sam vam kako ostvaruju svoje interese, pa čak kad se radi i o embargu. Moramo se početi drugačije ponašati. Jest da smo mala država, ali ne smijemo se dati preveslati i štitimo svoje resurse, iskorištavajmo ih da budu na našu korist, a ne štetu. Evo hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HNS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče, državni tajniče, dame i gospodo. Dakle sadržaj i intencija ovog zakona je vrlo korektna. I zakon istog sadržaja može biti i loš i dobar u primjeni jer bitno ovisi o tome što će uslijediti u koracima nakon usvajanja nekog zakona, o načinu primjene, donošenju uredbi. I zato ne treba na sadržaj ovog zakona pričati o tezama općim ekonomskim, nego samo probati iznijeti činjenicu ako želimo ozbiljno razgovarati u ovom Saboru. Hrvatsko tržište plina je liberalizirano prije 8 godina. I ovo nema nikakve veze sa liberalizacijom. Mi danas 70% tržišta hrvatskog je potpuno odvojeno od naših politika, Vlada, Sabora. Petrokemija na natječajima sada kupuje bez obzira hoće li proći ovaj zakon ili neće. 75% tržišta funkcionira već dugi, dugi niz godina potpuno slobodno i ništa sada dodatno ne liberaliziramo. A 25% tržišta je isto bilo slobodno u prošlom zakonu samo što je definirana bila cijena, regulirana cijena ne slobode. Dakle, ako je netko donio jeftiniji, mogao je prodati. I sutra kad donese Vlada odluku u četvrtak će reći samo ugovorenu cijenu i ako bilo tko dođe sa jeftinijim plinom u Hrvatsku može ga prodati. I to je ljudi činjenica. Hajmo krenut da realno analiziramo stanje. Hrvatsko tržište plina je liberalizirano dvije tisuće mislim devete godine i ovo nije nikakva liberalizacija. Čak se ne deregulira, čak se ni to ne radi zato što će se opet definirati cijena i zato je dobro reći i kakvo je stanje danas. Borimo se sa plinskim tržištem prvenstveno zbog odnosa sa INA-om. Iz svega toga jer je problem kako ćeš na pametan način koristiti domaću proizvodnju. I dat ću ovdje neki odgovor na neka pitanja koja su uslijedila prije u raspravi. Treba biti jasno da hrvatsko tržište plina je danas na dvije i pol milijarde kubika, da od toga domaća proizvodnja je na 1,2, 1,3 i da cijenu nikad nitko nije napravio koliko košta proizvodnja u Hrvatskoj. Mađarska je to utvrdila prije godinu, dvije dana. Možemo njih uzeti. 11 eura po megavat satu, da informiramo neke koji ne znaju, 11 eura po megavat satu. Danas tržišna cijena je 19. I oni izlaze sa svojim domaćim plinom na svoje tržište sa 11 eura, ali to neće definirati zakon ljudi. Ljudi to neće definirat zakon. Zakon samo daje okvir, to će definirat Vlada u sljedećim koracima. Ali recimo imamo jedan problem. Sada odjedanput i to me jako veseli da veći dio sabornice kaže okrenimo se domaćoj proizvodnji. Zašto nemamo 90% proizvodnje? Zašto nismo ulagali u istraživanje i eksploatacije nafte i plina? Zašto pričamo o INA-i niste dovoljno ulagali da bi osigurali domaću proizvodnju ne sa 11 sa 13 eura, a 19 je tržište. 40% jeftinije. A ja se sjećam prije nekoliko godina ne tako davno, da kada sam krenuo da čitavu Hrvatsku dajemo u koncesije, čitav kopneni dio, da je čitava opozicija, da su apsolutno čitava javnost se digla, da je to nož u srce Hrvatskoj. Ja sam tada govorio pa ljudi, ljudima koji su bili u opoziciji pa možda je to interes nekih trgovaca. Pa nemojte to raditi, pa mi trebamo imati domaću proizvodnju, pa trebamo davati koncesije. Ali ne, tada sam ja bio antihrvatski element, a opozicija koja danas priča o domaćoj proizvodnji je govorila da ja hoću zagaditi i svakom tom odlukom ili napadom ili zaustavljanjem tog projekta u zadnjih godinu i pol dana de facto koristit trgovcima. Neka mi netko objasni da je drugačije? Zašto nemamo veću domaću proizvodnju? Nismo podijelili koncesije? Nema tko ulagati. Ako neće INA ne možemo je natjerat, pa dajmo drugima. Ima ih u redu tamo. Ali smo svi pričali u sabornici tada, ne svi, tadašnja opozicija nemojte to raditi, nemojte raditi na domaćoj proizvodnji, zaustavite domaću proizvodnju, dajte trgovcima argument. Hajde da držimo do svoje riječi, da jednom poštivamo kad vam kažemo da ne mijenjamo za dvije godine. Ili da priznamo i kažem bio sam u krivu. Pa nisam ni ja svaki put donio savršenu odluku. I nije problem priznat bio sam u krivu. Hajmo pogledati i sliku kako izgleda tržište Europe, tko regulira, a tko ne regulira. Plavi i zeleni reguliraju. Grčka, Rumunjska, Bugarska, Mađarska, Slovačka, Poljska, Estonija, Litva, Francuska, Španjolska, Portugal, Danska. Oni svi imaju regulirane cijene. Znači Danska, Francuska, Španjolska ako ne gledamo jugoistočnu Europu. Reguliraju i industrije i domaćinstva. Mi već niz godina, 8 godina uopće ne reguliramo industriju i nemamo veze sa Petrokemijom. Pa oni raspisuju neke natječaje, ima nekoliko ponuđača. Mi jedino što možemo utjecati na troškove transportnog sustava i nekim drugim stvarima. Još jedna bojazan. Znači to je istina kako izgleda u Europi. Pola Europe regulira pola ne. Nemojmo pričati sami sebi da nešto moramo danas napraviti ili što želimo napraviti. Zato govorim, ovaj sadržaj zakona uopće nije tako loš, samo je pitanje kakva će biti realizacija i primjena sutra. Skladište, tog se bojim u sadržaju zakona i zbog toga ću završiti. Smanjujemo na 60%, a ova zima je pokazala da 70% tog našeg malog skladišta za Hrvatsku je rubno dovoljno, da ako je zima ovakva kakva je bila ova da je dovoljna da osigura opskrbu domaćinstvima. I skladište je sada na izdisaju. I ako smanjimo 60% mislim da ulazimo u neki rizik, ali o tom, po tom. Rizik preuzimaju oni koji donose odluke. Što možemo očekivati? To je drugo pitanje. Zakon predviđa mogućnost kako se kolega Maras boji da naša proizvodnja ide u Italiju. To se sa tri odluke Vlade regulatora i Plinacra napravi da nikako ne može otići, da neće nikome bit u interesu bez obzira što u zakonu piše kada jednostavno postaviš pravila i tarife na koji način i koliko plaća onaj koji ulazi u sustav, koliko plaća onaj koji izlazi u sustav nikad neće nikome bit isplativo da ništa što proizvode u Hrvatskoj izvoze u Italiju. Jer ako mu je na izlaznoj tarifi 15% naplaćuješ pa izvozi. to znači ovaj zakon daje neki okvir. Pa nemojmo zakonom zabranjivati nego svojim radom i postupcima poslije i vizijama koje će se iznijet šta se misli napravit sa tim zakonom kaže da se to neće dogoditi. Pa bez problema Plinacro promijeni svoj sustav tarifiranja i nikom se neće isplatiti izvesti. Ali to mi netko mora reći da će se to dogoditi. Nije problem to što piše u zakonu, problem je jel' znamo šta ćemo poslije da to čujem od ministra. Ne vidim ga ni na emisijama, ni danas. Ne znam uopće šta bih mislio, kakva će bit primjena. I zato nije problem što to piše u zakonu, nije problem. Ali veći mi je problem što ne znam što će sa tim zakonom, što ne vidim te jasne odgovore. Ne trebamo gledati ni u staklenu kuglu, kaže da bi znali što će se dogoditi na tržištu. Ne možeš imat predviđanja u tri godine i da garantiraš da će tako biti. Ali postoje burze Njemačka, Nizozemska i Austrija koje su do sad imali predviđanja na 80, 90% točnosti. Ja ih pratim godinama. Mi smo danas ovdje na najskupljoj cijeni. Dogodit će se poskupljenje. Treba građanima reći da su neka predviđanja ako nema nekih ratova, naravno nekih ekstremnih problema, da se sljedećih godina očekuje pad cijena, ne veliki, ne kao što je bio pad cijena 8%, 10%, 12% i tako sljedeće tri godine. to znači da ako sad dođe do povećanja, a sigurno će doći sljedeće godine građane trebamo i pripremit našu industriju, očekujemo to. Ako se dogodi da procjene Njemačke, Nizozemske i Austrije nisu dobre kako u hrvatskoj industriji, tako i njima. Ali ne trebamo gledati i pravit se nešto da moram gledat u staklenu kuglu. Postoje brojke. Samo to isto ministar treba doći i upoznat nas i reći ljudi danas idemo u neki ekstrem. Već sutra očekujemo dole, probajte razumjet kak' tržište funkcionira, pazit ćemo da ne izvozimo najjeftiniji domaći plin. Dobite odgovore na koje načine. To ja ništa nemam pojma. Jel' itko od vas zna? Imamo izjave koje zbunjuju mislim njega samog ministra. Jedan put će poskupiti, drugi put ne zna, treći put neće, to mi je problem ljudi. To znači predviđanja u sljedećih nekoliko godina. Da je ovo … i to kaže pola Europe. Možda mi znamo bolje pa ćemo otići se lijepo s Kinezima povezati prije Angele Merkel jer smo bitniji i veći. Danas što se događa u nekim europskim zemljama? Bugarska nema domaću proizvodnju, zahtjev imamo i to iz članaka u Bugarskoj poskupljuje plin 30%, paralelno s tim susjedna zemlja. Rumunjska ima domaću proizvodnju skoro sve 90, 100% nije bitno imaju rumunjski plin u rumunjskom domu, regulirano sve jeftinije. Isto je članica EU, ista pravila. To je danas Europa jedni poskupljuju 30% nemaju domaću proizvodnju, jedini idu u dug i ekstrem. Ja mislim da mi trebamo biti između, znači ne tako da je potpuno tržište utjecajno nego da imamo alate da iskoristimo domaću proizvodnju u onom volumenu u kojem imamo da bi napravili bolje. I voditi ljudi cjelokupnu energetsku politiku nije jednostavno, jako je teško cijelu sliku vidjet, predvidjet, boriti se pravilima Unije, tržišta, voditi kroz to neki vid socijalne politike, ne mislim cjenovno nego generalno zaštititi ugrožene kupce i socijalnu kategoriju. To je užasno teško i ja to razumijem i razumijem tajnika i ministra i saborsku većinu, ali morate i vi razumjeti da morate preuzeti odgovornost i jasno ljudima reći šta se očekuje i šta vam je namjera. Ja stvarno to ne vidim nigdje. I niti u jednom trenutku zbog toga što ne vidim jasnu viziju imamo i tu suzdržanost na ovom zakonu. Na koji način će se neke mjere koje su za tržište, tržište je skočilo o.k., šta su kompenzacijske mjere u kojem trenutku za koga, jel za domaćinstva, socijalne kategorije ili industriju. Hoćemo raditi neke kompenzacijske mjere ili ćemo samo tržište, ali imamo neku domaću proizvodnju vražju pa ajmo to i iskoristiti. Ali ja nemam te odgovore ljudi. I konačno, HNS će glasati suzdržano što mi je drago, bježim od te suzdržanosti inače kao čovjek, ali samo zato što mi je dobar tekst zakona. Ima nekih anomalija oko nekih garancija koje su neprimjerne, ali hitna je procedura zato što nisu krenuli na vrijeme. trebali su krenuti prije tri mjeseca pa smo mi lijepo imali vremena ga dotjerati kako treba, ovako već u četvrtka i to treba informirati javnost, u četvrtak Vlada mora donijeti odluku, nema čekat 1.4. već u sljedeći četvrtak, odluku o tome kakva će biti cijena 1.4. i kako će funkcionirati operator veleprodajnog tržišta. Znači već za pet dana smo mi u toj odluci, a onda se sve bukiraju interkonekcije i sve drugo. I zbog toga što nemamo jasne vizije, nemamo odluke, nemamo prezentacije, nemamo viziju koja je srednjoročna strategija koju nije jednostavno donijeti, a to je vaš posao ljudi pa zato ste preuzeli odgovornost. Jasno da je užasno teška, ali vladajućima je to posao i da informiraju javnost o tome i hrvatsku industriju i sve drugo. Zbog toga što sumnjam da se energetski sustav koji je komplicirano vodit, vodi na pametan sustava način i da ima dovoljno znanja u tom sektoru, zbog toga će klub HNS-a glasati suzdržano, ponavljam ne zbog konteksta zakona i ne zbog opasnosti od neke liberalizacije koja se dogodila prije osam godina nego zbog toga što sumnjam da će ono što će uslijediti biti dovoljno dobro za ovu zemlju. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje izazvalo cijeli niz replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Uvaženi kolega Vrdoljak. Slušao sam pažljivo vašu diskusiju, vi ste čovjek koji ima veliko iskustvo i kao ministar gospodarstva, bili ste u energetskom sektoru i tako stekli još bolji uvid u čitavu tu problematiku. No, mislio sam ne što drugo diskutirati danas s vama ali od toga ću danas odustati, zanima me jedna druga stvar jer ste dali puno korisnih informacija, stanje na tržištu itd. jedino kada govorite o burzama, pustimo burze. Burze u rijetkom dobru kakav je plin su igre za djecu ali dobro. Ja bih vas pitao nešto drugo. Znači li to što ste vi suzdržani odnosno vaš klub, a SDP je protiv, znači li to da to nesuglasje postoji da više niste u koaliciji? Znači li ova suzdržana pozicija mogući i zaokret prema HDZ-u?
Odgovor na repliku zastupnik Ivan Vrdoljak.
Sama činjenica da je pitanje uzrokovalo veliki smijeh u mojem okruženju vam je najbolji odgovor. Dakle jel trebam nešto više reći? Dvije godine pričamo o tome, pričam sad o plinu, ljudima će poskupiti ne malo, poslije toga očekujemo neka pojeftinjenja i sada ide neko pitanje koje izaziva evo u mom klubu opću sreću. Nemam drugog odgovora.
Hvala. Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku.
Hvala lijepa. Gospodine Vrdolja, evo vi ste u svojoj raspravi rekli da ne treba zakonom ograničavati trgovinu hrvatskim plinom van Hrvatske, šta ste potkrijepili time da se mogu raznorazni nameti prilikom izvoza robe iz Hrvatske odnosno izlaska plina iz Hrvatske staviti pa se nekom neće isplatiti, problem je šta se tu uopće to ne spominje. Znači to je trebalo biti komunicirano na taj način i trebala je Vlada dati svoju obvezu i namjeru javnosti na uvid i onda možda ne bi imali ovakve rasprave. Ali s obzirom da te garancije nema ja i dalje inzistiram da je ovo jedino moguće rješenje jer ja Vladi ne vjerujem. Znači ne vjerujem kada ništa ne govori da neće pogodovati Mađarima odnosno INA-MOL-u i da neće pogodovati trgovcima kao što ste rekli. Jer ukoliko se jedan dio plina iz Hrvatske izveze neko će to morati nadomjestiti, a nadomjestit će oni koji trguju. Znači činjenica da ovaj zakon najviše ide na korist INA-i MOL-u i trgovcima. E s obzirom da nemamo nikakve garancije da to nitko nije najavio, da ja ne vjerujem Vladi MOST-a i HDZ-a, onda i dalje inzistiram na ovom amandmanu i molim vas da ga podržite. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, zastupnik Vrdoljak.
Hvala lijepo. Dakle, vrtimo se u krug. Da istina, treba reći još jednu istinu a to je da smo mi bili oni koji smo stavili u zakon to ograničenje i u Zakonu o energiji piše da se domaća proizvodnja prvo treba ponuditi na jednom domaćem tržištu što je protivno pravilima Unije. Jer smo tražili prijelazni period od tri godine dok se ne pripremi tržište, to smo mi stavili unutra. I odmah dobili pilot, odmah je Europa rekla pa jel' ste vi, pa jel' moguće da ste napravili, u zakonu napisali domaće tržište. A to je riječ domaće tržište ne postoji u Europi, svi smo jedno jedinstveno tržište, a mi smo to stavili. Jer smo tražili grace da se pripremi tržište, da znamo šta su nam strategije, da znamo kud idemo, šta ćemo raditi sa domaćom proizvodnjom, koliko ona košta, šta nam je onda socijalna politika, šta nam je industrijska politika, da donesemo Industrijsku strategiju itd. Ali je došao trenutak da trebamo donijeti druge odluke, korak dalje. O.k. Izgubilo se godinu i pol dana, ali se mora napraviti korak dalje. I samo iz tog razloga, ali isto se slažem. Ja sam predstavnik liberalne demokracije i te ljude zastupam u ovom Saboru i ako sam predstavnik liberalne demokracije koja uopće nije ona koja će reći da tržište treba sve napraviti, ne koja će samo definirati strategije s kojima će se fokusirati na ono bitno i sa tim socijalnim politikama, sa tim industrijskim politikama, sa tim gospodarskim politikama omogućiti da se i ključne grane razvijaju, ali ne zabrana zakonom. E zbog toga smo suzdržani, a ne protiv a ne zato što im vjerujemo. Jer da im vjerujemo glasovali bi za, samo iz tog razloga.
Hvala. Ivica Mišić, javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Vrdoljak, vi ste bili ministar gospodarstva, ovdje spominjete da su većina zemalja regulirale svoje cijene plina. O.k. pola. Ali sad vam postavljam pitanje zašto vi niste dok ste imali vlast četiri godine pokušali regulirati cijene hrvatskim građanima. Kaže da ste vi na strani liberalizacije cijena. Pa sigurno, svi smo mi na strani takvoj, ali kakvoj? Da neće biti isto kao sa Telekomom i sličnim firmama koje smo mi prodali, liberalizirali i imali sve skuplje. To smo već spominjali. Druga stvar, mi jesmo u Europi, to svi znamo ali moramo opet gledati svoje interese bez obzira na europske interese. Ako smo imali 65, 60%, pa 80% plina nekada, pa svaki pošteni gospodarstvenik bi gledao da ima 90 ili 100%. To bi bila strategija ako ne šteti normalno Hrvatskoj državi. A što će štetiti ako iz nečega imate veliki interes? To su pitanja jednostavna za građane i za državu samo gledajmo što je interes hrvatskih građana. I to je vrlo jednostavno. Pustimo mi Europu, pustimo svijet. S njima moramo surađivati radi svojeg interesa, to je to. To je trgovina.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Sabora Ivan Vrdoljak.petrov
Hvala lijepo. Pa zato smo i krenuli znajući politički rizik u projekt istraživanja i eksploatacije, u svoju proizvodnju koju trgovci nisu odobravali niti jedan. Ali tada iz opozicije se čulo da ćemo zaprljat, uništit, da sam prljav ili bilo šta drugo. A evo nije prošla godina, dvije dana svi smo u Saboru za proizvodnju. Pazite ljudi šta govorite, sluša vas se, pamti se. Isto i ovo. Pitali ste me zašto nisam izregulirao cijenu za domaćinstva. Plava linija, tri godine regulirano. I svaki put je bila za nijansu manja, ne puno od tržišne cijene u tom trenutku. Nijansu manja od tržišne cijene, a onda je tržište skakalo tokom godine, pa smo sljedeće godine opet, pa smo sljedeće godine opet. Pa kolegi Paneniću smo prošle godine opet jer smo platili tržište za nijansu manje, ali to je prijelazni period u jednoj ozbiljnoj Energetskoj strategiji. Znači ja sam to radio. Zašto nisam? Ja sam to radio. Ali je sljedeći korak da se odlučimo hoćemo imati domaću proizvodnju, ljudi hoćemo bušit. Vladajući moraju reći da ili ne. Šta to znači u sljedećih tih pet godina i ako to radimo zašto to radimo? Zbog socijalne kategorije? Industrije? Sigurnosti? Zbog čega? I ako ne, da onda smo svjesni da će tržište svoje napraviti i da ćemo platiti sve rizike koje tržište donosi. Ja sam pristalica toga da svoje prirodne potencijale iskoristimo, ali u pametne svrhe ne da bi plaćali deficite, nego da bi se vodila ozbiljna gospodarska i inovacijska politika. To znači i jedan i drugi odgovor. Zašto nisam? Jesam. To pada u vodu. To je odmah deplasirano. A drugi odgovor je domaća proizvodnja. Pa ja sam prvi čovjek koji je krenuo u to poslije niza godina. Zašto je stalo zadnjih dvije godine? Ne znam i nemam odgovor da li će nastavit, a volio [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] bih ga čuti da znamo da računamo na svoju proizvodnju.
Hvala. Zastupnik Joško Klisović javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine Vrdoljak kazali ste da nema straha da će Hrvatska izvoziti plin u Italiju, a onda kupovati skuplji plin za hrvatsko tržište pri čemu bi Hrvatska država trebala snositi razliku u cijeni. Ja se tu mogu sa vama složiti pod uvjetom da Vlada donese odluke kao što ste kazali. Ali da li imamo ikakvih signala iz Vlade da će Vlada donijeti takve odluke? Da li vas je predstavnik Vlade danas ovdje u ovoj sabornici uvjerio ičime u tome da Vlada razmišlja u tom smjeru. Jer kao što ste i sami kazali do jučer su vas kao ministra gospodarstva koji se zalagao za proizvodnju plina u Hrvatskoj, a šta bolje od toga može biti nego da ste vlasnik sami svoga plina kritizirali iz HDZ-a dok danas ti isti ljudi kažu mi jesmo za hrvatsku proizvodnju. Kako vjerodostojno. Možete li vjerovati takvim ljudima samo tako na riječ da će vjerodostojno nastaviti provoditi ovaj zakon u interesu hrvatskih građana, hrvatske proizvodnje, a ne samo u interesu trgovačkih lobija i marže koju netko drugi uzima na teret poreznih obveznika u Hrvatskoj. Još ste jednu stvar rekli – vizija, nedostatak vizije. A moje pitanje vama je iako je odgovor self evident. Može li se uopće voditi energetska politika bez vizije i kud će nas dovesti energetska politika bez vizije? I kud će nas dovesti energetska politika bez vizije. Zašto Vlada ova nije nastavila onu viziju energetske politike koja je imala prethodna naša Vlada? Hvala.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Sabora gospodin Vrdoljak.
Hvala lijepo predsjedniče. Ja nisam rekao da se ne bojim, ja sam rekao da se bojim ali da ne vidim razloga da zakonom to zabranimo. Ali sam želio u ovoj sabornici skrenuti pažnju Vladi i vladajućima, da veći fokus mora biti na odlukama koje slijede, nego na sadržaju zakona. Sadržaj zakona otvara tu opciju. I ako mi imamo pametne odluke u sljedećim koracima do toga neće doći. Opet je sve u našim rukama, tako da nisam rekao da se ne bojim, nego da ne treba to zabranit zakonom. E sad naravno da je javnost sad zabrinuta hoće poskupit, kada će poskupit, koliko će poskupiti. Sedam dana prije odluke mi nemamo apsolutno nikakav odgovor. Ministra nema, ne zna se, koalicijski dogovori nisu i ne govorim to sad da bih tu nekog prozivao, nego … [[Govornik se ne razumije.]] probao. Pa nije problem reći tržište je skočilo, napravit ću to u prvom koraku, drugom koraku, znam šta radim, onda ćemo im dati neke kompenzacijske mjere na ovaj ili na onaj način samo ih prezentirajte, recite brojeve. Nije svejedno jel' to 30 ili 15%. Nije. I šta se može na godinu očekivati s obzirom na futuresi koji se pokazuju. Jel' tako? I kakve će bit kompenzacijske mjere i donijeti odluku, preuzeti odgovornost. Pa ljudi, pa nije to toliko teško. Jel' tako? I problem je upravo to što mi vodimo rasprave o energetici svakog kvartala, svaki kvartal neke promjene. MOST unutar sebe promijenio ministra iz nekih razloga. Ne znam zašto. … [[Govornik se ne razumije.]] dio kontinuiteta. Pa i ako se treba, dolazi nova politika, pobijedili su ljudi na izborima, korigirajte. Samo recite što korigirate i zašto? Ja ništa ne znam. Jel' smo mi toliko loši? Ne znam. Da li se nešto iskorigiralo? Pa ne znam. Kuda to ide? Ne znamo. Dajte ljudi prezentirajte gdje u energetici idemo.
Zastupnik Tomislav Panenić zatražio je repliku.
Hvala lijepa. Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Vrdoljak, prateći izlaganje i kolege Lovrinovića kad je bilo i vaše. Ono što mi najviše smeta, obični ljudi mogu reći koji nisu bili vezani za sektor energetike nisu iz vašeg izlaganja da kažemo uhvatili bit koju želite reći, a vi ste im uputili puno podsmjeha i vi i vaš klub. To je zapravo način kako komunicira se prema javnosti, gdje jednostavno baratate pojmovima. Ali javnost nije razumila što želite reći, a iz ovoga što ste proveli tijekom svog mandata vidimo brojne, ako mogu završiti, vidimo brojne anomalije koje ste izazvali. Mi sad govorimo o tržištu plina, o liberalizaciji koju želimo poduzeti. Vi govorite o tome da ste vi htjeli potaknuti istraživanje i eksploataciju. Ali ako ste pratili javnu raspravu, pa nije nitko bio protiv eksploatacije na kopnu. Svi su bili protiv eksploatacije na moru radi interesa razvoja turizma. Niste htjeli to prihvatiti i onda ste išli protiv želje naroda i zaustavili ste cijeli proces na određeno vrijeme. Prema tome, treba komunicirati sa narodom, a narod prvenstveno želi da ima cijenu energenata koja je prihvatljiva, da ne mora pratiti cijene, podizanje cijene energenata kao što imamo za električnu energiju radi grešaka koje su napravljene tijekom vašega mandata. Jer meni je osobno sasvim jasno ako netko kaže da je radi vjetroelektrana mora se podignuti cijene energije. Da, tko je kriv? Onaj tko je dozvolio da to sve skupa uđe. Tko je dozvolio da uđe u interesne skupine? Prema tome, [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Ja sam za liberalizaciju, liberalizacija i struje i plina.
Hvala. Odgovor na repliku potpredsjednik Sabora zastupnik Vrdoljak.
Znači ničim izazvan poštovani saborski zastupnik bivši ministar MOST-a koji očito da je valjao bi ga MOST ostavio jer je MOST dobio istu kvotu. Kaže jednu rečenicu: „Vi ste zaustavili projekt istraživanje i eksploatacija na neko vrijeme.“ Pa kak' sam ja to mogao zaustaviti iz opozicije? Pa dajte ljudi pazite šta govorite. Pa ja sam dapače vama govorio da ću vas podržati ak' nastavite s tim. I vi ste na vlasti godinu i pol dana i ja ću vas podržat ak' nastavite s tim. Ali ništa niste napravili. Pa kako vas nije sramota reći ovdje da sam ja zaustavio to. Nisam ljudi! Pa budimo iskreni. Pa ne možemo ljudima lagati, pa gledaju nas građani, pa kak' vam tak' šta padne na pamet? Pa moramo čuvat ovu sabornicu. Pa kako? Kojim alatima sam ja iz opozicije to mogao zaustaviti? I onda dal' se može vjerovati čovjeku koji bez imalo srama, ja ovdje konstruktivno razgovaram se digne i kaže laže. Kaže jedna jako dobra poslovica: „Uspješni ljudi se bave idejama i svojim rezultatima, neuspješni i neznalice drugim ljudima.“ Pustite me na miru više! Godinu i pol dana vladate, donesite odgovor, preuzmite odgovornost. U pametnome ćemo vas podržati. Bavite se sobom i svojim rezultatima i možda ćete nešto napraviti. Ali sa lažima? To najviše ljudi govori o vama. Ponovit ću, uspješni ljudi se bave svojim idejama, svojim rezultatima, neuspješni i neznalice se bave drugim ljudima.
Zastupnik Darko Horvat javio se za repliku.
Hvala predsjedniče. Pa evo kolega Vrdoljak dobro ste krenuli. Rasprava je bila o.k. konstruktivna, potkrijepljena brojkama onda su se iz vašeg koalicijskog kluba dogodila dva pitanja koja su vas očito malo izbacila iz takta. Jedno je postavio kolega Maras, drugo kolega Klisović, ali ja sam u jednom trenutku stekao dojam da je u ovom trenutku SDP onaj junior partner HNS-u ali to ćete vi rješavati pretpostavljam sami među sobom. Ali dvije stvari koje ste izrekli za govornicom, a koje su meni nekako upale u oko i mislim da možda neću reći možda, neto sigurno niste u pravu dakle rekli ste ako neće INA ne možemo ih natjerati. Sada bi se mi mogli malo vratiti u povijest što je sve to prejudiciralo ovakvoj rečenici koja je u konačnici točna. Da, mi danas INA-u ne možemo natjerati ali smo te poluge imali i tu regulatornu mogućnost smo imali u onom trenutku kada smo imali utjecaj na menadžment i kada smo kroz državnu politiku mogli obvezati INA-u da nešto radi. Danas je INA u jednom dijelu dio privatne i privatizirane kompanije. Tjerati i mamiti privatne poduzetnike da dođu i investiraju na prostoru RH, a onda im uzeti sve alate da zarade i oplode taj kapital. Pa ja to ne bih htio nijednom poduzetniku za kojeg bi htio da iskorači u regiju i da iz hrvatskog tržnog ili poslovnog prostora ode u zemlje našeg okruženja. Dakle drugi vaš upitnik je bio tko regulira, pa ste nam jasno dali do znanja tko regulira [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor na repliku.
Dakle odmah u startu da ispravljam. Mene kolega Klisović apsolutno nikada nije izbacio iz takta, neki SDP-ovci neka jesu posebno kada smo bili u poziciji, moram priznati, ali kolega Klisovć baš nikad. Mi smo dobri prijatelji i suradnici tako da nemojte to uopće preraslo je čak u neko političko partnerstvo u jedno pristojno prijateljstvo tak da dapače. Drugo INA, pustite prošlost to nećemo jel svima to loše i mislim da ne trebamo se s tim opet, pričat ćemo o drugima, nećemo pričati o našim idejama onda ću se osjećati nesposobnim i neznalicom, a pričam o drugim a ne o svojim idejama i zato … Ali iskustvo nam govori jedno, jedan natječaj smo uspjeli, pripremljeno je za druge. Šest polja INA se javi za jedan, na jedno, možda na drugo ne znam sada točno, ostala polja INA nije željela. Donijela je svoju poslovnu odluku u okvirima upravljanja koja je iz te neke godine sa nekim ljudima koji tamo sjede, kako god, pustimo to. Ali je bilo firmi koje su čekale ta polja koja neće INA i iskustvo je reklo i oni rade tamo, plaćaju sada koncesije. Možda malo trebamo iz korigirat da budu veće, ne do faze eksploatacije ne treba povećavati nego nakon faze ako se dogodi eksploatacija, i iskustvo je reklo da postojalo ispod polja koja su bila tenderirana nuđena poduzetnicima, da se INA javila na jedan, dva ne znam sada točno zaboravio sam, ali za ostala polja su se javili Kanađani i ljudi su dobili taj posao, došao je novi investitor. Ja ne vidim šta je problem u tome, mislim da ne trebamo ni inzistirati … i napravili smo očito neki model da je netko iz Kanade vidio Hrvatsku i odlučio doći. Ako smo napravili model da je neko iz Kanade došao krenuo u taj posao u Slavoniji i pripremili smo taj tender i završili smo ga i je vlada HDZ-a i MOST-a je potpisala te ugovore. Zašto nije nastavila u zadnjih godinu dana? [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] [[Upadica Petrov: Hvala.]]
Hvala. Zastupnik Tulio Demetlika javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Vrdoljak vi kao bivši ministar i slažem se da smo mi i pripadamo toj liberalnoj opciji i liberalno razmišljamo i u potpunosti podržavamo ovu liberalizaciju jer vjerujem da upravo jedno liberalno tržište može i slobodno tržište može ponuditi i niže cijene, ali u ovom slučaju mislim da će biti puno više jer upravo ova politika koja se vodila do sada je bilo držanje tih niskih cijena. I mislim da je odgovornost upravo na vladajućima da otvoreno kažu građanima da će se cijena povisiti i to je njihova odgovornost. Ali isto tako shvaćam i prihvaćam želju nadležnog ministarstva donošenje ovog zakona po hitnom postupku jer je to jednostavno usklađenje sa direktivama EU i to je uredu. Međutim, na takav hitan način bez provođenja određenih analiza i sagledavanje posljedica i prepuštanje onda vladi da donosi određene odluke slažem se sa vama da ovaj zakon jednostavno neće riješiti ove probleme o kojima mi danas ovdje pričamo. Spomenuli ste da nemamo prije svega jednu energetsku strategiju naše države. Mi ne znamo danas koliko će poskupjeti, ali dovodimo u situaciju naše građene, naše gospodarstvo, ali ono što je gospodin Žagar rekao, u nepovoljnu situaciju i naše distributere kao i opskrbljivače. Jer znamo kada je 2005. i 2006. su se uključili izvori plina na sjevernom Jadranu, a moramo reći da je INA do tada prodavala taj plin upravo Talijanima i da plinski sektori su … plina su rekli da treba koristiti maksimalno taj plin, a danas čujemo od evo predstavnika Vlade da one investicije koje Plinacro vodio kroz glavne plinovode da nisu potrebni jer da Dalmacija nema potrebe plina [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala predsjedniče. Kolega Demetlika, a vi ste energetičar, električar kako god diplomirani inženjer da budemo precizniji pa smo dosta o tome razgovarali. I da, i zato sam nekoliko puta ponovio Vlada stvarno treba iskreno reći šta će se dogoditi. Tržište je ljudi skočilo. O.k. niste radili sad, niste možda predvidjeli ili ne znam bilo šta ali ćete predvidjeti sljedeći korak i reći samo da znaju ljudi što ih može očekivati. Očekuje se veliko poskupljenje. Pa dobro neće svijet propasti. Pa ja ću vas podsjetiti na početku našeg mandata smo mi poskupili struju 24%. Ja sam u svom mandatu od tri godine pojeftinio 10% jer je to tada bilo moguće. Plin je skočio na početku, triput smo ga rušili. Nakon nekoliko godina je bio niži nego na početku mandata. Znači nije to ništa kraj svijeta ljudi, samo morate pokazat jer je najgore za državu ako se ne vidi šta je smjer. Ako vodstvo, ministri ne kažu jasno i pokažu da znaju šta rade. To je najgore. Pa čak i ako nekad ide malo krivo ispravi se. Nije problem. I zato recite koliko će bit poskupljenje, dajte ljudi to očekujte i pazite što je kolega rekao. Distributeri ne smiju bit zgaženi. To je HERA odgovorna, ministarstvo je odgovorno. Oni moraju imati ozbiljne tarife, oni ne smiju bit zgaženi. To nije mjesto uštede i ne smije biti. I jedan brzi odgovor oko Energetske strategije. Kako sam energetičar bio po struci u prošlom životu prije politike, meni je bila velika želja da krenemo u Energetsku strategiju u vrijeme mog mandata. Sve su mi preporuke, pa čak i od kolega ministara iz Vijeća ministara Europe bile da sačekamo nove smjernice koje su došle petnaeste godine i da na osnovu njih radimo onda novu Energetsku strategiju, jer ona iz 2009. je zastarjela. Kolege su krenuli, imali smo nekakvu konferenciju. Neke smjernice već pišu. Ja se iskreno nadam da će svatko od nas koji sudjelujemo u političkom životu Hrvatske dati svoj doprinos u razvoj Energetske strategije koja se treba uskoro donijeti. Hvala.
Hvala. Zastupnik Željko Lenart javio se za repliku.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. S obzirom da smo mi zemlja apsurda, pa tako i u ovom zakonu koji očito nije dobro pripremljen i simuliran će se opet desiti nekakve nelogičnosti i nekakvi problemi. Ono što ste vi dobro primijetili, a i mene zabrinjava je popunjenost kapaciteta skladišta sa 60% što smatram da je jedan od najvećih problema za Petrokemiju s obzirom da sam ja iz Kutine i mi pratimo priču oko Petrokemije. Što će se desiti ako se desi opet jedna jaka zima u Europi, a cijevi za plin su debele toliko koliko jesu, a skladišta budu popunjena 60% i onda ćemo doći u problem da ćemo opet zaustavljati našu industriju, pogotovo Petrokemiju koja mora ići na prisilne remonte zbog toga što nema plina jer su prioritet kućanstva. Što će se tada desiti i tko će tada odgovarati? I onda imamo problem, evo restrukturiranje Petrokemije koja postaje gubitaš, postaje gubitaš zbog nekog ugovora koji je bio sklopljen nekorektno za Petrokemiju, jer Petrokemija plin koristi kao sirovinu, ne kao energent. I Petrokemija je pogon koji troši plin i ljeti kad kućanstva ne troše plin što je vrlo bitno za kontinuiranu opskrbu i za pogađanje cijena, a pogotovo kad se dogovaraju velike količine plina. Da li ta popunjenost koja se spušta na 60% će prouzročiti to i pitam vas tko će tada odgovarati što će Petrokemija i ostali industrijski kompleksi postati gubitaši upravo zbog takvih problema. Evo hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala predsjedniče. Kolega što se Petrokemije tiče, Petrokemija košta cirka troši plina isto kao sva kućanstva u Hrvatskoj u godini dana, negdje su al pari, 600 milijuna kubika mislim da je Petrokemija, 600 kažem budžetski. 600 milijuna kuna sva kućanstva čitave godine u Hrvatskoj. Znači to je, da padne Petrokemija, cijeli plinski sustav je izgubio smisao. Plinacro, tarife. Znači mi moramo paziti na tu kompaniju kako ćemo je dokapitalizirati, kako će cash … [[Govornik se ne razumije.]] Tu je … [[Govornik se ne razumije.]] pojeftiniti. Nešto je napravljeno. 700 ljudi je vani. Dio restrukturiranja je napravljeno. Trebamo ići u drugi dio restrukturiranja. Ja ne mislim da postoji i jedna Vlada koja će to ugroziti. I nemojte se bojati da će u slučaju neke krize ili velike zime kao što je ovogodišnja bila smanjit se ovih 70% na 60%, da će to ugroziti poslovanje Petrokemije, neće. Mi smo 2014. godine donijeli sukladno Direktivi 994 mislim da je sigurnosno i Vlada uvijek i ministar imaju pravo u slučaju bilo kakvih ekstrema koji ugrožavaju sigurnost opskrbe imati interventne mjere i preuzmu sva skladišta, sve proizvodnje u rukama ministra. Mora se to obrazložiti. Ne, ne postoji. To smo mi tek uveli 2014. nije bilo nikad prije. Ali nema veze, danas to postoji. Znači mi imamo alate kao država da u slučaju nekih ekstrema uzmemo od INA-e proizvodne pogone i mi odlučujemo gdje ide, kog se snabdijeva. Ne njihovi ugovori nekoj industriji. Ne mi kažemo u Petrokemiju, mi kažemo građanima, ali to mora biti ekstremna situacija. Znači nije pitanje toga. Takva situacija košta i tad se plaća odšteta INA-i. Znači mi osiguramo opskrbu ali i košta. I zato se bojim da nije pametno smanjivat na 70, na 60. A ljudi su odlučili s tim i preuzeli odgovornost.
Hvala. Zastupnik Ivan Pernar javio se za repliku.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Kolega Vrdoljak je pitao tko će, hajmo reći na neki način kompenzirati štetu. Sviđa mi se što gospodin Vrdoljak zapravo govori o pojmu odgovornosti. Ali trebao bi se pitati i tko će ljudima koji su ugrađivali razdjelnike koji ne donose uštedu nadoknaditi štetu zbog ugradnje tih razdjelnika, a za koje se govorilo lažno da Europska unija to traži od nas, a Europska unija to nikada nije tražila od nas. Na žalost za razliku od energetskih certifikata za koje je za objekte u turizmu, za koje je Anka Mrak Taritaš tvrdila također da Europska unija traži, pa su ljudi bacali novac na to da bi kasnije prvi nakon njene smjene se ukinuli ti energetski certifikati, odnosno oslobodilo ljude plaćanja tog nepotrebnog nameta. Razdjelnici i danas se moraju ugrađivati. Pa ja pozivam ovom prilikom gospodina Vrdoljaka da se ispriča hrvatskoj javnosti zbog tih razdjelnika od kojih su …
Ja bih molio zastupnik Pernar, budući da se danas govori o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina evo ako će zastupnik Vrdoljak odgovoriti, ali danas ne razgovaramo o razdjelnicima.
Danas ne, ali ovo mi je jedinstvena prilika da ga pozovem da se ujedno s jedne strane ispriča javnosti, a s druge strane da pozove kolege iz parlamentarne većine HDZ-a i MOST-a da ukinu odredbu nužnosti ugradnje razdjelnika. Hvala.
Hvala. Zastupnik Vrdoljak.
Dakle kolega Pernar, treba iskoristiti svaku priliku to se slažem. Meni je u ruke dopala neka studija od Instituta Hrvoje Požar. Ja više ne znam da li je to istina ili nije, da svi oni koji su ugradili razdjelnik na nekom pilot projektu od 120 zgrada u Hrvatskoj, da su uštede već od 30% u električnoj energiji. Da, ali ja ne znam dalje od toga. Treba se vidjeti rezultat. Ne postoji odluka koja je savršena u budućnosti. Postoje odluke koje se donose sukladno okruženju i trenutku kada to radiš. Jedino tržište u Hrvatskoj koje nije liberalizirano je toplinska energija. Znate zašto? Zato što kroz toplinsku energiju vodimo socijalnu politiku. Da bi bilo liberalno da, da bi bilo liberalno, da bi se platilo onoliko koliko košta mora se poskupiti 30%. I mi smo tu tražili toliko košta proizvodnja jer su stari blokovi proizvodni, gubimo u infrastrukturi, curi nam na sve strane, stare su nam zgrade itd. Da bismo, da ne bi to napravili hrvatskim građanima, tako danas isto vladajući ili mi jučer smo tražili neki grace period jer ćemo čitav sustav toplinskog sustava morati urediti. To traje šest, osam godina. Ali neke korake u tom procesu trebaš napraviti. I onda kreneš sa najjeftinijim. To je bila moja tada odluka, sa najjeftinijim. Tako sa naj moguće jeftinijim kako bi mogli imati neki proces. Sada vas molim i vladajuće i vas napravite ljudi bolje. Pa ja već godinu i pol dana molim sve. Vidi, ako odluka prije 4 godine nije bila dovoljno dobra, pa nema problema, pokažite studije koje su to pokazale i predložite novi prijedlog. I ja porazgovaram i ja nemam problem reći vidi stvarno. Pa u tim okolnostima se mora donijeti odluka i taka je procjena bila. Korigirajmo nakon pola godine, godinu. Pa šta je problem? Pa jel' ste to jedan put u životu napravili? Niste. Pa država tako funkcionira. Samo budite bolji, dajte mi brojeve, obrazložite nam [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Ja još to nisam vidio, pa ne znam tko je više u pravu.
Hvala zastupniku Vrdoljaku. za riječ se javio i predstavnik predlagatelja Ante Čikotić, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike.
Poštovani predsjedniče hvala lijepa, cijenjene zastupnice i zastupnici. Evo htio sam pričekat da se svi očitujete, ali nisam više mogao izdržati. Želim demistificirati ovu populističku temu koja je krenula sada u ovoj cijenjenoj instituciji. I želim i vama saborskim zastupnicima i hrvatskoj javnosti dati do znanja što se ovdje događa. Znači ne, ako mi danas ništa ne napravimo i ne donesemo novi zakon postupit će 1.4. potpuna liberalizacija na hrvatskom tržištu zato jer smo već u pilotu Europske komisije. Mi ovim zakonom, deregulacija i mi ovim zakonom želimo to spriječiti. Znači, ono što će se desit su crni scenariji. Mi sa ovim zakonom sprječavamo i mi ne idemo u liberalizaciju potpunu, nego izbjegavamo potpunu liberalizaciju jer novi model tržišta plina predviđa reguliranje cijene plina za kupce iz kategorije kućanstvo, a industrija je već duže vrijeme liberalizirana. I hvala Bogu da je liberalizirana jer su se pokazali da pojedina industrija dobavlja jeftinije i bolje cijene plina. Što se tiče vizije, znači mi živimo u dinamičnom vremenu. Istina da međunarodna tržišta predviđaju povećane cijene plina u budućnosti, pa će biti opet oscilacija. Ne možemo to predviđati na dugoročni period. Ali onim što možemo, možemo imati i koristiti alate koji su u našim rukama. Mi smo kao Vlada u sljedećem periodu odredili se za 10 alata koje imamo na raspolaganju. Na žalost vezane su nam ruke sa nekim alatima budući da je 2009. Gas master agreement mislim da je … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] kaže da do 2024. ne možemo utjecati na rudnu rentu za INA-u, a rudna renta je na razini Europe 9%. U Hrvatskoj je 10%. Bilo bi puno bolje da je 2003. kad se INA prodavala, tada se podigla. To je za vrijeme mandata SDP-ove Vlade. Ali ja bih se htio vratiti na ovih 10 alata koje mi kao Vlada ćemo poduzeti da bi unaprijedili tržište plina i da bi ono bilo i sigurnija opskrba i što povoljnija cijena. Prvi krucijalni je povratak INA-e u vlasništvo Republike Hrvatske. To je proces koji je pred nama. Mi smo donijeli političku odluku i idemo u tom smjeru. Jednom kad vratimo INA-u u naše vlasništvo više nećemo biti opterećeni gdje će završiti plin, nego ćemo moći sami upravljati s tim procesima. Ono što još želim naglasiti povratkom INA-e u hrvatsko vlasništvo moći ćemo sa partnerima i drugim kompanijama ići u partnerske projekte joint venture gdje ćemo dijeliti rizik na tim projektima i moći ćemo ići u nova istraživanja, eksploatacije nafte i plina kako u Hrvatskoj, tako i u inozemstvu i to će osigurati i generirati stabilnost i cijena i dobavu. Znači prvi korak je INA i povratak u hrvatsko vlasništvo. Drugi korak koji smo već i pokrenuli te procese smanjenje transportnih rentni zajedno sa Plinacrom i HERA-om razgovaramo, želimo sagledati i alate destimulacije izlaznih tarifa. To je i odgovor onima koji su danas se pozivali na taj dio. Znači, sve je na stolu, o svemu razgovaramo. I ta, znači mrežarine koje su jedne od najvećih u Europi, a najveći su u Europi zato jer smo imali loše energetske politike. Imali smo energetske Obrovce koje smo financirali. Zbog toga nam je tarifa za transport plina visoka i to moramo promijeniti u budućnosti. Treći alat u rukama ove Vlade koji će zasigurno napraviti koji je jedan od također najvažniji za budućnost, neki su kratkoročni neki su dugoročni, rekao bi za ovaj da je srednjoročni to je LNG terminal. LNG terminal na otoku Krku je novi dobavni pravac. One molekule plina koje se sada nalaze u RH su iz naših polja i većina Ruske federacije. Novim dobavnim pravcem na otoku Krku biti će dostupne i ostale molekule plina iz cijeloga svijeta. Meni kao građaninu Hrvatske najvažnija cijena i dostupnost plina, manje je važno hoće li on biti iz Hrvatske, ruske molekule, da li će to biti iz Katara [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] Australije.
Hvala. Isteklo je vrijeme.
Znači imamo deset alata, za sada smo ih četiri nabrojali pa ćemo nastaviti …
Hvala. Za repliku je prvi javio zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući. Htio bi pitati predstavnika predlagatelja, zbog čega je Hrvatska uopće prodavala INA-u ako se radi o strateškoj kompaniji da bi ju sada opet otkupljivala po skupljoj cijeni? Ako se ne varam u doba SDP-a prodavane su dionice za 900 kuna ili 1200 ne sjećam se točno, HDZ je prodavao za nešto više. Moja pretpostavka je da ćemo sada platiti ako ćemo uopće ići u ikakav otkup više nego smo za nju dobili. I mislim zapravo da je jedini gubitnik u cijeloj priči hrvatski narod, a dobitnik političari koji su stavili novac u džep. Hvala.
Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine. Gospodine Čikotić sada ste rekli jednu stvar o kojoj je bilo puno riječi u Hrvatskoj, a to je kupnja INA-e. pošto ste član ovog povjerenstva možda možete podijeliti neku dinamiku makar da znamo kada će se to desiti. Rekli ste prvo je hrvatska želja da INA-u kupimo i da je preuzmemo nazad sa vjerojatno po vama i Vladi prodajom dionica HEP-a što se mi izričito protivimo ovdje, a i većina hrvatskih građana se protivi tome. Pa nas zanima s obzirom da govorite prvo je, kada je to prvo? Da li je to za tri mjeseca, za pola godine, za godinu, dvije jer tako nedefinirano pričati o nečemu šta po mojem dubokom uvjerenju se neće desiti, neće se desiti i zbog toga jer vi ni ne znate da li Mađari uopće žele i po kojoj cijeni prodati INA-u, a s druge strane novaca za kupnju nemamo također jer HEP ako bude trebalo i referendumom ćemo spriječiti prodaju jedne od najvrjednijih kompanija budućnosti. Zato bi volio da govorite malo konkretnije, da se ne vodite za primjerom nekih zastupnika koji pričaju o vjetrovima, a osim šta ga osjete kada šibne bura ne znaju baš previše o tome. Tako da evo ja bih vas molio da nam kažete malo konkretnije o tome kada je to prvo. Prvo ćemo kupiti INA-u, kada, ove godine, za godinu dana, za dvije. Vi ste i član povjerenstva, ako ste imali kakve sastanke možda možete podijeliti. Ne morate ulaziti u poslovne detalje koliko će to još koštati, to ćemo vas pitati kasnije, ali kada će se to desiti to možete reći. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku državni tajnik Ante Čikotić.
Mi smo ušli u taj proces i desit će se čim prije moguće jer je nama interes da se desi što prije i da nakon tog procesa imamo i kvalitetan odnos sa susjedima i da na što kvalitetniji i brži način preuzmemo INA-u nazad u hrvatske ruke. Evo hvala lijepo.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Kolega Čikotiću vama kao tajniku energetike zaista nije lako u ovom trenutku zbog ostavštine samog primjera INA-e koja upravlja plinom jer da se INA nije privatizirala kroz bijele noći koje više proizvode nafte nego skupa MOL i INA zajedno tada su brojni ministri koji sada daju brojne zahtjeve bili glasom šutljivi, pa bih vas ja pitao jedno pitanje. Koji je utjecaj odluke koja nije donesena, a bio je predsjednik nadzornog odbora SDP-ova ključna osoba Nadzornog odbora INA-e Siniša Petrović koji nije dao tužbu na Trgovački sud zbog INA-e da li je tu bilo štete za Hrvatsku i da li je tu mogla nešto Vlada RH napraviti u tome vremenu i koje su sada konsekvence ispale iz toga svega? I zaista INA je u problemu jer je neprijateljski uzeta i mi je moramo vratiti na najbolji način i zaista vaše uloga je teška i zaista imate potporu da vratimo INA-u u hrvatske ruke. A što se tiče vjetroelektrane … možete li vjetro energetike, vidim da je se javnost uzburkala da je bivša vlada, njihove odluke o poticajima za vjetar, vjetroelektrane Hrvatska država mora ili građani platiti ove godine milijardu i 100 milijuna kuna, 2018. milijardu i pol kuna, a 2019. milijardu i 600 kuna, znači negdje oko 4 milijarde kuna. I možete li obrazložiti kakve su to odluke i koja su vaša rješenja da građani ne plate skuplju struju? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku državni tajnik Ante Čikotić.
Hvala lijepa. Ja nisam tako vješt političar kao gospodin Maras i vi gospodine Bulj ali mogu vam sa tehničke strane reći da smo naslijedili čitav niz problema u energetskom sektoru, da imamo viziju znamo što želimo, znamo to kako napraviti i za svaki problem imamo rješenje, ne bojimo se otvaranja bilo kojih tema. Što se tiče konkretno pitanja vjetra to moramo demistificirati. Znači prošlo je vrijeme subvencionirane cijene električne energije i to jednom zauvijek ćemo zaustaviti zato jer su se stvorili tržišni uvjeti i cijena obnovljivih tehnologija više nije tolika da se trebaju poticati nažalost, imamo preuzete ugovorne obaveze koje su goleme do 2020.-te 6,2 milijarde kuna i moramo pronaći način kako to sanirati. Želimo i žao nam je šta benefite obnovljivih izvora energije nisu uvažavale široke mase nego su samo pojedinci imali od toga koristi i u daljnjem, znači zakonsku proceduru ćemo uputiti zakone koji idu prema destimulaciji poticanja cijene električne energije iz obnovljivih izvora energije jer želimo spasiti sustav obnovljivih izvora, mi i jesmo za obnovljive izvore ali nismo na taj način. Hvala lijepo.
U ime Kluba MOST-a Nezavisnih lista riječ će uzeti Tomislav Panenić.
Hvala predsjedniče Sabora, cijenjeni državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Danas smo došli do još jednog zakona u kome trebamo odlučiti gdje mi pripadamo, da li pripadamo zemljama koje u okviru svojih politika zastupaju razvoj, konkurentnost, najpovoljnije cijene ili idemo prema monopolu i štićenju nečega što smo već naučili tijekom prošlog vremena kako nam to, zapravo, ja ću reći najblaže škodi. Spomenuo bih ovom prilikom liberalizaciju struje koja je krenula još 2013. godine. I što se dogodilo, funkcioniramo, radimo, kao država donosimo odluke, korigiramo u okviru naših mogućnosti sve što je moguće da osiguramo ljudima i konkurentnost, da imamo i konkurenciju kada treba konkurencija, isto tako da imamo i državne mehanizme kada nam, oni su nužni da bismo korigirali možda današnje trenutne ili neke kratkoročne anomalije koje se pojavljuju. Ako samo pogledamo kako je Hrvatska elektroprivreda nekada funkcionirala, prvo smo je dotirali iz proračuna pa šta smo imali tamo? Imali smo kaotično stanje, trošilo se sumanuto, nije se vodilo računa o racionalnosti poslovanja cijelog sustava, nije se ulagalo u ekonomičnost, nije se ulagalo u unapređenje postrojenja, onda smo skinuli te subvencije pa se to prelilo na naše građane, vidjeli smo ne ide ni tako. Jednostavno moraš uvesti konkurenciju da bi nekoga doveo u red. Mislim da smo sada upravo došli i do plina da ga dovedemo u red. Ja bih samo podsjetio što da nismo krenuli ka jednom otvorenom tržištu, vjerojatno bi danas u najboljem slučaju vozili se u jugićima, čekali bi naši mladi godinu dana da mogu polagati vozački ispit rati toga što nije bilo konkurencije, ja sam to doživio, bio sam zadnja generacija koji sam to čekao. I ja ne bih se vratio više u to vrijeme. Ne bih se vratio ni u vrijeme mojih roditelja kada je za telefonski priključak trebalo platiti tisuću maraka tada bih ga dobio. Mi ne želimo to vrijeme, želimo konkurenciju na ovom tržištu. A vidimo ta konkurencija, ona se bori međusobno. Imamo čak i priliku vidjeti da su cijene koje nude i ispod proizvodnih cijena. Znači oni balansiraju nekada u tržište ali moraju se izboriti, nitko ne želi gubiti svoj udio. Da li je to dobro, naravno nije ako se u dužem vremenu događa jer onda negdje nešto u sustavu se dogodi. Prethodna Vlada Milanovića i mog kolege prethodnika Vrdoljaka, odgodila liberalizaciju za dodatne 3 godine. I pitamo se, i tada je bilo tumačenje kao da nismo spremni, da naši opskrbljivači, distributeri ne mogu funkcionirati u tome. I zašto ne mogu? Zato što ih imamo previše, jednostavno imamo toliko lokalnih, malih opskrbljivača koji prenatrpani su i brojem ljudi koji su lokalno zaposleni kod njih, nemaju ni financijske mogućnosti održavati mrežu koja ističe joj rok, danas je položite, za 10 godina svagdje dođe do investicijskog održavanja, za 20 godina morate nešto i mijenjati, nemaju snage nositi se sa tom konkurencijom, sami su opterećeni svojim problemima. I onda kako će oni funkcionirati? I ovo je zakon koji daje prostor, još uvijek im otvara prostor da lokalni moćnici, čelnici razmisle o tome da se povezivanjem domaćih, lokalnih tvrtki može stvoriti opet jedan subjekt koji će biti naš, koji neće biti strani, koji će na našem tržištu kroz svoje snage moći konkurirati, nabavljati veće količine plina, ali moraju shvatiti kroz ovakav način gdje će svatko za sebe se samo boriti neće jednostavno uspjeti. I onda nam se događa i paradoks kojega imamo, naša naftna kompanija INA, nije samo naftna nego isto tako i plinska. Ja se pitam, ako se tom kompanijom upravljalo profitabilno zašto isto tako ta naftna kompanija nije se bavila osim proizvodnjom plina i uvozom plina sa drugih tržišta, prodajom toga plina, tradeingom tzv., ne bi onda nastale, vidimo danas, moćne tvrtke koje se bave plinom jer bi onda to vodili u našem interesu. Međutim, znači nije bilo u tome interesa, onda nam nastane, evo, imam podatak, relativno je star iz 2014. ali nisam sada uspio u kratkom vremenu novije da je MET MOL-ova tvrtka. Znači MOL, naš strateški partner u INA-i, opet djeluje na hrvatskom tržištu i putem svoje tvrtke kćeri, koja doduše je, sjedište je u Švicarskoj ali svejedno funkcioniraju i ima 4,4%. Znači INA to ne treba raditi ali MOL to može raditi. INA imala je naftne, isto tako svoju malu prodaju ali onda MOL je ušao i u Tifon. Meni ne možete to objasniti, ja jednostavno ne mogu razumjeti da netko tko je strateški partner od vas, zapravo vas unazađuje u svemu tome. Ali vratimo se za plin. Ako ste možda promotrili izjave evo RV-a, meni je zapravo to bila jedna smjernica zašto treba ići prema liberalizaciji, kaže da oni imaju snagu da mogu ponuditi danas još nizu cijenu plina i da budu predvodnik liberalizacije. Ja bih rekao to je upozorenje svima našima da trebaju se konsolidirati i reći ne mi želimo voditi isto takvu bitku i biti vodeći. Jer treba razumjeti da RW nabavlja trenutno 100 puta veće količine plina nego što Hrvatska ukupno troši. Prema tome, samo konsolidiranjem svih naših snaga i ja bih volio evo da INA bude i Hrvatska kao što ste rekli državni tajniče i da se bavi i tim poslovanjem, da ostvarimo prihod i iz te osnove, gdje onda možemo govoriti da imamo i liberalno i hrvatsko tržište. Vidjeli smo kad je kolega Vrdoljak rekao da ministarstva trebaju voditi računa o perspektivama, o najavama razvoja tržišta, trenutak kad sam preuzeo ministarstvo prvo što smo vidjeli da upravo se nije vodilo računa o cijeni plina. Prva mjera koju sam uopće donio, a koju su građani sada osjetili je bilo ciljano spuštanje cijene plina 20%. Znači ako netko ministru Dobroviću ili državnom tajniku Čikotiću ide sada prigovarati niste imali viziju, onda se ja pitam a kako ste vi prije bili pratili kako se kreću cijene plina, zašto niste intervenirali, zašto ste pustili ljude makar tu hajde da kažemo jednu zimu koja je bila, gdje se moglo i na osnovu dugoročnih prognoza i kvalitetnije intervenirati, spustiti cijena plina jer sad imamo niže cijene energenata. Ove zime kad je bila naj, evo taj mjesec koji je bio ekstreman u odnosu na redovne godine smo omogućili povoljne cijene grijanja našim građanima. Ali moramo razumjeti našu stvarnost da zbog takvih loših odluka naše tržište plina se smanjilo. Bivšem premijeru kad me pitao radi čega to dolazi, ja kažem radi toga što ljudi ne vide nadu da može doći do jeftinije cijene plina. Nisu vidjeli tada nadu. Kupili su motorke i krenuli u rezanje drva, prelazak na drvnu masu, na loženje toga umjesto da koristimo plin kao energent kojega imamo dostupnog i može biti i po povoljnoj cijeni. Ovdje je bilo puno rasprave već i ranije i ja sam poticao oko Energetske strategije. I slažem se i to mora biti dokument o kojem moramo pričati, kojem treba težiti. Ali ne može biti dokument koji nastane ad hoc. Nije to odluka bila ni mene kad sam bio ministar, niti je sada to odluka ministra Dobrovića. To je odluka svih prvenstveno stručnih ljudi koji se s tim bave. Jer najviše struke u tome treba. Treba pratiti i to nije mrtvi dokument kojeg jednom doneseš nego živ i treba ga prilagođavati. A ono čeg sam se ja najviše bojao a to je da ne pogriješim smjer, jer trebamo donijeti puno odluka, sa puno ljudi razgovarati i smjer naše energetske politike ne može biti ako to narod nije voljan. Znači ne može biti istraživanje ugljikovodika u Jadranu, istraživanje nafte u Jadranu. To ne može biti Plomin C kao termoelektrana koju ne žele u Istri. To ne može biti plinska elektrana u Osijeku. Ako tri studije pokažu da je nerentabilna, da će stvoriti gubitke koje ćemo mi morati platiti i opet se gura i opet se smjenjuje predsjednika uprave radi toga. To ne može biti politika obnovljivih izvora energije kao što je slučaj sa vjetroelektranama da se prelije novac samo u određene džepove. To ne može biti razdjelnici gdje ne razumiješ što ljude muči. Znači mi moramo imati konsenzus i naroda i stručnjaka, a onda u ovome Domu donijeti odluku. I ja pozdravljam sve napore liberalizacije, ja pozdravljam sve inicijative koje će ojačati našu poziciju, ojačati poziciju hrvatskih kompanija na ovome tržištu. Da li će te kompanije prodavati tada plin iz Hrvatske što je evo intencija i ja bih volio da to bude INA koja će biti konkurentna i prodavati ga ovdje, konkurirati. I da oni drugi koji budu na tržištu mogu isto tako nabavljati i iz Rusije da li putem LNG-a i bilo čega i ponuditi konkurentnu cijenu. Jer nemojte zaboraviti uvijek ima netko tko može ponuditi jeftinije. Pa vidjeli smo oko LNG-a pitamo se kako će to funkcionirati cijena LNG plina je skuplja nego ruskoga. Jeste danas ako gledamo. Ako netko pogleda koji je outlook, koji je budući razvoj LNG-a to će postati jedno od najkonkurentnijih tržišta gdje će bitka biti velikih. To će biti bitka Australije, Amerike, Katara, Rusije. Svi će nuditi plin i mi stvarano novu konkurenciju, novu vrijednost, stvaramo novu industriju, stvaramo naša prijevozna sredstva, sve naše brodove koji će ići na tekuću stranu plina. Neće biti potrebe da mi taj tekući plin uplinjavamo u naš sustav, nego ćemo ga povoljnije ako bude prave cijene a što se vidi da već ide u tom smjeru moći iskoristiti i povećavati konkurentnost. Jer dokle god ne budemo imali nove dobavne pravce, dokle ne bude LNG-a, dok ne budemo razgovarali o poveznici putem jadransko-jonskog plinovoda nećemo imati pravu konkurentnost. I radi toga mi sada ovim zakonom potičemo na tržištu da se to razvija i naravno da moramo razvijati okolnosti da naše tvrtke koje će sudjelovati na tom tržištu da se to razvija. I naravno da moramo razvijati i okolnosti, da naše tvrtke koje će sudjelovati na tom tržištu imaju mogućnost nabavljati plin i pružati po najpovoljnijim uvjetima građanima. A sve ostalo mimo toga je samo osobni interesi i promašaji kojih smo se dovoljno nagledali i bolje ako treba sačekajmo ako treba i godinu dana. Ali kad donesemo odluku da ona bude prava. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Paneniću. Zastupnik Gordan Maras javio se prvi za repliku.
Hvala lijepo gospodine Panenić. Vi ste sad spominjali problematizirali ulogu MOL-a u cijeloj priči oko INA-e i svega što se dešavalo proteklih 10 godina i tu se apsolutno slažem sa vama. Ne 10, nego sada već 14 godina. I apsolutno se slažem sa vama, ali ne znam da li ste svjesni da na ovaj način izmjenama ovog zakona u smislu liberalizacije de facto pomažemo MOL-u i u trenutku kada kupujemo INA-u dižemo vrijednost cijene INA-e jer ćemo im omogućiti dodatne prihode kroz mogućnost prodaje plina u Italiji. Znači trebalo je razmišljati o tome kako pomoći ne INA-i i MOL-u nego građanima RH. I zato evo malo je paradoksalno da govorite o tome da je MOL imao negativnu ulogu da i on prodaje određeni dio plina u Hrvatskoj, a na ovaj način omogućujete da prodaje naš plin u Italiji. Znači s te strane je to malo nedosljedno i nada se evo postoji mogućnost do kraja ove rasprave da makar taj dio amandmanski prihvatite da se dalje samo hrvatski plin može prodavati na hrvatskom teritoriju i hrvatskim građanima. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Naravno da oko uloge MOL-a mislim da smo je ovdje elaborirali puno i upravo je prekretnica zaustaviti to, preuzeti tvrtku i onda ćemo moći razvijati i plinsko poslovanje. Ali uzmite u obzir što su nam htjeli oni uvaliti? Htjeli su nam taj plin kojeg mi proizvodimo uvaliti po tzv. ruskoj formuli koja bi nam donijela milijardu štete. I kada pogledamo da plin trenutno s jedne strane može biti profitabilan da nastanu tvrtke koje imaju milijunske vrijednosti danas i s druge strane nama bi oni stvorili gubitke. Ja se pitam tko je tko može staviti to pred sebe i donijeti odluku MOL je u pravu. Mislim mi kao država, ja bi volio da takvu odluku donese bilo koja druga kompanija u nekoj drugoj državi pa bi vidjeli kako bi oni reagirali. I radi toga naše pravo ako ne možemo ishoditi putem instanci za koje smo smatrali da mogu donijeti odluku po onome što logično je i razumljivo onda preuzeti taj MOL-ov udio u INA-i i onda spriječiti daljnju degradaciju propadanja našeg distribucijskog sustava, pojačati istraživanje i eksploataciju, pomoći našoj tvrtki CROSCO da se nastavi razvijati i onda time stvaramo jednu suverenost i stvaramo uvjete da možemo biti igrač na ovome tržištu. Da li ćemo mi tada donijeti poslije toga odluku kolika će biti konkurentnost naše kompanije, e to je pitanje koje treba otvoriti i to je pitanje koje kada prenosimo tu vrtku na upravljanje nekome zahtijevati ne može više biti kao što je bilo nekada, mora biti sada po tržišnim načelima u okviru liberaliziranog tržišta, morate poduzeti sve mjere da možete sačuvati kompaniju, strateški se uvezivati i biti pravi igrač i pružati najpovoljniju uslugu našim građanima.
Zastupnik Tomislav Žagar javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Panenić. Kada se Vlada formirala onda sam zapravo bio skeptičan i smatrao sam da je pogrešno stavljati energetiku u Ministarstvo zaštite okoliša. Poslije kada se vidi zapravo da je energetika neovisna o kojem ministarstvu, nema tog resora na koji energetika ne utječe. Bilo je riječ o gospodarstvu, a vi ste me potakli da se sjetim i poljoprivrede. Govorimo o na Virovitičko-podravskoj županiji je 90% proizvodnja duhana u RH, ima jedna emisija koja se zove „Sekunde do katastrofe“ tamo vidimo do katastrofe ne dolazi samo zbog jedne nepovoljne okolnosti, već zbog niza nepovoljnih okolnosti. Pa i tako i u proizvodnji duhana osim preniske cijene duhana poticaji i pokušala je Vlada preko poticanja osjetljivim sektorima to pomoći, EU to ne dozvoljava i onda su ljudi došli u situaciju zbog povećanje cijene plina da prebace se na biomasu. Šta se onda dogodilo? Budući da je to prepušteno stihiji pojavili su se neki pametnjakovići pa su ljudima prodali te kotlove na kruta goriva i šta se dogodi, budući da to nije tehnologija uopće primjerena takvoj vrsti u sušari takvoj vrsti tehnologije sušenja duhana, iskra završi u duhanu i izgori sušara. Za OPG to je šteta od 30 tisuća kuna. Dakle kada govorimo o energetici, ona ima utjecaj na sve zapravo na jako puno gospodarskih djelatnosti, evo i na poljoprivredu pa u tom smjeru treba razmišljati u budućnosti i poštivati strategije koje smo donijeli. Postoji niz strategija i one moraju nadilaziti ministarstva da strategije ne završe u ladicama ministarstva nego se da se one doista primjenjuju. I u tom smislu mislim da i ovaj zakon može pomoći transparentnosti, ali opet ako se vratimo na početak priče, ako se uzmu u obzir mali opskrbljivači plinom koji će isto biti dovedeni u njihova je opstojnost u pitanju.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Kolega Žagar, spomenuli ste industriju, industriju najviše zanima stabilnost, sigurnost, da znaju da se mogu osloniti na izbore, a prvenstveno energije. Jel u uvjetima niskih cijena energenata industrija se razvija i vidimo i ovaj industrijski rast upravo je i kod nas krenuo sa niskim cijenom energenata i oni što se tiče plina djeluju liberalizirano na tržištu, ali slažem se ima još uvijek prostora. Ima još prostora da se pojačanjem konkurentnosti na tržištu još povoljnije cijene stvore za naše industrijske potrebe i onda neće biti potrebe da kao evo što ste naveli primjer ljudi prelaze sa jednog izvora energenta na drugi izvor nego će znati da će se poduzeti maksimalno što je moguće i sa strane i Vlade, a isto tako jačanjem konkurentnosti na tržištu da im cijena bude prihvatljiva. Jel svima je u interesu i onom tko proizvodi plin i onom tko isporučuje i onom tko ga troši da ide, ne da stane, jel mi imamo urušavanje našega tržišta. I sada je upravo i pravi odgovor na pitanja koja se danas ovdje postavljala što vi radite. Ma mi zapravo samo pokušavamo stabilizirati stanje koje je bilo nepodnošljivo. Jel nepodnošljivo je da rastu cijene energenata, nepodnošljivo je da se to sluša i da to postane tema, naša industrija i investitori koji žele investirati u Hrvatsku oni žele da imaju ovdje stabilno. I ja se nadam da donošenje ovakvih zakona koji će stvarati sigurnost i dugoročnost da će prestati biti tema afere o kojima nažalost moramo slušati cijelo ovo vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala vama. Zastupnik Tulio Demetlika javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Paneniću, sa vašim izlaganjem u samom početku se u potpunosti slažem i podržavam i osjećam da onu politiku koju vodite i vi osobno, ali i MOST upravo da neke stvari u društvu ispravimo, u drugom dijelu mislim da ste se opet vratili na onu, ja ću reći populističku politiku koju isto tako kao MOST vodite. Naime, u prvom dijelu ste rekli da i treba liberalizirati, da branite interese države, da INA je strateška za RH, ali rekli ste i vaše iskustvo koje imate izvana, kako se treba liberalizirati, da se ne bi vozili u jugiću nego da se vozite u nekom Opelu ili Mercedesu. Ali na kraju a to i vaš kolega iz MOST-a, gospodin Bulj kaže, ne želimo hidroelektrane, ne želimo termoelektrane, ne želimo obnovljive izvore energije jer moramo plaćati skuplju električnu energiju, ne želimo nuklearne elektrane ali izgraditi će nam je Mađari preko puta ili u Vojvodini. Jednostavno mi ne želimo jer narod je rekao da to ne želi. Ali gdje je sada odgovornost svih ovdje u Saboru i lijevih i desnih i vas u MOST-u, da li će naši građani uključiti onaj utikač u neku buku pa će imati električnu energiju ili kako na koji način ćemo mi stvoriti znači da ono što želimo da čitava država naša ima tu prije svega stabilnost i za građane i za industriju ali isto tako da smo kao država energetski neovisni. Sa politikom koju vodimo, izgleda, prebacivajući i vraćajući se u povijest ne možemo nikako doći do rješenja. MI smo svoje šanse izgubili kada smo isto tako slušali da ne želimo magistralni vod kroz Slavoniju pa ga imaju Mađari preko puta, o LNG-u pričamo već 15 godina a isto tako o magistranom, jonskom plinovodu [[Upadica predsjednik: Zastupnik Demetlika isteklo vam je vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Hvala kolega Demetlika. Ja jesam populista, ono jesam, slušam ljude, razgovaram sa ljudima i prenosim ovdje što ljudi žele kod sebe da se dogodi ta promjena. Nažalost nisam dovoljno uspješan, nisam pravi populista jer vjerojatno bi pravi populista i progurao puno toga ali nema toga razumijevanja da možemo progurati sve ono što ljudi osjećaju da je nepravda i žele to ispraviti. A i sami ste naveli, zapravo da nekada promatramo neka događanja i smatramo možda nam to izgleda dobro, naveli ste energetske projekte u okruženju, nuklearka se događa u Mađarskoj. Pa onda imamo u … [[Govornik se ne razumije.]] , znači tamo na … [[Govornik se ne razumije.]] Mi se trebamo pitati da li mi to želimo, da li ste vi u Istri željeli Plomin C. Ne, ja ne želim … [[Govornik se ne razumije.]] da imam u Hrvatskoj jer takva termoelektrana bi nama stvorila zagađenje. Evo u Bosanskom brodu, to je cijela bitka je nastala oko toga. Ali što je? Nemojmo misliti da netko dolazi i kod nas investira a da nema svoju računicu. I ruska strana ako će investirati u nuklearku u Mađarskoj, sigurno ima računicu. Ja se bojim samo tih računica kao što je i u Plominu analiza pokazala negativan financijski rezultat skuplje nego što bi bilo moguće nabaviti iz nekog drugoga izvora i onda mi to moramo platiti. Imamo primjer sa autocestama, Zagreb-Macelj, mi subvencioniramo to. Imamo priliku Istarski iplislon, Bina-Istra, mi je subvencioniramo. Imati ćemo na zračnoj luci Franjo tuđman, isto ćemo subvencionirati ako nema. Ja ne bih projekte u kojima mi kao država nastavljamo subvencionirati jer onda uzimamo, znači nešto omogućimo ali uzmemo s druge strane. Prema tome, moramo biti dosljedni i utvrditi koji su to projekti koje mi želimo, koji osiguravaju razvoj i u budućem vremenu a ne naše troškove.
Hvala. Zastupnik Miro Bulj, javio se za repliku.
Hvala lijepa. Kolega Paneniću, jedan od boljih poteza je spajanje ministarstva, energetiku, u Ministarstvo energetike i okoliša. Razlog tome je, spomenuli ste izgradnje termoelektrana. Da, naravno da trebaju obnovljivi izvozi energije, ali primjer, termoelektrana na jezeru Peruča, na samome izvoru rijeke Cetine gdje 500 tisuća ljudi koristi vodu. I dokazano, da biti će štetnosti, dimnjak od 109 metara visine, 700 kila ispušnih plinova u minuti, voda se grije 8 stupnjeva. A 500 tisuća ljudi koristi tu vodu kao pitku vodu a uz to i u sezoni milijun ljudi. Znači u kršu dolaze ljudi, investitori koji žele … [[Govornik se ne razumije.]] , koji žele isto kao sa vjetroelektranama, nije problem obnovljivi izvori energije nego je problem, ovo za kolegu iz Istre, nego je problem, ako je energija na tržištu 25 lipa a mi subvencioniramo 90 lipa stranom investitoru, u našem području, koje je naš okoliš uništio, strancima u džep. I ove godine moramo platiti 1,1 milijardu tog, tako nitko ne čuje, 1,1 milijardu. Tu je problem. Ključni je problem da mi resur, kao što je voda u rijeci Cetini želimo zagaditi sa nekom termoelektranom gdje a voda je resurs strateški, zbog nje se i ratovi vode. Voda je skuplja od nafte. Tu je ključni problem što ti strani investitori, ali to na Perići napraviti neće. Neće zbog toga jer prvo šta će ugroziti okoliš, šta će uništiti pitke vode, izvore i rijeke Cetine i … [[Govornik se ne razumije.]] I nadamo se da će Ministarstvo čim prije … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Kolika će biti uspješnost novoga ministarstva, to će pokazati prvenstveno ljudi koji u njemu rade. Ja znam samo jedno, tko god želi puno raditi, oko energetike ima posla na pretek i sigurno da će nakon toga imati manje živaca, da će imati manje kose, da će imati više sijedi. I to sam sam iskusio i oko toga uopće ne bih raspravljao. Ali, znači zvalo se to ministarstvo ovako ili onako, bilo u ovom ili onom obliku, ako se bude radilo, biti će i rezultata. Ali ono što je sigurno kod ovakvih projekata kao na Perući, kako bi rekao kolega Pernar, nema ga sada ovdje, onda se vidi da, [[Upadica Pernar: Tu sam, tu sam …]] Da, iz aviona se vidi da tamo to neće funkcionirati. Jel' što je? Oni idu na sistem dobivanja poticajne cijene, znači premirane cijene kao kogeneracija. Znači idemo malo to zakamuflirati staviti u jedan novi oblik pa će onda opet iz toga jadnog Proteja koji sad se mučimo opet trebati dotirati. Ja velim, jednostavno i ministarstvo i državni tajniče i vi morate jednom reći nema više toga. Ne možete nam prodavati da ne kažemo što, jer oni pokušavaju, znači jedan konvencionalni izvor energije, pokušavaju termoelektranu na plin pretvoriti u kogeneraciju pa onda još dobiti premiranu cijenu struje. Pa tako možemo svi mi biti uspješni poduzetnici, ali to je opet prevara. I moramo zaustaviti, biti u tome odlučni. Svaki pokušaj prevare hrvatskoga naroda i Hrvatske države je nedopustiv.
Zastupnik Marko Vešligaj zatražio je repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo kolega Panenić, ponukani na ovo javljanje na ovu repliku, spomenuli ste u jednoj, u svojoj zapravo raspravi da se odluke ne donose ad hoc. Sad vas ja pitam zbog čega smo danas kod ovoga zakona opet došli u situaciju da ide u hitni postupak. HERA je već 5. prosinca je dala mišljenja na prijedlog izmjena koje su zapravo upućene još u prosincu. Isto tako, znači imate dopis od 26. siječnja od strane grupacije distributera i opskrbljivača prirodnim plinom koje je poslala Hrvatska gospodarska komora također tražeći informaciju o ovome zakonu zbog toga jer je 15. siječnja bio onaj rok za zakup kapaciteta skladišta prirodnoga plina. A mi smo opet danas došli u situaciju ovdje da ovaj zakon donosimo po hitnom postupku. Pa zbog čega ukoliko je taj zakon toliko važan zašto tu nismo transparentni, zbog čega ne donosimo opet pravovremene odluke. Evo hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Zapravo evo, mogu reći ono mi u Saboru vidimo kraj cijeloga tog procesa. Ja bih samo rekao evo i tijekom mog mandata taj paket zakona se radio. Naravno da je uvijek donijeti, nekad je vrlo lagano donijeti odluku jer je jednoznačna. Ovdje je bilo isto tako pokušaj traženja najboljega rješenja, brojni razgovori koji su obavljeni sa svima koji su u tome uključeni stvoriti uvjete da odluka ostane dugoročna, ono da ima iza sebe glavu i rep i to je bio izazov. Znači nije zakon u 90% ja ga poznajem još iz vremena kad sam ja radio, pričali smo o tome puno. Prenio sam na državnog tajnika sve oko toga što je bilo, ali onih 5% ili 10% koji je ostalo nedoumice to je odluka ministarstva bila i smatraju da je to najbolji prijedlog. Naravno da je sada malo došlo u hitnu proceduru upravo radi problema koje bi stvorilo ako ne dođe. Slažem se da bi trebali mi to dobiti i ranije da bi se trebalo ovdje raspraviti. Oko toga nema nedoumice, ali je bolje nekad donijeti kvalitetan zakon koji se duže pripremao na vrijeme da ne napravimo štetu, nego imati odluke kao što je otvaranje, raspisivanje javnih poziva na 1.1. pa ko se javi do 7 sati. Mislim to je nešto što moramo spriječiti da ne bude takva odluka, da nemamo dugačko, na dugi niz vremena razmatrana pa onda da se kaže ali sve je bilo transparentno.
Hvala zastupniku Paneniću. Riječ je zatražio predstavnik predlagatelja, državni tajnik Ante Čikotić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pokušat ću bit što kraći i koncizniji. Znači, htio bih izložiti šta mi radimo zapravo i koji je naš akcijski plan da obuzdamo tržište plina. Kako sam malo prije naveo povratak INA-e u hrvatsko vlasništvo sa što kvalitetnijim financijskim okvirom koji neće utjecati na devastaciju hrvatskog i energetskog i ostalog sektora, smanjenje transportnih renti zajedno sa PLINACRO-om, HERA-om, destimulacija izlaznih tarifa, LNG, znači razvoj, snažni razvoj tog projekta ali kasnije ću se osvrnuti na njega još. Četvrta mjera je IAP TAP novi diversifikacijski dobavni pravac. Ministar ide sljedeći tjedan u Azerbajdžan kako bi ubrzao taj projekt i na najvišem nivou lobirao da se on što prije desi i da bude što veća financijska omotnica od Europske komisije iz EU sredstava. Peti alat je povećanje energetske učinkovitosti za obiteljske kuće, više stambene zgrade. Znači, sad su izašli, izašli su znači natječaji za više stambene zgrade i ulažemo dodatne napore da krene i za obiteljske kuće energetska obnova. Šesto je donošenje nove energetske strategije i novih energetskih politika koja će energetika biti u službi gospodarstva i građana, a ne sama sebi svrha kao što je do sada bilo kad su se gradili razni energetski projekti koji nisu imali svoju fizibilnost i tržišna cijena električne energije i ostalih energenata nije bila isplativa nego je opet bilo nekakvo poticanje. Sedma mjera bili smo pričali tu o skladišnim kapacitetima plina. Dosadašnje Vlade se nisu pokazale uspješnim u izradi skladišta vršnog opterećenja u Grubišnom Polju jer očito da kadrovi nisu bili sposobni da se to napravi. Mi ćemo to napraviti. Aktivni smo. Osmo ono šta mogu reći, aktivni smo moderatori u pregovorima HEP-a i proizvođača plina. Deveto, što se tiče ugljikovodika i novih eksploatacijskih polja u Hrvatskoj. Ono što smo napravili idemo u smjeru novog Zakona o ugljikovodicima u RH koji će bitno promijeniti okvire, zaštititi interes države, povećati rente za nova istraživanja. Mi ćemo realizirati ugovore o istraživanju ugljikovodika koji prethodna Vlada nije uspjela. 29 blokova, nula ugovora. Znači 29 blokova novoga ugovora a mi smo ih potpisali već 5 ugovora za istraživanje i eksploataciju. U Slavoniji sada nakon novog zakona idu Dinaridi. I deseta mjera, RH je jedini realni partner BiH u plinofikaciji i pomoći ćemo našim susjedima u BiH u plinofikaciji BiH i njihovih postrojenja. Na taj način ćemo osigurati da RH nije samo završna točka transportnog sustava nego ćemo osigurati da nove količine plina koji će proći kroz hrvatski prijenosni sustav plinski će omogućiti da i naš operater ima od toga koristi. I na kraju ono što želim naglasiti kao jednu ekskluzivu svima vama, upravo sam prije par minuta dobio poruku koju smo dobili od naših kolega iz Bruxellesa, prije dva mjeseca smo uhvatili za uzde LNG i preokrenuli ga naopako na način da smo odustali od svih dokumentacija koje su bile za kopneni terminal jer je on suludi projekt ako se ide prvo s njim, znači mi smo okrenuli idemo na plutajući. Pripremili smo projektnu dokumentaciju za apliciranje na natječaj iz eu fonda od nule i ja ovim putem čestitam ljudima koji su na tome radili. Njih desetak danonoćno je radilo dva tjedna, prijavili smo se na CEF fond. To je fond koji nije u sklopu onih sredstava koji uplaćujemo kao članarinu nego je dodatni izvor prihoda i upravo smo dobili vijest da je 1/3 svih podijeljenih sredstava danas na sjednici CEF fonda za RH to je 150 milijuna eura bespovratnog granta. Znači imamo rezultate i u dva mjeseca preokrenuli smo i znamo što radimo. Ovaj zakon koji donosimo želimo da ovladamo tržištem plina na još kvalitetnije način, da našim građanima sigurnost opskrbe i cijena bude što bolje, a ove mjere deset mjera će to garantirati. Ne možemo znati što će biti u budućnosti sa cijenama plina na europskom i svjetskom tržištu. Cijene proizvodnje u Hrvatskoj pada [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] na Jadranu i želimo time dodatno da se preko leđa građana ne prelamaju loše politike. Hvala.
Hvala. Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Kolega Čikoć čestitam na ovoj LNG terminalu to je 150 milijuna eura iz europskih fondova nepovratnih sredstava, zaista to je velika vijest. Što se tiče projekta, rekli ste da nećete više podržavati projekte koji su sami sebi svrha, a ne u interesu građana nego pojedinaca. Pa tako evo pošto sam na bezbroj navrata razgovarao sa vama o termoelektrani koja se namjerava graditi razni interesni lobiji žele graditi na Peruči da to zaustavite čim prije jel ta studija vidljivo je da će štetiti ne samo na zdravlje građana nego i na pitke vode, na izvore, na krš cijeli, čak bi trebalo razmišljati i Zakon o kršu zaštiti zbog toga što ovaki udari … uslijediti sve više i više, zbog toga trebamo to zaštititi. A što se tiče Sinj, cetinski kraj Općina Hrvace su poslale poruku tim koji su to namjeravali nećete bando. Hvala.
Odgovor na repliku državni tajnik Ante Čikotić.
… gospodine Bulju, uvaženi zastupniče ne možemo pristupati projektima populistički, ali želimo i detaljno analizirati. Mi smo napravili detaljnu analizu i postoji javna rasprava, ima čitav niz problema s tim projektom. Mi više ne možemo sufinancirati i poticati, to je diveloperski projekat koji se razvija. On obuhvaća neke terene koji nisu u vlasništvu znači HEP ima pravo korištenja Peruče i vode koja ide nizvodno u hidroelektranu i taj projekt se ne može realizirati bez HEP-a, tako da u javnoj raspravi koja će završiti vidjet ćemo i ostale argumente. Došle su primjedbe sa svih strana i na kraju ćemo donijeti konačnu odluku, ali za sada vidimo poteškoće u realizaciji tog projekta.
Zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić javila se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Čikotić pratila sam vaše izlaganje o vašem radu i ako usporedimo politiku vođenja energetike i upravo obavijest koju ste nam vi sada rekli o odobrenju 150 milijuna eura iz EU zapravo sve što vam ja mogu reći je čestitam i zahvalna sam što je energetika nakon dugo godina napokon u sigurnim i stručnim rukama jer ovaj projekt je jedan od najznačajnijih projekata ne samo na nacionalnom već i na regionalnoj i europskoj razini. Ovo je projekt koji će ujedno pokrenuti hrvatsko gospodarstvo i industriju i ovo je ono što je u biti Hrvatska čekala dugi niz godina. Čestitke još jednom.
Odgovor na repliku državni tajnik Ante Čikotić.
Ovo je uspjeh cijele Vlade i MOST-a i HDZ-a ne samo pojedinaca. Znači da bi se projekt realizirao potrebna je kvalitetna međuresorna suradnja svih ministarstava i prometa i veza i graditeljstva i očekuju nas izazovi u budućnosti i moramo biti maksimalno skoncentrirani da ta sredstva iskoristimo u potpunosti i da idemo prema novim aplikacijama.
Zastupnik Marko Sladoljev zatražio je repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja bih također htio izraziti zadovoljstvo za ovom odlukom i također smatram da je odluka i da idete u dobrom smjeru. Ali s jedne strane bi htio izraziti i žalost i tugu s obzirom na koliko se otpora vi susrećete u vašem radu. Ispada da EU i Europska komisija više prepoznaje vaš rad nego neke interesne skupine u Hrvatskoj. Usporedio bi to i sa planom gospodarenja otpada, ministra Dobrovića jer se sprema veliki novac iz EU bespovratna sredstva, a takve otpore ovdje doživljava. Tako da evo s jedne strane tuga i radost se miješaju.
Nastavljamo dalje sa raspravom. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Mi danas ovdje slušamo o različitim željama, željama lobija, industrije, stranaka, ministarstava, a možda je ključno pitanje kakve su želje građana po ovomu pitanju jer realno gledajući građane najviše zanima koliko košta grijanje. To iz zanima iz razloga jer im taj trošak predstavlja glavni režijski trošak po pravilu i mnogi od njih moraju potrošiti čak pola plaće ili i više da bi pokrili mjesečni trošak svojega dakle grijanja, odnosno plina. Mi ovdje danas slušamo i vidimo iz ovoga zakonskoga prijedloga da Hrvatska još uvijek nije provela potpunu liberalizaciju plinskoga tržišta. I za to nema ustvari niti nikakvoga razloga. Jer mi u ovome trenutku proizvodimo 67% vlastitih potreba a neke studije vrlo ozbiljne pokazuju da bismo mogli proizvoditi uz malo truda i 80 i 90% dok neki stručnjaci recimo geolozi tvrde da čak u Hrvatskoj ima plina za naše potrebe za sljedećih 250 godina. Iz toga razloga postavlja se realno pitanje zbog čega bi mi ako imamo dovoljno plina i dovoljnu proizvodnju uopće liberalizirali tržište, u čije ime. Znači mi imamo 57% već sada, 80% bi mogli imati uz malo truda i zbog čega mi sada moramo pogodovati Azerbajdžanu, tko se sve ovdje nije spominjao, rusija i druge države da bi oni dakle nama ovdje nametali pravila i prodavali plin po nekim svojim cijenama. Jer ove najave koje vidimo ovih dana sasvim jasno pokazuju da država ima namjeru povisiti cijene plina. A to znači takav udar na standard građana da oni vjerojatno više ni u najboljem slučaju se neće moći grijati na plin nego će ili morati prijeći na nekakav drugi oblik grijanja ili se jednostavno uopće neće moći grijati. Zašto bi bilo važno zadržati kontrolu nad tržištem plina, odnosno ne dopustiti liberalizaciju? Evo npr. prošle godine cijene plina pale su za 18%. Na stranu sada to što su te cijene pale premalo, jer cijene plina na svjetskom tržištu pale su prošle godine za 50%, odnosno prošle godine su bile 50% niže nego recimo 2013. godine. Da li su niže cijene plina utjecale na rast BPD-a kojeg smo imali u 2016. godini? Da li su niže cijene plina utjecale na porast aktivnosti u gospodarstvu? Da li su niže cijene plina utjecale na javnu potrošnju? Jesu. I dakle mi što sada radimo, mi ćemo ove godine povisivati cijenu plina čemu na ruku ide i ovaj zakon i slijedom toga možemo očekivati obrnuti proces. Znači obrnuti proces će biti da će doći do smanjenja aktivnosti u gospodarstvu, do smanjenja javne potrošnje i do pada rasta BDP-a. Htio bih to ovdje napomenuti da razloga za poskupljenje nema između ostaloga i zbog toga što je moguće ispraviti nepravdu u tzv. obračunu cijene plina a koje se kod nas obračunava po kilovatsatu. Znači sva nalazišta plina i crpljenje plina mjere se u kubnim metrima a prodaju se po potpuno drugoj mjernoj jedinici a to kilovatsat. Takav obračun cijene plina dopušta manipulaciju cijenom do 20%. I radi se o čistoj prijevari građana, o pljački. To ne govorim ja osobno, nego to govore ljudi koji rade u distributerima plina, koji rade u tim tvrtkama, oni upozoravaju na to i u biti se smiju predlagatelju što je nešto takvo uopće dopustio. Istovremeno dok se cijene plina dižu neopravdano i kao što vidimo neopravdanim obračunom, za to vrijeme sve plinske tvrtke ostvaruju visoke profite i dobit. Uprave plinskih tvrtki imaju enormne plaće koje nerijetko premašuju plaće i predsjednice države i premijera. I što je najbitnije od svega oni vrše stalna ulaganja u nekakvu svoju infrastrukturu, ne znam u izgradnju zgrada u vozni park a dakle cijene građanima se povisuju. I što još možemo vidjeti, oni ne samo dakle da rade protiv interesa građana sa ne prevelikom cijenom plina nego ti svi plinski distributeri protiv građana provode ovrhe i blokade koje se mjere u desetinama tisuća slučajeva i štoviše oni provode mjeru iskapčanja plina građanima. Koja ne nelegalna, ponavljam nelegalna. Nitko nema pravo ni prema Ustavu, ni prema konvencijama UN-a, ni prema direktivama EU isključivati plin bez sudske odluke. Ponavljam još jednom, bez sudske odluke ne može distributer plina poslati čovjeku opomenu i temeljem te opomene njemu isključiti plin i još mu ne znam skinuti brojilo i plinske instalacije i odnijeti sa sobom. Pa to su građani platili svojim vlastitim novcem, to je njihova imovina. I nema se pravo dakle provoditi teror nad građanima a cijelo vrijeme vidimo da se to uporno radi. Prema konvenciji Ujedinjenih naroda o stavljanju čovjeka ili obitelji koji su u teškoj financijskoj situaciji ne mogu platiti račune bez vode i struje okrutno je, nečovječno i ponižavajuće. Prema EU direktivi u vremenima krize plin i struja ne smiju se isključivati. Prema Kaznenom zakonu RH članak 216. tko uništi, ošteti, izmijeni, učini neuporabljivim, ukloni ili ometa u radu javne uporabe za vodu, toplinu, plin, električnu ili drugu energiju i time izazove poremećaj u redovitom životu stanovništva kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina. A što mi radimo? Mi dakle imamo previsoke cijene plina, imamo neopravdani, odnosno nepravilni način obračuna plina i onda još temeljem toga građanima blokiramo račune, šaljemo ovrhe, ostavljamo ih bez grijanja i još im uzimamo protuustavnu njihovu imovinu koju su oni sami platili. Na sve to građani moraju plaćati kamate, troškove postupka. I on da kada se žele ponovno ukopčati moraju platiti od 1000 pa ponekad do više tisuća kuna da bi im se plin ponovno ukopčao. Cijeloj ovoj problematici vrijedno je spomenuti i cijene auto plina koje su više nego u Njemačkoj. A s obzirom da mi vrijeme ističe reći ću još samo kratko ovako. Živi zid smatra da u Hrvatskoj postoje uvjeti da se cijena plina i auto plina kratkoročno, dakle odmah smanji za 30%, da se s nelegalnim isključenjima odmah treba prestati, a da se srednjoročno i dugoročno treba okrenuti od tržišta plina prema tržištu obnovljivih izvora energije. Podsjećam da je ovih dana irski Parlament donio odluku da se u plinsko tržište više neće ulagati, nego će se ulagati, dakle isključivo u obnovljiv izvor energije, sunce, vjetar i druge izvore. Evo toliko od mene. Hvala lijepa.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Ivan Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Danas je tema Zakon o tom tržištu plinom, međutim naša zemlja vodi već dulje vrijeme jednu u svakom smjeru promašenu politiku upravljanja energetskim resursima. Osvrnut ću se samo na tri po meni kapitalne greške koje su Vlade naše radile. Jedna je bila ta da smo Bijele noći koje vrijede valjda neću reći, ma možemo reći i sto puta više nego za što smo ih prodali, prodali smo ih znači za ništa. Potom smo, nakon što smo ih prodali to za ništa potom smo, odnosno za mali novac, potom smo se za ništa odrekli plinskih polja u Siriji. Rekli smo, ostavljamo infrastrukturu, dajemo vam sve i odlazimo. Znači, jel' to način upravljanja državnom imovinom? I pazite na kraju, mi ulazimo sa Talijanima u posao, znači vadimo plin, … [[Govornik se ne razumije.]] Po kojem modelu? Po modelu da Talijani za sitnu lovu dobivaju hrvatski plin. I onda iako Hrvatska proizvodi 80% svojih potreba za plinom mi pola naše proizvodnje prodajemo Talijanima po četiri puta nižoj cijeni, nego plin uvozimo od Rusa. I zapravo zbog te sulude politike smo se našli u ovisnom položaju o ruskom plinu. I tu nije kraj. Potom zemlji spram koje se nalazimo u ovisnom položaju uvodimo sankcije. I sad čovjek koji gleda taj logičan slijed, odnosno hajmo reći nelogičan slijed događaja pita se da li bi dijete u osnovnoj školi, jedni od onih učenika koje ja znam susresti recimo u srednjim školama pametnije upravljalo državnim poduzećem, nego ovi stručnjaci i doktori znanosti. Ja se bojim da najveći problem našeg društva nije nedostatak stručnjaka. Bože mili, imali smo i premijera koji je bio doktor znanosti, već njihovo nepoštenje, korumpiranost. I u suštini razlog zašto mi u Hrvatskoj plaćamo skupi plin je u tome što naš jeftini plin izvozimo, a skupi uvozimo. Mene zanima kada se ta nelogičnost, kada se taj čudan sustav namjerava promijeniti? I ono što me najviše boli moje srce je to što kako god se Vlade mijenjaju, kako god se stranke na vlasti izmjenjuju politika se nastavlja isto. I onda se postavlja pitanje jesu li to dvije stranke ili je zapravo jedna politika na vrhu, a dvije stranke je samo provode. I na žalost bojim se da zapravo dvije stranke vode istu politiku kao i u Americi i da se tu zapravo radi o zavjeri nekoj. I netko će reći, to su teorije zavjere, ali ja vas uvjeravam dame i gospodo da to nisu teorije zavjere, da je to živa istina. I žao mi je što hrvatsko društvo tu istu politiku koju sam ja sada osudio redovno podupire na izborima i pitam se gdje je kraj tome. I gospodin Bulj je često puta govorio o tome kako dajemo milijarde za te vjetroelektrane koje su u suštini u privatnom vlasništvu. Ako država već potiče proizvodnju električne energije iz vjetra, pa zašto onda sama ne napravi vjetroelektrane i plaća sama sebi. Nego što se događa? Trošak je javan, a profit je privatan i to je ta jedna kontinuirana politika, te rasprodaje onoga što donosi dobit, a zadržavanja onoga što donosi gubitak. I u konačnici se nalazimo u situaciji da ljudima dolazi račun za plin po recimo 1.200 kuna, a moglo bi recimo biti 600 kuna ili 700 kuna. Nalazimo se u situaciju da za ta nova kućanstva nemaju novaca za te račune da im se iskapča plin, moraju prelaziti na kruta goriva, vraćamo ih nazad u doba industrijske revolucije. I u konačnici postavlja se pitanje, hoće li ovaj zakon koji mi danas donosimo riješiti njihove probleme? Zapitajte se svi dame i gospodo i odgovor ćete dobiti da vjerojatno neće. I iz tog razloga budući da se ne bavimo bitnim temama u pozitivnom smjeru, znači da prestanemo prodavati četiri puta jeftiniji plin Talijanima, kada bi došla takva inicijativa ja bi ju podržao. Ali pazite koji je to apsurd, dame i gospodo, Rusija je jako daleko mi da bi taj plin doveli do Hrvatske, mora proći Ukrajinu i još puno, puno zemalja i cijena tog plina raste jer svaka zemlja kroz koju plin prolazi to naplaćuje. A mi imamo tu kraj Istre u našoj vlastitoj zemlji plinska polja i mi taj plin koji nam je ajmo reći pod nosom, mi njega prodajemo, a onaj koji nam je tisućama kilometara udalje mi njega uvozimo. Gdje je tu zdrava logika, gdje je stu zdrava pamet? I kao što rekoh iz malo prije navedenih razloga, neću podržati ovaj prijedlog zakona jer ne vidim tu nikakve koristi nažalost za niti državu, niti naše građane. Kada dođe neki zakonski prijedlog koji bi bio u interesu građana i države, prvi ću dići ruku za. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada određujem stanku od pola sata, nastavljamo s radom u 14,30. Glasovanje je nakon toga na dnevnom redu. Sljedeći je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo koje je predstavnik predlagatelja tijekom rasprave prihvatio i postao je sastavni dio zakona. Amandman je podnio i zastupnik Gordan Maras. Molim predstavnika predlagatelja da se o istom očituje.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Vlada odbija prijedlog amandmana. S ovim prijedlogom amandmana donosimo se u opasnost od tužbi protiv RH zbog narušenja tržišnog natjecanja i potpisanih energetskih povelja.
Ovo samo molim prije obrazloženja amandmana ako mogu nešto reći.
Izvolite.
Dobro, dajte strpite se. Dado stići ćeš na ručak.
Ispričavam se samo trenutak, molim vas [[Upadica Maras: Janjetina je još topla.]] Zastupnik Maras, molio bih da ne omalovažavate saborske zastupnike. Amandman je, odnosno predlagatelj je amandmana obrazložio svoj stav. Izvolite.
Htio sam reći prvo da se nisu stekli uvjeti da glasamo uopće o ovom zakonu, o amandmanu jer je rasprava netom završila prije glasovanja danas u petak. I da bi se uopće moglo glasat o ovom amandmanu trebala se Vlada očitovati. Treba treba, pročitajte Poslovnik Vlade RH i ja sam imao namjeru poslati pismeni zahtjev da mi se Vlada očituje i prihvati ovaj amandman. I mislim da se ne može prije Vlade uopće na ovaj način diskutirati. Pogledajte Poslovnik Vlade. To je bila moja intervencija, ali niste mi dali da kažem prije nego što izađe gospodin Čikotić.
Hvala. Molim predstavnika predlagatelja amandmana da se očituje o mišljenju.
…/Upadica Maras: A što ćemo sad nakon što sam ovo rekao?/…
Može se očitovati, a ukoliko imate nekakvu poteškoću s tim onda možete također i reagirati na drukčiji način.
Pa pogledajte, Poslovnikom 51. članka, Poslovnikom pardon. 51. članak Poslovnik Vlade govori da se ovaj amandman može prihvatiti samo uz prethodnu suglasnost Vlade. Zahtjev za davanje prethodne suglasnosti Vlade dostavlja se Vladi u pisanom obliku zajedno sa tekstom amandmana. Dajte mi da to napravim gospodine predsjedniče.
Evo zastupnik molio bih, molim vas [[Upadica Maras: Dajte mi da to napravimo, molim vas.]] Molim vas! Zastupnik Maras dat ću vam objašnjenje. Članak 51. stavak 4. u raspravi u Hrvatskom saboru i njegovim radnim tijelima predstavnik Vlade može bez prethodne suglasnosti Vlade prihvatiti amandman drugih predlagatelja podnesen na Konačni prijedlog zakona kojeg je predlagatelj Vlada. Samo ako se predloženim amandmanom ne mijenjaju bitne odrednice zakona. Ukoliko se predloženim amandmanom mijenjaju bitne odrednice zakona predloženi amandman može se prihvatiti, može se prihvatiti samo uz prethodnu suglasnost Vlade. Zahtjev za davanje prethodne suglasnosti Vlade dostavlja se Vladi u pisanom obliku zajedno sa tekstom amandmana čije se prihvaćanje predlaže uz obrazloženje razloga [[Upadica Maras: Pa to vas ja molim da mi date da to napravim.]] Molio bih. Predstavnik predlagatelja nije prihvatio amandman, tako da ne treba niti mišljenje Vlade.
Ha dobro, vi tako tumačite. Ha mislim, ja ću ovdje stajati koliko treba. Samo sam htio reći predsjedniče bilo bi korektno da ste mi dopustili da tražim dopuštenje Vlade da se to prihvati. Ali s obzirom da to ne dopuštate pokušat ću nekom drugom procedurom. Vidjet ću da li se mogu žaliti Odboru za Poslovnik, Ustav itd. ili Uredu za zakonodavstvo, nebitno je. A s obzirom da će se glasati i da je to jako zabavno Jasenu Mesiću, pokušat ću obrazložiti šta sam ja u biti htio sa ovim amandmanom i zbog čega mislim da je moguće prihvatiti ovaj amandman. Znači ovim amandmanom bi onemogućili da se hrvatski plin počne prodavati od 1.4. u Italiji i ovim amandmanom se direktno ide na korist MOL-u i INA-i, a ide se na štetu hrvatskih građana. Znači zbog toga što će skočiti cijena prirodnog plina. Tko god glasa za, odnosno protiv ovog amandmana radi korist MOL-u, a štetu hrvatskim građanima. Kako smo imali rizik od tužbi proteklih nekoliko godina, pa ih nismo dobili, ja ne vidim šta bi se desilo da taj rizik se nastavi i dalje. Znači, ukoliko smo spremni kao država stati iza svojih građana svi vi koji ste ovdje glasat ćete za prihvaćanje ovog amandmana. Evo hvala vam lijepo gospodine predsjedniče, ali mi je žao što ne poštujete proceduru koju bi trebali poštovati.
Zastupnik Maras, nemam namjeru polemizirati. Pročitao sam vam članak po kojem biste trebali vidjeti što jest procedura. Ukoliko imate s tim neku poteškoću, imate način kako ćete reagirati. Molio bih cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu jesu li za to da se uvrsti u konačan prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljan broj glasova da se uvrsti u konačan prijedlog zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 8 suzdržanih i 17 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Sljedeća točka je Prijedlog odluke o imenovanju glavnog ravnatelja HRT-a. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju članka 19. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Materijal je prijavljen u pretince. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Ne. Ukoliko ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDSS-a koji se javio za sudjelovanje u raspravi govorit će zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovane kolegice i kolege. Dobro je da je usuglašen prijedlog oko kandidata za ravnatelja HRT-a kako bi taj važan nacionalni medij mogao dobiti upravu odnosno prvog čovjeka uprave i kako bi se moglo pristupiti onome što HRT očekuju, a to je u prvom redu smanjivanje troškova ili bolja kontrola sredstava na HRT-u što je trajniji problem koliko znamo kada je posrijedi HRT. Iz različitih razloga se ne uspijeva uspostaviti adekvatna kontrola raspolaganje sredstvima na HRT-u, bilo zbog činjenice da postoji loša unutrašnja organizacija, bilo zbog činjenice da način na koji se ugovaraju pojedina programska rješenja i kojim se ugovaraju pojedini proizvodi HRT nisu na adekvatan način kontrolirani. Druga stvar koja je također posebno važna jeste da se na HRT-u prekine jedna vrsta stanja koja onemogućava profesionalnog i dobru komunikaciju između ljudi koji stvaraju program i o kojima ovisi izvođenje programa. Različiti oblici nezdrave konkurentnosti, različiti oblici političkog, ideološkog sukobljavanja HRT zapravo blokiraju u tome da bude ono što bi trebala biti, prema ugovoru koji postoji između Vlade i HRT-a s jedne strane i onome što joj Hrvatski sabor kao osnivač daje u zadaću. Ako nije moguća profesionalna i kvalitetna suradnja između ljudi koji rade na HRT-u, ako već duže vrijeme traje sukobljavanja između ključnih aktera u proizvodnji programa, onda nema nikakve sumnje da nije moguće očekivati da će HRT obavljati svoje zakonom propisane obaveza. I iz tog razloga je iznimno važno i iznimno značajno da je postignut dogovor oko kandidata za ravnatelja jer se nadamo da će se time ublažiti te tenzije koje više-manje svi koji su donekle upućeni u poslovanje i u rad HRT-a, programsko ostvarivanje, programski cilj … HRT to znaju. I utoliko je dobro da su se ključne strane koalicije na vlasti vladajuće većine usuglasile oko prijedloga kandidata i da ono što nije bilo usuglašeno do ove plenarne sjednice da je danas usuglašeno. Mi razumijemo da to nije dovoljan korak ali je bio nužan korak, dakle nakon toga nam se također čini da je iznimno važno da se to usuglašavanje nastavi, po mogućnosti šire. Bilo bi dobro da su u to uključeni i kolege koji nisu dio vladajuće većine, ali nadamo se da će se i za to steći uvjeti. Što se tiče treće stvari koja je posebno važna zastupnicima nacionalnih manjina jeste pitanje tolerancije, jeste pitanje promocije temeljnih ustavnih vrijednosti među koje spadaju i ljudska prava, među koje spada socijalna pravednost, među koje spada ravnopravnost među građanima pripadnicima različitih grupacija i u tom smislu je iznimno važno da se zadrži pluralizam, da se zadrži tolerancija, da se zadrži objektivnost i da se sve ono što strši izvan tog okvira kada je posrijedi javni medij HRT-a ne uklapa ili ne nalazi mjesta unutar toga. Što se tiče kandidata i onoga što smo uspjeli saznati ne toliko o njemu nego prije svega o programu koji je ponudio, dakle gospodin Kazimir Bačić kandidat za ravnatelja se u svojem programu usmjerio na nekoliko važnih pitanja. Prvo, na pojednostavnjenje organizacije, na povećanje efikasnosti organizacije i na pojeftinjenje organizacije, bilo da je riječ o proizvodnji, bilo da je riječ o tehnologiji, bilo da je riječ o poslovanju ili ukupnoj unutrašnjoj strukturi HRT-a i to je svakako dobro pročitati, dobro čuti. Ono što bi bilo dobro jeste da smo čuli još koji argument više kako će to biti izvedeno. Ako se želi smanjiti broj ravnatelja, što to zapravo znači. Nema nikakve sumnje da je također iznimno dobro da se vrate regionalni studiji HRT-a koji su u jednom trenutku oslabili ili se sami djelomično ugasili ili je bivša uprava odlučila da regionalne radiotelevizijske centre zapravo ne trebamo imati. I odluka da se ti centri ponovo vrate je dobra ali trebalo bi vidjeti na kojoj osnovi i na kojoj procjeni se to radi. To da trebaju postojati centri u Osijeku, Splitu, Rijeci, Puli, Dubrovniku, to nema nikakve sumnje. Ali kako i na koji način njih povezati sa ispostavama koje postaju u Zadru ili Šibeniku ili Karlovcu ili Sisku, to je naravno pitanje koje zahtjeva nešto više podataka nego što smo ih mogli u ovom programu vidjeti. Fokusiranje kandidata za ravnatelja gospodina Kazimira Bačića na multimedijalni napredak HRT-a i na povezivanje HRT-a sa drugim novim medijima koji, koje on s pravom primjećuje da nisu prisutni. Portal HRT-a kada se usporedi sa portalima nekih drugih regionalnih televizija ne spominjem, velikih televizija ili velikih medija je doista skroman. I nema nikakve sumnje da je to pokazatelj jedne vrste sporoga napredovanja HRT-a s obzirom na tehnologije i komunikacijske, medijske tehnologije koje su se razvile a koje HRT zapravo ne uspijeva u adekvatnoj mjeri integrirati i ugraditi u svoj tehnološki potencijal i u svoje tehnološke mogućnosti. I dobro je da gospodin Bačić stavlja naglasak na to. I nadamo se da će se stvoriti pretpostavke da to postane jedna od važnih ako ne i jedna od najvažnijih medijsko tehnoloških, medijsko komunikacijskih, medijsko servisnih komponenti HRT-a. On također značajnu, iznosi određene primjedbe u odnosu na dosadašnje stanje što je dobro kada kaže da ima previše stranog programa a premalo domaćeg programa. To mi svi sve primjećujemo jer se godinama zapravo gasi produkcija HRT-a, gasi se od '90.-tih na ovamo. Tek u posljednje vrijeme posljednjih godina se vanjska produkcija nešto povećala koja onda u različitim oblicima suradnje sa HRT-om zapravo nadoknađuje nedostatke ili manjkavosti ili oskudnost u proizvodnji same HRT-a. I kada kaže da bi trebalo pojačati obrazovni program potpuno se slažem. Nekada je obrazovani program HRT-a i Hrvatskoga radija bio jedan od najboljih komponenti toga programa. I nama to treba. I jednako vrijedi naravno i za znanstveni program. Kada kaže da nema dovoljno sportskoga programa nema ga, mi ne znamo sve razloge zbog čega je to tako. Ali nesumnjivo da zato treba stvoriti prostor. I na kraju kada kaže da informativni program gubi utrku na HRT-u gubi utrku, mislim prije svega na televiziju, ne toliko na radio, radio sam po sebi ne gubi utrku, on održava se u toj utakmici u mjeri u kojoj se može održavati sa drugim medijima koji nisu klasični kao što je radio ili kao što je televizija. Ali da informativni program gubi utrku to je istina. E sada kako gospodin Bačić misli tu utrku povećati, odnosno kompetitivnost HRT-a učiniti većom bilo bi dobro da imamo više konkretnih odgovora, neka ih ima, ali bilo bi dobro da imamo više konkretnih odgovora nego što ih imamo u ovom njegovom prijedlogu ili njegovom programu rada i upravljanja HRT-om. Mi nismo previše, govorim o Klubu zastupnika SDSS-a, mi nismo previše optimistični, ne zato što nemamo povjerenja u kandidata koji je usuglašen, ne govorimo o toj vrsti optimizma nego govorimo o činjenici da još nije pronađena niti energija niti točka s koje bi se ta energija pokrenula za sređivanje stana na HRT-u. Još uvijek nije. Mi ćemo mu dati povjerenje da tu točku potraži. I dati ćemo mu povjerenje da obogati novim i dodatnim sadržajima ovaj program koji je nama prezentiran. Ali ono što je dodatno i posebno važno jeste pitanje ljudi koji stvaraju program na HRT-u. To su 2., 3., 4. po redu i po rangu važnosti unutar strukture HRT-a o kojima ovise uređivačke vještine, o kojima ovisi vođenje medijskoga servisa. I to pitanje nije ništa manje važno nego li pitanje hrvatskoga, nego li pitanje ravnatelja HRT-a. I mi se nadamo da će to, ta pitanja postati, to biti jednako kvalitetan odgovor ili ne manje kvalitetan odgovor nego što ga se dobiva sa ovim prijedlogom. Jer o tome ovisiti i uspjeh ovoga što gospodin Bačić planira zapravo sa svojim mandatom i sa svojom kandidaturom. Dakle Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovu kandidaturu, odnosno ovog kandidata sa ovim očekivanjima koje sam izrekao na kraju. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Miro Bulj.
Kolega Pupovac, složio bih se sa većim dijelom vašega raspravljanja i što se tiče tolerancije, što se tiče pluralizma na HTV-u da treba bit u većem obliku. Također kad govorimo o toleranciji i kad govorimo o nacionalnim manjinama a to su se obratili kao bogatstvu svakoga društva i odnosa prema nacionalnim manjinama koji se pokaziva odnos većine i na kojem je stupnju hrvatsko društvo, onda bi se morali i vi u datim trenutcima kada se izaziva poglavito sukob nad većinom da tu budete eksplicitniji i točniji. Pa na primjer HTV je prenosio što je dobro, prije pravoslavnog Božića je prenosio izravno, prenosio je božićni domjenak, gdje je izaslanik premijera Vučića, inače deklariranoga Šešeljevca održao jedan govor koji je bio brutalan, izazivački, koji je bio jedan Miloševićevski govor. Pa moji susjedi srpske nacionalnosti koje iznimno uvažavam i sa kojima dobar suživot imamo i koji že zastupati uvijek su razočarani kako vi niste reagirali na taj promiloševičko, pročetničko velikosrpski nastup koji je bio zastrašujući prije svega za ljude srpske nacionalnosti jer s tim ljudima živim. Bio je poziv da će on braniti Srbe svim sredstvima. To nije govorio ni Milošević devedesete godine. Vaša uloga u tom, u pluralizmu, tj. toleranciji trebala biti da s takvim ljudima uopće nemate nikakvih kontakata. To su ljudi koji zveckaju oružjem, koji prozivaju hrvatski narod ustaškim narodom šta nije istina. Srbi su dali veliki obol u Domovinskome ratu, ali brojni su otišli na drugu stranu. Zato hvala poglavito braniteljima srpske nacionalnosti, mojim susjedima koji su skupa sa nama u rovovima obranili slobodnu Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac.
Poštovani kolega Bulj, nas ohrabruje suglasje sa potrebom pluralizma, tolerancije i posebno profesionalnosti i objektivnosti kada je posrijedi Hrvatska radiotelevizija kao nacionalni medij. I u tom pogledu se razumijemo kao partneri u traženju mjere i u traženju obima za to što razumijemo kao toleranciju, pluralizam, jer oni sami po sebi nisu apsolutne jedinice nego se uvijek i svakodnevno uspostavljaju u našim komunikacijama koje imamo dnevno ili koje imamo svakodnevno i potvrđuju se kao takve. Što se tiče pitanja ostvarivanja prava nacionalnih manjima u RH uključujući i srpsku nacionalnu manjinu mi smo sigurni da smo tokom godina stvorili pretpostavke da predstavnici srpske nacionalne manjine i drugih nacionalnih manjina u RH su stvorili ustavno-pravni okvir unutar kojega mogu se boriti za ostvarivanje svojih prava zajedno sa svim drugim političkim akterima. I upravo taj ustavno-pravni okvir i upravo taj prostor koji smo godinama stvarali je najbolji način da se sva prava za koja se treba još izboriti ostvaruju i druga sredstva i drugi načini ne samo da nisu potrebni, nego posebno oni koji bi bili protivni tome ne bi bili ni dobro došli. Tako da mi samo želimo da stvorimo što je moguće veći i jači savez sa svim akterima na hrvatskoj političkoj sceni posebno onima koji predstavljaju [[Upadica Jandroković: Hvala lijepa.]] vodeće nacionalne političke stranke za koje glasa najveći dio većinskog naroda [[Upadica Jandroković: Hvala lijepa kolega Pupovac. Vrijeme.]] da budemo sa njima u što je moguće većem savezu za borbu za ta prava.
Hvala. Prelazimo na završne rasprave po klubu zastupnika. Prvi je Klub zastupnika HNS-a i HSU-a Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Što se nas iz HNS-a tiče moram reći da nismo bili impresionirani ni jednom kandidatkinjom i kandidatom u ovome ciklusu izbora glavnoga ravnatelja. Čak štoviše, primjećujemo da pada kvaliteta, razina entuzijazma, pa ako hoćete i nekakve mogućnosti da se stvori povjerenje da će se dogoditi velike promjene na bolje. Mi smo načelno zauzeli jedan stav koji kaže da ćemo podržati prijedlog oko kojega se usuglase vladajući i da ćemo na taj način dati priliku toj osobi oko koje je stvoren konsenzus da pokrene pozitivne promjene na Hrvatskoj radioteleviziji. Jutros tog konsenzusa nije bilo i zato smo na odboru sustegnuli svoju potporu i bili smo protiv. Međutim ona, taj se konsenzus stvorio u toku dana. Očito je da su kolege iz HDZ-a i MOST-a postigli određeni dogovor. Koji je njihov sadržaj mi to ne znamo, ali se nadamo da je bio usmjeren u davanje jamstava o kvaliteti rada i pozitivnim promjenama na HTV-u, a ne ništa drugo ili drugačije od toga. Problemi na Hrvatskoj radioteleviziji bremeniti su. S jedne strane čovjek koji na njoj radi 32 godine može se reći da je prava osoba, jer zna iz samoga sustava što su sve problemi. A s druge strane mogu biti u pravu i oni koji kažu da je previše vezan za tu kuću i to radeći na odgovornim, rukovodećim pozicijama da bi uopće više išta mogao promijeniti u njoj. Ja ću samo podsjetiti na ogromnu diskrepancu u primanjima. Tamo 5 i pol tisuća kuna prima više od 1500 ljudi. 3 stotine ljudi prima oko 3000 kuna plaću. Ali zato jedan birani broj ključnih ljudi Hrvatske televizije ima primanja između 15 i 30 000 kuna. Ja ću podsjetiti da unatoč zaključku Hrvatskoga sabora nije obznanjeno kojih to 16 ljudi ima zaštićene ugovore sa vrlo ili iznimno visokim primanjima. Hrvatska radio televizija i ključni ljudi HRT-a nisu ispoštovali zaključak Hrvatskoga sabora i na taj način ignoriraju predstavnika osnivača i to treba ponoviti. Što se tiče gospodina Bačića ako misli išta napraviti onda mora pokazati odlučnost u tome da se javna nabava provodi transparentno, da se kompletna vanjska produkcija kontrolira, da je nemoguće da se vanjskoj produkciji plaća 8 400 kuna montaža jednog prosječnog dokumentarnog filma a ona na HTV-u košta 1 900 i tako redom, i tako redom. U pitanju su pravična rješenja za ljude koji tamo rade, ali isto tako i prema onima koji ništa ne rade a koji nakon što su maknuti s mjesta na kojima su dobili visoke koeficijente i dalje primaju iste plaće ali ne rade ništa. To je praksa koju treba dokinuti, treba osnažiti duh kreativnosti na Hrvatskoj radio televiziji, dati mogućnost da onima koji znaju rade, ali ne rad onih koji su tamo formalno zaposleni, ne pokrivati basnoslovnim vanjskim produkcijama. Sve su to zadaće čovjeka koji će voditi Hrvatsku radio televiziju kao što mu je zadaća uspostava takve kadrovske strukture koja će proizvoditi program za kojega se nećemo sramiti i neće biti početnički, amaterski ili diletantski ili politički, navijački nego objektivan, transparentan, izuzet ako je moguće što dalje od politike. To dosad nažalost nismo imali slučaj i HRT u posljednjih nekoliko godina prononsirala se kao politički glasnik i kao televizija, prije svega televizija, manjim djelom radio koje se nerado gleda osobito u informativnom programu. Što se nas iz HNS-a tiče dat ćemo vam glas za ovoga kandidata kojega ste međusobno dogovorili ali samo iz jednog jedinog razloga da ga već od ponedjeljka možemo vući za uči figurativno, kritizirati i vas podsjećati da ste odgovorni za sve ono što radi ili što neće napraviti a dovoljno smo puta u ovome Visokom domu pobrojali što su sve vrlo otvorena pitanja i zahtjevi javnosti da se spasi ugled javnoga servisa. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Iduća rasprava Klub zastupnika SDP-a, uvaženi kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Iste dileme kao i HNS imali smo mi ali ih nismo riješili na isti način, mi ćemo biti suzdržani oko izbora glavnog ravnatelja HRT-a. Ne sporimo pravo vladajućoj većini da se dogovori oko toga tko će biti glavni ravnatelja, ali sporimo pravo da to napravi na način kakav je napravila danas a to je da de facto do ujutro nismo znali tko je favorit vladajuće većine, da danas na odboru jedan zastupnik drugog po redu kluba bude protiv a da se onda u roku nekoliko sati postigne ta suglasnost, ja bi rekao … dakle nakon sjednice odbora. U medijima je bilo jasno tko zastupa kakve stavove, ko je čiji kandidat, tko je čiji favorit i na kraju je došlo očito jedno treće rješenje koje će po svemu sudeći dobiti potporu većine u Hrvatskom saboru. I izbor glavnog ravnatelja HRT-a jedan je od načina predlaganja i način izbora jedna od ilustracija teškog i bremenitog funkcioniranja koalicije jer je danas de facto zadnji ili predzadnji radni dan Sabora kad smo ovo mogli izglasati prema rasporedu, naravno moglo se sazvati sjednica i prije toga. Dakle ponovit ću, bit ćemo u raspravi sadržani a gospodinu Bačiću želimo u radu puno sreće i uspjeha. Hvala.
Hvala. Idući je Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi kolega Jasen Mesić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, rijetko koja tema u ovom Visokom domu izaziva toliko rasprava, toliko replika, toliko žučnih rasprava, toliko ako bi rekao strasti kao što su to rasprave o HRT-u. Reći će neke kolege da je ovo politička par excellence odluka o izboru ravnatelja HRT-a. To je zato što imamo takav zakonski okvir koji je donesen u jedno vrijeme gdje je praktički ukinuta uprava i zakonom je dodijeljena mogućnost da jedan čovjek glavni ravnatelj zapravo nosi sva svjetla pozornice. Koje bi naše razmišljanje ovdje za budućnost trebalo biti? Prije godinu dana je britanski ministar kulture kritizirao otvoreno BBC, kritizirao, otvoreno javno, nikome nije palo na pamet da kaže da se tu radi o političkom pritisku jel ga je kritizirao zbog toga što je tražio racionalizaciju i bolje poslovanje BBC-a. To je naša glavna misao u ovom izboru. Ne trpimo i nećemo trpiti tajne anekse na plaće. To je nedopustivo. Nećemo trpiti nepoštivanje zaključka Hrvatskog sabora koje je spomenuo i uvaženi kolega Beus. Inzistirat ćemo na racionalizaciji cjelokupnog sustava HRT-a, inzistirat ćemo da se stvore financijski i materijalni osnove za smanjenje pretplate posebno za umirovljenike i socijalno ugrožene. Zašto? Zato što želimo dugoročno očuvati javni medijski servis zato što ga želimo pripremiti i prilagoditi, ono što nam može doći na raspravu već slijedeće godine u ovaj Visoki dom. Nitko ovdje ne raspravlja recimo o digital single marketu, o pregovorima koji se vode u EU vezano uz program i racionalizaciju javnih medijskih servisa, o tome da postoji tendencija u Europi da se to tržište liberalizira jel kažu ako mogu slobodno ići mandarine i cipela preko granice EU zašto ne mogu audiovizualni proizvodi, zašto ne može radio difuzija? To se kosi sa slobodama EU. Pripremite se na to kolegice i kolege, doći će vam brzo ta rasprava. Javni medijski servis to mora dočekati spreman. Mi ne mislimo da su rješenja neki ljudi koji su bili ovdje prije isticani, kojima je uzor bio 70. i 80. Nama su uzor ono što dolazi, nama su uzor ono što dolazi. U tom smislu neće biti samo odgovornost glavnog ravnatelja HRT-a, bit će to odgovornost i nas, i kolega iz vladajuće koalicije ali i vas iz opozicije koji ćete evo na ovaj ili onaj način dati podršku. Čeka nas promjena medijskog zakonodavstva, čeka nas omogućavanje toga da se HRT restrukturira, da bude transparentna, da ima transparentnu vanjsku produkciju, da ima najbolju moguću provedenu javnu nabavu i da se pripremi za novu situaciju koja dolazi u audiovizualnom segmentu u Europi. To neće biti samo odgovornost HRT-a. Znam da će se i u puno slijedećih puta ovdje povesti rasprava o dnevniku, programu, vijestima ali to nije zapravo bit onoga što želimo reći. U tom smislu je iznjedren u vladajućoj koaliciji ovaj prijedlog. I pregovori i konzultacije su trajali dugo upravo zbog toga što smo željeli izaći sa najozbiljnijim rješenjem. Klub HDZ-a će podržati izbor ravnatelja.
Zastupnik Miro Šimić se javio za riječ u ime kluba MOST-a Nezavisnih lista.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici evo u ime kluba MOST-a mogu reći da mi je drago što ćemo danas izabrati ravnatelja HRT-a da je oko toga postignut dogovor. Istina je da smo se dogovarali nešto duže, gospodin Mesić je i rekao zbog čega. Mislim da ćemo izborom gospodina Bačića dobiti osobu koja poznaje taj sustav, koja 32 godine radi u tom sustavu i koja će zadovoljiti zahtjeve i političkih stranaka ali i javnosti. Zahtjeve koje svi sigurno imamo, to je da imamo jedan objektivni javni servis, da imamo kvalitetniji program, da imamo transparentniji način upravljanja bez tajnih aneksa, transparentnu javnu nabavu, da imamo jedno logično upravljanje vanjskom produkcijom koja će ustvari uslijediti i proizvesti niže troškove. Zašto kažem niže troškove i zbog čega je MOST imamo određene dvojbe? Opće je poznato da MOST i naši politički partneri smo postigli politički dogovor da se pretplata za HRT smanji na 65 kuna. To je bio prijepor koji je pred MOST stavljen i nije riješen do danas poslijepodne. S obzirom da smo se oko toga usuglasili i da će do kraja ove godine prema jamstvima gospodina Bačića uskoro nadam se i ravnatelja ta pretplata biti smanjena na 65 kuna. MOST nema više nikakvih razloga da njega ne podrži, a i današnja rasprava oko ovog prijedloga pokazuje još jednu stvar da se na neki način vraća snaga odlučivanja u Hrvatski parlament i mislim da su današnje rasprave koje su se vodile pokazale da tu snagu Hrvatski parlament ima. Hvala.
S ovim zaključuje raspravu. Prelazimo na glasovanje o raspravljenoj točki. Naglašavam da Hrvatski sabor imenuje glavnog ravnatelja HRT-a većinom glasova svih zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju članka 19. Zakona o Hrvatskoj televiziji, 76 glasova. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o imenovanju glavnog ravnatelja HRT-a. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom glasova 90 za, 12 suzdržanih i bez glasova protiv donijeli odluku o imenovanju Kazimira Bačića za glavnog ravnatelja HRT-a u tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Počinjemo sa radom plenarne sjednice. Zastupnik Bunjac.