Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. Pozivam vas da na početku saslušamo i pozdravimo himnu Republike Srbije. (Intoniranje himne.) Zahvaljujem. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 133 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace svoje kartice u svoje poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 169 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Poštovani narodni poslanici, pozivam vas da minutom ćutanja odamo poštu preminulom narodnom poslaniku Ivanu Tasovcu. (Neka mu je slava.) Dame i gospodo, prelazimo na traženje obaveštenja i objašnjenja na osnovu člana 287. Poslovnika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani potpredsednici, koleginice i kolege narodni poslanici, ja ću zatražiti pojašnjenje odgovora koje sam dobio od MUP, zato što odgovor koji sam dobio ne prihvatam i neophodno je da dobijem pojašnjenja. Tiče se ubistva novinara i humaniste Edina Hamidovića u avgustu ove godine u Sjenici. U odgovoru koji sam dobio na poslaničko pitanje od MUP kaže se da niko nije odgovoran, a čovek je ubijen, da nema odgovornosti pripadnika MUP i doslovno se kaže, citiram: „Da su pripadnici MUP postupili po ranijim prijavama“. Da pojasnim, Edin Hamidović je dobio od čoveka, koji će kasnije izvršiti njegovo ubistvo, pretnje, citiram: „Prosuću ti mozak kad dođeš u Sjenicu“. Čovek to prijavi nadležnim organima, prijavi policiji i šta se dešava? Čovek je brutalno ubijen na šetalištu, na korzou, pred svojom decom, pred suprugom. I kako smo postupili po prethodnim prijavama? Nisam dobio odgovor ko je odgovoran, zašto čovek nije dobio zaštitu, da li je priveden ubica, da li mu je stavljeno do znanja da nadležni organi vrše dodatnu kontrolu njegovog kretanja i rada? Šta bi se desilo da nekom sad od nas neko preti, a svakodnevno dobijamo pretnje, predsedniku države se preti, njegovoj porodici, svima nama, i sada neko nama kaže - prosuću ti mozak zato što to pričaš u Skupštini. I to se, ne daj bože desi i neko napiše u odgovoru - mi smo postupili, a to što je neko ubijen, nema veze. Ako nije odgovoran, a ja smatram da je odgovoran komandir stanice policije u Sjenici, ali ako nije on odgovoran, očekujem od Ministarstva unutrašnjih poslova odgovor ko je u hijerarhijskoj lestvici odgovoran iznad njega po činu, jer neko mora biti odgovoran kada nevin čovek strada. Zanemarimo situaciju da se to desilo u Sjenici. U bilo kom gradu ove zemlje da se desilo, bez obzira kako se zove i preziva taj čovek, moramo utvrditi odgovornost. Dajemo punu podršku borbi protiv kriminala i korupcije i svemu onome što radi predsednik države i predsednica Vlade, ali ovo ne može ovako da se završi. Ne može čovek da bude ubijen. Ne može da se desi ubistvo usred grada, Sjenica nije Njujork, nije to bilo u 17. aveniji a policijska stanica u drugoj. To je grad koji ima dve ulice. Kako nisu blokirani svi putevi prema graničnim prelazima? Čovek ubije nekog i odšeta mirno preko granice, kao da se ništa nije desilo. Ono što je ključno pitanje, koleginice i kolege narodni poslanici, jeste da li ćemo mi raditi na uspostavi poverenja na kojoj permanentno Stranka pravde i pomirenja radi ili ćemo raditi na tome da se produbljuje jaz između pripadnika policije i pripadnika bošnjačkog naroda. Ovakvi odgovori ne doprinose tome da se uspostavi poverenje i ja očekujem kroz pojašnjenje koje ću dobiti od predstavnika Ministarstva unutrašnjih poslova, da ćemo dobiti da vidimo ko je odgovoran i zašto nije postupano prema prijavama koje je rahmetli Edin Hamidović pre svog ubistva nadležnim organima podnosio? Moje drugo pitanje je upućeno Ministarstvu rudarstva i energetike i elektroprivredi Republike Srbije - kada će u selu Žabren kod Sjenice elektromreža sa dotrajalih stubova biti prebačena na betonske koji su postavljeni? Ne moram da podsećam, selo Žabren se nalazi na teritoriji opštine Sjenica, ne moram da podsećam ni nadležne ni građanke i građane šta su peštarske zime, kakvu smo nepogodu imali prošle godine na prostoru celokupne naše zemlje, posebno na prostoru sandžačkih opština. Ovde imamo situaciju da su dobri betonski stubovi izgrađeni a da nadležni organi, predstavnici elektrodistribucije nemaju vremena, nemaju dovoljno energije, nemaju motivacije da sa dotrajalih drvenih stubova, dotrajale mreže, prebace mrežu i kablove na betonske stubove. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Stefan Krkobabić.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče Dačiću, uvaženi potpredsednici, dragi narodni poslanici, poslanička grupa PUPS - "Tri P" smatra da je očuvanje KiM u sastavu Republike Srbije jedan od naših najvažnijih državnih i nacionalnih interesa. Zato PUPS pruža bezrezervnu podršku našim pregovaračima a posebno predsedniku Republike Aleksandru Vučiću, koji se bori u briselskim pregovorima protiv svih onih koji bi da Republiku Srbiju proteraju iz naše južne pokrajine. Shodno tome, godinama naglašavamo da je KiM ne samo državno, pravno, demokratsko, nacionalno i građansko, već i suštinsko imovinsko i egzistencijalno pitanje svih građana naše zemlje. Pojam imovina ili svojina razumeju svi u svetu, a posebno zemlje zapada, među njima i one koje su fabrikovale i priznale samoproglašenu nezavisnost Kosova. Kada je reč o svojinskom pitanju na KiM, pravo međunarodno i domaće, pravda i argumenti su na strani države Srbije. Zbog toga pitanje svojine, prirodnih i materijalnih bogatstava na KiM, dakle imovine države Srbije i njenih građana, kao i imovine SPC ali i ostalih verskih zajednica, mora da bude tema ispred svih tema, prioritet nad prioritetima kada je u pitanju agenda briselskog dijaloga Beograda i Prištine. Katastar od pre NATO agresije 1999. godine nedvosmisleno dokazuje da je najmanje 58% zemljišta, odnosno teritorije KiM u državnom, privatnom, društvenom i crkvenom vlasništvu Republike Srbije i njenih građana. I stalnim i glasnim isticanjem ovog argumenta u prvi plan dramatično bi se u našu korist poboljšala naša pregovaračka pozicija i u eventualnim statusnim pregovorima. Zato privremene vlasti u Prištini grubim falsifikatima pokušavaju da promene ovo, originalnim dokumentima potkrepljeno pravno i činjenično stanje, sve sa ciljem da nas stave u potčinjenu poziciju. Naše današnje poslaničko pitanje posvećeno je statusu imovine SPC i ostalih verskih zajednica na KiM. Za ovo pitanje zainteresovane su sve verske zajednice u našoj zemlji, a primer za to je angažman beogradskog nadbiskupa Stanislava Hočevara u Nacionalnom timu za preporod sela Srbije, a svi znamo da Vatikan nije priznao tzv. državu Kosovo, a Sveta stolica nam je i pomogla u sprečavanju pokušaja otimanja pravoslavnih hrišćanskih svetinja na Kosovu preko neuspelog ulaska Kosova u UNESKO. Višestranačka Skupština Republike Srbije je još 1991. godine izglasala Zakon o potvrđivanju imovine SPC i ostalim verskim zajednicama u Srbiji pokušavajući tako da ispravi nepravdu i otimačinu koju su tadašnje vlasti počinile posle Drugog svetskog rata. Nažalost, iz nekih ideoloških razloga tadašnji predsednik Republike nije potpisao taj zakon koji je usvojen osam godine pre NATO agresije. Međutim, Republika Srbija je napokon 2006. godine, naglašavam, dve godine pre jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova konačno donela Zakon o vraćanju imovine crkvama i verskim zajednicama koji u članu 3. odeljak 4. izričito naglašava da se pod teritorijom Republike Srbije u smislu ovog zakona podrazumeva i teritorija AP Kosovo i Metohija. Imovina crkava i verskih zajednica se bez dileme najlakše može vratiti crkvi jer je reč o nekretninama koje su i danas mahom ostale u državnom, odnosno tzv. društvenom vlasništvu jer je tu otetu imovinu država poklanjala tzv. bezemljašima, ali su uglavnom te nekretnina u istom faktičnom stanju kao u vreme kada su oduzete. Zato vraćanje te imovine ne treba da predstavlja poseban finansijski teret za državu jer će se prevashodno vraćati u naturalnom obliku. O crkvenoj imovini postoje evidencije i lako se mogu identifikovati crkve i verske zajednice kao raniji vlasnici, a restitucija imovine crkvama i verskih zajednica zasnovana na ravnopravnosti ovih subjekata i jednakosti njihovih prava poboljšaće njihov materijalni položaj i stvoriti bolje uslove za uspešniju međucrkvenu i međureligijsku saradnju. Vraćanje oduzete imovine verskim zajednicama na KiM posebno je važno radi neophodne podrške kako svih političkih i društvenih subjekata u našoj zemlji, tako i međunarodne zajednice tokom nastavka pregovora u Briselu sa privremenim institucijama vlasti u Prištini. Pitanja za Vladu Republike Srbije su, prvo, šta konkretno na planu restitucije imovine SPC i ostalih verskih zajednica na KiM čini naša Vlada? Drugo, kakva je po tom pitanju saradnja naše Vlade sa privremenim institucijama u Prištini? Treće, koji je bio odgovor evropskih posrednika u briselskom dijalogu ako su naši pregovarači kandidovali tu temu u agendu dijaloga? Četvrto i poslednje, da li će zbog očigledne opstrukcije otvaranja ovog suštinskog životnog pitanja od strane posrednika koji dolaze iz EU Republika Srbija o tome izvestiti UN koje su na osnovu slova Rezolucije 1244 izvorna adresa za kontrolu i upravljanje Briselskim dijalogom? Zahvaljujem.
Hvala. Đorđe Milićević ima reč.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče Narodne skupštine, gospodine Dačiću. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, danas je 5. oktobar, i ja ne mislim da govorim o prošlosti, jer mi iz poslaničke grupe SPS, smatramo da iz prošlosti treba izvući pouke, afirmisati ono što je dobro, gledamo sadašnjost i gradimo temelje budućnosti. Ali, prosto, neke stvari koje su se dešavale u prošlosti zaslužuju danas konačno epilog i zaslužuju odgovore na određena pitanja. Oni koji su pre 21 godinu bili na ulici i mislili da će činom rušenja Slobodana Miloševića doći demokratija u Srbiju, imali su pogrešna očekivanja i oslonili su se na pogrešne političke ciljeve. Danas je svima jasno da je cilj bila zapravo, Srbija. Da je tako pokazali su oni sami posle 5. oktobra, Srbija je rušena, privreda rasprodata, za po dva, tri evra burazerska privatizacija je najbolja preduzeća stavila u tuke tajkuna ili finansijera DOS-a, i Otpora. Iza njih je ostala bukvalno, pustoš. Nažalost ti petooktobarci od kojih neki i danas priznaju 6. oktobar i govore o nekakvoj lustraciji, su upravo oni koji bi trebalo da se nađu pred nadležnim organima, objasne građanima šta je u stvari bio cilj njihovog 5. oktobra. Da im je cilj bio bolji život, nisu pokazali kada su preuzeli vlast, pod stečaj su otišle hiljade preduzeća, skoro 500 hiljada ljudi je ostalo bez posla, uništene sve domaće banke, uništena vojska, odbrambeni sistem, preko 1000 sudija smenjeno i time uništeno pravosuđe, a Srbija postala moneta za potkusurivanje DOS-ovaca i njihovih spoljnih patrona. Nema oblasti u kojoj Srbija i danas ne trpi posledice posle 5. oktobra. Danas bih u ime svih građana i onih koji su verovali DOS-u, onih koji nisu, podsetio na još jedno razaračku akciju 5. oktobra. To je paljenje ove zgrade, Doma Narodne skupštine Republike Srbije, kada je uništeno i pokradeno ogromno kulturno blago od vrednih slika, do mobilijara, spaljene prostorije u kojima je bio uskladišten izborni materijal. U toku prošlog saziva imali smo priliku da u holu Skupštine vidimo izložbu i popis nestalih umetničkih eksponata čija se vrednost meri gotovo milionima evra. Videli smo i dokumentarni film o pljačkanju Narodne skupštine i izdata je jedna knjiga „Umetnost koja čeka pravdu“. Mi zaista, očekujemo tu pravdu. Do danas niko nije za ovo odgovarao. U vezi sa tim želeo bih da postavim pitanje najpre vama predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, zapravo generalnom sekretarijatu, a potom i nadležnim organima i nadležnim institucijama - da li Narodna skupština ima saznanja o tome da li je Tužilaštvo pokrenulo neki krivični postupak protiv organizatora ili pojedinih izvršilaca rušilačkog napada na Narodnu skupštinu i za pljačku neprocenjivo vrednog kulturnog blaga, i ako nije, da li će se to učiniti u narednom vremenskom periodu? Pitanje za generalnog sekretara i sekretarijat je – da li se zna kolika je vrednost ukradenih umetnina i umetničkih dela iz Skupštine? Neki od bivših DOS-ovaca, se ovih dana pojavljuju po medijima optužujući sada neke ljude posle 20 godina. Veoma interesantno, u ostalom, uvek je bilo tako da je napad najbolja odbrana. Svesni su oni da su uz pomoć svojih stranih investitora za kratko vreme naneli nenadoknadivu štetu Srbiji. Danas, oni koji su priznali bombardovanje, koji ne vole svoju zemlju niti svoj narod, danas govore o Srbiji o njenoj budućnosti, osuđuju one koji su branili svoju zemlju, danas Srbe proglašavaju genocidnim narodom, ako je i od propalih DOS-ovaca, mnogo je. Čak, predsedniče, u jednoj od emisija je jedan od nazovite kvazi političara, i onaj koji je pluskvamperfekat, političke scene Srbije rekao da ste vi trebali da budete uhapšeni tog 5. oktobra. Pa, što vas nisu uhapsili od 2000. do 2012. godine, imali su sasvim dovoljno vremena za to. Inače, što se tiče lustracije, ne razumeju oni šta znači lustracija. Lustraciju sprovode građani, a SPS je relevantan politički činilac na političkoj sceni Srbije punih 31 godinu. Dakle, oni su lustrirani, a ne SPS. Veoma kratko, drugi deo pitanja se odnosi na to, maločas je kolega Samir Tandir govorio o tome, načinu na koji se ophode prema poslanicima. Najpre smo kamenovani, izloženi pritiscima ovde ispred Narodne skupštine Republike Srbije, i nemojte mi reći da je to bilo tek onako okupljanje građana. Naravno, da ih okuplja jedan deo opozicije. Danas počinju jednu novu fazu pritisaka na narodne poslanike. Narodi poslanici ne smeju da govore u Narodnoj skupštini Republike Srbije, jer će dobiti pretnje. Jedan od poslanika koji je dobio pretnju je poslanik SPS, Toma Fila, samo zato što je govorio u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Čovek koji profesionalno i stručno ostvaren, koji je kulturan, emancipovan, nikada nije koristio ružan vokabular, niti se obratio bilo kome nekim ružnim tonom, dobio je ružnu i skaradnu pretnju. Insistiram da ovo pismo, zajedno sa kovertom, dostavite nadležnim organima i nadležnim institucijama, jer na ovo mora da se stavi tačka i ovo ne sme da postane norma društvenog ponašanja u Srbiji. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, imam više poslaničkih pitanja zato što se dosta stvari dogodilo u ovom kraćem periodu kako nismo zasedali. Najpre se pre desetak dana dogodio potpuno presedan. Dogodilo se nešto što se nikad ranije nije desilo, da u jednoj emisiji na jednoj televiziji, u pitanju je „Nova S“ za koju znamo da je kontroliše Dragan Đilas preko Šolaka, voditelj najotvorenije i najbrutalnije psuje majku predsedniku države. I nikom ništa. Apsolutno nikom ništa. Ja sada pitam – u kojoj zemlji na svetu, koja je to zemlja na svetu gde može da se u emisiji brutalno psuje majka predsedniku te države, bez apsolutno ikakve sankcije. Evo, ja ću da vam kažem – može u Srbiji i to u istoj onoj Srbiji u kojoj po rečima istih tih psovača vlada medijski mrak, cenzura, medijska blokada, strahovlada, diktatura itd. Dakle, najvulgarnije psuješ majku predsedniku države, dlaka ti s glave pri tom ne fali zbog tog čina i onda tvrdiš da je medijska blokada i diktatura. Ko je ovde lud? Još danima posle glumi ucveljenu mladu zato što je deo, barem deo pristojne Srbije osudio ovakve monstruoznosti, osudio ovakav prostakluk i poslao poruku da je to skandal i primitivizam prve vrste i da je to apsolutno neprihvatljivo ponašanje. Posebno licemerje i osećaj gađenja, da kažem, izazivaju ti lažni elitisti koji na svaki način danima i nedeljama već pokušavaju da odbrane ovaj primitivizam. Tu imamo najrazličitije pokušaje opravdanja, pa bih krenuo redom. Kako to izgleda? Ovo ispred mene je „print skrin“ ili „skrin šot“ kako bi rekli mladi, jer oni su prvo krenuli sa kampanjom kako je to zapravo potkast, kako to nije televizijska emisija, kako je to samo jedan običan format nekog potkasta i to nije naročito važno, prilično benigno itd. Dakle, nije ovo u pitanju nikakav samostalni i nezavisni potkast. Ko se malo razume u te tehnologije, jutjub itd. jasno mu je da su ovu emisiju isključivo ljudi mogli da gledaju na platformi „Nove S“ televizije koju kontroliše Dragan Đilas i to ljudima treba da bude jasno. Dakle, isključivo na internet platformi „Nove S“ i na zvaničnom jutjub kanalu „Nove S“. Dakle, ova dvojica, taj Vidojković i taj Kulačin nemaju svoju sopstvenu produkciju, nisu oni samostalni i nezavisni, ovo je „Nova S“, ovo Dragan Đilas i ovo je Šolak. Najsmešnije mi je pokušaj opravdanja, kada kažu da je u pitanju kreativni bes Marka Vidojkovića. Znači, građani, kada vam Marko Vidojković bude opsovao majku, treba da znate, nije on mislio da vas uvredi, nije on mislio ništa loše, U pitanju je izliv njegovog kreativnog besa. Još smešnije mi je, predsedavajući, kada NUNS, to su oni što ih je svojevremeno finansirao Dragan Đilas sa šest miliona, e taj NUNS opravdava ovo rečima kako je sve to benigno i kako je to sloboda izražavanja i slične nebuloze. Ili kada onaj humorista, u pokušaju, kaže kako Vidojković stalno psuje i kako to nije ništa novo i na taj način relatizuje to i čak nas tera da se mi naviknemo na to. Pa kao da je pohvala što taj pisac, pazite što je najgore on je pisac, kao da je pohvala što jedan pisac psuje stalno, kao da je to nešto za ponos, kao da ga to u krajnjem slučaju opravdava ili izuzima od odgovornosti. Ili onaj nesrećni Lutovac, koji je otišao najdalje u podršci Marku Vidojkoviću, pa je tvitovao kako je Vidojković zapravo ostao nedorečen. Evo, Zoran Lutovac koji kaže - posle svega što je Vučić izgovorio ostao je utisak da je Vidojković ostao nedorečen. To vam je dame i gospodo, slika i prilika te lažne elite u Srbiji kojoj je apsolutno prihvatljivo ovakvo ponašanje, kojoj je apsolutno prihvatljivo da se predsedniku države na televiziji u direktnom prenosu psuje majka. Zato se apsolutno slažem sa Anom Brnabić u oceni da je Marko Vidojković idealan predsednički kandidat tog dela opozicije, jer on predsedavajući na najbolji način predstavlja sve ono zašta se taj deo opozicije zalaže. Dakle, u samo nekoliko dana usledio je divljači napad na prostorije SNS u Novom Sadu, u kome je jedan od aktera sin Borislava Novakovića, visokog funkcionera partije Vuka Jeremića koga zovu Bora Solunac, jer je učesnik afere glasanja iz Soluna. Sećate se tog saziva Narodne skupštine, tada su DOS-ovci imali običaj da glasaju iz Bodruma, iz Soluna i ko zna odakle već. Doduše, nije to jedina njegova afera, bilo je tu i finansijskih malverzacija, lopovluka itd. E, danas njegov sin divljački i vandalski razbija prostorije SNS sledeći politiku svoga oca. Opet je to za lažnu elitu prihvatljivo, razumljivo. Kažu – dete emotivno reagovalo. Koje dete? Dečko ima 23 godine. Kakvo je to dete sa 23 godine? E, ovako to izgleda kada sin Bore Solunca, predsedavajući, ima izliv emocija. Oni kažu da je ovo izliv emocija, demolirane prostorije SNS. Dakle građani, ako vam sin Bore Solunca razbije prozor ili vrata od kuće, da znate da nije želeo ništa loše da vam uradi, nego je samo izlio svoje emocije. Lepo društvo. Ovaj izliva kreativni bes, ovaj izliva emocije. Sve sami kreativci i emotivci. Da bi samo nakon dan ili dva od ovog događaja u sred centra grada bio fizički napadnut urednik „Srpskog telegrafa“ Milan Lađović, uz direktnu pretnju smrću. Evo, živ nisam čekajući da istraga pokaže ko je počinilac pa da čujemo šta je ovog puta bilo, da li su ovog puta bile kreativnosti u pitanju ili emocije? Zašto sam ovo povezao, za sam kraj predsedavajući, zato što je sve ovo direktna posledica višegodišnjeg raspirivanja mržnje i generisanja atmosfere straha, nasilja, poziva na linč i progon svih onih koji se usude da ne razmišljaju kao oni, da ne razmišljaju kao Dragan Đilas, Marinika Tepić, Lutovac, Jeremić i svi oni ostali. Dakle, taj deo opozicije konstantno poziva na progon i linč svakoga ko se usudi da javno podrži politiku Aleksandra Vučića u želji da na taj način izazovu različite scenarije za nasilno preuzimanje vlasti u Srbiji. Zahvaljujem.
Hvala. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Dostavljen vam je Zapisnik sednice Trinaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje Zapisnika sa navedene sednice. Obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja utvrđeno da tom Odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedeni Zapisnik. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Trinaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu, održane 13. i 15. septembra. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 175, za – 168, nije glasalo – sedam. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Zapisnik sednice Trinaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu, održane 13. i 15. septembra. Dame i gospodo, u sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržane je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave. Narodni poslanici Enis Imamović, Šaip Kamberi, Selma Kučević, Nadije Bećiri, Mirsad Hodžić i Arđend Bajrami predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog rezolucije o genocidu u Srebrenici, koji su podneli Narodnoj skupštini 9. juna 2021. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 175, za – tri, protiv – sedam, uzdržan – jedan, nije glasalo 164. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog rezolucije o zločinima u i oko Srebrenice od 1992. do 1995. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. juna 2021. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – osam, nije glasalo 166. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ana Karadžić, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu i utvrđenje broja žrtava agresije NATO pakta 1999. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica 16. novembra 2020. godine. Narodna poslanica, Ana Karadžić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, svi smo bili svedoci da je 1999. godine učinjena agresija i zločin u kom su ubijeni vojnici i civili i deca. To nažalost ne možemo danas da promenimo, ali ono što je danas do nas na ovoj sednici, jeste da ovu dopunu uvrstimo u dnevni red i da formiramo komisiju koja će utvrditi imenom i prezimenom ko su oni koji su ubijeni od strane agresora, da imamo tačan spisak ljudi, da odamo počast porodicama koje su pretrpele gubitak i da sami pišemo svoju istoriju. Simbolički danas je 5. oktobar koji nas takođe podseća da smo se ogrešili o žrtve NATO bombardovanja, odnosno njihove porodice, kao i sve građane koji su tada izmanipulisani strahom, prevareni, dovedeni u zabludu da će nasiljem doći do demokratije. Znate, kada samo godinu dana nakon što je bila NATO agresija, nakon što je ubijeno toliko ljudi, samo godinu dana vi na isti tako agresivan i nasilnički način dođete na vlast. NATO agresiju su pokušavali da nazovu NATO humanitarnom intervencijom. Zločinci su sebe samoprozvali humanitarcima. Tako su i 5. oktobra pokušali da to predstave kao neki humanitarni čin kojim će spasiti građane Srbije, koji će dovesti zemlju u demokratsko društvo i kojim će spasiti državu Srbiju. Međutim, tih dvehiljaditih imali smo mnogo veće šanse da utvrdimo ko su ti koji su ubijeni tokom NATO bombardovanja, imenom i prezimenom da utvrdimo spisak ubijene dece. Umesto da pišemo tada istoriju herojstva, mi smo pisali ponovo izdajom, nastavili agresiju nad Srbima tako što smo krenuli da ih isporučujemo agresorima. Pričali smo - evo vam, koga sve hoćete, izvolite, sve ćemo da isporučimo, samo nas pustite, pustite nas da vladamo, da vršimo naše pljačkaške privatizacije, pustite nas da svoje lične interese ispunimo, ionako želite da Srbija bude uništena. Simbolika njihove vlasti tada jeste bilo isporučenje na Vidovdan, ali ne bih više o tome. Htela bih ono što je danas nama važno, a to je da smo i mi i oni tada znali da je NATO ubio oko 2000 ljudi i dece. Oni su odlučili da se time ne bave, da to zanemare. Ali, ko smo mi danas, ako danas koristimo retoriku neki ljudi ili oko 2000, ko smo mi danas ako ne znamo ko je tačno ubijen, kako se on zove i preziva, ko su te porodice kojima treba da vratimo dostojanstvo, ako mi ne znamo tačan spisak koga su to ubili te 1999. godine? Šta nas odvaja od toga da budemo moralni, da budemo ponosni na svoje činjenje, šta nas odvaja od toga da budemo vredni poštovanja? Samo jedna skupštinska rasprava, jedno da većine ovde da konačno napravimo taj spisak, da konačno vratimo demokratiju koja je tog 5. oktobra potpuno ubijena, da vratimo dostojanstvo porodicama i da odamo počast svima koji su dali život za našu zemlju. Molim narodne poslanike da podrže ovaj predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: Ukupno - 174, za – 19, nije glasalo - 155. Konstatujem da Narodna skupština, većinom glasova, nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miodrag Linta, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izbeglicama, koji je podneo Narodnoj skupštini 23. marta. Narodni poslanik Miodrag Linta. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u Srbiji živi više od 12000 prognaničkih porodica u statusu podstanara ili u neljudskim uslovima. Mislim da je došlo krajnje vreme da Vlada na jedan sveobuhvatan, pravičan i trajan način reši stambeno pitanje proteranih Srba sa područja današnje Hrvatske i Federacije BiH kao ključno pitanje integracije. Podsećam da je Vlada započela realizaciju takozvanog regionalnog stambenog programa 2012. godine, čiju su glavni donatori EU i niz drugih država i međunarodnih organizacija i da je dogovor bio da će taj program biti završen u narednih pet godina, dakle, do 2017. godine i da će biti stambeno rešeno blizu 17000 prognaničkih porodica. Nažalost, taj se program sprovodio i sprovodi se izuzetno sporo, nekvalitetno, neprofesionalno. Imamo od pre nekoliko meseci saopštenje Komesarijata za izbeglice i migracije, u kome se navodi da je od 2012. godine, kada je počela realizacija regionalnog stambenog programa, do ove godine rešeno svega nešto više od 7000 prognaničkih porodica. Dakle, veliki broj najvećih žrtava rata na prostoru bivše Jugoslavije ostaće nerešen. Predlažem mojim predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o izbeglicama da Vlada donese odluku da se nastavi regionalni stambeni program, da se stambeno reši 12000 prognaničkih porodica. Zatim, predlažem ovim predlogom zakona da više od 1000 prognaničkih porodica kojima nije dozvoljeno da konkurišu na stambene programe jer nisu imali formalno status izbeglice, da se njima omogući da mogu da konkurišu za rešavanje svog stambenog pitanja. Imamo nekoliko kategorija prognaničkih porodica kojima nije omogućen otkup njihovih stanova koji su sagrađeni sredstvima međunarodnih organizacija ili EU, to je 50 porodica koje žive u stanovima „Diposa“ u Beogradu. To je 530 porodica korisnika SIR programa, programa koji je finansirala italijanska Vlada u sedam gradova i opština, da im se omogući pravo otkupa po povoljnim uslovima. Imamo više stotina prognaničkih porodica koje žive u stanovima koji su sagrađeni kroz program socijalnog stanovanja i socijalnog stanovanja u zaštićenim uslovima, da se njima omogući pravo otkupa po povoljnim uslovima. Konačno, da se ovim mojim predlogom zakona obezbedi svim tim porodicama da otkupna cena bude, da imaju dvostruki popust prilikom otkupa, a ne samo 50%, kao i svim onim porodicama koje su već potpisale ugovor o kupoprodaji da putem aneksa takođe dobiju dvostruki popust. Dakle, predlažem da se dnevni red današnje sednice dopuni mojim predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o izbeglicama.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslaničke da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno -172, za – osam, nije glasalo – 164. Konstatujem da Narodna skupština, većinom glasova, nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miodrag Linta, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. maja. Narodni poslanik Linta ima reč. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, postojećim Zakonom o pravima boraca, vojinih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica nisu priznati pripadnici vojske i policije Republike Srpske Krajine. Mislim da je u pitanju diskriminacija. Krajiški borci se osećaju ogorčeno, nezadovoljno, razočarani su i smatraju da nisu vodili nikakav privatan rat, nego da su se časno i hrabro borili za očuvanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Jugoslavije i da su časno i hrabro branili srpski narod na području Republike Srpske Krajine. Mojim predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica tražim, dakle, članom 1. da se svim pripadnicima vojske i policije Republike Srpske Krajine prizna ratni staž za čitavo vreme rata u dvostrukom trajanju. Drugo, tražim da se svi borci koji su razvrstani trenutno po postojećem zakonu prema vremenu vojnog angažovanja u tri kategorije, da se borci razvrstaju u dve kategorije, da borac prve kategorije je borac sa angažovanjem preko 45 dana i borac kome je priznato svojstvo ratnog vojnog invalida bez obzira na dužinu njegovog angažovanja, a borac druge kategorije je borac sa angažovanjem do 45 dana. Zašto ovo predlažem? Zato što u postojećem predlogu borac prve kategorije mora da ima najmanje 200 dana ako je bio pripadnik vojske i policije Republike Srpske Krajine, dok borac prve kategorije koji je ratovao na KiM dovoljno je da ima 60 dana vojnog angažovanja. Treće, tražim da se civilnim licima iz Republike Srpske Krajine koji su zadobili povredu ili ranu prizna ponovo status civilnog invalida rata. Naime, postoji najmanje 12 civilnih invalida rata iz Republike Srpske Krajine koji su primali ličnu invalidninu od 2000. do 2013. godine, kada im je ukinuta ta invalidnina saveznom uredbom. Mislim da nije u redu i da treba i tim 12 civilnih invalida rata iz RSK da bude priznato svojstvo civilnog invalida rata. Sledeće, tražim da se zahtev za priznanje svojstva ratnog vojnog invalida može podneti u roku od godinu dana od stupanja na snagu izmena i dopuna ovog zakona, jer je taj sad rok prošao a imamo još jedan deo krajiških boraca koji nisu podneli zahtev za priznanje statusa ratnog vojnog invalida. Takođe, tražim da se zahtev za priznanje svojstva ratnog vojnog invalida po osnovu posttraumatskog stresnog poremećaja može podneti bez vremenskog ograničenja. Posebno tražim da se među originalnim pismenim dokazima iz vremena učešća u ratu za utvrđivanje statusa borca priznaju vojna knjižica ili drugi dokumenti sa pečatom nadležnih organa srpske autonomne oblasti Krajina, srpske oblasti Zapadna Slavonija, srpske oblasti Slavonija-Baranja i Zapadni Srem i Republike Srpske Krajine, ako se status borca ne može utvrditi na osnovu postojećih originalnih dokumenata, mnogi ih nemaju, znamo zbog čega, zbog zločinačkih akcija „Bljesak“ i „Oluja“, tražim da se krajiškim borcima omogući da utvrde status borca na osnovu dva kvalifikovana svedoka. Konačno, na kraju, tražim da se posttraumatski stresni poremećaj utvrđuje u izuzetnim slučajevima na osnovu medicinske dokumentacije koja potiče iz perioda pre podnošenja zahteva za priznanje prava po tom zakonu, a ne isključivo iz perioda dok su trajale ratne okolnosti, a najkasnije do isteka dve godine od dana njihovog prestanka. Dakle, ovim predlogom predlažem da se dnevni red današnje sednice dopuni mojim Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 184, za – šest, nije glasalo – 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. i člana 157. stav 2. Poslovnika, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 i Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke Srbija a.d. Novi Sad za potrebe finansiranja Projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš granica sa Mađarskom (Segedin). Da li poslanik Martinović traži reč?( Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 167, nije glasalo – sedam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 167, nije glasalo – sedam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2021. godini, u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. D n e v n i r e d: Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji, koji je podnela Vlada; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2; Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke Srbija a.d. Novi Sad za potrebe finansiranja Projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš granica sa Mađarskom (Segedin); Predlog zakona o zaštiti od buke u životnoj sredini, i Predlog zakona o izmeni Zakona o muzejskoj delatnosti. Pre nego što nastavimo, samo da vas obavestim, kako smo i do sada praktikovali, obavestim da ćemo raditi danas, sutra i u četvrtak sa ciljem da glasanje bude negde u četvrtak oko 18,00 sati. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju, Siniša Mali, ministar finansija; Slavica Savičić i Saša Stevanović, državni sekretari u Ministarstvu finansija; doktor Dragan Demirović, pomoćnik ministra finansija; Ana Tripović, direktor Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija; Anastazija Tanja Đelić, načelnik Odeljenja u Ministarstvu finansija; Marijan Blešić, rukovodilac Grupe u Ministarstvu finansija i Srđan Popović, savetnik u Ministarstvu finansija. Molim poslaničke grupe, ukoliko to nisu već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 i Predlogu zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke Srbija a.d. Novi Sad za potrebe finansiranja Projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš granica sa Mađarskom (Segedin). Predstavnik predlagača, ministar finansija, Siniša Mali. Izvolite.
Hvala vam puno. Poštovani gospodine Dačiću, uvaženi narodni poslanici, pred vama su danas predlozi četiri veoma važna zakona kako za privredu Republike Srbije tako i za naše građane. Prvi zakon koji je na dnevnom redu, je zakon o isplati 20 evra pomoći i podrške kako bi se ublažile negativne posledice COVID-19 za sve građane Srbije, isplata koju planiramo da izvršimo u decembru mesecu. Podsetiću vas, ove godine smo već isplatili 30 evra za sve punoletne građane koji su se prijavili za tu pomoć, preostalih 30 evra doći će na naplatu, odnosno platićemo u novembru mesecu ove godine i 20 evra hoćemo da isplatimo početkom decembra svim punoletnim građanima naše zemlje. Za sve one koji se nisu prijavili za pomoć od 30 plus 30 evra, za sve one koji su postali punoletni nakon 24. aprila ove godine otvaramo mogućnost prijavljivanja za ovih 20 evra. Prijave će ići na isti način kao i do sada, dakle, preko sajta uprave za trezor od 15. novembra do 30 novembra. Pozivam sve građane koji se, kažem, nisu prijavili za 30 plus 30 evra i koji su punoletni nakon 24. aprila ove godine da se prijave i da od države dobiju pomoć od 20 evra u decembru mesecu. Oni koji su se već prijavili za 30 plus 30 evra, kao i naši najstariji sugrađani, dakle, penzioneri, oni nemaju potrebe da se prijavljuju, oni će automatski dobiti i ovu pomoć u decembru. Ova pomoć od 20 evra samo je deo velikog paketa pomoći koji smo dali i pružili našim građanima i našoj privredi tokom ove i prošle godine. Ukupno tri paketa pomoći, osam milijardi evra. Dakle, ogromna pomoć koja nam je pomogla da izbegnemo te crne scenarije koje ste imali priliku da vidite i u nekim drugim mnogo razvijenijim zemljama od nas u smislu zatvaranja fabrika, otpuštanja radnika. Mi smo uspeli da zadržimo isti nivo zaposlenosti kao i pre krize, pre COVID-19, a sa druge strane kroz ogromnu pomoć smo obezbedili i spasili veliki broj proizvodnih pogona i fabrika što nam daje za pravo da budemo veoma optimistični kada su godine koje su pred nama u pitanju. Samo ću vas podsetiti da je ove godine država Srbija isplatila 30 evra svim punoletnim građanima u maju mesecu ove godine. Isplatili smo 3.000 dinara svima onima koji su primili bar jednu dozu vakcine do kraja maja ove godine. Isplatili smo 22. septembra 50 evra za sve naše najstarije sugrađane, 50 evra za sve penzionere u Republici Srbiji. Isplatili smo 60 evra za sve nezaposlene, dakle za sve one koji su bili bez posla i na birou za nezaposlene, svima je država isplatila 60 evra. Isplatili smo tri puta po 50% minimalne zarade za sva mikro mala srednja preduzeća, sve preduzetnike preko milion i sto hiljada pravnih lica ili pojedinaca je dobilo tu pomoć. Dodatno smo ispaliti dve pune minimalne zarade za sve samostalne umetnike, dodatne dve pune zarade za sve one koji su zaposleni u oblasti turizma i ugostiteljstva, kao najpogođenijim oblastima usled negativnih posledica COVID-19. Dakle, snaga države se upravo ogledala i ogleda u ovim paketima pomoći. Naše javne finansije su stabilne. Novca u kasi imamo. Sva obećanja koja smo dali ispunjavamo u dinar, ispunjavamo i u dan i nadam se da ćete podržati ovaj zakon o isplati 20 evra u decembru mesecu svim građanima Srbije, koji će na neki način označiti i kraj trećeg paketa pomoći. Podsetiću vas da smo obećali, to je predsednik Vučić i najavio, da ćemo u februaru ili martu naredne godine isplatiti i dodatnih 20.000 dinara za sve naše penzionere, ali to je tema o kojoj ćemo govoriti kada pred vama budem za par nedelja branio i budžet za 2022. godinu. Sledeći zakon koji je danas pred vama je Zakon o fiskalizaciji, odnosno izmene postojećeg Zakona o fiskalizaciji. Kao što znate, ogroman posao je pred nama. Već smo krenuli, a to je da postojeći model fiskalizacije zamenimo novim. Ovaj postojeći datira još od 2003. godine. Naveo sam više puta taj primer. Mi sada koristimo 4G tehnologiju. Pričamo o uvođenju 5G, a taj GPRS sistem na kojem se bazira sadašnji sistem fiskalizacije, imate 3G, onda neki sistem pod oznakom „H“, ako se ne varam, pa EDž, pa onda GPRS. Dakle, pre tri ili četiri generacije nekih tehnologija, na tome je baziran postojeći sistem fiskalizacije u Srbiji. Vreme je da ga promenimo. Taj sistem, novi sistem, donosi velike koristi za našu privredu, za naše privrednike. Imate direktne koristi, jer više neće imati troškove fiskalizacije ili defiskalizacije fiskalnih kasa. To se ovim zakonom ukida. Neće imati obavezu čuvanja onih papirnih kontrolnih traka, neće imati obaveznih godišnjih servisa, kao što imaju sada, ali, s druge strane, što je mnogo veći doprinos ovog zakona, ovaj zakon, s obzirom na to da će povećati efikasnost rada poreske uprave, smanjiće nelojalnu konkurenciju svima onima koji rade u skladu sa zakonom, svima onima koji poštuju zakone i plaćaju poreze i time dodatno doprineti još njihovom boljem i uspešnijem poslovanju. Ovaj zakon je ključan zakon za dalju borbu i suzbijanje sive ekonomije. U našoj zemlji tri su izuzetno važne stvari kada su izmene ovog zakona u pitanju. Dakle, ovaj novi sistem je mnogo fleksibilniji, potpuno otvara tržište kada su fiskalni uređaji u pitanju. Fiskalni obveznici mogu da koriste i mobilne telefone i tablete i druge moderne uređaje da to bude fiskalni uređaj kod njih. Potpuno se na taj način ide u korak sa digitalizacijom, sa novim tehnologijama, a smanjuju se troškovi poslovanja za sve one koji su fiskalni obveznici. Druga stvar, koja je veoma važna, izašli smo u susret našim privrednicima. Imamo prelazni period tokom kojeg će paralelno da rade ili mogu da rade i postojeće i novo rešenje. To je period od 1. novembra ove godine do kraja aprila naredne godine. Naši privrednici su tražili šest meseci. Dobili su šest meseci izmenama ovog zakona, a kada su rokovi u pitanju, samo da vas podsetim, već 1. oktobra krenula je prijava preko sajte Poreske uprave svih poreskih obveznika da prijave svoja prodajna mesta Poreskoj upravi. Evo, do jutros 892 poreska obveznika, 1.400 prodajnih mesta već je prijavljeno. Pozivam poreske obveznike i fiskalne obveznike da iskoriste ovu mogućnost, odnosno ne da iskoriste, nego moraju da to urade, da se Poreskoj upravi prijave u narednih mesec dana, svoja prodajna mesta na kojima će obavljati maloprodajne aktivnosti. To me dovodi do treće važne stvari, a to subvencije. Ni jedan jedini dinar neće našu privredu koštati uvođenje novog sistema. Mi smo obezbedili šest milijardi dinara kako bismo pokrili troškove nabavke fiskalnih uređaja. Ta uredba je već usvojena na sednici Vlade prošle nedelje. Dakle, 100 evra za svaki fiskalni uređaj, dodatnih 100 evra za svako prodajno mesto. Za one koji nisu u sistemu PDV-a mi ćemo taj iznos povećati za 20%, tako da sa te strane država još jedanput ispunjava obećanje koje je dala. Nećemo imati ni jedan jedini dodatni trošak ni dinara za našu privredu. Veoma je važno da ovaj sistem sprovedemo brzo i efikasno. Pozivam, takođe, sve one koji žele da iskoriste ove subvencije, prijavljivanje će preko sajta Poreske uprave krenuti 15. oktobra. Od 15. oktobra do kraja januara trajaće proces prijavljivanja za subvencije za ovih 100 plus 100 evra za sve one koji ulaze u novi sistem fiskalizacije. Novac za to imamo, obezbedili smo i pozivam naše privrednike da to iskoriste. Još jedanput, sistemski važan zakon kada je borba protiv sive ekonomije u pitanju. Kao što znate, već su krenule pripreme i za primenu Zakona o elektronskim fakturama. Do kraja godine svi subjekti u javnoj svojini imaće obavezu i već se ubrzano pripremaju za to, da izdaju i primaju elektronske fakture. Do kraja sledeće godine to će važiti takođe i za sve one koji su u privatnom sektoru, a koji su u sistemu PDV-a. Dakle, do kraja naredne godine sa novim sistemom fiskalizacije sa potpunom primenom sistema e-faktura imaćemo i mislim da ćemo zadati konačan udarac sivoj zoni u našoj zemlji. Imaćete one koji rade u skladu sa zakonom ili one koji su potpuno u crnoj zoni, ali onda ćemo na poseban način, kroz nadležne organe, policiju, poresku upravu i ostalo, takođe da se nosimo i sa tim. Dakle, činimo naš privredni ambijent mnogo konkurentnijim, mnogo atraktivnijim. U nekim rešenjima idemo i korak ispred svih i mislim da je to izuzetno važno, pogotovo za taj rast i za razvoj naše ekonomije koji je za nas najvažniji cilj u ovom trenutku. Treći zakon koji je danas pred vama je zakon koji se odnosi na poresku administraciju i poreski postupak. Dva osnovna razloga su za izmenu ovog zakona. Prvi, da bi se uskladio sa izmenama Zakona o fiskalizaciji, o čemu sam već malo pre govorio i, drugi, kako bi dodatno dali vežu fleksibilnost onim privrednim subjektima koji duguju poreskoj upravi, a s druge strane su ušli u problem zbog Kovida-19, odnosno zbog pandemije korona virusa. Izmene ovog zakona daju mogućnost, s jedne strane, zamene ispunjenja. S druge strane, da svi oni koji su ispoštovali glavnicu duga prema poreskoj upravi, takođe, dobiju i mogućnost za odlaganje plaćanja kamata. Opet su to bili zahtevi koje smo dobijali od naših privrednika. Evo, i na ovaj način njima izlazimo u susret. I, poslednji zakon koji je danas pred vama je Zakon o finansiranju železničke pruge od Subotice ka Segedinu. Vrednost ove investicije je 87 miliona evra. Ukupna dužina pruge je 98 kilometara. Ovaj deo koji prolazi kroz našu zemlju je 38,5 kilometara. Veoma je važno da se ovde radi ne samo o rekonstrukciji postojeće pruge, već i o gradnji nove pruge koja nedostaje na pojedinim deonicama. Naravno, izuzetno važno za našu saradnju između Mađarske i Srbije, ali s druge strane samo potvrđuje i pokazuje koliko smo posvećeni investicijama, ulaganjima i u putnu i u železničku infrastrukturu u našoj zemlji. Mi ćemo se na proleće naredne godine već voziti brzim vozovima. Od Beograda do Novog Sada stizaćemo za 35 minuta. Po celoj Srbiji se ubrzano radi rehabilitacija, modernizacija železničkih pruga, a samo u ovom trenutku imamo sedam auto-puteva i brzih saobraćajnica koje se u Srbiji grade. Najveće gradilište u Evropi po tom pitanju i jeste naša zemlja. Dakle, mi gradimo auto-put Preljina – Požega. Gradimo Moravski koridor, gradimo Kuzmin – Sremska Rača, gradimo Lajkovac – Valjevo, zatim Ruma – Šabac – Loznica, Novi Sad – Ruma, Fruškogorski koridor, zatim brza saobraćajnica od Surčina ka Novom Beogradu. Očekujem da ćemo do kraja godine započeti radove na izgradnji brze saobraćajnice ili auto-puta od Niša, Pločnika, prema Merdarima. Očekujem da ćemo krenuti sa izgradnjom Dunavske magistrale, od Požarevca ka Golupcu i očekujem radove na izgradnji auto-puta Beograd-Zrenjanin-Novi Sad. Dakle, ogromne investicije u našu infrastrukturu, upravo koje su usmerene ka tome da "Srbija 2025", program koji smo definisali, u potpunosti i ispunimo i da nam za par godina naša draga i lepa zemlja bude isprepletena mrežom novih auto-puteva i modernih železničkih pruga. Na kraju, uz čestitke vama i željom da imate uspešno jesenje zasedanje, želim samo da vam kažem da je Ministarstvo finansija promenila svoju projekciju rasta BDP-a za ovu godinu. Na osnovu rezultata iz trećeg kvartala ove godine, mi očekujemo za treći kvartal da smo imali stopu rasta umesto 5,6, koliko smo očekivali, da ćemo imati 7%, 7,6% je bila stopa rasta našeg BDP-a za prvih šest meseci ove godine, sa 7% iz trećeg kvartala ja očekujem da ćemo imati najmanje 7% stopu rasta do kraja ove godine. Do pre desetak dana govorio sam da ćemo rasti 6,5%, možda malo više, a ono što jeste činjenica je da je predsednik Vučić bio u pravu, dakle, biće nam rezultat mnogo bolji, ići ćemo na najmanje 7% stope rasta ove godine, što znači, uvaženi poslanici i poštovani građani Srbije, da ćemo imati jednu od najvećih stopa rasta ove godine, a kada uzmete u obzir i minus 0,9 samo od prošle godine, za ove dve godine doba najveće ekonomske krize ikada, pandemije korona virusa, Srbija će biti među top tri najbolje zemlje u Evropi kada je ekonomski rezultat u pitanju. Za građane Srbije, naravno, što nam je viša stopa rasta BDP-a, možemo da razgovaramo i o većim penzijama, o većim platama, i to su teme sa kojima ćemo izaći pred građane Srbije u narednih par dana, sada kada budemo sumirali i konačne rezultate za treći kvartal. Još jednom, hvala puno na vašem strpljenju, ostajem na raspolaganju za pitanja koja imate i očekujem i nadam se da ćete ove zakonske predloge podržati u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem ministre. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? Za reč se javila narodna poslanica Aleksandra Tomić, predsednica Odbora za finansije. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, mi smo jutros imali sednicu Odbora koja je razmatrala ova četiri predloga zakona. Ono što mislim da negde treba dopuniti u smislu informacije građanima a to je da ovim predlogom koji se odnosi na izmene i dopune Zakona o poreskom postupku, treba reći građanima da uvodimo i olakšavamo mogućnost servisiranja kredita. To znači da ukoliko otplatite glavnicu prema poreskoj upravi, kamatu možete reprogramirati ponovo, što do sada nije bio slučaj. Mislim da negde i Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije prepoznaju potrebe ne samo privrede već i samih građana Srbije da olakšamo ovo vreme koje nas je zadesilo kada je u pitanju pandemija i negde paralelno idemo sa time da dajemo podršku građanima kao država konkretno kada govorimo o novcu, ali i ona podrška je vrlo značajna da možemo privredi da damo podršku da lakše funkcioniše na tržištu kapitala. Važno je reći da fazno prelaženje na kompletnu digitalizaciju finansijskog sistema, odnosno kada govorimo o fiskalizaciji, ste takođe prepoznali da ne može sve preko noći i mislim da su uslišeni zahtevi i privrede ali i građanima u ovom smislu. Kada govorimo o ovom delu koji se odnosi na privremeni registar građana, očito da pratite i ono što su potrebe građana kada neko stekne uslov, a to su u pitanju punoletni građani sa određenim datumom, pa sada u stvari zato oni koji su od 24. aprila postali punoletni imaju prava na određenu finansijsku podršku, znači, ne pravite razliku između građana, što je jako važno. Na kraju krajeva, imali smo prilike da čujemo i od vas i od gospodina Vučića koji su to infrastrukturni projekti koji će Srbiju uvesti u novo doba kada su u pitanju auto-putevi i u skladu sa time je i ovaj Ugovor o zajmu kada je u pitanju železnička pruga do granice sa Mađarskom. Srbija je pokazala od 1. do 4. oktobra na "Ekspu 2020" u Dubaiju da je zaista jako puno napredovala, da ima šta da ponudi u saradnji sa drugim državama i narodima, a time je pokazala da je sposobna da prihvati nove strane direktne investicije. Sve su to rezultati koje niko ne može da poruši. Oni koji žele da ruše Srbiju i ove rezultate, ali i da ruše interese građane Srbije, su oni koji promovišu naselje, tzv. kreativni bes, najgore psovke koje su upućene porodici predsednika države i mislim da to treba svaki dan da kažemo građanima ko radi za interese države i njihove interese a ko radi protiv toga i ko želi da ih ruši. Mislimo da svi oni koji su stali pod barjak Dragana Đilasa danas žele da ruše Srbiju i žele da ruše interese kojima jednostavno mi pokušavamo da građanima damo punu podršku da krenu u novu eru razvoja Srbije i to je ta "Srbija 2025", gde ćemo imati zaista obezbeđenu budućnost Srbije i naše dece. Zahvaljujem se, gospodine ministre, što pratite sve promene koje se dešavaju i na tržištu kada su u pitanju uvoz i izvoz robe i usluga kada je u pitanju saradnja i sa članicama EU i sa Rusijom i sa Kinom i sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, i to je ono što na svakom koraku našim građanima treba da pokažemo, da mislimo na njih i da će njihovi interesi uvek biti zaštićeni sa naše strane. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Todorović, član Odbora i izvestilac Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je danas set zakona iz oblasti finansija koji je predložila Vlada Republike Srbije, a moje je zadovoljstvo da vas ispred Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo obavestim da su predložena zakonska rešenja u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, te da Narodne skupština i narodni poslanici danas mogu da raspravljaju o predloženim zakonima. Dozvolite mi samo ukratko da se osvrnem na ove predloge koje je predložila Vlada Republike Srbije. Dakle, pred nama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije, bolesti Kovida-19, izazvane virusom SARS-CoV-2. Dakle, suština ovih izmena predloga zakona podrazumeva da u eri, mislim na prethodnu i ovu godinu, onoga što je zadesilo ne samo Srbiju, već i čitav svet, a govorim o posledicama koje je donela korona, da je Srbija u tom periodu reagovala efikasno, reagovala ozbiljno, u teškim vremenima nabavili smo respiratore, nabavili vakcine, uspeli da izgradimo tri kovid bolnice i da donesemo nekoliko paketa podrške građanima i privredi. Dakle, suštinski, država je uradila sve ono što je bilo u njenoj moći, a ostalo je na nama, građanima, da se vakcinišemo, da pratimo ono što nam sugeriše krizni štab. Važno je u okviru ovog predloga zakona da je ono što smo uradili za oblast privrede, posebno sektorski, za hotelijerstvo, ugostiteljstvo, za autoprevoznike, uradili i za ostale sektore, da pomognemo tim preduzećima, privatnim kompanijama da ne otpuštaju radnike, da u jednoj takvoj situaciji koja je zadesila čitav svet Srbija beleži čak i pad stope nezaposlenosti, što je veoma dobro i kada govorimo o pomoći građanima u nekoliko navrata država Srbije je bila spremna da izdvoji određena sredstva i pomogne građanima. Suštinski ovaj zakon podrazumeva da svi oni koji su postali punoletni u periodu od 24. aprila pa do dana stupanja na snagu ovog zakona mogu da dobiju određena sredstva koje je Ministarstvo finansija definisalo. Naravno, ovo važi i za korisnike penzija i sve one koji ispunjavaju određene uslove, a mislim da su građani Republike Srbije, da imaju prebivalište u Srbiji, da imaju važeću ličnu kartu, da su se prijavili na vreme koje je definisano za ovu pomoć, a korisnici penzija su automatski prijavljeni. Što se tiče drugog Predloga zakona, odnosi se na zaduživanje Republike Srbije kod OTP banke za potrebe finansiranja projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge na potezu Subotica-Horgoš. Ovo je ono što smo definisali u planu „Srbija 2025“, a to je da ćemo raditi na revitalizaciji, rekonstrukciji i modernizaciji železničke infrastrukture, putne infrastrukture i evo u narednom periodu, kako je ministar izjavio, imaćemo i završenu deonicu brze pruge Beograd-Novi Sad i da u gotovo pola sata stižemo od tačke A do tačke B. Suštinski, veoma važan ugovor. Da ne dužim, pošto neću imati dovoljno vremena, Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o fiskalizaciji, ministar je o tome govorio više u poslednjih dana. Ovo je i glavna tema jer je ovo jedan od suštinskih zakona koji će omogućiti da privredni ambijent u Srbiji bude daleko napredniji, daleko bolji nego što je bio pre. Ovo je način da se spreči siva ekonomija, da se suzbije nelojalna konkurencija, a samim tim da budžet Republike Srbije bude daleko veći. Naravno, ovim izmenama preciznije se definiše sadržaj fiskalnog računa, kao i postupak fiskalizacije. Propisuje se prelazni period za obveznike fiskalizacije i to je taj period od šest meseci, od 1. novembra do kraja aprila. To je veoma važno, jer se na taj način privrednici postepeno uvode i prilagođavaju novom modelu fiskalizacije. Možda je važno reći u vezi sa ovim zakonom da i Zakon o fiskalnim kasama prestaje da važi 1. maja 2022. godine. U okviru četvrtog predloga zakona, dakle Predlog zakona koji podrazumeva izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, u suštini vrši se usklađivanje sa Predlogom zakona o fiskalizaciji. Suština je, još jednom, i da zaključim, ovi predloženi zakoni su u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije i narodni poslanici će danas moći danas da diskutuju o ovim zakonima. Hvala.
Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo sa daljim radom, jedno obaveštenje o današnjem radu. Poštovani narodi poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Prelazimo na predsednike, odnosno predstavnike ovlašćenih poslaničkih grupa. Reč ima potpredsednik Narodne skupštine, dr Muamer Zukorlić. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine, predsedavajuća sa saradnikom i drugi potpredsedniče Narodne skupštine, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče posebnog registra kojim će se osigurati procedura dodele nove tranše pomoći svim punoletnim građanima, svakako da na ovu temu ne treba trošiti mnogo reči, osim dati punu podršku i kazati da je u ovom teškom vremenu svojevrsne celokupne društvene krize koja ima svoju i ekonomsko-socijalnu dimenziju izazvana Kovidom, dakle, puna podrška svakom obliku pomoći i ovom svakako danas koji je pred nama. Ubuduće treba prosto imati u vidu da parametri na kojima se donose odluke o pomoći treba da budu ili ovako obuhvatanjem svih punoletnih građana ili parametar socijalno-ekonomskog stanja. Dakle, sve druge parametre bismo isključili, jer zapravo samo ta dva parametra osiguravaju punu pravičnost u pogledu odlučivanja i određivanja kategorija koje će dobiti pomoć. Što se tiče Zakona o fiskalizaciji, takođe ovaj zakon po svojoj nameni, po svojoj strukturi, po svojoj svrsi, zapravo zaslužuje da dobije punu podršku, što će se desiti kada je u pitanju stav narodnih poslanika Stranke pravde i pomirenja i svakako da on, pre svega, iz razloga što osigurava dalju efikasnost samog procesa fiskalizacije, a pre svega, kada su u pitanju poslodavci, a i sami građani. Dakle, to je ono što je suština Predloga ovog zakona, odnosno izmena i dopuna ovog zakona i zato ga svakako treba podržati, odnosno usvojiti u Danu za glasanje. Što se tiče zakona kojim će se osigurati sredstva za izgradnju pruge na severu zemlje, takođe ono što uvek za nas narodne poslanike Stranke pravde i pomirenja, mislim i sve ostale narodne poslanike, jeste uvek najveća radost kada ili donosimo zakone ili dobijamo informacije o značajnim velikim, odnosno kapitalnim investicijama bilo koje vrste, a posebno investicijama u infrastrukturu. Dakle, to je nešto što zasigurno, bar sa moje tačke gledišta, predstavlja najveću radost koju možemo imati ovde u Narodnoj skupštini, a posebno kada se pokaže kapacitet držanja koraka u infrastrukturnim investicijama, posebno kapitalnim investicijama, bilo da su u pitanju pruge, obnova pruga, izgradnja novih pruga, svakako u duhu vremena i modernosti i svih izazova u kome živimo, ali isto tako i posebno važno i po kvantitetu i po kvalitetu su brojni auto-putevi koji se rade. Ono što želim ovde naglasiti u pogledu iščekivanja jeste pruga Raška-Novi Pazar, a potom i dalje pravcem zapada prema Priboju, zašta već postoji politička volja potvrđena političkim dogovorom, ali ono što sada želim istaći jeste poziv nadležnim organima da se što pre krene sa pripremama za realizaciju ovog projekta. Dakle, nije prvi put, a ponoviću ovde, da je Novi Pazar jedini grad u ovoj zemlji koji ima preko 120 hiljada stanovnika, koji predstavlja svojevrstan regionalni centar i u ekonomskom i u svakom drugom pogledu, a koji u 21. veku nema železničku prugu, odnosno nema vezu sa železničkim saobraćajem. Tako da prosto ovo pitanje, s obzirom da postoje dogovori, postoji iskazana volja, potvrđena volja, potpisana volja, dakle ono na šta želim ukazati jeste da nije dobro i nije prihvatljivo i nije razumljivo da se početak realizacije ovog projekta odgađa. Četvrti zakon koji je danas pred nama ovde jeste Zakon o poreskoj upravi i poreskoj administracije, tačnije izmene i dopune ovog zakona. Takođe jedna od tema koja je nepresušne inspiracije za nas narodne poslanike, ali ne samo za nas, već i za sve druge važne faktore u ovoj zemlji koji se bave ovim pitanjem. Dakle, zdrava poreska politika znači zdrav celokupan državni sistem, a pre svega sigurnost finansiranja celokupnog državnog sistema. Ukoliko danas upoređujete, da kažem, uređene državne sisteme i one koji su ne uređeni ili manje uređeni, dovoljno je da sagledate stanje u poreskom sistemu. Dakle, one zemlje koje imaju uređen poreski sistem, one su zasigurno uređene i u svim drugim segmentima. Suprotno tome, one koje to nisu, onda teško da su uređene u bilo kom segmentu svog državnog aparata, odnosno državnog sistema. Da bi se jedna zemlja mogla pohvaliti kvalitetnijim ili uređenim poreskim sistemom, svakako da na prvom mestu jesu zakoni, poreski zakoni, a to je zapravo ono što jeste nadležnost Narodne skupštine, tj. nas narodnih poslanika u Narodnoj skupštini i što činimo inače, a evo što činimo danas. No, nije to jedina stvar ili jedini uslov da bi smo imali uređen sistem kako to možemo videti i iz samog naslova ovog zakona, a i zakonom impliciramo ono što je najvažnije u samom poreskom sistemu. Dakle, usvajamo izmene i dopune, odnosno sada razmatramo, a kasnije ćemo usvojiti izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Zapravo, implikacija je vrlo jasna. Znači, nije dovoljno da imate zakon koji će samo imati kvalitetna načela ili kvalitetne odredbe koje će uopšteno regulisati ovo polje ili urediti sam postupak, a jeste to veoma važno. Međutim, ono što je drugi deo značaja, a što je prepoznao zakonodavac, odnosno predlagač zakona i u samom naslovu ovog zakona, jeste pitanje poreske administracije, odnosno onog dela sistema zemlje koji je zadužen da realizuje poreske zakone, odnosno da realizuje sam zakon. Tako da perfektni zakoni, perfektne regulative ili perfektnost u tom segmentu jeste prvi uslov. Drugi uslov je takođe ništa manje bitan, a to su realizatori, odnosno realizacija tih odredbi, a to je zapravo poreska administracija koja se na terenu naziva ili u sistemu zove poreskim upravama. Pored ova dva uslova, ono što je, da kažem, nevidljivo ili nepisano pravilo i što se ne piše u ovim zakonima, kao ili drugim podzakonskim aktima, jeste volja, odnosno politička volja da se izgradi kvalitetan poreski sistem koji neće samo biti kvalitetan na papiru, već koji će biti izvršan i u pogledu opredeljenja, ali i u pogledu same realizacije. Ono što jeste optimistično, a što se vidi i kroz svu zakonodavnu inicijativu, kroz predlagače zakona, u ovom slučaju je to Vlada, odnosno nadležno Ministarstvo finansija jeste sama ova živost ili dinamika koja nam dolazi u pogledu Predloga zakona, a opet svet to kroz praćenje samih potreba izazova na terenu bilo da se tiču potrebe samih građana ili da se tiču potrebe poslodavaca ili da se tiču same države ili sinhronizacije svih tih odnosa i potreba, tu živost i tu dinamiku koju imamo, ona zapravo pokazuje da imamo punu savest i inicijativnost da se ne izgubi korak u pogledu izazova i potreba same privrede i svega onoga što proizilazi iz tih potreba. Dakle, ono gde očekujemo više inicijative, više odgovornosti, više akcije jeste zapravo ovo što je sadržano u drugoj polovini naslova ovog zakona, a to je poreska administracija, odnosno poreske uprave, poreski sistem realizacije. To je ono što je uvek najdelikatnije u celokupnom sistemu države, kao i u svakom sistemu. Čak je mnogo lakše sačiniti dobre zakone, zato što je za dobar zakon potrebno da imate par učenih ljudi, pravničkog profila sa određenim iskustvom, bilo da ih imate, bilo da ih pozajmite, kupite ili platite. Nije teško napraviti dobre zakone, naravno ukoliko postoji za to politička volja, a hvala Bogu u našem slučaju ovde ona postoji. Međutim, ono što je uvek mnogo teže jeste dovesti, obezbediti, osigurati prave ljude na pravnom mestu, pogotovo što živimo u vremenu ne neke velike ili bogate kadrovske ponude. Inače je celokupan svet u ovoj savremenoj civilizaciji u nekoj vrsti kadrovske inflacije, gde imamo jako mnogo formalno potvrđenih kadrova, sa mnogo diploma, sa mnogo sertifikata, sa mnogo raznih referenci. Danas kada tražite određeni kadar za određene poslove u ovoj savremenoj praksi se uz zahteve i ostalu dokumentaciju dostavlja SV, odnosno određena biografija u kojoj se navode reference, a pošto svako piše svoj SV onda obično znate da je to jedan hvalospev, pa kada pogledate određene SV vi vidite samo eksperta, stručnjaka, iskustvo, sve moguće lepote i dobrote kandidata. Međutim, kada mu kasnije poverite posao ili određenu nadležnost, vidite određeni raskorak između onih divota koje su bile zapisane u SV-u i onoga što se stvarno pokaže, zato što su mnogi razumeli da je jako važno formalno imati referentnost, a sposobnosti, stručnosti, određeni kvaliteti drugi koji su neophodni, posvećenost, lojalnost itd. koja ne može stajati u SV-u, jer se teško formuliše, uglavnom nažalost, najčešće, bude odsutna. Ako tome dodamo i činjenicu da su mnoge anomalije nasleđene od pre, pogotovo brojni uposlenici, brojni finansijski inspektori koji su godinama i decenijama pravili svoje pozicije u određenim poreskim upravama, a onda, znate i sami, to su vrlo osetljive pozicije sa kojih se veoma lako može kroz korupciju i druge oblike nezakonitosti ostvarivati interes i profit, ako dodate taj balast ovoj činjenici onda nimalo nije lako izvršiti reformu, reorganizaciju, obnoviti strukturu poreskih uprava, odnosno poreskih administracija kako bismo imali, kako rekoh, prave ljude na pravim mestima. Naša iskustva sa poreskom upravom u Novom Pazaru, a govorio sam i više puta, nisu dobra. Tamo imamo sve i svašta i tu je neophodno preduzeti potrebne mere. No, pored tih mera i pored ovoga što sam kazao, a smatram ga neophodnim da bismo imali kvalitetnu poresku administraciju i realizaciju, pored ovog što treba da uradi država kroz zakone i kadrove, ono što je jako važno je da u jednom društvu se ne može postići puna poreska kultura, ako tako mogu kazati, bez promene svesti kod samih građana i jako je važno pojačati aktivnosti svojevrsne edukacije na raznim nivoima, od školske preko medijske u pogledu ozdravljenja poreske kulture. Nažalost, mnogi građani misle ukoliko izbegnu plaćanje poreza da su ostvarili svoj interes. Da kratkoročno, da banalno, da u nekom smislu, ali pravi interes građana jeste da poštenim plaćanjem poreza se zapravo ostvaruje dugoročni interes građana i na tome se treba mnogo raditi. Međutim, da bi se to desilo posuda mora biti kompletno zdrava. Znači, nije dovoljno da velika posuda bude zdrava 99%, a da na jednom mestu curi, jer ako je na jednom mestu ona oštećena, onda će definitivno da iscuri sve ono što je u njoj i oni zdravi delovi u tom slučaju neće ništa značiti. Što se tiče poreske uprave u Novom Pazaru, ona oslikava neko stanje ostalih državnih organa, mnogo nasleđenih problema i u samoj strukturi zaposlenih i u pogledu kvaliteta i u pogledu pojava određenih vidova korupcija, ali ono što je za nas pripadnike bošnjačke nacionalne zajednice važno jeste i sama struktura zaposlenih. Dakle, struktura zaposlenih u etno nacionalnom smislu ne odgovara strukturi stanovništva. Naravno, nisam od onih koji to insistiraju da bude prosto bukvalno prepisano, ali se mora voditi računa o nekom okviru, pogotovo kada je u pitanju politika zapošljavanja. Istina, ono što je još lošija situacija od same poreske uprave jeste policija. U policiji, više puta smo o tome govorili, i ono što me tera da zapravo uključim u ovu diskusiju jeste obrazloženje koje smo čuli od ministara policije koji kaže da ga uopšte ne zanima ko je koje nacionalnosti kada prima policajce. To bi bilo dobro i moglo bi se doživeti onako idealističkim opredeljenjem prema struci, kvalitetu u pogledu stručnosti od običnog policajca, inspektora i dalje funkcionera. Ali taj princip bi onda morao da se pokaže i tamo gde su recimo Srbi u većini i gde su Srbi u manjini ili tamo gde su Srbi u manjini ili gde su u većini, a ne da imamo sliku da su uvek tamo gde je većinski narod u većini nije moguće da se desi da rukovodilac policije bude Bošnjak ili ne znam da li ima drugih nacionalnih manjina u Vojvodini. Ako ima, to bi bili dobri primeri. Znam da u slučaju prostora gde Bošnjaci žive da ih nema. Prema tome, ne možemo taj parametar posmatrati samo jednosmerno, već ukoliko imamo stručnost i sposobnost onda se može desiti, recimo, da u Novoj Varoši gde imamo svega 7% Bošnjaka, neka tamo, recimo se desi jednom da bude načelnik ili komandir policije Bošnjak ili recimo, čak u Prijepolju gde je skoro pola-pola, a u Priboju gde je svega 20% Bošnjaka. Ne, tamo se to nikada ne može desiti, ali se veoma često dešavalo da u Novom Pazaru, Sjenici, notorno u toj famoznoj Sjenici o kojoj se već više puta govori, u Tutinu povremeno gde je apsolutna većina bošnjačkog stanovništva, komandir vrlo često ili načelnik su bili pripadnici srpske nacionalnosti, a kada je u pitanju struktura potpuno obrnuto. Znači, u Novom Pazaru imate 80% Bošnjaka, u policiji imate 20% Bošnjaka, u Sjenici 30% imate Srba, obrnuto je u policiji imate 70%. Dakle, znate da su mi ovo neprijatne teme. Nisam od onih koji želi da prebrojava nacionalno, ali ne mogu da prihvatim takve odgovore. Gospodo ili ćemo primenjivati princip pravičnosti u pogledu kvaliteta struke, nadležnosti i sposobnosti itd. U tom slučaju ćemo onda imati isti pristup svim delima ili ne, i ono što obeshrabruje pored ovog obrazloženja jeste i činjenica da i dalje imamo u politici zapošljavanja mladih policajaca, kadrova, inspektora, uprkos činjenici da na konkursima jako veliki broj Bošnjaka čeka, imamo odluke u kojima je etnička struktura na štetu Bošnjaka. To je svakako neprihvatljivo, kao što su i neprihvatljive, a čuli smo jutros u pitanju kolege Samira Tandira, obrazloženja ovakvog površnog odnosa prema događajima u Sjenici. Znači, ne možemo takva obrazloženja prihvatati, ne možemo to smatrati normalnim da se kaže sve je u redu sa dva reda bez ikakvih obrazloženja. Ne može biti u redu ukoliko je policija upozorena da će nekom biti mozak prosut i tom je mozak prosut, a policija nije makla malim prstom. Prema tome, to su stvari koje nam ukazuju da se sa pozicije prvog čoveka i uopšte policije ne može tako ophoditi. Može neko biti političar ili prvi čovek policije, ali mora znati da je u ovoj zemlji na Balkanu policija najizrazitiji front prema narodu i da je to veoma osetljiv. Godinama sa ovom vlasti radimo na vraćanju poverenja između policije i Bošnjaka, a dobro znate šta nas opterećuje iz prošlih vremena, posebno iz 90-ih godina, a posebno iz godina kada je policija otimala džamije 2007. godine. Uz sve te rane pokušavamo vratiti to poverenje i sada neko dođe i sa pozicije političara neodgovornim izjavama ponovo vraća to nepoverenje. Dakle, to je nešto što moramo uzeti ozbiljno i zapravo izbeći sve ono što može uvećavati jaz nepoverenja. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik poslaničke grupe SDPS, narodni poslanik Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Poštovani ministre, koleginice i kolege, izmene i dopune Zakona o fiskalizaciji, Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, pre svega, posmatram kao zakonska rešenja kojima se uobličava naš postojeći pravni sistem i zakonska rešenja koja treba dodatno da ojačaju naš finansijski sistem. Predloženim izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji mi ćemo najpre omogućiti stvaranje osnova da implementiramo taj proces elektronske fiskalizacije u Srbiji i kao što je malopre ministar objasnio, u suštini to je jedan tok modernizacije u ovom delu Poreske uprave, ali objasniću šta to konkretno znači i za naše privrednike, a šta to konkretno znači za Poresku upravu. Pomoću novih elektronskih fiskalnih uređaja, predviđeno je da se svaki račun fiskalizuje u momentu prometa. Dakle, u realnom vremenu vrši se prenos podataka Poreskoj upravi koja će tako dobijati informaciju o izdatom fiskalnom računu i to tačno u trenutku njegovog nastajanja. Zahvaljujući tome, Poreska upravo će imati i bolji uvid u to kako se sprovode zakonske norme koje se tiču obaveza koje imaju preduzetnici prema Poreskoj upravi i biće u mogućnosti da bolje kontroliše izdavanje računa i naplatu poreza. Ovaj proces će olakšati mnogo i preduzetnicima i Poreskoj upravi. Privrednici će na ovaj način takođe imati bolji uvid u promet svojih preduzeća i to u realnom vremenu, a moći će i brže i lakše da verifikuju poslovne izveštaje. Ovaj proces naravno zahteva tehnološku tranziciju i govorili smo malopre o tome, jer će poreski obveznici morati da nabave nove uređaje u skladu sa tim. Vlada Srbije će im opredeliti određenu novčanu pomoć da bi im olakšala i u ovom segmentu. U skladu sa potrebama elektronske fiskalizacije i izmene Zakona o fiskalizaciji, mi danas raspravljamo i o Predlogu izmena i dopuna Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Pored toga, ovim izmenama i promenama predviđa se da Poreska uprava po službenoj dužnosti podnese poresku prijavu o obračunatim doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, ne samo za osnivača, već i za članove njegove porodice i to onda kada obveznik propusti da podnese jednu takvu prijavu. Takođe, još jedna prednost koju propisuju izmene i dopune zakona se odnosi na to da se reguliše onaj deo koji se odnosi na odlaganje plaćanja preostalih kamata. Jedini uslov da može da se odloži plaćanje kamate je taj da bude ispoštovana obaveza da je isplaćena glavnica. Veoma je važno što mi na ovaj način usvajanjem ovakvih zakonskih odredbi još jednom pokazujemo da smo spremni da idemo ka tom putu da ceo proces plaćanja poreza bude transparentan, da su javne finansije svima na uvidu i da svi možemo da posmatramo tokove novca od trenutka kada se on naplati, do trenutka konače realizacije, kada se konačno isplati iz budžeta. Mi smo prethodnih godina prošli kroz jedan težak period, kroz jedan težak put, kada su primenjene određene mere, mogu reći slobodno nepopularne, u cilju finansijske konsolidacije, ali smo definitivno ostvarili cilj i to se najbolje videlo pre godinu i po dana, kada je došlo do ekonomske krize svuda u svetu, pa naravno odrazilo se to i na nas, usled pandemije izazvane korona virusom. Država je i tada stala iza privrede i sveobuhvatnim paketom mera zaštitila privrednike od mogućih negativnih posledica. Mi već godinu i po dana pokušavamo da pod naletom ekonomske krize, koja je izazvana zbog pandemije, sačuvamo našu privredu i da zadržimo tempo razvoja koji je bio karakterističan za period pre izbijanja pandemije. Nije pandemija pogodila samo našu privredu, definitivno se odrazila mnogo više na vodeće svetske ekonomije i logično je da je u svim tim državama bilo potrebno da država stane negde iza privrednika i da bude njima oslonac da bi se sačuvao tok privrednih aktivnosti koji je bio i do tada. Možemo na osnovu dosadašnjih iskustva reći da smo mi i kao Skupština koja je podržala mere Vlade i Vlada donela prave poteze i uvek možemo da postavimo pitanje da li su ti potezi bili pravi, ali iskustvo je pokazalo da su potezi bili ne samo pravi, već su došli u pravom trenutku, što je najvažnije i za privredu i za građane Republike Srbije. Smatram da ne treba da imamo dilemu ni da li treba da podržimo izmene Predloga zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije. Normalno je da ćemo podržati ovakve izmene iako su one više tehničke prirode i omogućiće onim građanima koji su u međuvremenu postali punoletni da mogu da računaju na novčanu pomoć koja se isplaćuje iz republičkog budžeta ili onim građanima koji su u međuvremenu stekli neki drugi uslov koji se tiče pre svega prebivališta. Opet moram da naglasim da na početku izbijanja pandemije nisu bile nimalo optimistične prognoze kada govorimo o šteti koju trpe sve svetske ekonomije i kada se očekivalo da će negde i te male ekonomije, među kojima je i naša, kapitulirati pred naletom krize, da će doći do otpuštanja radnika, ipak to se nije desilo i sigurno da je paket mera koji je došao u pravom trenutku pomogao tome i sprečio da dođe do jednog takvog scenarija. Mi ćemo i ove godine na kraju podvući crtu, videćemo gde smo, videćemo kakvi su nam ekonomski parametri, a u prilog mojih tvrdnji da smo na pravom putu, govori podatak kada smo na kraju prošle godine podvukli crtu i videli smo da je u možda u najtežoj godini kada je izbila pandemija, da smo smanjili nezaposlenost i da je ona u tom trenutku bila jednocifrena. Nama iz SDPS je najvažnije, kada govorimo o pomoći koja ide i prema građanima i prema privredi, da se pre svega zaštite radnici, da se teret krize ne prelije na radnike. Veoma je važno da zaposleni imaju redovne isplate, da ne dođe do otpuštanja radnika, da otvaramo nova radna mesta i da imamo što bolje uslove za rad. Sa druge strane, podržavamo i taj koncept da se pomogne privredi i da privreda ostvari sve moguće benefite, ne samo u novčanoj isplati koja dolazi iz republičkog budžeta, nego i u drugim vrstama olakšica koje nudi republička vlada. Mislim da je to jedan pravi recept da se privredne aktivnosti održe na istom onom nivou koje su bile godinama iza nas. Svaka država, naravno, osluškuje potrebe svog tržišta, osluškuje potrebe svoje privrede i u skladu sa tim preduzima određene mere i ovakva slična formula primenjuje se i u drugim državama u svetu. Ja ću reći da je u aprilu ove godine ili u martu, ne mogu sad tačno da preciziram, u SAD Senat odobrio paket finansijskih mera u okviru borbe protiv pandemije u iznosu od 1,9 hiljada milijardi dolara. Dakle, jedna mera koja je popularna svuda u svetu. Slično je bilo i u Nemačkoj, slično su primenili u Francuskoj, tako da, nismo mi jedini koji na ovaj način pokušavamo da stimulišemo privredu i da pomognemo građanima. Nad nama uvek i lebdi pitanje šta bi se dogodilo da paket mera, prvi koji je došao, nije došao tada i da je izostao, da država ne pomaže privredi, da ne pomaže preduzetnicima. Naravno, odgovor je vrlo jasan, mislim da bismo se vratili nekoliko koraka u nazad, a onda bi nas čekao još teži posao da obnovimo nivo privrednih aktivnosti kao što je to bilo ranije. Pred nama je sada da se fokusiramo na budući period, da nastavimo sa reformama, da bismo bili još atraktivniji za strane i za domaće investitore. Činjenica je da je Srbija po broju stranih investicija prva u regionu, da većina od stranih investicija, dakle, više od pola završi u Srbiji. Ono što uvek ističem i što je važno da smo opredelili, ne samo određenu količinu novca za pomoć privredi, već da je ta količina novca usmerena baš tamo gde treba, odnosno na najugroženije privredne grane, kao što je slučaj sa turizmom, ugostiteljstvom. Pre šest meseci smo izvojevali pomoć za rent a kar agencije, dakle, za one slabe tačke i veoma je važno da oni prežive ovaj težak period. Takođe, ulaže se i u zdravstveni sistem. Bez kvalitetnog zdravstvenog sistema teško je prevazići bilo kakvu krizu koja se tiče pandemije i moramo opet i mi kao građani da budemo svesni, da budemo odgovorni, da ne opteretimo funkcionisanje zdravstvenog sistema i do sada je sve uspešno funkcionisalo delom i zahvaljujući tome što su i zdravstveni radnici zaista bili posvećeni i što su poneli najveći teret u prethodnih godinu i po dana, ali moramo da budemo odgovorni u smislu da iskoristimo mogućnost i da shvatimo važnost vakcinacije. Mi smo i kao poslanička grupa u prethodnom periodu i kao stranka, kao Socijaldemokratska partija Srbije apelovali na građane da iskoriste šansu koju je država pružila da se svi vakcinišemo, da na taj način smanjimo rizik od daljeg zaražavanja zbog pandemije korona virusom. Jednostavno, moramo da shvatimo da živimo u 21. veku, da moramo da damo prednost medicini, da moramo da damo prednost nauci, a ne kojekakvim teorijama zavere. Možda smo se i umorili svi, ceo svet, od ovakvog načina funkcionisanja, ali još jednom apelujem da su solidarnost, odgovornost i disciplina ključni u prevazilaženju krize. Zdravlje je na prvom mestu, ali moramo da nađemo način da u ovakvim uslovima pomognemo i privredi, pomognemo i prosveti. Teško je tu naći balans ali mislim da nam za sada to ide od ruke. Kada govorimo o izgradnji železnice, Socijaldemokratska partija Srbije će i to naravno podržati. Smatramo da je važno da ulažemo pre svega u infrastrukturu, u puteve, železnice, telekomunikacije, dakle, sve što je građanima svakodnevno od koristi i na taj način mi podstičemo i ravnomeran razvoj svih krajeva Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima zamenik predsednika poslaničke grupe Jedinstvena Srbija, narodni poslanik Života Starčević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovani ministre, Siniša Mali, dame i gospodo narodni poslanici, danas raspravljamo o zakonu o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, zakonu o predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji, o predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije, a kome se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovida 19 i predlog Zakona o zaduživanju Republike Srbije kod „OTP“ banke za potrebe finansiranja projekta rekonstrukcije i modernizacije pruge Subotica-Horgoš do granice sa Mađarskom. Jedinstvena Srbija i poslanička grupa JS će sva četiri ova zakona u danu za glasanje podržati, jer smatra da se svim ovim zakonima dodatno uređuju kako fiskalni, odnosno poreski sistem, poslovanje privrednih subjekata, ali se unapređuje i poslovanje privrednih subjekata u vreme pandemije Kovida 19, ali se i pojačava naša infrastruktura i pre svega u ovom slučaju železnička infrastruktura. Porez postoji od kako postoji i država. Porez nije ništa drugo nego alat kojim se finansira funkcionisanje države. Otuda je i poreska, odnosno fiskalna politika važan segment politike svake države. Na dobrim programima poreske politike formirane su brojne vlade, ali su i na neadekvatnim i lošim primerima poreske politike brojne vlade i padale u svetu. Jednostavno, poreski sistem mora da bude pravičan, mora da bude funkcionalan, mora da bude dobro odmeren kako bi bio stimulacija, a ne kočnica za privredni rast i razvoj. Poreski sistem, rekoh, mora da bude pravičan. Uostalom, priča o Robinu Hudu nije ništa drugo nego priča o nepravičnosti jednog poreskog sistema u jednom istorijskom periodu u Engleskoj, odnosno na prostorima današnje Velike Britanije. Pravičnost poreskog sistema jeste u stvari umešnost da se izbalansiraju poreska potraživanja prema svim poreskim obveznicima. To je jako važna stvar kod svakog poreskog sistema, odnosno kod svake poreske politike. Naravno, mora da bude i funkcionalan, odnosno treba da obezbedi dobar obuhvat poreskih obveznika, treba da obezbedi kvalitetnu i naplatu poreskih potraživanja, a i da obezbedi dovoljno sredstava za rad države. Naravno, mora da bude i stimulativan, jer treba da obezbedi takav sistem, takvu privrednu klimu da će i poreska politika, između ostalog, stimulisati otvaranje novih radnih mesta, stimulisati investicione aktivnosti. Mi zaista možemo da se pohvalimo u tom segmentu, jer je Srbija 2020. godine bila na prvom mestu po direktnim stranim investicijama u regionu. Ona i danas negde prima oko 60% svih direktnih stranih investicija u regionu što je između ostalog pokazatelj i dobre poreske politike države Srbije prema privrednim subjektima. Kada govorimo o tome, nije važno samo kako ćemo obezbediti sredstva za budžete, za budžet države, za lokalne budžete, već je važno i da taj novac, dobijen od poreskih obveznika bude plasiran na najbolji mogući način i upravo u one projekte i u one najvažnije potrebe koje imaju građani države Srbije ili građani pojedinih lokalnih samouprava. Da se ne desi da taj budžetski novac ide u neke isprazne projekte, kao što se to dešavalo u nekim ranijim i za vreme nekih bivših vlasti, čak i u privatnim džepovima, već da taj novac bude investiran u izgradnju infrastrukture, u izgradnju autoputeva, u izgradnju kvalitetnih železnica, a o tome ću govoriti nešto kasnije, u izgradnju bolnica i za druge potrebe neophodne za život i rad građana i za dobro funkcionisanje privrede, države i društva. Ja bih ovom prilikom istekao da sam posebno ponosan na način na koji se novac poreskih obveznika izdvaja u lokalnoj samoupravi, odakle ja dolazim, a to je Jagodina, jer je ona dobar primer kako se novac štedi i troši samo na najvažnije i najbitnije stvari koje se tiču života građana Jagodina. Tako, recimo, sada je aktuelno da se 200 km atarskih puteva nasipa tucanikom. Do kraja godine, eventualno na proleće sledeće godine, svih 200 km će biti završeno i poljoprivredni proizvođači će do svojih njiva moći da idu jednim udobnim, kvalitetnim putem, moći će da idu i putničkim automobilima bez ikakvih problema. To je važno i to možemo videti i na terenu iz zadovoljstva tih ljudi u seoskim sredinama, jer time se znatno poboljšava i kvalitet njihovog života i poboljšavaju se mogućnosti za njihovu proizvodnju i za rad. I ne samo to, ne postoji sokak u selu, ulica u gradu koja nije asfaltirana. Mi smo kompletno zamenili vodovodnu mrežu u Jagodini u prethodnih nekoliko godina, izmestili azbestne cevi i stavili zdravije, bolje i kvalitetnije cevi i kompletnu vodovodnu mrežu u gradu i sistem vodosnabdevanja smo sopstvenim sredstvima, sopstvenim mogućnostima, dobrim budžetiranjem i kvalitetnom raspodelom novca, na taj način smo obezbedili kvalitetnu i zdravu, veoma kvalitetnu pijaću vodu za građane Jagodine. To je poenta trošenja budžetskih sredstava, odnosno sredstava poreskih obveznika. Najbitnije je da taj novac završi na projekte koji su najpotrebniji. Kada govorimo o fiskalizaciji, Zakon o fiskalizaciji predviđa uvođenje novog modela fiskalizacije na koji fiskalni obveznici trebaju da pređu u periodu od 1. novembra 2021. godine do 30. aprila 2022. godine. Taj prelazni period je tražila privreda, tražili su privrednici. U tom periodu ćemo preći na jedan mnogo savremeniji, mnogo brži i mnogo efikasniji model fiskalizacije. Naime, vi ste, ministre, rekli da su već krenule prijave preko sajta Poreske uprave. Ako se ne varam, rekli ste da je nešto više od 800 privrednih subjekata, odnosno 1.400 prodajnih mesta već prijavljeno preko sajta Poreske uprave. Taj proces će se nastaviti i dalje. Ono što bih ja ovde istakao, jeste da je dobro to što će se ti privredni subjekti prijavljivati i za subvencije, odnosno da taj prelaz sa jednog sistema fiskalizacije na drugi sistem fiskalizacije neće koštati privredne subjekte, odnosno da je u budžetu Republike Srbije obezbeđeno šest milijardi dinara za te potrebe i da će svaki privredni subjekat dobiti po 100 evra po prodajnom mestu, odnosno 100 evra po fiskalnom uređaju. Ono što treba ovde reći i to ste i vi rekli, ministre, jeste da oni koji nisu u sistemu poreza na dodatu vrednost PDV dobiće 20% veću subvenciju za kase zbog nemogućnosti da iskoriste ulazni PDV i kako bi taj trošak nadomestili. Veoma je važno da je ovaj sistem, novi sistem fiskalizacije veoma fleksibilan, da je mnogo jeftiniji i da korisnici kao fiskalni uređaj mogu da koriste tablete, računare i mobilne telefone. U tom smislu, taj sistem je i jeftiniji za privredne subjekte, jer neće više biti godišnjih plaćanja servisiranja kasa, sertifikata, sistem će biti efikasniji i podrazumevaće i bolji rad poreske uprave, ali i bolji uvid i samih privrednih subjekata u svoje poslovanje. Za te potrebe ste uveli i sajt „Budi efiskalizovan.gov.rs.“ i na njemu se mogu naći i pitanja i najvažnija pitanja i odgovori kada je ovaj proces promene sistema fiskalizacije u pitanju. Ono što bih kod ovog zakona istakao jeste da prijem podataka iz fiskalnih uređaja omogućavaće bolju analizu i lakše uočavanje nepravilnosti u radu poreskih obveznika, ali i nove načine kontrole izdavanja fiskalnih računa, jer će validnost računa biti proveravana jedinstvenim skeniranjem QR koda na računu. Validnost poreskih računa moći će da provere ne samo Poreska uprava, inspektori Poreske uprave, već će moći da provere i kupci u maloprodajnim objektima, jednostavnim proveravanjem QR koda koji se nalazi na fiskalnom isečku i time će svi zajedno doprineti poštovanju poreskih propisa i smanjenju sive ekonomije. Naravno, podaci o prometu će se dobiti u realnom vremenu, bukvalno istog trenutka i biće uporedivi i na nivou teritorije, industrijske grane, vremena izdavanja, a raspolagaće se i sa iznosima prosečnih prometa, što je bitno za analizu u sektoru analize rizika poreske uprave. Tako da, ovaj novi model fiskalizacije podržao je i NALED, ovaj novi model fiskalizacije podržala je i Privredna komora Srbije i prosto mislim da je to jedan proces ka efikasnijoj fiskalizaciji i kvalitetnijem i boljem poreskom sistemu. Što se tiče Zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima je plaćena novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid 19, moram reći, a i vi ste sami, ministre, naglasili da je u prethodna tri paketa pomoći države vredna ukupno osam milijardi evra, odnosno država je učinila veliki napor da olakša građanima, privrednim subjektima poslovanje, funkcionisanje u ovom vremenu pandemije virusa korone. Treba reći da je u okviru sva tri ekonomska paketa podrške privredi i građanima, zaposlenima negde dato po 174.806 dinara, zaposlenima u turizmu i ugostiteljstvu 269.195 dinara, penzionerima negde oko 33.780 dinara. Zaposleni u privredi dobili su tri minimalne zarade u prvom paketu pomoći, 60% minimalca u drugom i tri polovine u tekućem trećem paketu. Ono što je država još uradila, jeste da je obezbedila na vreme dovoljnu količinu i dobar izbor vakcina. Moram da primetim da tu šansu koju smo imali nismo iskoristili, nažalost, na najbolji način i da nemamo zadovoljavajući broj vakcinisanih drugom dozom vakcine. Prosto, trebamo svi još jednom da apelujemo na to da se građani vakcinišu. Zašto? Ne samo zato što vakcinacijom ćemo uspeti da zaštitimo živote i zdravlje građana, ne samo zato što ćemo vakcinacijom uspeti da zaštitimo funkcionisanje privrede i privrednih subjekata, mi vakcinacijom štitimo i one koji su se najviše dali u ovoj borbi protiv virusa korone, onima koji satima, danima i mesecima, sada već i godinama, mogu reći se bore u kovid ambulantama, u kovid bolnicama za živote i za zdravlje ljudi, a to su lekari. Na tom putu i država je učinila dosta i čini će i ubuduće, povećava životni standard zaposlenih u zdravstvu, ali svako od nas treba na neki način da da svoj doprinos i da ukaže elementarnu zahvalnost svim tim ljudima zaposlenim u zdravstvu za sve ono što su uradili tokom pandemije korone-19. Opet ću se osvrnuti na lokalnu samoupravu iz koje dolazim, odnosno na grad Jagodinu i da kažem da smo mi organizovali aprila ove godine putovanje zdravstvenih radnika u Egipat, u Hurgadu, da smo u junu takođe organizovali putovanje nekih 600 lekara u Paraliju i u Grčku i da ćemo sada od 23. do 30. oktobra opet organizovati jedan put lekara iz 20 medicinskih centara i opštih bolnica iz Srbije u Egipat, ponovo u Hurgadu, opet u organizaciji grada Jagodine, a opet, naravno, kao što su i prethodna dva putovanja, kao što su i sva putovanja do sada bila, i ovo putovanje će biti plaćeno sredstvima od donatora. Tako da, na taj način, ali ne samo na taj način, evo, 17. oktobar se bliži, Dan grada Jagodine, ove godine, svake godine smo mi nagrađivali najuspešnije zdravstvene radnike, lekare, medicinske sestre tim nagradama oktobarskim i odgovarajućim novčanim sredstvima, po dva-tri, međutim, ove godine smo doneli odluku da 50 zdravstvenih radnika dobiju plaketu grada Jagodine, odnosno oktobarsku nagradu i prigodna sredstva. To je jedan od načina da mi pokažemo zahvalnost, to je ono najmanje što možemo da pokažemo, tim herojima, tim borcima u ovim teškim vremenima Kovida 19. Kada govorimo o železnici i izgradnji železnice, taj deo pruge Subotica-Horgoš do mađarske granice, ja prosto smatram da je ovo samo jedan mali deo, kap u moru onoga što se radilo i što će se raditi na železnicama. Železnički saobraćaj je jako važan saobraćaj za svaku državu, pa i za našu, jer je jeftiniji od drumskog saobraćaja, jer je pouzdan i jednostavno modernizacija i rekonstrukcija železnica zaista, uz izgradnju auto-puteva, jeste jedan od infrastrukturnih prioriteta naše države. U tom smislu ja posmatram i ovu tačku o kojoj danas razmatramo, jer država Srbija će odvojiti negde oko 6,5 milijardi evra za rekonstrukciju pruga u Republici Srbiji, za stvaranje brzih pruga. Do kraja godine bi trebalo da se završi brza pruga Beograd-Novi Sad, u planu je i radi se rekonstrukcija i modernizacija pruge Beograd-Niš, gde bi vozovi trebali da idu brzinom od negde 200 km na sat, takođe od Niša do Preševa brzinom od 160 km na sat i to su projekti koji čine Srbiju u pravom smislu delom Evrope i delom sveta. Mi možemo retorički da pričamo kako smo Evropa i svet, mi možemo retorički da se zalažemo, ali ovakvi projekti i ovakve stvari u stvari nas zaista integrišu i u tu Evropu i u taj svet. Još jednom, u tom smislu, želim da potvrdim da će poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati sva četiri predložena zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se uvaženom narodnom poslaniku Životi Starčeviću iz poslaničke grupe JS. Sledeći na listi je uvaženi narodni poslanik, predstavnik Saveza vojvođanskih Mađara, Akoš Ujhelji. Izvolite.
Hvala lepo. Poštovani potpredsedniče, predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će u danu za glasanje podržati set predloga zakona koji se nalaze pred nama. Ja ću se u svom izlaganju kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe najviše osvrnuti na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid 19 izazvane virusom SARS-CoV-2, jer se njima nastavlja proces ublažavanja ekonomskih i finansijskih posledica nastalih usled pandemije bolesti Kovid 19 i obezbeđuje kontinuitet socijalnih programa, a naš kolega narodni poslanik Daniel Đivanović će kasnije govoriti o drugom predlogu zakona. Poštovani narodni poslanici, imajući u vidu situaciju koja se nastavila i nakon završetka vanrednog stanja u Republici Srbiji kako bi se omogućilo ublažavanje ekonomskih posledica nastalih usled pandemije Kovid 19 izazvane virusom SARS-CoV-2, složićemo se da je neophodan nastavak preduzetih mera podrške stanovništvu koje imaju za cilj povećanje agregatne tražnje i privrednih aktivnosti. Pošto se približava kraj 2021. godine, možemo konstatovati da je Vlada Republike Srbije pravovremeno odgovorila na izazove koje je postavila globalna zdravstvena kriza. Prvi i najvažniji zadatak državne kase prošle 2020. godine, kao i ove godine, bio je dovoljno i neometano finansiranje borbe za očuvanje zdravlja i života ljudi. Zbog toga je Vlada Republike Srbije pravovremeno započela i završila izgradnju potpuno novih kovid bolnica, u cilju obezbeđivanja potrebnog kapaciteta za pacijente čije stanje zahteva bolničko lečenje. Ispunjeni su osnovni ciljevi postavljeni usvojenim programom ekonomskih mera za podršku stanovništva i privredi Srbije. Zahvaljujući makroekonomskoj i fiskalnoj stabilnosti postignutoj u prethodnom periodu, Republika Srbija imala je dovoljno prostora da monetarnim i fiskalnim merama pomogne stanovništvu i privredi u ublažavanju negativnih efekata pandemije virusa korona. Kao što je poznato, bio je predviđen sveobuhvatni paket mera kojima je pružena pomoć i čiji su se pozitivni efekti odrazili na makroekonomske pokazatelje. Ukupan paket mera za podršku privredi i stanovništvu u prošloj godini iznosio je 551 milijardu dinara, od toga na ime mera poreske politike obezbeđeno je 110 milijardi dinara, a na ime mera direktne podrške privatnom sektoru 132,9 milijarde dinara. Poštovani narodni poslanici, naša poslanička grupa smatra da u teškim vremenima moramo pomoći našim sugrađanima, jer je pandemija direktno i izuzetno negativno uticala na budžet svakog građanina. Međutim, zahvaljujući racionalnim odlukama Vlade Republike Srbije, stvorena je mogućnost da se pomogne svim građanima i preduzetnicima. Smatramo da u ovim teškim vremenima ne treba puno obratiti pažnju na navode opozicije da se država preterano zadužuje, jer uvek kada su teška vremena, država mora da pomogne privredi i stanovništvu, kako bi građani i preduzetnici što lakše prevazišli teške periode. Kao što se vidi iz privrednog rasta, država će biti u mogućnosti da otplati svoje dugove na vreme. Zbog svega navedenog, smatramo da su u prethodnom periodu najbitnije mere bile: desetoprocentualno povećanje plata zdravstvenih radnika, direktna pomoć svim penzionerima i podrška poljoprivrednim proizvođačima. Naša poslanička grupa je pozdravila odluku Vlade da se u maju 2020. godine svim građanima da mogućnost da se prijave za novčanu podršku od 100 evra. Tu priliku je iskoristilo više od 4,3 miliona ljudi. U maju 2021. godine svi punoletni su mogli da se prijave za novi paket mera u okviru kojeg će novac dobiti u dve rate od po 30 evra, jednu u maju a drugu u novembru 2021. godine. Takođe, u junu 2021. godine isplaćena je i dodatna pomoć od 60 evra za sve nezaposlene koji su prijavljeni u Nacionalnoj službi za zapošljavanje, a kojih je oko pola miliona. U junu su vakcinisani dobili po 3.000 dinara. Prema trenutno dostupnim podacima, fiskalni deficit će na kraju godine iznositi oko 7% BDP, ali prema našem mišljenju, mišljenju naše poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara, takav jednokratni deficit u potpunosti je opravdan, jer bi u suprotnom pad ekonomske aktivnosti ove godine bio daleko veći, praćen smanjenjem proizvodnih kapaciteta, uključujući smanjenje broja radnih mesta. Takođe, bez navedenih mera oporavak privrede bi bio znatno sporiji. Kada govorimo o novčanim davanjima treba da govorimo i o fiskalnoj strategiji naše zemlje koja inače predviđa načelno dobre ciljeve fiskalne politike u srednjem roku. Nakon snažnog povećanja fiskalne deficita tokom trajanja zdravstvene krize u 2020. godini i 2021. godini Nacrtom fiskalne strategije predviđeno je postepeno uravnoteženje javnih finansija u srednjem roku. Planirano je da se fiskalni deficit sa oko 7% BDP umanji u 2022. godini na 3% BDP, a zatim nastavi da se smanjuje do 1% BDP u 2024. godini. Takvo umanjenje deficita preokrenulo bi trenutno rastuću putanju javnog duga, to jest predviđeno je da se javni dug sa nivoa oko 60% BDP spusti na oko 55% BDP do kraja 2024. godine. Planirano uravnoteženje budžeta ostvarilo bi se na ekonomski zdrav način bez naglih šokova. Kontrolom povećanja penzija i plata u javnom sektoru, smanjenjem subvencija i nekih drugih tekućih rashoda dok bi se izdavanje za javne investicije zadržalo na veoma visokom nivou od preko 6% BDP. Na strani javnih prihoda ne planira se povećanje poreza, naprotiv ukoliko fiskalna kretanja budu bolja od očekivanja najavljeno je da će se to iskoristiti za umanjenje poreskog opterećenja privrede. Poštovani narodni poslanici, naša poslanička grupa pozdravlja stav Vlade Republike Srbije, koja govori o tome da uvek treba pomoći našim građanima kada za to postoji mogućnost. Zbog toga podržavamo da će penzioneri u februaru, martu 2022. godine, dobiti po 20.000 dinara, a u septembru ove godine su dobili i po 50 evra, kako je rekao ministar finansija Siniša Mali - zato što su najugroženiji. Penzioneri će u novembru dobiti još 30 evra, a potom, još 20 evra u decembru. Ostali punoletni će u novembru dobiti 30 evra, za koje su se prijavili u maju mesecu, a potom i 20 evra u decembru. Razlozi za donošenje ovog zakona sadržani su prevashodno i u činjenici da je u periodu nakon vanrednog stanja i globalne pandemije aktivnost privrede značajno ugrožena, te da je za njenu revitalizaciju neophodna podrška Vlade. Poštovani narodni poslanici, glasaćemo za predloženi zakon, jer svesni smo da Vlada Republike Srbije ulaže napore za očuvanje životnog standarda i likvidnosti stanovništva, za očuvanje javnog zdravlja i dalje posvećuje posebnu pažnju na socijalnu politiku. U danu za glasanje podržaćemo i sve ostale predloge zakona koji se nalaze na dnevnom redu. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem, Akošu Ujheljiju. Sledeći je uvaženi narodni poslanik Hadži Milorad Stošić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, gospodine Krkobabiću, uvaženi ministre, dame i gospodo narodi poslanici, poštovani građani Srbije, na dnevnom redu današnje sednice u objedinjenoj raspravi nalazi se četiri zakonska predloga iz oblasti finansija, finansijskog poslovanja. Na samom početku istakao bih da će poslanička grupa PUPS - „Tri P“ u danu za glasanje podržati ove zakone i ova zakonska rešenja i ostale predloge koji su na ovom zasedanju i glasaće - za. Od ova četiri zakonska predloga iz oblasti finansija i finansijskog poslovanja prve dve tačke su delimično povezane u svojoj materiji i odnose se na proces fiskalizacije, odnosno osavremenjivanja sistema praćenja i naplate poreza prilikom trgovine u maloprodaji. Izmenama Zakona o fiskalizaciji vrše se određena preciziranja postojećeg zakonskog teksta, tako što se pojašnjava da dobavljači elektronskih fisklanih uređaja moraju da budu registrovana pravna lica, ili preduzetnici koji se nalaze u domaćem poreskom sistemu, odnosno imaju domaći poreski identifikacioni broj. Predviđeno je da se na izdatom fiskalnom računu može prikazati i šifra za evidentirani promet dobra ili usluga, ako je kao takvu znači obaveznik fiskalizacije čime se može postići kvalitetnija zaštita prva i veća diskrecija podataka krajnjih korisnika, odnosno kupaca, naročito u pojedinim uslužnim delatnostima kako je npr. zdravstvo Republike Srbije. U prelaznim odredbama izmenjeni su oni stavovi koji se odnose na početak primene ovog zakona, pa je predviđeno da već usvojeni zakon stupa na snagu za manje od mesec dana, odnosno 1. novembra za one subjekte koji su prethodno već izvršili neophodne pripreme i već su spremili da uđu novi sistem fiskalnog poslovanja, a da se za one koji nisu uspeli da nabave nove uređaje i da se prilagodi rok za definitivni prelazak na novi sistem je malo pomeren, odnosno sa 1. januara na 1. maj naredne godine. To je urađeno po zahtevu zainteresovanih subjekata. Ovo je svakako jedan veliki posao koji nam predstoji da se obavi u relativno kratkom vremenu, ali država planira značajna finansijska sredstva za pomoć, za kupovinu novih savremenih uređaja, koji će i samim trgovcima značajno olakšati rad i smanjiti troškove, a da ne govorimo koliko će ubrzati rad poreskoj upravi i podići efikasnost stope naplate poreza, od čega ćemo svi imati koristi. U vezi sa ovim nalaze se i izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, gde se već postojeća korišćena terminologija usklađuje sa novom u Zakonu o fiskalizaciji. Pored ovih međusobnih usklađivanja naglasio bih kao veoma važnu i dopunu ovog zakona u predloženom novom članu 41b, kojim se ovlašćuje poreska uprava da može po službenoj dužnosti umesto poreskog obaveznika da podnese poresku prijavu za doprinose za obavezno socijalno osiguranje za osnivače, odnosno članove privrednih društava. Za nas u PUPS-u, kao partija koja se posebno stara o zaštiti interesa penzionerske populacije i starih ljudi ovo je vrlo značajna odredba koja će imati za cilj da poveća stopu naplate ovih doprinosa, a time i veću socijalnu sigurnost naše penzionerske populacije, odnosno najstarijih naših sugrađana. U trećem Predlogu zakona, takođe se radi o manjim izmenama i dopunama postojećeg Zakona o registru građana kojima se uplaćuje novčana pomoć zbog pandemije virusa korona. Međutim, tim manjim izmenama ostvariće se značajna mogućnost da se svim našim punoletnim građanima jednokratno isplati još po 20 evra bespovratne novčane pomoći u decembru mesecu povrh svih do sada već isplaćenih tranši građanima koje će ovim dostići minimalni zbir od najmanje 180 evra po svakom stanovniku, a za većinu njih, odnosno za većinu naših sugrađana ti iznosi su bili, odnosno biće i viši. Mora se biti pošten i priznati da je malo koja vlada u regionu pa i šire u Evropi uspela da pokaže toliki stepen socijalne solidarnosti sa svojim građanima, a naročito sa najranjivijim kategorijama poput penzionera i starih osoba i da omogući isplatu za naše uslove, relativno visoke iznose novčane pomoći, što je takođe posebno pokazatelj da nam je ekonomija dobro stoji i posle gotovo godinu i po dana od izbijanja korona krize i nadamo se da će se ove pozitivne tendencije nastaviti i u narednom periodu. Naposletku, četvrta tačka današnjeg dnevnog reda odnosi se na Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod novosadske OTP banke u iznosu od 170.000.000 evra namenskog kredita u cilju generalne rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš-Segedin. Predviđa se da se ova sredstva utroše i da se ova pruga potpuno remontuje, kompletno zamene svi koloseci novim, da se uradi elektrifikacija, srede sve zapuštene železničke stanice i pružni prelazi, čime će ovaj put i pravac ponovo zaživeti u svojoj punoj zamisli. Subotica, kao peti po veličini grad u državi postaće važno železničko tvorište. Naša železnica dobija nove mogućnosti za povećanje prihoda kroz mogućnosti da se preuzme i deo teretnog saobraćaja iz Mađarske i kroz ponovno uspostavljanje putničkog saobraćaja put omogući našim građanima udobno putovanje. S toga, treba pozdraviti i podržati napore da se sredi ovaj putni pravac, iako se radi o pruzi koja je klasifikovana kao regionalna. Takođe, ja ću podsetiti i još jednom iskoristiti priliku da apelujem da se što pre krene i u generalnu rekonstrukciju, sređivanje pruge Niš-Dimitrovgrad koja predstavlja deo glavne železničke magistrale u državi, a koja se nalazi u izuzetno lošem stanju, s obzirom na činjenicu da putničkom vozu po zvaničnom redu vožnje treba čak tri sata da prevali rastojanje od svega 90 kilometara od Niša do Dimitrovgrada, a da ne govorimo koliko se vremena gubi usled toga što pruga nije elektrifikovana, pa se u Nišu i Dimitrovgradu moraju menjati lokomotive. Posebno za Niš i građane Niša, izmeštanje pruge iz centralnog jezgra grada je najznačajniji projekat koji treba realizovati. Mi već unazad desetak i više godina u Nišu donosimo neke odluke koje upućujemo Vladi Republike Srbije, odnosno višim institucijama i ministarstvima da se taj projekta konačno uradi, jer je mnogo bitan za sve građane Niša. Izmeštanje pruge, o čemu smo mi iz Niša stalno ukazivali, je obaveza države, odnosno Republike Srbije, tako da što se tiče grada, on je svoje obaveze u delu projekta izmeštanja pruge rešio. Očekujemo da će Vlada Republike Srbije na adekvatan način i u izvesnom vremenskom periodu pokrenuti i ovaj projekat. Ovo zaista mora da postane prvi prioritet našim železnicama, kada se napokon dovrše radovi na brzoj pruzi od Beograda do Budimpešte. Ja se iskreno nadam da će se na tome krenuti da se radi što pre. Poštovani gospodine ministre, iskoristiću priliku da vas pitam kada će na red doći rekonstrukcija pruge Niš – Dimitrovgrad, imajući u vidu da je na pravcu Koridora 10, koji je veoma bitan i kao drumski saobraćaj i kao železnički? Kada se planira konačno njena elektrifikacija i konačno kada će se izmestiti deo pruge koji se nalazi u centralnom jezgru grada? Samo na tom delu pruge kroz grad postoje 14 pružnih prelaza koji ugrožavaju bezbednost saobraćaja, ali ugrožavaju i bezbednost svih ljudi koji koriste taj deo grada. Poštovani narodni poslanici, s obzirom da se radi o značajnim zakonskim rešenjima, koji treba da olakšaju funkcionisanje našeg fiskalnog i poreskog sistema, ali i da finansijski pomognu našim građanima, lično ću u danu za glasanje dati svoju podršku za njihovo usvajanje. Mi iz PUPS-a smatramo da se radi o dobrim zakonskim predlozima. Poslanička grupa PUPS – „Tri P“ će u danu za glasanje dati svoju podršku za usvajanje ovih zakona. Takođe, poslanička grupa PUPS – „Tri P“ će u danu za glasanje podržati i ostale predloge i zakonska rešenja koja će se razmatrati na ovoj sednici i glasati za. Poštovani prijatelji i uvaženi građani Srbije, zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem se uvaženom predstavniku poslaničke grupe PUPS – „Tri P“ Hadži Miloradu Stošiću. Sledeći je predsednik poslaničkog kluba SPS, uvaženi poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsedniče Krkobabiću, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, nažalost, malo je 20 minuta da govorimo na jedan kompetentan, kvalifikovan i adekvatan način o ova četiri izuzetno važna zakonska predloga i ja ću u svom izlaganju, neumanjujući, naravno, važnost i značaj preostala dva zakonska predloga, ali akcenat staviti na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovida-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 i Predlogu zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke a.d. Novi Sad. Dozvolite mi da na samom početku napravim jednu konstataciju. U martu mesecu 2020. godine, kada smo se, kao i čitav svet, suočili sa najvećim zdravstvenim izazovom, čiji se kraj tada, nažalost, nije nazirao, a ni danas se, nažalost, ne nazire, mi smo verovali, kao i u ostalim državama Evrope i sveta, opozicija neće koristiti ovaj zdravstveni izazov za jeftino ubiranje političkih poena, da će shvatiti da svi imamo samo jedan zajednički zadatak i jedan zajednički cilj koji moramo da realizujemo i jednu zajedničku bitku koju moramo da pobedimo i da politizaciju kovida u periodu dok traje pandemija treba da smestimo tamo gde joj je mesto, a to je u karantin. Nažalost, jedan deo opozicije ne bira sredstva, da po svaku cenu dođe do jeftinih političkih poena i pri tome je spremna da prigrli svaki glas, pa čak i ove antivaksere, zapravo ove koji zagovaraju da građani Srbije ne treba da se vakcinišu, pa između ostalog kažu da korona i ne postoji, što je za nas zaista neodgovorno i krajnje neozbiljno. Kao što sam rekao, početkom marta 2020. godine prvi put smo bili suočeni sa ovom opakom bolešću i nedovoljno poznatoj svetskoj medicini. Nismo ni slutili koje će razmere ove pandemije biti i koliko će biti pogubna po zdravlje stanovništva, pre svega, na celoj planeti, a potom i po svetsku ekonomiju, ali i po materijalni položaj pojedinaca, materijalni položaj porodica, odnosno životni standard. Tada se Vlada Republike Srbije pandemiji suprotstavila paketima mera kojima je saniran značajan deo posledica koje je pretrpela privreda, ali država je mislila, kao što to i danas čini, na podršku našim građanima. Dakle, onda kada je bilo najteže predsednik Republike, Vlada Republike Srbije i Narodna skupština Republike Srbije, naravno, govoreći o ovim zakonskim predlozima, raspravljajući o paketima mera koje ste vi predložili i koji su u potpunosti opravdani, je imala jedan odgovoran i krajnje, rekao bih, ozbiljan pristup. Podsetiću naše građane da smo prošle godine, o tome je već bilo reč, realizovali dva paketa pomoći ukupne vrednosti od 800 milijardi dinara. Treba podsetiti i na činjenicu da su upravo tada usvojene mere ekonomske politike minimizirale pad BDP-a u 2020. godini. Tako je Republika Srbija 2020. godine završila sa padom privredne aktivnosti od svega 1%, što je bio jedan od najboljih rezultata u Evropi u tom trenutku. Dakle, u periodu kada je bilo najteže, Vlada je pokazala ne samo da sistem može da funkcioniše, već i da može da ostvaruje dobre ekonomske pokazatelje. Takođe, na tržištu rada, uprkos kovidu, zabeležena je rekordna stopa nezaposlenosti od 9%, za razliku od 2012. godine, kada je stopa nezaposlenosti iznosila čak 23,9%. Istovremeno, 2020. godine imali smo povećanje plata i penzija. Dakle, povećanje penzija shodno švajcarskom modelu za 5,9%, povećanje plata u javnom sektoru za 5%, minimalne cene rada za 6,6%. Dakle, mi smo jedna od retkih zemalja koja je, uprkos pandemiji korona virusa, uprkos ogromnim problemima u ekonomiji, akcenat stavila i zadržala na povećanju životnog standarda građana. Mislim da je Vlada napravila kroz budžet za 2021. godinu jasne pravce delovanja u narednom vremenskom periodu i poslanička grupa Socijalističke partije Srbije misli da su oni u potpunosti opravdani. Prvi pravac delovanja svakako jeste borba protiv korone, dovoljno medicinske opreme, dovoljno kovid ambulanti, dovoljno vakcina. Nijednog trenutka se nije kasnilo sa revakcinacijom. Drugi pravac delovanja je životne standard građana i to upravo kroz povećanje plata, kroz povećanje penzija, kroz jednokratna izdvajanja i to je nešto što mislim da nijedna država u svetu i Evropi nije prihvatila toliki teret krize na sebe. Treći pravac delovanja jeste infrastrukturni. Dakle, iako je period pandemije, život u Srbiji ne sme da stane. Vlada je budžetom izdvojila nikada veća sredstva za infrastrukturne projekte, 330 milijardi dinara, potom rebalansom budžeta 88 milijardi dinara. Dakle, nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. Nije tačno da se i u toj 2020. godini nije radilo. Ja ću jedan podatak izneti. Mislim da su od januara do novembra meseca, a vi me ispravite ako grešim, ministre, realizovani infrastrukturni projekti u ukupnom iznosu od 146,7 milijardi dinara, što je od prilike za 14,7% više u odnosu na isti period prethodne godine. Dakle, jasni su pravci delovanja. Sa druge strane, ključna pitanja koja se postavljaju u periodu pandemije svakako jesu - da li smo uspeli da sačuvamo radna mesta? Da, uspeli smo. Da li je došlo do zatvaranja fabrika? Ne, nije. Da li smo uspeli da sačuvamo strane investitore, odnosno da li su strani investitori odustali od ulaganja u Srbiju? Makroekonomskoj stabilnosti doprineo je veliki priliv stranih direktnih investicija u 2020. godini koji je iznosio čak 2,902 milijardi evra, a u periodu od januara do maja 2021. godine strane direktne investicije su iznosile 1,274 milijarde evra. Dakle, strani investitori nisu odustali od ulaganja u Srbiju. Javni dug opšte države bio je na nivou od 52% BDP-a, što je i dalje manje od nivoa Mastrihta od 60%. Ako saberemo sveukupnu pomoć države od početka pandemije Kovida-19 pa do danas, ona je najpre iznosila 800 milijardi dinara, potom treći paket 257,1 milijardu dinara, što je 4,3% BDP-a. Dakle, ako saberemo u celini pakete pomoći koji su usmereni ka privredi, ka građanima to je otprilike 17,2% BDP-a. Mislim i ponavljam još jednom da nijedna država u svetu i Evropi toliki teret krize nije prihvatila na sebe. Mislim da su mere koje su preduzete usmerene u dobrom pravcu, a tu pre svega mislim da se sačuva makroekonomska stabilnost, životni standard građana i privreda. Privreda je ostala na stabilnim nogama i mi smo u 2021. godinu ušli jaki, ekonomski stabilni sa potpunim uverenjem da ćemo realizovati projektovanu stopu BDP-a od 6%. Ne znam da li me čujete, ali koliko sam čuo, pre nekoliko dana vi ste najavili, ta projektovana stopa BDP-a do kraja godine može biti i 7%, što je zaista zavidan i odličan rezultat. Stimulisani su privrednici bankarskim pogodnostima da očuvaju sopstvenu likvidnost, vrate dospele kredite, može se reći da je država odgovorno postupila svim segmentima privrednog društva i taj pozitivan efekat je vidljiv u projekciji daljeg rasta BDP-a. Ekonomska podloga takvim planovima bio je i dodatni treći paket koji smo usvojili u prvoj polovini, kao što sam rekao, 2021. godine. Zašto je bitan rast BDP-a? Zato što bez ekonomskog razvoja nema napretka društva. Privredni rast znači nove investicije, znači nova radna mesta, više novca u budžetu, a samim tim stvara se prostor za nova povećanja plata, penzija, odnosno za povećanje potrošnje koja je suštinski pokretač i svake sektorske proizvodnje i razvoja tržišta uopšteno. Predlogom zakona koji je danas na dnevnom redu stvoren je zakonski osnov, kao što ste rekli u uvodnom izlaganju, za davanje dodatne jednokratne pomoći punoletnim građanima u visini od 20 evra u dinarskoj protivvrednosti, čija se isplata planira u decembru ove godine. Ovo je još jedna mera koja predstavlja nastavak, odnosno kontinuitet podrške Vlade Republike Srbije građanima u vezi sa pandemijom Kovid-19. Kada je konkretna procedura dodele pomoći u pitanju, važno je reći ono o čemu je već bilo reči, ne bih se ponavljao, ona je u mnogome olakšana, jer građani koji su se prijavili za raniju pomoć 30 plus 30 evra nije potrebno da se dodatno prijavljuju za ovu pomoć od dodatnih 20 evra. Sa druge strane, građani koji se do sada nisu prijavljivali za pomoć mogu sada to uraditi bez problema, kao i oni građani koji su postali punoletni nakon 24. aprila 2021. godine kada je zakon stupio na snagu. Rok za prijavu je od 15. do 30. novembra 2021. godine. Ovo sam čisto informativno naveo i podsetio još jednom zbog javnosti i zbog građana Srbije. Kao što se iz sadržaja mera utvrđenih ovim zakonom vidi, Srbija i danas nastavlja snažnu borbu protiv pandemije korona virusa, a sve u cilju napretka naše ekonomije i rasta životnog standarda naših građana. U prilog tome svedoči o Odluka Vlade o povećanju cene rada za 2022. godinu koja će iznositi 35.012. godina, što je povećanje od značajnih 9,4%. Takođe, još jedan izuzetno važan i značajan i sjajan rezultat. Da podsetimo još jednom da je država prošle godine pomogla građane najpre sa 100 evra, i to 6,2 miliona građana je prihvatilo pomoć i primilo pomoć od 100 evra. Kada dođu ovde predstavnici Fiskalnog saveta, a razgovaraćemo sa njima opet sledeće nedelje, jer je na redu izveštaj o radu regulatornih tela, i kada nam kažu da je ova mera nepotrebna, a mi dobijamo potvrde od Međunarodne organizacije rada da ova mera smanjuje siromaštvo u Srbiji, mi možemo da zaključimo samo jedno, a to je da su predstavnici Fiskalnog saveta protiv smanjenja siromaštva u Srbiji. Ne kažemo mi i nismo protiv, ne želimo da vršimo apsolutno nikakav pritisak na nezavisna regulatorna tela, ali, dozvolite, imamo legitimno pravo da imamo suprotno mišljenje i suprotan stav i nije ovo mera koju je izmislila Srbija. Mislim da su i brojne svetske ekonomije, poput SAD, pa i Japana, mislim, koristile sličnu meru. Dakle, ona je po nama u potpunosti opravdana i ne mogu da kažu da je to deo nekakve predizborne ili izborne kampanje. Ovde govorimo o budućnosti Srbije i ovde govorimo o budućnosti građana Srbije i o njihovom životnom standardu. Dakle, sa druge strane, ove godine penzionerima je isplaćena jednokratna pomoć od 50 evra. Svi građani koji su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje dobili su 60 evra jednokratne pomoći. Takođe, svi punoletni građani su dobili najpre 30 evra pomoći, dok će im u novembru mesecu biti isplaćeno još 30, a usvajanjem ovog predloga, kao što sam rekao, ostaje još 20 evra. Država nije zaboravila ono što je od velike važnosti i značaja, ni svoje građane na prostoru Kosova i Metohije. Za sve Srbe iz naše južne pokrajine bila je obezbeđena pomoć u iznosu od 100 plus 100 evra. Dakle, još jedan odgovoran i ozbiljan odnos i potvrda da će predsednik, Vlada i Narodna skupština uvek biti uz svoj narod na prostoru Kosova i Metohije. Pored ovoga, predsednik Srbije najavio je sledeće godine dodatnu pomoć penzionerima, početkom godine, od 20.000 dinara. Vlada Srbije na čelu sa predsednikom Srbije i ovim pokazuju neprekidnu brigu za sve građane, za životni standard građana i to omogućava odgovorna ekonomska politika Vlade čiji rezultat su pozitivni privredni tokovi, makroekonomska i budžetska stabilnost naše države. U tom smislu, mi smo u potpunosti ubeđeni da smo na dobrom putu da realizujemo onaj konačan cilj koji želimo da postignemo, a to je Plan 20/25 ili 2025, kada će u Srbiji penzije biti 430 evra, a kada će plate biti 900 evra. Kada je u pitanju Kovid podrška države, ne možemo a da ne govorimo o zdravstvenom aspektu borbe protiv Kovida i o svim naporima države da sačuva zdravlje stanovništva. Retka smo zemlja koja raspolaže svim vakcinama i novim Kovid bolničkim kapacitetima, ali ukoliko građani uprkos alarmantnim podacima o broju obolelih i broju preminulih u ovom novom talasu ne shvate da su pre svega oni lično odgovorni za svoje zdravlje i da vakcinisanjem mogu da samo izbegnu najgori životni scenario, posledice i dalje mogu biti nesagledive. Ako je država odgovorna, valjda mi građani, ako je država imala jedan odgovoran i ozbiljan pristup i odmah na početku obezbedila četiri vakcine, nakon toga pet vakcina, ako smo omogućili proizvodnju, ako je Vlada Republike Srbije zajedno sa predsednikom omogućila proizvodnju vakcine „Sputnik V“ na Torlaku, ako je omogućila ulaganje u Torlak, ako smo zajedno sa našim prijateljima iz UAE i Kine napravili fabriku koja će imati kapacitet od dva miliona, čini mi se, proizvodnje vakcina, tako da ćemo moći da pomognemo i državama u regionu. Važno je da građani imaju, hajde da kažem, onaj minimalan stepen lične odgovornosti i da shvate da bi izašli iz ove situacije potrebno je da se vakcinišu i ne da slušaju nekakve kvazi-političke stranke, antivaksere, već da slušaju struku, da se ponašaju odgovorno, ozbiljno, racionalno i da vrlo precizno slušaju uputstva onih ljudi koji rade taj posao na pravi način. Želim još jednom sa ovog mesta da apelujem na građane da se vakcinišu, jer na taj način zaštitiće pre svega sebe, zaštitiće svoju porodicu, ali naravno zaštitiće i ljude oko sebe, sve one koji se nalaze oko njih, građane Srbije. Kada je reč o Predlogu zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke Srbije a.d. Novi Sad za potrebe finansiranja projekta, rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica - Horgoš, granica sa Mađarskom - Segedin, osvrnuo bih se na značaju ovog projekta sa više aspekata. Pre svega da podsetim da su bilateralni odnosi Srbije i Mađarske na izuzetno visokom nivou, rekao bih na najboljem u poslednjoj deceniji. Bilateralni odnosi Srbije i Mađarske su uspostavljeni još 1882. godine, a danas ih možemo definisati kao veoma sadržajne, intenzivne i to gotovo u svim oblastima života. Da podsetimo da je ustanovljena i praksa održavanja zajedničkih sednica dveju vlada, što je od velike važnosti i značaja. Na ekonomskom polju Mađarska inače četvrti najvažniji partner Srbije u odnosu na sve zemlje članice EU sa kojom sarađujemo. Najvažniji aspekt saradnje Republike Srbije i Mađarske poslednjih godina odnosi se na oblast saobraćajne infrastrukture, posebno železničke koja je obostrani interes naših zemalja, jer su i Beograd i Budimpešta značajna železnička čvorišta. Obzirom da sam prekoračio vreme, izvinjavam se predsedavajući, ali rekao sam na početku, teme su od velike važnosti i značaja, tako da je 20 minuta malo da govorim o svemu. Naravno da će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati zakonske predloge. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodinu Milićeviću, predsedniku poslaničkog kluba SPS. Reč ima predlagač, uvaženi ministar Siniša Mali. Izvolite ministre.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, samo da se nadovežem na ono što je narodni poslanik Milićević rekao, da vas podsetim još jednom. Dakle, naša predviđanja za rast BDP za ovu godinu nisu više 6,5%, nego 7% i to najmanje 7% ove godine. Da vam to prevedem u brojke. To znači da ćemo prvi put u istoriji ove godine preći 52 milijarde evra u BDP Republike Srbije. Tačnije, ako smo na 7% biće 52,4 milijarde naš BDP. Godine 2012, da vas podsetim, bio je 33,7 milijardi. Uvaženi poslanici, poštovani građani Srbije, mi smo za 10 godina, manje od 10 godina stvorili skoro 20 milijardi evra dodate vrednosti, nove vrednosti za naše građane, za našu decu, a tek smo krenuli. Nakon teških godina fiskalne konsolidacije koje su iza nas, nakon teških reformi koje je predsednik Vučić započeo dok je još bio predsednik Vlade, mi smo sada u situaciji kada odgovornom, pametnom ekonomskom politikom umanjujemo negativne posledice korone, a sa druge strane ulazimo u zonu visokog rasta našeg BDP. Dakle, najbolji dani, najbolje godine su tek pred nama. Dakle, još jednom, prvi put u istoriji ove godine preći ćemo iznos BDP od 52 milijarde evra. Čestitam svim građanima Srbije, a sada u narednim danima, upravo zbog toga, otvaramo i teme koje se zovu dalje povećanje plata, dalje povećanje penzija, nove investicije i sve ono o čemu ćemo pričati kada budemo diskutovali budžet za 2022. godinu. Hvala.
Zahvaljujem, uvaženi ministre. Uvaženi narodni poslanici, primili ste Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da je nastupanjem smrti narodnog poslanika Ivana Tasovca nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 8. Zakona o izboru narodnih poslanika, te predlaže da Narodna skupština u smislu člana 88. stavovi 3. i 4. istog zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 8. i stavovima 3. i 4. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno imunitetska pitanja konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslaniku Ivanu Tasovcu, danom nastupanja smrti. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Zahvaljujem. Sledeća na listi je uvažena narodna poslanica Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem na lepoj najavi. Poštovani ministre, poštovani građani Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, danas na dnevnom redu imamo jako važan set predloga zakona iz oblasti finansija. Sa jedne strane, cilj predloga zakona koji su na dnevnom redu je da se omogući privredi i građanima da se lakše izbore sa posledicama krize koja je izazvana Kovidom 19, dok sa druge strane imamo predlog zakona koji se tiče daljih ulaganja u infrastrukturu. Pre nego što se osvrnem na predloge zakona koji su zaista fantastični i koji su odraz jedne moderne, finansijski stabilne i jake države kakva je danas Srbija, imajući u vidu da u prethodnih deset dana nismo imali zasedanja i da je ovo prvo zasedanje Narodne skupštine nakon brutalnih napada, prostačkog vređanja i psovanje majke predsednika države od strane voditelja jedne od brojnijih Đilasovih televizija, odnosno od strane Marka Vidojkovića, ali i tu je vandalizam u Novom Sadu i niz drugih događaja nakon ova dva koje sam navela. Ono što mogu da kažem je da sam kao građanka Srbije i kao predstavnik građana, u najmanju ruku, zgrožena na ponašanje jednog dela opozicije koji su pod dirigentskom palicom Dragana Đilasa. U momentima kada se naša država suočava sa provokacijama iz Prištine, u momentima kada imamo raznorazne napade od predstavnika vlasti zemalja iz našeg najbližeg okruženja, u momentu kada svi treba da pokažemo jedinstvo, kada svi treba da napravimo društveni konsenzus, vi imate najstrašnije uvrede i psovanje majke predsednika države od strane, dakle, voditelja jedne od brojnih Đilasovih televizija. Tu je i vandalizam u Novom Sadu i tako redom. Jako je ružno vređati i psovati bilo koga ko drugačije misli od vas, a kamoli predsednika države koji ima podršku preko 60% od strane građana ove zemlje. Jako je ružno uništavati bilo čiju imovinu, dakle imovinu onih koji samo drugačije misle od vas, a kamoli imovinu političkih protivnika kao što se to dogodilo u Novom Sadu gde je sin Borislava Novakovića, nekadašnjeg predstavnika DS, a sada stranke Vuka Jeremića na brutalan način demolirao i razbio izlog na prostorijama SNS. Ja sam neko ko pripada mlađoj generaciji i za vreme Đilasa, Tadića, Jeremića završavala sam srednju školu i fakultet, ali ono što znam je da ne pamtim da je bilo ko na ovako brutalan način vređao bilo kog predstavnika tadašnje vlasti, a danas, kao što vidite, sve je dozvoljeno i niko se nije udostojio od strane Đilasove svite da osudi ili ne daj Bože da se izvini za brutalne napadne na predsednika države. Ono što mogu da poručim sa ovog mesta je da ljudi, ukoliko vam se ne sviđa politika Aleksandra Vučića, a ne sviđa vam se zato što vam je onemogućeno da i dalje pljačkate svoj narod i državu, bar se zapitajte kakvu poruku šaljete svojoj deci. Zar naša deca treba da prihvate da je normalno vređanje, psovanje, razbojničko ponašanje i rušenje imovine bilo koga ko drugačije od njih misli? Naravno da ne treba. Zaista najoštrije osuđujem ovakav način retorike, brutalno vređanje i psovanje majke predsednika države i vandalizam u Novom Sadu i pitam se da li se za prikazivanje programskog sadržaja ovakvog tipa, da li se za takvu slobodu medija borite i da li se za takvu slobodnu i demokratsku Srbiju borite? Znate, Srpska napredna stranka 2012. godine nije imala ni medijsku podršku ni medijsku zastupljenost, ali imali smo program koji su građani Srbije prepoznali i podržali i upravo zahvaljujući tom programu Srbija je danas apsolutni lider u regionu po svim makroekonomskim pokazateljima. Mi ćemo i ubuduće nastaviti da se borimo za rezultate. Nastavićemo da se borimo za dobrobit građana Srbije, a vi nastavite sa vređanjem, psovanjem, razbojništvom, pa ćemo videti kako će to građani da ocene već u aprilu naredne godine. Kada je reč o predlozima zakona koji su na dnevnom redu na početku današnje sednice imali smo priliku da čujemo od strane uvaženog ministra detaljno obrazloženje svih predloga zakona, dakle, sva četiri. Ono što sam ja mogla da zaključim, izučavajući predloge zakona, i ono što sam imala priliku da čujem od strane predstavnika Ministarstva finansija, na sednici Odbora za finansije, čiji sam član, jeste da su svi predlozi zakona u interesu građana i privrede. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji izmene i dopune imaju tri cilja, a to je, prvi cilj – terminološko usklađivanje Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji sa Zakonom o fiskalizaciji, koji zvanično kreće sa primenom 1. maja naredne godine, kada prestaje da važi Zakon o fiskalnim kasama; drugi cilj, po mom mišljenju najznačajniji, jeste – olakšavanje ekonomske situacije privrednih subjekata koja je otežana usled pandemije izazvana Kovidom 19, dakle, cilj je da se pomogne poreskim obveznicima da lakše izmire svoje poreske obaveze i, treći cilj, koji je podjednako važan kao i drugi, jeste – nastavak sprovođenja mera transformacije poreske uprave i to u periodu od 2021. do 2025. godine, a svi mi jako dobro znamo da smo sa reformom poreske uprave krenuli 2015. godine i upravo reforma poreske uprave nam je omogućila da u periodu od 2015. do 2020. godine imamo bolju naplatu poreskih prihoda i to za čak 35,6%. Ove godine imamo fantastičnu naplatu poreskih prihoda i upravo zahvaljujući tome mi ćemo godinu završiti sa manjim deficitom od planiranog. Dakle, planirali smo deficit od 6,9%, a završićemo sa deficitom ispod 5%, što smatram da je zaista odličan rezultat, imajući u vidu i sve ono što se događalo u toku prethodne godine i što je nastavilo da se dešava i tokom ove godine. Konkretno, izmene i dopune zakona predviđaju olakšice za poreske obveznike i to kroz mogućnost odlaganja plaćanja kamate neizmirene poreske obaveze. Zatim se pruža mogućnost zamene sredstva obezbeđenja tokom plaćanja dugovanog poreza i izmirenje poreskih obaveza i predviđa se u kojim slučajevima će se poreska uprava moći po službenoj dužnosti da podnosi poresku prijavu umesto poreskih obveznika. Dakle, ukoliko poreski obaveznik propusti da podnese poresku prijavu u roku koji je propisan zakonom to će učiniti poreska uprava. Dakle, izmene i dopune zakona nude niz pogodnosti za poreske obveznike, pri čemu se država nikako ne odriče svojih poreskih prihoda, ali olakšava poreskim obveznicima da te iste poreske obaveze i izmire. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji cilj izmena i dopuna jeste da se omogući poreskim obveznicima da se u periodu od šest meseci od 1. novembra tekuće godine pa sve do 30. aprila iduće godine postepeno prilagode na novi model fiskalizacije. Kao što rekoh maločas, sa primenom novog Zakona o fislalizaciji kreće se 1. maja iduće godine kada prestaje da važi Zakon o fiskalnim kasama. Izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji precizira se ko sve može biti dobavljač elektronskog fiskalnog uređaja i predlaže se da to budu domaći dobavljači. Podsetiću vas da je suština novog modela, odnosno novog sistema fiskalizacije da sa dosadašnjeg modela evidentiranja prometa preko fiskalnih kasa pređemo na potpuno novi model evidentiranja, odnosno da pređemo na tzv. on lajn fiskalizaciju po ugledu na najrazvijenije zemlje kako u Evropi, tako i u svetu. Ono što je po mom mišljenju jako važno jeste da primena zakona u praksi neće izazvati nikakve troškove kod naših privrednih subjekata, što jeste cilj Vlade Republike Srbije. Naprotiv, imaćemo višemilionske uštede na godišnjem nivou, kao što je ministar i obrazložio na početku današnje rasprave, i te uštede se ogledaju u tome što nećemo štampati papire, kontrolne trake, nećemo arhivirati dokumentaciju itd. Neke prognoze kažu da na godišnjem nivou ćemo uštedeti preko 10 miliona evra. Ono što je po mom mišljenju jako važno je da ćemo svi mi zajedno učestvovati u suzbijanju sive ekonomije. Dakle, imaćemo mogućnost da u samom maloprodajnom objektu proverimo validnost fiskalnih računa. Do sada su to mogli samo inspektori poreske uprave. Sada ćemo i mi građani učestvovati u suzbijanju sive ekonomije. Bez obzira što uvođenje novog sistema neće izazvati nikakve troškove za privrednike, država je opredelila preko šest milijardi dinara subvencije za sve privredne subjekte koji se prijave i to počev od 15. oktobra do kraja januara iduće godine. Dakle, svi privredni subjekti koji se prijave dobiće po 100 evra po prodajnom objektu i 100 evra po elektronskom fiskalnom uređaju, a oni koji nisu u sistemu PDV dobiće za 20% veće subvencije za kase zbog nemogućnosti da iskoriste ulazni PDV. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije Kovid 19, šta reći drugo, osim da se zahvalimo državnom rukovodstvu na odgovornoj politici u prethodnih devet godina. Uprava ta politika i put Srbije koji je trasirao Aleksandar Vučić su dali ogromne rezultate. Zahvaljujući takvoj politici, upravo građani Srbije su među prvima u svetu imali švedski sto kada je u pitanju izbor vakcina. Ne smemo da zaboravimo da smo u rekordnom roku izgradili tri potpuno nove kovid bolnice. Dakle, kovid bolnicu u Kruševcu, Batajnicu i Novom Sadu, takođe završavamo Tiršovu 2, izgradili smo potpuno novo zgradu kardiovaskularnog instituta Dedinje, zatim završavamo radove na rekonstrukciji Kliničnog centra Srbije, tu je i Klinički centar Vojvodine, Klinički centar u Kragujevcu. Moja Toplica će nakon 50 godina dobiti potpuno novu zgradu zdravstveno centra koja će biti najmodernija u ovom delu Srbije. Pored svih tih ulaganja, kako u zdravstveni sistem, tako i u putnu infrastrukturu, tako i u oblasti kulture, zaštitu životne sredine, itd, država nije zaboravile svoje građane. I ove godine je opredelila značajna sredstva kako bi pomogla građanima da se što lakše izbore sa posledicama krize. Dakle, osim onih 100 evra koji su svi punoletni građani dobili prošle godine, država je ove godine opredelila dodatnih 80 evra za sve punoletne građane. To smo detaljno mogli da čujemo od prethodnog govornika, od kolege Milićevića. Ono što ću rezimirati i dodati, jeste da će svi punoletni građani ove godine dobiti 80 evra. Naši penzioneri su 22. septembra dobili po 50 evra u dinarskoj protivvrednosti, dakle penzioneri ukupno ove godine su dobili 130 evra, lica koja se nalaze na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje u junu mesecu im je isplaćeno po 60 evra, ukupno za ovu godinu po 140 evra. Za naše najstarije sugrađane planiramo da ih obradujemo i naredne godine i biće isplaćena jednokratna novčana pomoć od rekordnih 20.000 dinara, kao što je kolega Milićević maločas naveo, i naši građani koji žive na teritoriji naže južne srpske pokrajine nisu ostali zaboravljeni. Njima je isplaćeno po 100 evra, a oni koji se nalaze na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje po 200 evra i tako redom. Cifre nisu možda toliko važne, koliko je važna činjenica da država danas brine o svojim građanima, što i jeste zadatak odgovorne vlasti. Neko će reći kako se državno rukovodstvo dodvorava građanima zato što nam u aprilu naredne godine predstoje izbori. To, zapravo, nije tačno, u prilog tome svedoče činjenice. Godine 2014. smo imali vanredne parlamentarne izbore, pa neposredno pred održavanje izbora državno rukovodstvo je sprovelo mere fiskalne konsolidacije, odnosno smanjili smo penzije i plate i dobili smo izbore. Kakva je razlika između sadašnje vlasti i bivšeg režima najbolje se može videti kroz isplatu novčane pomoći građanima Srbije. Dakle, sadašnja vlast je preko 600 miliona evra novca građana Srbije isplatila svim punoletnim građanima prošle godine, ne računajući ovih dodatnih 80 evra, dok je za vreme prethodne vlasti preko 600 miliona evra novca građana Srbije završilo na računima Dragana Đilasa. To vam je poštovani građani Srbije najočiglednija razlika između sadašnje vlasti i bivšeg režima. Kada je reč o Predlogu zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke za potrebe finansiranja projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš, granica sa Mađarskom, reč je o jako važnom projektu za našu državu. Kao što odlično znate, od zemlje koja je nestajala sa tranzitne mape Evrope, do pre devet godina, mi danas imamo Srbiju koja je premrežena putevima i u ovom momentu u našoj državi se gradi čak sedam autoputeva. Do kraja godine imaćemo osam autoputeva. Prošle nedelje je potpisan ugovor za početak izgradnje autoputa E-80, autoput mira na deonici od Niša do Merdara u dužini od 77 kilometara. Upravo ovaj autoput će u potpunosti promeniti sliku Topličkog okruga, odakle dolazim. Dakle, ove godine država je opredelila preko 430 milijardi dinara za realizaciju infrastrukturnih projekata, a to je rekordnih 7,2% BDP. Poštovani građani Srbije, putevi znače život. Putevi znače nove fabrike, nova radna mesta. Jednom rečju viši životni standard. Dakle, veće plate, veće penzije. Ne treba da vas brine kada na dnevnom redu imamo Predlog zakona o zaduživanju, zato što je javni dug Republike Srbije apsolutno pod kontrolom i u ovom momentu se kreće oko 58% BDP. Dakle, bez obzira na krizu koja je izazvana korona virusom, mi smo imali najmanje povećanje javnog duga u odnosu na sve zemlje u našem okruženju, u odnosu na sve evropske zemlje i nije isto kada se zadužujete da bi realizovali infrastrukturne projekte i da bi izgradili put, prugu, dom zdravlja, klinički centar itd. i kada se zadužujete da bi isplatili penzije i plate u javom sektoru, kao što je to činila prethodna vlast. Dakle, da rezimiram, mi se ne zadužujemo, mi smanjujemo javni dug, otplaćujemo skupe kredite prethodne vlasti. Prošle nedelje smo otplatili preko 700 miliona dolara skupog kredita prethodne vlasti sa pripadajućom kamatom od 25 miliona dolara. Dakle zaduživali su nas pod nepovoljnim uslovima i njihove kamatne stope na godišnjem nivou su iznosile, konkretno u ovom slučaju 7,25%, ali išle su i do 8%, 9% itd. Kada je reč o privrednom rastu Vlada Republike Srbije je revidirala prvobitnu prognozu privrednog rasta za ovu godinu zbog odličnih rezultata koje smo postigli i kao što je ministar na početku rasprave rekao, ovu godinu ćemo završiti sa privrednim rastom od 7%. Smatram da je ovo konzervativna metoda i da su ovo konzervativna predviđanja i da će naša stopa privrednog rasta biti veća od 7%. U prvih šest meseci smo imali privredni rast od 7,6% i to su zaista odlični rezultati. Ako nastavimo ovim tempom da rastemo, a nastavićemo, mi ćemo do kraja, odnosno do 2025. godine imati prosečnu platu u Srbiji preko 900 evra, a prosečnu penziju preko 440 evra. U ovom momentu prosečna plata u Srbiji je 560 evra i zbog svega onoga što smo imali priliku da čujemo tokom današnje rasprave, zbog svih argumenata koji idu u prilog predloga zakona koji su na dnevnom redu, poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu podržaće sve predloge zakona. Hvala.
Hvala koleginici na nadahnutom izlaganju. Prelazimo na listu govornika. Prvi na listi je uvaženi narodni poslanik Milija Miletić.
Uvaženi potpredsedniče, uvaženi ministre finansija, gospodine Mali, uvažene kolege poslanici, dragi građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz Svrljiga, najlepše opštine u Srbiji, koja se nalazi pored grada Niša, koji je najlepši grad u Srbiji. Inače, ovde u Skupštini predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku, a izabran sam sa liste "Aleksandar Vučić - Za našu decu", gde ovde u Skupštini, zajedno sa vama, i uvek kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke podržavam sve one predloge koji se tiču svih naših građana, života i da svima bude dobro, u svakom delu naše Srbije. Pošto je sa jučerašnjim danom, od 4. do 10. oktobra, počela Dečija nedelja, to je jedna lepa organizacija koja se održava svake godine, pod sloganom "Dete je dete, da ga volite i razumete". To je za sve nas bitni slogan, jer je na našoj listi za izbore bio slogan - Za našu decu. Zbog toga i ovde sve ove zakone donosimo da bismo radili uštedu, da bismo dali budućnost našoj deci, da njima bude bolje. Današnji 5. oktobar, isto je bitan dan, nije prepoznatljiv po nečemu što je bilo 2000. godine, za mene je mnogo bitnije što je 5. oktobar Svetski dan učitelja. Evo, ja bih sa ovog mesta svim našim učiteljima poželeo da rade svoj posao na najbolji način, kao što ga i do sada rade, a mi ćemo ovde zajedno sa našim ministrom finansija, sa našim predsednikom Srbije, sa našom Vladom, gledati da obezbedimo što bolje uslove i veću platu za naše učitelje i za naše prosvetne radnike. Svedoci smo da našoj zemlji, sada kada je najteže, mi se najviše borimo i zalažemo na prvom mestu za zdravlje naših ljudi, zato su našim zdravstvenim radnicima obezbeđene maksimalno korektne naknade zarada, sa tendencijom da se te zarade povećaju, upošljavaju se naši ljudi. Jedan veliki i jak stub za našu državu biće prosveta. Bez znanja nema ni imanja. Zato ovo i kažem našim učiteljima, našim prosvetnim radnicima, sigurno ćemo obezbediti i bolje uslove rada i da imaju bolje naknade zarada i na taj način za tu našu decu koju učitelji uče, to je za njih neki početak, oni grade njihov put koji će biti u daljoj budućnosti. Srećan vam Svetski dan učitelja, moji dragi prijatelji iz Svrljiga, Niša, Subotice, Prijepolja, bilo gde da ste, vi ste ljudi koji učite i koji dajete prva znanja našoj deci. Kao poslanik ovde u Skupštini, ja ću podržati sve ove predloge zakona, zato što na ovaj način sada dajemo mogućnost da se u ovoj teškoj situaciji za vreme kovida pomogne svakom našem građaninu kroz određenu pomoć, kroz određena davanja, a to može samo oni koji znaju da štede, oni koji znaju da rade, a to je ova Vlada i naš Siniša Mali, ministar finansija, koji to izvrsno radi, na čelu sa našim predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Još jednom, uvažene kolege, poštovani poslanici, građani Srbije, ja ću podržati predloge ovih zakona. Još jednom bih želeo da čestitam dan naše dece i da našim učiteljima bude veća zarada i da za njih bude još bolje. Sve najbolje i mislim da je ovo što radimo ispravna stvar.
Zahvaljujem uvaženom narodnom poslaniku. Sledeća na listi je narodna poslanica Sanja Jefić Branković, poslanički klub Socijaldemokratska partija Srbije. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, za početak danas razgovaramo o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, kao i o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji i u tom smislu treba ih posmatrati kao neku vrstu međusobnog usklađivanja, imajući u vidu činjenicu da odredbe koje su sada sadržane u Zakonu o poreskom postupku i poreskoj administraciji zapravo ne sadrže one odredbe koje će biti u novom odnosno predloženom Zakonu o fiskalizaciji i na taj način, kao što je i u obrazloženju ovih zakona navedeno, mi sprečavamo tumačenje pojedinih odredbi zakona, a samim tim stvaramo i pravnu sigurnost i otklanjamo nedoumice u pogledu njegove primene. Veoma značajna dopuna ovih zakona je ona koja se odnosi na olakšavanje ispunjenja obaveza poreskih obveznika, tako što se omogućava odlaganje plaćanja poreskim obveznicima, odnosno omogućava im se odlaganje plaćanja kamate ukoliko isplate iznos glavne poreske obaveze u potpunosti i istovremeno im se omogućava, ukoliko redovno izmiruju svoje poreske obaveze u postupku mogu odložiti plaćanje poreza. Ovo će značajno uticati na poslovanje poreskih obveznika, kao i na planiranje njihovih poslovnih obaveza, a samim tim i nekih strateških odluka koje će u svom poslovanju donositi. Osim toga, jedan od značajnih momenata u pogledu izmena i dopuna koje sadrže ovi zakoni jeste i taj koji omogućava obveznicima da fazno prelaze na novi model fiskalizacije, u zavisnosti od svojih tehničkih mogućnosti, što će se posebno pozitivno odraziti na one obveznike fiskalizacije koji vrše promet na malo na više lokacija, odnosno na više poslovnih prostora. Što se tiče druge tačke o kojoj danas razgovaramo, ona se odnosi na mere koje država nastavlja da sprovodi u pogledu borbe protiv virusa kovid. Možemo reći da se borba sa virusom još uvek nije u potpunosti stavila pod takvu vrstu kontrole da nam ona omogućava i dozvoljava opuštanje i upravo iz tog razloga ja bih apelovala na građane da se vakcinišu, da prate instrukcije koje država daje u tom smislu, pre svega mislim na mlađu populaciju odnosno na studente, jer će jedino na taj način moći da sačuvaju i svoje zdravlje ali i zdravlje svojih bližnjih. Zadržala bih se još malo na studentima, odnosno na ovoj mlađoj populaciji u kontekstu vakcinacije, u smislu da moramo razumeti, javno mnjenje mora razumeti njihove potrebe i mora razumeti njihova interesovanja u ovom periodu života. Ta njihova interesovanja nisu ni izolacija ni socijalna distanca, već suprotno, druženje i uživanje u svemu onome što ovaj period života nosi. Zato moramo pronaći način da podstaknemo mlade ljude da se vakcinišu, kroz odgovarajuće stimulativne mere koje će im u potpunosti biti razumljive. Ja sam sigurna da ukoliko se tim pametnim mladim ljudima na jedan racionalan način objasni koji su benefiti vakcinacije, uz istovremene stimulativne mere u vidu možda nekih karata za bioskop ili pozorište, da ćemo imati bolji stepen i procenat vakcinisanosti ovog dela populacije. Javno mnjenje, ali ne samo ono već i jedinice lokalne samouprave i razne ustanove, moraju slediti politiku države u pogledu potrebe za vakcinisanjem što većeg broja ljudi. Ohrabruje činjenica da u poslednje vreme raste interesovanje za vakcinaciju, pogotovu, pomenuću grad Niš pošto iz njega dolazim, u kome u ovom trenutku imamo preko 60% vakcinisanih punoletnih građana i možda bi trebalo slediti jedan ovakav primer i podstaći mlade ljude da u ovom smeru razmišljaju. Kao poslednja tačka o kojoj danas razgovaramo pomenula bih Zakon o zaduživanju za potrebe modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš u iznosu od 70 miliona evra. Ovaj projekat je proglašen projektom od posebnom značaja za Republiku Srbiju i nesumnjivo je da će u svakom mogućem pogledu olakšati i promet usluga, ali i dobara i lica u ovom pograničnom delu. Pohvalno je za našu zemlju da radi na modernizaciji svoje železničke mreže i upravo iz tog razloga, ali brojnih benefita koje izgradnja ove železnice može dati za našu državu i za naš društveni, ali i privredni sistem, Socijaldemokratska partija Srbije će u danu za glasanje podržati sve navedene predloge. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se predstavnici Socijaldemokratske partije Srbije. Sledeća na listi je uvažena potpredsednica Narodne skupštine, Marija Jevđić. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Poštovani ministre, danas na dnevnom redu imamo nekoliko zakonski rešenja iz domena finansija. Ono što želim da kažem da sve izmene koje idu u pravcu poboljšanja naplate poreza, stvaranje ne poreske volje i discipline, jesu dobar potez za stvaranje jednog modernog i efikasnog društva. Zbog toga u danu za glasanje poslanička grupa JS će podržati predložena zakonska rešenja. Inače, ovo će biti prvi korak u domenu rešavanja problema. Sa ovim zakonom vršimo usaglašavanje Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji sa Zakonom o prekršajima, i uređenjem ove materije zakonom daje se doprinos pravnoj sigurnosti, obezbeđenju transparentnosti u vođenju poreske politike. Porezi predstavljaju najvažniji prihod budžeta i bez njih država ne bi mogla da finansira javna dobra i zajedničke potrebe, kao što su obrazovanje, zdravstvo, infrastruktura, odbrana i slično. Kada sam spomenula infrastrukturu, u Srbiji se trenutno radi preko 300 kilometara autoputeva. Najintenzivniji su radovi na Moravskom koridoru, gde je svaki dan angažovano više od 2000 radnika. To praktično znači da sa svim ostalim gradilištima, kojih u Srbiji ima oko 80 hiljada aktivnih, nema nezaposlenog građevinskog radnika. Posebno sam ponosna na izgradnju Moravskog koridora, pošto dolazim iz tog dela Srbije, iz Kraljeva, i znam koliko znači izgradnja ovog koridora, ne samo za privrednike, već i za same građane kojih u ovom delu Srbije ima preko pola miliona. Inače, poznato je da je prošle godine naplaćeno 18 milijardi dinara više PDV nego u 2019. godini, i to u uslovima kada smo imali koronu, potpuno ili delimično zatvaranje, i sve ostale poteškoće sa kojima se suočavali. Naplata poreza na dodatnu vrednost je direktan pokazatelj koliko je zdrava ekonomija u smislu prometa i održavanja stabilnosti ekonomskih aktivnosti. To možda i ne bismo imali da nije bilo pomoći države koja je data građanima i privredi. Upravo danas raspravljamo o novoj novčanoj pomoći koja će biti isplaćena našim građanima. Želim da iskoristim ovu priliku, gospodine ministre, i da pohvalim podršku sportu, posebno učesnicima Olimpijskih igara gde je fond za osvojene medalje uvećan i iznosi 70 hiljada evra za osvojenu zlatnu medalju, a pre je bilo 45 hiljada. Te nagrade su isplaćene odmah, nije se čekalo kao pre godinu do dve. To meni kao sportisti mnogo znači, jer vidim da država ceni sav napor i trud koji jedan sportista uloži tokom svoje sportske karijere. Inače, Vlada Srbije je već nekoliko puta pomagala građane, a sada to čini sa novih 20 evra u decembru. To je deo trećeg paketa pomoći za građane i privredu. Država je pokazala još jednom da joj je stalo do njenih građana i da na sve načine pokušava da pomogne da se što manje osete posledice pandemije. Pored države, Jedinstvena Srbija je u aprilu ove godine vodila 100 lekara, medicinskih sestara i medicinskog osoblja sedam dana u Egipat, zatim sedam dana u maju u Grčku i planirano je da 23. oktobra JS ponovo vodi 114 lekara i medicinskih sestara u Egipat. To je jeda od načina da se zahvalimo našim medicinskim radnicima za sav trud i za sve živote koje su spasili u ovom haosu koji je korona napravila. Samo bih se u par rečenica dotakla projekta rekonstrukcije železničke pruge Subotica-Horgoš. Budućnost Srbije je u putevima i prugama koje spajaju ljude, jačaju privredu, dovode nove investitore, što omogućava otvaranje novih radnih mesta. Cilj ove Vlade je da se završe svi železnički putni koridori koji decenijama nisu završeni. Modernizaciju železničke infrastrukture mora da prati ulaganje u edukaciju radnika i obrazovanje budućih železničara. Želim da pohvalim potpisivanje Memoranduma o saradnji između ministra Tomislava Momirovića ispred Ministarstva za infrastrukturu i ministra Branka Ružića ispred Ministarstva za prosvetu, kojim se ubrzava proces modernizacije železničkog školstva, za šta će se izdvojiti pet miliona evra. U Beogradu će se formirati železnički trening centar sa najmodernijim stimulatorima za obuku mašinovođa, koji će pratiti unapređenje obrazovnih profila u skladu sa budućim potrebama Železnice Srbije. Pored svih najava koje ste vi danas, ministre, u vašem izlaganju rekli što se tiče autoputeva i modernizacije železnice, mislim da će ovo biti jedna odlična podrška svim budućim železničarima ili železničkim radnicima koji planiraju da se školuju. Pošto više nemam vremena, kao što sam rekla, Poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržaće sve predložene zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj koleginici. Sledeći je potpredsednik Skupštine, gospodin Stefan Krkobabić. Izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Tvrdišiću, uvažena potpredsednice Jevđić, poštovani ministre Mali, gospodin Stošić se pre mene osvrnuo na sve zakonske predloge koji su danas tačke dnevnog reda, a ja bih se posebno osvrnuo na Zakon o fiskalizaciji. Sve privredne subjekte koji obavljaju promet robe i usluga na malo, počev od Nove godine, a najkasnije za šest meseci, očekuje prelazak evidentiranja prometa robe i usluga na malo sa fiskalnih kasa na elektronski fiskalni uređaj. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji donosi dve na oko usputne, ali veoma bitne novine u procesu fiskalizacije. Prvo, ovim izmenama i dopunama zakona se privrednim subjektima omogućava prelazni period od 1. novembra 2021. do 30. aprila 2022. godine, da usklade svoje poslovanje sa donetim Zakonom o fiskalizaciji. Drugo, definiše se obaveza da dobavljač softverskog ili hardverskog rešenja potrebnog za rad elektronskog fiskalnog uređaja može biti samo rezidentno pravno lice, odnosno preduzetnik iz Srbije kome je dodeljen PIB u skladu sa popisima kojima se uređuje poreski postupak i poreska administracija. Sve poreske obveznike, tj. pravna lica koja obavljaju promet na malo očekuje proces prilagođavanja prelaska sa evidentiranja prometa robe na malo sa fiskalnih kasa na sistem fiskalizacije putem elektronskog fiskalnog uređaja, čime će se postići bolja kontrola obavljenog prometa i sa strane privrednih subjekata i sa strane poreskih organa. Poslanika grupa PUPS „Tri P“ smatra dobrom odlukom da je produžen rok za prelazak na primenu Zakona o fiskalizaciji, s obzirom da je to nov način evidentiranja prometa robe na malo i da je privrednim subjektima sa više poslovnih prostorija ostavljena mogućnost da fazno prelaze na potpunu primenu ovog zakona. Predloženim zakonskim rešenjem omogućava se unapređenje uslova za implementaciju novih tehničkih rešenja za evidentiranje prometa na malo preko elektronskog fiskalnog uređaja. Takođe, stvaraju se uslovi da obveznici fiskalizacije na najefikasniji, a za sebe i najjeftiniji način pređu sa modela evidentiranja prometa preko fiskalne kase na model nove fiskalizacije evidentiranja prometa preko elektronskog fiskalnog uređaja. Važno je da sve ove novine neće stvoriti dodatne troškove građanima i privredi, a naročito ne malim i srednjim preduzećima. Ohrabrujuća je i činjenica da su poreski i drugi organi izvršne vlasti pravilno predložili da samo rezidentni pravni subjekti Srbije mogu da budu dobavljači elektronskih fiskalnih uređaja, čime će se obezbediti adekvatan proces kontrole i od strane poreskih organa i sa strane domaćih privrednih subjekata koji će biti kupci i korisnici tih softverskih i hardverskih rešenja. Ovo će omogućiti bezbedniji proces praćenja i evidentiranja prometa robe na malo, s obzirom da će i privredni subjekti u procesu fiskalizacije koristiti svoj elektronski sertifikat kojim se dokazuje da je upravo taj privredni subjekat obavio proces fiskalizacije. Ovde je posebno značajan član 6. koji kaže da je obveznik fiskalizacije dužan da u realnom vremenu, dakle, u trenutku prometa na malo, uključujući i primljeni avans za budući promet na malo, izda fiskalni račun korišćenjem elektronskog fiskalnog uređaja. Naravno, podržavamo i kaznene odredbe u ovom zakonu. Novčane kazne su dovoljno visoke da će sigurno imati i preventivni i odvraćajući efekat za sve one koji požele da eventualno utaje porez, odnosno zaobiđu svoje obaveze u procesu fiskalizacije. U danu za glasanje Poslanička grupa PUPS „Tri P“ podržaće ovaj zakonski predlog i ostala zakonska rešenja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeći narodni poslanik je Daniel Đivanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas je, između ostalog, pred nama Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke za potrebe finansiranja Projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš, granica sa Mađarskom, odnosno Subotica-Segedin. Ovaj predlog je neophodan za formiranje uslova za potpisivanje ugovora o dugoročnom investicionom kreditu od 70 miliona evra između OTP banke i Republike Srbije. Kredit se odobrava na rok do 84 meseci po povoljnoj kamatnoj stopi od 1,85% godišnje, plus šestomesečni euribor. Datum plaćanja rate i kamate je 15. april i 15. oktobar svake kalendarske godine, zaključno sa datumom konačne otplate, uz mogućnost prevremene otplate sa 0% provizije ukoliko zajmoprimac vrši prevremenu otplatu iz sopstvenih sredstava. Želeo bih posebno da istaknem važnost ove deonice za građane koje mi iz Saveza vojvođanskih Mađara zastupamo ovde u Narodnoj skupštini. Nakon 20 godina rada, u prošlom mandatu smo uspeli definisati ovaj projekat i staviti ga u koalicioni sporazum između Srpske napredne stranke i Saveza vojvođanskih Mađara. Kao rezultat, Projekat rekonstrukcije i modernizacije pruge Subotica – Horgoš, odnosno granica sa Mađarskom je proglašen projektom od posebnog značaja za Republiku Srbiju u skladu sa Zakonom o posebnim postupcima radi realizacije projekta, izgradnje i rekonstrukcije linijskih i infrastrukturnih objekata od posebnog značaja za Republiku Srbiju. Ta deonica je od izuzetnog značaja za građane sa severa Vojvodine, a posebno za one koji rade ili studiraju, recimo, u Segedinu ili okolini, a žive u Republici Srbiji. Ova rekonstrukcija i modernizacija je izuzetno važna i zbog glavnog projekta brza pruga Beograd – Budimpešta iz razloga što će upravo ova deonica preko graničnog prelaza Horgoš rasteretiti saobraćaj u toku radova na novoj deonici brze pruge koja će da ide preko graničnog prelaza Kelebija. Imao sam priliku da se lično uverim da su radovi na ovoj pruzi već uveliko u toku i da zaista napreduju odličnim tempom. Smatramo da je ova pruga od strateškog značaja u povezivanju Mađarske i Srbije i da će doneti pravi procvat kako u ekonomskom, tako i u svakom drugom smislu. Moram da naglasim da su na naše veliko zadovoljstvo radovi već otpočeli i na rekonstrukciji i modernizaciji pruge Subotica – Horgoš i verujem da ćemo, donošenjem ovog zakona, omogućiti nesmetan tok tih radova i završetak istih u zadatim rokovima, a svakako do trenutka kada će radovi na drugom velikom projektu, izgradnji brze pruge Beograd – Budimpešta, stići do Subotice, odnosno državne granice i omogućiti funkciju deonice za obilazak i nesmetan rad. Važno je još dodati da Projekat rekonstrukcije i modernizacije pruge nosi sa sobom i rekonstrukciju i modernizaciju cele infrastrukture oko pruge, uključujući i same železničke stanice, što će sigurno doprineti ekonomskom napretku regiona duž deonice. Ova pruga će doprineti i smanjenju iseljavanja građana Republike Srbije, jer će sada mnogi od njih moći da rade u Mađarskoj, ali i da se svakodnevno vraćaju svojim kućama i svojim porodicama u Srbiji, a pri tom da ne čekaju u kilometarskim kolonama na granici. Železnička pruga Segedin – Reske – Horgoš – Subotica – Čikerija – Baja je zapravo regionalna pruga koja povezuje gradove u graničnom području na teritoriji Srbije i Mađarske. Celokupan projekat uključuje nadogradnju i rekonstrukciju postojećih deonica pruge, kao i izgradnju demontiranih delova u Srbiji i Mađarskoj i ova pruga na području Srbije i Mađarske je ukupne dužine od 90,65 kilometara i to Subotica – Horgoš, granica sa Mađarskom i Segedin, ukupne dužine od 39,23 kilometara i deonica Subotica – granica sa Mađarskom i Baja, ukupne dužine od 58,42 kilometara. Na teritoriji Republike Srbije nalaze se dve deonice i to Subotica – Horgoš – državna granica (Reske) u dužini od 26,63 kilometara i deonica Subotica – državna granica (Čikerija) u dužini od 11,9 kilometara. Dozvolite mi da na bazi ovih činjenica još jednom naglasim kako projekat rekonstrukcije i modernizacije pruge Segedin – Reske – Horgoš – Subotica – Baja, pored velike važnosti za građane na severu Vojvodine, od strateškog značaja je i za Republiku Srbiju i Mađarsku. Realizacija ovog projekta na teritoriji Republike Srbije finansira se delom iz budžeta Republike Srbije, a delom iz ovog kredita čije odobrenje se danas nalazi pred nama u Narodnoj skupštini. Da sumiram, poslanici poslaničke grupe Savez vojvođanskih Mađara će u danu za glasanje podržati ovaj predlog zakona, kao i ostale predloge koji se danas nalaze na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Đivanoviću. Sada, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15.00 časova. Hvala vam. [[Posle pauze]] Nastavljamo sa radom. Prvi na spisku je narodni poslanik Radovan Arežina. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovane koleginice narodni poslanice, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, građani Republike Srbije, govoriću o fiskalizaciji. Novi zakon o fiskalizaciji Narodna skupština je usvojila krajem 2020. godine, a njegova puna primena treba da otpočne 1. januara naredne godine. Nešto više od godinu dana ostavljeno je da se donesu podzakonska akta, i da se obveznici fiskalizacije prilagode novom modelu fiskalizacije, koji omogućava da se pored fiskalne kase, kao elektronski fiskalni uređaji koriste tableti, mobilni telefoni, obični terminalni štampači, uz primenu hardverskih i softverskih komponenti uređaja što podrazumeva i korišćenje interneta, odnosno online opcije fakturisanja prometa robe na malo. Zakonom je obaveznicima fiskalizacije ostavljen period prilagođavanja do početka primene ovog zakona, ali je procena bila da je taj period kratak i da je dobro omogućiti fazni prelazak na novi model fiskalizacije. Takvo rešenje se nudi, upravo izmenama Zakona o fiskalizaciji, o kojima danas raspravljamo. Obveznici fiskalizacije su po novom zakonu, ne samo trgovci, već i različite zanatlije i uslužne delatnosti, odnosno fiskalizaciji podležu svi obveznici poreza, na prihode, od samostalnih delatnosti i obaveznici poreza na dobit pravnih lica, koji vrše promet na malo. Pozdravio bih rešenje koje se nudi ovim izmenama, jer se omogućava upravo malim trgovcima i zanatlijama, koji su do sada imali obavezu da izdaju fiskalne račune, u skladu sa Zakonom o fiskalnim kasama, da postupno pređu na novi model fiskalizacije, koji podrazumeva i investiciju koja nije mala, u pitanju je nabavka elektronskog uređaja za fiskalizaciju, ali i kupovina softverskog programa i normalno interneta, bez koga novi model fiskalizacije neće moći da funkcioniše. Skrenuo bih pažnju, upravo na stanje povezanosti internetom u mnogim ruralnim sredinama, gde je signal mobilne telefonije problematičan. Tako da i o tome treba voditi računa, jer je u tim seoskim sredinama imamo prodavnice, veterinarske ambulante ili apoteke, nažalost kojih je sve manje. Istini za volju, dešavalo mi se da i u sred Beograda nema signala za mobilni telefon i koristim ovu priliku, a mislim da mi koji dolazimo iz graničnih područja, i prelazimo po 250 kilometara u jednom pravcu i više, imamo priliku da tačno znamo gde mobilna telefonija i na kraju radio signal prosto srpski je u prekidu. Mi konkretno to znamo, to je velikim delom u Đerdapskoj klisuri, rumunski signal je mnogo jači i mi imamo probleme što mnogi ljudi koji dolaze u Kladovo ili Donji Milanovac, dobiju na kraju meseca velike račune. Zašto? Zato što nisu prebacili na manuelno traženje mreže i onda pređe se na automatsko, a rumunski signal je na tom području jači i onda uđu u roming i tako se povećavaju njima troškovi i dolazi do zabune, i da na kraju kažem nekih problema i to je na štetu građana. Druga stvar, veoma je bitan taj radio signal. Mislim da mi prosto moramo i to da pojačamo, jer signale nekih zemalja iz okruženja čujemo do Jagodine, odnosno ako bismo ih stavili u centar Srbije ili negde, a naš signal ne postoji na granici. Molim vas da svi zajedno, sada i oni koji slušaju i oni koji ovde na neki način odlučuju i oni koji mogu da prenesu ovo, da se uspostavi to da prosto radio signal naših emitera, našeg javnog servisa i drugih, da se on prosto čuje na teritoriji cele Srbije u punom kapacitetu, a konkretno i mobilna telefonija, jer svi ti operateri, mi njih finansiramo, ne oni nas. Molim vas, prosto u nekim predelima da se to popravi ili da dobiju oni neke penale. Pošto mi svi plaćamo neke penale, neke kamate ili prosto ako ne možemo da se javimo tada, neko gubi poslovno, neko gubi u nekom drugom smislu, neko možda gubi i u ljubavnom, ali nije bitno važno je da se gubi, a to se mora nadoknaditi. Molim vas, da se tu ozbiljno skrene pažnja jer će problem interneta ostaviti problem i toj fiskalizaciji koja u nekim delovima će doći do određenih problema i iznaći određena rešenja koja će to moći na pozitivan način da amortizuju. Ovim predlogom zakona, dosadašnje fiskalne kase, obveznici fiskalizacije koji imaju više poslovnih prostora, odnosno prostorija, ukoliko sa postupkom prilagođavanja otpočne od 1. novembra ove godine kako to predviđa Zakon o fiskalizaciji moći će preostale stare fiksne kase da zamenjuju novim elektronskim fiskalnim uređajima postupno. Dakle, neće se od njih zahtevati prekid delatnosti ukoliko na dan 1. januara 2022. godine nisu zamenili svoje stare kase koje koriste u skladu sa Zakonom o fiskalnim kasama. Ovo je dobro rešenje kojim se izlazi u susret malim privrednicima koji se bave trgovinom na malo da to usklađivanje izvrše u skladu sa svojim mogućnostima. Uostalom, cilj zakona ne treba da bude onemogućavanje bilo čijeg i bilo kog registrovanog posla, naprotiv zakon treba da bude stimulativan, podsticajan što ovom raspravom i činimo. Novim model fiskalizacije, odnosno naplata računa u prometu na malo putem online modela treba da doprinese i borbi protiv sive ekonomije i širem obuhvatu poreskih obveznika. Na taj način se svi stavljaju u ravnopravan položaj kada je u pitanju plaćanje poreza, a direktno preuzimanje podataka o naplaćenom računu od strane poreske uprave omogućiće bolju evidenciju naplaćenog poreza ali i efikasniju poresku kontrolu. Kada na dnevnom nivou putem Jedinstvenog informacionog sistema koji vodi poreska uprava, možete znati koliko je poreza naplaćeno, onda će naravno biti lakše i planiranje ulaganja poreskih sredstava u javne rashode države, a sigurno da jedan od pozitivnih rashoda države su putevi koji se rade širom naše zemlje. Pohvalio bih zakonsko rešenje prema kome dobavljači elektronskih i fiskalnih uređaja mogu biti samo domaća pravna lica, time štitimo domaće tržište ali bih skrenuo pažnju i na pitanje lojalne konkurencije i na ovom tržištu, jer složićemo se, to će biti ogromna nabavka za desetine hiljada obveznika fiskalizacije. Sa druge strane ogromna tražnja ovakvih fiskalnih uređaja može doprineti i razvoju domaće proizvodnje. Podsetio bih da smo nekada na planu elektronike i elektronskih uređaja prednjačili. Ima nas koji se danas 5. oktobra sećamo da je prvi tv u boji u bivšoj SFRJ u jugoistočnoj Evropi proizvedeno u Nišu. Ipak smo mi Teslin narod. Nešto što me je zanimalo oko fiskalizacije da čujem šta kažu mali privrednici i neki privredni subjekti koji imaju do 600 zaposlenih kakav je njihov odnos lični prema ovom zakonu koji je usvojen i danas o ovome što menjamo i produžavamo rokove. Mislim da je najbolje ono što sam od njih pokupio i sastavio koji kaže, dobra strana nove fiskalizacije što privredu oslobađa od čuvanja fiskalnih traka koje su se morale po starom zakonu čuvati tri godine, time se štedi i na trakama i na prostoru za njihovo čuvanje. Nema više ni vođenja knjige dnevnih izveštaja, sa fiskalnih kasa, koji su štampali na kraju svakog radnog dana i unosili u knjigu dnevnih izveštaja. Dobro je što se zakonom pomera rok za uvođenje nove fiskalizacije, odnosno omogućeno je postepeno uvođenje novih fiskalnih uređaja što privredi značajno olakšava primenu zakona. Za svaku pohvalu je i što je država odlučila da finansira troškove fiskalizacije sa sto eura po fiskalnom uređaju i sto evra po prodajnom objektu. Nova fiskalizacija će omogućiti efikasnije suzbijanje sive ekonomije, jer će država lakše i brže otkriti koji privrednici ne izdaju fiskalne račune. Ovo vam čitam ono što su mi rekli, zato što mnogi privrednici žele da oni koji su u sistemu, koji plaćaju PDV, koji vode računa, da prosto tu nerealnu konkurenciju koja to ne čini na neki način suzbiju, a ovim zakonom će to biti otklonjeno. Napominjem da se poreska uprava značajno reformisala u načinu kontrole i da je target stavila na one koji ne plaćaju porez, ali da se stvari mogu još poboljšati za one privrednike koji rade zakonito, ali se ponekad javljaju ne namerne greške i propusti. Inspektori i ostali inspekcijski organi koji se bave kontrolom poslovanja privrednih subjekata, njihov rad trebalo bi da bude takav da kada u kontrolama uoče da su učinjeni nenamerni propusti daju rok da se oni otklone, plate kontrolom utvrđene dažbine, a da se ne pišu prekršajne prijave, ako privredni subjekti isprave nepravilnosti u zadatom roku i plate kontrolom naložene poreze. Naravno, to se ne odnosi na one privrednike koji smišljeno sa namerom utaje porez ili ne poštuju zakon. Završiću sledećim. Mislim da je mnogo dobrih zakona, a jedan od njih je zakon koji se ovde donosi, ali da bi se on onome kome je krajnje namenjen, a to su, ja ću ih nazvati, naši mali privrednici, ljudi koji drže sami svoju radnju ili porodica, oni najviše pomažu na neki način budžetu, zaposleni su kod sebe, održavaju, to rade, itd. Mnogi od tih zakona koje mi donosimo treba naći načina da im se približi. Predlažemo da se preko regionalnih privrednih komora, okružnih načelstva, gde su i sve inspekcije, da se sedne i da se određene stvari obrazlože i da se na taj način približe krajnjem korisniku, a ne da neko koristi određeni zakon koji mi donosimo ovde u Narodnoj skupštini sa namerom da plaši građane u nekoj uslovno predizbornoj kampanji. Ne, nego prosto na ovaj način možemo prići. Želim samo da sa ovim završim i da pozdravim rekonstrukciju puta Kladovo – Donji Milanovac, pošto sam ja sveže, jutros prošao i da zamolim ministra, ovde prisutnog da malo pogledamo, možda je došlo do loše procene koliko Donji Milanovac – Golubac će biti investiciono, ali da se i taj deo… onda bismo se mi otvorili i na najbrži način mogli sa putem koji će biti brze saobraćajnice, Golubac – Požarevačka petlja na autoputu za Beograd, da prosto i mi ka Beogradu stižemo u neko pristojno vreme i bez gužve. Jednostavno, to moramo da pozdravimo izgradnju puteva koji su u Timočkoj krajini, Negotin – Zaječar, Zaječar – Knjaževac, itd. Sve je to u sklopu onoga što činimo svi zajedno ovde donoseći zakone i ovog tipa koji rešavaju poresku politiku iz kojih mi crpimo najviše sredstava. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodinu Arežini. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre, koleginice i kolege, pa kada vidim da su pred nama danas ovako kvalitetni predlozi izmena i dopuna zakona, ne čudi me nervoza jednog dela opozicije, one opozicije bezidejne, jalove, bez programa, bez plana, bez članstva, bez podrške građana koja za svoje probleme pokušava da optuži čoveka koji sve ovo vodi, koji sve ovo radi, Aleksandra Vučića i na jedan besprizoran način pljuje njega i njegovu porodicu ničim izazvani. Vidim da su ovih dana počeli i gospodina ministra Sinišu Malog, verovatno im smetaju uspesi. Uspesi, da, jer svi ovi predlozi izmene i dopune zakona su u duhu pre svega one agende „Srbija 20/25“. Srbija jaka, Srbija ekonomski jaka, Srbija finansijski jaka, Srbija u Evropi, ali ne ono - geografski u Evropi. Mi smo od uvek u Evropi, nego Srbije predvodnica ovog dela Evrope, kako svojim ponašanjem, tako svojim radom i tako svojim postupanjem. Znate, ako nemate ideje i ako nemate šta loše da kažete za nekoga koji radi, koji stvara, onda će se baviti svim i svačim, pisanjem i udružićete se sa svima u okruženju i sa nekim državama iz susedstva, iz bivših republika Jugoslavije one velike, pričajući sve i svašta, a ne nudeći ništa. Na njihovu žalost, na našu veliku radost ova epoha će biti zapamćena. Da, kao epoha Aleksandra Vučića. I to niko neće moći da pobije. To je ona jedna jedina istina. Rad i samo rad. Ja mislim da i mi koliko god ko može od nas da se pridruži, da pomogne, da pospeši nećemo biti upisani tim zlatnim slovima i sasvim je normalno, ali mislim da je naš zadatak i naš cilj da skinemo makar jedan mali delić sa leđa bremena tog velikog čoveka. Kažem velikog, jer jeste veliki i fizički i kako god hoćete, a pre svega istorijski. I istorija će to govoriti. Neće biti ni mene, neće biti ni većine od vas, kada će neko pričati, govoriti o ovom vremenu, o ovom vremenu u kome mi stvaramo zajedno sa tim čovekom, zajedno sa svim onim vladama od 2012. godine, pa nadam se i sledećih 10 godina. Da ne govorim bez argumenata, pa to govori upravo ono što se dešava oko mog rodnog grada, oko Kraljeva. Vi imate informacije na medijima, a i obično svi govore o onom delu autoputa Moravskog koridora od Kruševca do Pojata, ali ja igrom slučaja pošto svakodnevno putujem za Beograd prođem kroz selo Adrane koje je nadomak Kraljeva, gde je jedno veliko gradilište, gde se radi 24 sata, neprekidno i gde se već vide konture tog dela autoputa koji će se spojiti tamo sa Preljinom koja će biti najveće čvorište puteva u Srbiji završetkom Koridora „Miloš Veliki“ i „Moravskog koridora“. Da ne govorim o tome da mi srce zaigra kad vidim autobuse kao nekad davno u onoj staroj Jugoslaviji kada su autobusi išli od neke Šumarske škole, odnosno internata Šumarske škole do Magnohroma, Magnohroma koji je bio perionica razvoja industrijskog u Kraljevu, sada vidim natpise „Leoni“. Mnogi će mi reći – ah, Leoni. Uvek nalaze zamerke, iako će tu u skoroj budućnosti raditi 5.000 zaposlenih, tu nema samo radnika sa srednjom stručnom spremom ili … radnika, tu ima ekonomista, tu ima inženjera, tu ima i pravnika, manje, sasvim normalno, ni u jednoj fabrici nije bilo veliki broj inženjera u odnosu na broj proizvodnih radnika. Imamo mi i projekte, evo danas je predsednik Vučić otvorio kampus NCR, gde 85% zaposlenih su visoko obrazovani i gde su u starosnoj dobi od 25 do 35 godina, a toga ima u Novom Sadu, toga ima u Nišu, Kragujevcu, a nadam se da će toga biti i u mom Kraljevu. I kada sam govorio o uspesima, i o onome što oni bezidejni i bezuspešni, koji su uništavali ovu zemlju, čak ni imena neću da im pomenem, jer ne zavređuju da pričamo o njima, pomenuću „Telekom“. Da li je iko pomenuo „Telekom“ do pre četiri, pet godina? Niko. „Telekom“ je bio jedan uspavani gigant koji je radio neki posao, vodenica je mlela onako kako je voda okretala kolo, i „Telekom“ se probudio i postao je ono što treba da bude. Jedan telekomunikacioni i medijski, ali samo u distribuciji medijskih programa gigant. Kad kažem - samo u distribuciji, pogrešio sam. Mislim da i stvaramo, i to stvaramo umetnička dela, veliki broj serija za zadnje dve, tri godine je iza onog natpisa ko je to proizveo stoji „Telekom Srbija“, „Telekom Srbija“ koji je uzdanica ove države, koji je naš motor i koji je nekad vredeo nekih 800 miliona evra, koliko se ja dobro sećam i niko nije hteo da uloži novac, odnosno da kupi, mislim da je čak vrlo dobro što ona vlada i premijer Aleksandar Vučić nisu dozvolili prodaju „Telekoma“, odnosno većinskog paketa „Telekoma“. Ostao je u stopostotnom vlasništvu države Srbije, građana i zaposlenih u „Telekomu“. On sad vredi nekih pet miliona evra. Zar to nije uspeh? Zato ga sad pljuju svi, i Dajrekt medija, i Junajtet medija, i raznorazni vlasnici, Đilas, itd. ugroženi su im interesi, a „Telekom“ zastupa interese Republike Srbije. Staću ovde pošto ima još kolega koji će govoriti iza mene o ovim kvalitetnim predlozima, o Srbiji 2025, o Srbiji budućnosti i o Srbiji mladosti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Misala Pramenković. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama su danas četiri veoma značajna zakonska rešenja. Dva su jako povezana i isprepletena među sobom, dakle Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, kao i Zakon o fiskalizaciji. Čuli smo već da se oni među sobom dopunjuju, na neki način. Ono što je svakako za pohvalu, jeste sama modernizacija procesa fiskalizacije kroz digitalni sistem. Svakako da će to uticati na razvoj privrede sa jedne, sa druge strane pojednostaviti samu proceduru birokratiju koju smo do sada imali, s druge strane, sigurno da će i država prihodovati u pogledu ažurnijeg i odgovornijeg pristupa poreskih obaveznika. Ono što je jako značajno jeste da se od strane budžetskih korisnika, a posebno na nižim nivoima vlasti, dakle, na lokalnim samoupravama je da se povede računa o trošenju budžetskih sredstava i da se teško zarađen novac poreskih obveznika koristi i troši na jedan najracionalniji način. Sa druge strane, pomoć države građanima, ali i sektorska pomoć koja je do sada pružena od početka pandemije je jako značajna. U tom smislu svaka podrška i ovom paketu pomoć koji je pred nama. Ono što bi naša sugestija bila i što su poslanici SPP više puta isticali jeste da bi se u pogledu sektorske pomoći možda moglo i trebalo svakako razmišljati o pomoći granama privrede koje možda do sada nisu bile uključene, kao što su poljoprivredni proizvođači, stočari itd, ali svakako ne sumnjamo da će iza ove branše i grane privrede biti razumevanja u nekom predstojećem periodu. Svakako projekt osavremenjivanja železnice treba podržati i prosto projekti koji su od krucijalnog značaja za celu državu, posebno za malo nerazvijenije delove države… Dakle, apelujem ovim putem da i delovi države koji možda nisu još pokriveni železnicom, iako je dobro što radimo na modernizaciji železnice u jednom delu, da se što pre moguće i tom problemu pristupi. Hvala vam.
Zahvaljujem koleginici Pramenković. Sledeći je dr Muamer Bačevac. Imate četiri minuta. Izvolite.
Pred nama je danas jedna od tačaka u kojoj govorimo o modernizaciji naše železnice i to je jako lepo i to raduje građane, ali moram vas obavestiti da jedini grad sa 120.000 stanovnika u ovoj državi koji nema železnicu jeste grad Novi Pazar, a borba za železnicom u ovom gradu, u ovom kraju traje bezmalo više od vek i po. Prva inicijativa je za izgradnju železnice kroz Sandžak, odnosno do Novog Pazara i preko Novog Pazara pokrenuta je još pre 146 godina, a kada je ovaj region igrao veoma značajnu međunarodnu ulogu. Novopazarski Sandžak je sve do Prvog svetskog rata nazvan i kao prozor Balkana i zbog toga je od Austrougarske monarhije 1875. godine pokrenuta prvi put inicijativa da bude izgrađena železnica kroz ovaj kraj. Ona je trebala da bude veza između Bosne i da preko ovog dela Sandžaka poveže Novi Pazar, Priboj, preko Uvca izađe i preko Mitrovice i Prištine ide ka Solunu, odnosno Skoplju i Solunu. U periodu između 1921. i 1923. godine, u vreme Vlade Nikole Pašića, u Kraljevini SHS postojao je takođe gotov plan da se izgradi ova železnica. Međutim, po rečima, moram da kažem da je sa time bio saglasan i kralj Aleksandar i da je tu plan postojao i sredstva, kralja Aleksandra, on kaže doslovno - Hrvati i Slovenci ne razumeju zašto 100 miliona dinara treba dati na krše Sandžaka i Crne Gore. Prvi ozbiljan projekat i korak da se do Novog Pazara dovede pruga započet je 1949. godine od strane komunističke vlasti, kada je praktično već i započela gradnja preko radnih akcija. Tadašnji naš lokalni list „Bratstvo“ je izveštavao i, evo, ja pokazujem ovde otpočeli su radovi na izgradnji pruge Raška – Novi Pazar. Međutim, i tu je brzo sve prestalo i do dan danas nemamo tih 20 kilometara izuzetno bitne i vitalne pruge od Novog Pazara do Raške. No, na sednici Skupštine u aprilu ove godine ministar građevinarstva Tomislav Momirović je istakao da Novi Pazar, Sjenica, Tutin, Priboj, Nova Varoš, zaslužuju mnogo bolju infrastrukturu, pre svega saobraćajnu, i da će se u narednom periodu, svi su izgledi, raditi pruga Raška – Novi Pazar. Projekat postoji, CIP je uradio projekat još 2007. godine, i to je neka trasa koja ide sa nekoliko mostova, sa jednim velikim tunelom od kilometar i vrednost iznosi oko 45 miliona evra ovog projekta i to je nešto što će zaista na svaki način podići značaj ovog kraja. Mi, nažalost, u Novom Pazaru, Tutinu, Sjenici nismo imali ni jednog značajnog investitora, ni jedno proizvodno radno mesto do sada, i to nije samo nepravedno, nego i ne održivo i jedno ovakvo rešenje, dovođenje pruge do Novog Pazara, rešavanje infrastrukture, na čemu ova Vlada insistira, je jedini mogući put za rešavanje ovih zaista krucijalnih problema građana koji žive u ovom kraju države. Naravno, imponuje da ova Vlada i naša koalicija koja je mnogo učinila na podizanju infrastrukture bude ta koja će ovaj istorijski problem završiti i za čijeg mandata će se pruga od Novog Pazara do Raške učiniti. To će pokazati otvorenu želju ove Vlade da se svi krajevi ove zemlje ravnomerno razvijaju i da ova Vlada ravnomerno brine o svim građanima naše zemlje. Zato još jednom apelujem da se sa ovim projektom što pre započne.
Zahvaljujem. Sledeći narodni poslanik je Nenad Filipović. Vašoj grupi je ostalo još pet minuta. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, danas su na dnevnom redu dva zakona koja u suštini pune budžet Republike Srbije. To su Zakon o fiskalizaciji, Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, a na današnjem dnevnom redu jesu izmene i dopune ovih zakona koji imaju za cilj unapređenje ovih zakona, tako da će poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati ova unapređenja. Prikupljanje javnih prihoda je jedan od izazova sa kojim se suočavaju sve zemlje u svetu, pa tako i naša zemlja, ali još veći izazov jeste da javne finansije budu održive i predvidive. Jedan od uslova održivosti i predvidivosti javnih finansija jeste da još više suzbijemo sivu ekonomiju, da imamo efikasniju kontrolu i bolju naplatu poreza, što ovim izmenama i dopunama zakona vi pokušavate da učinite. Mi iz JS smatramo da je pored održivosti i predvidivosti javnih finansija mnogo bitnije da znamo gde se te javne finansije troše tj. gde se troše pare, odnosno novac poreskih obveznika. Kilometri i kilometri novih autoputeva, kilometri mnogih regionalnih puteva, nove brze pruge, nove bolnice, nove škole, to je sve ono što je vidljivo i dokaz gde se troše javne finansije, odnosno novac poreskih obveznika, a o tome da korisnici budžeta budu upravo oni koji taj budžet i pune više puta je u ovom parlamentu govorio i predsednik JS Dragan Marković Palma koji je na delu to pokazao i pokazuje. Na primer, sada u Jagodini ima jedan projekat koji je trenutno u realizaciji, a to je izgradnja otprilike 200 kilometara atarskih puteva. To je nastavak projekta od prošle godine. Ovi atarski putevi su karakteristični u Jagodini po tome što su od kamenog materijala, sitni kamen, tucanik. Taj put je debljine oko 20-ak centimetara, tako da ima mnogo bolju upotrebnu vrednost, odnosno duži rok trajanja, pa tako ne mora da se menja svake godine, kao u mnogim drugim lokalnim samoupravama. Što se tiče novog sistema fiskalizacije, možemo reći da je on trenutni tj. dešava se u realnom vremenu i da je upravo on motor pokretač ovih promena. Kada govorimo o promenama, kada kažemo promena, uvek ima niz problema. Ako ništa drugo, postoji problem prilagođavanja, a vi ovim izmenama i dopunama zakona pokušavate da obveznici fiskalizacije na najefektivniji način pređu sa sadašnjeg modela fiskalnih kasa na onlajn fiskalizaciju tj. preko elektronskog fiskalnog uređaja. Jedna od pogodnosti za obveznike fiskalizacije jeste da fazno ili etapno prelaze na novi model u zavisnosti od tehničkih mogućnosti, ali na taj način da se omogućava da nesmetano nastave svoje poslovanje. Veoma je bitno da nastave svoje poslovanje i ovde to upravo ponavljam i potenciram jer je i o tome govorio više puta u parlamentu predsednik JS Dragan Marković Palma, a to je da kada se ustanovi da neki obveznik fiskalizacije prekrši zakon, da li to učini namerno ili ne, da li napravi grešku ili omašku, nije ni bitno, jer se sve to podvodi pod greškom, a svaka greška se plaća i da kažemo da je to sad sve OK, u redu. Onda postavljamo pitanje, ako je to u redu i ako se ta greška plaća, te greške nisu jeftine, zato što se te radnje zatvaraju na dve nedelje? Da li neko misli da psihološki efekat koji se time postiže daje dobre rezultate? A koji je psihološki efekat tako postignut? To je da se vidi da je traka poreskih inspektora stavljena oko vrata te radnje, da izazove određenu dozu straha kod drugih ljudi koji to vide da takve greške ne čine i drugo, stavlja se na stub srama, ili da ne kažem još teži neki izraz, onaj čija radnja je u prekršaju. Da li taj efekat daje dobre rezultate? Mi, znači, zatvaramo radnje, one ne nastavljaju svoje poslovanje, nema, niko ne zarađuje, svi uopšljenici odlaze na prinudne odmore itd, pa čak i oni koji propisuju zakon a to je država, ne uzimaju one poreze koje treba da uzmu. Ako imate, na primer, neku porodičnu firmu gde imamo dvoje uopšljenih, oni moraju da plate kaznu, idu na prinudni odmor od dve nedelje i jednostavno mogu da postanu čak i socijalni slučajevi. Ako su prodavnice, kafići i slično, sa 20 i više upošljenika, tu takođe imamo da 20 porodica ostaje bez primanja u narednih dve nedelje itd. Postavlja se pitanje da li treba i tu koristiti savremenu tehnologiju? Da li treba i tu vršiti korekcije i primenjivati nove metode, naročito u današnje vreme Kovida, koji kao što znamo je sam po sebi zatvorio mnoge te radnje više meseci, neke za stalno, neke parcijalno itd, pa, mislim da tu treba obratiti pažnju na to. Ako gledamo Kovid u današnje vreme, mi iz Jedinstvene Srbije možemo reći da se ponosimo time da smo mi prepoznali da je u ovom teškom vremenu potrebno pomoći, naročito onima koji su na braniku, a to su zdravstveni radnici, da smo ih mi vodili već u aprilu mesecu u Egipat, jednu zdravstveno-političku delegaciju od 130 ljudi, da smo juna meseca vodili 600 zdravstvenih radnika u Paraliju, da ćemo 23. oktobra do 30. oktobra opet voditi jednu delegaciju zdravstvenih radnika. (Predsedavajući: Vreme, kolega.) Završavam. Na kraju bih želeo da kažem da je nesporno da treba suzbiti sivu ekonomiju i mi moramo da se borimo za čoveka i za svakog građanina, jer zbog malog procenta onih koji su neodgovorni ne treba da stradaju svi ostali. U svakom slučaju, ove izmene i dopune unapređuju znatno postojeća rešenja i poslanička grupa Jedinstvena Srbija u danu za glasanje će podržati ove izmene. Hvala.
Zahvaljujem, gospodinu Filipoviću. Sledeća je koleginica Snežana Paunović. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče. Uvaženi ministre, poštovane kolege, građani Srbije, u okviru ovog zajedničkog pretresa ja ću se osvrnuti na dva zakona iz oblasti fiskalne politike. Prvi je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji. Izmene i dopune ovih zakona uslovljene su jedne drugima i predstavljaju negde nužna usaglašavanja radi uvođenja efektnijeg modela, pre svega, kojim se postiže optimalna fiskalizacija, odnosno modernizacija poreskog postupka i bolje umrežavanje učesnika u poreskom postupku. Suštinski cilj svakog zakonodavnog procesa jeste postizanje višeg nivoa pravne sigurnosti učesnika u pravnom prometu i u ovom slučaju je u pitanju poreski postupak koji i proceduralnim inovacijama treba da obezbedi pre svega efikasniju ali i transparentniju poresku politiku države. Jedan od segmenata funkcionisanja države kao servisa građana koji se često identifikuje kao slaba tačka jeste upravo ta naplata poreza. Građani često vide državu kao poreznika a obračun poreza otprilike kao neki namet bez koristi, međutim, to apsolutno nije prava slika i zato je potrebno da se vidljivošću pre svega poreskog postupka i stručnim radom poreske administracije ta slika kod građana i promeni. Postoje opošta znanja o tome da su porezi i doprinosi najvažniji budžetski prihod iz kog se finansiraju zdravstvo, obrazovanje, vojska, policija, socijalna i dečija zaštita i druge javne službe, kao i razvojni projekti u svim sektorima života, ali se ove činjenice veoma često zaborave kada građani treba da izvrše svoje poreske obaveze. Na to često moramo da podsećamo, jer smo svi mi građani Srbije i kojim god poslom da se bavimo jesmo poreski obveznici koji moraju uredno da izmiruju svoje poreske obaveze i shvate da se odatle i lečimo, i školujemo i gradimo puteve. Javnost naplate poreskih obaveza kroz transparentan prikaz iznosa PDV na svaki kupljeni proizvod donela je već prva faza fiskalizacije, odnosno uvođenje fiskalnih kasa. Fiskalne kase su suštinski unapredile poreske procedure i možemo reći doprinele vraćanju poverenja, pre svega, u način obračuna i visinu obračuna tog poreza, tako da su fiskalni računi koji su sami po sebi transparentni, proverljivi i sigurni, garantuju vam potrošačka prava. Naravno, morate da ga uzmete, a ostavlja i mogućnost da dobijete stan ili auto, ako se ne varam, u igri „Uzmi račun i pobedi“. Izmene i dopune Zakona o fiskalizaciji o kojima danas govorimo važne su za primenu celog Zakona o fiskalizaciji koji smo usvojili 2020. godine. Njegova primena počinje 1. januara 2022. godine, dakle za tri meseca i ovako dug vremenski period od donošenja do primene zakona ostavljen je upravo radi donošenja podzakonskih akata, ali i radi tehničkog prilagođavanja obveznika fiskalizacije na novi model, odnosno na prelazak sa sadašnjeg modela evidentiranja maloprodajnog prometa preko fiskalne kase na novi model on-lajn fiskalizacije, odnosno na evidentiranje prometa na malo preko elektronskog fiskalnog uređaja koji predstavlja softversko rešenje koje će koristiti obveznik fiskalizacije u postupku izdavanja fiskalnih računa, uz istovremeni prenos podataka o fiskalnim računima u sistem za upravljanje fiskalizacijom koji je osnovan u okviru poreske uprave. Brzina prilagođavanja novom on-lajn modelu koji podrazumeva i nabavku i umrežavanje odgovarajućih elektronskih uređaja će svakako zavisiti od tehničkih mogućnosti svakog obveznika fiskalizacije, ali ako se ne varam, u obrazloženju zakona sigurno stoji, ja sam propustila vaše uvodno izlaganje, pretpostavljam da ste to rekli, da je moguće koristiti i aparat mobilnog telefona kao jedan od aparata za obračun, odnosno za novi model fiskalizacije. Zato mislim da je važno da se kaže da se ovim izmenama zakona, pre svega, omogućava obveznicima fiskalizacije da fazno mogu prelaziti na taj novi model, odnosno omogućiće im se nesmetan nastavak poslovanja, iako obveznici nisu u zakonskom roku potpuno prešli na elektronski fiskalni uređaj. Ova izmena će posebno pogodovati obveznicima fiskalizacije koji imaju više objekata prometa na malo ili imaju poslovne prostore na više različitih lokacija, tako da nisu u mogućnosti da istovremeno pređu na novi model fiskalizacije kako zbog finansijskih, tako i zbog tehničkih uslova. Ali, opet mi se čini da ste negde u obrazlaganju ovog zakona rekli da će i tu postojati neke subvencije, ne bih da licitiram, verovatno sam propustila da ste i to rekli. Izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji koje su takođe danas na dnevnom redu vrše se upravo radi usklađivanja sa navedenim izmenama Zakona o fiskalizaciji. U suštini posmatrano, novi Zakon o fiskalizaciji čija primena kreće 1. januara 2022. godine i predložene izmene krovnog Poreskog zakona jesu deo agende transformacije poreske uprave i njene uloge, pre svega u sprovođenju fiskalne politike, odnosno deo su programa transformacije poreske uprave za period 2021/2025. godina kojim će se doći do ostvarivanja konačnog cilja reforme, a to je stvaranje moderne i efikasne poreske institucije koja obezbeđuje održive i predvidive javne finansije, a time i realno budžetiranje opšte države. To će biti poreska uprava koja je nevidljiva za poreskog obveznika, a prisutna je i dostupna na svakom mestu u svakom trenutku i pruža digitalnu uslugu, potpuno prilagođenu poreskom obvezniku. To će biti poreska uprava integrisana u prirodno poslovno okruženje poreskog obveznika. Rečju, to treba da bude moderna, precizna, pouzdana državna služba koja vraća poverenje u fiskalnu ulogu države. Pored navedenog, razlog za izmene i dopune zakona jeste potreba otklanjanja procesnih i drugih pravno-tehničkih nedostataka uočenih tokom primene zakona kako bi se izbeglo, pre svega, različito tumačenje, a time i različita primena zakona koja često dovodi do nejednakog položaja stranaka u postupcima pred javnom vlašću i u ovom slučaju pred poreskim vlastima. Ove izmene treba da doprinesu i efikasnije sprovođenje poreskog postupka i efikasnijem radu poreske administracije, kao i većoj doslednosti u njegovoj primeni. Kada su izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji u pitanju, istakla bih kao dobro rešenje datu mogućnost odlaganja plaćanja dugovanog poreza kroz odlaganje plaćanja kamate propisane poreskim obveznicima zbog neredovnog izmirenja poreske obaveze. Ovo će biti značajna olakšica za poreske obveznike koji u potpunosti izmire osnovni poreski dug jer će kamatu moći na odloženo da isplaćuju. Takođe se izmenama zakona stvara pravni osnov kojim se omogućuje poreskoj upravi da po službenoj dužnosti podnosi poresku prijavu o obračunatim doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, za privredna društva, kao i poreski obveznici kada propuste tu radnju da sve to izvrše u roku. U celini posmatrano ovim zakonskim izmenama daje se doprinos, pre svega, pravnoj sigurnosti i obezbeđuje transparentnost u vođenju poreske politike. Zakon stvara negde jednaka prava i obaveze za sve subjekte koji se nađu u istoj poreskoj pravnoj situaciji, čime se postiže transparentnost u njegovoj primeni i jednakost pred organima vlasti, što mora biti odlika svake pravno uređene države, a najvišim standardima pravno uređene države Srbija upravo i teži. Da ne propustim momenat tako popularnog datuma 5. oktobra, meni ne mnogo važnog, ali ćete se setiti, ja to kao socijalista moram da kažem, jednom nas je Milošević upozorio na greške koje možda neće biti ispravljive. Ministre, vi ste jedan od ljudi koji je ispravljao te greške iz prošlosti, koje narod nažalost nije prepoznao kada je dao poverenje. Bez ambicije, da vratim fokus na 5. oktobar, ali prosto samo zato što mislim da sa ove distance sve to deluje toliko besmisleno i smešno. Đorđe Milićević je već rekao da ćemo u danu za glasanje podržati set predloženih zakona, tako da u ime SPS još jednom puna podrška za ovakve izmene zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Ana Miljanić.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, od naše Vlade, kao i mnogo puta do sada nam stiže Predlog zakona kojim nastavljamo da pružamo podršku građanima u cilju ublažavanja posledica pandemije bolesti Kovid 19. Pre nego što u ovom izlaganju pažnju usmerim na sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije, kojima se uplaćuje novčana pomoć u cilju ublažavanja posledica pandemije bolesti Kovid 19, izazvane virusom Sars kov 2. Želim da podsetim sve naše građane da je nakon 2012. godine bilo potrebno da se uradi mnogo da bi se izgradio politički i privredni kredibilitet Srbije, da se finansije dovedu u red, da se smanji budžetski deficit, da se uspostavi makroekonomska stabilnost, da se smanji javni dug, da se inflacija stavi pod kontrolu, da se smanji nezaposlenost i da se pokrene privreda. Da sve to nije uradio predsednik Aleksandar Vučić, koji je još kao premijer 2014. godine započeo transformaciju naše zemlje, Republika Srbija sigurno ne bi na ovaj način uspela da se izbori sa posledicama pandemije. Nakon jednokratne novčane pomoći od 100 evra u toku prošle godine, za koju se prijavilo preko šest miliona naših građana, država je i ove godine omogućila svim punoletnim državljanima Republike Srbije da se prijave za novčanu pomoć krajem aprila do sredine maja u iznosu od 60 evra koja se isplaćuje u dva dela. Prvi deo je već isplaćen, a drugi deo ove novčane pomoći će biti isplaćen u novembru. Dakle, svi oni koji su se prijavili već za ovu novčanu pomoć se nalaze u privremenom registru i oni nemaju potrebe da se ponovo prijavljuju, kao što je rekao ministar Siniša Mali, a oni koji su u međuvremenu postali punoletni ili oni koji žele da se prijave za dodatnu novčanu pomoć, koja će biti uplaćena u decembru ove godine, imaće tu priliku od 15. do 30. novembra elektronski putem portala Uprave za Trezor. Koliko je Republika Srbija sada ekonomski stabilna najbolje pokazuje podatak da smo za mere pomoći našim građanima i privredi kroz tri paketa mera pomoći izdvojili preko osam miliona evra, a ono što je veoma važno, pritom nismo ugrozili makroekonomsku stabilnost. Naprotiv, u ovom periodu plate su povećavane, pa imamo plan da prosečna plata do kraja ove godine iznosi 600 evra, penzije su povećavane, a koliko brinemo o našim penzionerima pored jednokratnih pomoći u toku prošle i ove godine najbolje govori i najava našeg predsednika da će svim penzionerima početkom sledeće godine biti isplaćeno 20.000 dinara novčane pomoći. Takođe, idemo ka tome kroz Program „Srbija 2025“ da prosečna penzija 2025. godine iznosi 440 evra. Mogu samo da poručim onima kojima smeta Aleksandar Vučić, SNS i svi mi ovde i da ih podsetim da je prosečna penzija dok su oni bili na vlasti bila jedva 200 evra. Građani sada veruju svojoj državi, jer kroz sve ovo učinjeno vide da je država jaka, stabilna i sigurna. Na samom kraju hoću da poručim da će SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem još jače da radi za sve građane Republike Srbije, jer mi sada jačamo našu otpornost, postavljamo naš rast na zdrav temelj, projektujemo održive ciljeve našeg razvoja i time stvaramo makroekonomsku stabilnost i dugoročnu stabilnost za sve naše građane. Svako da ću zbog toga u danu za glasanje, kao i kolege iz moje poslaničke grupe podržati ovaj i sve ostale predloge zakona koji za cilj imaju bolji životni standard svih naših građana. Zahvaljujem.
Hvala gospođo Miljanić. Reč ima Dijana Radović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, u prethodnih godinu dana tokom plenarnog zasedanja ovog saziva Narodne skupštine ono što sa sigurnošću možemo reći jeste da smo značajno unapredili zakonsku regulativu iz oblasti finansija. Usvojili smo važne zakone koji uređuju i unapređuju finansijski segment delovanja naše države, što je za krajnji cilj imalo pozitivne efekte za sve naše građane. Krajem prethodne godine usvojili smo novi Zakon o fiskalizaciji za koji je predviđeno da stupi na snagu 1. januara 2022. godine. Usvajanje ovog zakona rezultat je potrebe prilagođavanja poslovanju usred napretka tehnologije, kao i drugim promenama koje su time uzrokovane. Ova promena jeste nešto novo, nešto korisno za našu državu, ali pre svega neophodno za savremeno društvo, posebno ukoliko uzmemo u obzir da je prošlo 18 godina od kada smo usvojili Zakon o fiskalnim kasama koji još uvek važi. Znamo svi dobro da novo vreme zahteva i traži nove odgovore, nova rešenja, a upravo ovaj Zakon o fiskalizaciji daje dobar odgovor države na suzbijanje sive ekonomije i jeste jedno dobro rešenje u pravcu nastavka našeg puta ka digitalizaciji i inovacijama i u skladu sa modernim trendovima u čitavom svetu. Sa tim u vezi Srbija uvođenjem ovakvih zakonskih rešenja potvrđuje još jednom da je moderna država čiji je cilj na prvom mestu suzbijanje i sprečavanje sive ekonomije, čiji je cilj imperativnija privreda, ali pre svega da jednim ovako kvalitetnim zakonskim rešenjima kreiramo pravno siguran i valjan i transparentan finansijski sistem. Sama fiskalizacija predstavlja proces boljeg praćenja naplate poreza uz pomoć posebnog softvera i kao što su danas pre mene govornici rekli, nekoliko uređaja namenjenih da taj proces pojednostave i uvežu u jedan sistem. Samim tim uvođenjem novog modela fiskalizacije ima višestruke prednosti i višestruke pogodnosti kako za našu državu, odnosno za budžet naše države, tako i za sve privredne subjekte koji će na taj način doprineti boljem poslovnom ambijentu cele naše države. Ono što bih izdvojila kao naročito važno, odnosno najznačajniji efekat to je da je ova zakonska regulativa štedi i vreme i novac kako javnog, tako i privatnog sektora, naravno pre svega državi, odnosno javnom sektoru kroz bolju i efikasniju poresku kontrolu, odnosno sprečavanje poreske evazije, ali i takođe našoj privredi kroz smanjenje troškova poslovanja koje smo imali koristeći stare fiskalne kase. Tu pre svega mislim da nemamo više takse za defiskalizaciju, nemamo više čuvanje i skladištenje kontrolnih i fiskalnih traka, nemamo više potrebe za nepotrebnom administracijom, ali takođe smanjujemo mogućnost zloupotrebe, čime otvaramo da naše tržište bude transparentno i mnogo više uređeno nego što je to bilo u prethodnom periodu. Jednostavnije rečeno, ovaj zakon ubrzaće postojeće radne procese, poboljšaće i modernizovati proces poslovanja privrede, a u državnom budžetu ostaće nam više novca. Kao što je ministar rekao nekoliko puta, ostaće nam više novca da gradimo nove puteve, nove škole, nove predškolske ustanove, a samim tim ići ćemo u korak sa savremenim svetom i doprinećemo i da svaka naša lokalna samouprava u Srbiji bude u boljem položaju, odnosno da može da obezbedi svim svojim građanima bolji i kvalitetniji život. Ono što je posebno važno u ovim izmenama i dopunama zakona jeste da se postepeni odnosno fazni prelazak na ovaj novi model fiskalizacije, takođe, propisuje se jedan period odnosno šestomesečni period koji se odnosi na period od 1. novembra 2021. godine do 30. aprila 2022. godine. Samim tim, stvaraju se uslovi da obveznici fiskalizacije mogu u fazama da pređu na ovaj jedan novi model, a posebno je ovo značajno i za one privredne subjekte koji imaju više prodajnih objekata, odnosno koji imaju više poslovnih prostorija, da u skladu sa spremnosti mogu da se prilagode u celosti i pređu na novi model fiskalizacije. Time se pokazuje da je predlagač ovog zakona vodio računa i da je imao visok stepen i saradnje i razumevanja prema privredi, ostavio je mogućnost da se na vreme prilagode i samim tim iskoristi se ovaj period od šest meseci za edukaciju, odnosno da se što bolje naše privrednici i preduzetnici pripreme i da mogu što kvalitetnije da prilagode svoje poslovanje novom modelu. Uporedo sa ovako naprednim zakonskim rešenjima, o ovome sam govorila više puta, posebno kada je bio na dnevnom redu Zakon o elektronskom fakturisanju, moramo voditi računa da što pre svako mesto u Srbiji, svako naše selo bude pokriveno i telekomunikacionom mrežom i internetom i samim tim naši građani iz ruralnih sredina u svom poslovanju mogu da obezbede i da prilagode da i oni koriste sve pogodnosti i prednosti ovog modela fiskalizacije. Zbog toga naročito smatram da je prilikom primene ovog zakona potrebno imati posebno razumevanje za preduzetnike u ruralnim sredinama, gde sa sigurnošću možemo pretpostaviti da informatička pismenost kao i tehničko-tehnološka opremljenost nije na zavidnom nivou. Naročito treba uzeti u obzir inspekcijske kontrole, koje će se vršiti u prvoj godini primene ovog zakona i samim tim moraju imati određenu dozu tolerantnosti prema ovoj kategoriji naših preduzetnika, da im daju mogućnost da se u potpunosti prilagode. Zato nam je potrebna u toj prvoj godini primene zakona fleksibilnija politika u pogledu izricanja mera, naročito odsustvo oštrih kazni i sankcija. Prioritet, po mom mišljenju, treba dati preporukama i preventivnom delovanju, u cilju kvalitetnije primene ovog zakona. Takođe, kao što sam rekla, tranzicioni period treba iskoristiti i posebno staviti akcenat na edukaciju ove kategorije preduzetnika, odnosno kategorije preduzetnika u ruralnim sredinama u kojima oni obavljaju svoju privrednu i poslovnu aktivnost. Ovaj zakon jeste kvalitetan pravni akt, predstavlja značajni korak za efikasnijem i efektivnijem funkcionisanju kako javnog tako i privatnog sektora. To je cilj kojem težimo, a kroz ovo zakonsko rešenje bliži smo njegovom ostvarenju. Naša poslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati izmene i dopune Zakona o fiskalizaciji. Mi verujemo u njegovu uspešnu implementaciju, verujemo da će, kako naša država tako i svi privredni subjekti, imati značajne benefite, a da će krajnji cilj biti zadovoljni građani koji će imati kvalitetniji život. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođo Radović. Reč ima dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, nakon ove iscrpne rasprave vrlo je važno danas da pošaljemo jednu poruku građanima Srbije, a to je da pre svega u ovom delu kada su u pitanju porezi i poreske obaveze prema poreskoj upravi, da građani Srbije ne samo kao pojedinci već i kao pravna lica kada su deo jedne privrede, jednostavno stiču pravo da na olakšan način, kroz zakonska rešenja, mogu da servisiraju svoja dugovanja. Pre svega, to je onaj deo koji se odnosi na mogućnost otplate glavnice i reprograma duga, to je onaj deo koji se odnosi na deo koji je naplata PIO, ukoliko niste prijavili doprinose za osnivače svoje firme, država će preuzeti tu obavezu da to ona radi u vaše ime i, na kraju krajeva, to je onaj deo koji se odnosi na sredstva mera obezbeđenja kada dajete, recimo, poreskoj upravi, prilikom samog reprograma, da možete da povučete i da menjate te mere obezbeđenja. To sada to očito nije bilo moguće i do sada jednostavno striktno su se poštovala zakonska rešenja, što je davalo za rezultate da jednostavno ispadnete iz reprograma i da onda morate ponovo da podnosite zahtev i da jednostavno ulazite u zonu koja nije komforna, pogotovo kad pričamo o privredi, o malim i srednjim preduzećima, ali i srednjim i velikim gigantima. Jer, znate, obaveze prema državi, naravno, svi smo svesni toga da mora da se plaćaju, ali kada vi dobijete veliko opterećenje kada je u pitanju servisiranje tih svojih obaveza, onda jednostavno privreda počinje da usporava svoj rad. Ovim se negde zaista daje velika podrška u tom tehničkom smislu i tehnički dajemo mogućnost da zaista ne kočimo privredu i male privrednike, ali i građane kada su u pitanju ovi problemi. Kada govorimo o tom Zakonu o fiskalizaciji, zakone smo donosili krajem prošle godine, naravno, očito se u samoj primeni tih zakona primetilo da mnoge stvari treba poboljšati. Ta fazna primena znači da će javni sektor preći u ovoj godini, u sledećoj odnos plaćanja između javnog sektora i privatnog, a nakon primene te treće faze zakona je primena ovog zakona o fiskalizaciji koji se odnosi na odnos privatnog i privatnog sektora, što znači da je mogućnost zaista tog prelaska jedan proces. To znači da je data mogućnost svima da na adekvatan način uz podršku države, a čuli smo da to košta država ovaj prelazak, je preuzela na sebe i samim tim znači da sam postupak fiskalizacije predstavlja jednu digitalnu tranziciju koja je stvar ne samo naših i evropskih integracija, način funkcionisanja kako moderne države, a pogotovu članice EU rade i da pogotovu što znamo da 75% pokrivenosti izvoza uvozom su sa zemljama EU, očito da je mogućnost savremenog poslovanja naših privrednika, kada je u pitanju sam izvoz artikala. Znači, zakon o fiskalizaciji i ono što se odnosi na izmene i dopune sada u stvari pokazuje da evidencija roba i usluga će biti na jedan potpuno nov moderan način. Na kraju krajeva, pokazuje da evidencija avansa će se sada voditi na jedan potpuno nov moderan način, uz prisustvo određenih softvera i da samim tim ovo što je ministar govorio, kontrola funkcionisanja rada na tržištu kapitala u poslovanju uopšte i privatnog i javnog sektora će biti na jedan transparentan način, a svi oni koji su van tog sistema ulaze u tu tzv. sivu zonu, odnosno zonu koja je pod udarom zakona i koja mora da snosi određene sankcije. Pravna sigurnost se time postiže, zatim transparentnost, ali se postiže i pravo jednakih šansi koje važi za sve podjednako. Time dobijamo jedan potpuno nov moderan koncept poreske administracije, koji treba da obezbedi održiv i predvidivo funkcionisanje javnih finansija. Kada pričamo o ovom delu o privremenom registru građana, on je u stvari slika onoga koliko je Republika Srbija pomogla građanima Srbije u vreme pandemije i prošle godine i ove godine, i to jednostavno, imali smo prilike da vidimo na osnovu ovih rezultata koje je ministar rekao da je u prošloj godini direktna pomoć iz budžeta bila 800 milijardi dinara, što je 12,7% BDP. U ovoj godini, taj treći paket je bio 257 milijardi dinara, što je 4,4% BDP, što znači da je 17,2% iznosila ta pomoć. Ali, zamislite kako bi to izgledalo da naš BDP nije danas 52 milijarde dinara. Zamislite da je on na nivou 2012. godine, kada je iznosio, da izvinjavam se, znači 52 milijarde evra, zamislite da je on na nivou 2012. godine iznosio 33,7 milijardi evra. Znači, ukupno funkcionisanje naše privrede i kako bi to izgledalo da mi nismo sproveli ekonomske reforme. Znači, mi ne bi mogli da se nosimo sa svim promenama koje su se dešavale na tržištu kapitala prošle godine, ne bi završili godinu sa padom ukupnog rasta, odnosno padom ekonomsko privrednih aktivnosti od 1%, već bi taj pad iznosio, kao u proseku što iznosio od 8 do 12%, kao što su članice EU, ili ne daj Bože, kao što su naše zemlje u okruženju to imale. Jednostavno ne bi mogli još narednih sigurno pet godina da izađemo uopšte iz ekonomskih reformi, iz problema, kad je u pitanju budžet, kad su u pitanju plate i penzije. Mi danas pričamo o visokim stopama rasta. Prošle godine u decembru mesecu kada smo usvojili budžet Republike Srbije za ovu godinu, projektovan rast je bio 6%. Tada smo bili žestoko kritikovani od strane i Fiskalnog saveta i mnogih tzv. stručnjaka iz elitne opozicije, koji su govorili da su to lepe želje, da to nema šanse da se postigne. Jednostavno, mi sada govorimo o stvarnom rastu, znači održivom rastu na osnovu budžeta i svih investicija koje su iznosile projektovano 330 milijardi dinara, znači za ovu godinu, kada su u pitanju putevi, železnice i aerodromi. Znači, govorimo o tome da ćemo imati realan rast od 7% u ovoj godini. To znači da budžet koji projektujemo za sledeću godinu će biti još progresivniji. Ti znači da rast plata i penzija koji je u ovoj godini planiran za sledeću sigurno će ići mnogo brže nego što su se mnogi nadali, kada su nam govorili prošle godine da mi nema šanse da postignemo realan rast od 6%, sa svim onim planovima i projektima koji su završili 2020. godinu koja je bila najgora godina za ceo svet. Ono što je za nas najvažnije jedan od ovih ugovora koji se tiče železnice, to je ugovor Republike Srbije sa „OTP“ bankom, koji podrazumeva završetak deonice Subotica-Horgoš, odnosno granice sa Mađarskom, koja se odnosi na prugu Beograd-Budimpešta i koji se odnosi upravo na postavljanje osnova za tzv. brze pruge koje postoje u svim razvijenim državama EU, ali i u Kini koja jednostavno prevazilazi sve današnje, kako da kažem, ideje i onaj deo koji se odnosi na projekte koji pripadaju četvrtoj industrijskoj generaciji. To je zbog toga razlog što je Srbija izabrala da ovako strateške projekte koji su upravo rezultat svih inovacija u svetu poveri kineskim investitorima i izvršiocima. To je ono što pokazuje da naša spoljna politika nije samo politika u kojoj želimo da aktivno učestvujemo u evropskim integracijama i sarađujemo sa zemljama EU, već želimo čvrstu i jaku saradnju sa Narodnom Republikom Kinom i sa Ruskom Federacijom, zato što mi sarađujemo u onim oblastima u kojima su sve te razvijene države najbolje. Danas kada vidite te rezultate, kada pokažete i ekonomske rezultate i one koje se odnose na političke kontakte, najbolje možete u stvari da vidite da mi imamo prijatelje i na istoku i na zapadu. Ono što je nama veliki pokazatelj koliko su zaista strani investitori željni da dođu ovde, da otvore nove fabrike je upravo bio i to izlaganje na „Ekspo 2020“ u Dubaiju koji je otvaranje srpskog paviljona zaista upriličio predsednik države, gospodin Aleksandar Vučić, ali i današnje otvaranje fabrike „NSR“ pogona koji zapošljava danas u Srbiji pet hiljada ljudi, a od toga 75% visoko obrazovanog kadra i koji je u stvari pokazatelj da je ova kompanija jedan od najvećih američkih investitora u našoj zemlji. Moram vam reći da ta kompanija zapošljava, kada govorim o visoko obrazovnom kadru, ne samo inženjere, zapošljava i ekonomiste, zapošljava pravnike, ali ono čime ona u stvari zapošljava visoko obrazovan kadar kada je u pitanju oblast softverskog inženjerstva, u stvari daje nam jedan veliki signal, ali ne samo nama, regionu, već i svima u svetu da je Srbija sposobna da sa svojim kadrovima jednostavno može da radi ovako visoko zahtevne poslove u svetu. Kada govorimo o toj visokoj četvrtoj industrijskoj revoluciji, upravo toj digitalnoj tranziciji, Srbija je zemlja koja zaista može da se nosi rame uz rame sa najrazvijenijim državama u ovoj oblasti. Sada se postavlja jedno veliko pitanje, kako smo kao Srbija dostigli ovako visoke rezultate u tehnološkom smislu, u ekonomskom smislu, u finansijskom smislu, kako možemo da se nosimo na adekvatan način i sa digitalnom, energetskom i zelenom tranzicijom koju propagira EU, a kako smo došli do toga da jednostavno u društvu tzv. opozicioni lideri pod patronatom Dragana Đilasa i njihovih medija, firmi koje on zapošljava, u društvu projektuju nemoć svoju kroz psovanje, kroz tzv. kreativni bes, kroz nasilje i da to bude jedna politika kojom opozicija želi na kraju krajeva da izađe na sledeće izbore i da sedi ovde u klupama i da razgovaramo o programima? Vi kada imate sa jedne strane predstavnika kao što je Dragan Đilas, Marinika Tepić, pa gospodin Vidojković koji sebe naziva piscem, a na takav način je sposoban u javnosti da psovkama prema Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici jednostavno prezentuje tu svoju politiku, a vi želite da govorite o napretku ove države, o tome kako je potrebno dovesti nove investitore, otvoriti nove fabrike, nov prosperitet obezbediti u ovom društvu, onda jednostavno vidite da imate sa jedne strane ljude koji misle o građanima Srbije, a sa druge strane ljude koji se bave isključivo svojim sopstvenim interesima. Jer, svi oni primaju platu kod Dragana Đilasa za to što rade i svi jednostavno se bave potpuno samo sobom i svojim sopstvenim interesima da bi zaradili tu platu i ne biraju sredstva uopšte šta će raditi u društvu. Za njih to nasilje, govor mržnje, pa čak i videli smo mogućnost da bacite, razbijete izlog, jednostavno ne predstavlja bilo kakav problem, jer njima je važno da to mesečno, kroz svoju platu zarade. Tada vidite u stvari da vi nemate sa kim da pričate kada je u pitanju određena politika napretka u društvu, da tu ne postoji konsenzus sa takvim pojedincima i sa takvim političkim faktorima kao što je faktor Dragan Đilas. Tu građani Srbije moraju potpuno da budu obavešteni šta se tu dešava. Ona politička opcija i one političke partije postoje u određenom delu, koje su pripadnici opozicije, koji ima šta da kažu u javnosti kroz svoje programe, su uvek dobrodošli da otvorimo diskusiju i kao SNS, i predsednik Vučić to nikada nije smatrao da treba jednostavno zatvoriti vrata za bilo kakve razgovore. Uvek je otvorio vrata kada su u pitanju određena pitanja u društvu i određene politike. Ali, kada imate zaista ljude koji nemaju politiku i koji u svojoj nemoći biraju najgroznije metode da bi na određeni način došli na vlast, i to bez izbora, bez podrške građana Srbije, bez mogućnosti da se jednostavno takmiče u tome da prezentuju svoju politiku pred građanima Srbije, onda vidite da u stvari morate da vodite zaista jednu odgovornu politiku kada su u pitanju sve političke opcije, da date mogućnost u javnosti da se programi takmiče i da na sledećim izborima jasno kažete građanima da treba da izaberu ono što je u njihovom interesu. Onaj ko zaista želi da podrži Srbiju na tom putu prosperiteta, onaj ko želi da sačuva državne i nacionalne interese, i kada je u pitanju Kosovo, i kada je u pitanju život Srba u Crnoj Gori, u Makedoniji, u Bosni i Hercegovini i u Republici Srpskoj, taj neko je politički faktor koji zaista treba da ima podršku ovog naroda. Svi oni koji se bave nasiljem, koji se bave nelegalnim rušenjem države, protiv interesa države, jednostavno treba da stanu na mesto na kome će građani imati prilike da daju svoj sud. Zbog toga, sigurno ovi rezultati kada je u pitanju ekonomija smetaju ljudima koji ne podržavaju politiku, ne samo Aleksandra Vučića, nego Srbije i oni direktno urušavaju interese Republike Srbije i zato to treba nedvosmisleno uvek reći. Sigurno da to njima smeta i sigurno da oni koriste svoje medije u svakom trenutku da prezentiraju tu svoju politiku napadima po sistemu - ako ne mogu da ih pobedim, onda gledam da ih izludim svojim vređanjima i svojim nedoličnim ponašanjem. Ali, sigurno je i to da će građani Srbije lako prepoznati sledeće godine kome treba da daju podršku za ovakva dešavanja u javnosti. U danu za glasanje sigurna sam da ćemo podržati ovaj set zakona, zato što sigurno daje bolju budućnost Srbije, kao i našoj deci. Hvala.
Hvala, gospođo Tomić. Reč ima Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, imamo i dva poreska zakona, da ih tako nazovem. Jedan je koji se tiče fiskalizacije, a drugi koji se tiče poreskog postupka i poreske administracije. Svakako da treba reformisati i sam poreski postupak i poresku upravu, omogućavati da privreda lakše izvršava svoje poreske obaveze, da građani takođe izvršavaju svoje poreske obaveze, a da to opet bude na jedan efikasan i svima razumljiv način. Međutim, kada god raspravljamo o poreskim zakonima, bivši režim ima jednu drugu želju, neki put otvoreno, neki put prikriveno, da kada država naplaćuje svoje poreze to predstavljaju kao da se nešto otima od građana Republike Srbije. Uvek imamo tu jednu tendenciju, pri tom jako vešto izbegavaju da prikažu kuda ide novac poreskih obveznika. Vi ako kažete da to ide za plate zaposlenih u policiji, u vojsci, u zdravstvenom sektoru, prosveti, nekako ulazite u jedan kliše koji oni očekuju. Ako kažete da se od toga prave vrtići, predškolske ustanove, ako kažete da se prave putevi, klinički centri, takođe upadate u jednu matricu koju oni žele, jer naši građani to u suštini jako malo vide do onog trenutka dok im to ne zatreba. E sada, imamo ovde još jedan zakon koji se tiče centralnog registra, o pomoći koju Vlada Republike Srbije uplaćuje pre svega fizičkim licima za prevazilaženje posledica pandemije izazvane virusom Kovid. Taj paket zajedno sa paketom koji je dat privredi iznosi negde oko osam milijardi evra u proteklih nešto više od godinu dana. Prvi put su građani Republike Srbije imali priliku da osete kako to izgleda kada država brine o njima i kada deo poreskih obveznika i novac prikupljen od poreza vraćate tim istim građanima i toj istoj privredi. Jer, osim pomoći koju su građani direktno dobijali, privreda je ukupno dobijala, sve delatnosti dobijale su isplatu minimalne lične zarade, a posebno ugrožene delatnosti i drugi vidovi pomoći države. Tu već dolazimo do prvog problema, gospodine ministre, kada je u pitanju bivši režim, jer odmah su krenuli da napadaju tu pomoć koju smo davali našim građanima da prevazilaze posledice izazvane virusom Kovid. Setite se samo da je to rađeno na više frontova, pa su se čak i tu upleli neki naši državni organi. Setite se samo da su govorili da je to bačen novac, onih sto evra što smo poklanjali građanima Republike Srbije. Setite se samo da su pričali da će radna mesta i proizvodni ciklusi u Srbiji da budu sačuvani samo dok traju mere Vlade Republike Srbije i da je to na jedan veštački način urađeno, izmišljajući pri tom i neke druge modele, a sve u jednoj želji – da se nekako domognu te kase koja je danas budžet Republike Srbije i da nastave ono što su morali da prekinu 2012. godine jer su izgubili vlast. Zamislite, gospodine ministre, da je Vlada u kojoj vi učestvujete kao ministar potrošila osam milijardi evra za privredu Srbije i građane Srbije, a da Dragan Đilas nije mogao da dobije više od sto evra kao i svaki drugi građanin Srbije. Kakav je to zločin prema Draganu Đilasu, kakav je to zločin prema Šolaku, da nisu uspeli da se ogrebu za neki ozbiljniji iznos od tih osam milijardi evra. Naravno, tu uskače već oprobani metod rada Fiskalnog saveta koji će da kaže kako ti rezultati koje ima Vlade Republike Srbije i koji su u stvari započeti reformom i reindustrijalizacijom još za vreme prvog mandata predsednika Vlade Aleksandra Vučića nisu nikakvi i da je to neka fatamorgana u kojoj žive građani Republike Srbije, a da je vlast zahvaljujući jako dobrom medijskom nastupu i kontrolom medija ubedila građane da oni ne žive baš tako dobro kao što to oni sami osećaju valjda na svojoj koži. Onda počinje jedna suluda trka oko toga da se rezultati koje ima Republika Srbija minimiziraju. Već više puta ja sam u svom izlaganju rekao, a i moje kolege narodni poslanici, da smo potrošili negde oko osam milijardi evra da otklonimo posledice izazvane korona virusom. Ali, da kažemo baš sve, mi smo tih osam milijardi evra kao država morali da zaradimo, naša privreda je morala da zaradi, naši građani su morali da zarade, za razliku od mnogih drugih zemalja koje imaju daleko, daleko lošije rezultate nego Srbija, koji su jedan dobar deo posledica otklanjali štampanjem novca Centralne evropske banke i kroz to dobijali pomoć. Tako da, ne možemo nikako da merimo mi naše rezultate i njihove, jer em što su i u ovoj nepovoljnoj situaciji mnogo bolji za nas nego da koristimo one prave parametre, a to jeste da smo mi imali pristup tim sredstvima kojima su oni imali. Ali, tu je Fiskalni savet koji će uvek na svaki način da pokuša da sve te rezultate ospori. Pošto ne uspevaju da ubede građane Republike Srbije da žive bolje nego što su živeli za vreme njihove vlasti, Dragana Đilasa i opozicije bivšeg režima koja je okupljena oko njega, onda se kreće u jednu drugu priču, ministre. Već duže vreme pokušavaju da kriminalizuju i predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Vlade Anu Brnabić. Evo, videli smo pre nekoliko dana i danas, pokušavaju da kriminalizuju i vas, valjda da ubede građane Srbije na taj način da ne zaslužuju poverenje i da trebamo nasilnim ili bilo kakvim drugim putem, samo ne izborima, da budemo smenjeni i oterani, a ako treba i fizički likvidirani. Ali, gospodine ministre, ja ne znam ni za jednu državu u svetu u kojoj je vlast kriminalizovana, a da država ima rast privredne aktivnosti, da ima poboljšanje životnog standarda građana. Možda grešim, ali bih voleo da mi bivši režim kaže za bilo kakvu jednu takvu državu u svetu, ili gospodine ministre, ja ne znam za državu u kojoj je vlast kriminalizovana da dolaze ozbiljni investitori i u jednu takvu državu ulažu novac. Ozbiljni investitori, pre svega, gledaju da u državi u koju ulažu imate vladavinu prava, vladavinu zakona, jer samo tako smatraju da njihova sredstva koja ulažu u tu državu jesu bezbedna i da će služiti onoj svrsi zbog koje je oni i ulažu. Bivši režim to jednostavno, tu činjenicu na svaki mogući način pokušava da izbegne i da prikaže kako ovde jel te vlada kriminal, vlada korupcija i da se građanima čini da žive bolje nego što su živeli za vreme njihove vlasti. Mi sada pričamo ovde o nekom privremenom registru o kojem vodimo evidenciju lica koja primaju pomoć radi otklanjanja posledica izazvane korona virusom, ali gospodine ministre, ja se ne sećam nijednog privremenog ili bilo kakvog registra koji je otklanjao posledice njihove pljačkaške privatizacije. Ne sećam se nijednog registra koji su napravili radi otklanjanja posledica izazvane svetskom ekonomskom krizom 2008. godine, koja je mala beba za ekonomsku krizu koju je izazvalo virus korone, nijedan takav registar. Jer bože moj, gospodine ministre, da je postojao takav registar i da je postojala ozbiljna želja bivšeg režima da zaštiti građane, pa ne bi mogao Dragan Đilas da strpa 650 miliona evra u džep. To je ono što znamo, ko zna koliko toga i ne znamo. Budite uvereni da čim budemo izglasali ove zakone sledeća stvar će da bude, eto, opet nas država zadužuje za novih 70 miliona evra za izgradnju i modernizaciju pruge. Pa jok, hoćemo da se zadužujemo i da njima dajemo i poklanjamo, kao što su oni otimali od građana, em su rasprodavali preduzeća, em su uzimali iz budžeta, em su dolazili jeftino do javne imovine, em su podizali kredite da bi oni bili bogatiji, a te kredite su trebali da vrate građani Srbije. To je ono što možemo da uporedimo i što je uporedivo kada je u pitanju vlast koju predvodi Aleksandar Vučić, kao predsednik Republike Srbije i bivši režim koji je predvodio, koji sada predvodi Dragan Đilas. To je onaj razlog zbog koga oni i ne mogu i ne pomišljaju da na vlast dođu izborima, već isključivo ulicom, jer koliko vidim svesni valjda svoje jako niske popularnosti, opet bojkotuju neke naredne izbore, a konačno da izađemo da se izmerimo na tim izborima i da vidimo kome gde mesto i u srpskom društvu i u srpskoj politici.
Hvala, gospodine Arsiću. Reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Poštovani ministre Mali i poštovane kolege narodni poslanici, i poštovani građani Srbije, pošto većina kolega je danas diskutovalo o poreskom postupku, o fiskalizaciji i o novčanoj punomoći države za ublažavanje pandemije, akcenat bih u svom današnjem izlaganju stavila na značaj ulaganja u modernizaciju železnice i uopšte izgradnju u infrastrukture u Srbiji. Efikasan železnički transport je veoma bitna komponenta, ekonomskog razvoja na globalnom i nacionalnom nivou. Vlada Republike Srbije i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture su veoma svesni činjenice, ali i situacije koju su zatekli i već su preduzeli konkretne mere na modernizaciji pruga i vozova. Čitav sistem mora postati moderan, poslovno efikasan i tržišno opredeljen. Naša zemlja je mala, ali na takvom geografskom mestu da je od ključnog značaja saobraćajna infrastruktura, takođe naš problem je i što Srbija nema more, pa moramo kompenzovati sa rečnim lukama i železnicom. Projekat modernizacije Subotica – Horgoš proglašen je za projekat od posebnog značaja za Republiku Srbiju i to juna prošle godine. Rekonstrukcijom i puštanjem u promet ove trase unapredićemo transportne putničke veze u regionu ova dva grada Subotice i Segedina i ojačaćemo veze između Mađarske i Srbije. Prijateljstvo i saradnja naše dve zemlje su najbolje i u skorijoj i u novijoj istoriji i to moramo da gajimo i u buduće. Za one koji se nisu udubili u ovaj projekat reći ću ukratko. Ugovor predviđa rekonstrukciju pruge 26,7 kilometara za brzinu voza i do 120 kilometara na čas i rekonstrukciju staničnih zgrada i 13 putnih prevoza u nivou i dva podhodnika. Pruga je izgrađena još 1885. godine i neophodna je njena obnova, kao i vrlo važne regionalne i prekogranične pruge. Po završetku modernizacije i rekonstrukcija pruge će biti jedna od najmodernijih elektrificiranih evropskih železničkih deonica sa najmodernijom pratećom opremom i signalnim i bezbednosnim sistemima. Predviđeno je takođe da izvođači radova završe to za 14 meseci od dana uvođenja u posao, a u aprilu je raspisan javni poziv i izabrana je ruska kompanija „RŽD Internešnl“ a vrednost je oko 86,7 miliona evra. Kao član Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije imali smo zadovoljstvo da obiđemo između ostalog i radove na vijaduktu i tunelima u Čortanovcima koji upravo radi ova ruska kompanija. To je vrlo iskusna kompanija sa kojom naša zemlja već dugo sarađuje. Ova ista firma je radila i rekonstrukciju pruge Beograd – Mladenovac, pre nekih pet godina. To je za moje sugrađane veoma značajno kao i obnova železničke stanice kao najstarija zgrada u gradu. To je prosto simbol obnove, jer sve u ovoj zemlji je bilo ruinirano i upropašćeno od strane onih koji su bili na vlasti pre SNS. Kupljeni su i novi šinobusi, samo još čekamo od Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda da smanji broj stanica kako bi se skratilo vreme puta i uskladilo polaske i kako bi veliki broj zaposlenih ljudi, đaka i studenata mogli da koriste prevoz kao i renoviranje pruge od Prokopa do Vuka, što bi omogućilo krajnju stanicu, Vukov spomenik, a ne Prokop. Ovo pričam jer je to od ključne važnosti za moje Mladenovčane, jer oko deset hiljada svakodnevno putuje za Beograd i ne bi mi oprostili da pričam o pruzi Horgoš – Subotica, a da ne pomenem naš problem kao prigradske beogradske opštine. Oni koji su bili na vlasti pre SNS, njih zaista ne želim da spominjem i da im dajem na važnosti, jer smatram da su oni politički mrtvi, su bez imalo želje da urade bilo šta za dobrobit društva već samo isključivo za sebe i uvek im je bilo malo. Tako da kada pričamo o investicijama, o napretku uvek se setite da kada su nešto radili ideja vodilja im je bila sopstveni interes i nikada se nije znalo kolika je krajnja cena. Ali pošto prošlost ne možemo da promenimo, više volim da pričamo o budućnosti, o napretku, o projektima. Srbija je pored ove pandemije, zatvaranja zemalja, zabeležila rast u prva tri tromesečja, blizu sedam posto BDP, što je izuzetno visoko, ali i očekivano i prema prognozama MMF-a i prema Evropskoj banci za obnovu i razvoj. Obratila bih se baš vama ministre, pošto mnogi u Srbiji nisu svesni koliko vi zaista stručno vodite ministarstva u ovim nikad zabeleženim uslovima pandemije barem za našeg života i zatvaranje granica, ograničeno kretanje ljudi i robe, uspeli da stručnim i veoma mudrim vođstvom finansija Republike Srbije postignete i nađete balans. Srbija svoje obaveze izmiruje na vreme, da obezbedite pomoć za svakog punoletnog građanina, za penzionere, za privrednike da obezbedite novaca za vakcine, testove, nove bolnice, opremu i tako dalje. Da podsetim naše građane, vakcine su besplatne, ali i ne za našu državu, one se moraju platiti proizvođaču. Sa druge strane se nastavljaju započete investicije i kada već pričamo o novim investicijama u železnicu, građani Srbije moraju da znaju, da je zaista vaš doprinos ogroman, jer retko ko bi umeo tako dobro da izvaga budžet, jer novac nije neograničen nego samo dobro raspoređen i na tome vam iskreno čestitam kao i vašem timu u Ministarstvu finansija. Naravno, da ću sa zadovoljstvom glasati za ovaj predlog zakona, zaduživanje kod „OTP banke“ za potrebe finansiranja projekta rekonstrukcije i modernizacije, jer ovo jeste zaduživanje sa smislom i ono koje će nam se vrlo brzo vratiti, a plus to što je pod izuzetno povoljnim uslovima jer je naša zemlja i u tom smislu visoko kotirana. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Orliću, poštovani ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, pošto su moje kolege i koleginice vrlo dobro obrazlagale ove zakone ja se neću mnogo na njima zadržavati ali dozvolite samo nekoliko rečenica da kažem. Tačno je da će stopa rasta BDP u ovoj godini biti 7%, što je izvanredan rezultat i više nego što je planirano i to u ovim teškim pandemijskim uslovima. Dobro je što ćemo po stopi rasta BDP ove dve godine, u ovim teškim izvanrednim uslovima biti među tri najbolje zemlje. Ovaj kredit za železničku prugu Subotica-Segedin je izuzetno važan, ne samo u ekonomskom smislu, nego je važan i u političkom smislu, ali isto tako pokazuje koliko država na čelu sa našim predsednikom Aleksandrom Vučićem posvećuje pažnju izgradnji autoputeva, puteva, železničkih pruga, mostova i drugih infrastrukturnih objekata, odnosno koliko posvećuje modernizaciji Republike Srbije, a kako znamo motor ubrzane modernizacije Republike Srbije je naš predsednik Aleksandar Vučić. Poštovani građani Republike Srbije, poštovane Dame i gospodo narodni poslanici, danas je 5. oktobar, izuzetno značajan zbog dve stvari. Prva je dan učitelja, kako je rekao gospodin Miletić. Ja kao prosvetni radnik i kao narodni poslanik čestitam svim učiteljima, nastavnicima i profesorima njihov dan, dan učitelja. Dozvolite samo da im se obratim sa dva citata od dva pedagoga. Jedan veliki ruski pedagog je rekao: „Da se 10 puta rodi, 10 bi puta učiteljski poziv uzeo, jer nema boljeg ni plemenitijeg zvanja nego što je učiteljsko.“ Da mi ne bi prigovorili da sam samo ruskog, onda ću sad jednog švajcarskog, jednog od najvećih pedagoga švajcarskih, Testalocija citirati: „Oduševljenje što ću moći da pokrenem svoje ruke dalo mi je toliko snage da se mogu popeti na najviše Alpe, samo da mogu započeti.“ Misli vaspitavati decu. Da tu ne zamere, još jednog starogrčkog, Platona, vama vrlo dobro poznatog koji je u svom delu „Država“ rekao: „Država neće biti na štetu ako obućar nema pojma o svom zanatu, jedino će Atinjani biti loše obuveni, ali ako učitelj bude rđavo vaspitavao decu, buduće generacije biće neznalice.“ Po tome je 5. oktobar vrlo bitan. Druga stvar po čemu je značajan, 5. oktobar je nama vrlo dobro poznat koji će biti zasigurno upisan u najcrnju istoriju novije srpske istorije kada je u pitanju parlamentarizam. Jer, kako znate, dr Vojislav Koštunica nije dobio na izborima, Milošević nije izgubio, drugog kruga nije bilo, jer su petooktobarci upali u ovu Skupštinu, zapalili Skupštinu itd. Danas su se okomili ti iz 5. oktobra na predsednika Republike Aleksandra Vučića i još određene pojedince. Ja ću samo da im odgovorim. Tako je na primer Sanda Rašković Ivić, gostujući na jednoj televiziji pod kontrolom Đilasa ovih dana rekla, priznala da je u 5. oktobru sarađivala sa inostranim faktorima: „Bila sam učesnik sastanka DOS-a 2000. godine u Atini o rušenju vlasti u Srbiji.“ Poštovani građani, to pokušavaju i sada učiniti, na čelu sa Đilasom. Jedna druga perjanica, 5. oktobra, vama vrlo dobro poznata, koja uvek kritikuje predsednika Republike Srbije, a to je doktor Vesna Pešić, danas se okomila na predsednika i rekla da je on kriv za peti oktobar. Gle čuda, još će reći da je kriv i za vazduh. Vesna Pešić je poznata po tome što je 19.01.2000. godine rekla: „Ako Brnabićka da ostavku, da znate, sprema se doživotni Vučić. Nema tu bojkota. Samo cev u glavu.“ Završen citat. To je rekla za predsednika Republike. Još jedan koji je ovde bio narodni poslanik, ali iz vremena 5. oktobra, nažalost je bio i predsednik Vlade Republike Srbije, bio je i predsednik Nove stranke, a sad je isto vodi, jer je isturio svog novog predsednika, on je priznao i rekao ovako – Smatram da opozicija sada ne mora da ide i sastaje se u inostranstvu, već može to da uradi ovde. Završen citat. To je Zoran Živković. Kako vidite, potpuno je priznao. Još jednog ću učesnika da citiram, nažalost, on je bio i ministar, Velja Ilić. Citiram - Osnovali smo tim mladih profesionalaca, paravojnih jedinica, Jugoslovenske armije i mladih policajaca i to smo koordinirali sa najelitnijim jedinicama policije MUP-a u Beogradu. Čak smo imali policajce u civilu koji su sarađivali sa susednim gradovima. Završen citat, „Njujork tajms“ 9. oktobra 2000. godine. Ako nekog interesuje, taj 9. oktobar, ja neću više o njemu, evo časopis. Gospodin doktor Martinović smo pisali u jednom naučnom časopisu, sve u detalje, ništa nismo izmišljali, nego na bazi izvora i relevantne literature. Dakle, ovo da građani vide, jer to i danas spremaju isti ljudi, dakle, sa istim ciljem. Ja ću završiti sa ovim citatom da vidite šta kaže načelnik CIA-e za Srbiju iz tog vremena. Poštovani građani, obratite pažnju, jer to radi Đilas i Jeremić sada. Citiram – CIA je određivala izbore 2000. godine. Američke privatne organizacije potrošile su više od 40 miliona dolara podrške Miloševićevoj opoziciji, DOS-u, nezavisnim medijima i građanskim organizacijama. Operacija u Srbiji 2000. godine bila je uspešan slučaj našeg mešanja u izbore. Završen citat. I danas se mešaju oni koji pregovaraju sa ovom drugom grupom. To je rekao Džon Fišer, oficir CIA, šef ćelije za Srbiju. Kako vidite, ništa se sakriti ne može. Istorija sve na videlo stavi. Takođe, Džon Fišer kaže – model poslovanja jeste bila predaja novca u kešu u kesama liderima opozicije van granica države. Završen citat. Gospodo iz DOS-a, koliko ste dobili para? Saopštite građanima Srbije, jer nema vremena. Doktor Martinović i ja bi vam to saopštili pošto smo pisali radove na tu temu, ali pošto nema vremena, onda vi saopštite. Dalje, obučavali smo 1.500 ljudi kojima je dodeljen zadatak da budu na biračkom mestu. Paralelno brojanje glasova, utvrdila se navodna krađa glasova i izbile su masovne demonstracije. To je bio povod i palila se Skupština onako kako je. Završen citat. Da ja ne bi više citirao i napamet govorio, to vam je, poštovani građani oko 5. oktobra. Dozvolite da ipak kažem ko je još podršku dao petooktobarskim čelnicima. Javio se, verovali ili ne, vama vrlo dobro poznat, koji kritikuje isto danas i SNS i Aleksandra Vučića, akademik Teodorović. Zamislite, taj čovek podržava nasilje. Ovih dana rekao je da roditelji treba da tuku svoju decu. Citiram tačno: „roditelji tucite decu na vreme“, završen citat, rekao je predsednik Odbora Srpske akademije nauka za obrazovanje. Gospodine akademiče, pred licem građana Srbije, pred licem pedagoga sa katedra svih filozofskih fakulteta, pitam vas – da li se deca tuku ili vaspitavaju? Da li ste vi tako vaspitavali studente? Nije ni čudo od koga je. Taj je čovek pretio glumcu Nenadu Jezdiću samo zato što je slavni glumac sudelovao na otvaranju autoputa „Miloš veliki“. Nije ni čudo, jer taj isti čovek je 18. jula 2019. godine rekao da su narodni poslanici u ovom visokom domu primitivci, a predsednik države Aleksandar Vučić nevaspitan čovek i da je, citiram, kao Staljin, Hitler, Musolini i Franko. Taj isti akademik je 22. jula 2020. godine rekao, citiram: „Kosovo nije sastavni deo Srbije“, završen citat. Pazite poštovani građani, to vam je taj akademik Teodorović. Uporedio je građane, vas poštovani građani koji ste glasali za Aleksandra Vučića, sa stanovništvom nacističke Nemačke i pristalicama Hitlera. Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, javio se ovih dana još jedan, a inače uvek pljuje po predsedniku Republike, on i njegovi mediji, Dragan Đilas, koji je predvodio 5. oktobra. Ja neću mnogo o njemu, jer često govorim, ali ovog puta ću citirati zbog građana Beograda bivšeg američkog ambasadora u Beogradu, Kameruna Mantera, koji je 19. marta 2009. godine kazao, citiram: „Đilas mi je rekao da je njegov plan za Beograd samo marketinški a ne realni“, završen citat, jedan ugledni list, 30. avgusta 2018. godine. Gospodine ministre Mali, vi ste bili gradonačelnik, možete to i posvedočiti, vi ste bili ugledan, jedan od najboljih gradonačelnika, vidite šta je američki ambasador rekao za gospodina Đilasa. Još samo jedan citat za gospodina Đilasa. Pokojna Verica Barać je rekla, citiram: „Sve što je kontrola medija u Srbiji kontroliše Đilas, kupuju minute unapred, plaćaju avansno, a time jako utiču na medije. Vršili su kontrolu dnevnih novina kupovinom prostora u medijima i cenzurisali novine“, završen citat. Toliko o tom delu. Poštovani potpredsedniče Orliću, iz dana u dan, iz meseca u mesec, iz godine u godinu, svedoci smo stalnih, neviđenih, nezapamćenih, brutalnih, uličarskih, jadnih i bednih uvreda i psovki predsednika Republike Aleksandra Vučića i njegove porodice, njegovog brata i njegovih roditelja, upućenih preko medija pod kontrolom Dragana Đilasa, od strane Đilasovih glasnogovornika. Te pretnje, odnosno gadosti umesto da prestanu one su prešle u patologiju i zato su veoma, veoma opasne. Ja ću samo dva primera. Đilasov glasnogovornik, Nenad Kostić je 18. decembra 2019. godine preko jednog dnevnog lista pod kontrolom Dragana Đilasa uputio, verovali ili ne, otvoreno pismo predsednikovim roditeljima, ocu Anđelku i majci Angelini. Takve javne uvrede roditelja jednog vladara nisu zabeležene od pojave Hrišćanstva do danas. Cilj tog otvorenog pisma predsednikovim roditeljima bio je da se psihički slomi predsednik Republike Aleksandar Vučić i da odstupi sa položaja, kako bi oni došli na vlast. Taman kada sam pomislio da će predsednikove roditelje ostaviti na miru, prevario sam se. Evo ga i drugi Đilasov glasnogovornik Vidojković, ime neću da govorim, Marko, jer je to sveto ime, on ga ne zaslužuje, koji je direktno izvređao predsednikovu majku, citiram: „Jel ti to liči na N1 p…. ti materina ona odvratna, jel ovo čuješ, a luda budaletino jedna“, završen citat, direktno na TV ekranu. Poštovani građani Republike Srbije, izostala je reakcija Šolakovih i Đilasovih medija, jer kako će oni reagovati na svog voditelja? Normalno da je po naredbi. Podršku Vidojkoviću dao je i Đilasov Zoran Lutovac, vođa DS, narod ga zove da je zalutao u politici, pa kažu – to onaj zalutovac. Podršku Vidojkoviću je dala i gospođa dr Vodinelić koja je kazala, citiram, tačno ovako - Vidojković psuje koloritno, da vi, poštovani građani, razumete znači živopisno, završen citat i dodaje, citiram, psuje gustiozno, završen citat. To nije latinska reč. To je nemačka reč, a to znači prijatno itd. Dakle, ona upotrebljava vama nepoznate reči da ne bi razumeli koje gadosti izgovara ta profesorka i nije ni čudo što je oterana sa Pravnog fakulteta svojevremeno. Gospođo Vodinelić, da li znate vi šta znači psovanje i vređanje majke? Pa to je jedna od najvećih uvreda kod mnogih naroda, pa vi dajete podršku takvom čoveku i takvim uvredama. Poštovani građani Republike Srbije, roditelji se vole svim svojim srcem, roditelji su podrška u životu, roditelji su saborci i najbolji prijatelji, roditelji su izvor i motivacija i njihovo prisustvo i moć, roditelji su najbolji i najlepši oslonac u našim životima, pa i u životu Aleksandra, valjda, Vučića. Kada roditelji vide da im pojedini novinari, pa makar oni bili šarlatani, kao što su ova dvojica i gospođa profesor, da im vređaju sina najvećim mogućim uvredama, sa dna kace, nije im lako, pogotovo ako su oni, kao što su predsedniku Vučiću, bili oslonac u njegovom životu i davali mu snagu i moć. Normalni novinari ne vređaju druge, ne potcenjuju, ne psuju ničije roditelje. To rade smo oni koji su izgubljeni i koji posle toga ostaju sami i prazni u svom lažnom sjaju, koji brzo izbledi. Vama se, gospodo, nije uzvratilo istom merom, jer ste vi sami sebi presudili, a mi vas možemo samo poželeti. Normalni novinari ne psuju druge, pogotovo ne psuju majku. To čine samo sitne duše i bedne duše koje su se dočepale nekog medija, kao što ste se vi dočepali Đilasovog. Vi ste, gospodo, pokazali vašim gnusnim uvredama, psovkama predsednikove majke koliko čovek može nisko pasti, koje jadne i bedne psovke mogu izići iz vaših prljavih usta i koliko nakaradno može izgledati čovek na tim vašim klimavim nogama. Sitne duše psuju majku i vređaju druge, jer je u njima sve nesretno i nesređeno, jer nikada niste voleli, niti ste bili voljeni. Otkud vam pravo da se preko medija pod kontrolom vašega Đilasa obraćate predsednikovim roditeljima i psujete mu majku? Vi, gospodo, predstavljate jedan mali nevaspitani deo lezijedovića kojima ništa nije sveto, pa ni majka. Hvala.
Hvala profesore. Reč ima Milica Nikolić.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Uvažene kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, poštovani građani Republike Srbije, na današnjem dnevnom redu nalazi se set veoma važnih zakona iz oblasti finansija. U svom izlaganju, osvrnuću se na Predlog zakona koji se odnosi na kredit koji je neophodan radi finansiranja projekta koji se odnosi na rekonstrukciju i modernizaciju železničke pruge Subotica-Horgoš, granica sa Mađarskom. U obrazloženju ovog Predloga zakona navodi se da se deo ovog projekta finansira iz budžeta Republike Srbije, a drugi deo iz kredita koji je regulisan ovim zakonom. Ovakvi projekti su veoma važni, jer predstavljaju nastavak razvoja i izgradnje Srbije, koja je počela od dolaska SNS na vlast i predsednika Vučića, Srbije koja je do pre 10 godina na svaki mogući način i na svim poljima bila uništavana. Ovo je regionalna pruga koja povezuje gradove u graničnom području na teritoriji Srbije i Mađarske. Mislim da značaj ovakvog povezivanja najbolje znaju ljudi koji žive u mestima kroz kraja prolazi neka od pruga. Stoga za Požegu, odakle ja dolazim, je od velikog značaja pruga Beograd-Bar, pruga koja za četiri i po decenije od kako je izgrađena nikada nije rekonstruisana, do 2017. godine, kada je rekonstruisano 77 km od Beograda do Valjeva. Veoma je važno i jako me raduje to što se izvode radovi na ispitivanju trenutnog stanja kako bi se pristupilo izradi projektno-tehničke dokumentacije za neku buduću rekonstrukciju. Brojimo mi ovde i godine, brojimo i decenije, koliko su ljudi u Srbiji čekali da se povežu auto-putevima, da se povežu prugama, koliko su ljudi u Požegi čekali da se izgradi "Miloš Veliki". Pitamo mi ovde vrlo često zašto je jedan most na Adi bio skuplji nego koliko danas iznosi cena deonice Preljina-Požega i kako je moguće da bivši tajkunski režim plati jedan Most na Adi više nego 30 km auto-puta sa mnogo mostova, najdužim tunelima u Srbiji, mnogo nadvožnjaka? U prilog tome prethodni dan se pojavila u medijima vest da je jedna država ozbiljno kaznila kompaniju koja je gradila Most na Adi, kako se navodi, zbog kartelskog ugovaranja cena. Kazna je izrečena zbog kartelskog ugovaranja cena i iznosi 62 miliona evra, a kompanija koja je gradila Most na Adi je priznala učestvovanje u kartelu. I neće o tome ni Dragan Đilas, ni njegov uposlenik Nikezić, ništa reći, naravno. Oni će reći samo kada za nešto treba neka neistina da se iznese. Neće reći ništa o tome, jer bi priznali narodu u Srbiji odakle im toliki novac na privatnim računima širom sveta. Javiće se uposlenik Nikezić da kaže njegovu ocenu koja je preporuka da neko postane ministar i tada iznoseći laži. Ali, sigurno neće reći da je možda baš ova situacija sa Mostom na Adi bila preporuka da on postane možda jedan od omiljenih uposlenika Dragana Đilasa. Osvrnuću se i na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije virusa izazvane korona virusom. Zbog ugrožene aktivnosti privrede, ova mera je zaista neophodna i naša država je ovim dodatnim paketom pomoći pokazala visok stepen odgovornosti i brige, a ja ću za kraj svog izlaganja iskoristiti priliku da pozovem sve ljude koji se još uvek nisu vakcinisali da to urade što pre, da sačuvaju svoje zdravlje, svoj život, ali i ekonomiju naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Nikolić. Reč ima Aleksandar Mirković.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, svakako ćemo, kao što su već prethodno moje kolege iz poslaničke grupe SNS "Aleksandar Vučić - Za našu decu" naglasile, u danu za glasanje podržati set ovih zakona i mislim da je malo toga ostalo da se kaže i dopuni. Mislim da je i vaše uvodno izlaganje bilo jako temeljno i detaljno i da se samo iz njega moglo videti koliki su benefiti od ovog seta zakona. Malo toga možemo još i da kažemo, a da građani već to ne znaju, i što se tiče pomoći paketa i penzionerima i svakom punoletnom građaninu i malo toga je ostalo i da kažemo i da podsetimo da smo jedna od retkih zemalja koja je među prvima imala sve vakcine u ponudi potpuno besplatno svojim građanima i mislim da smo više puta naglasili kako smo se dobro i uspešno nosili sa ovom pandemijom koja je zatekla celi svet, ali isto tako i koliko smo uspeli odgovornim ponašanjem i odgovornom politikom, odgovornim vođenjem finansija, da ovu krizu prebrodimo jako uspešno i da imamo ovakav rast i ovoliko uspeha i napretka u svakom pogledu i smislu. U prilog tome govori i činjenica što je postalo normalno da se u Srbiji otvaraju fabrike, nova radna mesta, da se ljudi zapošljavaju, pa eto tako danas je predsednik Aleksandar Vučić otvorio najsavremeniji tehnološki Kampus na Novom Beogradu, gde će biti zaposleno pet hiljada ljudi. Prema nekim informacijama, uzrast ljudi koji tamo radi, tj. godine koje oni imaju su između 25 i 35, što pokazuje da će pet hiljada mladih ljudi ostati u našoj zemlji, za razliku od perioda DS, kada su se fabrike zatvarale i kada je više od pola miliona ljudi ostalo bez posla. Čak i u doba korona virusa, kada je ceo svet u krizi, kada ljudi masovno ostaju bez posla širom sveta, u našoj zemlji se investicije nastavljaju i otvaraju se nova radna mesta. Malo ko je pomenuo ovaj podatak i malo ko se osvrnuo na tu činjenicu i to vam samo pokazuje koliko smo sada navikli da se nova radna mesta otvaraju. To je pokazatelj jednog novog lica i naše zemlje i naše ekonomije, ali pre svega odgovorne politike predsednika Aleksandra Vučića i SNS. Međutim, ono što je takođe postalo normalno, a ne bi smelo nikako da bude, jeste i jedan vid borbe jednog dela opozicije koji se svodi na golu mržnju i iznošenje kojekakvih neistina i sve učestalijih i histeričnijih napada na porodicu predsednika Aleksandra Vučića. Žao mi je, nisam siguran da je bilo ko od kolega narodnih poslanika se danas osvrnuo na to, ali ta kampanja se nastavila jednom histeričnom konferencijom, namerno taj termin upotrebljavam, jer dok iznosite niz neistina, laži i pokušavate da održite nekakvu ozbiljnost, svima je bilo jasno danas da Marinika Tepić samo želi da nekakvom neistinom baci senku na porodicu predsednika Aleksandra Vučića i najnovijim napadima na njegovog brata pokuša da za sebe izvuče nekakav jeftini politički poen. Ono što mene zanima, poštovani ministre, ja ću vas zamoliti da ovde narodnim poslanicima, ali pre svega građanima Srbije, iskoristiću vaše prisustvo, da nam možda kažete vi neku dodatnu informaciju, a tiče se afere Mauricijus. Kao što znate, pre nekoliko meseci, kao bomba je odjeknula jedna u nizu afera u koje je upleten Dragan Đilas. Naime, kako su novinari tada saznali, na više od 50 računa u 17 različitih zemalja, Dragan Đilas je po belom svetu razbacao 68 miliona evra. Ti računi se nalaze od Amerike do Hong-Konga, od Mauricijusa do Češke i do dana današnjeg nismo dobili odgovor kako, na koji način i kojim to marifetlucima se poslužio pa je od propalog preduzetnika iz Češke, čiji je početni kapital u vreme njegovog stvaranja neke nove političke karijere bio 70 hiljada evra i ženina kuća, polovni automobil SAB, došao do bogatstva od 22 miliona evra samo u nekretninama. Dakle, 22 miliona evra samo u nekretninama i to nije podatak koji je bilo ko izmislio, već je on to sam prijavio 2018. godine kada se kandidovao za gradonačelnika. Tih 22 miliona evra u nekretninama nije jedino njegovo bogatstvo. Vidite da ima i 68 miliona evra širom sveta. Ono što pre svega građane Srbije zanima, jeste - dokle se stiglo u toj istrazi i koji su najnoviji rezultati? Iz prostog razloga, zašto ovo pominjem. Danas je Andrej Vučić bio predmet satanizacije skoro sat vremena. Mesecima unazad o njemu se izmišljaju kojekakve laži i neistine da je vlasnik skoro svega u našoj zemlji, a kada pogledate istinu vidite da taj čovek za dinar jedan, kao i Aleksandar Vučić, se nije obogatio od kada je SNS na vlasti i to je istina, i to je činjenica. Međutim, to ne sprečava Mariniku Tepić, zaposlenu u firmi kod Dragana Đilasa, da svakodnevno iznosi neistine i laži. Valjda to je ta neka autoprojekcija. Razmišlja Dragan Đilas da dok je on bio na vlasti uspeo je sebi da obezbedi tolike milione, a da njegov brat Gojko Đilas, ima čak 30 nekretnina u svom vlasništvu, od toga je preko 20 stanova. Ovo ostalo su garaže i lokali. Sada, valjda tom nekom autoprojekcijom misli da će i neko drugi poziciju vlasti iskoristiti za lično bogaćenje. Prosto i njemu je neverovatno da to Aleksandar Vučić ne radi. Mislim da histerična kampanja koja se vodi protiv, pre svega, protiv Aleksandra Vučića, a zatim i protiv njegove porodice je samo odraz nemoći i jedne velike panike koja je zahvatila redove Đilasove stranke, jer su shvatili i oni da ih niko neće dovesti na vlast tek tako, da neće doći na vlast ni putem ulice, ni putem nasilja, ali da neće doći na vlast bez podrške građana. Nadali su se, i kao što sami znate pozivali su evro parlamentarce, zvali su ih da se uključe u međustranački dijalog. Kada su se oni uključili i kada Đilas nije ispunio svoju želju iz fontane želja, sada mu ni oni ne valjaju. Valjda je shvatio da jedini način da nekako pokuša da dođe na vlast, jeste taj da će na svakom mestu i svuda pokušati da diskredituje Aleksandra Vučića i njegovu porodicu. Jedino pitanje koje proizilazi iz svega ovoga jeste - do kada će se nastaviti sa tom bolesnom kampanjom, jer je ovo već sada postala praksa? Iz dana u dan se laži ponavljaju i skoro na identičan način se targetira svako ko podržava politiku SNS ili svako onaj ko kaže da Srbija danas ide u dobrom smeru. Meni je takođe i neverovatno što pojedini ljudi to smatraju legitimnom borbom, a svakako ne može biti. Ta politika mržnje je dovela i do toga da sin onog Bore Solunca razbije prostorije SNS u Novom Sadu i gle čuda da mu opravdanje za to svi daju i bude - eto, on je malo besan i ljut, eto njegovog oca prozivaju da je ukrao, da je pokrao. Za razliku od Danila Vučića, čijeg oca bez bilo kakvog dokaza bez bilo kakvog dokaza, bez bilo kakvog grama istine, napadaju za sve moguće i izmišljaju, Bora Novaković je bio čak i u zatvoru. Ali Danilo Vučić, za razliku od sina Bore Novakovića, nikada nigde ni na jednom mestu nije pokazao taj stepen mržnje, nezadovoljstva ili besa, a Boga mi svi su se brže bolje udružili kako bi opravdali sina Novakovića, i kako eto sad ispade kriv i izlog SNS. Postavlja se pitanje - šta je to sledeće što će neko iz redova tog dela opozicije uraditi, pa će ga isto tako opravdavati i pitanje je - dokle će ta njihova mržnja ići? Jasno je da plan i program nemaju, jasno je da rezultati koje su postigli u periodu dok su bili na vlasti su katastrofalni i da ne mogu ama baš ni na jedan način da se takmiče sa politikom rezultata SNS i Aleksandra Vučića. Uveren sam isto tako da svi zajedno kao društvo moramo da stanemo iza toga da politika mržnje, nasilja, laži i neistina nije nešto što je potrebno i što je dozvoljeno u našem društvu i da se na taj način ne možemo baviti politikom i ozbiljno pristupati bilo kom problemu. Poštovani ministre, ja vam želim da u narednom periodu sledeći politiku predsednika Aleksandra Vučića pred nas stavite još ovakvih korisnih zakona za građane i da svi zajedno nastavimo da od Srbije činimo još lepše i još bolje mesto za život baš onako kako želimo za sve nas i za svu našu decu. Hvala vam i živela Srbija.
Hvala. Narodna poslanica Mirela Radenković.
Zahvaljujem predsedavajući, poštovani narodni poslanici, uvaženi ministre, uvaženi građani Srbije, imali smo priliku da čujemo u uvodnom izlaganju od strane ministra teme današnje rasprave. Jedna od tih tema je i dodatna pomoć građanima. Imajući u vidu da se pandemija izazvana korona virusom i dalje ne smiruje država je donela odluku da je neophodan nastavak mera podrške građanima. Samim tim, država će u narednom periodu uplatiti dodatnu novčanu pomoć svim punoletnim građanima u iznosu od 20 evra. Građani koji su se prijavili za 30 plus 30 evra nemaju potrebe da se dodatno prijavljuju, a oni građani koji su u međuvremenu postali punoletni moći će da se prijave od 15. novembra pa sve do kraja meseca novembra. Ovo je još jedan od pokazatelja da je država preuzela najveći teret krize. Ujedno Srbija pokazuje da je stabilna zemlja sa jasnim ciljem da pomogne i privredu i građane da zajedno prođu kroz krizu izazvanu korona virusom i gotovo da nije bilo meseca u kome nije isplaćivana finansijska podrška za određenu kategoriju građana ili privrednika. Podsetila bih još jednom građane Srbije da je Vlada Republike Srbije u prethodnom periodu, odnosno od izbijanja pandemije korona virusa usvojila tri paketa ekonomskih mera podrške privredi i građanima u ukupnoj vrednosti od osam milijardi evra. Svima nama je jasno da Vlada Republike Srbije u prethodnom periodu nije marljivo radila mi svakako danas ne bismo imali ovakav vid podrške. Zahvaljujući odgovornoj politici predsednika Vučića i sprovedenim reformama mi danas pomažemo i privredu i građane. U 2020. godini imali smo najmanji pad BDP u Evropi. Svakako najveći uspeh Vlade Republike Srbije su ekonomske mere tokom 2020. godine koje smo sprovodili i koje sprovodimo i tokom ove godine. Zahvaljujući tim merama stvorili smo takav privredni ambijent u kojem je privreda ostvarila dobit veću u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu za čak 433 milijarde dinara više. I na taj način sačuvali smo i našu privredu, a sačuvali smo i radna mesta. Danas se u Srbiji grade autoputevi, otvaraju se fabrike, ulaže se u zdravstvo, otvaraju se nova radna mesta. Imamo povećanje plata, imamo povećanje penzija. Početkom 2022. godine naši penzionere očekuje pomoć u iznosu od 20 hiljada dinara. Napredak Srbije, ulaganje u infrastrukturu, zdravstvo deo su odgovorne politike koju sprovodi predsednik Aleksandar Vučić. Ono što je najvažnije jeste da se danas Srbija gradi i razvija, gradi se i razvija ravnomerno. Sam predsednik Vučić otvorio je više od 230 fabrika širom Srbije. Predsednik Vučić pre dve nedelje otvorio je i fabriku „Regent“ u Svilajncu. Švajcarska kompanija „Regent“ bavi se proizvodnjom električne rasvete, vredne osam miliona evra i zaposliće oko 130 radnika i svakako da ovo nije važno samo za Svilajnac već i za čitavu Srbiju jer je „Regent“ svetski poznata kompanija. Takođe u Svilajncu gradiće se i obilaznica sa dva mosta na reci Moravi i Resavi, a vrednost te investicije je negde oko 25 miliona dinara. U svojim obraćanjima volim da pomenem i Šumadiju iz koje dolazim. Šumadija se danas gradi i razvija zahvaljujući odgovornoj politici SNS. Šumadija danas ulaže u infrastrukturu, u zdravstvo, otvaraju se nove fabrike, otvaraju se nova radna mesta. Verujem da sve to građani vide i na svojim primerima znaju kako se danas živi, a kako je bilo pre. Nismo zaboravili da se u vreme Dragana Đilasa čitavi okruzi ostajali bez fabrika, da je stopa nezaposlenosti bila iznad 25%, a danas je dvostruko manja. Znaju naši građani da je naša zemlja danas poštovana, znaju naši građani da je Srbija regionalni lider kada su u pitanju direktne investicije, privredni rast i ulaganje u infrastrukturu. Mi danas prvi put imamo predsednika koji je na terenu sa svojim građanima, koji brine o njihovim potrebama i to je ono što je najvažnije, ta sigurnost koju naši građani danas imaju. Znaju građani da je to rezultat politike koju sprovodi predsednik Vučić. I zato naši građani daju podršku SNS i Aleksandru Vučiću, jer glasaju za budućnost svoje dece i za budućnost svoje zemlje. Zahvaljujem.
Hvala. Marijan Rističević ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, 2012. godine smo zatekli kuću golih zidova, zemlju bez šansi za sadašnje i buduće generacije. Od tada je prošlo devet godina. Ako kažem, samo da se u Srbiji ne pamti da je za devet godina mirovao kurs, dakle, bio je između 117 i 118 dinara i danas devet godina kasnije je kurs isti. Dakle, stabilnost kursa je jedan od uslova da ekonomija normalno radi. E sada, da je to učinjeno trošeći devizne rezerve to ne bi dovoljno dobro cenio, ali uprkos stabilnom kursu i ne menjanju devet godina devizne rezerve su rasle. U tom periodu devizne rezerve su porasle za pet milijardi evra. Dakle, one sada iznose 15 milijardi, a bile su negde 2012. godine na nivou 10 milijardi. Ako kažem da od toga rezerve u zlatu su 10%, da su sa 21 tonu porasle na 36 tona zlata, onda treba ceniti uspeh države za vreme dok je uglavnom vladala ova vladajuća većina, a to opoziciji treba i da posluži kao parametar zbog čega je poverenje građana u odnosu na 2012. godinu na današnji dan poraslo prema vladajućoj većini i strankama vladajuće većine i zašto su njihove šanse za pobedu minimalne, odnosno ni mikroskopom se ne mogu utvrditi šta oni mogu da urade na narednim izborima. Ono što retko poslanici govore, to je koliko su plate porasle. To govorimo, ali ne i njihov uticaj na održanje ekonomije na rast itd. Dakle, plate su bile 328 evra je bila prosečna plata, minimalac je bio 2012. godine, čini mi se oko 150 evra, danas je minimalac duplo uvećan, a prosečna plata sa 328 evra je otišla na 560 evra. Sa 328 do 560 to je razlika oko 230 i neki evro. Mesečno naši zaposleni dobiju negde oko 460 miliona više, nego što su dobijali 2012. godine. Pri tome, stotine hiljada radnika je dobilo posao ne u javnom sektoru, nego u realnom sektoru i to je ono što pogoni našu ekonomiju. Dakle, 460 miliona evra više u platama mesečno među građanima mora da se oseti. Zato je poverenje u vladajuću većinu i stranke vladajuće većine rastu. Na godišnjem nivou to znači da zaposleni građani dobiju 5,5 milijardi više nego što su dobijali 2012. godine. Toliko mogu da potroše, oni tih 5,5 milijardi neće izneti na Kukova ostrva i Mauricijus, nego uglavnom zaposleni taj novac troše u našoj zemlji i na takav način, ukoliko to potroše, što zarade više nego 2012. godine, ukoliko potroše u našoj zemlji, a troše, to je više poreza 1,1 milijardu evra više poreza i poreskih prihoda u državnoj kasi nego što je to bio slučaj 2012. godine, a 12% PDV na 5,5 je milijardu i 100 miliona čistog prihoda u budžetu Republike Srbije. Obzirom da sam vezan za poljoprivredu, moram da tražim, obzirom da je u poslednje vreme oko osam milijardi država potrošila zbog Kovida, moram da tražim da podrška poljoprivredi bude veća, to je moja obaveza prema ministru finansija, zato što pokušavam da predstavim interese seoskog stanovništva i poljoprivrednika, koji kao i u EU zavise od toga da li će biti podsticaja, da li će biti isplaćeni, u kojoj meri i u kom iznosu će biti isplaćeni u toku godine. Stoga je danas bavljenje poljoprivredom nešto bolje nego 2012. godine, isplativije je, ali je još uvek to kao lizanje meda sa trna. Dakle, veoma zavisi od prirodnih uslova, od cene repromaterijala itd. koje rastu i mislim da je vreme da razmislimo o tome da uvećamo podsticaje obzirom da su oni manji negde od tri do pet puta, nego u zemljama EU. Podržati poljoprivredu nije samo podržavanje poljoprivrednika, to je podržavanje i prerađivačke industrije koja dobija jeftiniju sirovinu i biva konkurentnija na domaćem i okolnim tržištima. Dakle, može da napravi konkurentan proizvod, pre svega za regionalna tržišta, ali i za tržišta EU, Rusije, Kine, istoka itd. Podsticaje treba srazmerno ekonomskoj moći zemlje podizati u poljoprivredi, obzirom da to garantuje prehrambenu sigurnost stanovništva, a sa druge strane, to je kako ja zovem, prehrambeni suverenitet zemlje, jer zemlja koja u ovim uslovima ima višak hrane, svakako i politički u ovom području u regionu dominira na onima, relativno dominira, ima neku prednost političku nad onima koji tu hranu nemaju, koji moraju da deo stanovništva snabdevaju sa teritorije Republike Srbije. Mislim da tu prednost treba više koristiti, najslađi su plodovi svoje bašte. Onaj koji ima prehrambenu sigurnost i prehrambeni suverenitet, uz vakcine koje garantuje zdravstveni suverenitet, novu opremu itd. Srbiju i te kako u povoljniji položaj stavljaju u odnosu na zemlje u regionu koje moram priznati, baš ne gaje nešto preterano ljubav prema Srbiji, ali ljubav prema hrani iz Srbije i te kako neguju, uz naravno, jezik mržnje koji dolazi iz nekih okolnih bivših jugoslovenskih republika koje posle razbijanja Jugoslavije žele da razbiju i Republiku Srbiju. Zamolio bih ministra finansija da u sledećem predlogu budžeta nađe prostora da se dugovi koji su sada evidentni prema podsticajima u poljoprivredi anuliraju i da pokušamo da srazmerno prihodima u republičkom budžetu, pokušamo da uvećamo, obzirom da pitanje poljoprivrede nije više samo pitanje poljoprivrede, već i demografije, opstanka seoskog stanovništva u ruralnim oblastima, jer ukoliko se ne isplati poljoprivredna proizvodnja, oni će se seliti u veće gradove i tako ćemo opusteti određene teritorije. Ukoliko naš narod napusti te teritorije, ukoliko na određen način, kroz podsticaje u poljoprivredi ih ne zadužimo u tim oblastima, onda ako ispraznimo te teritorije kao na Kosovu, doći će možda neki drugi narodi i naseliti tu teritoriju i zato je pitanje poljoprivrede ne samo pitanje isplativosti poljoprivredne, nije pitanje samo poljoprivrede, već je pitanje pre svega demografije, bezbednosti i suvereniteta zemlje. Moj apel je da te podsticaje srazmerno ekonomskoj moći zemlje, koja je sve veća, da unapredimo, jer da vam kažem, poljoprivreda nije samo rashod u budžetu. Iz poljoprivede se stiču i prihodi. Kada kupujemo dizel za poljoprivredu plaćamo akcizu, akciza je porez na luksuz, plaćamo prilikom poljoprivredne proizvodnje akcizu i PDV 86 dinara u litri. U poljoprivredi se troši oko 250 miliona litara dizela, prihod samo iz PDV i akcize na dizel je negde oko 20 milijardi dinara što je polovina sume namenjena za podsticaje. Tu su porezi na mehanizaciju, rezervne delove, đubriva, sredstva za zaštitu bilja i druge impute u poljoprivredi, tako da i za zakup poljoprivrednog zemljišta, tako da iz poljoprivrede, iz proizvodnje u republički budžete legne više novca nego što se poljoprivredi vrati. Zato bih ja voleo da se agrarni budžet u sledećem predlogu budžeta koji će stići za par nedelja uveća i da pokušamo da pronađemo novac za one delove subvencija koje nisu isplaćene poljoprivrednicima. Posebno je stočarstvo osetljivo zato što ako izgubimo neko grlo stoke treba po dve, tri godine da se stočni fond zanovi, a mi bi biljni potencijal trebali da koristimo upravo za stočarstvo, a kroz to da vršimo preradu mesa, mleka, jaja i biljne proizvodnje i da na takav način kroz prerađivačku industriju uvećavamo još više bruto domaći proizvod, a i javne prihode koji se kroz tu delatnost slivaju u republički budžet. To je uzajamno vezano. Dakle, ništa ne bi izgubili ukoliko bi za nešto podigli podsticaje u poljoprivredi, tako bi garantovali našem stanovništvu, što sam već rekao, prehrambenu sigurnost, ali bi državu zaštitili od mogućih novih vojnih i ekonomskih pritisaka kojima zemlja može biti izložena. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljiljana Malušić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Dame i gospodo poslanici, uvaženi ministre, ja ću danas govoriti o Zakonu o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti Kovid 19 izazvane virusom SARS-CoV-2. Zašto? Zato što mislim da je zdravlje naših građana trenutno najvažnije. O svemu se može govoriti kada smo zdravi. Kada je čove zdrav ima 100 želja. Kada je čovek zdrav radi i privređuje, izdržava svoju porodicu. Kada je čovek bolestan ima samo jednu želju, a to je da ozdravi. S obzirom da smo pre samo nekoliko meseci bili zemlja koja je bila četvrta na svetu po vakcinaciji, jer smo imali četiri vrste vakcina, četiri vrste. Kada jedna Švedska, visoko razvijena, nije imala nijednu ili jednu, mi smo imali četiri i bili smo četvrti na svetu po broju vakcinisanih, danas smo na zapećku. Danas smo, ja mislim četvrti po nevakcinisanju, sramota jedna. Zašto? Pa, verovatno zato što su vakcine besplatne. Da su bile 10, 20, 50 ili 100 evra verovatno bi bio red. Da ih nismo imali rekli bi da ova Vlada ništa ne valja, da je predsednik, eto, nesposoban da nabavi vakcine, a pošto je sposoban i pošto je ova Vlada sposobna i pošto smo nabavili vakcine, mi smo sada na zapećku. A zašto? Zato što smo nesvesni onoga što radimo. Meni nije jasno da jedna Švedska koja je bila među poslednjima što se vakcinacija tiče je danas među prvima u svetu. Za samo par meseci kako su dobili vakcine njihova Vlada, njihov predsednik su rekli da je to jako važno za državu, da neće stati privreda, da ljudi treba da pomognu svojoj državi, 83% je vakcinisanih, a kod nas sa 20% i nešto procenata za mesec dana spali smo na 58 vakcinisani posle, evo, koliko meseci. Nije mi jasno. Ljudi, treba da postoji svest, hajde da pomognemo ovoj državi, ovo nikada neće prestati ako sve ide u krug. Juče, brojke što se tiče korona virusa od 20.000 testiranih 5.980 zaraženih. Šta bi radili da nismo izgradili tri kovid nove bolnice kapaciteta 6.000 kreveta? Šta bi radili? Ljudi bi pomrli. Pedesetoro ljudi je umrlo, jedan čovek kada umre je mnogo, a ne pedesetoro ljudi. Osvestite se građani Republike Srbije, vakcinišite se, to je za vaše dobro. Dvesta pedeset ljudi je na respiratoru, vi znate šta znači kada neko dospe na respirator. Nije dobra priča, zato i govorom danas o ovom zakonu iz prostog razloga što ja volim ovu zemlju i volim sve ljude koji žive u njoj i želim da budemo zdrava nacija, želim da ova pošast prođe. Opet pominjem Švedsku, zašto? Zato što imaju samo distancu, prokuženi su, 83% je vakcinisanih, kod nas 58% zbog antivakserskog lobija koji, ja mislim da su oni koji pričaju priču da ne treba da se vakcinišemo, među prvima vakcinisani. Radi se o zdravlju građana Republike Srbije, radi se o budućnosti. Da li neko zna koliko košta pacijent koji dospe u bolnicu i koliko mu je potrebno kiseonika, koliko košta taj kiseonik? Kaže jedan čovek koga poznajem – pa ja plaćam socijalno, doprinose i sve ostalo. Jeste, plaćaš prijatelju, ali to košta puta deset i pedeset od onoga što ti misliš. Hajde da izračunamo koliko je ukupno ljudi danas bolesnih. Jedva čekam da ova pošast prestane, da krenemo da živimo normalno, a moći ćemo jedino tako što ćemo se vakcinisati. Ovde u ovom parlamentu su se prvo vakcinisali lekari. Poštujem lekare, ako su se vakcinisali lekari, treba da se vakcinišemo svi. Čujem priču – ko zna šta nam stavljaju, ko zna čega ima u vakcinama. Pa čega može da bude? Hajde da vidimo, jel zna neko, ko zna šta stavljaju, čega ima tamo, pa čega može da ima? Ili umrtvljeni virus ili živ virus, mali virus koji će nam stvoriti imuno tela kojim ćemo braniti organizam. Šta treba da radimo? Ovo će trajati sto godina ako budemo išli u krug. Ovako se ne radi. Zato apelujem još jednom na građane Republike Srbije da se vakcinišu. Slušajte lekare. Masa lekara je vakcinisanih. Pustite te koji nisu. Lepo reče doktor Šekler, treba da budemo kao Francuzi i Nemci, pa oni koji su na državnim jaslama ako neće da se vakcinišu, treba da idu u privatni biznis, da otvore, pa neka leče nevakcinisane, pa ćemo tako zaštiti ove ljude koji vole da žive, koji vole svoju decu. Idemo dalje. Uvek mi je teško kada govorim zato što sam izgubila i prijatelje, neki su umrli zato što nisu imali vakcinu. Sad imamo vakcine pa nećemo da se vakcinišemo. Što se ovog zakona tiče, svi punoletni građani će dobiti pomoć od 20 evra u dinarskoj protiv vrednosti. Naravno, svi moraju da se prijave od 15. novembra do 30. decembra. Ko se prijavi dobiće. Čak imamo i od 24. aprila, ko je od tada postao punoletan, čak će i oni dobiti 20 evra. Ne samo to, ova Vlada radi, radi sa dobrobit građana Republike Srbije, setimo se samo kakvu je sve vrstu pomoći dala Vlada i predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić. Osam milijardi evra je otišlo na mala i srednja preduzeća i pomoć građanima. Tako se radi i uvek mi je drago kada mogu da pričam o pomoći, jer zdravlje građana Republike Srbije i sve što se tiče njih, mi smo valjda u službi građana, to nam je i bio osnovni cilj, to nam je i bio program 2008, 2009, 2010, 2012. godine kada smo došli u ovu Skupštinu, 2010. godine smo pobedili na opštini Voždovac, Zemun i mnogim drugim opštinama tako da uvek pominjem tu 2010. godinu. Sada da se prisetimo šta smo to sve uradili za građane Republike Srbije. Ove godine penzionerima dato 60 plus 50 evra, zatim nezaposlenima plus 60 evra, pa ono što mi je bilo fascinantno građanima koji žive u našoj južnoj pokrajini na KiM, svi su dobili, punoletni građani po sto evra. Dobila su i deca po sto evra, a nezaposlenima je bilo dato dvesta evra. Tako radi odgovorna država. Spomenula sam, a evo još jednom ću, da će penzioneri sledeće godine na početku, da li će biti januar ili februar, svejedno je, dobiti jednokratnu pomoć od 20.000 dinara. Tako ćemo mi raditi non-stop, ovo je država koja ima socijalnu pravdu, jedna zemlja, kojoj, eto mi, građani, mi koji smo u Parlamentu treba da pomognemo na način da edukujemo ljude. Ja ne znam kako da doprem do mozgova ljudi koji neće da se vakcinišu. Neka pogledaju i samo statistiku. Svi u zadnjih pet meseci koji su umrli nisu bili vakcinisani, svi koji su na respiratorima u zadnjih možda par meseci, nije možda, nego i više od toga, su ne vakcinisani. Onaj ko je vakcinisan ima blažu kliničku sliku što znači da je kod kuće i leči se antibioticima i pričaću o tome dok budem mogla. Mislila sam da pričam i o mnogo čemu, ali ovo mi je jako važno jer su mi drugari trenutno bolesni, troje njih nije vakcinisano, jedna vakcinisana ima samo blagu temperaturu i lečiće se, Bogu hvala, a za ove ostale ćemo da vidimo. Nadam se da će preživeti. Onako kako radi naša Vlada i naš predsednik Aleksandar Vučić zaslužuje svaku pohvali, ali moram da se osvrnem i na ove ljude koji ne misle tako. Meni je jasno da neko nekog ne poštuje, ne voli, prosto ne sviđa mu se lik i delo nečega, ali nemojte dirati našu decu, nemojte vređati majke, nemojte vređati očeve, to je prosto neprimereno, to prosto ne pripada nikome. Skaradno je da neko u sred emisije uživo opsuje majku predsednika Republike. To se nikada nije desilo. To je slučaj bez presedana. Tako nešto se ne radi. Sramotno je čuti, neću da kažem ko je, jer raste mu popularnost kod ovih ljudi nepismenih, polupismenih, bahatih. Neverovatno je da neko psuje majku nečiju na ekranu, ljudi. Šta mislite šta bi bilo da su bilo kom predsedniku svetske sile psovali majku javno da svi čuju? Ne morate voleti lik i delo nas poslanika bilo koga ali nemojte dirati našu decu, naše očeve, nemojte. Prosto, nije lepo. Ako smo mi usvojili kodeks ovde, ja ne znam ko koliko dece ima, niti me interesuje, mene samo interesuje prokrejacija i novac koji ćemo davati za decu, jer nam je mortalitet veći od prokreacije. Hajde da budemo ljudi a ne neljudi. Najteže je u životu biti dobar čovek. Ako se ne volimo, možemo da poštujemo državu, ovo je jedna jedina Srbija, naša, predivna zemlja, sa predivnim ljudima, gostoljubivim, gostoprimljivim. Dali smo vakcine čitavom regionu. Što se, mile mi, opozicije tiče, opšti haos u opoziciji. Napadaju nas kao besni samo zato što imamo program, što će penzije prosečno iznositi 2025. godine 440 evra, što će prosečna plata iznositi 760 evra, što je nezaposlenost 2012. godine iznosila 26%, a danas sa sve Kovidom iznosi 9,5%. Da nije Kovida bilo bi 7%, pa bi za par godina bilo 5%, što je evropski prosek. Što se opozicije tiče, evo nađoše ljudi iz Agencije za borbu protiv korupcije još računa, tako da na 17 računa gospodin Đilas ima ukupno sa 64 miliona evra. Sa onih 619 miliona, to mu dođe negde oko 680 miliona evra. Sa onih 35 stanova, a nijedan stan nije verovatno ispod 200.000 evra, jer to je sića za njega, to 100.000 evra ne računa, to je kao kad ja popijem kafu u nekom restoranu, to je negde 700 miliona evra. Za 700 miliona evra može da se završi Moravski koridor, sramota jedna. Kao osice su. Kažu – nećemo da izađemo na izbore. Pa, kako da izađu na izbore, nisu ni na prošlim izborima učestvovali, popularnost im je nula. Imali su ovi koji su izašli, nešto jedan, nešto… da se skupe svi ne bi imali tri posto. Ja im želim da se opamete, da krenu da prave programe, da budu kulturni, pristojni, pa će nešto možda i uraditi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pošto smo završili sa listom narodnih poslanika, pitam da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li žele reč izvestioci nadležnih odbora ili bilo ko drugi ko još nije iskoristio svoje pravo? (Ne.) Hvala. Na početku danas nisam hteo da spominjem uopšte ovaj datum, ali pošto je više njih to danas spominjalo, ja sam već i prošli put rekao da sam nažalost morao na današnji dan zato što je utorak da zakažem početak, odnosno našu prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja u ovoj godini. Na sreću raspravljaćemo i raspravljamo o mnogo važnim pitanjima, ali naslednici, oni koji su rušili, palili, opljačkali ovu zgradu i danas slične stvari pokušavaju da nastave da rade, ali to nije politička kampanja, to je rezultat političkog ništavila, prostakluka. Kada vi nemate politiku vi onda napadate nečiju porodicu, kao što rade sa predsednikom Vučićem. Što se nas tiče, mi nastavljamo sa našim poslom u interesu Srbije i siguran sam da će možda ovaj dan biti i po dobrom zapamćen, po ovim što smo danas uradili. Zaključujem zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka od prve do četvrte dnevnog reda. Izvinjavam se onima što su učestvovali u petom oktobru. Svako ima pravo da greši. Hvala. [[Sednica prekinuta u 18.00 časova.]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje prijavljenih 72 poslanika, zato vas pozivam da radi utvrđivanja tačnog broja poslanika u sali ubacite kartice u poslaničke jedinice. Zahvaljujem. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno, u ovom trenutku, 109 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Nastavljamo rad i prelazimo na načelni pretres o 5. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O ZAŠTITI OD BUKE U ŽIVOTNOJ SREDINI Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Irena Vujović, ministar zaštite životne sredine, Siniša Mali, ministar finansija i Jelena Tanasković i Aleksandar Dujanović, državni sekretari u Ministarstvu zaštite životne sredine, Aleksandra Imširagić Đurić, vršilac dužnosti pomoćnika ministra zaštite životne sredine, Sara Pavkov, posebna savetnica u Kabinetu ministra zaštite životne sredine i Slađana Brđić, šef Odseka u Ministarstvu zaštite životne sredine. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 1. Poslovnika, otvaram načelni pretres o Predlogu zakona o zaštiti od buke u životnoj sredini. Dajem reč ministarki, predstavnici predlagača, Ireni Vujović.