Cijenjene gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Otvaram 14. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske, gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednicu i potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinjemo redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, predsjednice i članovi Vlade, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast našem kolegi, iznenadno preminulom zastupniku Zvonimiru Puljiću, iznenada preminuloj bivšoj zastupnici gospođi Savki Dabčević Kučar i tragično preminulom bivšem zastupniku Srećku Kljunku, kao i palim hrvatskim braniteljima, svim civilima i žrtvama rata palim za Hrvatsku. - Minuta šutnje - Neka im je vječna hvala i slava! Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, zapisnik 11., 12. i 13. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Imali li primjedbi na zapisnike? Ako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnike 11., 12. i 13. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su točke koje nismo raspravili na 11. sjednici Hrvatskog sabora tiskane manjim, tanjim slovima. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam osam novih točaka i to pod rednim brojem 8., zatim pod rednim brojem 31. do 34., te od 53. do 55. To su Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, s konačnim prijedlogom zakona, predlaže se hitni postupak, P.Z. br. 446. Dalje, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europskih zajednica koje se odnose na “IPA - program jadranska prekogranična suradnja“ u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s Konačnim prijedlogom zakona. Predlaže se hitni postupak, P.Z. 442. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europskih zajednica koje se odnose na “IPA prekogranički program Mađarska-Hrvatska“ u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s Konačnim prijedlogom zakona. Također hitni postupak, P.Z. 440. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica koje se odnose na “IPA prekogranični program Slovenija – Hrvatska“ u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s Konačnim prijedlogom zakona. Predlaže se hitni postupak, P.Z. br. 441. Prijedlog zakona o platnom prometu sa Konačnim prijedlogom zakona. Predlaže se hitni postupak, P.Z.E. br. 443. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2008. godinu. Izvješće Umirovljeničkog fonda za 2008. godinu. I Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2008. godini. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 8. do 11. zatim točkama od 13. do 25., točkama 27. do 34. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. Molim da ih sada ne čitam kasnije ćemo svakog pojedinačno kod glasovanja pročitati. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Nema. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stomatološkoj djelatnosti sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z.E. br. 437. točka 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskoj oplodnji sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 445., točka 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda sa Konačnim prijedlogom zakona. Hitni je postupak, P.Z.E. br. 444., točka 11. Prijedlog zakona o kombiniranom prometu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 436., točka 18. Prijedlog zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupka javne nabave sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 429. točka 24. Prijedlog zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 430., točka 25. I prijedlog zakona o platnom prometu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 443., točka 34. usklađuju sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika, primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona o primjeni ne glasujemo. Gospođa premijerka Jadranka Kosor je zatražila riječ. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]]
Za Zakon o reguliranim profesijama? Ne. A onda točka 24. Znači da ide u drugo čitanje. Ide u prvo čitanje. U redu. Hvala. To je zakon, Prijedlog zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupka javne nabave sa Konačnim prijedlogom zakona. To je P.Z.E. br. 429. točka 24. za koje Vlada predlaže da se ide u prvo čitanje. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. Rezultat? Prisutno je 93 zastupnika koji su se uključili. Znači imamo kvorum, možemo pristupiti glasovanju i pravovaljano odlučivati. Prvo, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke. To je P.Z.E. br. 446. točka 8. Ako nema idemo na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Rezultat? Za hitni postupak glasovalo je, većinom glasova je prihvaćen 95 za, 7 suzdržani i 1 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja u djelokrugu Hrvatskoga sabora. To je P.Z. br. 435 točka 13. Nema? Uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je hitni postupak prihvaćen većinom glasova, 78 glasova za, 7 suzdržanih i 23 protiv. Treće. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o plovidbi plovnim putevima unutrašnjih voda i njihovom obilježavanju i održavanju, P.Z.E. br. 410. Nema? Idemo na glasovanje. Izvolite se uključiti i glasovati. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 98 glasova za, 5 suzdržanih i 1 protiv. 4., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama, P.Z. br. 426, točka 15.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 95 glasova za, 3 suzdržana i 6 protiv. 5., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Protokola iz 1996. godine uz Konvenciju o minimalnim standardima na trgovačkim brodovima iz 1976. godine, P.Z. br. 428, točka 16? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 93 glasa za, 2 suzdržana i 1 protiv. 6., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, P.Z. br. 439, točka 17.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 80 glasova za, 4 suzdržana i 6 protiv. 7., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o sigurnosti podataka, P.Z. br. 411, točka 19.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 101 glas za i 4 suzdržana, ništa protiv. 8., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Estonije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, P.Z. br. 412, točka 20.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 94 glasa za, 5 suzdržanih i ništa protiv. 9., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, P.Z. br. 424, točka 21.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 90 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv. 10., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Crne Gore o zaštiti prava hrvatske manjine u Crnoj Gori i crnogorske manjine u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 427, točka 22.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitni postupak prihvaćen većinom glasova, 90 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. 11., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o osnovici plaće u javnim službama, sa Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 425, točka 23.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 89 glasova za, 3 suzdržana i 7 protiv. 12., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europskih zajednica o programu financiranja sudjelovanja Hrvatske u transnacionalnim programima europske teritorijalne suradnje, Europskog fonda za regionalni razvoj "Jugoistočna Europa" i "Mediteran", u okviru komponente prekogranična suradnja instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) za 2008. godinu, P.Z. br. 431, točka 27.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 97 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. 13., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2008. godinu, P.Z. 432, točka 28. Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost prihvaćena većinom glasova, odnosno jednoglasno sa 97 glasova. 14., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o programu prekogranične suradnje Hrvatska-Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2008. godinu, P.Z. broj 433, točka 29. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost prihvaćena većinom glasova 99 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. 15., ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2008. godinu, P.Z. broj 434, točka 30. Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost prihvaćena većinom glasova, 101 glas za i jedan suzdržan. 16., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica koje se odnose na IPA program jadranska prekogranična suradnja u okviru instrumenta predpristupne pomoći, P.Z. broj … [[Govornik se ne razumije.]] , točka 31. Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 98 glasova za, 2 suzdržana, ništa protiv. 17., ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica koje se odnose na IPA prekogranični program Mađarska-Hrvatska u okviru instrumenta predpristupne pomoći, P.Z. broj 440, točka 32. Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena većinom glasova, 92 glasa za, 3 suzdržana, ništa protiv. 18., ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica koji se odnose na IPA prekogranični program Slovenija-Hrvatska u okviru instrumenta predpristupne pomoći, P.Z. broj 441, točka 33. Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je hitnost prihvaćena većinom glasova, 93 glasa za, 3 suzdržana i ništa protiv. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavka 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu o aktima navedenim pod točkama 8., te od 8., te od 31. do 34., izjasnili smo se prigodom odlučivanja o hitnosti i oni su uvršteni u dnevni red. Ima li tko od zastupnika prigovor na točke od 53. do 55. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda, koji ste dobili uz poziv za sjednicu, a to su Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2008. godinu, Izvješće Umirovljeničkog fonda za 2008. godinu, Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2008. godini. Gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] diplomacija. Ta tiha diplomacija je dala nekakve rezultate koji se do dana današnjega na žalost interpretiralo na različit način. Dobro. Polgergeist. Možemo nastaviti? Dakle od tog 8. svibnja kada je ovaj Sabor, ovaj Visoki dom donio odluku o pregovaračkim stajalištima koja obvezuje hrvatsku Vladu, dok se ne donese drukčija odluka, dogodilo se nekoliko bitnih političkih i pravnih činjenica. Promjena u odnosu na ono što je tada Hrvatski sabor usvojio. Gledam danas, dakle danima nakon onog fotoseshiona na kojem su premijeri Hrvatske i Slovenije objavili dobru vijest o deblokadi hrvatskih pristupnih pregovora, slovenski premijer Borut Pahor i već dva puta pred svojim Parlamentom govorio o onome o čemu se dogovorio sa našom premijerkom i to tumačio na svoj način. Naša premijerka to još nije napravila i sudeći prema prijedlogu ovog dnevnog reda nema namjeru to napraviti. Dakle to je prvi apel i reći ću onda u što je sažet naš prijedlog. Prijedlog triju klubova SDP-a, HNS-a i IDS-a da premijerka na ovoj sjednici pod prvom točkom dnevnog reda podnese izvješće o tome što je dogovoreno i o čemu su se vodili pregovori. Jer naglašavam prvo to je njezina obaveza, temeljem odluke koju je Hrvatski sabor već bio donio a koja očito nakon pregovora sa Slovenijom zadnjih nekoliko tjedana biva promijenjena, odnosno ako to nije tako to želimo saznati, ali da bismo to saznali premijerka mora izvijestiti ovaj Sabor. Spominjem samo neka kontradiktorna izvješća našeg Ministarstva vanjskih poslova, i kao još jednu zabrinjavajuću činjenicu nastup slovenskog premijera u Slovenskom parlamentu u ponedjeljak u kojem je izričito rekao citiram „Hrvatska obvezala riješiti granično pitanje prije ulaska u Europsku uniju“. Voljeli bismo čuti da to nije istina i da se nije odstupilo od pregovaračkih osnova koje je ovaj Sabor utvrdio odlukom od 8. svibnja. Ukoliko jest prekršena je odluka Sabora. To su samo neki od razloga zašto naša tri kluba predsjedniku Sabora upućuju prijedlog odnosno zahtjev da se ova točka uvrsti kao prva točka ovog dnevnog reda i da premijerka shodno svojim zakonskim i ustavnim obavezama obavijesti Hrvatski sabor i razgovaramo kako bismo izbjegli sve one nesporazume i krive interpretacije koje su nas proteklih godinu dana ali i u proteklih 10 godina vodili tamo gdje jesmo a to je u situaciju gdje spor još nije riješen.
Gospođa zastupnica Vesna Pusić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo premijerko, dame i gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Klub HNS-a također smatra da predsjednica Vlade treba obavijestiti Hrvatski sabor o pregovorima i zaključcima iz pregovora sa slovenskom stranom i onog dijela koji je doveo do djelomične deblokade naših pregovora sa Europskom unijom i to pozdravljamo i smatramo izrazito važnim i onog drugog dijela o kojem smo saznavali nešto djelomično iz medija a nešto iz priopćenja našeg Ministarstva za europske integracije koje se odnosi na nastavak pregovora između Hrvatske i Slovenije o rješavanju pitanja granice. Dakle, smatramo da bi trebalo uvrstiti kako prvu točku dnevnog reda izvješće premijerke o tijeku pregovora obzirom da su u Saboru usvajani zaključci i naša stanovišta zajednička o pregovorima, naročito što se tiče rješavanja pitanja granice. Osim toga, podsjećam da je Hrvatski sabor 22. listopada 2008. godine donio zaključak, to je bio zaključak koji smo donijeli temeljem članka 111. Poslovnika Hrvatskog sabora, odgovornosti Vlade prema Saboru, a zaključak glasi da će Vlada jednom godišnje u dogovoru s predsjednicima klubova podnijeti izvješće Parlamentu o stanju u državi. Približava se kraj godine takvog izvješća na koji je Vlada obvezana zaključkom Sabora nema, prema tome to je također nešto što treba, obvezu koju je vlada dobila od Sabora koncem prošle godine treba pripremiti i podnijeti izvješće Hrvatskom saboru ne samo o ovoj točci koja je neposredno relevantna jer se čini da je u nekim elementima u sukobu sa zaključcima Hrvatskog sabora nego i šire o činjenici promjene na kormilu Vlade i svih posljedica koje iz toga proizlaze a temeljem našeg parlamentarnog zaključka od 22. listopada 2008. Hvala.
Hvala. Želim upozoriti zastupnice i zastupnike da je rasprava o točkama dnevnog reda i da se koncentriramo na to. Budući da nije bilo primjedbi na točke 53. do 55. smatram da su one uvrštene u dnevni red i molim da se koncentriramo na to jer je rasprava o dnevnom redu, odnosno ne rasprava nego izjašnjavanje o dnevnom redu. Gospodin Damir Kajin, u ime Kluba IDS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici i članovi Vlade. Jasno da nitko u ovom Parlamentu nije protiv deblokade pregovora između Hrvatske i Slovenije. [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] neka pitanja, prvo zašto se mimo odluke Sabora pristalo da spor rješava Arbitražni sud, ne više međunarodni sud, to je protivno odluci ovog Parlamenta. Drugo, zašto smo pristali na tzv. Drugi Rehnov prijedlog kojeg je Sabor odbio, zašto smo pristali na prijedlog Slovenije i treće zašto se pristalo da ishodište spora bude doticaj Slovenskih teritorijalnih voda sa otvorenim vodama…
Molim vas, izjašnjavamo se o dnevnom redu. [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Kako to da niste prije neke druge zastupnike prekinuli, upozorili.
Zato što su govorili o dnevnom redu.
Govorim o onome što je učinjeno i što će u konačnici završiti da ćemo mi izgubili negdje najmanje … kilometara teritorijalnih voda u Piranskom zaljevu, kao što smo izgubili…
Gospodine Kajin nije otvorena rasprava o tome, molim vas nemojte da se nadvikivamo ovdje nego se koncentriramo na dnevni red.
To se radi mimo Sabora i iza Sabora, negirajući hrvatsku javnost. DA je ovaj Parlament.
Je li vi predlažete uključivanje u dnevni red?
Tako je.
Hvala lijepa. Gospodine Lesar izvolite.
Mogu ja objasniti misao do kraja?
Gospodine Lesar izvolite. Ne možete objasniti jer ulazite u meritum, izvolite sjesti. Gospodine Lesar izvolite.
Hvala lijea gospodine predsjedniče. Temeljem zaključka Hrvatskog sabora od 8. svibnja ove godine predlažem da na ovoj sjednici tokom današnjeg dana bude točka dnevnog reda izvješće predsjednice Vlade o pregovorima sa Republikom Slovenijom, dakle radi se o zaključku na tu temu kako bi mogli dobiti odgovor na samo jedno jedino pitanje. Da li će nastavak pregovora između Hrvatske i Slovenije o graničnom sporu u trenutku otvaranja tog nastavka pregovora na stolu biti prazni papir ili drugi prijedlog Olija Rehna od 15. lipnja ove godine. Hvala.
Hvala. Molim predstavnicu, gospodine Kajin ja sam upozorio da nije službeno počela kampanja ali izvolite povreda Poslovnika.
Smeta me gospodine predsjedniče ovo vaše, kako bi rekao Đodan, faraonsko ponašanje. Nekim saborskim zastupnicima dopustili ste da normalno mogu obrazložiti …
Koji članak? 214. stavak 2.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
214. stavak 2.
… [[Govornik naknadno uključen.]] druga zastupnici ili me isključuju ili mi ne date mogućnost da dovršim misao, ali ću vas podsjetiti na tragu onoga što sam govorio da je nedavno gospodin Pahor izjavio da smatra ovaj sporazum između njega i gospođe premijerke …
Molim vas. U čemu je povreda Poslovnika? Molim vas, povrijedili ste Poslovnik. Pozvao se gospodin Kajin na članak 214. stavak 2. Članak 214. stavak 2. glasi: zastupniku se izriče opomena ako se u svom govoru ne drži teme o kojoj se raspravlja, što je bio slučaj. Drugo, govori a nije dobio odobrenje predsjedatelja to je stavak 2. Dakle, molim vas, raspravlja se i odlučuje, ne raspravlja se nego se odlučuje o dnevnom redu. Nikakvih primjedbi na točke dnevnog reda. Gospodin Milanović je predložio i gospođa Pusić da se uključe, a vi ste se pridružili, da se ova točka uključi kao točka dnevnog reda i to prva i molim da se o tom prijedlogu izjasni predsjednica Vlade Republike Hrvatske gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Pa počet ću zapravo od kraja. Budući da su se, evo s prijedlogom da se ovdje raspravlja o prevažnom pitanju, o činjenici da je Hrvatska uspjela i da su naši pregovori deblokirani i da će 2. listopada se održati međuvladina konferencija na kojoj ćemo mi otvarati i zatvarati poglavlja i da je sasvim izvjesno, kao što je najavio i povjerenik Rehn, kao što znate da sada mi možemo stići onaj plan, onu mapu puta koju smo predvidjeli i da Hrvatska uistinu može postati članica Europske unije u zadanom roku i predviđenom roku u dogovoru sa Europskom unijom. Čudim se što evo nekim od zastupnika Hrvatskoga sabora, kažem najmanje 3 predsjednička kandidata su se javila, to smeta. Ja mislim da bi i predsjednički kandidati, tko god oni bili, i kandidatkinje morali podupirati činjenicu da Hrvatska nastavlja svoj europski put, da smo mi blizu ispunjavanja jednog od svojih najvažnijih i najvećih ciljeva i vanjskopolitičkih i unutarnjopolitičkih, a taj je ili ti su, da Hrvatska postane članica Europske unije. Čudim se da pokušavate umanjiti tu činjenicu jer su i gospodarski pokazatelji u trenutku. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine zastupniče govorim o temi, a tema je budućnost Hrvatske. A tema je, jer ste vi … [[Upadica se ne čuje.]] Da naravno. Dakle, čudim se da to problematizirate jer su odmah isti dan kad smo se predsjednik Vlade Republike Slovenije, gospodin Pahor i ja dogovorili, odmah su krenuli povoljni vjetrovi i na gospodarskom planu, pogledajte "Crobex" koji je narastao 7% i trgovanje na burzi se potrostručilo itd., itd. A sad o nekim argumentima, odnosno neargumentima, koji su ovdje izraženi, odnosno izneseni u zahtjevu za raspravom u Hrvatskom saboru. Potpuna je neistina, upotrijebit ću i težu riječ, laž je, i to moram vrlo jasno reći da će Hrvatska kao što gospodin Kajin i već je izjavljivao, ali i danas izgubiti neke kilometre i kilometre svoga teritorija. Gospodine Kajin ja vas lijepo molim. Nemojte s tim neistinama u javnost jer su one providne, jer su one samo u cilju vaše predsjedničke kampanje. Ja vam želim svu sreću u toj kampanji, ali molim vas nemojte ugrožavati u svojoj kampanji sve ono što smo uspjeli napraviti za deblokadu pregovora. Što se tiče evo ove povijesti u zapravo nekoliko dana dogovora sa premijerom Pahorom. Da, mi smo imali 3 susreta, mi smo se dogovorili da u međuvremenu radi tiha diplomacija. To nije tajna diplomacija koja radi na uštrb jedne ili druge strane. Dogovorili smo se da ja pošaljem pismo švedskom predsjedništvu Europske unije, švedskom premijeru. To pismo je javno, to pismo ste vidjeli, to pismo ako niste vidjeli mogu vam ga sada predati. Na temelju toga pisma švedsko predsjedništvo je meni odgovorilo i to je sve od onoga što smo se mi dogovorili. U tim pismima piše da ćemo mi kao što ako želite mogu i pročitati rješenje ili način rješavanja graničnoga spora tražit će se u nastavku pregovora između Hrvatske i Slovenije uz olakšavanje Europske unije. Tu se govori o dokumentima koje je Hrvatska predala u ovom postupku pregovora dosadašnjih, da nijedan od tih dokumenata ne prejudicira granicu. Govori se o svemu što je bilo koja strana poduzela nakon 25. lipnja '91., da to nije pravna osnova za određivanje granice. I to vam je poštovane dame i gospodo, zastupnice i zastupnici sve što smo se mi dogovorili. Sve što smo se dogovorili mi smo jasno rekli u Ljubljani na konferenciji za novinstvo i gospodin Pahor i ja. Mi smo rekli da ćemo nastaviti tamo gdje smo stali. A gdje smo stali? Stali smo u lipnju ove godine. Prema tome, ništa nije dogovoreno, još jedanput ponavljam, ispod stola. Ništa nije dogovoreno što je tajno. Ja vas lijepo molim čitajte i jedno i drugo pismo. Ako treba u tome vam mogu pomoći i pravni stručnjaci Vlade Republike Hrvatske. Nakon što smo se konačno dogovorili i nakon što smo premijer Pahor i dogovorili u četvrtak poslijepodne kasno da ću ja u petak otići u Ljubljanu kako bismo završili taj dio našega posla, ja sam pozvala naravno najprije predsjednike stranaka vladajuće koalicije, nakon toga i oporbene čelnike. Od predstavnika oporbe došla je gospođa Pusić kao predsjednica Nacionalnog odbora i gospodin Srb. Gospodin Milanović koji danas postavlja pitanje za raspravu u Hrvatskom saboru je rekao da mu je poziv poslan prekasno, a ja sam naravno mislila da bi u ime SDP-a mogao doći i netko drugi, sasvim sigurno. Možda evo i predsjednički kandidat SDP-a na izborima za Predsjednika Republike Hrvatske. No, kako se to nije dogodilo mogu samo reći da smo mi na sastanku u Vladi predočili pismo, objasnili o čemu se radi, da su se i gospođa Pusić i gospodin Srb koji je bio u ime HSP-a na tom sastanku pozitivno izjasnili o dogovoru i o činjenici prije svega da su pregovori za ulazak Hrvatske u Europsku uniju deblokirani. Citirati ću vam gospodine Kajin što ste rekli 24. svibnja u izjavi "Novom listu" kada danas problematizirate ovaj dogovor. "Hrvatska će prihvatiti nove pregovore, ali samo u slučaju da Slovenija zauzvrat trenutačno deblokira hrvatske pristupne pregovore." Gospodine Kajin mi smo to učinili. Dakle, u skladu sa vašim zahtjevima, ja sam dogovorila nastavak i deblokadu. Gospođo Pusić 8. svibnja "Sve to pretpostavlja da će ovaj nacrt i ova zajednička izjava biti prihvaćena i od slovenske strane, jer ako do toga ne dođe onda naravno i cijeli ovaj proces zapravo je samo formalan i jedna vrsta" .../Govornica isključena./ ... Gospođo Pusić sami ste rekli da "zajednička izjava Sabora od 8. svibnja, odnosno prvi prijedlog povjerenika Rehna o arbitraži, nije rješenje problema ako ga ne prihvati slovenska strana". Itd., itd. mogla bih još citirati što je tko izjavio. Dame i gospodo, ja vas molim da prihvatite činjenicu koja je stvarnost, da Hrvatska nastavlja pregovore za ulazak u Europsku uniju, da su naši pregovori deblokirani, da ćemo otvoriti i zatvoriti najmanje 12 poglavlja, ja vjerujem, a vjerojatno i više na prvoj Međuvladinoj konferenciji koja će se održati kao što sam rekla 2. listopada i da je to činjenica oko koje trebamo razgovarati. Ponavljam, sve što je dogovoreno piše u ova dva pisma. Ništa drugo nije dogovoreno, ništa drugo nije potpisano. I vi možete gospodine predsjedniče otvarati ovdje rasprave svaki dan o tome, ja osobno nemam ništa protiv, ali ništa više od ovoga što vam sada govorim ne mogu vam reći naprosto zbog toga što ništa drugo nije istina. A to da zbog političkih interesa možete nastojati svaki dan tjerati mene u laž, tvrditi u javnosti da ja lažem, da Vlada laže, da je dogovoreno nešto ispod stola i nešto tajno, to je naravno vaša prilika vi to možete. Ali ja pozivam da se to ne radi, nego vas sve pozivam da zajedno prionemo poslu, da završimo pregovore. Nama je ostalo donošenje 7, 8 zakona koje ćete vi raspraviti u Hrvatskom saboru. Predlažem ako bude potrebe doći na neki od odbora Hrvatskoga sabora, na Nacionalni odbor, na Vanjsko-politički odbor, raspravljati do u nedogled. Ali mislim da ni tamo, ni ovdje na plenarnoj sjednici, ne mislim, nego znam, nema više što za reći. A vi možete citirati što govore slovenski političari, što se govori u slovenskom Parlamentu, ali mi smo ovdje u hrvatskom Parlamentu. I mi smo se dogovorili da ovo uistinu bude win-win situacija u kojoj su svi pobjednici. Ali ja vjerujem da se i vi koji tražite ovu raspravu slažete sa mnom i s nama u Vladi, da mi moramo riješiti granični problem sa Slovenijom. Mi smo dvije prijateljske susjedne zemlje, mi ćemo zauvijek ovdje živjeti. I poruka o deblokadi hrvatskog pregovora je dobra poruka i ohrabrenje i cijeloj Jugoistočnoj Europi. Ja vjerujem da vi to podupirete. Mi ćemo snažno podupirati naše susjede na tom europskom putu. A da sam i ja osobno na dobrom putu, jer mene prozivate, ja mislim da govori i pismo koje sam dobila od državne tajnice gospođe Hilary Clinton, u kojem ona ističe, eto mogu to reći jer je pismo javno i moj osobni leadership i mislim da u tome isto tako ne vidite ništa loše. Dapače, ja vjerujem u to. Eto gospodine predsjedniče, iz ovih razloga Vlada smatra da nije potrebna rasprava ove vrste koja bi uz ostalo evo trošila. Ali neću o tome, to nije moje da kažem. Dakle, Vlada predlaže da se o ovome raspravlja, zato što nema posebnoga razloga da se o tome raspravlja. Ali molim o tome ćete odlučiti vi, zastupnice i zastupnici. Hvala lijepo. ... [[Pljesak.]]
Je li ispravak ili što?
Poštovani predsjedniče, tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba SDP-a ... [[Govornik se ne razumije.]] za ovo pitanje.
Molim vas lijepo, utvrđujemo dnevni red, pa kada ga utvrdimo, onda možete tražiti stanku. Ispravak netočnog navoda.
Prije stanke da ne bih zaboravio na nju, najprije ispravak netočnog navoda. Ja ću vas gospođo predsjednice Kosor.
Ne najprije nego jedino.
Da ne potpisujete ispravak netočnog navoda, ne potpisujete, jer nakon toga nema više povratka znajući u kom pravcu će ići vaši razgovori. Međutim, nije točno ovo što tvrdite da je vaše pismo sve. Nikoga u ovom Parlamentu isto tako ne smeta deblokada. Nego gdje je problem? Problem je u ovom priopćenju za javnost 344/09 gdje doslovce stoji "Predsjednica Vlade Republike Hrvatske Jadranka Kosor i Predsjednik Vlade Republike Slovenije Borut Pahor, dogovorili su nastavak pristupnih pregovora Republike Hrvatske s Europskom unijom, te nastavak pregovora u rješavanju graničnih pitanja uz olakšavanje Europske unije na temelju prijedloga od 15. lipnja 2009." I mi samo tražimo, objavite nam te zapisnike ili ne znam te akte koje je Ministarstvo vanjskih poslova potpisivalo. Nitko nije rekao da ste vi potpisali te akte. Objavite nam to. Gospodin akademik Rudolf, to naziva ni manje, ni više notom. Zbog toga iz gospodin Rudolf povlači se iz ove Komisije za pregovore između Republike Hrvatske i Republike Slovenije. A to će u konačnici završiti velikim teritorijalnim koncesijama u korist druge strane.
Prošlo je vrijeme za ispravak netočnog navoda.
Pa me uopće ne čudi Pahorova tvrdnja, da je to najveći vanjsko-politički uspjeh Republike Slovenije od Račan-Drnovšekova parafa. Jednako tako kao što ćemo vjerojatno kao bosi po trnju, ... [[Govornik se ne razumije.]] proći ćemo i dolje .../Govornik isključen./ ... i ne samo političke, nego i druge konsekvence.
Hvala. Prešli ste vrijeme po običaju. A imamo jednu povredu Poslovnika, potpredsjednik Mimica.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Povrijeđen je članak 204. stavak 3. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Taj stavak govori da je predsjednik Sabora dužan predložiti dopunu dnevnoga reda kada to traži tijekom sjednice, ovo je tijek sjednice u pisanom obliku jedna trećina ukupnog broja zastupnika Sabora. Upravo se to dogodilo. Jedna trećina zastupnika Hrvatskog sabora pokrenula je ovu proceduru u skladu sa ovim člankom. Popisi su skupljeni i jednostavno predsjednik Sabora nema poslovničke mogućnosti dati riječ predsjednici Vlade, niti tražiti mišljenje predsjednice Vlade o tome, je li treba ili ne treba predložiti takvu dopunu dnevnog reda. Prema tome gospodine predsjedniče, svoje vođenje ove sjednice uskladite sa člankom 204. stavak 3. i u skladu s procedurom koja je pokrenuta predložite dopunu dnevnog reda bez ikakve daljnje rasprave i ikakvih daljnjih mišljenja Vlade ili bilo koga drugog.
Sve bi to bilo istina kad bi predsjednik Hrvatskog sabora dobio taj pisani prijedlog 1/3 zastupnika. Molim vas, nemojte nas dovodit u zablude. Nikakav prijedlog sa 1/3 zastupnika na ovaj stol ni u Ured predsjednika Sabora nije došao. Prema tome, vaš [[Upadica: Upravo su sad donijeli.]] Evo ga sada, evo vidite kad su ga donijeli… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Pa kad ste ga donijeli, jest. Odakle sam ja trebao znati da ovo postoji ako ga nisam dobio? Nemojte se smijat! Nemojte se smijat i nemojte zloupotrebljavat Poslovnik. U tijeku zasjedanja Sabora ćemo ovaj prijedlog stavit na dnevni red što me obavezuje Poslovnik. A sada molim gospođu Pusić, ispravak gospođo Pusić netočnog navoda.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Dakle, dva netočna navoda ako smijem gospođe premijerke. Prvo, pogrešno je mislim a na neki način i cinično referirati na ljude koji u Saboru govore kao predsjedničke kandidate, jer ne govore kao predsjednički kandidati nego kao predsjednici klubova, jedino ako smatrate da ih treba suspendirati kao predsjednike klubova. Dakle, radimo svoj parlamentarni posao i mislim da Vlada to mora poštivati. Mnogi od nas koji sjedimo u ovom Saboru smo puno radili tihom i raznom vrstom druge diplomacije da bi došlo do ove deblokade… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Da, da, od vremena od kad ste vi bili listom protiv ulaska Hrvatske, dakle od vremena od kad ste vi bili listom protiv ulaska Hrvatske u Europsku uniju, prema tome ne kitite se tuđim perjem. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Drugo, premijerka je svojim izlaganjem … … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Ja vas molim, mislim… ekipu je preuzela pretjerana veselost. Dakle, premijerka je svojim izlaganjem dokazala da je potrebno nešto o tome reći u Hrvatskom saboru jer je sama krenula u eksplikaciju. Ako je to cijela istina, onda trebamo znati da je to cijela istina i iza toga se stoji. Drugi netočni navod dakle nije prvi Rehnov prijedlog rješenja … /Govornica isključena./… ako ga ne prihvati druga strana. Nemojte me isključivat, možda nešto čujete. Nije dakle Rehnov prijedlog prvi rješenje ako ga ne prihvati druga strana. Važi i za drugi prijedlog. Nije drugi Rehnov prijedlog rješenje ako ga ne prihvati hrvatska strana. Da li ste vi tamo prihvatili taj drugi Rehnov prijedlog kao temelj za rješenje? To je ono što tamo piše u priopćenju Ministarstva vanjskih poslova …/Govornica isključena./…
Hvala lijepa. Prije utvrđivanja dnevnog reda nema pauze po poslovničkoj odredbi. Dakle, nije bilo primjedbi na točke 53. do 55. Sukladno članku 205. sada bih trebao cijeli dnevni red čitati pa vas molim da u duhu tradicije ne čitam taj dnevni red. O prijedlogu koji je uručen Hrvatskom saboru prije pet minuta će se izjasniti u tijeku sjednice, a sada utvrđujem da je dnevni red usvojen u izmjenu točke 24. koja ide u prvo čitanje. Potom ćemo na traženje gospodina predsjednika kluba SDP-a također nakon utvrđivanja dnevnog reda dati pauzu od 10 minuta. A sada utvrđujem da je dnevni red prihvaćen i počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi Republike Hrvatske. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, gospodin Mimica. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Ponovno je povrijeđen članak 204. stavak 3. Poslovnika jer predsjednik Sabora po ovom članku nema pravo tijekom sjednice odlučiti kada će predložiti dopunu dnevnog reda, nego ovaj stavak govori o tome da 1/3 ukupnog broja zastupnika tijekom sjednice može zatražiti neko uvrštenje. Prema tome, čim 1/3 zastupnika tijekom sjednice to zatraži predsjednik je dužan to odmah predložiti u dopunu dnevnog reda.
U članku 204. stavak 2., osim u slučajevima iz stavka 2. i 3., na sjednici Sabora ne može se predlagati dopuna dnevnog reda. Kako nije stigao prijedlog nego je stigao prije pet minuta, valjda postoji normalna situacija kada taj prijedlog treba pročitati. Pa kad ga pročitam i kad to bude zapravo podijeljeno svim zastupnicima, a nije dobio nitko nego ja, onda ćemo se odlučiti. Sada prelazimo na postavljanje pitanja Vladi Republike Hrvatske i molim… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Molim da pređemo na postavljanje Vladi pitanja Republike Hrvatske zbog toga što smo utvrdili dnevni red. A ako gospodin Milanović inzistira na 10 minutnoj pauzi onda može. Onda na traženje kluba SDP-a 10 minutna pauza. Izvolite. Hvala. Zoran Milanović, izvolite. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade. Vidim da je premijerka nastavila tamo gdje je stao predsjednik Vlade i njezin prethodnik. Radi se o jako važnoj stvari. Spustimo loptu na zemlju. To sam rekao i u jednom nastupu neposredno nakon što su premijer Pahor i premijerka Kosor obratili javnosti i obavijestili o rezultatima pregovora i tihe diplomacije. Dakle, nikoga ne optužujemo za izdaju, ne govorim o ni o kakvom gubitku sto ili koliko kilometara kvadratnih hrvatskog teritorijalnog mora. Govorim o nekakvoj proceduri i institucijama koje demokraciju čine, jake nacije čine. Imamo činjenice. Slovenski premijer je u zadnjih 10 dana dva puta formalno nastupio pred njihovim parlamentom prvo na vanjsko-političkom odboru slovenskog Parlamenta, Državnog zbora i u ponedjeljak također pred plenumom. Dva puta. Dakle, podrazumijeva se da se u ovakvim situacijama dođe pred predstavničko tijelo iz kojeg proizlazi mandat Vlade i mandatara i predsjednika Vlade i da se kaže i upozna Parlament sa najvažnijim sastojcima. S obzirom da je premijerka pravnica po obrazovanju i da ima i tu vrstu iskustva onda zna šta u pregovorima predstavlja bitne sastojke, što predstavlja pregovaračke i polazne osnove u međunarodnom ugovoru. Nemojmo bez potrebe koristiti neka nespretna iskustva iz prošlosti pa i ovog Parlamenta. Ali tada su bar vaši prethodnici imali hrabrosti, drskosti i odgovornosti izaći pred ovaj Parlament, objasnit mu iza čega stoje i gdje su eventualno pogriješili. Nemojmo to raditi! Dakle, vaš slovenski kolega je dva puta nastupao pred Parlamentom i u tim nastupima u dva navrata govoreći o bitnim sastojcima vašeg dogovora rekao stvari koje su suprotive onome što ste rekli vi. Hrvatsko Ministarstvo vanjskih poslova je u svom priopćenju jasno reklo da je osnova za nastavak pregovora drugi Rehnov prijedlog od 15. lipnja. Naglašavam osnova za nastavak pregovora. Drugi Rehnov prijedlog po prirodi stvari ne može biti isti kao prvi Rehnov prijedlog koji je za osnovu uzeo ovaj Sabor. Idemo vidjeti kakav je drugi Rehnov prijedlog, šta u njemu stoji. Je li nekakva pravna formulacija radi koje je pravni savjetnik Ministra vanjskih poslova dao ostavku loša stvar za Hrvatsku ili je možda prihvatljiva stvar za Hrvatsku ili je ipak nešto nepovoljnija od onog prethodnog rješenja. Ali poanta je u tome da je jedna odluka u ovom Saboru donesena. Morate mu ne odgovarati na način da vas netko proziva kao u pučkoj školi, ali morate mu objasniti, morate doći pred Parlament, morate doći pred odbor. Vi umjesto toga sazovete Ekonomsko vijeće. U redu, ali to ste mogli napraviti neki drugi dan. O tome se radi. Dakle, ja vama ovdje i mi vam ovdje ne držimo lekcije, ne govorimo u hiperbolama, ne govorimo o gubitku teritorija, ne govorimo o ni o kakvoj izdaji. Govorimo o profesionalnom i odgovornom vođenju posla. Ako vaš kolega iz Slovenije može dva puta doći pred njihov Parlament onda možete vi bar jednom. I čudi me, čudi me da niste prihvatili naš prijedlog da se ova točka uvrsti u dnevni red. Ona će na sreću slijedom odredaba Poslovnika biti uvrštena u dnevni red, a ne mogu vjerovati da ste protiv toga, jer ste se i u svome obraćanju u stvari upustili u argumentiranje. Vi ste argumentirali po meni nedovoljno jasno i ne do kraja. Niste demantirali ono što tvrdi slovenska strana. Niste demantirali ono što je rekao slovenski premijer prije dva dana u slovenskom Parlamentu, a rekao je, citiram i ponovit ću, da se Hrvatska obvezala da će granični spor biti riješen do Hrvatskog ulaska u Europsku uniju. Pa recite onda da ne govori istinu. I opet ne smatramo da je to katastrofa. Možda je moguće rješenje. Možda su prijedlozi iz Rehnovog prijedloga broj dva nešto oko čega možemo razgovarati. Ali ono što je bitno je da je taj Rehnov prijedlog broj dva nešto što će sutra predstavljati osnovu za sklapanje ugovora o arbitraži. To je temelj. Dakle, odredbe su temelj i zato je bitno što u njima piše. I opet ne tvrdim da je to hrvatski sumrak i da je to katastrofa, ali je bitno. I takva je procedura u svakom parlamentu, u američkom Kongresu. To je institucija. I zaista da vam ne bih držao predavanje, jer nemam na to pravo, niti smatram da je to u redu i da se na to svodi naš razgovor morate doći i očekujem od vas da to vi predložite. Hvala.
Hvala. U ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Jer vidim ovdje javili su se još neki klubovi koje ja nisam vidio, ali je služba zabilježila.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjednice Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Pa hajde da nastavim tamo gdje je gospodin Pahor stao, da je najveći vanjsko-politički uspjeh Republike Hrvatske od Račan – Drnovšekova parafa upravo ovo što se dogodilo 15.11. ili 11. rujna u Ljubljani. Kao saborski, znači zastupnik iz Istre koji kao onaj koji je sudjelovao u svim događajima vezanim uz hrvatsko-slovenske odnose u kojima je na neki način sudjelovala lokalna samouprave, znači od “Istarske pivovare“ do “Cimosa“, od izdavanja koncesija protivno odluci naše Vlade u Piranskom zaljevu, iako sam držao da sam radio dobro i to je na svu sreću zaživjelo od odgovaranja Račana zajedno sa gospodinom Debeljuhom da ustupi 1,5 hektar oko Jorasove kuće. Ja sam dužan, moja moralna obveza je reći da gospođa Kosor je deblokirala pregovore, ali ja se osobno bojim da taj dogovor Kosor-Pahor nema više dogovora. Račan-Drnovšek vodi određenom gubitku teritorijalnih voda Republike Hrvatske. Ja se bojim da će definitivno u konačnici zaživjeti za Hrvatsku taj štetan parafirani sporazum. Utoliko molim da se objavi cjelokupni zapisnik ili ne znam što je radilo Ministarstvo vanjskih poslova Republike Hrvatske od 11.9. ili do 11.9. jer vidimo ovdje u priopćenju da glasnogovornik Mario Dragun, Ministarstva vanjskih poslova, priopćenje br. 344/09 doslovce kaže da nastavak pregovora u rješavanju graničnog pitanja uz olakšavanje Europske unije na temelju prijedloga od 15.9.2009. godine. Još jedanput ću reći da nitko u ovom Parlamentu nije protiv deblokade pregovora. No postavlja se pitanje zašto se mimo odluke Sabora pristalo na to da spor rješava Arbitražni sud, ne više Međunarodni sud? Zašto smo pristali na tzv. "drugi Rehnov prijedlog" kojega ovaj Parlament odbija, ne prihvaća. I zašto se pristalo da ishodište spora bude doticaj slovenskih teritorijalnih voda s otvorenim morem ili otvorenim vodama? Da bi se to moglo dogoditi, to će značiti da Hrvatska mora dio svojih teritorijalnih voda pretvoriti u međunarodne vode. To je apsolutno štetno ako se u konačnici tako i ostvari. Drugo, čujem gospođu premijerku da mi nešto dobacuje, želim vas još jednom demantirati. Što sam ja rekao, sad smo si isprintali moju izjavu od 24.5.? Ja sam rekao da Sabor treba ostati kod svoje odluke o prihvaćanju Rehnova plana, to je prvi plan, i nadati se da će Međunarodna zajednica s vremenom izvršiti pritisak na Sloveniju da odvoji pitanje granice i odblokira pregovore između Hrvatske i Slovenije. Mi gospodo, ono što je najbolnije, imamo to nesretno priopćenje 344/09. Ja mislim da nitko nakon ovog nesretnog priopćenja ne može kazati pa ja stojim samo iza izjave koju sam uputio ili uputila u gore Švedsku i drugo me se ne tiče. Ja ne bježim od činjenice da bi ta izjava i mogla proći da nije negiranja Sabora, o čemu je govorio i gospodin Milanović, ali pristanak na pregovore od 15.6., ja mislim da se ne smije prihvatiti. I konačno, ovaj Parlament valjda ima pravo na dokumente koje je potpisao netko u ime Vlade ili ministra vanjskih poslova jer će nas u konačnici bojim se to obvezati. To je isto kao sa tim nesretnim topničkim dnevnicima. Malo ih imamo pa ih nemamo. Na taj način smo se malo igrali sa Haagom, ok. Ali ovdje je nešto drugo posrijedi. Bojim se, teritorijalno more Republike Hrvatske i to uz zapadnu obalu Istre, što će reći da će sutradan slovenske ribarice moći ribariti 2, 3 kilometra, ne više 12 milja, od jednoga Umaga, Savudrije ili dolje Lovrečice. Sve u svemu, ja samo tražim da nam se jednostavno stavi do znanja što se je točno dogovorilo i o čemu se raspravljalo u Ljubljani? Kako glase ti nesretni zapisnici da je Ministarstvo vanjskih poslova, citirao sam maloprije, prihvatilo, pazite, polazište od 15. lipnja 2009.?
Imamo 1 ispravak netočnog navoda, potpredsjednik Šeks. Izvolite.
Zastupnik Kajin govori neistinu, iznosi netočni navod da bi u dokumentaciji koja je predmet ovoga spora, da bi bilo bilo kakvo prejudiciranje istupanje, pristupanje i predavanje hrvatskog državnog teritorija kad bi bilo posjednica ovih pregovora. U pismu predsjednice Vlade, gospođe Jadranke Kosor švedskom predsjedništvu Europske unije stoji izrijekom: "Rješavanje ili način rješavanja graničnog spora tražiti će se u nastavku pregovora između Republike Hrvatske i Slovenije uz olakšanje Europske unije." Isto tako u pismu predsjednika Švedske vlade, švedskog predsjedatelja predsjednici Vlade, gospođi Kosor stoji: "Švedsko predsjedništvo prima na znanje da su obje strane usuglasile nastaviti pregovore o postizanju dogovora o graničnom sporu uz olakšanje predsjedništva Europske unije i podrazumijeva se da oba pisma predstavljaju sastavni dio pristupnih dokumenata." Prema tome, sve drugo su samo neistine i konstrukcije. Jedino točno i istinito je to da su se premijer i premijerka dogovorili isključivo i jedino ono što je napisano i sastavljeno u ovome pismu koje je poslano predsjedništvu Švedske Europske unije i odgovor predsjedništva švedskog predsjednici Vlade.
Hvala. Gospođa Vesna Pusić u ime kluba HNS-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, ministri, kolegice i kolege. Mislim da nema nikoga u ovom Saboru tko nije zainteresiran i kome nije drago da su deblokirani pa makar samo i djelomično deblokirani naši pregovori. Dakle, oko toga nema spora. S druge strane, mi jesmo u sporu koji je vezan na granicu, ali onda se prelio i na pitanje pregovora sa slovenskim partnerima, da tako kažem, u sporu i jasno je da rješavanje svakog spora podrazumijeva neki kompromis. Prema tome, niti to nije sporno. Sporno je samo to da se zbog, možda nesretnog, možda nespretnog priopćenja iz Ministarstva vanjskih poslova pojavila i u javnosti i u Parlamentu sumnja da nismo upoznati sa cijelom istinom. Što se tiče Arbitražnog suda, to nije sporno zbog toga što i u prvom Rehnovom prijedlogu se spominje mogućnost formiranja Arbitražnog suda. Europska unija je uvijek, barem recimo od 2003., prije toga nije bilo tako, ali od konca 2003. je bila predmet konsenzusa u ovom Saboru. Dakle otkad je i HDZ prešao na stranu proeuropske orijentacije, Europska unija je postala predmet konsenzusa u ovom Saboru. Mi nismo izlazili van kad se razgovaralo o pitanjima Europske unije, nego smo na tome uvijek radili zajednički i podržavali, bez obzira što smo bili u oporbi. Prema tome, u tom pogledu ne vidim da bi sada to trebalo prekinuti, niti da se to na bilo koji način prekida. Ne treba ovo pretvarati ni u kakav strašni spor. Samo u raščišćavanje činjenica i poštovanje prema instituciji Parlamenta koja na to ima pravo i koja, na neki način, je ona koja će u svakom slučaju dati zadnji amen, dakle zadnje mišljenje na bilo što što se dogovori. Prema tome, predlažem da obzirom da smo se suglasili da čak i poslovnički mora ova točka ući u dnevni red, možda je najbolje rješenje da se konstatira da točka izvješća premijerke Hrvatskom saboru o tijeku pregovora uđe u dnevni red ove sjednice i kad bude na dnevnom redu, onda kao Parlament o tom izvješću i raspravljamo. Mislim da je to jedno rješenje koje zadovoljava sve i ni na koji način ne treba biti predmet razdora. Hvala vam.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospođa Marija Pejčinović Burić. Izvolite. I gospodin Šeks.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo ja bih ispravila netočni navod kolegice Pusić, koja je rekla da je razlog traženja, dakle ove rasprave, samo raščišćavanje činjenica vezano uz spor. Da je to razlog mislim da bi bilo dovoljno ono što smo mi imali na Nacionalnom odboru prošli tjedan. Imali smo ovu točku dnevnog reda o kojoj smo raspravljali, ako se ne varam, skoro dva sata, i predstavnici Vlade su tom prigodom vrlo jasno ponovili sve ono što smo imali priliku i čuti od predsjednice Kosor da nema ničega izvan pisama koja su data na uvid javnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Potpredsjednik Šeks, ispravak.
Gospođa Vesna Pusić je izjavila i odredila jedan trenutak kad je Hrvatska demokratska zajednica, kada je HDZ odlučila pristupiti proeuropskoj orijentaciji Hrvatske. Gospođo Pusić, proeuropska orijentacija Hrvatske demokratske zajednice je inaugurirana i u prvom nacrtu programa Hrvatske demokratske zajednice iz '89. godine i dosljedno i striktno se provodila u cjelokupnoj politici Hrvatske demokratske zajednice od toga programskog dokumenta do današnjega dana. Jedan od ključnih dijelova strateškoga vanjskopolitičkog programa Hrvatske demokratske zajednice bio je ulazak Hrvatske u Euroatlantske integracije, Europsku zajednicu tada, sada u Europsku uniju i u Sjeveroatlantski savez.
Hvala. Ispravak. … [[Upadica se ne razumije.]] A ne, dobro, to sam zabilježio već ranije. Ovako, sada je na redu u ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo predsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege. Poveli smo raspravu o uvrštavanju u dnevni red, poslovnički je ispunjen zahtjev zastupnika koji su potpisali taj zahtjev i mi ćemo o tome glasovati o uvrštavanju u dnevni red. Osobno smatram da je to potpuno nepotrebno. Čini mi se, imam dojam da je ova rasprava danas potaknuta ne zbog toga što je premijerska potpisala u pismu koje je slala švedskom premijeru, jer tamo doista nema ničeg spornog, nego da je potaknuta zbog predsjedničke kampanje. Ja sad ne govorim kao kandidat za predsjednika, nego govorim kao predsjednik kluba Hrvatske demokratske zajednice koja je prednjačila od svojeg osnutka kao što je sada citirao gospodin Šeks pa do današnjeg dana u ideji da Hrvatska postane članica europskih integracija. Hrvatska demokratska zajednica je to tražila i onda kad je nekima taj zapad bio ideološki neprijatelj. Nama je to bio cilj integracije. Prema tome, danas ne činimo ništa da bi to usporili, nego je premijerka jednim izvanrednim vanjskodiplomatskim potezom, pregovorima sa gospodinom Pahorom, uspjela deblokirati pregovore. I cijelo vrijeme naglašava da je deblokada odvojena od razgovora o graničnom sporu i mi joj tu vjerujemo, jer to proizlazi iz pisma kojeg imate pred sobom, a koji je uputila švedskom predsjedatelju. Drugo. U problemu prodavanja hrvatskog teritorija za ciljeve postizanja punopravnog članstva u Europskoj uniji mi smo jasno iznijeli svoj stav nema kupovine članstva sa teritorijem Republike Hrvatske. Kod toga ostajemo, to smo ponavljali i ponavljamo. Premijerka je i jutros demantirala neistine koje dolaze iz nekih medija, u kojim je ona navodno u nekim dogovorima obećala da će krenuti od sadržaja drugog Olli Rehnovog plana. Ne. Rečeno je da će se krenuti od tog datuma, jer je to bio zadnji službeni dokument u pokušaju Europske unije da se riješi granični spor. Kreće se od datuma kada je drugi Olli Rehnov prijedlog, prijedlog Ollija Rehna bio stavljen na političku scenu, a ne od njegovog sadržaja kojeg nije prihvatila Hrvatska. Prema tome, ovo smatram ispolitiziranim. Vjerujem da će premijerka na ovo sve odgovoriti i da će bilo kakva dodatna rasprava, koja bi otežala pregovore biti suvišna. Oni koji govore da je trebalo izaći u javnost prije, također nisu u pravu, jer je sastavni dio pregovora premijerke Kosor i premijera Pahora upravo bilo da se ne izlazi van sa detaljima, kako se ne bi izazvale negativne reakcije bilo u jednoj, bilo u drugoj susjednoj i prijateljskoj državi. Sa ovime mislim da mutimo vodu koja je razbistrena i koja vodi Hrvatsku u pregovore i koja nam omogućava nevezano tih pregovora za članstvo u Europskoj uniji nastaviti pregovore o graničnom sporu, a o tome gdje će biti granica i kako će se riješiti taj spor nigdje nitko nije ništa prejudicirao osim, ponavljam, nema kupovine članstva za prodaju hrvatskog teritorija. Hvala.
Hvala. Imamo dva ispravka. Prvo je gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodin zastupnik Hebrang je rekao da će se o ovom prijedlogu izjašnjavati, dakle o prijedlogu uvrštavanja u dnevni red. Po Poslovniku ovo je točka dnevnog reda, s obzirom da je potpisalo više od jedne trećine zastupnika. Međutim, smatram da u ovom zahtjevu stoji da to bude prva točka dnevnog reda a ne samo da se uvrsti u dnevni red, pa da dođe na red oko, to je ispravak netočno navoda, da dođe na red oko Božića, jer do božića bi se moglo štošta desiti u pregovorima sa Slovenijom. Ne vidim razloga ako je to premijer Pahor učinio dva put pred Slovenskim parlamentom da to ne učini naša premijerka ovdje pred Hrvatskim saborom.
Ispravak gospođa Vesna Pusić izvolite.
Zahvaljujem ispravljam kolegu Hebranga koji je rekao da je 15. rujna samo datum nakon kojeg se nastavlja tamo gdje se stalo 15. rujna, jer u priopćenju Ministarstva vanjskih poslova i Europskih integracija Republike Hrvatske ne stoji tako nego stoji da se radi točno o dokumentu koji je na taj dan se pojavio. Ali i to nije ništa strašno ako nema problema ajmo to, ionako ćemo to raspraviti ali samo upozoravam da nije točno da se radi samo o tom datumu nego da se radi konkretnom dokumentu.
I još jedan klub gospodin Čehok HSLS SDAH.
Gospodine predsjedniče, gospođo premijerko, članovi Vlade, gospođe i gospodo. MI smo imali dva puta koja su trebala biti konvergentna u procesu pristupanja Europskoj uniji, na žalost u jednom trenutku su postala divergentna i svima nam je jasno da moramo s jedne strane pristupiti i okončati pregovore uspješno i s druge strane pomiriti naše međusobne odnose i nesuglasice sa Slovenijom. Mislim da je premijerka dobro postupila što je danas odgovorila na pitanje, i mislim da svi oni koji to žele, napose oporba imaju poslovničke mogućnosti da nametnu ovu temu. Ono što je danas govorila premijerka mislim bon a fide je dovoljno za sada s obzirom na to da je svima nama jasno da mi štitimo i jačamo svoju pregovaračku poziciju i nije točno radi hrvatske javnosti da je Pahor govorio na plenarnoj sjednici, Pahor je govorio pred odborom za vanjsku politiku. Prema tome, nemojmo brkati stvari, Slovenci imaju i nešto drukčiju proceduru dakle propisani postupak za deblokadu pregovora nego što ga imamo mi. Slovenci pripremaju javnost za deblokadu na svoj način, mi to radimo i trebamo raditi na svoj način s obzirom da nisu isti postupci kojima se deblokiraju pregovori odnosno kojima se nastavljaju naši međusobni pregovori oko granica. Prema tome, zašto danas otvarati bokove, slabiti svoju poziciju ako je sve što je poslano pismo Švedskome premijeru i jednako tako drugo pismo, to je dobra osnova da svi zajedno, naravno, pozicija i opozicija razmišljamo o budućnosti i načelima pregovora. Kada se dogodi i ako se dogodi nemojmo zaboraviti da do 2. listopada imamo još desetak dana. Prema tome, da što se tiče barem Slovenija prema meni dostupnim informacijama nije još izvjesno kako će sve proći kod njih, mislim da bi bilo potpuno, ako hoćete ne samo strateški nego retorički oslabljivanje pozicije da mi danas govorimo o nečemu o čemu što Slovenci možda za svojih unutarnjih političkih prilika i zbog drukčijeg postupka moraju govoriti. Dakle, jedno je govoriti na vanjsko-političkom odboru, na posljetku o tome je premijerka mogla govoriti pod nekakvom naravno zaštićenom informacijom možda na drukčiji način na našem odboru i sličnom odboru ali mislim da nema nikakvog razloga da mi otvaramo ovo pitanje sada na plenarnoj sjednici, na bilo koji način, naročito što je premijerka vrlo jasno odgovorila pozvala se na ovo što je kolega Šeks, prema tome, mislim da svi zajedno nam je, vjerojatno jasno, stalno se govori da Vlada pušta spinove sada kada se ne puštaju nikakvi spinovi sada nam svima nedostaju. Nemojmo na takav način. Shvatimo da je ovo jedan osjetljivi međunarodni trenutak i osjetljivo diplomatsko pregovaranje i nema nikakvog smisla da parlament slabi poziciju Vlade o kojoj će poslije odlučivati.
Hvala. Imamo tri ispravka. Prvi je gospodin Boris Šprem. A Vinković. Onda je prije toga Dragutin Lesar. Izvolite.
Ispravljam navod gospodina Čehoka da je gospođa predsjednica Vlade danas dosta jasno govorila i obrazložila sva moguća sporna pitanja. Suštinsko pitanje koje različito se tumači a isto govore političari u Sloveniji i naše Ministarstvo vanjskih poslova, je o tome da se pregovori nastavljaju na temelju drugog prijedloga Olija REhna, a predsjednica Vlade tvrdi da to nije točno. I na kraju kako da kolegu Čehoka ne interesira što to piše u drugom prijedlogu Olija Rehna bez obzira što on u finišu može izgledati drugačije. Zar Hrvatski sabor čak ni to ne smije dobiti kao osnov za nastavak pregovora.
Hvala. Gospodin Šime Lučin ispravak.
Hvala lijepo. Zapravo na istom tragu kolega Čehok je rekao da je pismo poslano u Švedsku jedina stvar, na žalost o tome se radi da to nije jedina stvar. Postoji priopćenje Ministarstva vanjskih poslova i ono što bi bilo korektno da nam se samo kaže što je sa tim priopćenjem. Mene bi osobno zadovoljilo i to kada bi Vlada rekla da se neće početi pregovori s pozicija, odnosno drugih razgovora sa Rehnom jer to znači slučajno ako se počne s tih pozicija da će Vlada odstupiti, bilo bi korektno da se daju nekakve garancije ako nema ničega.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Čudi me ova izjava gospodina Čehoka kako bi Hrvatski sabor mogao oslabiti pozicije Vlade. Ja sam ga smatrao velikim demokratom ali očigledno ovo njegovo mišljenje o Hrvatskom saboru. Ali pogledajte sami zaključke Hrvatskog sabora koje je donio upravo u pregovorima sa Slovenijom. I upravo rasprava u Saboru može ojačati pozicije Hrvatske, jer ukoliko ne bi bilo rasprave u Saboru mogli bi ostati bez Piranskog zaljeva, bez Sv. Gere ali bogami i bez JOrasove kuće.
Hvala, time smo iscrpili raspravu o izvješćima predstavnika klubova. Sada molim predsjedniku Vlade, gospođu Jadranku Kosor da se očituje.
Hvala vam lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo ja ću nastojati uistinu što je moguće sažetije ponoviti još jedanput i svoje stajalište, ali i stajalište Vlade Republike Hrvatske oko ovoga pitanja koje evo nažalost jedan dio oporbe pokušava problematizirati, ja ću pokušati još jedanput. Malo me žalosti, makar je činjenica da mi, niti meni, niti Vladi, oporbeni zastupnici nisu dali i niste dali povjerenje u hrvatskom Parlamentu, što evo razumijem, ali me žalosti činjenica da mi ne vjerujete i reći ću vrlo otvoreno, možda to nije osobito diplomatski, da vjerujete nekom drugom predsjedniku Vlade, ali predsjedniku svoje Vlade, predsjednici svoje Vlade ne vjerujete i iskazujete nepovjerenje i zapravo iz nekih od rasprava, prije svega tu mislim na gospodina Kajina, vrlo jasno proizlazi zapravo tvrdnja koja se može sažeti u jednoj rečenici, a ta je da hrvatska premijerka ne govori istinu i da hrvatska premijerka prevedeno laže. Ja vam još jedanput govorim da to sve što je izneseno u obliku sumnje nije istina. Dakle, ono što sam se dogovorila sa predsjednikom Vlade Republike Slovenije stoji, ponavljam još jedanput, u mom pismu koje sam poslala švedskom predsjedniku Vlade, švedskom predsjedništvu i u odgovoru predsjednika Vlade Kraljevine Švedske, odgovoru meni. Dakle, to su, ta 2 pisma su temelj za onu prevažnu činjenicu, za onaj prevažni trenutak za sve vas i za sve nas, mislim na vas, kad govorim vas, to je Hrvatski sabor. Kad kažem za nas mislim Vlada, ali i za sve građanke i građane Republike Hrvatske, a to je, ponavljam još jedanput, deblokada hrvatskih pregovora i izvjesnost da ćemo mi taj posao završiti, ipak završiti i da će Hrvatska postati članica Europske unije, da će Hrvatska sjesti za stol europskih naroda, moći odlučivati za tim stolom kao 28. članica Europske unije i biti tamo gdje mi smatramo svi zajedno u hrvatskom Parlamentu, svi zajedno u Vladi, da sve političke stranke u Republici Hrvatskoj, da mi pripadamo uistinu tom civilizacijskom krugu. I ja se onda pozivam i na taj civilizacijski krug o kojem govorim. Dakle, imajte povjerenja, minimum povjerenja u ono što vaša premijerka i vaša Vlada dogovara oko deblokade. Što sam dogovorila? Ja ću danas i pročitati pismo švedskom premijeru. "Poštovani predsjedniče Vlade, na sastanku s predsjednikom Vlade Borutom Pahorom u Trakošćanu 31. srpnja 2009. godine složili smo se da su nastavak pristupnih pregovora Hrvatske s Europskom unijom kao i rješenje bilateralno graničnog spora uz olakšavanje Europske unije dva cilja za obje zemlje, Hrvatsku i Sloveniju. U tom kontekstu s namjerom da se otklone rezerve koje Slovenija ima glede nekoliko pregovaračkih poglavlja, u ime hrvatske Vlade željela bih izjaviti da niti jedan dokument u našim pristupnim pregovorima s Europskom unijom ne može prejudicirati konačno rješenje graničnog spora između Hrvatske i Slovenije. Gore izrečeno odnosi se na sve dokumente i stajališta, bilo napisana ili podnesena usmeno, uključujući između ostalog zemljovide, pregovaračka stajališta, pravne akte i druge dokumente u bilo kakvoj formi proizvedene, predstavljene ili navedene od strane Republike Hrvatske u okviru pristupnih pregovora s Europskom unijom. To se isto odnosi i na sve dokumente Europske unije i stajališta koja navode ili sažimaju gore navedene dokumente ili stajališta. Rješenje ili način rješavanja graničnoga spora tražit će se u nastavku pregovora između Hrvatske i Slovenije uz olakšavanje Europske unije." Molim vas da obratite pozornost na ovu rečenicu. "Također je usuglašeno da će obje strane nastaviti pregovore o rješavanju graničnog spora, podrazumijevajući da granični spor ili predaju arbitražnom sudu ili sklope dvostrani ugovor o zajedničkoj državnoj granici u skladu s glavnim prioritetom izraženim u pristupnom partnerstvu s Hrvatskom i s namjerom da ih ispune." Evo, molim vas i da svi potražite tekst pristupnog partnerstva i da pročitate što tamo piše. "Obje su strane isto tako suglasne da 25. lipnja '91. predstavlja osnovu za razrješenje graničnoga spora i da niti jednom dokumentu ili radnji poduzetoj jednostrano od jedne od strana nakon tog datuma neće biti dan pravni značaj za zadaće bilo kojeg arbitražnog suda ili bilo kojeg drugog postupka povezanog s rješavanjem graničnog spora između Hrvatske i Slovenije koji će biti ovlašten od Hrvatske i Slovenije, razriješiti granični spor i ne može ni na koji način prejudicirati ishod postupka. Imajući u vidu da smo na odgovarajući način otklonili zabrinutost Slovenije vezanu za prejudiciranje granice između Hrvatske i Slovenije, pozivamo švedsko predsjedništvo da sazove međuvladinu konferenciju kako bi se odmah nastavili pristupni pregovori Hrvatske s Europskom unijom. Na temelju ovoga moga pisma koje završavam poštovani predsjedniče Vlade", pročitat ću sve da netko ne bi rekao da sam nešto preskočila, "primite izraze mog osobitog poštovanja." I sada na temelju toga iz Stockholma 15. rujna 2009. godine stiže pismo koje je potpisao gospodin Frederik Reinfelt, predsjednik Vlade Švedske. "Poštovana predsjednice, švedsko predsjedništvo pozdravlja vaše pismo koje je na odgovarajući način otklonilo rezerve Slovenije glede prejudiciranja granice između Hrvatske i Slovenije u pregovaračkim poglavljima. Nakon obavljenih konzultacija s Republikom Slovenijom i s razumijevanjem da su jamstva koja je Republika Hrvatska dala dovoljna za dizanje njezinih rezervi za otvaranje i zatvaranje pregovaračkih poglavlja povezanih s rezervama Slovenije glede prejudiciranja granice između Hrvatske i Slovenije, švedsko predsjedništvo će stoga 2. listopada 2009. godine sazvati međuvladinu konferenciju kako bi se nastavili pristupni pregovori Hrvatske s Europskom unijom. Švedsko predstavništvo prima na znanje da su se obje strane usuglasile nastaviti pregovore o postizanju dogovora o graničnom sporu uz olakšavanje predsjedništva Europske unije podrazumijevajući da granični spor ili predaju arbitražnom sudu", dakle ono isto što ja pišem u svom pismu, "ili sklope dvostrani ugovor o zajedničkoj državnoj granici u skladu s glavnim prioritetima izraženim u pristupnom partnerstvu s Hrvatskom i s namjerom da ih ispune. Nastavak pregovora između Hrvatske i Slovenije o graničnom sporu bit će sazvan istodobno s Međuvladinom konferencijom. Podrazumijeva se da oba pisma predstavljaju sastavni dio pristupnih dokumenata Međuvladine konferencije o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji i poštovane predsjednice Vlade molim vas da primite izraze mojeg najvećeg poštovanja." Evo, dame i gospodo, to je sve o čemu smo razgovarali i to je sve što sam ja potpisala. I kao što znate što je potpisao Švedski predsjednik Vlade. Ponavljam još jedanput, ništa drugo nije dogovoreno. Spominjete puno puta priopćenje za javnost Ministarstva vanjskih poslova da ona je poslana u trenutku kada se vodila burna, žestoka rasprava u Odboru za vanjsku politiku, odnosno zajedno sa Odborom za europska pitanja slovenskoga Parlamenta, jer su oni morali i trebali donijeti odluku o deblokadi. Prema tome, na temelju situacije koja se tamo, koju ja naravno neću prepričavati, jer nisam nazočila pa nije primjereno da bilo što o tome kažem, je posebno priopćenje Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija, na temelju onoga što smo i premijer Pahor i ja rekli u Ljubljani. A kada se nastavljaju razgovori, onda se moraju nastaviti od trenutka kad su prekinuti. To je isto kao da putujete iz Iloka, primjerice, do Dubrovnika, pa stanete u Vinkovcima jer vam se pokvario automobil i ne možete krenuti dok ga niste pokrenuli. I onda kažete sada nastavljam od Vinkovaca prema Dubrovniku, ali vaš cilj je Dubrovnik i cilj je doći u Dubrovnik. Prema tome, nastavljam putovanje iz Iloka, preko Vinkovaca do Dubrovnika. Kada stignem u Dubrovnik i kada me tamo dočeka gradonačelnik Vlahušić i zastupnici Hrvatske demokratske zajednice, gospođa Šuica i gospodin Frano Matušić, onda ću ja bit sretna i zadovoljna. Tako i ovdje, naš cilj je ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Ništa nisam dogovorila mimo onoga što sam napisala. I završavam, otvaranje rasprave na plenarnoj sjednici u Hrvatskom saboru, što se mene tiče i Vlade bi se svodilo na ovo. Znači ja vama mogu ponavljati da ništa nisam dogovorila, da naravno nisam izdala hrvatske nacionalne interese, da je neistina da sam kao što gospodin Kajin kaže, prodala 115 četvornih kilometara teritorija. Usput gospodine Kajin ja sam, oprostite što vam se ovako izravno obraćam, razgovarala sa vašim predsjednikom stranke gospodinom Jakovčićem. I on je rekao, apsolutno razumije i apsolutno podupire. Naravno, razgovor je bio telefonom. On može reći da nije bilo razgovora, ali ja kažem da jest. Prema tome, rasprava se može svesti samo na to, da vi tvrdite da je nešto dogovoreno drugo, da ja tvrdim ono što je istina. Da ništa osim ovoga nije dogovoreno. I ja mislim osobno da to ne bi bilo dobro. Međutim, predlažem ako postoji i dalje potreba, ako mislite da ima potrebe za raspravom, predlažem da se ona održi pred primjerice Vanjsko-političkim odborom Hrvatskoga sabora. Apsolutno sam spremna. Kao što znate sjednice odbora su javne, kako se odlučite. Može doći svaki zastupnik. Bila bi se odazvala i da sam pozvana i na odbor kojim predsjeda gospođa Pusić, međutim došli su predstavnici Vlade koji su se trudili objasniti, bio je tamo i glavni pregovarač i državni tajnik itd. Dakle, evo ja vas molim na tragu i dosadašnjih vaših argumenata i onoga što vam ponavljam iznosim pred vas. Napokon, i ja i članovi Vlade ćemo živjeti dalje u Hrvatskoj, što god bili u nekoj budućnosti. Prema tome, molim vas za minimum povjerenja kada kažem, ovo što sam potpisala to sam i dogovorila. Idemo ka zajedničkom cilju, to je prva stepenica 2. listopada Međuvladina konferencija i onda nastavak toga posla, završetak do kraja godine početkom sljedeće godine i perspektiva da Hrvatska kao što je rečeno iz Europske unije, Europske komisije, može dostići trenutak, a to je 2011. kao mogući trenutak ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Ja vas molim i pozivam da na tom poslu budemo zajedno i radimo zajedno. Hvala vam lijepo. ... [[Pljesak.]]
Hvala predsjednici Vlade. Imamo sada nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Točno, Jakovčić je sa vama razgovarao, ja ću potvrditi, ali doći će Jakovčić na moje. Ali bojim se da će doći i hrvatska javnost. Međutim, ovo nije sve gospođo predsjednice. To je ono što ste vi potpisali i ja vama vjerujem, ali ne vjerujem Ministarstvu vanjskih poslova. Jer kada ste citirali svoje priopćenje, onda ste stali kod pitanja uz olakšavanje Europske unije, a ovo priopćenje ima nastavak. Na temelju prijedloga od 15. lipnja 2009. godine. To će reći, da put do otvorenog mora, nažalost mi ćemo broditi u slovenskom brodu. Zašto smo mi držali da treba ići spor pred Međunarodni sud? Zato jer držimo da parafirani sporazum i vraćam se na Račan-Drnovšekov sporazum ne proizvode pravilne učinke. Vi ste se odrekli svih jednostranih akata. Kao da smo mi imali ijedan jednostrani akt na svome. I konačno, pristali smo na ovaj drugi Rehnov prijedlog. A ako je netko za najbolje odnose sa susjednima, to sam ja, ali ne na način da na takav način prijateljstvo kupujemo s tim teritorijem.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Gospođo predsjednice Vlade, ovaj institut koristim drugi puta samo u akutnim slučajevima. Dakle, nije točna tvrdnja da se pregovori nastavljaju tamo gdje su stali, nego na čemu su stali. Pa je zato i metafora gospođo predsjednice Vlade da se put nastavlja prema Iloku točna, ukoliko kažu u kojem automobilu se nastavlja. To je logika ove priče. Dakle, nešto je dogovoreno. O tome želimo razgovarati. I drugo. Nije točna tvrdnja da mi tvrdimo da gospođa premijerka laže i da ne govori istinu i da više vjerujemo slovenskom premijeru oko pitanja koja se tiču hrvatsko-slovenskih odnosa. To je netočno, ustvari ružno. Protuprirodno bi to bilo. I nije istina. Pahora znam godinama. Ali u ovim stvarima bih želio više vjerovati nama. Ali nam ne dajete razloga za to. Izbjegavate razgovore argumentima. I zato sam zabrinut. I samo zadnja stvar da ne zlorabim ovaj institut. Gospodin Čehok je rekao da Pahor nije govorio na Plenumu, govorio je itekako u ponedjeljak, ukoliko u tome uopće ima razlike u odnosu na odbor. Dakle, nemojmo govorit neistine ovdje.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvažena gospođo predsjednice Vlade, rekli ste odnosno vjerojatno i tražili od ovoga Sabora da vjeruje, bar malo vjeruje ovoj Vladi. Smatram da je vjerovanje u ovom trenutku ipak stvar religije, jer kako objasniti i kako vjerovati kada se u Hrvatsko, barem u medijima provlače samo afere od Podravke, HEP-a itd. Ja kao zastupnik, kao potpisani zastupnik, tražim da ono što je Sabor usvojio i zaključio da se to iznese pred Saborom.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik i potpredsjednik Neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Pa nije točna tvrdnja gospođe predsjednice Vlade da oporba ne vjeruje svojoj premijerki, jer jednostavno mi u to vjerujemo. Vjerujemo evo i želim vjerovati da je ono što je rečeno da je dogovorila samo ono što piše u pismu da je to točno. Međutim, problem nastaje nakon toga. To jednostavno znači da je premijerka ustvrdila da nije istina i da premijer slovenski ne govori istinu kada tvrdi da se Hrvatska obvezala granično pitanje riješiti do ulaska Hrvatske u Europsku uniju što je još i manji problem za mene. Slovenski premijer može ili ne mora govoriti istinu, to je stvar Slovenije i javnosti slovenske. Međutim, tvrdnja da piše samo ono što je u pismu znači da je premijerka potvrdila da njen ministar vanjskih poslova ne govori istinu kada izdaje priopćenje u kojem dodaje nešto više na ono što piše u pismu. Prema tome, ovdje je riječ o tome je li dogovoreno da osnova za nastavak europskog posredovanja i osnova za naš razgovor o arbitražnom sporazumu bude sadržaj onoga što je 15. lipnja sadržano…
Hvala!
U pismu Ollija Rehna, a onda je pitanje i odgovornosti ministra vanjskih poslova svakako.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Mislim da je pogrešno, ako smijem reći gospođo premijerko, govoriti o vjerovanju ili nevjerovanju. Stvar je u argumentima. Odrasli smo ljudi i svatko iznosi argumente i čvrstoća argumenta je najbolja podloga za uvjeravanje. Prema tome, ja sam osobno došla na sastanak na koji ste me pozvali kao predsjednicu Nacionalnog odbora jer smatram da je to moj posao i moja zadaća i apsolutno želim u tome sudjelovati. Tamo je rečeno da ima samo ovo što je u vašem pismu švedskom predsjedanju. Ja bih vas sa ogromnim zadovoljstvom pozvala na sjednicu Nacionalnog odbora na kojoj smo raspravljali ad hoc o ovoj temi pod egidom "Izvješće o napretku pregovora" ne svojom voljom nego zato što se naprosto kontradiktorno priopćenje Ministarstva vanjskih poslova pojavilo i meni je predočeno 20 minuta prije, kad sam odlazila na samu sjednicu, prije sjednice Nacionalnog odbora. Nacionalni odbor je tijelo ovog Sabora kroz koji Parlament nadzire proces pregovora i normalno je da se tamo o tome raspravlja. Međutim, činjenica da se nešto što je bilo različito od onog pojavilo, od onog što ste vi rekli na sastanku na kojem sam ja bila prisutna…
Hvala lijepa.
Pojavilo 20 minuta prije je ponukalo nas da to stavimo na sjednicu, a nismo vas imali priliku pozvati. Dakle, apsolutno ćemo … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Dame i gospodo, čuli smo govornike, čuli smo predstavnike klubova, čuli smo predsjednicu Vlade i čuli smo ispravke netočnih navoda. Na temelju članka 204. stavak 3. dat ću objašnjenje zbog toga što je dva puta potpredsjednik Sabora Neven Mimica ukorio mene da ne vodim u skladu sa Poslovnikom ovu sjednicu, jer da je upućen zahtjev potpisan od zastupnika da se ova točka dnevnog reda uvrsti u dnevni red. Gospođa Anđa Landup je zaprimila u urudžbeniku ili kako se kaže Hrvatskog sabora akt u 10 sati i 15 minuta. Gospodin Mimica je dva puta govorio i upravo kad je došao taj akt na moj stol upravo je bila rasprava gospodine Mimica, koji sam ja prvi put vidio, potom dao da se umnoži taj prijedlog, podijelio ga svim zastupnicima i konačno su ga dobili svi dakle koji su trebali dobiti. Nije bilo moguće uvrstiti u dnevni red što sam ja ukoren dva puta u istom momentu kad je urudžbeno primljen u Hrvatski sabor. Znači, ta povreda Poslovnika nije bila utemeljena. Sad je utemeljeno da se o njoj raspravlja jer su zastupnici primili i zato ću ja na temelju članka 204. stavak 3. na koji se pozvao gospodin Mimica da je predsjednik Hrvatskoga sabora dužan predložiti dopunu dnevnog reda kad to traži tijekom sjednice u pisanom obliku 1/3 ukupnog broja zastupnika. Dakle, gospodine Vinkoviću, predložiti a nije ta stvar unaprijed riješena. Zato stavljam na glasovanje prijedlog ovih zastupnika da se ova točka stavi na dnevni red i molim da se uključite izjasnite o prijedlogu koji ste dobili na klupe. Izvolite, uključite se. Tko je za da se uvrsti glasovat će naravno za to, a tko nije glasovat će drugačije. Molim vas uključite se i glasujte. Rezultat. Sabor nije prihvatio uvrštenje ove točke u dnevni red jer je za uvrštenje glasovalo 42 zastupnika, 1 zastupnik je bio suzdržan, a 72 zastupnika su bila protiv. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice s točkama. Prvo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 448. Drugo. Prijedlog zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, s konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. broj 449. Treće. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Helenske Republike u borbi protiv međunarodne protuzakonite trgovine opojnim drogama i psiho tropnim tvarima međunarodnog terorizma i međunarodnog kriminala, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 447. Četvrto. Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Peto. Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama odluke o utvrđivanju naknade za rad članovima Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koji nisu iz reda zastupnika. Predlažem da se prihvati ova dopuna, članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da su točke jedan i dva predložene dopune dnevnog reda usklađuju s propisima Europske unije, pa u primjeni hitnog postupka u donošenju ovog zakona ne glasujemo, to je članak 161. Poslovnika. To su p Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 448 i Prijedlog zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, s konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. broj 449. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o preostalom zakonu. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Helenske Republike u borbi protiv međunarodne protuzakonite trgovine opojnim drogama i psiho-tropnim tvarima međunarodnog terorizma i međunarodnog kriminala, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 447? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim neka digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prihvaćen je prijedlog za hitnost, sa 91 glasom. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na utvrđivanje preostalih točaka u dnevni red 14. sjednice, točke 4. i 5. predložene dopune dnevnog reda to su, Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije i Prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama odluke o utvrđivanju naknade za rad članovima Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koji nisu iz reda zastupnika? Ima? Nema. Hvala. Nema primjedbi. Gospođo i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. E sada ćemo najaviti sutra. Idemo ujutro u 9,30 sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskoj oplodnji, hitni postupak, P.Z.E. broj 445. I kao što sam jučer najavio, sada ćemo se korigirati. Nakon rasprave ćemo sutra i glasovati o pređenim i raspravljenim zakonima i drugim odlukama koje uspijemo donijeti. Pa prema tome, zakazujem u 13.00 sati sutra. Hvala i želim vam ugodan odmor.
Pa ćemo pričekati minutu, dvije samo da stigne predsjednik Sabora da pređemo na glasovanje. Nemojte napuštati sabornicu. Hvala lijepa.
Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice točkama: - Prijedlog odluke da se pristupi pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske sa prijedlogom nacrta ... [[Pljesak.]] Evo ga. Vidite kako niste imali pravo. Neke priče, čakule. Predsjednik je živ i zdrav i evo ga tu je. Daklem, sve one zlobne priče i primjese nisu utemeljene.
Predsjednik Hrvatskog sabora, a ne bilo šta drugo. Ja se skromno osjećam u okviru svojih zadaća, jel'. Dobro. Ponovit ćemo. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice točkama: 1. Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske sa prijedlogom nacrta promjene Ustava Republike Hrvatske, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. 1. Prijedlog zakona o pravosudnoj akademiji. To bi bilo prvo čitanje, P.Z.E. br. 450. 1. Izvješće o učinjenom na otklanjanju nepravilnosti utvrđenih revizijom Državnog ureda za reviziju za 2007. godinu, podnositelj: Vlada Republike Hrvatske. Molim vas uključite se da utvrdimo kvorum, pa da možemo pristupiti glasovanju. Rezultat? Dame i gospodo, uključilo se je 88 u sustav. Međutim, ja mislim da nas ima i više, znate. I sada evo slučaja kad mi prigovaraju nam da ne upotrebljavamo ovaj sustav, a u stvari dogodi se da puno zastupnica i zastupnika se ne uključe. Šta ćemo sad mi? Dakle, ipak imamo kvorum. Možemo i u ovakvom obliku. Ima li primjedbe zastupnice i zastupnici na uvrštavanje ovih točaka koje sam predložio za dnevni red 14. sjednice? Ima li primjedbi? Gospođe i gospodo, ako nema primjedbi dopuna dnevnog reda je utvrđena, pa bi to trebalo pročitati ove tri točke. Dozvolite mi da ih ne čitam jer smo ih čuli prije tri minuta.
Dame i gospodo, molim uključimo se da vidimo rezultat oko kvoruma. Možemo li se uključiti? Ima 93, kad se uključuje onda nema. Prema tome, predlažem isto je u okviru poslovnika da dizanjem ruku. Predložit ću dakle na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika dopunu dnevnog reda 14. sjednice točkama: 1. Prijedlog zakona o strukturnoj potpori i uređenju tržišta u ribarstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 451, 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o radu pomoraca iz 2006. godine, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 455, 1. Konačni prijedlog zakona o zaštiti od nasilja u obitelji, drugo čitanje, P.Z. br. 386, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 453, 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za kreditni program financiranja izvoza, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 454, 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima županija, gradova i općina Republike Hrvatske, prvo čitanje, 452, predlagatelj zastupnik Boris Miletić, 7. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjem i imenovanju novog člana Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, 8. Prijedlog odluke o izvršenju dosadašnjeg i imenovanju novog člana Uprave Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, predlagatelj također Vlada Republike Hrvatske. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. Molim vas, utvrdili smo kvorum, dakle naglašavam da se točke 1. i 2. predložene dopune dnevnoga reda usklađuju sa propisima Europske unije pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. To je članak 161. Poslovnika. To su Prijedlog zakona o strukturnoj potpori i uređenju tržišta u ribarstvu, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 451 i Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o radu pomoraca iz 2006. godine, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. br. 455. Prelazimo dakle na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Prvo, imali tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, P.Z. br. 453? Ima. Izvolite. Gospodin Ante Kotromanović, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora. Ja bih vas molio da ovaj zakon ne ide po hitnom postupku. Mislim da nema potrebe za žurbom. Već šest godina funkcioniramo po ovom zakonu. Ovih dana smo dobili, gospodin Đakić zna, po četvrti put inicijativu udruge maloljetnika. Njih ima nekoliko stotina koji traže status dragovoljca. Sada ako bi to sada brzo ako bi ovaj postupak išao po hitnom postupku mislim da ne bi mogli omogućiti tim ljudima koji su kao maloljetnici išli u Hrvatsku vojsku, ranjeni bili, neki su i poginuli, dobiju status dragovoljca. Ja mislim da nema potrebe da žurimo s tim, da to možemo u redovitom postupku. Predlažem redoviti put. Hvala.
Hvala. Želi li se očitovati Vlada u pogledu ovih primjedbi? Ne. Stavljam dakle na glasovanje prijedlog da se ovaj Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji izglasa hitni postupak, uz primjedbu koju je iznio zastupnik gospodin Ante Kotromanović koji se protivi uvrštavanju u dnevni red po hitnom postupku. Dakle tko je za hitni postupak molim da digne ruku. Molim da se izbroji. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Rezultat. Ovaj hitni postupak je izglasan većinom glasova, 63 glasa za, 36 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za kreditni program financiranja izvoza, P.Z. br. 454? Ima li primjedbi? Nema. Stavljam prijedlog da se donese po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Jednoglasno, 99 glasova za hitni postupak kod ovog zakona. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 14. sjednice, tj. točke 3., 6., 7. i 8. predložene dopune dnevnog reda, da ih ne čitam, pročitao sam ih ranije. Ima li primjedbi? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. A sada ćemo napraviti stanku do 15 sati. Prvi koji će dobiti riječ jeste zastupnik gospodin Damir Kajin, potom Goran Beus Richembergh, Šemso Tanković i tako redom. Hvala i prijatno.
Dobro jutro gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Prije prelaska na dnevni red dozvolite mi da se podsjetimo svi zajedno jednog našeg spomen dana kojeg smo proglasili prošle godine, jednoglasno u Hrvatskom saboru. Hrvatski sabor je prošle godine iskazao posebnu čast kravati, proglasivši 18. listopada Danom kravate u Republici Hrvatskoj. Tada sam rado prihvatio i ove godine također pokroviteljstvo na Danu kravate, pa me tim više veseli što je ta naša odluka o proglašenju Dana kravate bila jednoglasna. Rekli smo tada da je kravata jedan od hrvatskih simbola, koji je u svijetu poznat i cijenjen, a istovremeno je prepoznatljiv kao hrvatski. Do godine 1990. ta činjenica hrvatskog podrijetla kravate bila je malo poznata, čak i među Hrvatima. Danas je to poznato širom svijeta. Čestitam utemeljiteljima brenda croata i ustanove Akademija kravatica Marijanu Bušiću i Zlatku Penaviću na rezultatima koje su ostvarili u proteklih 20-ak godina, jer su njihovi projekti značajni za promociju Hrvatske u svijetu. To je govor o hrvatskom identitetu. O tome što mi jesno i kako se predstavljamo svijetu. Ali je to govor i o europskom identitetu. Zanimljivo je da se svaka zemlja članica Europske unije na početku svog presjedanja predstavlja svojom specifičnom kravatom. Hrvatski identitet ima snažne europske vrijednosti i sastavni je dio europskog identiteta, zato Hrvatska danas prirodno stremi integraciju zajednicu zemalja Europske unije. Konačno kravata spada i u svjetsku kulturnu baštinu i razni narodi doprinijeli su njenom kulturnom razvoju. Dan kravate sjajna je mogućnost da se Hrvatska predstavlja svijetu i istovremeno s njime komunicira. Čestitam vama i vašim obiteljima, cijeloj hrvatskoj javnosti 18. listopada Dan kravate upravo kako organizatori kažu kao dan dostojanstva i zajedništva među ljudima i među narodima. Na kraju želim pozdraviti naše kroata vojnike koji su ovdje s nama i zahvaliti im. Odjeveni su u odore koje slijede tradiciju odora hrvatskih vojnika iz 17. stoljeća kada su njihovi čvorovani rubci, po njima dobili naziv kravata. Vojnici pozdrav i hvala. [[Pljesak.]]
Prelazimo na glasovanje o djelu raspravljenih točaka. Molim uključimo se. Molim kvorum. 79 za sada, dobro. ... 96 ali po elektronskom sustavu imamo kvorum u svakom slučaju. Prvo bih dame i gospodo, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika, predložio dopunu dnevnog reda 14. sjednice točkama. Jedan. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i stvarno pravnim odnosima u zračnom prometu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 457. Drugo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 456. I treće. Prijedlog odluke o imenovanju 5 članova Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije. Predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 14. sjednice? Nema. Prve dvije točke predložene dopune dnevnog reda usklađuju se s propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika. O primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Kako nije bilo primjedbi niti na treću predloženu točku za dopunu dnevnog reda 14. sjednice, proglašavam dopunu dnevnog reda utvrđenom. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se. Rezultat? 87 je nazočno. Imamo kvorum dakle. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice točkama. Jedan. Prijedloga Zakona o radu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 461. Drugo. Prijedlog odluke o popisu trgovačkih društava od posebnog državnog interesa. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Ima li to od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 14. sjednice? Nema. Prva točka predložene dopune dnevnog reda usklađuje se sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Kako nije bilo primjedbi na predložene točke za dopunu dnevnog reda 14. sjednice proglašavam dopunu dnevnog reda utvrđenom.
Dame i gospodo, predlažem da se zajednička radna skupina sastane 27. ovog mjeseca u 11 sati radi formuliranja zajedničkog prijedloga promjene Ustava u sastavu prvo gospodin Neven Mimica, potpredsjednik Sabora, gospođa Ingrid Antičević-Marinović, gospodin Josip Leko, gospodin Goran Beus Richembergh, gospodin Marin Brkarić, gospodin Stanko Grčić, gospodin Milorad Pupovac, gospođa Ana Lovrin, gospodin Emil Tomljanović i gospodin Vladimir Šeks. Dakle, 27. u 11 sati ova radna skupina će predložiti svega ovoga što smo raspravili konačni prijedlog koji će se naći pred Hrvatskim saborom. Hvala vam lijepa.
Molim uključimo se da utvrdimo. Samo još par trenutaka čekamo predsjednika koji će svaki trenutak doći, tu je na izaslanstvu sa Talijanskim senatom.
Dame i gospodo. Jesmo li kontrolirali kvorum? Molim uključimo se. Već jesmo. Onda molim rezultat. Imamo 89 prijavljenih a ja ovdje vidim po slobodnoj procjeni da nas ima puno više. DA li to znači da ćemo opet tehniku nakratko suspendirati ili ne. Ajmo ponoviti se onda, molim vas ponovimo se uključivanjem radi kontrole. Rezultat. Evo vidite 102, ovo je realnije. Hvala lijepa, imamo kvorum i možemo nastaviti sa radom. Dame i gospodo sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice točkom Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Vlade Republike Hrvatske za potpisivanje Sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije i izjave o neprejudiciranju. Molim uključimo se. Ima li primjedbi na uvrštavanje ove točke dnevnog reda? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o prihvaćanju ove točke u dnevni red. Rezultat. Ovaj prijedlog uvrštavanja u dnevni red je prihvaćen većinom glasova 97 glasova za 1 suzdržan i 3 glasa protiv. Dakle ova je točka koju smo pročitali malo prije uvrštena u dnevni red, i mislim da ćemo je, mogli bi je već objaviti da ćemo je raspraviti u ponedjeljak dakle, 2. studenoga u 9,30 sati tako da odbori koji su zainteresirani da rasprave ovu točku dnevnog reda mogu zakazati sjednice od 8 sati ili tako nešto slično u ponedjeljak, tako da možemo raspraviti ovu točku dnevnog reda sa početkom u 9 i 30 sati. Evo u ponedjeljak dakle 2. studenoga. Prelazimo, dame i gospodo, na postavljanje pitanja Vladi Republike Hrvatske. Prvi koji će postavit pitanje Vladi Republike Hrvatske gospodin zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedniče Sabora, gospođo predsjednice Vlade. Pitanje ću postaviti gospodinu Šimonoviću, ministru pravosuđa. Gospodine ministre, ovoga ljeta jedan liječnik u Otočcu je vršeći svoju dužnost poručio: “Dosta mi je vas Srba.“ Sličnu stvar je ponovio gradonačelnik Splita u prošlu nedjelju. Sinoć sam vidio javnu osobu koja javno također kažem i ja se s njim slažem, ali nije trebao to javno reći. To su samo događaji u nizu koji proizvode javnu poruku Srbi ovdje nemaju što raditi. Hrvatska ima zakone koji takav govor mržnje zabranjuju i sankcioniraju. Državni organi dužni su te zakone provoditi. Ja pitam gospodine ministre s obzirom na to da je ovo važna stvar i za manjine i za Hrvatsku imate li ideju što bi u ovoj stvari trebalo odmah učiniti?
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović, izvolite.
Kao ministar pravosuđa ja se moram suzdržati od komentiranja konkretnih primjera koje navodite, jer bi se to moglo shvatiti kao pritisak na neovisna tijela poput pravobranitelja, poput pravosudnih tijela koja su nadležna i kvalificirati takve istupe, pa i ako je to potrebno na pravni način reagirati protiv njih. Ali isto tako kao ministar pravosuđa rado bih odgovorio na drugi dio pitanja one načelne naravi kako reagirati i kako pravno kvalificirati takve probleme, odnosno nastupe. Govor mržnje i diskriminacija bilo koje skupine, pa tako i hrvatskih Srba protivne su i Ustavu i zakonu i moralu i civilizacijskim tekovinama. Bilo kakav pokušaj opravdanja koji se odnosi, pa i na tragične prošle događaje na rad i stradanja ne mogu biti opravdanje ne samo za govor mržnje, ne samo za diskriminaciju, nego i za bilo kakve oblike netolerancije. Upravo se kroz suđenja kroz ratne zločine individualizira krivnja i uz zapravo pružanje satisfakcije žrtvama i obiteljima se onemogućava da se ona prenosi na bilo kakve skupine u cjelini. Dakle, da rezimiram. Tko god se danas u Hrvatskoj služi govorom mržnje, odnosno diskriminacijom bilo protiv koga, pa tako i protiv hrvatskih Srba on time krši Ustav, on time krši zakone, on time krši moral i radi protiv Republike Hrvatske. To posebice vrijedi za sve osobe koji se nalaze na položajima u državnoj strukturi, odnosno u strukturi lokalne samouprave, te pripadnika medija.
Hvala lijepa. Gospodine Gajica, izvolite.
Gospodine ministre, ja znadem da u ovakvim ili sličnim situacijama ne možemo riješiti problem gonidbom u zatvor kako je malo prije ovdje netko rekao samo ili bez toga samo. I sami ste rekli da se radi o kršenju zakona, ali nešto drugo mi se čini važnim reći na ovom mjestu. To su stvari u kojima smo obavezni, ja mislim da i možemo odgovoriti modelom da ili ne. I ako umjesto da ili ne takvim pojavama idemo u šira obrazloženja bojim se da onda nismo spremni ili nismo u mogućnosti provesti djelotvornu akciju. Dodat ću jednu stvar koja je također važna. Vi sami znate, Vlada je donijela nekoliko akcijskih planova koji se odnose na ovu materiju ili se dotiču te materije. Što će s njima biti ili će oni i dalje biti neka vrsta tajnog dokumenta. Zbog svega toga ja nisam zadovoljan situacijom, ne bih možda rekao vašim odgovorom ali i vašim odgovorom. Molio bih vas da dobijem pisani odgovor. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Mario Zubović.
Ja bih isto postavio pitanje gospodinu Šimonoviću ministru pravosuđa. Svjedoci smo, naročito zadnjih dana bili s problemom tvornice “Salonit“ koja je u stečaju. Znamo da je Stečajni zakon se u zadnjih 10 godina mijenjao 8 puta između ostalog i s razloga da bi se skratili ti stečajni postupci. Vidimo kakove se situacije događaju vrlo često neugodne. U ovom slučaju je i predsjednica Vlade morala osobno jamčiti da bi ljudi prestali u “Salonitu“ štrajkati glađu. I ja vas pitam da li, a to je u vašoj nadležnosti, da li imate kontrolu koliko ti postupci traju, da li se vodi računa da neki stečajni upravitelji vode i tri stečaja. Da li su neki smijenjeni? Da li se uopće razmišlja o tome da se poboljšaju i ubrzaju ti stečajni postupci kako ne bi dolazilo do ovakvih mučnih situacija kao što je bilo u tvornici “Salonit“.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović.
Kad govorimo o problemu trajanja stečajnih postupaka u Hrvatskoj. Mi tu imamo širi okvir problema koji je vezan općenito uz trajanje sudskih postupaka, odnosno upravnih postupaka i specifike koje su vezane baš uz stečajne postupke. Mogu reći što se općenitog trajanja sudskih postupaka tiče, naravno da nikad ne možemo biti dovoljno zadovoljni brzinom i učinkovitošću pravosuđa, ali napredak je nedvojben. Mi danas što se tiče zaostalih predmeta, njihov ukupni broj je jednak njihovom godišnjem otprilike priljevu, što je inače zapravo prosjeka koji odgovara standardima Europske unije. Kada govorimo o ilustraciji za te postupke, primjerice kada se radi o sudskim postupcima, mi smo prije otprilike 9 godina imali situaciju da je svaki 4. kazneni postupak završavao sa zastarom, a danas smo došli do toga da manje od 3% kaznenih postupaka završavaju sa zastarama. Što se tiče napora da se ubrzaju postupci, da se riješimo zaostalih predmeta, mi smo u posljednjih godinu dana smanjili njihov broj za 8%, dakle nastavio se proces smanjivanja tih naših pravih zaostataka. Sve to postiže se promjenom procesnog zakonodavstva, promijenio se Građanski procesni zakon, Zakon o kaznenom postupku, Zakon o upravnom postupku. Kroz sve te promjene nastojalo se ubrzati pravne postupke, a da se pri tom zapravo vodi računa o očuvanju prava građana. Upravo u tijeku i kroz nekakvih, govorimo prije o tjednima, nego o mjesecima, pred Saborom će se naći i Zakon o upravnim sporovima koji bi trebao poslužiti istoj svrsi. Što se tiče specifičnih razloga za sporost stečajnih postupaka, radi se djelomično o našim ranijim zakonima, ali još više o našoj stečajnoj praksi. Naprosto, stečajevi su se prekasno otvarali. Stečajevi su se otvarali u situaciji kad već godinama nema imovine i kad je u sklopu stečaja trebalo pokretati niz pravnih postupaka, osporavati kroz građanske postupke, raspolaganje stečajnom imovinom itd. Mogu reći da danas i prema stanju zakonodavstva, a još važnije, prema praksi stečajevi se pravovremeno otvaraju i puno brže se rješavaju. Posebni problem je vezan uz pitanje ovrhe koja također kod nas nije dovoljno brza. Bez brzih ovrha, zaista je teško osigurati dobre uvjete za gospodarsko poslovanje, a time i za strana ulaganja itd. U tom smislu mogu najaviti da ćemo se skoro pojaviti pred Saborom sa prijedlogom novog Zakona o ovrsi koji će uključiti uvođenje institucije tzv. privatnih ovršitelja. Nešto vrlo slično ulozi koju su u svom području djelovanja dobili javni bilježnici i očekujemo da će to biti dodatni doprinos da se ubrzaju ovrhe, a time i brojni problemi vezani uz stečajne postupke.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo na … /Govornik je isključen pa ponovo uključen./ … prihvaćam sve što ste vi rekli da ide ka boljemu, da ide ka bržemu, ali još uvijek imamo da neki stečajevi traju, evo rekli su mi u Šibeniku, ima 9 godina, ovaj je u Splitu od 2004. Kad ste govorili općenito da je bolje u Hrvatskoj, isto su mi se javili. Ima jedan slučaj gdje je jedna općina tužila mrtvu osobu i prisvojila imovinu te mrtve osobe i sad kad su se javili vlasnici nasljednici, imaju veliki problem vratiti tu ukradenu imovinu od jedne državne institucije, jedne općine. Veliki problem radi funkcioniranja sudstva, lošeg funkcioniranja sudstva, odnosno parničnog postupka. Da li se i na tim stvarima može poraditi da bi se zaštitili građani Hrvatske da im institucije kao općine ne uzimaju imovinu, a onda oni nemaju snage to vratiti … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje uputila bih ministru zdravstva, gospodinu Darku Milinoviću. Naime, poznato je a u Republici Hrvatskoj imamo jako visoku stopu bolovanja, pogotovo u zdravstvenom sustavu, gotovo 9% i od preko 40 tisuća djelatnika svakodnevno je 3 tisuće na bolovanju. Od zaposlenih imamo od 30 do 50 tisuća ljudi na bolovanju, što znamo kakvu posljedicu ima u gospodarstvu jer dnevno to iznosi 3 milijuna i 300 tisuća kuna, a godišnje 2 milijarde i 600 milijuna kuna. Dakle, posljedice su i u gospodarstvu i u zdravstvenom sustavu. Osim toga, ljudi na bolovanje idu dva puta više u državnom sektoru, nego u privatnom sektoru. To nam isto tako sve govori. A ja vas molim da nam odgovorite na moje pitanje kakvi su rezultati svih mjera koje ste poduzeli u smanjivanju bolovanja u Republici Hrvatskoj?
Hvala. Ministar gospodin Darko Milinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Možda je ovo dobra prilika da istaknem da je uistinu stopa bolovanja u Hrvatskoj bila prije godinu dana, ja ću reći neopravdano visoka, 4,2% i to je opterećivalo državni proračun, ali i privatni sektor sa 2 milijarde i 600 milijuna kuna, kako ste rekli. To je negdje dakle pola državnog proračuna, pola privatni sektor. To je bilo, ili izgubili smo godišnje 20 milijuna radnih dana. I to je bio na neki način okidač i meni kao ministru zdravstva, kao čovjeku koji je zadužen za kontrolu i bolovanje općenite stope u Republici Hrvatskoj za pojačanu kontrolu i danas mogu reći da smo uspješno prebrodili taj period visoke stope bolovanja, sa 4,2 smanjili na 3,38%. A u onom financijskom smislu i sami ste rekli. Državni proračun je prošle godine za bolovanje morao izdvojiti 2 milijarde i 600 milijuna kuna, ove godine milijardu i 900 milijuna kuna. Dakle, na neki način uštedjeli smo 600 milijuna kuna, na taj način možemo reći poticali gospodarstvo. Ostalo je više sredstava dakle u gospodarstvu, ali naravno i u državnom proračunu. Ja sam rekao da su ove pojačane kontrole bolovanja upravo za zaštitu stvarno bolesnih. Kada sam u jednim dnevnim novinama pročitao da FBI Milinovića ide u kontrolu bolovanja, ja sam uistinu bio i ponosan na to i rekao sam, i sad poručujem, da svatko čisti ispred svog dvorišta. Ja sam naravno zadužen za ukupnu stopu bolovanja, ali stopa bolovanja je u zdravstvenim ustanovama bila iznad 10, ne 9,6, nego 10,3. I zadnje kontrole napravili smo 1400 kontrola zaključili smo 400 bolovanja u bolničkim zdravstvenim ustanovama što znači da smo tu smanjili stopu bolovanja za 26%. Dakle, idemo i dalje, a pozivam poslodavce koji imaju mehanizme kontrole neopravdanih svih bolovanja između toga zaključivanje neopravdanih bolovanja da to naprave, pa ću vam reći da u Zrinjevcu čini mi se imamom stopu bolovanja od 25%, i poslodavci imaju mehanizme a naravno i Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ima mehanizme mi smo to iskoristili u ovih godinu dana, smanjili stopu bolovanja za 21% i uštedili u državnom proračunu preko 600 milijuna kuna.
Hvala. Gospođa Karmela Caparin izvolite.
Hvala lijepa, zadovoljna sam vašim odgovorom i drago mi je da imate takve rezultate. Međutim, nadam se da ćemo u budućnost sve više tog novca koji smo uštedjeli davati u preventivu jer po dijagnozama koje jesu za bolovanje na prvom mjestu su bolesti srca i krvožilnoga sustava a zatim bolesti lokomotornog sustava a treće dijagnoze su tzv. Lažna bolovanja koja se daju na kičmu i psihičke poremećaje. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Biljana Borzan.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče moje pitanje upućujem gospođi predsjednici Vlade. Naime, gospođo predsjednice Vlade iz vašeg ureda i ministarstava svako malo pojavi se neki zakon koji vrlo brzo padne na testu primjene. Podsjetit ću, Zakon o 0 promila, zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji, zakon o zabrani pušenja u javnim prostorima. Svi ti zakoni su donošeni vrlo odlučno, bahato a vrlo brzo pod pritiskom javnosti mijenjani. NO, ono što je osobito interesantno da zbog toga nitko nije odgovarao. Dakle, nitko nije snosio posljedice za štetu koju su ti zakoni nanijeli Hrvatskim građanima, gospodarstvu i ustvari kaos koji su izazvali. Stoga vas pitam, hoćete li vi osobno preuzeti odgovornost za donošenje ovih štetnih zakona ili ćete u vašim redovima prozvati one koji donose ovakve zakone ili i dalje podržavati njihovu nekompetentnost i nesposobnost.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, gospodine predsjedniče. Odgovorit ću, zapravo bih mogla odgovoriti na vaše pitanje u jednoj rečenici, pitali ste hoću li preuzeti odgovornost, hoću. Preuzimam svaki dan i u ovom trenutku. Vlada radi odgovorno svoj posao, u trenutcima i u vremenu teške ekonomske krize, recesije, globalne krize koja je zahvatila u Hrvatsku, Vlada i do ove kojoj ja predsjedavam, koju ja vodim, i prethodna je odgovorno postupala u trenutcima kada je kriza zahvatila i nas, tako čini i Vlada sa mnom na čelu. MI smo kao što znate donijeli evo od 6. srpnja otkako je formirana ova Vlada, puno teških odluka, dva rebalansa, odluke o nekoliko zakona koji su polučili efekte koje bi također mogli sažeti u jednoj rečenici, a to je da je sustav stabiliziran, da mi redovito isplaćujemo i plaće i mirovine, da ćemo sasvim sigurno nastaviti do kraja godine i da je pred nama veliki posao, ja vas pozivam da se uključite donošenje proračuna za sljedeću godinu. Što se tiče zakona kojeg vi nazivati 0 promila, to je zakon koji je donijet u prethodnom vremenu, međutim, smo naravno i oko toga zakona i oko zakona kojeg spominjete dva koja mijenjamo, vezano za medicinski potpomognutu oplodnju, odnosno vezano za pušenje mijenjamo u skladu sa temeljnim načelom koje jest temelj rada ove Vlade a to je prije svega u trenutcima i u vremenu krize osluškivati što se događa na tržištu rada, rekli smo vrlo jasno sve što bude potrebno za očuvanje pa i jednog radnog mjesta, Vlada je spremna učiniti, to činimo slušamo svoje građane, služimo svome narodu i svojim građankama i građanima i tako ćemo raditi do kraja mandata, znači do izbora 2011. godine.
Hvala. Gospođa zastupnica Biljana Borzan.
Gospođo premijerko, ja vas nisam pitala za teške odluke koje ste vi donosili, svaka Vlada donosi teške odluke, ja sam pitala za ove zakone koji su pali na primjeni, unatoč tome što ste na vrijeme upozoravani iz opozicije prvenstveno da Zakoni neće valjati da će izazvati štetu. Vaš odgovor govori o tome da niste spremni poduzeti određene korake kako biste udaljili ministre koji su donosili ovakve zakone, predlagali ovakve zakone, dakle i dalje ste spremni podupirati njihovu daljnju nekompetentnost i nestručnost, dakle imat ćemo kopiju vlade koja je kao i Sanaderova bila jednako tako nestručna i nesposobna.
Ako smijem primijetiti gospođa predsjednica Vlada je u prvoj rečenici rekla da preuzima odgovornost za razliku od mnogih koji to ne čine. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovana gospođo predsjednice Vlade. Nakon što je buknula afera maestro članovi nadzornog tijela u Fondu su rekli da ništa nisu znali i da su im ovi majstori radili iza leđa. Zašto se povremeno nisu okrenuli nisu objasnili. Nakon 10-tak afera u HEP-u nadzorni odbor i predsjednik nadzornog odbora ništa nije znao niti se povremeno okretao da vidi što je iza. Ni za afere u HŽ-u članovi nadzornog odbora iz redova Vlade na čelu s predsjednikom ništa nisu znali. Članovi nadzornog odbora iz Vlade niti o događanjima u Podravci ne znaju ništa. INA uđe u dug državi 2 milijarde, nekih milijardu i 400 tvrdi, nadzorni odbor ne zna ništa. INA je prodana MOL-u Vlada, ili samo vi po izjavi od neki dan ne znate što piše u tom ugovoru. Nadzorni odbori ne znaju što rade uprave. Ja vas pitam da li vi kao predsjednica Vlade znate što rade nadzorni odbori u javnim poduzećima i tamo gdje država ima vlasničke udjele. Rade li oni vama iza leđa i da li se vi povremeno osvrnete. Ili pak imaju naputak da rade tako da ništa ne znaju kako bi mogli biti imenovani za direktore tvrtke gdje su bili predsjednici nadzornih odbora poput gospodina Lea Begovića koji je nakon što ništa nije znao u nadzornom odboru danas direktor. I na kraju molim vas, jeste dobili na uvid ugovor o prodaji INA-e mađarskom partneru.
Hvala. Gospođa predstavnica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Pa evo puno pitanja u jednom, ja ću nastojati uistinu skratiti, dakle odgovoriti konkretno. Pitali ste znam li što rade nadzorni odbori trgovačkih društava u pretežitom državnom vlasništvu. INA to nije, to upozoravam i podsjećam, ali odgovorit ću i na to. Da, trudim se iz sve snage svaki dan saznavati sve više, zajedno sa svojim kolegicama i kolegama u Vladi. Imamo apsolutno stvar pod kontrolom. Dapače postižemo odlične rezultate. Evo potkrijepit ću vam to sa nekoliko činjenica i podataka, da smo kao što znate zaključkom Vlade, odnosno odlukom Vlade dali nalog nadzornim odborima trgovačkih društava u pretežitom državnom vlasništvu da obave puno poslova koji bi se mogli svesti pod evo štednja, racionalno poslovanje itd., itd., u skladu s vremenom u kojem živimo. Dapače, rezultat toga, o tome smo govorili na sjednici Vlade je gotovo milijarda i 400 milijuna novih ušteda. Isto tako likvidnost se svela u granice 60, 61 dan što mislim da je isto tako nešto za što smo uložili puno truda. Kao što znate dali smo preporuku nadzornim odborima, odnosno upravama da povedu razgovore sa sindikatima vezano za smanjivanje mase plaća, mase plaća ponavljam za 10%, dali smo nalog za smanjivanje plaća itd. itd., što nadzorni odbori, odnosno uprave poštuju. Što se tiče INA-e, rješavamo problem duga, apsolutno. O tome je raspravljao i nadzorni odbor u ponedjeljak. Radi se cijeli prijedlog akcijskoga plana koji će rezultirati time da će se pitanje i problem toga duga riješiti do kraja 2009. godine, i ja vjerujem da ćete time biti zadovoljni. Što se tiče konkretnog pitanja oko gospodina Lea Begovića koji je bio član, odnosno predsjednik nadzornog odbora HEP-a, pa zato što je dobro nadzirao zato smo ga jučer i imenovali, odnosno predložili da se imenuje na mjesto predsjednika uprave. I što se tiče pitanja ovoga ugovora koji ste spominjali INA-MOL, dapače i mogu vas izvijestiti da smo ga spremni i javno objaviti. Prema tome, vjerujem da ste i tom činjenicom zadovoljni.
Hvala. Gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
S obzirom na sadržaj odgovora nisam zadovoljan i molit ću pisani odgovor u kojem predsjednicu Vlade molim da mi dostavi popis svih članova nadzornih odbora koji su tako dobro nadzirali kao gospodin Leo Begović, koji će ubuduće biti promoviran i za direktore. I molim vas onda ugovor o prodaji INA-e, ako možete čim prije objaviti gospođe predsjednice. Bar na portalu Vlade, ako je to moguće, ili u odgovoru na moje pitanje.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Postavio bih pitanje Ministarstvu turizma, odnosno ovdje nazočnom državnom tajniku gospodinu Branku Grgiću. Naime, govori se o naznakama početka izlaska iz gospodarske krize. Hrvatska se svrstava u skupinu četiri zemlje Europske unije Francusku, Njemačku, Slovačku i Grčku kojima je u drugom tromjesečju ove godine došlo do povećanja bruto društvenog proizvoda, i to je ako govorimo o Hrvatskoj znači sa minus 6,7 na minus 6,3, što nije veliki pomak, ali svakako trend koji ohrabruje i za očekivati je da će to imati utjecaj i na turistički sektor. No sigurno je da taj početak izlaska iz krize neće značiti odmah i oporavak turističkog tržišta, posebno međunarodnog. Zato moje pitanje glasi: što poduzima, odnosno što će poduzimati Ministarstvo turizma kako bi održalo i poboljšalo poziciju Hrvatske na međunarodnom tržištu?
Hvala. Državni tajnik gospodin Branko Grgić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, saborski zastupnici. Naime ja bih mogao, odmah htio reći da će predstojeća 2010. godina biti još teža nego što je ova postojeća za turizam. Prvenstveno iz razloga što smo jedna od rijetkih zemalja u našem okruženju i od konkurencije, zajedno sa Turskom i Tunisom koji smo uspjeli krajem kolovoza iz rezultatskih minusa prijeći u rezultatski plus. I budimo svjesni da će i konkurencija koja neće dozvoliti da već dvije sezone uzastop, prvenstveno Italija, Španjolska, Francuska bude u minusu, dat sve od sebe pogotovo sa dodatnim mjerama da bi sezonu prebacila u plus. Ono što mi u ministarstvu radimo, naime u tijeku su izrade mjera za 2010. godinu, dakle već smo orijentirani za 2010. godinu, iako je 2009. u tijeku i podsezona je u tijeku, i mogu vas izvijestiti da je booking itekako dobar i očekujemo dobre rezultate, a podsezona je 20% ukupne sezone. Mi ćemo i dalje raditi na liberalizaciji viznog sustava, mislim na Rusku Federaciju i Ukrajinu. Isto tako u kontaktima sa Ministarstvom unutarnjih poslova i Ministarstvom vanjskih poslova radimo mogućnost viznog sustava i za Indiju i Kinu. Zajedno sa hrvatskom turističkom zajednicom radimo na otvaranju predstavništva hrvatske turističke zajednice u Šangaju. Isto tako sa Ministarstvom obrazovanja radimo na usklađivanju školskih praznika koji itekako utječu na turističku sezonu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Dragan Kovačević.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam odgovorom i vjerujem da svi mi možemo zapravo crpiti optimizam i za slijedeću turističku sezonu, upravo iz rezultata ove turističke sezone gdje su bile one crne prognoze da će pasti turistički promet i ispod 25%, a zapravo je razina turističkog prometa na razino one rekordne prošle godine. Prema tome pozdravljamo sve ove mjere. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Pitanje je predsjednici Vlade Republike Hrvatske. Uvoz hrane u državama Europske unije ne prelazi stopu od 8%, dok u Republici Hrvatskoj on iznosi 40%. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u prvih 7 mjeseci uvezli smo hrane i živih životinja za milijardu američkih dolara. Najdrastičniji primjer je odnos uvoza i izvoza voća i povrća. Uvoz 223 milijuna dolara, a izvoz svega 21 milijun dolara, ili 11 puta manji. Jabuke uvozimo u 50 postotnom iznosu, kruške 90% iznosa, badema 100%. Uvozimo šparoge iz Perua, rajčicu iz Turske, bundevino ulje iz Alpi, Austrija, češnjak iz doline Nila Egipat, a sušene smokve iz Njemačke. Republika Hrvatska ima potrebu za oko 5 milijuna svinja godišnje, a proizvede ili uzgoji samo milijun, uz tendenciju opadanja broja tovljenika i ubrzanog gašenja domaće proizvodnje. Da li Vlada zbog šnicle, pod navodnike, od oko 3 milijarde kuna godišnje, takve trošarine, carine i PDV od uvoznih dakle proizvoda ubija cijelu kravu, tj. domaću stočarsku proizvodnju. Dakle, pitanje glasi zašto Vlada Republike Hrvatske ugrožava ili donekle uništava domaću stočarsku proizvodnju prekomjernim uvozom i izdavanjem uvoznih dozvola za živu stoku i meso? Koje su to osobe, koje firme i čije firme, navodno prijateljske, su dobile uvozne dozvole?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Pa gospodine zastupniče, gospodine predsjedniče moram naravno odgovoriti u stilu vašeg pitanja. Vi ste pitali zašto Vlada ugrožava stočarsku proizvodnju. Ja moram odgovoriti da Vlada na svu sreću ne samo da ne ugrožava stočarsku proizvodnju nego je svakim danom nastoji unaprijediti. Nabrajanjem svih ovih proizvoda, ovog slasnog voća, povrća i mesa, vjerujem da ste svima nama malo otvorili apetit u ovo doba jer već od ranog jutra radimo, ali šalu na stranu, slažem se s vama da ima, da to mora biti jedno od središnjih pitanja oko kojeg moramo neprekidno razgovarati. Znači da mi kraj svojih potencijala, kraj ljudi, seljaka, poljoprivrednika koji znaju, hoće proizvoditi, moramo unapređivati svaki dan proizvodnju i proizvoditi sve ovo o čemu vi govorite i da nije logično katkada evo govoriti primjerice, da uvozimo nije važno odakle, češnjak, kad i meni se čini razumljivim da ga možemo sami proizvesti. Ali reći ću vam evo nekoliko podataka, vjerujem da ćete biti zadovoljni. Da smo evo mi iz godine u godinu znatno unapređivali i poticaje za proizvođače, odnosno tržište mesa i stoke, povećavali poticaje za pojedine stočarske proizvodnje. Reći ću vam evo podatak samo u prvih 7 mjeseci ove godine svinjskog mesa uvezeno je manje za 58 milijuna dolara, a za 45 milijuna dolara manje govedine u, naravno, usporedbi sa istim razdobljem prošle godine. To isto tako mislim da nešto govori. Točno da ima uvoza, naravno, uvoz mesa prije svega za potrebe industrije koja ga pretvara u proizvode za potrebe, proizvode više dodane vrijednosti. Međutim, i tu bilježimo suficit od desetak milijuna dolara godišnje, znači kad govorimo o mesnim prerađevinama. Ove godine za prvih 7 mjeseci taj suficit iznosi 16 milijuna dolara. To govori o konkurentnosti mesoprerađivačke industrije. Što se tiče pitanja tko su uvoznici, vi sami znate da svatko tko se registrira za ovaj posao ima ga pravo i obavljati, ali slažem se s vama trebamo činiti iz dana u dan sve više da sve više hrane sami proizvodimo, da to povežemo sa turističkom proizvodnjom, znači sa turizmom kao jednom od glavnih grana gospodarstva u Hrvatskoj. Pogledajmo ovu dobru ovogodišnju sezonu i da se uistinu oslonimo na svoje snage, da možemo od svoje hrane živjeti, jesti, ali da možemo dati potporu turizmu, ali isto tako da je možemo i izvoziti. Znači, budite sigurni Vlada će poljoprivredi u najširem smislu, ali isto tako uzgoju stoke, mesa, proizvodnji mesa, posvetiti i dalje veliku pozornost.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Nisam zadovoljan nimalo odgovorom. On je standardan, gotovo bih rekao i uvijek bi bio ovakav. Naime, postoje egzaktne brojke Državnog zavoda za statistiku u kojemu se jasno na kraju godine iznose bilance o uvozu od oko 2 milijarde dolara američkih dakle hrane. Ja molim i pisani odgovor, dakle onih koji uvoze neka se vidi točno tko je to i kažem čiji su to prijatelji ili puleni. Međutim, mi nemamo ni još uvijek definiranu dugoročnu strategiju razvoja poljoprivrede. Ne znamo nitko od nas ovdje ne zna za platformu hrvatske Vlade u pregovorima s Europskom unijom u vezi poglavlja poljoprivrede. To se taji kao zmija noge. 205 milijuna kuna ste obećali poljoprivredi, osobno vi, gospođo predsjednice Vlade, u svezi onih zakašnjelih lanjskih poticaja. To još uvijek nije ispunjeno, a jesenska sjetva je pred vratima i bit će vrlo upitno kako će seljaci, poglavito u Slavoniji i Baranji i Srijemu obaviti tu sjetvu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru znanosti kolegi Fuchsu. Danas je jedno od temeljnih načela svake obrazovne politike u Europi u svijetu jednakost šansi ili jednakost mogućnosti učenika i studenata. Opće je poznato međutim da nažalost studenti u pojedinim gradovima Hrvatske, na pojedinim sveučilištima imaju nejednake šanse, odnosno imaju nejednak standard. Primjerice, dok studenti u Splitu imaju suvremeni studentski restoran sa slastičarnicom, pizzerijom a la cart, restoranom, drugim sadržajima, u nekim gradovima kao što je Varaždin ne postoji ni restoran studentske prehrane. Mi smo ne čekajući ministarstvo, ovo ministarstvo, čak i ono prije, grad je dao zemljište, studentski centar je napravio projekte, ishodili smo građevinsku dozvolu prije 3 godine. Tu građevinsku dozvolu smo već jednom produžili. Ja vas lijepo molim doista bi bilo danas 2009. ili '10-te godine velika sramota za Hrvatsku državu, za sve nas kao društvo, da nam studenti evo za nekoliko mjeseci se nemaju gdje u Varaždinu hraniti. Moram podsjetiti, možda reći i hrvatskoj javnosti, jer se to manje zna, Varaždin nema svoje sveučilište, ali ima daleko više studenata od nekih gradova koji imaju sveučilište. Prema tome, mislim da i Varaždin zavređuje da se konačno napravi taj studentski restoran jer imamo 2 restorana u kojima se danas studenti hrane, od kojih se jedan uskoro zatvara s obzirom na to da prema ASAP-u i drugim standardnim normama mora ići u rekonstrukciju. Nama će se doista dogoditi da će nam studenti biti na ulici i da se neće imati gdje hraniti. Varaždin danas ima preko 5 i pol tisuća studenata. Ja vas lijepo molim, imamo građevinsku dozvolu, produžili smo je, grad je osigurao zemljište, imamo mogućnosti i ja molim da država evo već za iduću godinu stavi to u proračun da se napravi studentski restoran, na neki drugi način osigura prehrana i standard studentima jer, još jednom ponavljam, danas doista svi moramo težiti jednakosti šansi i jednakom standardu za sve.
Ministar obrazovanja, znanosti i športa gospodin Fuchs. Izvolite.
Poštovani zastupniče Čehok, ja vam u prvom redu čestitam na broju studenata u Varaždinu, zaista činite puno za obrazovanje ne samo vaših sugrađana nego i studenata koji dolaze iz drugih krajeva Republike Hrvatske. Upravu ste kada kažete da postoji problem studentske prehrane u Varaždinu, zbog još uvijek ne postojanja studentskog restorana, a projekt koji spominjete koliko se sjećam težak je negdje oko 55 milijuna kuna. Pri čemu su razgovori vođeni nekoliko godina na koji način bi se ta investicija mogla pokrenuti. No, moram vam jednako tako napomenuti da su najveće obrazovne institucije u Varaždinu, dva fakulteta koja pripadaju i u sastavu su Zagrebačkog sveučilišta. U zadnjih 6 godina Zagrebačko sveučilište raspolaže ili raspolagalo je sa milijardu kuna kredita za izgradnju i kapitalne investicije za potrebe samog sveučilišta. A studentski centar, koji ujedno brine i o studentskoj prehrani, ali i smještaju je u sastavu Zagrebačkog sveučilišta. Raspodjela tih sredstava kreditnih sredstava koja vraća Republika Hrvatska, odnosno vraćaju se iz proračuna, raspoređuju se i raspodjeljuju odlukama na rektoratu, odnosno odluku donose na Senatu zajednički sve njegove sastavnice. Pa vam mogu jednako tako i podsjetiti vas je što se tiče Varaždina iz toga kredita iskorišteno 44 milijuna kuna. 20 milijuna za studentski dom, 14 ako se ne varam za FOI i 10 milijuna za Geodetski fakultet. Zbog čega na Senatu sveučilišta nije pokrenuta dovoljno jasna rasprava oko financiranja i izgradnje studentskog restorana iz ovih sredstava, morat ćemo odgovor potražiti na samom sveučilištu. Ali ja sam apsolutno za to da ponovo razgovaramo sa Sveučilištem u Zagrebu, jer jedan pokušaj rješavanja toga pitanja nije dobio pozitivno mišljenje na samom sveučilištu. U svemu tome skupa, dozvolite mi pripomenuti da iz državnog proračuna se negdje oko 280 milijuna kuna troši na studentsku prehranu, pri čemu studenti i dalje plaćaju svega 4,5 kune iz svog džepa, a sve ostalo snosi državni proračun, a cijena prehrane svake godine se povećava. Dakle, ta sredstva koja se izdvajaju su ogromna sredstva i s tim sredstvima bi se sigurno moglo izgraditi dodatnih kapaciteta kada bi participacija studenata bila veća. No, zbog socijalne osjetljivosti i upravo razumijevajući današnji trenutak gospodarske situacije, odlučili smo se da ne ulazimo u izmjenu dijela participacije studenata. I njihova participacija i ove godine će ostati ista. I ta cijena bez obzira hrane li se u restoranima koji su u vlasništvu sveučilišta, odnosno studentskih centara ili privatnim restoranima, je za sve studente u Republici Hrvatskoj jednaka.
Gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Gospodin Richter je upoznat naravno s pitanjem studentske prehrane. Ja sam svjestan toga da sredstva raspoređuju i raspodjeljuju sveučilišta. Međutim, mislim da smo svi mi dužni ovdje u Parlamentu i vi kao ministar i Vlada osigurati svima ravnomjernu mogućnost i ravnomjerni standard. Zato se zalažem za to da ipak svoji autoritetom i zajedno sa mnom razgovaramo sa sveučilištem. Ja sam svjestan i toga da i u drugim gradovima imamo nedostatnih kapaciteta, gospodine ministre. Ali moramo shvatiti da u Varaždinu nećemo uopće imati restoran. Dakle, ta djeca doista neće imati fizički gdje se hraniti. Prema tome, ovdje sada više ne govorimo o tome da imamo premalo kapaciteta ili da možda imamo nejednaki standard, nego dogodit će nam se da u 9 mjeseci da neće gdje nam djeca imati i učenici i studenti jesti. Ja vas lijepo molim dajte da svi zajedno sjednemo, jer mislim da bi to bila stvarno sramota za sve nas.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pitanje za premijerku. Poštovana gospođo premijerko, jučer ste na sjednici Vlade smijenili kompletnu upravu HEP-a zbog kaznene prijave koju je podnijela policija, a zbog zapošljavanja vojnika partije gospodina Rade Buljubašića. I vi i ja i svi koji ovdje sjede i svi koji nas gledaju znaju kako to nije tada izgledalo. Dakle, sigurno se ovako nije dogodilo. Došao Rade na portu i predstavio se. Dobar dan, ja sam Rade i ja bih radio. I onda ga je portir pogledao i odmah uputio generalnom direktoru. I onda mu je on rekao, baš mi je drago, upravo imamo jedno slobodno mjesto na kojem ćemo te zaposliti i na tom ustvari ne moraš puno raditi. Imat ćeš puno slobodnog vremena, moći ćeš ići u središnjicu HDZ-a nositi papire, dat ćemo ti stan i još ćeš ga moći jeftino kupiti, jer sam znaš da to tako funkcionira u Hrvatskoj. Dakle, to nam ne zvuči logično. Netko je sigurno šapnuo direktoru, doći će ti Rade i zaposli ga i daj mu sve što bude tražio, jer je on pomogao Ivi da postane predsjednik HDZ-a kako je sam i rekao. Stoga moje pitanje jednostavno glasi. Zbog čega je smijenjena uprava HEP-a? Zbog skupog uvoza struje, skupa najma stana, posla sa Hrvatskim cestama, zbog svega skupa ili samo zbog pritiska medija. Zahvaljujem.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče Uprava HEP-a smijenjena je zato što je Vlada Republike Hrvatske to odlučila na temelju svih podataka koje smo imali. To je naša odluka. I naravno da ćemo se i dalje truditi da HEP posluje dobro, da HEP posluje onako kako Vlada Republike Hrvatske to očekuje. I eto u tom kontekstu su i naše jučerašnje odluke. Što se tiče vašega pitanja, o tome kako se gospodin Buljubašić zaposlio, ja na to pitanje ne znam odgovoriti. Ne znam odakle vam uopće konstrukcija da je došao, pa da se zaposlio kako je htio. Ne znam, možda na tragu jedne činjenice, čujem da je u Velikoj Gorici jedan član zaposlen, odnosno izmišljeno radno mjesto i firma da bi se mogao zaposliti. Ali mislim da nije dobro na taj način razgovarati, jer onda ćemo početi izvlačiti znate različite primjere. Evo i jučer iz Dubrovnika čuli smo primjere o kojima bruji cijela Hrvatska, kako su članovi SDP-a zapošljavani itd. Ja se u to kao predsjednica Vlade ne bih upuštala, jer molim vas da primite odluke Vlade na znanje uz objašnjenja koja su dana. Naravno uz činjenicu da je podnesena i da su podnesene neke kaznene prijave. Prema tome, molim vas da uvažite tu činjenicu. Vlada radi savjesno, pošteno, čestito, trudimo se uistinu učiniti sve ono što je u interesu svih građana i građanki Republike Hrvatske.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Gospođo premijerko mislim da niste odgovorili na moje pitanje. Što se tiče svih ovih slučajeva koje ste spomenuli, pozivam vas da svugdje tamo gdje imate vlast, smijenite sve one koje su tako zapošljavali, jer će inače ispasti da su to sada rekli zbog pritiska vaših, da ih ne bi smijenili, da su optužili svoje bivše šefove i to lažno. Što se tiče smjene Uprave HEP-a, službeni odgovor, odnosno izjava ministra Čobankovića jučer je bila, da je zbog kaznene prijave da je to princip. Jedina kaznena prijava je ova zbog gospodina Buljubašića. U ovoj zemlji u svakom slučaju ima većih problema od zapošljavanja jedne osobe u HEP-u. Nitko ne vjeruje da ste smijenili upravu zbog štete od 600 tisuća kuna, a da su onda oni dobili otpremninu od 4 milijuna kuna ili sedam puta više. Da stvar bude apsurdnija, na njegovo mjesto ste stavili osobu koja mu je kao predsjednik nadzornog odbora toliku otpremninu odobrila. Stoga, pozivam vas da zatražite od novog predsjednika uprave da nesposobnoj upravi raskine ugovor na njihovu štetu i da im tu otpremninu ne isplati. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućeno je ministru branitelja, gospodinu Tomislavu Iviću. U vremenu od 2004. do 2009. godine stambeno je zbrinuto više od 5 tisuća hrvatskih ratnih vojnih invalida, obitelji poginulih, zatočenih ili nestalih branitelja. U to je utrošeno cca milijardu i 500 milijuna. Do sad smo zbrinuli više od 13 tisuća ratnih invalida. Zbrinuti su i 100%-tni invalidi, njih 492, kupnjom ili izgradnjom kuće ili stana. Gospodine ministre, za svaku je pohvalu rad bivše ministrice, sad predsjednice Vlade i vas kao ministra što ste u ovoj kriznoj godini kupili automobile 100%-tnim invalidima, jer je to naša obaveza prema našim vitezovima koji su se uistinu borili za granice Republike Hrvatske. Moje pitanje je hoće li u 2010. godini biti nastavljen ovaj program stambenog zbrinjavanja naših invalida?
Ministar branitelj, obitelji i međugeneracijske solidarnosti Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, naravno da će biti nastavljena stambena izgradnja. To je uostalom pravo koje proizlazi iz Zakona o pravima hrvatskih branitelji, za obitelji poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja, za hrvatske ratne vojne invalide. Naravno, po usvajanju državnog proračuna bit će poznati iznosi kojima će biti prilagođena i dinamika izgradnje novih stambenih jedinica za potrebe obitelji hrvatskih branitelja. Sa zadovoljstvom mogu reći da je samo u posljednja dva mjeseca dodijeljeno 126 stanova hrvatskim braniteljima u Varaždinu, Slavonskom brodu, Metkoviću, a da je trenutno u fazi završetka 35 stanova u Crikvenici i u Ogulinu, a da je u pripremi 658 stanova za izgradnju na 12 lokacija diljem Hrvatske. Kao što ste i sami rekli, u proteklih pet i pol godina zbrinuto je 5 tisuća 528 obitelji hrvatskih branitelja, stambeno ili dodjelom stambenog kredita, za što je utrošeno iz državnog proračuna putem Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i Ministarstva graditeljstva milijardu i 600 milijuna kuna. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Mato Bilonjić.
Hvala lijepo, gospodine ministre i hvala vam u ime svih invalida, svih onih koji su dobili i automobile i stanove i onih koji će sljedeće godine i u narednom periodu dobiti. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Ivan Bogović.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo predsjednice hrvatske Vlade sa članovima Vlade, kolege i kolegice. Moje pitanje bi bilo upućeno ministru mora, prometa i infrastrukture, a odnosilo bi se, znamo da je Pravilnikom o tehničkim uvjetima vozila u prometu na cestama i Pravilnikom o izmjeni Pravilnika o tehničkim uvjetima vozila u prometu na cestama potrebno izvesti određene zahvate na voznim jedinicama da bi one bile u skladu sa zahtjevom direktiva Vijeća Europe. Obzirom na nastalu situaciju i trenutnu krizu, da li ministarstvo planira poduzeti određene mjere kako bi se pomoglo domaćim autoprijevoznicima da zadrže postojeću konkurentnost i da kupnjom novih voznih jedinica postanu još i konkurentniji?
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, zastupnici i zastupnici. Nisam prvi dio pitanja čuo, ali čuo sam zadnji pa mislim da je zadnja rečenica i najbitnija u vašem pitanju, a to je kako i što radimo da bi pomogli hrvatskim cestovnim prijevoznicima, odnosno podigli njihovu konkurentnost. Činjenica je da su hrvatski cestovni prijevoznici kao branša puno, neću reći najviše, ali možda i najviše pogođeni ovom jednom globalnom recesijom, jednim padom uopće gospodarske aktivnosti, ne samo u Hrvatskoj nego i u cijeloj Europi, dakle u svim zemljama gdje oni rade i u kojim zemljama odlaze po poslu. Tako da smo mi s njima započeli, pa ja bih rekao i čak prije recesije, angažman na jednom čitavom nizu projekata i programa kojima je za cilj podići konkurentnost hrvatskih cestovnih prijevoznika. A evo po podacima iz MUP-a imamo oko 175 tisuća tih motornih industrijskih vozila i još oko 10 tisuća autobusa, dakle nešto manje od 200 tisuća takvih vozila. Jasno, na njih se vežu i ljudi, obitelji i nije svejedno kakva će njihova sudbina biti. Dakle, mi smo mnogo toga realizirali. Ja ću nabrojiti možda neke stvari koje su najznačajnije, nismo do kraja sve, neke ćemo i realizirati, odnosno još uvijek oko nekih stvari se dogovaramo. Najprije, u realizaciji je Vladin program smanjivanja negativnog utjecaja prometa na okoliš kroz smanjenje emisije štetnih plinova, za što je Vlada osigurala kroz Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost 50 milijuna kuna koji će nakon provedenog javnog natječaja biti dodijeljeni svim onim prijevoznicima koji mijenjaju Euro 3, 2 i stare kamione za Euro 5 kamione i to u visini od 70 tisuća kuna po vozilu za male i srednje poduzetnike i 50 tisuća kuna za velike poduzetnike. Na taj način će 249 prijevoznika ostvariti za 639 vozila, čini mi se ostvariti tu potporu u visini 44 milijuna i 530 tisuća kuna, uz jasnu suglasnost AZTN-a kako bi sve bilo sukladno i europskoj praksi. To je u realizaciji, potpisani su ugovori i ovih dana će vjerojatno početi … [[Govornik se ne razumije.]] Drugo, kao što znate jer je to bilo na sjednici Vlade, odobren je popust na cijelu godinu za autoceste i to u visini 20% ako se plaća prepaid karticom, ako se plaća ENC-om. Postoji plaćanje da, to sad imaju svi dakle i treća i četvrta kategorija cijelu godinu. Do nedavno je bilo 15. rujna do 1.6. Uz to dodajemo još 3% za svako vozilo Euro 4 ili euro5, dakle što je onda jedan popust koji doista ima za cilj i privući prijevoznike na autocestu dodatno, ali i pomoći njima da eto i u tom dijelu plaćaju cestarinu manju nego što plaćaju ostali. Nadalje, smanjena naknada za davanje aneksa sukladno rezoluciji centra, povećan broj stanica za tehnički pregled. Ne znam, smanjena naknada za pojedinačne i CEM dozvole. Povećali smo i kapacitiramo inspekciju na kojoj oni inzistiraju da bude učinkovita i da je bude dovoljno radi nelojalne konkurencije i dakle ne samo one konkurencije koja njih ugrožava a radi u prekršaju. Tako da je mnogo toga riješeno. Dva pitanja još nisu riješena ali će biti zasigurno riješena. To je prvo Prijedlog za ukidanje naknade za parkirališta kojima se plaća kod carinjenja roba na terminalima u unutrašnjosti i na graničnim prijelazima. Tu već duže vrijeme razgovaramo sa svima onima koji su tu bitni i koji to mogu riješiti. Nije jednostavno, postoje otpori, ali naći ćemo to neko rješenje, jer nije logično da prijevoznik plaća taj terminal samo zato što neku robu on prevozi. Ali ne bih sad tu u detalje. I drugo. Ja kao ministar u mojoj ovlasti donijeti pravilnik kojim se plaća, s kojim se pri registraciji vozila plaća naknada. Tu je njihov zahtjev da se i tu nešto korigira, da im se tu olakša, odnosno smanji ta visina plaćanja pri registraciji tih naknada kroz taj pravilnik. Vrlo skoro će biti taj pravilnik donesen, tako da ćemo evo ja mislim ta dva preostala pitanja koja su preostala za riješiti da ćemo uspjeti dogovoriti i riješiti.
Dobro. Gospodin zastupnik Ivan Bogović.
Zahvaljujem ministru. Zadovoljan sam odgovorom i zahvaljujem vam u ime korisnika ovih mjera koje je Vlada donijela i vjerujem da ove mjere koje se pripremaju sigurno će pripomoći da naši prijevoznici postanu još konkurentniji. Hvala.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Imam pitanje za potpredsjednicu Vlade. Gospođo Kosor, možete li nam reći koliki je ukupni iznos štete koje su za državni proračun prouzročile afere u državnim tvrtkama koje nadziru vaši ministri, a otkrivene su od kad je vaš kapetan odjedrio s malo vitra iz nepoznatih razloga u nepoznatom smjeru.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče postavljate pitanje o aferama o kojima čitamo u novinama. Ja vam i vama kao zastupniku mogu odgovoriti ono što sam već rekla u hrvatskoj javnosti. Na temelju onoga što sam pročitala u novinama ili na temelju onoga što sam vidjela na televiziji ili čula na radiju dakako da ne mogu donijeti ni jednu jedinu odluku. To je tako sada i to će tako biti i u buduće. To je jedini način da Vlada funkcionira uistinu kao Vlada koja prije svega poštuje propitse, ali isto tako Vlada koja odgovorno i savjesno radi svoj posao. Dakle, tamo gdje se pokaže da ima nepravilnosti, a ja vas uvjeravam da u tom smislu Vlada stvara i dalje i zakonodavn ali i svaki drugi okvir naravno da ćemo postupiti u skladu sa ovlastima koje ima Vlada. Prema tome, donijeli smo kao što ste vidjeli i jučer neke odluke. I mi ćemo se i dalje truditi da prije svega državna poduzeća, odnosno društva u pretežitom vlasništvu države budu primjer poslovanja svima u Republici Hrvatskoj. Ponovit ću podatak koji sam rekla malo prije. Dakle, mi smo u relativno kratkom vremenu uspjeli postići dodatne uštede. Dakle, prije toga akcijski plan tijekom ove godine za uštede, ali i dodatne uštede od milijardu i gotovo više od 400 milijuna kuna. Ali radimo i dalje prije svega na likvidnosti, na štednji u svemu onome što je moguće i što se mora postići kad se govori o trgovačkim društvima u pretežitom vlasništvu države. Dakle, jamčim vam da ćemo itekako vododiti nadzor da ono što jest i ono što može biti pod nadzorom Vlade bude apsolutno u okvirima zakona i propisa. Prema tome, trudit ću se nadalje isto tako da evo se apsolutno ne događa ono što smo vidjeli jučer da se dogodilo na temlju viječničkoga pisma zastupnika odnosno vijećnika gospodina Matušića primjerice u Regionalnoj razvojnoj agenciji DUNEA gdje ravnateljica te Agencije potpisuje vrlo jasno da se eto u toj agenciji kao osnova da 21. travnja 2006. do danas ukupno zaposlila 8 osoba i ona navodi redom imena ljudi koji su zaposleni gdje se jasno kaže uz preporuku gradske organizacije SDP-a, na zahtjev vijećnice, uz uvjet da je SDP-a, uz pritisak SDP-a Vela Luka itd. I na kraju n avodi da je za neke bila dovedena, citiram: “Pred gotov čin te da sam samo dobila instrukcije da te radnike trebam primiti u radni odnos.“ Dakle, zajedno s vama gospodine zastupniče Jovanoviću sa svim zastupnicama i zastupnicima SDP-a i svih ostalih članova ovog Hrvatskog sabora, naravno tu prije svega mislim na parlamentarnu većinu, na Vladu Republike Hrvatske. Mi nećemo posustati u borbi protiv korupcije i ništa nas na tom putu neće niti zaustaviti niti spriječiti. U tome imam potporu svojih potpredsjednika ministrica i ministara i ja vjerujem da ćete na kraju našega mandata znači 2011. zajedno sa mnom reći puno smo toga napravili i nikada u borbi protiv korupcije, apsolutno nikada se ne smijemo umoriti, ne smije ponestati ni volje, ni znanja, ni novca ako treba. Prema tome, imate evo moju riječ da će to tako biti i dalje.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Gospođo predsjednice Vlade, na žalost ni jednom riječju opet niste odgovorili na moje pitanje. Nastavljate praksu vaših prethodnika. Dakle, ja sam pitao procjenu koliko su ukupne štete koje su državnom proračunu nanijele afere u državnm tvrtkama koje kontroliraju vaši ministri. Jako je tužno ako vi kao predsjednica Vlade se informirate čitajući medije i televiziju, jer ja mislim da postoje službe koje bi trebale prvo vas informirati tako da vi znate puno bolje od građana Hrvatske što se događa posebno u tvrtkama koje bi trebali nadzirati vaši ministri. Stoga tražim da mi pisanim putem podnesete procjenu ukupnih šteta za državni proračun koje su nastale kao posljedica korupcije, nepotizma, nemara, nesposobnosti i neznanja vaših ministara koji su nadzirali Hrvatske željeznice, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste, Hrvatsku elektroprivredu kako bi vidjeli koliko su te štete ukupno veće od novaca koje će vaš porez na harač na plaće i mirovine uzeti građanima Hrvatske. A ja vam već sada kažem da je taj iznos toliki da ste s njime mogli osigurati besplatne udžbenike i školski prijevoz za narednih 10 godina.
Gospodin zastupnik Igor Dragovan, izvolite.
Gospođo predsjednice Vlade, vaš ministar znanosti i obrazovanja Radovan Fuchs na samom početku školske godine u trenutku kada su očajni roditelji prosvjedovali zbog nepodnošljivo visokih cijena prijevoza njihove djece do škole izjavio da ga taj problem uopće ne zanima jer se radi o privatnim tvrtkama. Njega ne zanima što cijene prijevoza od 900 do 1200 kuna po učeniku ozbiljno dovode u pitanje nastavak mogućnosti školovanja djece, pogotovo u Slavoniji i Baranji. Njega ne zanima kada preko 300 očajnih roditelja prosvjeduje u Brodsko-posavskoj županiji tražeći rješenja i pomoć. Njega ne zanima to što djeca neće moći u školu zbog toga što im roditelji nemaju novaca za prijevoz. Gospođo Kosor, da li vas zanima ili se i vi slažete s ministrom Fuchsom da prijevoz djece u školu nije problem o kojem bi ministarstvo i država trebala voditi brigu ili ćete objasniti svojem ministru da je dužnost države brinuti o hrvatskoj budućnosti i obrazovanju naše djece i poduzeti nešto?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, ja se apsolutno slažem s vama da problem prijevoza djece u škole, pogotovo problem prijevoza djece na područjima Hrvatske koja su bila i opustošena ratom, dakle gdje je stala i proizvodnja, gdje je izgubljeno toliko radnih mjesta, gdje je doslovce infrastruktura potpuno uništena jest veliki problem. On je problem i Vlade, on je problem i Sabora zato što naravno Sabor donosi propise, ali svakako i lokalne uprave, odnosno samouprave. I tu dijelimo zajedničko stajalište. Mi smo zbog toga učinili napore u trenutku kad smo zbog problema sa kupnjom udžbenika, dakle ostvarivanja projekta besplatnih udžbenika koji su za ovu godinu procijenjeni na otprilike 730 milijuna kuna kojih u proračunu nismo, s obzirom na činjenicu da smo, kao što znate, imali poteškoća, pa i donijeli zato 3 rebalansa, a ova 2, evo u mandatu moje Vlade morali ići drastično i protiv nekih projekata za koje smo se opredijelili jer ponavljam, nije bilo novca za to. Mi smo se dogovorili i u realizaciji tog projekta sudjelovao je i ministar Fuchs i ministar Milinović i ministar Ivić da osiguramo i prijevoz i kupnju udžbenika za one učenike, otprilike 42 500, dakle koji su najugroženiji iz socijalno ugroženih obitelji i za djecu poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja da osiguramo i udžbenike i prijevoz. Ja znam da to nije dovoljno, znam da treba učiniti sve da se problem besplatnoga prijevoza riješi uistinu tamo gdje roditelji to apsolutno ne mogu sami i sigurna sam da ministar nije bio niti ciničan, niti da je na bilo koji način odricao u tome ulogu Vlade, ali smo se našli ove godine u takvoj situaciji, pozvali, i ja osobno, preporučili i molili, ako hoćete i gradove i županije i općine da u ovoj godini 2009., odnosno 2010. školskoj i akademskoj pomognu koliko možemo, a ponavljam, mi smo za djecu iz najugroženijih obitelji osigurali ono što smo mogli. Ono što vam mogu reći jest da ćemo vidjeti i nastojati za sljedeću godinu popravljati to svugdje gdje se bude moglo. Sigurno da je prijevoz djece, prije svega djece koja idu recimo u srednju školu, ja sam isto tako upoznata i u Slavoniji ali i u drugim dijelovima Hrvatske jest jedna nepremostiva prepreka ako roditelji ne mogu plaćati prijevoz. Ali mislim da u tom svemu budući da, evo ja puno puta apeliram i na zajedništvo u teškim vremenima u kojima živimo, pa pozivam i ovu prigodu koristim i pozvati autoprijevoznike, odnosno one koji mogu pomoći da vide mogu li negdje malo popustiti, mogu li dati svoj doprinos. Treba savladati ovu godinu i ja vjerujem da ćemo u sljedećoj početi pronalaziti prostor i za rješavanje tih pitanja. Dakle, ne odričem da je to problem i osobno ću se truditi da ga riješim.
Gospodin zastupnik Igor Dragovan.
Barem smo utvrdili da problem postoji, što je već jedna bitna stvar. Ali nažalost, u rebalansu proračuna prvo su znači stradala djeca i obrazovanje, što se tiče besplatnih udžbenika i što se tiče besplatnog prijevoza i mislim da je predugo čekati do iduće godine da bi se našla određena rješenja, pogotovo na najugroženijim područjima. Čekat do iduće godine je čekanje i sve manje djece odlaska njihovog u školu. Prema tome, na vama i na ministarstvu je da što prije nađete rješenja, s jedne strane. S druge strane, prebaciti odgovornost na regionalnu i lokalnu samoupravu u trenutku, a da oni nemaju sredstava u svom proračunu je isto tako pomalo neozbiljno. Prema tome, očekujem od vas i od vašeg ministarstva i ministra da nađe što skorija rješenja na područjima gdje su djeca najugroženija, odnosno njihovi roditelji. Hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovana gospođo predsjednice. Protiv novih poreza, a za bolji život građana to su bile parole kojima ste osvojili vlast. To je ono što ste obećali, to je ono čime ste prevarili narod. Ispraznili ste državnu blagajnu, povećali ste PDV i uveli krizni porez koji cijeli narod s pravom naziva haračem. Pretvorili ste se dakle u obične haračlije. Posljedice tog vašeg haračenja po Hrvatskoj građani itekako osjećaju na svojoj koži. Svakim danom ljudi sve teže žive. Gube posao, ostalu bez plaće ili im se plaće drastično smanjuju, ne znaju od čega kupiti knjige djeci, kako platiti narasle režije, otplatiti rate kredita, kupiti hranu. Moje pitanje glasi kada ćete se konačno ustvari smilovati onima koje ste tako prevarili? Kad ćete se skinuti s grbače građana koji taj teret zaista više ne mogu nositi?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice. Dozvolite da kažem svoj dojam, mislim da nije dobro i naprosto nije dobro govoriti da smo mi na grbači građanima, jer ovo je Vlada koja je dobila potporu u hrvatskom Parlamentu, ovo je govorila koja ima puni legitimitet i ovo je Vlada koja dva i pol mjeseca radi u iznimno teškim uvjetima, čineći sve što znamo i možemo da se živi bolje, odnosno da savladamo krizu. Mi smo donijeli, i to je istina, Zakon o posebnom porezu. Danas je uvršten u dnevni red i još jedan zakon iz toga paketa kojem smo, to je istina, dakle uveli porez od 2, odnosno 4% na plaće i mirovine, ali ste zaboravili reći da smo apsolutno zaštitili, i to je prava istina, i trudili se na sve načine zaštitili sve umirovljenike, njih je gotovo 900 tisuća koji imaju mirovinu do 3 tisuće kuna i sve one koji primaju plaću, njih je gotovo 600 tisuća, koji imaju plaće do 3 tisuće kuna. Nitko u Vladi nije bio sretan i nitko u Vladi nije očekivao pljesak ni vaš, ni bilo čiji na uvođenje tih mjera. Ali gospođo zastupnice da to nismo učinili, a jer smo odgovorna Vlada, ja sam apsolutno bila spremna također podnijeti taj teret na leđima. Odgovorna Vlada koja je učinila sve da se plaće i mirovine, znači plaće korisnika državnog proračuna i mirovine, a plaće i učitelja, i profesora, i nastavnika, i liječnika, i medicinskih sestara, i zaposlenika u Hrvatskom saboru itd., itd., mogu isplatiti na vrijeme. Uz to naravno i vaše plaće saborskih zastupnica i zastupnika. Mi smo u kontekstu toga smanjili i vama i nama plaće, to ste zaboravili reći, znači 15% uključivši ovaj porez mi smo zapravo sebi plaće smanjili otprilike 20%. Ako bude potrebno činit ćemo to i dalje. Mi smo, kao što znate, zabranili i kupovinu i automobila, i novo zapošljavanje, i korištenje kartica osim za ministre i državne tajnike samo za putovanja i učinili druge mnoge važne rezove. Činit ćemo ih i dalje, to vam ja obećavam. Prema tome, govoriti na način da smo na taj način sjeli na grbaču naroda građanki i građana mislim da u najmanju ruku nije primjereno. Ono što smo uspjeli jest ustabiliti financijski sustav, na to sam vrlo ponosna. Ponavljam isplatu plaća i mirovina. Kao što vidite pokazatelji Državnog zavoda za statistiku govore da je, kad se govori o padu BDP-a drugo tromjesečje nešto bolje, dakle ekonomisti, a ne ja, ekonomisti kažu da je to dokaz da smo dotaknuli dno što se tiče krize i da se polako penjemo prema površini. Bit će teško, bit će još puno teških odluka, ali zato je ovdje Vlada da donosi teške odluke u teškim vremenima i da učini sve da Hrvatska bude stabilna država i da naravno stabilna demokratska, pravna država i da evo u skoro vrijeme i postane članica Europske unije. Činit ćemo to i dalje, evo ja vam dajem obećanje, makar nemamo vašu, i Vlada nema vašu potporu. I za kraj, rekli ste da smo parolama osvojili vlast. To nije točno. Sad ću govoriti u ime stranke kojoj sam na čelu, Hrvatske demokratske zajednice. Hrvatska demokratska zajednica nije nikad pred birače izlazila s parolama, nego sa navještajem svoga programa. Kad smo išli u izbore 2007., pogledajte kakav je bio BDP, kakve su bile prilike, govorili smo o 6% itd., i kakve su prilike danas. Ja mislim da, dozvolite da sada kažem i ovako čisto stranački, nije dobro da iz SDP-a primamo na ovaj način kritike jer ćemo se naravno neminovno podsjetiti vremena kad ste vi smanjivali plaće državnim službenicima i namještenicima i do 40%, i liječnicima, i profesorima, itd., policajcima. I kad smo mi, neću govoriti o braniteljima, rodiljnim naknadama, jer je to moja vječna tema, i to je istina, i kad smo naravno na temelju one isplaćenih obaveza prema kolektivnim ugovorima koje je imala Vlada, znači isplatu božićnica, regresa itd., mi ukupno kad se zbroje sva ta sredstva i ono što je isplaćeno braniteljima na temelju 32 tužbi sudovima koje su sve dobijene isplatili gotovo 6 milijardi kuna duga. Da smo imali tih 6 milijardi kuna u temelju za početak rada, sasvim sigurno da bi situacija bila druga. Prema tome, apeliram nemojmo ulaziti u polemike koje su na najnižoj razini bez argumenata, jer posao na izlasku iz krize je naš zajednički posao i ja vas pozivam gospođo zastupnice da u tome sudjelujete. [[Pljesak.]]
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Gospođo predsjednice, vi kažete da ja kao zastupnica oporba, to vam kažu i građani, da jednostavno ne može biti teže. Ali vi kao vedra optimistkinja dobacujete može, može. I kad, kakva je u biti situacija u Hrvatskoj? Kakve zakone donosite? Kažete da se zaštititi najsiromašnije. Najprije ste ih doveli u ovu situaciju, a mjere koje poduzimate, tobožnje vaše zaštite zaista čovjeka prođe volja da bude od vas zaštićen. Na kraju krajeva danas ste lijepo citirali mnoge datume. Ja ću vas podsjetiti 27.7.2009. rekli ste: "Svi imamo samo jednu Hrvatsku." Ali to nije točno gospođo Kosor. To vi dobro znate. Da neki u svoju Hrvatsku, koji toliko vole imaju i Lihtenštajn, imaju Djevičanske otoke gdje isisavaju, gdje smještaju novac isisan i iz državnih tvrtki i iz drugih tvrtki, dakle za njih je osiguran gospođo Kosor poreski raj, a za neke, odnosno za ostale građane poreski pakao.
Gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade, poštovani gospodine potpredsjedniče. Konkurentnost je tema koja je danas sve aktuelnija, izaziva i privlači sve veću pažnju hrvatskih medija. Konkurentnost Republike Hrvatske s obzirom na njenu privlačnost za direktna strana ulaganja. Konkurentnost Republike Hrvatske s obzirom na zakonsku regulativu za direktna strana ulaganja. Konkurentnost hrvatskog poslovnog okruženja. Konkurentnost poslovnih procesa. Sve su to važne, ključne teme za budućnost hrvatskog gospodarstva i gospodarski rast u Republici Hrvatskoj. Jedno vrlo kratko, jednostavno, čini mi se izuzetno važno pitanje za ministra znanosti. Konkurentnost hrvatskog proizvoda utemeljenog na znanju. To je tema koja zaslužuje pažnju. Više investicija, više ulaganja, jer konkurentnost hrvatskog izvoza je hrvatska budućnost i jedini način stvarnog, bržeg gospodarskog rasta. Dakle, vrlo jednostavno. Kakva je uloga i mjesto hrvatske znanosti u jačanju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva? Jedno pitanje. A s druge strane, isto tako, kakva je odgovornost hrvatskog gospodarstva, hrvatskih tvrtki da ulaže puno više u istraživanje i razvoj u nove tehnologije i jačanje svoje konkurentnosti? Reći ću vam, nedavno jednom izuzetno kvalitetnom međunarodnom skupu u Splitu, na kojem sam pozdravio skup u ime predsjednika Hrvatskog sabora, na kojem se govorilo o primjenjenim znanjima, na žalost nikoga iz hrvatskog gospodarstva, iz hrvatskih brodogradilišta i mnogih drugih važnih gospodarskih sektora. Hvala lijepo.
Državni tajnik, Želimir Janjić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zastupniče. Dopustite da vam na vaše pitanje odgovorim jednim kratkim osvrtom na trenutnu situaciju kod nas i na određene planove koje mi imamo u ministarstvu, a to su i planovi Vlade Republike Hrvatske. Dakle, brz napredak znanosti i tehnologije u uvjetima globalizacije o kojoj govorite, čine stvaranje znanja i njegovu produktivnu primjenu temeljnim izazovom konkurentnosti gospodarstva i društva. Razvoj znanstvenog i tehnologijskoga sustava omogućuje izgradnju zemalja pa tako i Hrvatske kao države okrenute znanju i inovacijama s konačnim ciljem povećanja konkurentnosti i produktivnosti te ostvarenje stabilnog gospodarskog rasta. Znanstveno-istraživački rad i djelotvorno prenošenje njegovih rezultata inovacija, dakle u dobra u usluge u procese, jedna je od temeljnih poluga u stvaranju konkurentnoga gospodarstva. Vlada Republike Hrvatske učinila je značajne korake u stvaranju hrvatskog istraživačkog prostora, odnosno u koordiniranju mreža znanstveno istraživačkih i akademskih institucija, a interes privatnoga kapitala za ulaganje u razvoj novih tehnologija ili procesa odnosno u razvoj visokih tehnologija usprkos poticajnim mjerama ja ću ovdje spomenuti Bicro i porezne olakšice još uvijek nije na žalost dovoljno razvijen što ste vi potvrdili u svojem pitanju. Značajne pomake u ovom pravcu moguće je također ostvariti otvaranjem prema inozemnom kapitalu koji već poznaje hrvatski znanstveni potencijal i brojni naši znanstvenici jesu angažirani u brojnim drugim zemljama dakle u inozemstvu. Stoga Vlada Republike Hrvatske ima za cilj jačati kako materijalne tako i društvene preduvjete i stvarati poslovno okruženje za investicije i ulaganja ne samo domaća nego i strana. Hrvatska stoga mora povećati i održivi rast kroz transformaciju postojećega znanja u porast produktivnosti i inovacije. Hrvatska neću pretjerati ako kažem ima dugu tradiciju znanstvenih aktivnosti ali ono što ste vi kazali ta komercijalizacija znanja još uvijek je u ranim fazama kao što primjerice pokazuje činjenica da tek 6% hrvatskih poduzeća je prijavilo patente u razdoblju od 2005. do 2007. godine. Uz nisku razinu aktivnosti vezanih uz patentiranje ukupni izdaci za istraživanje i razvoj su također relativno skromni i iznosi tek 1% bruto-društvenoga proizvoda, a Svjetska banka je procijenila da bismo povećanjem omjera istraživanja i razvoja prema bruto-društvenom proizvodu na 3% a o tome govori i Lisabonska strategija, Hrvatska mogla povećati svoj dohodak za 6% do 2025. godine a do 2040. čak 8,2%. Stoga je jedna od primarnih zadaća Vlade Republike Hrvatske preustrojiti i dalje razvijati sustav znanosti te povećavati ulaganja a kako bi se to postiglo razvija se naš inovacijski nacionalni sustav, ja ću navesti još neke primjere. Recimo kroz Bicro, kroz Hit, kroz Nacionalnu zakladu kroz Fond za jedinstvo i pomoć znanja itd., i na koncu dopustite da najavim nešto poštovani gospodine zastupniče. DA bismo to sve osnažili sve ovo što radimo, ja ovdje najavljujem i Izmjenu zakona o znanstveno-istraživačkoj djelatnosti.
Gospodin zastupnik Krešimir Čosić.
Hvala lijepo na korisnom odgovoru, jer ponovit ću držim da je to jedna od ključnih možda i najvažnija političkih tema za Hrvatsku budućnost. Lisabonska strategija zahtjeva 3% ulaganja u istraživanje i razvoj. Pola tog tereta treba pripasti gospodarstvu ništa ne možemo učiniti na razini, samo isključivo jedino Hrvatske vlade ako Hrvatsko gospodarstvo to ne prihvati kao svoj izazov i svoju odgovornosti, siguran sam i nadam se da će to biti stvarno jedan značajan doprinos i dodana vrijednost Hrvatske vlade u budućnosti, gospodarskom rastu i jačanju konkurentnosti našeg gospodarstva. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Gvozden Srećko Flego. Izvolite.
Gospođo predsjednice Vlade, tužna epizoda ukidanja besplatnih udžbenika stavila je na dnevni red cijeli niz pitanja a mogu reći problema. Ja ću navesti samo neke od njih. Prije svega pokazala je da kupoprodajom udžbenika po travnjacima, tržnicama, improviziranim štandovima, izrazito loše financijsko stanje hrvatskog stanovništva što ne bi smjela zanemariti niti jedna vlada, niti jedna zapravo lokalna samouprava. Ta epizoda potvrdila je nesposobnost ove vlade da rješava probleme ljudi, posebice one koje je sama uzrokovala. Na primjer da angažira škole za razmjenu starih i nabavu novih udžbenika, te osigura tiskanje i distribuciju udžbenika do početka školske godine a ne sa zakašnjenjem od 30-tak dana. Tužna epizoda s udžbenicima opet je razotkrila način funkcioniranja ove Vlade. Koji im je posao otprilike pola milijarde kuna htjela dogovoriti umjesto da ga rješava javnim natječajem i na taj način ponovno uštedi jedan dio javnog novca. NO likvidacijom besplatnih udžbenika likvidirali ste glavni stimulans prema obaveznom srednjem obrazovanju ali time ste likvidirali dio svog predizbornog programa i programa rada Vlade, jednako tako ste bacili Hrvatsku na začelje Europskog sustava obrazovanja jer ona postaje jedna od rijetkih zemalja koja nema obaveznu srednju školu. Dobar dio roditelja uzimao je kredite ili se rješavao planiranog ljetovanja da svojoj djeci osigura školske knjige a dio djece morao je odustati od daljnjeg školovanja. Uglavnom na ovom primjeru se vidi, otkad ste gospođo predsjednice preuzeli Vladu ljudima u Hrvatskoj je sve teže i lošije. Stoga moje pitanje je, kanite li i kada uvesti diskontinuitet rada ove Vlade i početi donositi odluke koje će svima nama biti bolje a ne sve lošije.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče budući da pitate osobno mene kao i svi drugi zastupnici i zastupnice SDP-a vrlo rado ću vam odgovoriti da svaki dan ova dva i pol mjeseca činim sve da nam bude bolje. Nezadovoljna sam što se nalazimo u vremenima krize, recesije koja nije samo hrvatski problema li sam zadovoljna primjerice što kada se govori o padu BDP-a je Hrvatska samo još u tri zemlje, Europe koje pokazuju lagani trend mogućega oporavka, govorim sada o Hrvatskoj. Zadovoljna sam što smo uveli reda u trenutku kad sam preuzela Vladu, vi govorite o trenutku, dakle 6. srpnju, kao trenutku kad je pošlo sve nizbrdo. Što se tiče kupnje udžbenika, pa ja vas želim podsjetiti, i to sam puno puta rekla u javnosti, da smo mi konstatirali i u rebalansu i kroz rebalans državnoga proračuna koji je prošao kroz ovaj Parlament, da toga novca, 350 milijuna, i to je vrlo jasno pisalo, koji su trebali biti osigurani za udžbenike, nije bilo. Ja nisam mogla izmisliti, niti ministar financija, niti bilo koji član ili članica Vlade, novac kojega nije bilo. Prema tome, mi smo morali u ovoj situaciji postupiti kako smo postupili. Ja vas isto tako želim uvjeriti, naravno da mi možete i ne morate vjerovati, ali da u tim nastojanjima da stabiliziramo proračun imamo potporu građana. I to ja svakodnevno svjedočim i nikad nisam tvrdila i sada to naravno neću učiniti, da je situacija idealna, dapače teško je i ponavljam bit će iznimno teško i do kraja ove godine i bit će iznimno teško sljedeće godine jer dolaze na naplatu obveze iz prijašnjih godina i godina koje će također na svojim leđima, naravno kroz donošenje odluka, ponijeti ova Vlada kojoj sam na čelu. Ali se tih izazova apsolutno ne bojimo i ja vas uvjeravam da ćete, ja vjerujem sljedeće godine ako ne danas, ipak moći reći da ste se prevarili u ovim ocjenama koje ste danas iznijeli. Što se tiče konstatacije da smo likvidirali obvezno srednjoškolsko obrazovanje, nismo, mi ćemo to vrlo brzo pokazati. Dakle, trudit ćemo se da taj smjer u kojem su išle i Vlade prije ove nastavimo shvaćajući da je samo obrazovanje i samo obrazovanje i samo školovanje i samo znanost i samo znanje temelj onoga što želimo Hrvatskoj u sadašnjosti ali i u budućnosti. I podsjetit ću vas da je evo proračun za Ministarstvo znanosti i obrazovanja i športa, znači u svim sastavnicama od početka preuzimanja Vlade, odnosno poslova u Vladi 2004. pa evo do danas, rastao za 56% ili točnije 4,4 milijarde kuna je povećan proračun za znanost i obrazovanje. I ja vjerujem, gospodine zastupniče Flego, da vi to znate i da ćete tu činjenicu također uvažiti. Živimo u vremenu krize, u teškom vremenu i činimo ono što je moguće. I slažem se naravno da nije bilo niti lijepo, niti dobro, niti ugodno, katkada vidjeti evo slike koje smo gledali na televizijama o tome da se udžbenici razmjenjuju na ovom ili onom mjestu, u ribarnici ili, ali radilo se o organizaciji ljudi koji su smatrali da na taj način mogu doći do udžbenika, a ponavljam Vlada je učinila sve da djeca koja to ne mogu, iz obitelji koje to ne mogu, iz obitelji poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja dobiju knjige koje je platila Vlada Republike Hrvatske. Nastojat ćemo da u sljedećoj godini i to ćemo uostalom vrlo brzo i vidjeti, da bude bolje.
Gospodin zastupnik Gvozden Srećko Flego.
Gospodo zastupnici radni čovjek se ponekad nalazi u paradoksalnoj situaciji poželjevši da bude u krivu, taj trenutak u politici kod mene nikako da dođe. Ako je naš bruto domaći proizvod najmanje padao u odnosu na ostale zemlje s kojima se uspoređujemo možda nije bilo potrebno toliko se odricati. Potom, mi smo upozoravali da su djeca, dakle nezaštićeni i ugroženi i osobe treće generacije, zadnje od kojih je trebalo nešto oduzimati. Konačno, nadali smo se da postoje neka područja obrazovanje i zdravstvo su ona u kojima bi trebao vladati konsenzus prilikom donošenja odluka, ali i to nije bio slučaj. A osim toga, cifra kojom se barata, da su udžbenici trebali koštati 440 milijuna potpuno je pogrešna, jer da vaš donedavni bliski suradnik kojim ste bili zapravo neposredno nadređeni nije bacio u smeće 300-ak milijuna državne imovine tj. udžbenika, trebalo vam je samo između 50 i 70 milijuna za sve ono što ste sada činili i sva bi djeca opet imala besplatne udžbenike.
Dvije obavijesti. Predsjednica Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, gospođa Dragica Zgrebec, zakazala je sjednicu ovoga odbora za danas u 14 sati u dvorani "Eugena Kvaternika", a predsjednik Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav, Vladimir Šeks je promijenio termin održavanja sjednice odbora za danas u 14 sati na 17 sati. Gospodin zastupnik Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice Vlade, ministrice i ministri. Uputio bih pitanje ministru obrane, gospodinu Branku Vukeliću. Evo bili smo svjedoci proslave 18. obljetnice Hrvatske ratne mornarice i osnivanje Hrvatske ratne mornarice u Rijeci, a tom prilikom se dosta razgovaralo o zaštiti hrvatskih nacionalnih interesa u sklopu, a znamo da u sklopu Hrvatske ratne mornarice ustrojena je i Obalna straža. Isto tako mnogo se govorilo prilikom te proslave i o izgradnji desetak brodova za potrebe dakle Obalne straže, kojom bi se u svakom slučaju u potpunosti moglo kontrolirati hrvatske nacionalne interese, to je teritorijalno more i ZERP. Pa ja bih vas molio, da li nas možete izvijestiti u kojoj je fazi dakle taj projekt obalnog ophodnog broda za potrebe dakle Obalne straže?
Ministar Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče točno je da je izgradnja i gradnja obalnih okolnih brodova jedan od vrlo važnih, posebno značajnih projekata u opremanju, modernizaciji Oružanih snaga. On je važan iz više razloga pa dopustite mi ponoviti ovo što ste vi rekli. To jesu brodovi za Obalnu stražu. Jedna od njihovih zadaća biti će i očuvanje nacionalnih interesa na moru, hrvatskih nacionalnih interesa na moru, ali nije samo ta zadaća. Ona je i ratna, u slučaju dakle ugroze, to su i brodovi ratne mornarice. Ona je isto tako za pružanje svakodnevno pomoći otocima, stanovništvu na otocima, pomoći u spašavanju, traganju, dakle ima puno zadaća koje će obavljati ti brodovi. Taj projekat je značajan i rekao bih posebit i zbog toga što će to biti prvi projekat opremanja modernizacije naše ratne, odnosno mornarice u cjelini. Hrvatske ratne mornarice, koja će dakle dobiti nove brodove. Do sada je znamo prosjek brodova znamo 24, 25, 29 pa i više godina koji obavljaju zadaće i Obalne straže, ali i druge zadaće u sklopu Hrvatske ratne mornarice. Taj projekat je važan i sa drugog aspekta, a to je gospodarski, jer kao što ste rekli 10 brodova je odlukom Vijeća za obranu definirana kao potreba za ratnu mornaricu u obavljanju zadaća Obalne straže. 10 brodova, prosječni brod će biti negdje do 50 metara dužine. Cijena je na tržištu sada negdje oko 50, 60 milijuna kuna. Dakle, to je 500 ili 600 milijuna kuna posla za hrvatske brodograditelje. Jer hrvatski brodograditelji su u stanju izgrditi takove brodove. I zbog toga držimo da je taj projekt izuzetno važan. Mi godinu dana radimo intenzivno na pripremi toga projekta. Izrađena je kompletna tehnička dokumentacija, tehničko-taktička studija, pripremljena je točna procedura u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi, koja će biti vrlo transparentna, očekujemo da će se javiti puno hrvatskih brodograditelja. A ono što je bitno za taj projekat, stavit ga u dimenzije i mogućnosti proračuna za narednu godinu i ne samo za narednu godinu. Naime, plan je ići sa izgradnjom 4 broda u prvoj fazi u tri godine, sa mogućnosti da se 2012. godine ugovore i ostalih 6 brodova. Ali prije svega treba vidjeti mogućnosti proračuna Ministarstva obrane za iduću godinu. Vjerujem da ćemo i zbog određenih redimedioniziranja drugih projekata modernizacije Oružanih snaga uspjeti taj projekat staviti u predviđene financijske gabarite proračuna, jer on nosi ponavljam i očuvanje radnih mjesta u našim brodogradilištima, koji će dobiti taj posao. Prema tome, vjerujem da će do konca ove godine natječaj biti pokrenut i da ćemo koncem iduće godine, najkasnije početkom 2011. imati prvi takav brod koji će zaploviti našim morem.
Gospodin zastupnik Gari Cappelli.
Poštovani ministre zahvaljujem se na odgovoru i zadovoljan sam sa odlukom.
Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovana gospođo potpredsjednice Vlade, Svjetska banka je objavila najnovije godišnje izvješće o uvjetima za poslovne aktivnosti u 183 zemlje svijeta pod naslovom "Doing business 2010." Što je ujedno i poziv investitorima na neki način da investiraju u te zemlje sukladno ovom rejtingu. Hrvatska je nažalost svrstana na 103 mjesto u svijetu između Papue, Nove Gvineje i Solomonskih otoka. A po kriteriju zapošljavanja radnika je čak 163 iza Laosa. Istovremeno Hrvatska je u samo godinu dana po konkurentnosti pala za 11 mjesta. Tako da je sada na 72 mjestu, te se sada nalazi u društvu Namibije, Maroka i Vijetnama. Evo to je rezultat HDZ-ove vlade. Pitanje moje. Smatrate li se vi osobno odgovorni za ovakav položaj Hrvatske na ove dvije ljestvice, budući da ste upravo vi u kontinuitetu obnašali vrlo visoke dužnosti u Vladi bivšeg premijera Sanadera ili mislite da odgovornost za ovako katastrofalno loše pokazatelje, leži isključivo na njemu?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, evo u svojoj kratkoj analizi zaboravili ste reći nekoliko stvari, među ostalim da se i broj zemalja koji se na ovaj način o kojem govorite analizira i iz godine u godinu povećava, pa da se onda i razmjer u tom smislu mijenja. Ali na stranu to, govorimo o činjenicama. Ja se ne osjećam apsolutno odgovorna, dapače osjećam se odgovorna, imate pravo. Od kraja 2003. do danas kao članica Vlade, a evo 2,5 mjeseca i predsjednica Vlade, osjećam se odgovornom za sve ono što je uistinu odlično i dobro napravljeno. Osjećam se evo djelomično odgovornom među ostalim i za odličnu u uvjetima krize i recesije turističku sezonu. Podsjećam vas primjerice da smo mi u sklopu naših 10 antirecesijskih mjera koje je donijela vlada doktora Ive Sanadere, među ostalim i Akcijski plan za turističku sezonu 2009., odnosno desetu, da je akcijski plan u potpunosti ispunjen, da smo evo pokazuju svi pokazatelji za prvih 8 mjeseci postigli dobre rezultate i imamo 100 tisuća noćenja više, nego prošle godine koja je bila rekordna godina, da su prognoze bila da će pad biti i do 30% i gubitak više od 2 milijarde eura, to se na svu sreću ne ostvaruje. Zašto? Zato što smo i kroz akcijski plan i sve mjere Vlade i naravno Ministarstva turizma, mi primjerice u pravom trenutku, a to je bio kraj prošle godine potrostručili sredstva za reklamu sa 9 milijuna eura na 28 milijuna eura i učinili druge napore prema emitivnim tržištima, donijeli odluku o privremenom ukidanju vize za neke zemlje. Ali ono što je isto tako važno, uprli sve snage da povežemo privatni sektor, odnosno da povežemo sve sudionike u ovom velikom poslu koji je znači stvaranje okvira za dobru turističku sezonu. Dakle, za to se apsolutno smatram i djelomično odgovornom. Isto tako pokazatelji evo ponavljam Državnog zavoda za statistiku koji ukazuju da je pad BDP-a u prvom tromjesečju bio 6,7, sada je 6,3. U drugom tromjesečju to pokazuje da smo mi prestali padati, da se polako dižemo. I ponavljam, da smo Hrvatska uz još 3 zemlje Europe, odnosno Europske unije koje imaju takav trend. To isto tako su pokazatelji koji nas apsolutno moraju ohrabrivati. I ja ću ponoviti puno puta što sam rekla u ova 2,5 mjeseca. Da nam treba malo više zajedništva i hrabrosti i mudrosti i malo više samopouzdanja i malo manje neprekidnog ocrnjivanja, odnosno umanjivanja onoga što zajednički radimo. To mislim da je važno, to mislim da je uloga i oporbe, kao što je uloga i vladajuće koalicije i većine u Hrvatskom saboru, kao što je to i uloga Vlade Republike Hrvatske. Prema tome, spominjala sam turističku sezonu. Reći ću vam i podatak da je ove godine koja je krizna u turizmu zaposleno 400 radnika više, nego što je to bilo u prošloj godini, koja je ponavljam bila rekordna godina. Dakle i to su neki pokazatelji koji vas sasvim sigurno vesele i koji vas sasvim sigurno gospodine zastupniče ohrabruju. Prema tome, učinili smo ponavljam puno da imamo stabilnu isplatu i mirovina i plaća, da nismo taknuli i to ću sa zadovoljstvom spomenuti i zato se evo osobno osjećam odgovornom, da nismo taknuli ni kunu od 4 milijarde kuna koju smo osigurali za doplatak za djecu, za rodiljne naknade, za delimitirane rodiljne naknade i na taj način poduprli prije svega obitelji sa više djece. Osobno se osjećam, kada tražite osobnu odgovornost za činjenicu da nismo dirnuli veliki projekt pronatalitetnog dodatka za svako treće i četvrto dijete uz redovni dodatak još 500 kuna svakom djetetu i u ovoj kriznoj godini. Za to se osobno osjećam odgovorna, jer sam do prije dva mjeseca bila ministrica obitelji i zalagala se za te projekte. Osjećam se odgovorno apsolutno što nismo dirali socijalne naknade koje smo povećali prošle godine i u ovim vremenima krize nismo dirali. Za to se također osjećam odgovornom. A dijelimo odgovornost apsolutno u svemu tome sa članovima i članicama Vlade i oko evo činjenice da smo zadnjim rebalansom osigurali 200 milijuna kuna za dodatnu potporu u gospodarstvu i za očuvanje radnih mjesta kod onih gospodarstvenika koji imaju problema. Dakle, apsolutno za sve to dijelim odgovornost sa članovima Vlade i osjećam se osobno odgovornom. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Zdenko Franić.
Nažalost, ova tablica je rađena za razdoblje koje je daleko prije, dobrano prije krize pa je ipak rezultati vrlo, vrlo su loši i nezadovoljavajući usprkos činjenice da je tablica proširena za dvije zemlje, kao što vas je na brzinu potpredsjednik Polančec brifirao, tako da bi Hrvatska u najboljem slučaju mogla biti 101. po konkurentnosti. Nažalost, ostali pokazatelji su takvi da je Hrvatska 132. po zaštiti investitora, 101. po pokretanju poslovne aktivnosti, 163. po zapošljavanju radnika, usprkos ovih 400 kojih je više zaposleno u turizmu. Jedino u čemu smo dobri jest porezni sustav. Tu smo jako dobri, tu smo čak 39.
Gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje će biti upućeno državnom tajniku u Ministarstvu turizma, gospodinu Grgiću, iako je gospođa predsjednica Vlade odgovorila u jednom dijelu na moje pitanje. Međutim, svjedoci smo i potpuno nam je jasno što znači turizam za Hrvatsku. Dolaskom gospodarske krize u Hrvatsku zabrinutost je bila sve veća i sigurno da su razlozi bili puno veći u onih koji i žive ne samo od turizma, nego svakog čovjeka koji živi od svoga rada u Hrvatskoj. Kako će se odraziti i turistička sezona u ovakvoj gospodarskoj krizi? Moram podsjetiti sve nas da su neke procjene prije same turističke sezone bile da će biti odlično ili jako dobro ako bude minus od 10%, pa ako bude minus od 15%, pa se dolazilo do toga da će minus biti čak i 30%. Ono što možemo pročitati, čuti, ovih dana što je turistička sezona ostvarila u ovoj godini, iako ona još traje, naravno najveći dio i najjači dio je prošao, ali turistička sezona i dalje traje. Mene osobno zanima kakvi su rezultati postignuti do sada, znači u broju noćenja, gledajući u financijskom dijelu, gledajući u dijelu upošljavanja novih ljudi. Zanimaju me vaše procjene, što će biti do kraja turističke sezone, da li će se trend pozitivan nastaviti ili će biti negativan trend. I naravno zanima me što to znači za naše okruženje zemlje koje su turistički sigurno jake, neću reći puno jače od nas, ali ako su puno veće sigurno su i puno jače od nas.
Državni tajnik Branko Grgić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Štovani saborski zastupniče, u pitanju ste naveli mnoge katastrofičare koji su prognozirali da će ova sezona završiti i -25 pa do -30% što se tiče dolazaka gostiju. Ali isto ja bih rekao da smo svi živjeli u neizvjesnosti kakva će bit sezona. Čak i procjena Svjetske turističke asocijacije WTO-a bila je za ovo područje Mediterana -10% što se tiče dolazaka gostiju. Mi smo to u ministarstvu prepoznali već u studenome prošle godine, formirali povjerenstvo zajedničko javnog i privatnog sektora i donijeli mjere udruženog oglašavanja koje su već tada rezultirale da smo potpisali ugovor sa 618 agencija, tour operatora odnosno organizatora putovanja i već tada smo imali milijun i 400 tisuća sigurnih dolazaka gostiju, što je 40% ukupnog organiziranog dolaska gostiju. Isto tako smo sredstva za promidžbu povećali sa 9 na 28 milijuna eura, ciljano išli na one destinacije i ona emitivna tržišta koja su bitna za Hrvatsku, povećali sredstva i za domaće turiste i upeterostručili sredstva za internetsko oglašavanje i TV globalno oglašavanje, pa smo imali preko 300 milijuna klikova na našim internetskim stranicama. Sve su to mjere uz akcijski plan koji je donijela Vlada Republike Hrvatske i koji je u cijelosti proveden za 2009. godinu. Sve su te mjere stvorile pretpostavke da već krajem kolovoza hrvatski turizam iz minusa prelazi u plus. Imamo 49 milijuna noćenja ako gledamo od siječnja do kolovoza, što je 0,2% više nego u istom razdoblju prethodne godine ili ako promatramo sam kolovoz 2,8 milijuna dolazaka, što je 3% više nego prošle godine i 19,2 milijuna noćenja, što je 5% više nego protekle godine. Ono što je bitno kazati da su samo u našem okruženju, u našem konkurentskom okruženju Turska koja je na razini Hrvatske, odnosno Tunis koji je jedini ispred nas što smo itekako zadovoljni s ostvarenim rezultatima. Ono što je bitno, što je gospođa predsjednica Vlade i napomenula da je novosezonskih osoba, sezonaca ove godine 12 tisuća 468 što je za 400 više nego prošle godine. Ja moram naglasiti da je sezona, postsezona još u tijeku. Mi smo u rujnu, a postsezona je 20% ukupne sezone i idalje mi provodimo mjere od internetskog oglašavanja dok drugog dijela avansa, onog udruženog oglašavanja sa putničkim agencijama. I nadamo se da će te mjere uroditi plodom, odnosno sigurni smo po najavi bookinga za 9. mjesec i da će ovi rezultati u konačnici biti još i bolji.
Gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine državni tajniče. Meni je drago da ste mogli naravno i kazat informaciju i meni i svima nama, posebno zbog toga što su mnogi prije same turističke sezone znali obezvrijediti Ministarstvo turizma, ljude koji rade u ministarstvu da n isu sposobni, nisu spretni, nisu u tome dijelu dovoljno ni stručni da bi mogli raditi svoj posao. Ovo je samo jedan dokaz i pokazatelj da nije sve tako crno i da neki mogu napraviti iskorak prema naprijed i mogu napraviti pozitivne stvari za Hrvatsku, što je sigurno za svaku pohvalu i meni je drago da je ovo išlo u tome smjeru, što je u interesu svih nas.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade… … [[Upadica se ne razumije.]] Pardon, poštovana gospođo predsjednice Vlade, gospođo Kosor, nedavna odluka Vlade o ukidanju besplatnih udžbenika otvorila je Pandorinu kutiju iz koje je izišlo mnogo problema na vidjelo. Prvi naravno je to što je Vlada praktički 380 milijuna kuna izgubila preko noći, jer je toliko vrijednosti udžbenika završilo manje-više u smeću ili starome papiru, a zatim se otvorilo i pitanje kvalitete samih udžbenika. Pokazalo se da izdavači udžbenika proizvode ciljano loše udžbenike koji se raspadaju, koji se ne mogu koristiti više od jedne godine, koji se dakle tiskaju na masnom, tvrdom i vrlo teškome papiru. Pokazalo se da izdavači mijenjaju sadržaje udžbenika svake godine kako bi se morali kupovati novi. Ali se također pokazalo i to da je od kada je Vlada preuzela kupovinu udžbenika cijena udžbenika skočila za 70%. Pokazalo se također da izdavači ne biraju sredstva da uđu u škole, pa se očito je pod tihim protektoratom ministarstva odvija jedan proces korupcije u kojemu izdavači kupuju kompjutere, televizijske prijamnike, interaktivne ploče, vode na izlete, a po nekim glasinama radi se i o davanju novca kako bi se birali upravo njihovi udžbenici i kako bi se ostvarila što veća zarada. Ovo je naprosto neodrživo stanje i pitam vas. Što će Vlada učiniti da se ovakav cirkus kojemu smo ove godine bili svjedoci ne ponovi i da se ponovo ne bace silni novci koje su ove godine uložili umjesto države ovoga puta sami roditelji kupujući knjige. A podsjećam, to je rekao i kolega Flego na vidjelo izišlo i to da izdavači ne poštuju zakon i ne pripremaju udžbenike za u zakonom i pravilnicima ministarstva predviđenom roku jer neki udžbenici nisu izišli vani ni do 15. rujna, a morali su još u srpnju. Hvala lijepo.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, pa svakako prije svega Ministarstrvo znanosti, obrazovanja i športa i Vlada u cjelini će i dalje činiti sve što je nužno da bi se neke stvari o kojima ste i vi govorili promijenile. Prije svega, vjerujem da ste informirani, da se radi, zapravo je taj posao pri kraju, novi Zakon o udžbenicima gdje sam ja osobno tražila da pripremimo takav Zakon o udžbenicima koji će omogućiti da se jedan udžbenik može koristiti najmanje 4 godine. Dakle, vjerujem da će se uskoro taj zakon naći pred Vladom, a onda i pred vama zastupnicima i zastupnicama. Dakle, to će sasvim sigurno biti na tragu i ovoga o čemu vi govorite. Što se tiče drugih vaših navoda iz pitanja, pogotovo onoga što ste tvrdili da je na dijelu korupcija u nekim školama vezano za neke izdavače itd. Ja pretpostavljam da ste gospodine zastupniče u skladu sa obvezom svakog građanina Republike Hrvatske podnijeli prijave nadležnim institucijama. Dakle, ako niste ja vas pozivam i preporučujem da to učinite. Dakle, imamo USKOK, imamo Državno odvjetništvo, imamo Ministarstvo unutarnjih poslova, odnosno policiju. Pa ako znate i ako ste znali za slučajeve korupcije morali ste to ja sam sigurna da vi to znate, morali ste to prijaviti. Kad bi bilo kakva prijava slične vrste došla do mene ili bilo kojeg drugog člana Vlade vjerujte da bismo to iste sekunde učinili. Dakle, s udžbenicima odnosno sa Zakonom o udžbenicima idemo i vjerujem da ćete ga i vi u saborskoj proceduri i vaš klub podržati.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Gospođo predsjednice, žao mi je što ste na moje pitanje u drugome dijelu odgovorili na ovaj način jer to je vaš posao i posao službi kojima ste vi nadređeni. Nije teško otkriti na koji način se osnovna sredstva i tehnička pomagala u školi povećavaju, odnosno na koji način su škole došle do njih. A Ministarstvo prosvjete, odnosno znanosti i obrazovanja itekako znade o čemu se radi, ali prešutno odobrava takve stvari jer Vlada ne osigurava dovoljna sredstva za opremanje škola u svim didaktičkim i drguim pomagalima koja školi trebaju biti na dispozicji. Prozivati zastupnike da pojedinačne slučajeve prijavljuju mislim da je licemjerno i da prije svega morate vi prozvati svoga ministra koji je nadležan za to. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje uputit ću državnom tajniku iz Ministarstva turizma, gospodinu Grgiću premda je najvećim dijelom već zapravo odgovoreno na ono što je mene interesiralo, a to je uspjeh turističke sezone i najsvježiji podaci vezano uz to. Prvo da prokomentiram da je zapravo i u varijanti recesijski paket mjera hrvatske Vlade i akcijski plan za turizam zapravo su dali rezultate koji su iznad svih očekivanja. Jer zbilja nakon onih katastrofalnih najava da će turistička sezona podbaciti pa čak i 15 i 20%. Evo svjedoci smo da je ona čak u nekim pokazateljima i bolja od prošlogodišnjeg koja je bila rekordna. Mene zanima, obzirom da je većina putnika došla u Hrvatsku, većina turista je došla u Hrvatsku kopnenim putem cestom, autocestom ovaj dio koji je ostao kao avio destinacija, kao što je dubrovačko područje je na neki način ipak zabilježio manje rezultate u dijelu avionskog prometa. Hoće li Ministarstvo turizma poduprijeti neke akcije koje su već krenule iz Županije Dubrovačko-neretvanske da se pomogne upravo takvoj destinaciji koja je na žalost još uvijek prometno izolirana. Nadamo se da takvo stanje neće dugo trajati. Ali dok se ne popravi to stanje prometne izoliranosti da se oređenim mjerama upravo ciljano ide prema tim destinacijama kako bi taj avionski promet bio što intenzivniji i kako bi doveo što više turista. Pa vas ja molim, evo pitam vas da li ste upoznati sa ovim inicijativama? Koje mjere ćete predložiti za sljedeću godinu i postoje li neke mjere koje već sada možad možete reći vezano uz potporu ovim destinacijama kao što je Dubrovnik, dakle aviodestinacijama.
Državni tajnik u Ministarstvu turizma, Branko Grgić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi saborski zasupniče u pravu ste, 92% ukupnog dolaska turista koji dolaze u našu zemlju dolaze kopnenim putem i svakako da je problem i Dubrovnika taj koji kao aviodestinacija u načinu dolaženju gostiju do krajnjeg njenog odredišta. Mi smo i ove godine u našim mjerama, u mjerama udruženog oglašavanja imali posebnu mjeru – mjere za poticanje regionalnih avio programa za Hrvatsku. U tim mjerama smo zajedno sa Hrvatskom turističkom zajednicom i gospodarskim subjektima u Dubrovniku i drugim krajevima u Hrvatskoj, u Splitu, Zadru, Puli isto tako praktički dali potporu gotovo 2 i pol milijuna kuna baš da se anulira ta prednost koju imaju ostali gradovi u odnosu na aviodestinacije. Ista ta mjera bit će sadržana u našim mjerama i za 2010. godinu. Mi smo upoznati s tim problemom. Razgovaramo sa predstavnicima i Dubrovačko-neretvanske županije ali i sa svima drugima koji ovise o toj mjeri.
Gospodin zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem. Raduje me ovaj stav ministarstva. Mislim da bi zapravo najbolja mjera za poboljšanje prometa posebno cestovnog prema Dubrovniku bila naravno dovršetak ova dva ključna projekta a to je izgradnja auto ceste do samog Dubrovnika i izgradnja Pelješkog mosta. Jer to će zapravo značiti izlaz iz prometne izoliranosti. O tome je jučer dalo svoje mišljenje i Dubrovačko-neretvanska županija, odnosno Skupština Županije koja je jednoglasno, dakle sve stranke su poduprle da se ovi ključni projekti cestovni, infrastrukture dovrše što je moguće brže jer to će biti najbolja pomoć Dubrovniku kao destinacija, turističkoj destinaciji i cijelom dubrovačkom kraju. I budite uvjereni da će rezultati turistički biti iznad svih ovih dosadašnjih pokazatelja. Ja se radujem tom vremenu. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo predsjednice Vlade, naime početkom godine, plinska kriza prouzrokovana nedovoljnim osiguranim količinama plina našem gospodarstvu je nanijela preko 2 milijarde još uvijek nepodmirenih šteta. Pored ostalih nedaća koje našim građanima Vlada Republike Hrvatske osigurava svojim nečinjenjem, osigurala je u tom trenutku i smrzavanje. Činjenica je da smo plinsku krizu dočekali sa polupraznim podzemnim skladištem, činjenica je da nismo osigurali dovoljne količine plina, činjenica je da u tom trenutku nije bilo nikakvog kriznog, suvislog kriznog plana. A s druge strane, Europska komisija je sredinom ljeta upozorila na moguću novu nestašicu plina. Pa mene interesira koje aktivnosti je Vlada pokrenula da bi osigurala sigurnu opskrbu plinom, prije svega gospodarstvu i građanima i da li Vlada može svojim građanima i gospodarstvu garantirati sigurnu opskrbu plina?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa gospodine zastupniče, odgovoriti ću vam vrlo kratko. Vi ste pitali što je Vlada učinila i što čini? Ja ću reći sve. Sve što je nužno, sve što je potrebno Vlada čini za sigurnu opskrbu građana i građanki Republike Hrvatske plinom. Kao što ste vjerujem vidjeli u medijima, ja sam imala priliku na jednom velikom skupu u Gdanjsku, dakle skupu povodom obilježavanja 70. obljetnice početka 2. svjetskog rata, susresti se i sa premijerom Putinom, imati jedan jako dobar susret, razgovor i mi smo tada dogovorili, gospodin Putin me pozvao da dođem u službeni posjet i da naravno i tom prilikom porazgovaramo i o tom pitanju. Svakako da je to bila i tema našega bilateralnog razgovora. Ja očekujem uskoro poziv, odnosno bolje rečeno, određivanje datuma moga posjeta pa ću vas, evo s velikim zadovoljstvom o tome nakon toga izvijestiti, a ako želite sve podrobnosti na temelju pitanja koje ste postavili, ja vam mogu dostaviti i pisani odgovor u kojem ćemo obrazložiti apsolutno sve što smo činili i što u ovom trenutku činimo na sigurnoj opskrbi, ne samo građana, nego naravno i gospodarstva, što je isto tako iznimno važno.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Pa gospođo predsjednice … [[Govornik se ne razumije.]] uopće ne sumnjam i na vašu volju i želju i spremnost i potrebu i angažman da se ovaj čitav problem riješi prije nego kad nastane. Međutim, iskustvo govori, čitav posao odrađuje vaš potpredsjednik Vlade, s obzirom na njegov ogromni angažman u INA-i, a koliko je koristan angažman poznaje ministar Šuker kroz dug države prema INA-i, njegov ogromni angažman kao resorni ministar u Hrvatskoj elektroprivredi, njegov ogromni angažman sad i u Podravci kao Koprivničancu. Mislim da ovaj teret on nije u mogućnosti, jednostavno ne stigne ga kvalitetno iznijeti, pa evo upozoravam na taj problem i molim pisani odgovor. Hvala.
Gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pitanje u zadnji čas postavljam gospođi predsjednici Vlade, a vidjet ćete zašto je u zadnji čas. Vi ste gospođo predsjednice Vlade bili i sami kandidat na prošlim predsjedničkim izborima, odnosno kandidatkinja, a za 3 mjeseca do najviše 4 održavaju se redoviti predsjednički izbori. Pitanje za vas gospođo predsjednice glasi da li nadležni državni organi, Ministarstvo uprave i Ministarstvo unutarnjih poslova rade ili su već možda napravili pa mi to ne znamo, što bih ja se radovao, na usklađivanju popisa birača sa evidencijama o prebivalištima ili ćemo po ne znam koji put gledati reprizu filma našeg poznatog redatelja Krste Papića "Kad mrtvi zapjevaju"? [[Upadica Damir Kajin: I kad će Vlada raspisati izbore? I to. Kad će Vlada raspisati izbore?]]
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Gospodine zastupniče Šprem, zastupnik Kajin još domeće na vaše pitanje svoje, kada će Vlada raspisati izbore, pa ako dozvolite onda da u tom sklopu odgovorim i na ovo. Dakle, da, dobro ste rekli, ja sam bila kandidatkinja Hrvatske demokratske zajednice na predsjedničkim izborima 2005. godine, na to sam ponosna. Evo, ušla sam u 2. krug i dobila sam 35% glasova. Mislim da je to bio solidan rezultat u uvjetima kad sam ja bila sama protiv svih, odnosno kao kandidatkinja svoje stranke, a iza kandidata predsjednika Mesića su bile sve druge stranke. Međutim, to je sada dakako prošlost. Predsjednik i ja imamo odlične odnose sada u ovim novim, za mene novoj ulozi kao predsjednice Vlade. Dakle, na vaše pitanje mogu odgovoriti da da, da naravno Ministarstvo uprave radi užurbano sve ono što može u ovim uvjetima da bi se popisi na svaki način ažurirali i da bismo imali i ove izbore i svake druge u onom okviru u kojem svi to želimo, i mi u poziciji i vi u opoziciji. Tu se naša nastojanja apsolutno ne razilaze. I evo, na ovo pitanje kad će Vlada raspisati izbore. Na vrijeme, gospodine Kajin, znači evo, odgovaram sada na dva pitanja. Na vrijeme, budite bez brige, imati ćete dovoljno vremena pripremiti se i za kampanju, ali naravno i za sve ono što slijedi do izbora za predsjednika Republike Hrvatske. Vlada o vama vodi računa. Hvala vam. [[Pljesak.]]
Gospodin zastupnik Boris Šprem.
Gospođo premijerko, odgovorili ste mi mlako na moje pitanje, a sad ću vam reći zašto, ako dozvolite gospodine potpredsjedniče [[Upadica Vladimir Šeks: Kako?]] Ako dozvolite da odgovorim sada ja zašto je mlako odgovor na pitanje. Mlako, neodređeno, neprecizno [[Upadica Vladimir Šeks: Mlako?]] Mlako, mlako. Mlaka voda, mlako. Mlako, da. Dakle, dozvolite mi. Činjenice, govorim statističke činjenice. Broj stanovnika trenutno sada je, odnosno po popisu iz 2001., je 4 milijuna 435 tisuća 982. Broj birača 2007. je bio 4 milijuna 478 tisuća 554. Dakle, bilo je 2007. na prošlim parlamentarnim izborima 42 tisuće 572 više birača nego stanovnika. Druga činjenica, 2000. godine, ova je još gora nažalost, 2000. godine je bilo birača 4 milijuna 252 tisuće 921, a 2007. 4 milijuna 478 tisuća 554. Dakle, za 7 godina smo narasli sa biračima 225 tisuća 633. A istovremeno smo u 10 godina, dakle još više nego što je ovih 7, je rođeno manje nego umrlo 91 tisuću 749, dakle natalitet je manji od mortaliteta. I sad ja postavljam pitanje. Ne, ne, dobro onda ne postavljam pitanje, onda komentiram. Ima li ijedna država na svijetu ovakvo stanje? A ja znam gdje je rješenje. Rješenje je da se ima jedno prebivalište, zato sam postavio onako precizno pitanje, a ne dva, a imamo kao što znamo iz prošlih lokalnih izbora, slučaj u Dusini, pokraj Vrgorca 404 prijavljena birača na jednoj kućnoj adresi. Dakle, zaključujem. Pojedinci apsolutno sustavno i organizirano omogućavaju masovan upis na izmišljene adrese što je kazneno djelo i izborni kriminal. Hvala.
Gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, poštovani gospođe ministri i ministrice, poštovani kolegice i kolege. Moje se pitanje odnosi na problematiku tvrtke "Mungos" d.o.o. iz Zagreba, a upućujem ga potpredsjednici hrvatske Vlade gospođi Đurđi Adlešić. Naime, osnovana je nova tvrtka "Mungos" d.o.o. iz Siska koja bi trebala postati pravni sljednik tvrtke "Mungos" d.o.o. iz Zagreba. Znamo da tvrtka "Mungos" d.o.o. iz Zagreba dosadašnja pokriva oko 15% prostora razminiravanja na području Republike Hrvatske, a isto tako da se to odnosi na oko 954 kilometara kvadratnih realno opasnoga prostora na kojima prijeti opasnost od mina. Isto tako znamo da tvrtka "Mungos" d.o.o. iz Zagreba je već 10-tak godina opterećena problemima i dugovanjima, prije svega zbog vrlo lošeg vodstva u toj tvrtki i sada mene kao zastupnika zanima što će biti sa preustrojem trgovačkog društva "Mungos" d.o.o.? Koja je sudbina te tvrtke? I što će biti sa zaposlenicima te tvrtke? Hvala lijepa.
Potpredsjednica Vlade gospođa Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče mislim da ćete biti zadovoljni odgovorom. Vi ste dobro postavili dijagnozu. Činjenica je da je to tvrtka koja je punih 10 godina imala ozbiljnih problema, i ako se ne varam prosvjedujem bar dva puta godišnje i to, mogla bih reći, s punim pravom, jer njihov status nastao zbog lošeg vođenja tvrtke. U jednom trenu prošle godine tako se više nije moglo ići, nakon prosvjeda sjeli smo na duge razgovore, moram priznati nisu bili lagani, dogovorili smo preustroj te tvrtke. Preustroj je završen. Nastala je nova tvrtka, koja radi pri HCR-u, u koju je prešlo 119 djelatnika iz one stare tvrtke "Mungos" koji su već preugovorili četiri nova posla. Oni su sada konkurentna tvrtka na tržištu, a moći će držati i balans i kažu da će poslove završiti prije isteka roka. Ono što posebno veseli je rečenica koju je rekao direktor Međunarodnog centra za razminiranje, kada je posjetio Hrvatsku, a to je da je model razminiranja koja primjenjuje Hrvatska jedan od najboljih modela i da bi po završetku tih poslova u Hrvatsku razminiranje moglo postati naš pravi izlazni proizvod. Nadam ste da ste zadovoljni.
Gospodin zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospođo … [[Zbog glasne najave, govornik se ne razumije.]] , ja sam zadovoljan s vašim odgovorom. Ovo smatram iznimno značajnim pitanjem, … [[Govornik se ne razumije.]] zaboravljaju na ovu opasnost od mina i radujem se što ste ovako dobro odgovorili. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospođo Kosor, na početku Vladine antikorupcijske kampanje pojavili su se marketinški spotovi prepuni malih mrava. Onda je mrava nestalo, a u medijima se pojavio mravak. I ne samo ovo, ljudi su cijelo ljeto mogli po novinama čitati brojnim korupcijskim i kriminalnim aferama u javnim poduzećima. Imaju li sve te afere nešto zajedničko? Nešto što ih povezuje? Imaju. Svi su ti ljudi na te svoje pozicije postavljeni kao stranački pouzdanici, kao rodbina, kao prijatelji. I nisu oni bili nesposobni i lijeni kao što se o njima često govori. Ne, ne, ne. Oni su se odmah prihvatili posla. Njihov glavni posao bila je krađa. Trpalo se u privatne džepove, guralo valjda i u stranački, jer trebalo je na neki način vratiti dug stranci za tako profitabilna mjesta na koja su postavljeni. I stranka njima nije ostala dužna. Stranka takve brani do zadnjeg časa. Dok pritisak javnosti ne postane takav da ih je više nemoguće braniti. Sjetimo se samo kako je vaš predsjednički kandidat branio gospodina Rončevića, našega kolegu pred saborskim povjerenstvom. Nije se libio da jednog uglednog generala, heroja svih ratišta Domovinskog rata nazove lašcem, neznalicom, a sve samo s ciljem da obrani kriminal svoga stranačkog kolege. E pa sada, ja vas pitam, onaj tko je uzrok problema ne može biti i njegovo rješenje. To ste vi. To je HDZ. Kad ćete konačno otići, mjesto prepustiti sposobnima i poštenima? Hvala.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, zastupniče, neću otići i neće otići ni jedan član, niti članica ove Vlade. Dapače uz sve to, uz sve naše poslove za Hrvatsku mi ćemo se pripremati za izbore 2011. i sasvim sam sigurna na temelju ovoga što i vi govorite da ćemo mi pobijediti na izborima 2011. godine. To je definitivno. Zašto sam još sigurna? Evo, bit će muško. Zašto sam još sigurna? Zato što evo imam dokument koji sam već citirala, ali ajmo sad do kraja, dakle DUNEA, to je kao što znate Regionalna razvojna agencija DUNEA gdje se vrlo jasno kaže, gdje ravnateljica potpisuje da je mnogi, sad navodi tu imena čija imena tih ljudi neću čitati, ali kaže: zaposlena uz preporuku i na zahtjev gospodina Igora Dragovana, zaposlena na zahtjev i preporuku Gradske organizacije SDP-a, uz preporuku Gradske organizacije SDP-a, to je slijedeća osoba, itd., itd. Nemojte da vam čitam. Neću spominjati, ponavljam, imena ljudi. Ovaj dokument je potpisan. Mogla bih nabrajati i druge. Zašto to spominjem? Zato što, gospodine zastupniče, sasvim sigurno da nitko od ljudi koji u ovoj Hrvatskoj, ali bilo drugdje u svijetu radi neki nečastan posao. Ne radi to zato što je član neke stranke, nego radi zato što je nečasna osoba, zato što je nečastan čovjek. Kao što ste vidjeli i pod pritiskom vaših članova, vaše stranke su mnogi ljudi zapošljavani, samo zato što su članovi vaše stranke. Prema tome, to nas nikamo neće odvesti. Odvest će nas cilju ono što radi Vlada. Pa ću vam spomenuti da smo donijeli novi Zakon o kaznenom postupku, da smo izmijenili Kazneni zakon, da smo donijeli novi Zakon o javnoj nabavi, da je Vlada donijela odluku o centraliziranoj javnoj nabavi kojom ćemo usput budi rečeno štedjeti neke novce. Da smo donijeli Zakon o javnom privatnom partnerstvu, Zakon o osobnom identifikacijskom broju koji će sasvim sigurno biti snažna i važna poluga u borbi protiv korupcije. Doneseni su Zakon o državnom odvjetništvu, Zakon o uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, ja bih danas ako uspijem otići, ako završi aktualno prijepodne, nakon odjela u Splitu, Rijeci i Osijeku otvorila i Zagrebački odjel policijskog nacionalnog ureda. Snažan mehanizam u borbi protiv korupcije. Spomenut ću vam i akcije od „Maestra“, „Kormila“, Ipsilona, Dubaia, Pohlepe, Indeksa, Dijagnoze, Pet zvjezdica, Gruntovca, itd. to su sve akcije koje su provedene i koje se provode u mandatu ove prošle i pretprošle Vlade. Spomenut ću vam da je prema podacima u razdoblju 1. rujna prošle godine do 1. rujna ove godine USKOK zbog kaznenih dijela korupcije, odnosno prijavljene su USKOK-u 864 osobe za koruptivna kaznena djela, podneseni su istražni zahtjevi protiv 364 osobe, optužena je 231 osoba a donesene su 94 osuđujuće presude, 11 oslobađajućih i 3 odbijajuće itd., i tako redom. Prema tome, ova Vlada kao što je to činila prošla i pretprošla čini apsolutno sve u borbi protiv korupcije, organiziranog kriminala itd. Prema tome, budite sigurni da ćemo nastaviti i da ćemo se boriti protiv ovakvog postupanja kakvog vidimo iz Dubrovnika koji je potpisala ravnateljica DUNAI apsolutno protiv svakog takvog postupanja jer želimo da se zapošljavaju ljudi koji su sposobni, koji su školovani i da svatko u Hrvatskoj zna pogotovo to govorim mladim ljudima, da će se zaposliti, da će napredovati, da će položiti ispit ako zna i ako čini to svojim vlastitim snagama i svojim znanjem, i ja vjerujem da ćete nam u tome gospodine Staziću dati apsolutnu i punu potporu, još jedanput ponavljam ovu Vladu, sve članove i članice Vlade nitko i ništa pa niti ovakva podmetanja neće zaustaviti i spriječiti da se borimo protiv korupcije, svugdje i protiv svakoga bez obzira kako se zvao i kojoj stranci pripadao.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Jako lijepo rečeno ali prvo. USKOK i državno odvjetništvo se bori protiv korupcije, ima nešto uspjeha u tome ali korupciju kada su u pitanju javna poduzeća, korupciju kada su u pitanju ministri koji ih trebaju nadzirati otkrivaju novinari, a tek onda se državno odvjetništvo prihvati svoga posla, sjeti se da im je posao progoniti tu korupciju. Trebalo bi novinare zaposliti u državnom odvjetništvu vjerojatno bi bilo efikasnije. Drugo, dokument koji ste citirali iz te Dubrovačke razvojne agencije, ta direktorica koja ga je potpisala ona je optužena za mobing, pa da bi izbjegla optužbe za mobing onda tako skreče pozornost javnosti blateći SDP. To su vam zaboravili reći pa radi vaše informiranosti, pa usput da informiramo gospođu Hloverku Novak Srzić, jer to u njezinom prilogu na njezinoj televiziji također nije rečeno pa drugi put kada bude davala takav prikaz da da punu istinu. I treće, pitao sam vas kada ćete otići. Zadnje objavljeno ispitivanje mišljenja građana pokazuje iz rujna ove godine, da 61,5% građana ne, nemate više podršku javnosti i ne predstavljate nikog osim same sebe.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa pitanjima, na redu je uvaženi zastupnik Mario Habek.
Pitanje postavljam gospođi KOsor. Vukovarski Vupik bio je godinama gubitaš, onda je 2003. godine saniran državnim novcem. Dovedena je HDZ-ova uprava koja u 6 godina ponovno napravila gubitak od 700 milijuna kuna. Vupik je uništavan planski s time da ga se odvede u stečaj. Tri natječaja za prodaju Vupika su propala, no onda su sami radnici Vupika pronašli dobrog ulagača, Osječko žito pismom namjere upućeno Fondu za privatizaciju ponudilo je sanaciju dugova, 100 milijuna kuna ulaganje, što je najvažnije ustupanje 25% dionica radnicima Vupika. Prvi put je uprava Vupika pokazala malo neovisnosti od HDZ-ovske politike i zajedno sa sindikatima prihvatila tu ponudu, međutim, nije ju prihvatio Fond za privatizacija a uprava Vupika je zbog remećenja pljačkaških planova smijenjena. Sada se raspisuje novi natječaj i to nepovoljniji za eventualnog ulagača koji neće imati pravo otpisa ratne štete kao što je to bilo kod privatizacije svih drugih kombinata. Pitanje glasi, zašto se igrate sudbinom 900 zaposlenih u Vupiku, zašto Vupik gurate u stečaj i kome ste namijenili da potpuno uništeni Vupik kupi za 1 kunu, a onda otpusti radnike a onda zadrži zemlju, stoku, poljoprivredne strojeve, hotel i sve druge nekretnine Vukovarskog kombinata.
Zahvaljujem odgovor uvažena predsjednica gospođa Kosor izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče. Moram reći da sam iznenađena unatoč ovog kanonadi pitanja iz kluba zastupnika SDP-a koji mene veseli postavljaju pitanja isključivo meni, i želim da to tako bude svih sljedećih aktualnih prijepodneva do 2011. godine, ne žalosti me i nije mi jasno zašto se vi igrate sa sudbinom ljudi zaposlenih u Vupiku postavljajući ovako tendenciozna i moram reći maliciozna pitanja optužujući Vladu da želi uništiti Vupik ili podržavati nekakve nečasne radnje. Kao što znate natječaj je raspisan i Vlada će se apsolutno potruditi u okviru svojih ovlasti i mogućnosti učiniti sve prije svega za te ljude jer mi itekako dobro znamo što su i koliko su propatili i koliko je važan Vupik ne samo za ljude koji su zaposleni nego i za njihove obitelji. I molim vas da se zajedno s nama okupite oko zajedničkoga posla, a ne da dezinformirate ljude koji su ionako u teškoj poziciji i teškom stanju. I apsolutno u ime Vlade Republike Hrvatske odbacujem vašu tvrdnju da se mi igramo sa sudbinom tih ljudi. Apsolutno to odbacujem.
Zahvaljujem. Komentar uvaženi zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Pa pljačkaška privatizacija očito nije završena '90-ih godina. HDZ se ne odriče tog recepta. Dovoljna je sramota to što "Vupik" uništavate, ne samo zato da se okoristi neki novi HDZ-ovac, nego zato što se nalazi u Vukovaru, gradu gdje ste izgubili izbore.
Uvaženi zastupniče, nemojte na taj način koristiti saborsku govornicu. Ovo je častan dom, gdje sjede časni ljudi koji se trebaju i časno ponašati. Nastavljamo sa pitanjima. Na redu je uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem gospodinu Tomislavu Iviću, ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Poštovani ministre, evo sve češće dobivam upite od nezaposlenih hrvatskih branitelja, a to su najčešće pitanja postavljena kako se nezaposleni hrvatski branitelji koji se žele udružiti u zadrugu i započeti sa zadružnim poduzetništvom mogu najbolje upoznati s radom zadruga?
Zahvaljujem. Odgovor, uvaženi ministar Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovana gospođo zastupnice odgovor je u biti vrlo jednostavan. Najbolje upute mogu dobiti naravno u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, u Upravi za hrvatske branitelje, ali odgovor mogu dobiti i izravno na terenu jer ministarstvo u suradnji sa 3 referalna centra za razvoj zadrugarstva i to u Samoboru, Metkoviću i u Vladislavcima kod Osijeka radi na razvoju braniteljskog zadrugarstva i mogu reći sa zadovoljstvom da je zaista u proteklih 4, 5 i pol godina izuzetno puno učinjeno na ovoj mjeri koja je u sklopu programa Vlade Republike Hrvatske o zapošljavanju nezaposlenih hrvatskih branitelja. Mogu reći da je u proteklih 5 i pol godina osnovano 368 zadruga na području Republike Hrvatske, a da je uz izravnu potporu Ministarstva hrvatskih branitelja, osnovana 271 zadruga, da u tih 368 zadruga je više od 4 tisuće hrvatskih branitelja. Uglavnom je riječ o zadrugama koje se bave poljoprivrednom proizvodnjom, ali ima i drugih vrsta djelatnosti kojima se zadruge bave. Ono što mogu reći, evo ovih dana će se održati, 26-og, dakle za 3 dana, u Koprivnici Sajam braniteljskih zadruga, peti po redu, gdje će sudjelovati više od 200 braniteljskih zadruga sa svojim proizvodom, gdje će prezentirati naravno rad svojih zadruga. I mogu reći sa zadovoljstvom da kroz ovaj Vladin program koji se provodi preko Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti o zapošljavanju nezaposlenih hrvatskih branitelja u proteklih 5 godina posao je našlo više od 10 tisuća nezaposlenih branitelja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Komentar, uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre sigurna sam da će mnogim hrvatskim braniteljima koji su odlučili ići u poduzetništvo zadružno, da će im biti puno jasnije. Ali što je važno još naglasiti što se tiče što sve Vlada Republike Hrvatske na čelu sa gospođom Kosor i naravno sa Ministarstvom obitelji i branitelja na čelu sa ministrom Tomislavom Ivićem poduzima dalje za hrvatske branitelje? Važno je napomenuti i to da je u zadnje vrijeme podijeljeno, zapravo u ovoj godini već 64 automobila koja su podešena za teže invalide hrvatskih branitelja. Nedugo svjedoci smo da je u Zagrebu podijeljeno 25 takvih automobila. Plan je za ovu godinu 119 još isporučiti automobila što sam dala ja upit da li će se to, bez obzira što je ova godina teška i krizna, da li će se to ispoštovati? Odgovor sam dobila pozitivan i ja zahvaljujem i Vladi i nadležnom ministarstvu što se i dalje brine za hrvatske branitelje, pogotovo teže invalide, u ovoj teškoj situaciji, kriznoj godini za Hrvatsku. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je za pitanje uvaženi zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani članovi Vlade, poštovana predsjednice Vlade Republike Hrvatske. Evo u toku današnjeg dana, odnosno prijepodneva, kako ga nazivamo, dobili smo na temelju postavljenih pitanja i određene odgovore te na temelju tih odgovora uočavamo da je Ministarstvo turizma bilo uspješno, da su predložene mjere Ministarstva turizma bile uspješne, da je turistička sezona bila uspješna, odnosno da još traje i da možemo očekivati da će biti još uspješnija te temeljem svih tih danas navedenih i nabrojenih činjenica postavljam pitanje državnom tajniku u Ministarstvu turizma, Branku Grgiću. Kakovi su planovi Ministarstva turizma vezano za pripreme nove turističke sezone u smislu traženja novih turističkih proizvoda, odnosno novih turističkih tržišta? Odnosno, koji su planovi Ministarstva turizma vezano za razvoj kontinentalnog turizma u idućoj godini, s obzirom da kontinentalni turizam u ukupnoj turističkoj djelatnosti sudjeluje u malom postotku, a znamo svi da mogućnosti u kontinentalnom turizmu postoje i da su potencijali veliki, od lovnog turizma do seoskog turizma i svega ostalog što na kontinentu možemo ponuditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, uvaženi Branko Grgić, državni tajnik u Ministarstvu turizma. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče je u pravu ste. Udio kontinentalnog turizma u ukupnom turizmu je samo 5%, 90% je u korist priobalnog turizma. Mi smo svjesni te situacije i već smo ove godine donijeli niz novih programa i mjera koji će utjecati na razvoj turizma na selu. Tako se i naš program zove "Razvoj turizma na selu", gdje dajemo do 300 tisuća eura vrijednosti i odobravamo kredite i subvencioniramo kamatu kako bi se seoska domaćinstva razvila u nove turističke sadržaje. Isto tako postoji niz programa bespovratnih pomoći za turizam na selu, kao što su baština, zelena brazda, tematski putevi, turizam bez zapreka. Naime, nama je cilj da Hrvatska iskoristi svoju komplementarnost i da spojimo priobalni i kontinentalni turizam. Svjedoci smo koliko su posjećeni nacionalni parkovi koji su 95% na kontinentu i kako ostvaruju odlične rezultate. Cilj nam je spojiti priobalni i kontinentalni turizam, jer smatramo da je Hrvatska jedna jedinstvena ponuda sa turizmom od 365 dana u godini.
Zahvaljujem. Komentar uvaženi zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Zahvaljujem državnom tajniku na datom odgovoru. I mi u Klubu Hrvatske seljačke stranke mislimo da je ovo izuzetno važno područje sa velikim mogućnostima i ulaganjima u razvoj kontinentalnog turizma i da sigurno to ulaganje može doprinijeti sveukupnom razvoju gospodarstva u Republici Hrvatskoj. A evo na kaju krajeva i nas iz kontinenta veseli ovo pokazano razumijevanje. Na kraju krajeva i ovi planovi i programi koji se odnose na razvoj kontinentalnog turizma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Moje pitanje ide predsjednici Vlade. Dakle, sredinom ljeta doživjeli smo da je jedan HDZ-ov ministar zbog svoje resorne odgovornosti ponudio ostavku, koja naravno nije prihvaćena. Radi se o ministru Božidaru Kalmeti koji se i ovom prilikom izvukao bez ikakvih posljedica, iako je njegova odgovornost za stravičnu nesreću nagibnog vlaka znatno dublja i ozbiljnija od one resorne. Predsjednice Vlade, koji je stvarni razlog vašeg neprihvaćanja ostavke ministra Kalmete?
Zahvaljujem. Odgovor predsjednica Vlade uvažena gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Odgovorit ću vam vrlo izravno. Razlog zbog kojih nisam prihvatila ponuđenu ostavku ministra koji je naravno ponudio prije svega iz moralnih razloga, jest što ministar Kalmeta nije kriv zbog nesreće koja se dogodila. Vidjeli ste što je istraga pokazala. Prema tome, sasvim sigurno da sam cijenila njegov moralni čin. Uistinu je bio i on kao i svi mi izuzetno potresen zbog tragedije koja se dogodila. I ono što je iznimno važno, ministar Kalmeta se iste sekunde uključio i za saniranje posljedica i za pomoći stradalima, odnosno njihovim obiteljima. Ali isto tako u osiguravanje uvjeta da istraga pokaže što je stvaran razlog ove nesreće. I naravno, proveo je i niz drugih mjera. Možda bi bilo dobro da ste to i ministra pitali, da vam on točno specificira i navede. Ali svakako ministar Kalmeta je apsolutno jedan od odličnih ministara u ovoj vladi i u prethodne dvije. Dakle, radi savjesno svoj posao. Ima puno dobrih rezultata. Posebno bih istaknula jedan koji se manje vidi upravo u njegovom radu, a taj je njegovanje iznimno važnog i vrijednog socijalnog dijaloga. Dakle, njegov kontakt kao ministra gotovo svakodnevno sa sindikatima, njegova angažman da neprekidno razgovara sa radnicima o njihovim problemima, o mogućim načinima da se ti problemi riješe, ali isto tako i cijeli sustav za koje je nadležan ili bolje rečeno za koje je odgovoran, kao što znate iznimno je velik. Ali istaknula bih i cijeli niz važnih radnih pobjeda, evo to mogu tako nazvati koji su se dogodili upravo zahvaljujući radu ministra Kalmete. Podsjetit ću na zadnje, ne samo na gradnju autocesta, cesta, nego i činjenicu da smo otvorili i druge cijevi tunela na iznimno važnoj za turizam prometnici Zagreb-Split ili Split-Zagreb, kako hoćete i što je sasvim sigurno bio jedan od kamenčića u mozaiku uspješne turističke sezone Republike Hrvatske u trenutku globalne krize i recesije. Dakle, to je sigurno, jer su se mnogi turisti to pokazuju analize, odlučili doći u Hrvatsku u zadnji trenutak. I naša prednost je što mnogi turisti mogu doći automobilom. Ove godine upravo zahvaljujući radu ministra Kalmete i njegovog ministarstva nije bilo zastoja, vozilo se ležerno i to je poticalo i druge turiste da nam dođu. Evo, to su neki i zbog rada sa sindikatima vraćam se na socijalno partnerstvo, ja sam predložila da ministar Kalmeta umjesto mene uđe sada i u Gospodarsko socijalno vijeće. Sada je on potpredsjednik. Sljedeće godine će biti kada dođe red na Vladu za predsjedanje, predsjednik. I tu će ponovno dati svu svoju snagu i umješnost i znanje u daljnje razvijanje socijalnog partnerstva koja nam je osobito važno u trenutku u kojem se Hrvatska nalazi. Evo, nadam se da ste zadovoljni mojim odgovorom.
Zahvaljujem. Komentar uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Pa nisam zadovoljna sa vašim odgovorom, ali moram priznati da nisam ni očekivala drugačiji odgovor. Naravno da ministar Kalmeta nije mogao odgovoriti na ovo pitanje, jer je pitanje bilo upućeno vama, odnosno prihvaćanju, odnosno neprihvaćanju njegove ostavke. Ono što ja smatram je da je dubina ministrove odgovornosti takva, da je njegova tobožnja ostavka prava lakrdija. Ministar Kalmeta je prema mome mišljenju i mišljenju SDP-a bez ikakve sumnje i direktno i indirektno odgovoran za ovu tragediju, jer nije brinuo za stanje u svom resoru. Njegova je odgovornost bojanje korupcije i gospodarskog kriminala u Hrvatskim željeznicama, zaustavljanje započetog projekta modernizacije željeznica, ukidanje davanja od jedne kune iz litre naftnih goriva za modernizaciju HŽ-a, a koje nije dovelo do pojeftinjenja benzina. Znači ministar Kalmeta i HDZ-ove vlade od 2003. godine radile su sustavno i planski na upropaštavanju željeznica i da danas imamo moderniziranu i nekorumpiranu željeznicu ...
Vrijeme.
... od srpanjske tragedije ne bi bilo ništa, a to znači da ste vi preuzeli njegovu odgovornost na sebe.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana predsjednice Vlade, članovi Vlade. Pitanje uputit ću predsjednici, a odnosi se na konstataciju da se poljoprivredna politika Vlade danas svodi na ad hoc rješavanja zahtjeva poljoprivrednika, a svrha im je prvenstveno kupovanje socijalnog mira. I sami se kao potpredsjednica Vlade u vrijeme premijera Sanadera, a i danas kao predsjednica Vlade sudjelovali u pregovorima sa proizvođačima poljoprivrednih proizvoda mlijeka i žita. Karakteristično je da ste uvijek bili laki na obećanjima kao što je to bilo kod traktorskog prosvjeda u Zagrebu, kada vam je sada vaš potpredsjednik uputio kritiku da nema sredstava za ta obećanja. Danas kao predsjednica Vlade na zadnjim pregovorima sa seljačkim udrugama, opet ste obećali isplatu svih zaostalih poticaja iz prošle godine, isplatu ovogodišnjih do kraja ove godine. 205 milijuna prošlogodišnjih, 40% preostalih poticaja, iz ove godine 15 lipa za ovogodišnju proizvodnju pšenice. Moje pitanje gospođo premijerko je kojim novcem iz proračuna ćete to realizirati i od koga ćete ga uzeti za ispunjenje toga posljednjeg obećanja kojeg ste dali poljoprivrednim proizvođačima? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjednica Vlade, uvažena gospođa Kosor. Izvolite.
Pa dobro, gospodine zastupniče, ja ću naravno prijeći preko ove vaše kvalifikacije da sam ja laka na obećanjima. Ona bi se mogla analizirati sa više aspekata, ali ja to neću sada činiti. Sve što smo obećali, sve što je Vlada obećala u razgovorima sa poljoprivrednicima Vlada će ispuniti. Ne znam, možda vam je promaknulo, možda niste čitali novine i gledali televiziju i slušali radio, ja sam relativno nedavno pozvala sve predstavnike i čelnike udruga poljoprivrednika iz Republike Hrvatske, znači proizvođača od mlijeka do povrća i voća, mesa itd. Imali smo odličan razgovor, dobila sam potporu što je meni osobito važno dobiti potporu upravo te skupine hrvatskih građana koji žive katkada teško radeći 24 sata, boreći se za opstanak i radeći iznimno težak posao. Dakle, dobila sam njihovu potporu, dogovorili smo se o svemu što će Vlada činiti do kraja ove godine, ali isto tako važno i u sljedećoj godini. Mi te obveze ispunjavamo. Ako želite, ja vam mogu u pisanom obliku napisati sve što je uistinu dogovoreno pa i dogovor ministra poljoprivrede sa petrokemijom, vezano za umjetno gnojivo. Vjerujem da će vas i to osobito zanimati. Što se tiče potpora, spomenut ću vam samo jedan mali podatak. U vrijeme SDP-ove Vlade, moram to sad spomenuti jer vi postavljate takva pitanja pa se ja moram referirati, poticaja oko 900 milijuna, milijardi kuna, a sada evo u vrijeme naše Vlade 3 i pol milijarde. Ja mislim da i taj podatak mali i sitni nešto govori. Što se tiče potpredsjednika Pankretića, ne samo da me nije nikada kritizirao nego mi imamo odličnu suradnju, suradnju uistinu pravog i istinskog partnerstva kao što imam i sa drugim potpredsjednicima Vlade i potpredsjednicom, ali isto tako i svim ministricama i ministrima i tako će biti. Naravno da je i meni osobno i Vladi u cjelini iznimno važno bogato iskustvo koje je evo i HSS donio u našu koaliciju, jasno vezano za poljoprivredu i rješavanje problema. Sada je na mjestu ministra poljoprivrede ministar Čobanković koji je isto tako iznimno cijenjen i poštovan među poljoprivrednicima, među seljacima. I ja sam sigurna da ćemo mi, ne samo izvršiti do kraja sve projekte koje smo dogovorili, nego da ćemo cijeli taj sustav znatno unaprijediti i ono što je najvažnije, završiti povoljno pregovore oko poljoprivrede sa Europskom komisijom, obaviti sve one poslove koji su važni za ulazak u Europsku uniju i ponavljam po ne znam koji put danas, i rješavanjem mnogih problema u poljoprivredi pripremiti se za ulazak Hrvatske u Europsku uniju gdje će osobito važno mjesto upravo imati hrvatski poljoprivrednici. Hvala vam.
Zahvaljujem. Komentar, uvaženi zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Pa gospođo potpredsjednice, svakako bih molio da mi dadete pisano vezano oko ovoga kako ćete realizirati ova obećanja. Međutim, isto tako mogao bih komentirati, manji poticaju jesu bili, ali manji je bio i uvoz i pitanje je koliko je najznačajnije da ti poticaji dođu u prave ruke, ali to je drugo pitanje. Međutim, upravo zbog ovakvog načina vođenja poljoprivredne politike vaše Vlade ova poljoprivreda je došla u predstečajno stanje. Subvencije koje dajete međutim one nisu rezultirale povećanom proizvodnjom, nego povećanim uvozom hrane. Isto tako je pitanje da li i kako i na koji način ste trebali mijenjati samo ovo stanje, ne samo sa promjenom resornog ministra jer i ministar Pankretić i ministar Čobanković naizmjence vode ovaj resor od 2000. godine, ali meni se sve čini u smjeru kraha koji će ova poljoprivreda neizbježno i doživjeti.
Hvala lijepa! Vrijeme! … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Na redu je uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovana gospođo predsjednice, mogu i ministri obrane, pitanje se tiče Afganistana. Već pet godina glasam protiv slanja hrvatskih vojnika u Afganistan… … [[Upadica se ne razumije.]]
Uvaženi zastupniče, kome je na kraju upućeno pitanje?
Ili predsjednici ili…
Opredijelite se. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Opredijelite se.
[[Govornik se ne razumije.]] da je umorna pa onda možda ministru vojske, ali bolje predsjednici. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Predsjednici, dobro. Hvala lijepa.
Bolje ministru, onda ministru ajde.
Ajmo.
Ne, ne, ajde predsjednici. Može? Ali vratite mi vrijeme. Evo već pet godina glasam u pravilu protiv slanja hrvatskih vojnika u Afganistan jedini u ovom Saboru, ali kao što rekoh u jednom drugom slučaju i drugo će doći na moje. Konačno danas i Amerikanci shvaćaju da im je ta misija u Afganistanu izgubljena. Hrvatska ima sreće da niti jedan naš vojnik do današnjeg dana nije poginuo i svi se molimo da tako i ostane. No, uz svu profesionalnost, uz svu obučenost, bojimo se i najgoreg. Cijela Italija zbog recimo pogibije ovih šest vojnika bila je pred nekoliko dana u šoku. Italija ima 60 milijuna stanovnika. Istina je, to treba priznati, treba biti pošten da strane trupe pomogle su u velikoj mjeri i Republici Hrvatskoj u onom periodu od '92. ili '91. do '95. Pitanje je što bi bilo da nismo dobili tu pomoć UNPROFOR-a i da ne nabrajam ostalih međunarodnih misija. Međutim, ja se bojim da će Amerikanci u Afganistanu proći kao što su prošli Sovjeti, da će NATO proći gdje smo i mi kao što su prošli ovi iz Varšavskog pakta. Prema tome, pitanje je da li se u Hrvatskoj razmišlja o povlačenju vojske iz Afganistana. Ja se apsolutno, svi znamo to, slažem ova odluka nije samo na Vladi. Ova odluka je na predsjedniku države, ova odluka je i na Hrvatskom parlamentu, ali mislim da mi nemamo što tražiti u izgubljenim misijama i svima mislim da je danas jasno da se taj rat ne možemo dobiti vojskom, nego da se može dobiti samo konkretnom financijskom pomoći.
Vrijeme! Hvala lijepa. Odgovor, ovdje piše gospođa Kosor ili gospodin Jandroković. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda će odgovorit ministar obrane, uvaženi Branko Vukelić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Vrlo kratko ću odgovoriti na ovaj vrlo konkretan dio pitanja. U Hrvatskoj se ne raspravlja i ne razmišlja o povlačenju naših vojnika iz Afganistana. No, isto tako treba nekoliko rečenica reći u prilog onome što ta misija u Afganistanu jeste, što je ona i konačno podsjetiti sve nas zajedno da u toj misiji sudjeluje hrvatski vojnik i prije nego što je Hrvatska bila članica NATO saveza, da je zadaća te misije osposobiti, osigurati mir i osposobiti avganistansku vojsku i policiju da može samostalno obavljati zadaću. Dakle, da to postane jedna slobodna, demokratska zemlja, stabilna zemlja. I Hrvatska se davno opredijelila. I meni je posebno drago da su sve parlamentarne stranke apsolutno uvijek imale konsenzus oko takove jedne aktivne politike Hrvatske kada je riječ o sudjelovanju u misijama diljem svijeta gdje trudimo se stvoriti uvjete, gdje trudimo dakle osigurati jedan normalan, miran život koji je preduvjet razvoja svake zemlje. I podsjetit ću vas mi danas jesmo u 12 misija pod vodstvom Ujedinjenih naroda. Mi smo u misiji na Kosovu, u misiji na Avganistanu, u Čadu. Dakle, diljem svijeta i to je temelj vanjske politike za koju se opredijelio ovaj Hrvatski sabor koji provodi i ova i prethodne hrvatske Vlade. Ali isto tako uloga, zadatak i koncepcija misije u Afganistanu i svih partnera iz NATO saveza, ali ne samo njih jer u toj misiji sudjeluju i zemlje koje nisu članice NATO saveza upravo jeste, dakle ulaganje napora da se stvore uvjeti za normalno funkcioniranje te države, da se osposobi avganistanska vojska i policija. U tome Hrvatska prednjači sa svojim doprinosom, prije svega dakle sa našim timovima koji obućavaju avganistansku vojsku. Razmišljamo koliko bude bilo mogućnosti predložiti. O tome će jasno Sabor donositi odluku da se uključimo i u obuku policije avganistanske. Prema tome, sve je to na putu da se sve te međunarodne snage praktično u što kraćem vremenu da se stvore uvjeti da bi se te snage mogle povući i prepustiti avganistanskoj vojsci, policiji, institucijama civilne vlasti da vode, upravljaju svojom zemljom na dobrobit svojih građana. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Komentar uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Ovako ja ništa ne imputiram da se razumijemo, niti Vladi, niti Saboru, niti predsjedniku. Konačno i ja sam ako se ne varam 2001. glasovao za, ali već 5 godina glasam nakon što sam se upoznao kako to otprilike izgleda neću reći na terenu nego u njihovom zapovjednom centru u Nizozemskoj. Znači, od tada glasam protiv slanja hrvatskih vojnika u Avganistan. Za ostale misije apsolutno jesam, ali počnimo razgovarati u hrvatskoj javnosti i o činu povlaćenja. Nas nema 60 milijuna kao što ima Talijana. Nas je u ovoj zemlji 4 i pol milijuna. Svijet nam je pomogao. Mi se moramo isto tako revanširati svijetu. Ali dozvolite mi da budem skeptičan i da imam pravo strahovati i od najgoreg.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pitanje za premijerku. Poštovana gospođo predsjednice Vlade konkretno pitanje. Možete li garantirati da će se privatizacija hrvatskih brodogradilišta završiti na način da će biti osiguran nastavak u njima brodograđevne djelatnosti, a ne da će sve završiti u apartmanizaciji, izgradnji športskih lučica, turističkih sadržaja ili jeftinom grabežu za atraktivnim zemljištima na kojima se danas ti škverovi nalaze.
Zahvaljujem. Odgovor predsjednica Vlade, uvažena gospođo Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, ono što vam ja definitivno mogu obećati i evo ovdje u hrvatskom Parlamentu jest da će se taj proces prije svega odbiti apsolutno transparentno u onom okviru koji je dogovoren kad govorite o radnim mjestima i o nastavku proizvodnje i svemu ostalom što ste naveli u pitanju u okviru koji je dogovoren sa sindikatima koji su naravno živo zainteresirani za završetak ovoga posla. Kao što znate natječaji su raspisani do kraja ovoga mjeseca i mi ćemo učiniti sve da ponavljam još jedanput taj proces bude apsolutno i potpuno transparentan pred očima javnosti u onom smislu koju to javnost zaslužuje i da na kraju tog posla budemo zadovoljni i mi, mislim na Vladu ali svakako i vi naravno poštujući činjenicu da dolazite iz Splita. Kao i svi drugi Splićani ali svako svi građani svih gradova gdje postoje brodogradilišta, ali ono što je najvažnije da ljudi imaju posao i da ljudi imaju perspektivu. Znači, predlažem da čekamo kraj ovoga procesa, završetak roka u kojem se, koji je predviđen za natječaj i onda da evo sve daljnje faze idu prema planu kako je predviđeno. Ono što ja imam informaciju kao evo čelna osoba Vlade jest da kao uostalom i vi jer se o tome i puno piše i govori da ima zainteresiranih i to mi daje nade da će i taj posao završđiti na zadovoljstvo svih nas. To je bio način na koji smo se definitivno morali odlučiti, a ono što me je osobno ohrabrilo je upravo na dan kad smo se premijer Pahor i ja dogovorili za susret u Ljubljani. Znači, to je bilo 10. rujna. Mi smo se sastali 11. rujna. Odmah nakon što su izašle najave da ćemo se mi sresti. Znači mi smo najave poslali oko 15,30 a negdje iza 17,00 sati je gospođa povjerenica Neli Cruz, dakle povjerenica za ovaj posao za brodogranju dala jednu važnu izjavu o tome da je zadovoljna cijelim ovim procesom koji se u Hrvatskoj odvija vezan za privatizaciju brodogradnje. Dakle, to mi je dalo i nove snage i pouzdanja da ćemo taj posao završiti prije svega na zadovoljstvo onih koji tamo rade, koji žele raditi i na zadovoljstvo njihovih obitelji.
Hvala. Komentar uvaženi zastupnik Marin Jurjević.
Može ta gospođa ako se ne varam Cruz biti zadovoljna, ali ja nisam zadovoljan vašim odgovorom jer mi niste odgovorili na pitanje da li garantirate da će se nakon privatizacije nastaviti osnovna djelatnost u tim škverovima a to je brodogradnja. Moje sumnje proizlaze iz toga što su natječaji tako naštimani da škverove u stvari ne trebaju kupiti brodograditelji. Zbog toga inače bi se tražilo da ponuđači kažu koliko im vrijedi škver i tehnologija, dokumentacija, brend itd. To se ne traži. Ovako ispada da je cilj da ne upravljamo nacionalnom proizvodnjom, nego da se riješimo te nacionalne proizvodnje. Svi u svijetu idu ka nacionalizaciji proizvodnje, a mi idemo ka privatizaciji odnosno da je se riješimo. I ono šta bi reko zaključno škverovi nisu u gubitku zato što brodograditelji u Hrvatskoj rade loše brodove, nego zato jer Vlada loše upravlja škverovima a i sada ste dali pitijski odgovor proizvodnja će se nastaviti ali čega gospođo premijer. Pa ja sam vas pitao da li će se osnovna djelatnost nastaviti, da li će se nastaviti proizvodnja brodova, a ne brokava, matuna, cipela … [[Govornik se ne razumije.]] bičava.
Hvala lijepa. I na redu je uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić postavit pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade s članicama i članovima Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospodinu Tomislavu Iviću. Gospodine ministre, na čelu ste velikog i uspješnog ministarstva koje je od osnivanja prije 6 godina, pa sve do danas, učinilo i čini jako puno na zaštiti prava u očuvanju digniteta i podizanja kvalitete života svih ranjivih skupina hrvatskoga društva, od najmlađih, djece i mladih, obitelji branitelja, osoba s invaliditetom, pa sve do osoba starije životne dobi, u čemu ste od samih početaka radili s današnjom predsjednicom hrvatske Vlade. Za osam dana ili točnije 1. listopada obilježit ćemo Međunarodni dan starijih osoba, pa se i moje pitanje odnosi na resor međugeneracijske solidarnosti i budućnost provedbe programa iz ovoga područja. S ponosom ističem da se od 2005. godine u mome Slavonskome Brodu, u suradnji s ministarstvom provodi program pomoći u kući starijim osobama, koji ove godine prerasta u dnevni boravak i pomoć u kući starijim osobama, a kako se program provodi i u još dvije općine Okučani i Staro Petrovo selo u Brodsko-posavskoj županiji i za što postoji veliki interes i opravdana potreba, moje pitanje glasi. Hoće li se unatoč sveopćoj štednji i slijedeće godine biti osiguran nastavak provedbe programa međugeneracijske solidarnosti pomoć u kući starijim osobama i dnevni boravak i pomoć u kući starijim osobama na svim područjima Hrvatske, u kojima se sada provodi? I hoće li doći do širenja ovih, provedbe ovih programa?
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovana gospođo zastupnice. Kao što ste i sami rekli zaista je riječ o dva vrlo uspješna programa, bilo da je riječ o pomoći u kući, bilo da je riječ o dnevnom boravku. Oni se inače provode u 75 općina i gradova na području cijele Republike Hrvatske, odnosno točnije u 20 županija. Kroz te programe vodi se skrb o 14 tisuća i 50 osoba starije dobi, a u program što je također vrlo značajno i bitno, kroz te programe su zaposlene 923 osobe uglavnom iz skupine osoba koje bi teško našle posao na Zavodu za zapošljavanje. Naravno da ćemo postojeće programe nastaviti i u 2010. godini jer su oni, kao što smo zajedno konstatirali vrlo uspješni, a od proračuna za 2010. godinu i kada budu poznate sve pozicije vidjet ćemo hoće li biti i u drugim jedinicama lokalne samouprave ovakvih programa.
Zahvaljujem. I imamo komentar, uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, zadovoljna sam vašim odgovorom. Moram priznati da sam ga i očekivala i zahvalna kako u ime korisnika ovih programa, tako i onih koji su našli si zaposlenje u njihovoj provedbi. I iskoristit ću samo ovu prigodu i kad ste već rekli da će doći do provedbe i u 2010. godini, pa možda i širenja bude li mogućnosti, zamoliti vas i preporučiti Općinu Gornju Bobićevci koja je do sada provodila ovaj program u suradnji sa Svjetskom bankom, a za slijedeću godinu oni imaju opremu, imaju korisnike, pomoć i zamolba ministarstvu da se pokrije plaća osoba koje bi provodile taj program. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Kao 34. po redu za postavljanje pitanja je uvaženi zastupnik Vedran Rožić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje bih uputio ministru mora, prometa i infrastrukture, gospodinu Božidaru Kalmeti, a odnosi se na kontrolu pomorskog prometa. Naime, evo turistička sezona je pri kraju, međutim nautički turizam traje najdulje na Jadranu, on praktički traje sve tamo do početka 11. mjeseca. Efekti nautičkog turizma su iz godine u godinu sve veći. Ove godine se očekuje negdje preko 6 milijardi kuna prihoda od nautičkog turizma. Međutim, s povećanjem nautičkog turizma iz godine u godinu dolazi sve više jahti, glisera i drugih plovila, što praktički ugrožava naročito kupače na Jadranu. Stoga bih uputio jedno pitanje. Što je ministarstvo učinilo i čini da bi se zaštitilo u prvom redu kupače od glisiranja, ali i ostale sudionike u pomorskom prometu?
Zahvaljujem. Odgovor, uvaženi ministar Kalmeta. Izvolite.
Gospodine zastupniče, da to je pitanje koje apsolutno stoji i koje je aktuelno i koje će biti iz godine u godinu sve aktualnije, jer hrvatski Jadran, naše more, pogotovo ljeti je doista, doista prometno, vrlo, vrlo aktivno. Ja ću kazati da samo hrvatski upisnik ima oko 106, 107 tisuća brodova i jahti, dakle kojih su vlasnici hrvatski državljani i izdamo godišnje negdje oko 56 tisuća vinjeta što znači evo, kad to zbrojimo skoro, malo manje od ne znam 180 tisuća plovila, bude ljeti negdje na moru. To je jedna stvar. I druga stvar, što danas brodovi su sve brži, sve su mobilniji, sve je više skutera, ne znam dasaka za jedrenje itd., itd. treba još tome pribrojiti, i to je doista ljeti jedan vrlo aktivan promet koji onda iziskuje i često i nesreću. Mi smo ove godine praktički 100% pojačali inspekcijski nadzor, kažem … [[Govornik se ne razumije.]] kapetanije i na ispostave. Napravljeno je, ne znam, 600 pregleda samo u jednoj akciji koja se zvala sigurna plovidba 2009., koja je bila, koja je trajala praktički jedan dan u suradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova koji također ima brodove i koji ima funkciju nadziranja i radimo i zajedničke akcije i ne znam sad točno podatak koliko su oni napravili pregleda, oduzimanja itd., itd., tako da je, kad se podvuče crta doista, ne znam, spašeno preko 750 osoba, brodova, brodica. Na žalost bilo je i smrtno stradalih, bilo je i ranjenih, ali to nas samo upozorava da te akcije, koordinirane akcije sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, sa Ministarstvom obrane, odnosno sa obalnom stražom moraju biti i jače i bolje, jer će ovaj program koji sam rekao na početku biti sve veći jer će iz godine u godinu biti sve više brodova i brodica i sve bržih brodova i brodica na Jadranu. Mi ćemo za sljedeću godinu napraviti jedan također već sada posebni plan i strategiju kako zaštititi prvenstveno plivače i kupače jer najviše prekršaja je bilo baš od tih brzih glisera ili skutera koji su ugrožavali same kupače, što je rezultiralo na kraju tragično da je bilo i smrtnih slučajeva. Uglavnom, prepoznajemo problem, znamo problem, kapacitiramo se i sljedeće godine ćemo biti još prisutniji i aktivniji nego ove godine na terenu, a ove godine smo, rekao sam na početku, imali 100% više inspekcijskih nadzora i nalaza nego godine prije.
Zahvaljujem. Komentar, uvaženi zastupnik Vedran Rožić. Izvolite.
Pa zadovoljan sam odgovorom. Poznato je da vaše ministarstvo daje potpore za izgradnju nautičke flote, domaće naročito. Međutim, bilo bi dobro da ministarstvo možda daje i potpore za sustave kontrole samih brodova. Ja mislim da to postoji i da to domaća znanost može napraviti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođo premijerko, gospodine potpredsjedniče, kolege saborski zastupnici. Moje pitanje naravno ide našoj premijerki. Od završetka rata do danas prošlo je ravno 14 godina. 14 godina nakon rata mi još nismo otvorili popis, ne znamo točan popis branitelja. 14 godina nakon rata branitelji i dalje niču kao gljive poslije kiše. 14 godina nakon rata i ulaskom Hrvatske vojske u NATO danas su neki postali, ne znam svjesni ili bi oni željeli ostvariti status branitelja. Moje pitanje glasi, gospođo premijerko, imate li namjeru, volju, ako imate kada i kako mislite srediti Registar branitelja na način da se on sredi unutar, unutar svog sustava po postrojbama, znači po ratnim postrojbama, desetina, vod, satnija, bojna brigada, ne ovako po abecednom redu da se točno vidi kada i gdje su bili ljudi i u kojim postrojbama? Druga stvar, da li mislite napraviti kategorizaciju branitelja jer smo danas stigli do nevjerojatnih 500 tisuća branitelja na način, ja predlažem na primjer jedan da imamo branitelje prve skupine, znači osobe koje su jurišale na bunkere, koji su se borili, koji su ranjavani, koji su ginuli, nestajali, znači ljudi koji su se direktno tukli na prvoj crti bojišnice. I na primjer branitelje druge skupine, ljude koji nisu prošli ovo što su prošli ovi iz prve skupine koji su bili po uredima i naprosto, to je velika razlika. Tako da ovi iz prve skupine imaju sva prava, invalidnost, pravo na PTSP, pravo na mirovinu kao posljedica rata, udjele, … [[Govornik se ne razumije.]] bodovanja, naravno jer su oni se tukli za Hrvatsku državu i ginuli. A ovi drugi imaju pravo na čast zato što su to, na jedan način sudjelovali u Domovinskom ratu, ali nikako ne bi mogli imati pravo na mirovinu kao posljedicu rata, na PTSP zato što naprosto ljudi se nisu nigdje tukli. Evo, to je moje pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjednica Vlade, uvažena gospođo Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče pa vaše pitanje je u suštini pitanje oko registra, je li? Dakle, pitali ste kada ću srediti registar? Moram vas izvijestiti da je registar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata sređen, znači registar je popis hrvatskih branitelja, ali u registru su i svi ovi podaci o kojima vi govorite. Dakle i postrojba i sve ostalo što se tiče na ratni put hrvatskih branitelja, ali i njihov status danas u smislu jesu li hrvatski ratni vojni invalidi ili to nisu. Tako da je registar, ja vas uvjeravam, sređen. Činjenica jest, ja se tu slažem, da smo mi registar počeli raditi tek mojim dolaskom u Ministarstvo hrvatskih branitelja, znači i za njega je napravljen jedan konačno realni okvir 2005. i meni se činilo uistinu, i tu se slažem i s vama i sa svima koji o tome govore, da je bilo nevjerojatno da eto, toliko godina nakon rata, ako računamo od '95., '96. jer se računa i '96., ali treba računati i '98., znači kad je Vukovar, odnosno onaj dio koji je bio okupiran vraćen i koji je bio pod nadzorom Mirovnih snaga vraćen u ustavno-pravni sustav Republike Hrvatske. Dakle, mi smo tad tek počeli raditi na tim poslovima. Druga je stvar što registar nije javno objavljen i to je pitanje na koje sam ja dala puno puta odgovore. Naime, prema mišljenju Agencije za osobne podatke, taj registar ne može biti objavljen iz puno razloga i dok se ti razlozi koji leže, među ostalim i u hrvatskim zakonima ne promijene, dotle registar neće moći biti objavljen. Znači, radi se o osobnim podacima. Ja sam dobila tumačenje upravo iz te agencije da čak ni objavljivanja bez svih drugih podataka, samo imena i prezimena ne bi se mogao objaviti bez osobne dozvole svake osobe koja se nalazi u tome popisu. Međutim, vi vjerojatno mislite i na neke druge probleme s kojima se susrećemo. Ja vas pozivam, evo u suradnji sa ministrom hrvatskih branitelja, gospodinom Ivićem i kao predsjednik odbora da se uključite u jednu raspravu koju ćemo otvoriti vezanu za, i danas stjecanje mogućnosti invaliditeta, ali i na činjenicu da iz nekih razloga postoji mogućnost, vi to najbolje znate, da i danas neki ljudi dobiju status hrvatskoga branitelja. Ja mislim da je ovo 2009., da bismo mi tu priču trebali završiti i učiniti sve da oni koji imaju potrebe dobiju potporu od države i državnoga proračuna. Tu prije svega mislim na hrvatske ratne vojne invalide, a za sve druge da nastavimo snažno razvijati naše programe zapošljavanja. Znači da hrvatske branitelje koji to mogu, koji to žele, znači prekvalifikacije, zapošljavanja jer ponavljam, i s time ću završiti, hrvatski branitelji apsolutno zaslužuju potporu svake Vlade i svakog Hrvatskog sabora jer bez njih ne bi bilo slobodne Hrvatske, niti bi Hrvatska danas bila članica NATO saveza niti bi bila na putu za završne pregovore za ulazak u Europsku uniju i mi to moramo vrednovati i cijeniti.
Zahvaljujem. Komentar, uvaženi zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Ja nisam siguran da ste me dobro razumjeli. Znači, Registar branitelja je kakav je ovakav, ali ja želim da se unutra ako postoji mogućnost, a postoji mogućnost zato što vi imate apsolutnu moć, vi ste šefica, da se on unutra napravi tako po ratnim brigadama, da točno stavite ljude tamo gdje pripadaju. Sad to nije, to je sad po abecednom redu od A do zadnjeg slova u abecedi, to za mene tako nije baš najbolje napravljeno. Niste mi odgovorili na kategorizaciju branitelja. To mi je vrlo bitno, bitnije nego ovo prvo. Da odvojimo one ljude koji su ratovali od onih ljudi koji nisu, da ovi ljudi koji sad dobivaju sva prava, ovi ljudi koji nisu da nemaju ta prava. Mi danas možemo puno štedjeti. U ovoj ozbiljnoj gospodarskoj situaciji možemo puno uštedjeti samo na takav način. Ako to učinite, ja vas uvjeravam biti ćete junakinja za sve nas prve branitelje, ako to ne učinite ja ću smatrati da podržavate ovakvo stanje i izrazit ću se sa vojničkim rječnikom bit ćete i vi zapovjedno odgovorni za nečinjenje određenih stvari.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica za pitanje Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo predsjednice, članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Poštovani gospodine ministre svjedoci smo i imamo informaciju a neki su se osobno osvjedočili da su prava iz zdravstvenog osiguranja su se povećala a to zasigurno predstavlja financijsko opterećenje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Primjerice lista lijekova Zavoda za zdravstveno osiguranje značajno su proširene novim i skupljim lijekovima. Zakonom o rodiljnim i roditeljskim potporama značajno je proširen obim prava, i sustav i način korištenja rodiljnih i roditeljskih potpora, rodiljni dopust, roditeljski dopust, povećana prava oca djeteta, korištenje isto dopusta višekratno u razdoblju do 8 godine djetetova života, produženje dopusta korištenog s polovinom radnog vremena u dvostrukom trajanju od dosadašnjeg, delimitirane rodiljne naknade, svi građani sa područja od posebne državne skrbi ostvaruju pravo na naknadu za troškove prijevoza za korištenje zdravstvene usluge a za ostale građane povećano je pravo na naknadu s obzirom da su građani primali naknadu za udaljenost veću od 50 kilometara a sada veću od 30 kilometara. Delimitirane su rodiljne naknade. Košta li gospodine ministre s obzirom na navedeno moje pitanje glasi: Jesu li točne informacije da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje prvi put u povijesti pozitivno posluje.
Zahvaljujem. Odgovor uvaženi ministar Darko Milinović.
Pa ja bih rekao da ste vi sve u svome pitanju i odgovorili. Ja sam uistinu tjedan dana jedne prigode rekao daje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje prvi puta posluje pozitivno dakle uskladio svoje prihode i rashode. Nekima se naravno oni koji nisu podržavali reformu zdravstvenog sustava i sva ova proširenja prava i racionalizacije koje smo učinili prvi puta smo došli do toga da zdravstveni sustav ne stvara dugove. Pa su išli secirati i izvješće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje ali nisu mogli naći grešku odnosno da ministar dezinformira ili da upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje dezinformira. Sada ću vam reći jedan podatak zemalja u okruženju. Slovenija očekuje stvaranje novog duga u zdravstvu u iznosu od 2.3 milijarde kuna. Austrija 1,2 milijarde eura, Njemačka 10.14 milijarde eura. Hrvatski zdravstveni sustav još ću jednom ponosno naglasiti zahvaliti svima onima koji su podržali reformu zdravstvenog sustava koja daje rezultate prvi puta u svojoj povijesti ne stvara dugove a od političkih, odnosno od oporbe nismo ni očekivali nikakvu podršku ali smo dobili podršku svjetske zdravstvene organizacije, svjetske banke i Europske komisije za reformu zdravstvenog sustava. Dakle, istina je prvi put šestomjesečno izvješće o poslovanju HZZO-a je pozitivna nula.
Zahvaljujem. Komentar uvažena zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine ministre. Zahvaljujem u ime svih korisnika, svih građana Republike Hrvatske, korisnika zdravstvene zaštite i iskreno vjerujem da će se ovaj pozitivan trend i dalje nastaviti. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je uvažena zastupnica Vesna Buterin.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Poštovani ministre poznato nam je koliko KBC Rijeka znači za Rijeku, za Primorsko-goransku županiju ali i šire. Tako se liječe stanovnici iz cijele regije uključujući ljude iz Like, otoka. KBC Rijeka je centralna zdravstvena ustanova u dijelu Hrvatske iz kojega ja dolazim zato će izgradnja KBC Rijeka na jednom lokalitetu značajno poboljšati uvjete boravka u bolnici svim pacijentima, ima veliko značenje za zdravstveno stanje naših stanovnika a značajno će poboljšati uvjete za znanstveni i stručni rad. K tome ta investicija koju je pokrenula Vlada Republike Hrvatske jedno je od najvećih investicija koja se provodi u Rijeci i u Primorsko-goranskoj županiji. S obzirom na navedeno moje pitanje glasi u kojoj je fazi i kako se odvija projekt izgradnje KBC-a Rijeka. Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Darko MIlinović.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice. Mislili su neki da nas neće biti, kada smo najavili taj veliki projekt onda su rekli to samo najavljuju, od toga ništa, pa eto oni koji su mislili da nas neće biti ja pozivam sve u Primorsko-goranskoj županiji a i šire da ja se nadam u roku mjesec dana završimo prvu fazu izgradnje novog kliničkog Bolničkog centra Rijeka koji je izuzetno bitan za zdravstveni sustav, ne samo ovo što ste nabrojili ovo oko županija već Republike Hrvatske, završavamo tu prvu fazu, otvaramo novu hemodijalizu gdje su standardi reći ću to vrlo otvoreno ne Europski nego svjetski. Taj projekt prve faze je na razini 45 milijuna kuna, oprema koja se ulaže u to je oko 5 milijuna kuna, ne stajemo na tome, idemo u drugu fazu gdje smo za projektnu dokumentaciju i glavni izvedbeni projekt osigurali unatoč ovoj krizi 25 milijuna kuna. A prošle i pretprošle godine u sanaciju smo utrošili 21 milijun kuna. Nije to sve. Ovih dana smo raspisali natječaj za novu opremu i klinički bolnički centra Rijeka dobit će novi Linearni akcelerator, anesteziološki uređaj, radiološku angiografiju, brahiterapiju, tri ultrazvuka sve ukupno u vrijednosti oko 70 milijuna kuna. Dakle pozivam i vas i sve u Rijeci da za mjesec dana otvorimo tu prvu fazu da krenemo u drugu fazu i mislili su neki da nas neće biti ali evo nas za mjesec dana s vama dole u Rijeci.
Hvala. Gospođo Buterin izvolite.
Hvala lijepo poštovani ministre zadovoljna sam ovim vašim odgovorom i doista moram reći da ovi podaci koje ste sada iznijeli doista vesele ne samo mene kao saborsku zastupnicu iz tog kraja nego vjerujem cijelo stanovništvo Rijeke, Primorsko-goranske županije a i šire. Međutim, ja bih ovdje isto tako iskoristila još jednu priliku i naglasila da zapravo uz Sveučilišni kampus uz Riječku zaobilaznicu, 3. Maj, Viktor Lenac Rijeka Gateway projekt, Autocestu Rijeka-Zagreb ovo je još jedan vrlo važan dokaz koliko ova Vlada ulaže u Rijeku i cijelu Primorsko-goransku županiju.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kulušić.
Gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade. Imam pitanje za gospodina ministra obrane, gospodina Branka Vukelića. Ovog ljeta bili smo svjedoci iznimno uspješnoga aranžmana Zračnih protupožarnih snaga. Možete li mi reći kakav status trenutačno ima Zrakoplovno-tehnički zavod, obzirom na njegovu ulogu u potpori provedbe zadaća protupožarne zaštite?
Gospodin ministar Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani zastupniče prije svega istina je da su naše protupožarne Zračne snage odradile izuzetno dobar posao i ja želim im čestitati i sa ovog mjesta na uspješnom izvršenju zadaća, našim pilotima, ali isto tako i ljudima koji održavaju letjelice, avione, helikoptere, to je izuzetno važan segment kada je riječ o funkcioniranju zračnih naših snaga u protupožarnoj službi. Ono što je posebno važno za reći, Hrvatska danas ima izuzetno jake Zračne snage. Mi imamo 11 aviona, 5 kanadera, 6 air traktora, ostalo su helikopteri, dakle oko 20 letjelica je u funkciji gašenja požara tijekom protupožarne sezone. Da bi taj sustav mogao funkcionirati kako treba bitno je održavati jasno ta sredstva kvalitetno i dobro i Zrakoplovno-tehnički zavod koji je dosada bio u sastavu Oružanih snaga je obavljao tu zadaću. Ono što je predvidio dugoročni plan razvoja Oružanih snaga jeste izdvajanje tog zavoda iz Oružanih snaga u samostalnu tvrtku i taj postupak je u tijeku. Nova tvrtka, Vlada je donijela odluku, zvati će se "Zrakoplovno-tehnički centar". On će obavljati dalje sve te važne zadaće i usluge za Ministarstvo obrane, Ministarstvo unutrašnjih poslova, ali isto tako želja je da ta tvrtka može slobodno i samostalno nastupit na tržištu. Mi imamo zaista veliku mogućnost da takav jedan centar, kao jedini centar u široj regiji ovoga prostora, obavlja te usluge i za druge kompanije, tvrtke i za privatnike, mi znamo da danas u Hrvatskoj ima puno privatnih, malih aviona koje treba održavati, i želja je da taj centar na tržištu stvori rekao bih bolje uvjete za rad svojim zaposlenicima, da i u prihodima osigura si prihode koji nisu samo od Ministarstva obrane ili drugih ministarstava i tijela državne uprave. I sa ovim odlukama koje je donesla Vlada, Skupština je održala svoju sjednicu, Nadzorni odbor je održao svoju sjednicu, mi smo sada u onoj posljednjoj fazi da u narednih 60 do 90 dana se pripremi ta tvrtka da počne samostalno funkcionirati i poslovati na tržištu i vjerujem da će vrlo brzo ta tvrtka biti poželjna za zapošljavanje novih kadrova jer je tih kadrova za sada i premalo, ali isto tako da će ona obavljati vrlo uspješno svoje zadaće u održavanju ovih letjelica koja ima Ministarstvo obrane, odnosno Oružane snage, koje ima Ministarstvo unutrašnjih poslova i druga tijela državne uprave, ali i da će na tržištu se rekao bih pronaći u svojim nišama i tu želim reći evo pred potpisom je i vrlo izvjesno da će se potpisati jedan ugovor sa kanadskim bombarderom. Dakle, mogućnost dakle da se takovi poslovi dobe dodatni koji će rasteretiti na neki način i ovaj financijski dio koji pripada našem ministarstvu i drugim ministarstvima.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kulušić.
Hvala. Gospodine ministre zadovoljan sam sa vašim odgovorom, a mislim da su zadovoljni i svi žitelji Dalmacije, pogotovo moje Šibensko-kninske županije gdje je ovo ljeto bilo vidljivo u masu intervencija gdje su sudjelovali air traktori. Hvala lijepo.
Hvala. I gospodin zastupnik Ivan Šantek će postaviti pitanje zadnji.
Gospodine predsjedniče postavio bih pitanje državnom tajniku Ministarstva pravosuđa, obzirom da je ministar otišao. Naime, znamo svi, u sjećanju nam je 25. lipanj '91. godine kada je Hrvatski sabor proglasio suverenost i samostalnost Republike Hrvatske. Nekoliko sati nakon toga srpske paravojne snage tzv. "Martićevci" napali su policijsku postaju u Glini, upravo kao reakciju na taj značajan događaj. U napadu na policijsku postaju u Glini '91. godine bilo je mrtvih, ranjenih i bilo je 15 zarobljenih policajaca, među njima i ja, koji smo bili odvedeni iz Gline u srpski logor u Knin, dakle na područje kojim je neposredno zapovijedao Dragan Vasiljković ili tada poznatiji kao "Kapetan Dragan". Ja sam među rijetkima, odnosno imao sreću da sam preživio susret sa Vasiljkovićem i njegovim krvnicima i zato sam bio sretan kada je Republika Hrvatska zatražila njegovo izručenje iz Australije. Ali isto tako sam bio i jako razočaran kao i svi hrvatski branitelji, a vjerujem i cjelokupna hrvatska javnost kada je australski sud donio odluku o neizručenju, pa vas molim da mi odgovorite na sljedeće pitanje. Što je Ministarstvo pravosuđa poduzelo nakon primitka odluke australskog Saveznog suda Južni Wales kojim je usvojena žalba Vasiljkovića … [[Govornik se ne razumije.]] odluke o izručenju Republici Hrvatskoj? Što je poduzelo australsko tužiteljstvo i kakva je sada situacija u svezi zakonske procedure izručenja Hrvatskoj Dragana Vasiljkovića ili poznatijeg kao "Kapetana Dragana"?
Hvala. Gospodin državni tajnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, svima je dobro poznat nažalost lik i djelo Dragana Vasiljkovića u Republici Hrvatskoj u godinama koje ste spomenuli, a nažalost posebno evo vidimo da ste vi imali i ona neposredna saznanja sa njegovim nedjelima. Republika Hrvatska vodi jednu tešku ja bih rekao jedan težak postupka za izručenje Dragana Vasiljkovića i samo ukratko da ponovim što smo sve učinili. Na zahtjev Republike Hrvatske za izručenje Dragana Vasiljkovića australski sud je 2006. godine, velim uhićen je Dragan Vasiljković i donijeta je odluka od strane prvostupanjskog suda u Sydneyu, donijeta je odluka kojom je naš zahtjev prihvaćen. Na tu odluku prema Zakonu o izručenju koji je u Australiji na snazi od 1988. godine postoje naravno određene mogućnosti ulaganja pravnih lijekova, kao što je to i u našem pravnom sustavu. Prvi pravni lijekovi moguće izjaviti je zahtjev za preispitivanje te odluke. Zahtjev za preispitivanje te odluke o izručenju koja je u prvom stupnju donijeta je podnijet, međutim nadležni sud Australije je odbio takav zahtjev i de facto potvrdio izručenje. Ali i protiv te drugostupanjske odluke postoji mogućnost žalbe. Dragan Vasiljković podnio je putem svojih zastupnika žalbu na tu odluku. I ta je žalba nažalost prihvaćena uz ono obrazloženje koje je u javnosti dobro poznato, da bi u našem sustavu mogao biti kažnjen ili pritvoren radi svoje nacionalne pripadnosti ili političkog mišljenja. Ono što je sada nama kao Republici Hrvatskoj ostalo, je da podnesemo žalbu Vrhovnom sudu Australije. Upravo to smo i učinili. Nažalost mi nismo stranka i ne možemo neposredno nastupati pred pravosudnim tijelima Australije. Nas u tim postupcima zastupa Državno odvjetništvo Australije. A to Državno odvjetništvo u Australiji mi opremamo i donosimo im dokumente, dajemo im činjenice na temelju kojih podnose te pravne lijekove. Odmah nakon što je ova zadnja odluka donijeta, mi smo formirali unutar Ministarstva pravosuđa jednu interresornu radnu skupinu koja je promptno dostavila Državnom odvjetništvu Australije sve dokaze i sve činjenice za ulaganje žalbe Vrhovnom sudu Australije. Žalba je podnijeta i mi smo zapravo sada u pravnoj poziciji da čekamo kakvu će odluku donijeti Vrhovni sud u Australiji. Ali ono kao što sam rekao, postupak se vodi u Australiji. Njihovim građanima, pa i pravosudnim tijelima lik i djela Dragana Vasiljkovića nisu poznata kao nama. I na tom planu mi radimo. Ja smo hoću reći, jučer je naš ministar Ivan Šimonović imao jedan nastup na australijskoj televiziji gdje je govorio o svemu onome što se tih godina dešavalo. I naravno poduzimat ćemo sve mjere koje budu bile dalje potrebne u tom postupku. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Ivan Šantek. Izvolite.
Hvala. Meni je drago da je Republika Hrvatska poduzela sve što je u njezinoj moći da Vasiljković bude izručen. Međutim, ja osobno bi volio svjedočiti onoga iz '91. gledajući Vasiljkovića u oči. To bi mi bilo najdraže. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, Aktualno prije podne, odnosno poslije podne je završeno. Stanka će biti do 16,00 sati kada nastavljamo sa točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o "Nagradi Ivan Filipović", P.Z. broj 409 i nalazi se u ovom dnevnom redu kao prva točka, pa ćemo onda vidjet dokle ćemo dalje. Evo, želim svima ugodan odmor i kratki odmor. Dame i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom i prelazimo na točku dnevnog reda 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o "Nagradi Ivan Filipović", prvo čitanje, P.Z. br. 409. Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, kod donošenja ovoga Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje. Materijale ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednice. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu znanost, obrazovanja i sporta gospodin Dražen Vekić Topić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici i zastupnice. Bit ću vrlo kratak naime radi se o Zakonu koje je ovo uvaženo tijelo ratificiralo 91. godine i tada je bilo predviđeno da se dodjeljuje jedna nagrada za životno djelo i do 17 godišnjih nagrada. To se dodjeljivalo za najznačajnija ostvarenja, posebno prosvjetnim radnicima, znanstvenicima i stručnjacima ako su njihovi ostvareni rezultati i pogotovo u grupi, zajedničkog rada. Pokazalo se zadnjih godina da imamo dosta prijedloga za nagrade za životno djelo i zaključak je Odbora za nagrade „Ivan Filipović“ da bi se predložilo da se poveća broj tih nagrada za životno djelo s jednu na dvije, a onda se ovaj broj 17, kojih je bilo predviđeno do 17 da se ograniči na 15. Evo, to je zapravo sukus glavne promjene, prijedloga izmjene Zakona o nagradi „Ivan Filipović“ uz manje neke promjene koje su nastale od 91. do danas, ali ovo je ključno. Najljepša hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HNS-a gospodin zastupnik MIljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo gotovo pred praznom Sabornicom govorimo o jednoj nagradi o ljudima koji apsolutno zaslužuju da im posvetimo punu pažnju i da priznamo da ono što čine u pedagoškom radu uistinu je nešto što svi ovdje posebno cijenimo. Hrvatska narodna stranka će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona ali smatrali smo za potrebnim da se ovdje doda još nekoliko riječi iz razloga jer smatramo da uistinu treba nekim stvarima sustavnije prići u našoj državi. Naime, kada su u pitanju brojne nagrade i priznanja, koji kolegice i kolege znate kako se dijele i tko ih sve dijele, od grada, od općine, od ministarstva, predsjednika Republike, Sveučilišta, veleučilišta, zaklade, agencije ne znam nabrojiti sva moguća tijela koje dijele nagrade. Najčešće ako pažljivo čitate te natječaje onda ćete vidjeti da nema gotovo nikakve sustavnosti u ovom poslu. Često se nagrade dijele bez jasnih kriterija, često nisu jasno označena područja za koje se te nagrade dijele, a inflacija nagrada onda vodi čemu, vodi upravo obrnutom učinku, devalvacije struke i znanosti i onih koji te nagrade dobivaju. To treba svakako izbjeći i to je razlog zbog čega ovdje kažem i želim reći nekoliko riječi više. Ako pogledate kolegice i kolege sada važeći Zakon on je vrlo kratak i nadam se da ste imali vremena ga proći, onda mislim da je trebalo još možda detaljnije taj tekst dotjerati biti precizniji, pogledajte članak 3. gdje stoji „Godišnja nagrada dodjeljuje se za najznačajnija ostvarenja tijekom proteklih godina“. Koja je najznačajnija shvaćate. Ja znam da će kasnije u članku 7. stajati da će ministar prosvjete, kulture i športa donijeti pravilnik kojim će se detaljnije odrediti kriteriji i način predlaganja za dodjelu nagrade. Zato bih ovdje molio uvaženog tajnika da uvaženom saboru kaže koji su do sada bili važeći kriteriji, koji su do sada ministri u zadnjih nekoliko mandata koristili da bi upravo po njima pojedini djelatnici u sustavu obrazovanja dobivali te nagrade. Mislim da je dobro da Sabor zna koji su to kriteriji a da se uvijek ne pozivamo na neke pravilnike koje će netko donijeti i po nekim kriterijima nama pomalo nedostupnima se dijeliti takve nagrade. Ono što smo dalje na našem klubu detaljno analizirali jeste i rad Odbora za dodjelu ove nagrade i komisija koje taj odbor formira. To su četiri komisije za predškolski odbor, za osnovno školstvo, srednje školstvo i visoko školstvo. Sada ja moram reći da je vrlo teško uspoređivati ta pojedina područja i možda bi bilo korektnije da se jedna životna nagrada dijeli za jedno, drugo, treće i četvrto područje. To je moje duboko uvjerenje. Ja sam znanstvenik, da li je važnije da sam bio mentor tri doktorska rada u prošloj godini, i nekoliko studentskih radova koji su dobro prošli na nekim svjetskim kongresima ili nešto što je netko postigao u srednjem školstvu, osnovnom školstvu, predškolskom odgoju. Vrlo je teško uspoređivati, ja čak smatram da ovo što sam nabrojio za sebe sada kao jedna od mogućnosti je moja redovna obaveza. To mi je redovna radna obaveza, da li ja zaslužujem zbog toga posebnu nagradu. Pitam se. A često puta se provlačimo da netko tko je imao puno kandidata koji su kod njega ranije magistrirali i sada doktorirali da li je to to, zato sam zamolio državnog tajnika da vidimo koji su to kriteriji i da pokušamo ubuduće biti puno sustavniji i da mi kao saborski zastupnici doprinesemo da se razvije jedan sustav koji će imati smisleni. Ja ću čak biti toliko otvoren pa ću reći da smo prije 7, 8 godina napravili jednu analizu doktorata, neću reći za koje područje ili koja područja ali po nama nekolicini, 70% tih doktorata nisu bili doktorata to su bili tipični stručni radovi, nikakav doprinos znanosti. A dobijete nagradu za to. Ili vas pitam, pozivamo se ovdje i na struku i na znanost u ovom zakonu, da li je uspjeh ako jedan liječnik uvede jedan operativni zahvat 2009. godine koji se već 25 godina radi u nekoj drugoj državi samo zato što je on prvi u tom kliničkom centru uveo taj zahvat? I to je pitanje da li, a često ćete puta vidjet kolegice i kolege, da dobivamo nagrade za takve zahvate. Ja sam vrlo otvoren kod toga. Apsolutno. To treba o tome početi razgovarati gdje nam je sustavnost. Dakle, mi iz kluba HNS-a predlažemo da treba svakako izbjeći pretapanje kriterija za dodjelu pojedinih vrsta nagrada, inflaciju nagrada koja devolvira struku, a pokušati jasno dati jedan doprinos da obrazovni sustav uistinu postane kvalitetniji, da ta nagrada bude stimulativna, da oni znanstveni i stručnjaci koji zaista zaslužuju tu nagradu ju i dobiju. I konačno, ono što često puta ispuštamo i ne govorimo o tome, obrazovanje ima na kraju krajeva … [[Govornik se ne razumije.]] konačnici. To je svakako unapređenje hrvatskog gospodarstva, proizvodnje, izvoza, standarda. Ja tvrdim, zato sam i rekao maloprije, da životna nagrada bi možda bila solucija ovdje za svako područje. Jer dal će jedan nastavnik koji u srednjoj školi predaje neki predmet i oni uči učenike nekoj novoj tehnologiji koju je on usvojio, za koju on vjeruje da je najbolja, ta će tehnologija tek kada ti mladi ljudi izađu iz škole, kada se zaposle, kada primjene to znanje, tek nakon 10, 15 godina doći do izražaja da je on u biti napravio značajan doprinos obrazovnom sustavu Republike Hrvatske. Vrlo je teško ovakve nagrade dijeliti za nešto na razini jednogodišnjeg rada. Vrlo teško, vjerujte teško i zato mislim da bi ozbiljno trebali razmisliti ne samo o ovoj već i o mnogim drugim nagradama kako u biti uspostaviti jedan sustav. Da li je, gospodine državni tajniče, ikad itko u ministarstvu pokušao posložiti sve te nagrade, napravit jednu križaljku i vidjeti u biti gdje se nagrade preklapaju, gdje se kriteriji preklapaju, gdje bi trebali možda povući jasnije crte. Ja sam često puta vrlo razočaran da ponekad za nešto zaista kvalitetno naše ministarstvo daje vrlo skromna sredstva nekom stručnjaku ili istraživaču da razvije tu metodu. Vi znate kolika su ta sredstva na razini godine, vrlo skromna sredstva. A onda se dogodi da netko ima nekoga prijatelja u nekoj gradskoj ili županijskoj upravi, pa će za projekt regionalni koji vi niste prihvatili, odbili ste ga, on dobiti dva ili tri puta više sredstava. Dakle, to je samo dio te velike priče koja kaže nam da moramo tu ujednačiti kriterije na svim razinama i kod podjele svih ovakvih i sličnih nagrada. Evo, to samo kao upozorenje. Mi smo apsolutno za to da naši prosvjetni radnici apsolutno dobivaju ove nagrade, oni to zaslužuju, ali smatramo da ih moramo uvijek davati onima koji zaista jesu doprinijeli obrazovnom sustavu, a onda jasno i razvoju naše države. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice razmotrili smo Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nagradi "Ivan Filipović" i u cijelosti podržavamo dostavljeni prijedlog. Nagrada "Ivan Filipović" za životno djelo i godišnje nagrade za rad i rezultate u predškolskom odgoju, osnovnom, srednjem školstvu, visokom školstvu i znanstvenom i stručnom radu nosi Filipovićevo ime, učitelja koji je rođen 1823. godine u Velikoj Kopanici, danas Brodsko-posavska županija, a umro 1895. godine u Zagrebu. Filipović je bio školski nadzornik, plodan pisac, urednik časopisa, osnivač Hrvatskoga pedagoškog književnog zbora 1871. godine i Saveza hrvatskih učiteljskih društava 1885. godine, sudionik triju općih učiteljskih skupština. Osim toga, zbog svoga istaknutoga učiteljskoga rada, zalaganja za učitelje u samostalnost i slobodu te slobodu narodne škole, njegovi su ga kolege nazvale ocem učitelja. Njegova misao "da se deset puta rodim, deset puta bih bio učiteljem" već gotovo jedno stoljeće ulijeva nadu, hrabri i potiče sve one koji su za svoj životni poziv odabrali jedan od najtežih poziva na svijetu, ali mu ostali vjerni unatoč svim teškoćama i izazovima. Danas raspravljamo o prijedlogu izmjena zakona koji je Hrvatski sabor donio 1991. godine. Ali vratimo se malo unazad, nagrada "Ivan Filipović" osnovana je 1964. godine, dakle punih 45 godina u hrvatskom društvu ova nagrada egzistira. Prvo u okrugu Hrvatskog pedagoškog književnog zbora, a onda od '67. to je nagrada koju dodjeljuje u ono vrijeme Sabor Republike Hrvatske. A 1991. godine, kolegice i kolege, imali ste priliku vidjeti datum kad je Hrvatski sabor donio ovaj zakon u vrijeme 14. studenoga 1991. godine, dakle u jeku rata. Ova država Hrvatska, samostalna država je vodila računa i o pojedincima i o doprinosu njihovim postignućima u ovako plemenitoj djelatnosti i plemenitom zanimanju. Podržavamo u klubu Hrvatske demokratske zajednice i što je zakon predložen u prvom čitanju i što sve ono što se u raspravi ovdje na plenarnoj sjednici iznese, predlagatelji mogu dopuniti i razmotriti. Međutim, jednako tako stojimo na stanovištu i iskazujemo povjerenje članovima odbora nagrade "Ivan Filipović" koju iz dosadašnjega iskustva, iskustva dugog 18 godina u samostalnoj Hrvatskoj državi a ukupno 45 godina da ova jedna nagrada koja se godišnje dodjeljuje za životno djelo nije dostatna jer iz godine u godinu je očito da broj predloženih kandidata za ovu nagradu raste a istovremeno sukladno vremenu broj nagrada godišnjih sa postojećih 17 predlažu da se smanji na 15. Takav stav podržao je i matični odbor, matični saborski Odbor za znanost, obrazovanje i kulturu i mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice u cijelosti podržavamo kako prijedlog ovoga zakona tako i stav matičnoga Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu. I evo kad već govorimo o Ivanu Filipoviću, uglednom pedagogu, hrvatskom pedagogu i književniku. Pa evo kako je zakon kratak ima svega 12 članaka i kako izmjene nisu tako preopširne očekujem da drugo čitanje i usvajanje ovoga zakona možda je prerano bi bilo ali recimo uz obilježavanje Svjetskoga dana učitelja 5. listopada ove godine da dobijemo i konačni prijedlog zakona u ovu sabornicu. Da zaključim. Klub Hrvatske demokratske zajednice u cijelosti podržava prijedlog izmjena Zakona o nagradi Ivan Filipović. Hvala lijepa.
Hvala. I zaključno državni tajnik gospodin Dražen Vikić Topić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Bit ću vrlo kratak. Apsolutno se slažemo da treba nagrade ujednačavati i jačati kriterije njihove. Pa upravo mi to i radimo na ministarstvo. Jedan od načina je da je povećavanje ovih sa jedne na dvije nagrade za životno djelo je isto jedna vrsta jačanja kriterija, jer upravo takve nagrade puno jednostavnije valorizirati nego one nagrade, godišnje nagrade kojih tu može biti svakakvih slučajeva kao što je rekao uvaženi zastupnik Dorić. Inače ja mogu reći za znanost, segment znanosti gdje sam zadužen da zaista mi te kriterije stalno jačamo. Mi imamo sad onaj pravilnik za poticanje izvrsnosti gdje smo potpuno prihvatili vanjske kriterije. Prema … [[Govornik se ne razumije.]] Isto naravno radi i Odbor Ivana Filipovića i treba, treba u svakom slučaju ojačavati te kriterije. Mi imamo listu nagrada u našoj Upravi za zajedničke programe. Ali naravno na temelju vaših sugestija ja ću to sa kolegama još malo promotriti to. Evo hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat će se kad se steknu uvjeti Dame i gospodo, kako smo najavili, sada ćemo glasovati o prijeđenim točkama dnevnog reda. Prvo je Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o nagradi "Ivan Filipović". To je bilo prvo čitanje, P.Z. 409. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak: prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o nagradi "Ivan Filipović". Drugo: sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim, tko je za ovaj zaključak? Budući da nemate, iako sam jučer najavio da će to biti, molim dizanjem ruku? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Napišite koliko. Prihvaćeno jednoglasno sa 87 glasova.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Pomalo je uvijek nezahvalno davati izvješće sa jednom retrospektivom s obzirom da smo u devetom mjesecu tekuće godine, pogotovo nakon vrlo aktivne godine upravo u području zaštite potrošača kada smo u ovom Saboru između ostalog raspravljali i Zakon o zaštiti potrošača kao i Zakon o nedopuštenom oglašavanju ali evo sa jednim malim vremenskim odmakom podnosimo izvješće za ono što se radilo 2007., 2008. Jer na kraju krajeva sve što smo napravili 2007., 2008. zajedno sa nevladinim udrugama, zajedno sa medijima, zajedno i sa Hrvatskim saborom dovelo nas je danas do korak pred zatvaranja poglavlja 28. To su lijepe vijesti iz Bruxellesa. Do kraja godine po ovom pitanju svakako očekujemo zatvaranje pregovora. Dakle, vrijedno je spomenuti se i stvari koje smo radili u dvogodišnjem razdoblju 2007., 2008. Naše aktivnosti, aktivnosti Vlade zajedno sa i Državnim inspektoratom kao i nevladinim udrugama bile su usmjerene primarno i na unapređenje nadzora i na unapređenje administrativnog okvira, ali iznad svega na iskorak prema edukaciji i javno rasprostranjenom pojmu što je potrošač, koja je njegova uloga, kako ostvariti svoja prava, kako ostvariti ono na što mu ne samo Zakon o potrošačima i zaštite potrošača već i drugi zakoni daju pravo u ostvarivanju naravno onoga što, gdje se pojavljuje u ulozi konzumenta, u definiranju njegove uloge kao na neki način i kreiranja i samog potrošačkog obrasca ponašanja ali i diktiranja određenih gospodarskih ponašanja onih gdje potrošač ulazi kao konzument. Dakle, s druge strane trgovaca. U tom smislu je djelovao i Nacionalni program zaštite potrošača u tom dvogodišnjem razdoblju gdje smo nastojali osim opće razine i partikularno djelovati na način da smo ušli u daljnju edukaciju i širenje svijesti o pravima potrošača u dijelu koji se odnosi na financijske usluge, na općenito javne usluge i komunalnom sektoru kao i u telekomunikacijskom sektoru. Pružali smo pojačane informacije vezano za zdravstvene usluge, zaštitu okoliša, turizam, trgovine, osiguravateljske usluge i bankarstvo kao i područje hrane i njezine sigurnosti. Od svega što se odradilo u te dvije godine izdvojila bih možda neke najznačajnije aktivnosti kao što su savjetovališta za zaštitu potrošača koja su osnovana temeljem ranijeg nacionalnog programa, a čiji rad smo i nadalje financirali iz državnog proračuna koje je povezano sa centralnim informatičkim sustavom zaštite potrošača objedinjeno na teritoriju Republike Hrvatske daje neposredno na upit građana savjete direktne, pravne i tehničke savjete našim potrošačima sa sjedištima u Zagrebu, sa sjedištem u Splitu, Osijeku i Puli. Radili smo na njihovom i radnom i tehnološkom povezivanju. Također smo stavili kao što sam rekla naglasak na edukaciju s ciljem razvijanja potrošačkog morala i u tom segmentu smo zahvalni i medijima koji su prepoznali važnost edukacije u segmentu samih potrošača. Zahvalni smo i na emisiji koja je vrlo rado i visoko gledana a to je “Potrošački kod“, kao i emisija koja je na Hrvatskom radiju a zove se “Svo smo mi potrošači“. Dakle, kroz dva ipak javna servisa, kroz dva javna medija, kroz aktualne teme na tjednoj osnovi dolazimo do potrošača i educiramo ih i naravno pružamo i kroz te emisije direktno savjete o životnim problemima s kojima se naravno naši građani sreću. Potrošača kako psiholozi kažu da se potrošač razvija već kao malo dijete u suradnji sa Ministarstvom znanosti kreirali smo modul, modul Nacionalnog programa odgoja i obrazovanja za ljudska prava i demokratsko građanstvo već u predškolskom odgoju, osnovnoj i srednjoj školi, koji ima naglasak na edukaciji i pravu zaštite potrošača. Isto tako uspješno smo zatvorili dva projekta. Ovim putem zahvaljujem našim inozemnim partnerima i Europskoj Komisiji. Dva projekta od kojih je jedan bio smješten u Ministarstvu gospodarstva, koji je imao za cilj i uniformirati rad savjetovališta, povezati ih tehnološki kroz Centar za zaštitu potrošača, a drugi je djelovao u Državnom inspektoratu gdje je primarni fokus i primarni cilj projekta bila edukacija gospodarskih inspektora, kako štititi i kako prepoznati kršenje prava potrošača. Oba projekta su uspješno završena, financirana od strane Europske Komisije i naravno sva iskustva koja smo ponijeli iz ta dva projekta ugradit ćemo u slijedeći ciklus izgrade novog nacionalnog programa za zaštitu potrošača. Evo tu su i druga područja, područje javnih usluga u kom smislu smo sudjelovali vis a vis zaštita potrošača na izradi Zakona o elektroničkim komunikacijama. Istakla se potreba i obvezivanja davatelja u dijelu zdravstvenih usluga, davatelja zdravstvenih usluga na isticanje cijena zdravstvenih usluga i uvjeta korištenja zdravstvenih usluga jer i u zdravstvu je osoba također konzument, odnosno potrošač, a osnovano je 21 povjerenstvo područne, odnosno regionalne samouprave za zaštitu prava pacijenata, pacijenata gledano iz perspektive Ministarstva zdravstva, ali i zaštite pacijenta kao konzumenta zdravstvenih usluga. Jedno od bitnih segmenata koje su također kreirane 2007., odnosno 2008. je dio gdje štitimo potrošača kao potrošača hrane, dakle pazimo na njegovu sigurnost, odnosno i zdravlje kroz konzumaciju hrane i u tom segmentu podsjećam na sustav žurnog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje po uzoru na europski … [[Govornica se ne razumije.]] , a to je pilot projekt kojeg provodimo u Hrvatskoj sve do ulaska u Europsku uniju putem Hrvatske agencije za hranu. Radi se o neposrednom obavješćivanju o svim mogućim izravnim ili neizravnim rizicima za zdravlje naših građana. Također smo sa nizom novela i podzakonskim aktima ušli i u jedan segment koji je bio pomalo, neću reći zanemaren, ali u svakom slučaju segment u kojem je svakako trebalo napraviti jedan zlatni rez i napraviti jedan malo jasniji sustav, a radi se o posredovanju u prometu nekretnina, registar ovlaštenih agenata za posredovanje nekretnina, licenciranje putem Hrvatske gospodarske komore, što je naravno doprinijelo jačanju povjerenja u sam sustav prometa nekretnina od strane fizičkih ili pravnih osoba koji se javljaju kao potrošači u segmentu kada kupuju nekretnine. U dijelu koji se tiče zaštite okoliša ponosni smo i na sudjelovanje u edukativnom programu "prijatelj okoliša" gdje je cilj bio ne samo promicanje hrvatskog znaka zaštite okoliša, već i informiranje o štetnosti, odnosno utjecaju proizvoda i ambalaže na okoliš, kao i potrošnji goriva i emisijama CO2 novih vozila. Sve ove aktivnosti, odnosno jedna retrospektiva u najkraćim mogućim crtama dovodi nas do izrade novog programa gdje ćemo naravno ići i korak dalje, osvrnuti se na prošla iskustva, osvrnuti se na prošlu suradnju i međuresorno i sa nevladinim udrugama, napraviti daljnje iskorake prema i novim tehnologijama, novim uslugama na tržištu, novim proizvodima, novim rizicima koje oni sa sobom donose, i naravno težiti da u najmanju ruku imamo jednako dobre rezultate u provedbi nacionalnog programa budućeg, kao što smo imali i sa ovim o kojem izvješćujemo Hrvatski sabor. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji radnog tijela uzeti riječ? Gospodin zastupnik Dragan Kovačević, u ime Odbora za gospodarstva. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Odbor za gospodarstvo Hrvatskog sabora na 27. sjednici održanoj 13. srpnja 2009. razmotrio je izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2007., 2008. O ovom izvješću raspravljali smo kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja izvijestio je da je hrvatsko zakonodavstvo u potpunosti usklađeno s pravnom stečevinom Europske unije kroz usvojenu regulativu i strateške dokumente i to Zakon o zaštiti potrošača s pripadajućim podzakonskim propisima, Nacionalni program zaštite potrošača, te novousvojeni Zakon o općoj sigurnosti proizvoda. Kada govorimo o Nacionalnom programu zaštite potrošača potrebito je istaknuti da se njima određuje slijedeća prioritetna područja zaštite potrošača. Prvo, javne usluge, zdravstvene usluge, sigurnost i kakvoća hrane, sigurnost proizvoda, obrazovanje, obavješćivanje, trgovina financijske usluge, osiguravateljske usluge i bankarstvo, zaštita okoliša, turizam i ugostiteljstvo. U raspravi je vezano uz zdravstvenu ispravnost, odnosno sigurnost hrane istaknut problem nedovoljnog broja akreditiranih laboratorija i metoda, te činjenica da se još uvijek veliki broj analize hrane obavlja u inozemstvu, što dovodi u pitanje efikasnost i vjerodostojnost sustava. Predloženo je da se pokuša iznaći mogućnost da zainteresirana ministarstva … [[Govornik se ne razumije.]] programa potpora akreditiranja laboratorija koji bi uz administrativne troškove obuhvatili i sufinanciranje uređaja, opreme i edukaciju kadrova. Članovi odbora ocijenili su pozitivnim predloženo izvješće i jednoglasno odlučili Hrvatskom saboru predložiti donošenje slijedećeg zaključka: prihvaća se izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2007., 2008. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu i gospodin Dragan Kovačević u ime kluba HDZ-a, prvi.
Naime, reći ću odmah na početku da klub Hrvatske demokratske zajednice podržava ovo izvješće. Iz izvješća je vidljivo da se u području zaštite potrošača provodi niz aktivnosti i da je Republika Hrvatska kao što smo čuli zatvorila i ovo poglavlje pregovora 28. Prema tome, tu smo u zakonodavnom dijelu usklađeni sa regulativom Europske unije, ali isto tako i u provedbenom dijelu ne zaostajemo značajno u odnosu na druge zemlje Europske unije. Naime, situacija u pogledu zaštite potrošača u Europskoj uniji je na vrlo visokoj razini, ali isto tako i u Europskoj uniji imamo značajne probleme. Jedan od njih i je i pitanje odštete i mogućnosti dobivanja odštete sudskim putem. Evo tu sam pronašao u jednom članku iz studenog 2008. godine u kojem se zapravo opisuje spor između Udruženja europskih potrošača i predstavnika Europske komisije oko jednog pitanja na kojem udruga inzistira, a to je primjena američkog modela kolektivnih tužbi. Naime, iako se potrošači uvijek mogu obratiti sudu kad god smatraju da su prevareni ili iskorišteni kao potrošači, često se pritom suočavaju s velikim barijerama kao što su visoki troškovi i dugotrajne složene procedure. Posljedica toga je da svaki 5 europski potrošač neće pokretati sudsku tužbu za dobivanje odštete za potraživanja čija vrijednost ne premašuje tisuću eura. Čak 76% ispitanika unutar Europske unije kazalo je kako bi se vrlo rado udružili s drugim potrošačima u nastojanju da odštetu izbore sudskim putem. Povrh toga, sudske procedure za rješavanja kolektivnih tužbi potrošača ima samo 13 od 27 zemalja članica Europske unije. Prema tome, sustav zaštite potrošača i u Europskoj uniji ima određene probleme i zasigurno je da u tom području će i u budućnosti biti i promjena i poboljšanja. Je li ovo izvješće, odnosno aktivnosti koje su provedene u proteklom razdoblju od inspekcijskog nadzora, institucionalnih prilagodbi do zakonodavnih prilagodbi i aktivnosti na edukaciji potrošača, je li to dovoljno da bi se prava potrošača dovoljno zaštitila u Republici Hrvatskoj? Da bi ta zaštita bila u skladu sa standardima zaštite potrošača i sigurnosnim standardima u Europskoj uniji koji su zasigurno jedni od najstrožih u svijetu, sigurno je da nije. No, sve aktivnosti koje su provedene bitno su utjecale na ustrojavanje ovog sustava, na poboljšanje ovog sustava zaštite potrošača. Taj sustav da bi bio u skladu sa sve većim standardima zemalja Europske unije i tržišta na kojima želimo konkurirati sustav treba kontinuirano nadograđivati i poboljšavati i usklađivati ga sa tehnološkim, zdravstvenim i drugim trendovima. Treba i reći da je jačanje potrošačke svijesti i u izravnom odnosu sa konkurentnošću nacionalnog gospodarstva. Naime, ovdje ću navesti jedan primjer vezan za tržište vina u Europskoj uniji. Naime, Europska unija je i zemlje Europske unije izložena vrlo agresivnoj konkurenciji i to može se reći iznimno dobrih vina iz trećih zemalja, kao što je Australija, kao što je Čile, Južnoafrička Republika pa čak u zadnje vrijeme i Kina. Europska unija s obzirom da je članica Svjetske trgovinske organizacije više svoje tržište jasno ne može štititi visokim carinskim barijerama, carinskom zaštitom ili nekim drugim administrativnim mjerama i jedini način zapravo da se zaštiti to tržište i da na neki način se zaštite i domaći proizvođači su upravo visoki standardi kvalitete. I tu treba prepoznati da je zapravo borba za potrošače kako bi oni bili educirani, kako bi oni na tržištu znali prepoznati kvalitetne proizvode, proizvode koji su i zdravstveno sigurni, koji su u skladu sa standardima očuvanja okoliša, dobrobiti životinja itd., zapravo je dio borbe za tržište i za zaštitu domaće proizvodnje jer se nametanjem visokih standarda, a istovremeno i edukacijom potrošača zapravo smanjuje konkurentnost proizvoda koji dolaze iz drugih zemalja. Dakle, borba za potrošače i njihovu zaštitu je i borba za interese nacionalnog gospodarstva i njegove konkurentnosti u odnosu na druge zemlje. U pripremi ovog izlaganja ima jedan zanimljiv citat, to je na web stranici Udruge "Potrošač", hrvatske Udruge "Potrošač", gdje se govori zapravo o povijesti uopće pitanja zaštita potrošača koje se vezuje uz globalizaciju svjetskog gospodarstva razvoja potrošačkog društva i smatra se da je upravo pitanje zaštite potrošača jedno od najvažnijih demokratskih dostignuća. Naime citira se iz '62. godine Kennedyev govor gdje se on obraća Kongresu vezano za Deklaraciju o zaštiti potrošača gdje kaže da potrošači po definiciji uključuju sve nas. Potrošači su najveća gospodarska skupina na koju utječe gotovo svaka javna ili privatna gospodarska odluka. Oni su najvažnija skupina čiji se stavovi vrlo često ne čuju i glas potrošača mora se čuti. Mislim da i u Republici Hrvatskoj i na tom pitanju napravljen značajan pomak, da imamo udruge koje okupljaju značajan broj ne samo članova nego doista ljudi koji su kompetentni raspravljati sa različitih stajališta, od onog tehnološkog, zdravstvenog, pravnog o ovoj problematici. I koji na neki način pomažu i Vladi i cijelom ovom sustavu da bi kvalitetniju informaciju dostavili našim potrošačima i da bi ih usmjeravali vezano uz njihova prava. Potrošači su danas sve više izloženi brojnim opasnostima, problemima te tu zaštitu potrošača, dakle njenu razinu, njenu brzinu, efikasnost treba i dalje sustavno razvijati. Jedna od ključnih stvari je svakako edukacija. Naime, svakako je i za pozdraviti napore Vlade u ovom segmentu. Meni je posebno ova emisija "Potrošački kod" na Hrvatskoj televiziji koja vrlo slikovito i na jedan način mogli bi reći pristupačan potrošačima neovisno i o obrazovnom stupnju ili razini informiranosti, dakle da itekako u svakom domu je prisutna i da na neki način usmjerava naše građane, odnosno potrošače. Koliko je važna edukacija govori isto tako i činjenica da je 19. 11. 2007. provedena anketa među građanima na tisuću ispitanika starijih od 15 godina i da je zanimljivo da je te godine upravo donesen Zakon o zaštiti potrošača, ali da 58% građana se izjasnilo da ne zna da li postoji poseban Zakon o zaštiti potrošača, dakle upravo u toj godini kada je on donesen. 15% je tvrdilo da nema zakona, a manje od jedne trećine je znalo da postoji poseban zakon. Dakle, takvi pokazatelji govore da još puno prostora postoji prije svega na području edukacije i informiranja. Možda jedan segment koji je itekako zanimljiv, a imali smo prošle godine i priliku dakle, na međunarodnom tržištu odnosno općenito susresti se sa određenim dvojbama vezano za sigurnost hrane, pa su se tako spominjala umjetna bojila kao dodaci hrani, zatim melamin u mlijeku, područje Kine, kumarin koji je također kao halucinogena komponenta, dakle tvar koja se inače nalazi u nekim proizvodima, ali koja u većim koncentracijama u odnosu na one dozvoljene znači može izazvati probleme posebice kod djece. Isto tako prije nekoliko godina imali smo problem sa genetski modificiranim organizmima, gdje su morala biti uklonjena cijela polja kukuruza. Zašto ovo govorim? Naime, ono što smo i u zaključku Odbora za gospodarstvo spomenuli, jedan od najvećih problema kod nas u sustavu je nepostojanje dovoljnog broja akreditiranih laboratorija. Dakle, laboratorija koji imaju akreditaciju i laboratorija i pojedinih metoda analize. I zbog čega imamo značajnih problema, kada se npr. za GMO nemamo uopće akreditirani laboratorij i sve analize kojima bi željeli dokazati i napraviti ekspertizu i te analize da bi bile priznate na sudu, moraju se obaviti u inozemstvu. Isto smo tako prije par godina imali slučaj sa patvorenjem vina, gdje nismo mogli to povjeriti domaćim laboratorijima, nisu bili akreditirani. Na sudu bi takve analize pale i zato se to moralo raditi u Italiji, a ne rijetko su primjeri da se radi u Austriji i drugim zemljama koje imaju takve laboratorije. Prema tome, za vjerodostojnost ovog sustava zaštite potrošača, posebno u segmentu zdravstvene ispravnosti hrane i sigurnosti hrane, nužno je znači imati akreditirane laboratorije. Danas ih je u Hrvatskoj ukupno 17, ima akreditiran nešto veći broj metoda, ali jasno to nije dovoljno. I zato se i zalažemo za jedan sustav, jedan program potpora. Do sada te potpore postoje sa razine, mislim dva ministarstva, gdje se na neki način daje pomoć, daje potpora za dokumentacijsku pripremu cijelog posla akreditacije. No smatramo da bi se ta potpora trebala proširiti i na kupnju uređaja i opreme, ali isto tako i na edukaciju kadrova koji bi radili u tim laboratorijima. Jer sigurno je da analiza genetski modificiranih organizama ili ovih štetnih stvari nije pitanje nekog laboratorija ili njegovog profita, nego je to jednostavno i javni interes i državni interes. Sigurno je da u budućem razdoblju će biti novih usklađivanja, da će biti značajnih promjena u ovom segmentu, vjerojatno i zakonskih, jer opasnosti po potrošača se mijenjaju kako napreduje tehnologija, kako napreduje liberalizacija tržišta, ali isto tako s druge strane i razvojem znanosti, posebice u području zaštite zdravlja, znači dolazi do novih spoznaja oko rizika za ljudsko zdravlje i život. I zato treba očekivati da će ovaj sustav imati jednu dinamiku i da će se stalno nadograđivati. Treba zaključno kazati, znači u ovaj sustav treba ulagati, jer uzmimo samo pitanje ove zdravstvene ispravnosti hrane, što znače za jednu nacionalnu ekonomiju, za jedno gospodarstvo, veliki broj bolovanja, odnosno bolesti koja do toga dovode. Znači koliko su to gubici za cijeli sustav. Prema tome, interes nije samo zdravstveni već itekako ekonomski i gospodarski. S obzirom na sve navedeno Klub HDZ-a podržat će izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2007.-2008. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Ja mislim da ćete sa zadovoljstvom prihvatiti moj ispravak netočnog navoda, zbog toga što jedan laboratorij u Republici Hrvatskoj ipak uspješno akreditiran za analizu GMO hrane i to je Zavod za zaštitu zdravlja "Andrija Štampar". I dapače, sada idu već i u nadzorni pregled, jer je prošla godina dana od akreditacije. Također vezano u širem kontekstu broja akreditiranih laboratorija koji se bave ispitivanjem kakvoće hrane i procesima uz hranu je i kud i kamo veći od ovog broja koji ste vi zbog toga što tu spadaju i pesticidi, teški metali. Dakle, ne samo onaj uski segment kvalitete hrane. A ukupan broj akreditiranih laboratorija u Republici Hrvatskoj je sada oko 150, što je pozamašna svota. Metoda je nekoliko stotina. Jer svaki laboratorij barem 10, 15 ili 20 metoda akreditira, tako da je to puno veći broj. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Na redu je klub HNS-a i gospođa Danica Hursa. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. U izvješću je prikazano razdoblje od dvije godine u kojem su prikazani rezultati rada propisani Nacionalnim programom zaštite potrošača za 2007. i 2008. godinu u kojem su propisane zadaće i ciljevi nositelja politike zašite potrošača, a to su: Hrvatski sabor, Vlada Republike Hrvatske, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Nacionalno vijeće za zaštitu potrošača, Državni inspektorat, te ostala nadzorna tijela te udruge za zaštitu potrošača. Iz izvješća je vidljiv doprinos svakog podnositelja politike zaštite potrošača u Republici Hrvatskoj i može se zaključiti da je postavljen pravni i institucionalni okvir, te da je razvijen sustav zaštite potrošača sukladan pravilima i standardima koji vrijede u Europskoj uniji. Međutim, konkretna provedba politike zaštite potrošača, posebice u određenim područjima, nije provedena ravnomjerno i vidljiva su značajna odstupanja usprkos izdvojenim znatnim proračunskim sredstvima. Sukladno izvješću u 2007. godini i sredstava Državnog proračuna Republike Hrvatske, izdvojena su sredstva u iznosu od milijun 994 kuna, a u 2008. znatno više, 3 milijuna 681 tisuća. Zanimljiva je i struktura utrošenih sredstava. Npr. u 2008. godini na rad Savjetovališta za zaštitu potrošača izdvojeno je svega milijun 631 tisuća, a za uspostavu izvansudskog rješavanja potrošačkih sporova pri sudovima časti i centrima za mirenje, izdvojeno je milijun i pol tisuća, a ostatak od 550 tisuća kuna na projekte edukacije. Iz navedenog proizlazi, da nisu namjenski izdvojena sredstva u informiranost potrošača, o njihovim pravima ili bar informiranost ili bar informiranost o mjestima gdje bi mogli zatražiti pomoć u slučaju kada misle da su im narušena prava iz bilo kojeg područja gospodarske djelatnosti, od javnih usluga do složenih bankovnih osigurateljskih i financijskih proizvoda i usluga. Izdvojena sredstva ne predviđaju propagandne kampanje, posebice putem elektroničkih medija koji imaju najveću gledanost kao javna televizija, osim eto spomenutog izuzetka emisije "Potrošački kod". Jer činjenica je da se tiskani mediji manje koriste iz niza razloga, niti su predviđena sredstva za obavljanje javnog ispitivanja kojim bi se realno mogao utvrditi stupanj informiranosti naših građana o donesenim zakonskim odredbama koje štite njihove gospodarske interese ili bar propagiranje mjesta na kojim mogu dobiti besplatne informacije. Bez navedenih informacija teško je suditi o utrošenim proračunskim sredstvima ako nemamo podatak koje su izravne koristi od toga imali građani i koliki je njihov stupanj informiranosti o zakonima koje donosimo. Stoga za naše građane nije dovoljno da su doneseni zakoni o zaštiti potrošača usklađeni s europskom pravnom stečevinom, već činjenica kako ta prava koristiti u svakodnevnom životu i koje koristi od toga mogu imati. Ovdje je važno istaći da je to jednako važno i za poslovni sektor i za javni sektor, da građani potrošači kroz civilno društvo budu ne samo suradnici već partneri i važni su kreatori i korektori zadanih politika. Zato je zaštita potrošača u javnom interesu i cijela filozofija Europske unije se i zasniva na suradnji i partnerstvu poslovnog sektora, javnog sektora i civilnog društva. Zatim, vrlo bitni nositelji politike zaštite potrošača su i nadzorna tijela, tzv. regulatori koji nisu zaduženi za rješavanje pojedinačnih sporova između potrošača i trgovaca, ali su zaduženi za poštivanje zakonitosti u poslovanju sudionika na tržištu iz njihovog djelokruga odgovornosti. Ujedno su zaduženi za donošenje prijedloga za zakonske, podzakonske akte kao što su odluke i uredbe kojima se na tržištu mogu izbjeći mnogi postojeći i budući sporovi na relaciji potrošač – trgovac. Međutim, njihova uloga je nažalost što je vidljivo i iz ovog izvješća malena i nedostatna, iako bi regulatori kao najbolji poznavaoci struke i pravila struke u pojedinoj djelatnosti mogli biti od neprocjenjive koristi u prevenciji i sprečavanju kršenja prava potrošača, a uz to za te svrhe ne bi trebalo izdvajati dodatna proračunska sredstva. Budući im je nadzor nad poštivanjem zakonitosti u poslovanju, kada su prava potrošača u pitanju "sporedna djelatnost", većina njih nema baš nikakvu spoznaju o broju i strukturi kršenju prava potrošača iz njihovih djelatnosti. Tako da i nemaju relevantne pokazatelje o stvarnoj veličini problema te su njihove intervencije s podzakonskim aktima, s kojima bi se mogli spriječiti uočeni poremećaji na tržištu, zakašnjele ili ih najčešće nema. Sve navedeno, gomila problema na strani potrošača i trgovaca stvarajući tako daleko veći broj prigovora i pritužbi od realno potrebni što sve pak na strani rješavanja istih iziskuje uključivanje većeg broja sudionika i većeg iznosa proračunskih sredstava. Možda kao primjer neefikasnosti regulatora da spomenem regulatore za bankovne i financijske usluge, a to su Ministarstvo financija, Hrvatska narodna banka i Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga koji su ovlašteni za davanje licenci za rad pravnim subjektima i pojedincima, ali se njihove djelatnosti u mnogim poslovima prepliću u mjeri da jedan regulator daje subjektima licence za rad, drugi donosi prijedloge zakonskih i podzakonskih akata ili slučajeve gdje jedni i drugi obavljaju nadzor nad bonitetom i poštivanjem zakonitosti ili bolje rečeno ne obavljaju što je dovelo do problema. Samo da podsjetimo na probleme štedno-kreditnih zadruga gdje su oštećeni građani u virovitičkoj štedionici za 100 milijuna kuna, u varaždinskoj za 90 milijuna kuna, a da se ne spominje u '90.-tima propast 17 banaka, a za što u HNB-u kao regulatoru nitko nije odgovarao za propušteni nadzor. U Republici Hrvatskoj potreban je jedan regulator za bankovne i financijske usluge koji bi davao licence za rad, obavljao nadzor nad bonitetom i poštivanjem zakonitosti u poslovanju kao što recimo ima to riješeno Njemačka koja je daleko veća i bogatija zemlja od naše. Slična je situacija i kod drugih regulatora koji ne prate provedbu zakonskih odredbi na tržištu i nemaju povratnih informacija o tome što bi trebalo donijeti kroz zakonske izmjene i dopune postojećih zakona, a što kroz odluke i uredbe kako bi potrošači, ali i trgovci imali manje potrebe za istjerivanje pravde, a više ugodne kupovine proizvoda i usluga što pridonosi gospodarskom rastu zemlje kao cjeline. I na kraju rekla bih sljedeće. Sigurnost proizvoda, informiranje potrošača, sloboda izbora i pravo da se vaš ili naš glas čuje četiri su temeljna ljudska prava kad je u pitanju potrošnja. I rečenica za kraj, a već sam je spominjala u svome izlaganju, informiran potrošač, kao što sam već i ranije rekla, postaje najbolji regulator tržišta i zato je potrebno što više ulagati u edukaciju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo državna tajnice sa suradnicom, štovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, pred nama je Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2007. do 2008. godine i to je pohvalno što imamo takav materijal pred sobom na saborskim klupama. Jer potrošač je danas regulator razvoja suvremenog gospodarstva, tržišnog gospodarstva što je ujedno i preduvjet demokratskih odnosa u društvu. Na taj način potrošači izravno utječu na poslovnu politiku gospodarstvenika, potiču konkurentnost, stvaraju poticajno okruženje na tržištu i stoga je povjerenje potrošača od iznimne važnosti. I sve bi to bilo dobro da ovaj izvještaj stvarno nije na neki način zastario, jer ga mi evo u gotovo pred kraj 2009. razmatramo za ono razdoblje od 2007. do 2008. Dakle, početkom 2007. godine stvarno nije još bilo niti naznaka krize, nije bilo ovih potresa na globalnom tržištu koji su se posljedično kasnije reflektirali i u Hrvatskoj tako da su evo kulminirali tek prije nekih pola godine. Dakle, izvještaj je zastario. U međuvremenu se pojavila kriza. U međuvremenu smo i mi u ovom Visokom domu usvojili barem pola tuceta relevantnih zakona koji su vezani uz ovo pitanje i stvorili su se potpuno novi uvjeti gdje se ovo izvješće na njih ne referira. U međuvremenu smo imali prilike i vidjeti ostale zanimljive procese kao što je ogromne gužve pri kupnji školskih knjiga koje su različitih cijena u različitim gradovima i knjižarama. Svjedoci smo bili i prave pljačke hrvatskih potrošača putem plaćanja električne struje kupljene po enormnim iznosima od strane HEP-a. U međuvremenu eto i Upravni odbor HEP-a smijenjen, između ostalog i zbog toga, bar se nadam. Bili smo svjedoci vjerojatno plaćanja dodatnih troškova pri kupnji Podravkinih proizvoda kojima su sami potrošači financirali otkup dionica od strane podravkine uprave, fiktivno kreditiranje SMS-a. Što znači i parola “Kupujmo hrvatsko!“ u kojoj se u trgovinama podvaljuje prodaja stranih proizvoda pod hrvatskom egidom. U ovom uvodu ovog izvješća se zatim kaže da hrvatsko zakonodavstvo je gotovo u potpunosti usklađeno sa pravnom stečevinom Europske unije kroz usvojenu regulativu i strateške dokumente. Što znači gotovo u potpunosti usvojeno? Gdje je onaj segment u kojem nije usvojeno? Također, da li je to razlog da je gotovo potpuno zatvoreno predmetno poglavlje. To u ovom, dakle niti u ocjeni stanja u uvodu nema kao što ga nije bilo niti u Zakonu o zaštiti potrošača koje smo nedavno raspravljali i gdje je gotovo identični izričaj stavljen u ocjeni stanja. Na žalost u našem zakonodavstvu koji se odnose na zaštitu potrošača zakoni i propisi su napravljeni sa stajališta ponuđača proizvoda i usluga i potrošači možda najbolje znadu koliko je zapravo uvođenje tržišnih mehanizama bolno, koliko je, koliko trebamo usvojiti novih propisa na putu u Europu gdje se u prisutnim kriznimn okolnostima još i dodatno dakle susrećemo sa svim i svačim i to na našem domaćem vrlo agresivnom tržištu gdje vlada zaista još uvijek gotovo prvobitna akumulacija kapitala i vjerojatno jedna od najvećihn bumova razno raznih diskonata i outleta kojeg naprosto u tom obimu u ostalim tranzicijskim državama nema. Svi smo uvjereni da potrošače netko treba štititi. Ali onda osim zakonskih odredbi se to mora opredmetiti i u jačanju svijesti o potrebi zaštite potrošača, edukacije građanstva, zatim u potpomaganju udruga za zaštitu potrošača i ostalih nevladinih organizacija koje se barem u nekom segmentu s time susreću. Prisjetimo da je zakon koji smo mi usvojili o zaštiti potrošača Zakon kojim se više štite trgovci da ne bi imali suvišne troškove nego što se na žalost odnosi na zaštitu potrošača. Preklapaju se još uvijek nadležnosti organa kontrole na tržištu. Građanin ili fizička osoba kada je oštećena ako ne dođe do izravne nagodbe može ostvariti svoju kompenzaciju putem tek nakon okončanog sudskog postupka. Istina Bog, u zakon je uvedena i mogućnost kolektivne tužbe od strane udruga za zaštitu potrošača. Međutim, što to vrijedi kada su udruge u pravilu siromašne. Ministarstvo, Vlada, predmetno ministarstvo ima pomalo i maćehinski odnos prema njima u čemu se, što se najviše ogleda u činjenici da savjetovanje građana obavljaju i vlast i nevladine udruge. Ali takvu institucionalnu potporu dobivaju samo neke udruge, a ne i sve, tako da one udruge koje nisu suosnivači savjetovališta, niti ne dobivaju svoja sredstva za osnovni rad, niti od Vlade, niti od lokalne uprave i samouprave. Pa tako recimo imamo u savjetovalištu Zagreb situaciju koja se evo u ovom izvješću spominje da je zaprimljeno 72 predmeta, a riješen je jedan predmet, a neriješen je jedan, pa je onda dole zvjezdica i kaže savjetovalište Zagreb je ipak dio upita riješilo na način da su potrošačima dostavili odgovor elektroničkom poštom, budući da ovaj sustav, ovaj centralni informacijski sustav zaštite potrošača tijekom 2008. godine bio u još u probnoj fazi. Ali je činjenica da od 72 zaprimljena predmeta je riješen samo jedan, a to savjetovalište i predmetna udruga ipak dobiva neka sredstva za svoj rad. Dakle, bilo bi u svijetlu ovog izvješća možda dobro razmisliti o potrebi da se uloge savjetovališta za zaštitu potrošača možda bolje promisle, redefiniraju, da budu učinkovitije, transparentnije, brže, dostupnije, sa kvalitetnijim modelom rada što je možda ukoliko se dobro promisli to lako i ostvariti. Najjednostavnije bi možda bilo imati nacionalno savjetovalište u kojem bi jednaki dionici bili i predmetno ministarstvo i udruge prema nekakvom modelu koji mogu lako dogovoriti, ukoliko postoji za dogovor volja. U radu savjetovališta postoji i cijeli niz neracionalnosti, istovjetnih poslova u veličini i obijmu u svim savjetovalištima, a za to nema potrebe. Potrebno je nadalje i provoditi kontinuirani monitoring, nadzor tih savjetovališta uključujući nadzor svega što se između i Zakonom o radu, od zaposlenika traži. Treba napraviti, odlučiti se za jedan model kako to uspostaviti, da li po ugledu na zapadnoeuropske države ili tranzicijske države ili možda uspostaviti neki naš nacionalni model, ali u svakom slučaju treba biti konzistentan. Nadalje, u ovom izvješću možda više pažnje treba obratiti i na edukaciju, posebice na edukaciju mladih ljudi, jer na žalost oni nemaju svijest o potrebi zaštite potrošača i potrebe zaštite njih samih kao potrošača. I to se može ostvariti i kroz rad ostalih udruga civilnog društva, možda čak i putem zaklade za razvoj civilnog društva o kojoj smo prije nekog vremena raspravljali ili posebnim programima za mlade koje bi poticalo predmetno ministarstvo ili Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. Možda čak i razmisliti putem Ministarstva obrazovanja i športa na uvođenje zaštite potrošača u školske programe, putem određenih curiculuma ili predmeta, što se do sada određivalo kroz raznorazne projekte koje nisu bili povezani direktno sa obrazovnim sustavom. Dakle, zaključimo. Dobro je da raspravljamo o ovakvim stvarima, međutim stvarno bi trebalo biti ažurniji ili imati nekakvo kraće izvještajno razdoblje, jer ovakva rasprava je pomalo bespredmetna. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, predsjedniče, gospođo državna tajnice i suradnice. Pomnijim iščitavanjem ovog izvještaja zaključio sam da imamo toliko organizacijskih oblika i propisa da bi našim potrošačima u Hrvatskoj trebalo biti zaista sjajno. Imamo po meni čak i dosta kvalitetan Zakon o zaštiti potrošača, Nacionalni program o zaštiti potrošača, Nacionalno vijeće za zaštitu potrošača. Odmah se nudim svakom zastupniku tko mi kaže tko je predsjednik Nacionalnog vijeća za zaštitu potrošača, plaćam ručak, ali ne ovdje u Saboru. Odjel za zaštitu potrošača pri Ministarstvu gospodarstva, centralizirani informatički sustav zaštite potrošača, savjetovalište u Zagrebu, Osijeku, Puli i Splitu, 26 udruga za zaštitu potrošača i dva saveza. Nije bitno koliko oni koštaju državu i porezne obaveznike, nego što su u korist potrošača napravili. Preko centralnog informatičkog sustava evidentirano je u godinu dana 215 predmeta. Jedna tjedna emisija potrošačkog koda Hrvatske televizije rješava 216 predmeta. U tjedan dana. Nešto sa sustavom ne štima. Previše je vijeća, odjela, savjetovališta, a naročito udruga, a premalo … [[Govornik se ne razumije.]] Ja ponavljam po stoti put, kada smo već osnovali toliko agencija u Hrvatskoj, ja sam ih probao izbrojati, nabrojao 28 sam prekinuo brojati. Ponavljam prijedlog o osnivanju Agencije za zaštitu potrošača koja će biti neovisna, koja će biti na jednom mjestu u Zagrebu, koja će raditi 24 sata 365 dana u godini i putem telefona i elektroničkih medija dostupno svakom građaninu i svakom turistu u Hrvatskoj na barem uz hrvatski jezik i na 2 svjetska jezika. Edukacija potrošača će rezultirati činjenicom, a vjerojatno će se gospođa državna tajnica složiti da su potrošači najbolji inspektori kad znaju svoja prava, jer ih je najviše, oni su na tržištu svaki dan i bore se za svoje interese ako znaju koja su njihova prava. Kada bi u našim pretincima, vratima, na stepeništu ispod sagova, ispod prozora, još jedino pod bračnim krevetom nisam pronašao reklamu nekog trgovačkog centra, bilo samo 10% letaka koji bi educirali ljude što i kamo moraš ići ako kupiš pokvareni jogurt, a što možeš znati tek doma kad ga otvoriš, i da bi nakon prijave takvog potrošača, ne samo da ćemo reći da ima pravo ići natrag da mu ga zamijene, nego u roku pola sata inspekcijska služba bila u tom trgovini, trgovačkom centru ili kod tog proizvođača čiji pokvareni jogurt je još uvijek u prodaji, onda bi i trgovci ozbiljnije shvaćali ove napore i vas u ministarstvu i ovog odbora i Nacionalnog vijeća i drugačije shvaćali sam zakon. Dakle, ja se ne zalažem za nove inspektore i inspekcijske službe nego stavimo potrošače u funkciju da budu inspektori. Prvenstveno zbog sebe i za svoj račun, ali i zbog države u civilnoj zaštiti od tih prava. A da bi potrošači mogli postati inspektori oni doista moraju dobiti upute, a s tog područja dobivali su najmanje savjeta do sada. I da još nema "Potrošačkog koda" na Hrvatskoj televiziji ne bi bilo ni jedne emisije, ni jednog medija, ni jedne javne riječi koje se bavi pravom 4 milijuna i 500 tisuća građana ove države. Imamo emisije plaćene na teret državnog proračuna za grupacije koje broje tisuću ljudi, 2 tisuće, 5 tisuća i to je dobro, za svu vrst manjina, ne mislim to moram reći samo na nacionalnoj, ali za zaštitu potrošača država na ovakav način je novac davala udrugama. Ja predlažem da prekinete financiranje udruga za zaštitu potrošača i njihove saveze, jer se bojim ili vjerujem da bi prekidanje njihovog financiranja bilo veliki doprinos antikorupcijskim naporima u Hrvatskoj. Strašno veliki doprinos. Previše ih je. Premalo rezultata i učinaka koji su napravili i zato da budem najblaži što mogu, u smislu i u cilju ukidanja ili smanjenja korupcije, prekinite financirati udruge. I sad nek me optužuju kako god hoće, nek se oglasi tko god hoće od njih. Priznajem za razgovor i argumente samo njihove predmete koje su rješavali i što su radili. Ništa drugo, nikakve emotivne ispade. Nikakve njihova napredovanja iz tih udruga do različitih vijeća ne samo vaše ministarstvo nego medijima i tako dalje. Kada muž ženu predlaže, ili žena muža, ne znam, neko nekog je nekamo predložio. Nezavisna državna agencija financirana iz državnog proračuna, neovisna o trgovcima zbog financiranja, dostupna svim potrošačima i turistima u Hrvatskoj. U svakom trenutku daje uputu kamo, ali preko centralnog sustava o svakom takvom prijavi automatski obavještava inspekcijsku službu. I onda ovaj centralizirani informatički sustav doista je malo koštao ako ga stavite tako u funkciju. Kada potrošač nazove i traži savjet, a ovaj ga pita gdje, kada i što, da mu odgovor i savjet, ali istovremeno to šalje nadležnom inspektoratu u ono mjesto koje pripada njemu da ga sutra ujutro dočeka informacija što su potrošači prijavili, onda inspektori neće reći da moraju hodati na sunce, nego će imati popis gdje su se te stvari dešavale i kamo moraju ići. Ako treba kupite im auto. Ne znam u čemu je sve problem. Ali školujmo potrošače, stavimo ih u funkciju inspektora i vjerujte mi da će tada trgovci drugačije na to sve postavljati. I ovo ću ponavljati i ponavljam već godinama svakom prigodom i svaki put, ako samo 1%, samo 1% od prometa na malo godišnje na roba i usluga je ostvareno kršenjem, kršenjem Zakona o zaštiti potrošača to vam je točno 8 i pol puta veći ekstra profit trgovaca nego će država ubrati kriznim porezom i povećanim PDV-om kojega smo uveli u ovoj i idućoj godini zajedno. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Gospođa zastupnica Marijana Petir.
Pa uvaženi kolega Lesar je u okviru svoje rasprave spomenuo da se zalaže za ukidanje financiranje udruga za zaštitu potrošača. Ja vjerujem da ove slučajeve koje je on nabrojao i koje je povezivao sa možda ne bih rekla koruptivnim radnjama nego više nemoralnim, da takvi slučajevi postoje. No, moje iskustvo evo kao zastupnice koja često kontaktiram sa našim građanima da doista udruge za zaštitu potrošača opravdavaju svoje postojanje i da u mnogim situacijama kad su građani u nedoumici koje je njihovo pravo, kako zaštiti to svoje pravo zovu upravo u udruge za zaštitu potrošača i dobivaju konkretne odgovore. Zbog toga smatram da je njihovo postojanje opravdano i da oni zaslužuju financiranje od strane Ministarstva gospodarstva, odnosno resornog ministarstva, jer sigurno da takve udruge pomažu i ministarstvu u njihovom radu. I potpuno se slažem sa vama i upućujem sve pohvale emisiji "Potrošački kod". Mislim da je to jedna od dobrih emisija koja rješava konkretne probleme i zbog toga u Hrvatskom saboru mislim da im svi trebaju uputiti jednu veliku zahvalu. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Dragutin Lesar.
Gospođo Petir, različiti smo ljudi pa su nam različita iskustva i motivi za neke izjave, dokazivanje ili osporavanje. Moja iskustva pak govore drugačije. S velikim brojem potrošača s kojima sam razgovaralo bili su više razočarani udrugama, nego savjetima i informacijama koja su dobivali kada su se obraćali državnim tijelima. I predaleko bi me sada odvelo, a i vrijeme je prekratko da stavimo na papir i poredamo neke aktivnosti, nekih udruga u javno razvikanim kompanijama, kako su neki državni monopoli bili u određenom trenutku na njihovoj tapeti pa najedanput nestali, a neki nisu nikada ni bili? Kako to da neki telefonski operateri jesu na meti nekih udruga, a neki nikada nisu ni bili, neće niti biti? Kako to da neki monopoli države, primjerice u proizvodnji energije koindiciraju sa kadrovskim promjena u tim javnim sustavima? Prema tome, ostajem kod svojih tvrdnji. Prihvaćam da vi imate drugačija iskustva, ali nažalost moja su drugačija, pa zato i tvrdim jedan dobar antikorupcijski potez bi bio kada prestanemo to financirati.
Hvala. I još jedna replika, gospodin Goran Marić.
Kolega Lesar, složio bih se s vama sa nekoliko teza, ali jednu bih istaknuo koja je možda propuštana kazati, a zaslužuje kazati. A to je da je u posljednjih desetak godina napravljen ogroman iskorak u zaštiti potrošača. Ali složit ću se s vama da ta razina zaštite nije ni približno dostatna danas, da ona mora ići još snažnijim koracima nego je do sada išla. Jer mi do unatrag nekoliko godina nismo imali uopće zaštite potrošača. Potrošači nisu ničim bili zaštićeni. Danas je to znatno bolje nego je bilo, ali je to daleko od onoga kako potrošač treba biti zaštićen. Kako se zaštiti od dezinformiranja koje svakodnevno putem medija dolazi do potrošača pogrešne informacije? Kako se zaštiti od onih koji nezakonito reklamiraju svoje proizvode i usluge? Svaki dan čim ostavim automobil za brisačem nađem poruku, "Odobravam kredit, javite se gospođi Jasminki". Pa tko je ta gospođa Jasminka, da vidimo tko je? Radi li Državni inspektorat išta? Zašto ne reagira tamo gdje treba reagirati? Kako kada se oglašava da je besplatno telefoniranje, da je sve jeftinije i jeftinije? Pa to cijelu Hrvatsku obmanjuju telekomunikacijski operateri. Svakim danom sve jeftinije slušamo, a svakim danom računi sve više, a sve manje razgovaramo. Tu potrošači nisu zaštićeni nimalo. Ali treba naglasiti da je velik iskorak napravljen i da je HTV-ova emisija "Potrošački kod" za razliku od HTV-ovih nekih drugih emisija, izvanredna emisija. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin Lesar.
Slažem se kolega Mariću s vama da je dosta ... [[Govornik se ne razumije.]] i to je dobro. Pa zato smo ovdje. Zato ljudi iz ministarstva postoje i to je dobro. Međutim, trgovina je živa stvar, strahovito se brzo razvija. Svakodnevno na tržište dolaze nove robe, nove usluge koje do jučer nije bilo. Tako primjerice '90.-te godine nismo trebali raspravljati o zaštiti korisnika mobilnih uređaja. Jer toga tada nije bilo. Ali danas moramo razgovarati o tome da telefonski operateri, naplaćuju telefonsku uslugu čak i onda kada je broj kojega zovete zauzet, zauzeće. To su oni sa dodatnom vrijednošću 060, 080 itd. Pa ako nazovete taj broj, a on je zauzet oni će vam uredno naplatiti kao da ste obavili razgovor. To je nešto novo. I uvijek moramo nanovo intervenirati jer dolazi do novih ponuda usluga i roba. I doista, ne samo vi velite na autu pronalazite, ja sam rekao ja dosita moram već provjeravati u spavaćoj sobi, nisu li kroz prozor i tamo donijeli svoje reklamne poruke. Jedno osobno iskustvo. Neki dan me zove isto jedna takva ponuda. Ja ženi velim, ne želim s vama razgovarati nemam vremena. A ona meni veli, a što se vi na mene derete? Što ja na nju vičem ona mene pita. Nazove me u osam navečer, taman "Dnevnik" završava, da mi ponudi nekakve jastuke proklete. Još me pita što se na nju derem. Toga prije 19 godina nije bilo, niti prije 9.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović, ovo ja dešifriram, premda to nitko živ ne može pročitati. Ali ja ipak znam, već sam naviko. Znači nema gospođe Ingrid Antičević-Marinović. Zamolit ću je da to malo bude čitljivije drugi put. Treći u pojedinačnoj raspravi je gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. To bi bila zaštita predsjedavajućega. Je li tako predsjedniče? Da ona malo čitkije napiše to ime. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, gospođo državna tajnice. Ja ću se isto pridružiti raspravi mog kolege Franića i ovakva izvješća iako su obvezna i potrebna ne govore previše, a nekada mi se čini da nisu ni previše korisna. Kada gledamo, znamo moramo ih imati, ali kada gledamo što unutra piše te informacije ne govore da li se zaštita potrošača u Hrvatskoj u zadnjem periodu unaprijedila, nema nekih komparativnih podataka. Sa druge strane kada iščitate cijela izvješće vidite da ta razina u Hrvatskoj nije ni približno na onoj razini na kojoj bi trebala biti. Prvo što mi je upalo u oči u izvještaju je da smo mi, odnosno ne mi, nego prethodni saziv Sabora 2007. donijeli zaključak i odluku o proglašenju 2007. godine godinom edukacije potrošača u Republici Hrvatskoj. Znači, edukacija, gdje bi trebali ljude educirati i razvijati svijest među njima kako bi se oni mogli što bolje zaštiti na tržištu. I onda nekoliko stranica poslije vidite podatak koliko smo mi toga iz proračuna izdvojili, te 2007. godine da bi se ta svijest i da bi se naši građani educirali o svojim pravima. A izdvojili smo ukupno 750 tisuća kuna. Od toga na edukaciju 450 tisuća kuna. I onda kada pogledate u biti da radimo nešto što neće imati pretjerano efekte jer jednostavno s tim novcem nije moguće obuhvatiti niti jednu malo složeniju marketinšku akciju niti bilo šta šta bi našim potrošačima razvilo svijest. Da je tomu tako vidi se iz podataka koje isto nudi ovo izvješće, a govori se o prijavama inspektoratu na razini od 472 godišnje, odnosno to je preko ovog centralnog informatičkog sustava, odnosno predmeta koji su bili cijelu tu 2008., pardon govorimo o 2008. godini u kojoj je bilo zaprimljeno 215 predmeta. To bi govorilo o jednoj gotovo idealnoj situaciji u Hrvatskoj kada tako malo prigovora i žalbi ima od strane naših potrošača. Naravno, istina nije ta da je situacija jako dobra nego jednostavno ljudi nisu informirani. Udruge potrošača treba jače podržati i ovih 26 udruga iz saveza apsolutno zaslužuju veći iznos iz proračuna i veću podršku iz proračuna, da te udruge na kraju krajeva postanu one koje će se boriti za svoje interese. Tako je svugdje u svijetu. Udruge potrošača u Njemačkoj, u Americi su one od koje mnogi oni koji prodaju usluge i robe na tržištu strepe šta će oni reći, da li se ponašaju korektno, da li su proizvodi takvi kakvi se deklariraju, da li krše prava potrošača. To jednostavno nije moguće u Hrvatskoj napraviti bez veće podrške države. Kada govorimo o savjetovalištima šta je bilo i u planu da se napravi, postoje četiri savjetovališta koja funkcioniraju u Republici Hrvatskoj i onda kad vidite broj zaposlenih i ljudi koji daju savjete i odgovore našim građanima kada se jave radi se, znači devet zaposlenih u svim tim savjetovalištima, znači po savjetovalištu 36 zaposlenih koji su odgovorili pismom, telefonski ili mailom na 15 tisuća u prosjeku prigovora. E sada, kad vidite da je to 36 ljudi, 220 radnih dana, znači oni u prosjeku odgovore na dvije žalbe dnevno. Znači, čovjek sjedi u uredu, dvaput mu zazvoni telefon i on kaže e to je vaše pravo i odradio je cijeli radni dan. Da li je to efikasno i da li je to racionalno upravljanje i resursima, odnosno da li ta savjetovališta uopće koriste svrsi koji smo ih postavili i zamislili? Dva poziva dnevno za plaću cijeli mjesec. Mislim da je svima jasno, ja ne kažem da ti ljudi su krivi za to tamo, ali činjenica je da ne postoji dovoljno volje da se promovira i dovoljno sredstava iz proračuna da se promovira zaštita potrošača na pravi način. Mislim da znači tih 3 milijuna kuna što izdvajamo za ta savjetovališta možda bi bila korisnija da se iskoriste u jednu marketinšku kampanju ili da se daju udrugama koje će onda štititi potrošače. A koliko su naši potrošači nezaštićeni reći ću iz nekoliko primjera. Netko je spominjao, kolega Marić, telefonske usluge ili kredite na šajbi, a ja ću spomenuti usluge kamata. Naši potrošači, svi hrvatski građani su apsolutno nezaštićeni na tom području. Vi kada potpisujete kredit ne znate koliku ćete kamatu plaćati. To je dobra volja banke, situacija na tržištu, interna odluka banke i koliko ona raspiše, raspisala je, do one granice od 14% što je HNB stavio kao gornju granicu. Nema nikakve referentne stope. Ne možete nikako predvidjeti šta ćete i koliko u tom periodu platiti. Oni svi otplatni planovi koje dobijete kao potrošač na početku realizacije kredita vam ništa ne vrijede, jer se kamate mogu promijeniti sto puta u tom periodu. I ono što potrošači sa pravom zahtijevaju, a to je da se uvede referentna stopa koja može biti Euribor plus minus i onda znate kad vidite kako se kreće. Nije to do jedne ili druge ili treće banke kako će odrediti kamatnu stopu, nego vidite kakva je kamatna stopa na trenutnom tržištu kapitala i na taj način možete imati laku preglednost koliko ćete plaćati i koliko vas košta kredit. S druge strane govorimo o cijeni goriva. Također apsolutno ostavljeno na odluku onima koji to prodaju. U ovom slučaju radi se sada već o INA-i koja više nije u državnom vlasništvu i sada smo imali jednu situaciju kada se cijena goriva promijenila bez, malte ne, znanja države i mislimo da ćemo ograničiti sa 3,5% tjednu promjenu goriva, da ćemo na taj način zaštititi potrošače. Apsolutno nećemo. S druge strane gledamo, evo rekao je kolega Marić dva primjer, ja ću dati još jedan primjer, gledamo ove famozne emisije 0600 gdje ljudi prvo nude jackpotove za odgovor na pitanje koja to životinja počinje sa r, ima četiri slova, zadnje slovo a, a pliva u moru i onda vam kažu dobit ćete 10 tisuća kuna, znači odgovor je vrlo jednostavan riba. Ali problem je u tome da kada nazovete ne možete dobit po sat vremena liniju i onda tuče 200 ljudi u isto vrijeme po sat vremena, minuta 3 ili 6 kuna i naravno da ti ljudi zarade puno više nego šta bi inače mogli sa nekom reklamom ili sa nekom normalnom nagradnom igrom zaraditi. A sa druge strane Ministarstvo financija dozvoljava takve oblike nagradnih igara. Znači, opet nema nikakve zaštite potrošača. I još jedna stvar koja možda nekom može pasti na pamet, a desila se sad u Italiji. Nakon ovog famoznog jackpota od 145 milijuna eura, udruge potrošača u Italiji su tražili da se ograniči visina jackpota. To je nešto o čemu bi možda Hrvatska lutrija trebala razmisliti, da se ograniči visina jackpota jer ogromni iznosi koji mogu se ponuditi na našim lutrijama mogu ugrozit potrošače na način prvo da nisu ni sami svjesni koliko je sitni dobitak, a s druge strane da ulažu ogromna sredstva i riskiraju veće štete nego šta je uopće moguće da će ikada dobiti. Znači, poanta je ono što bih ja htio reći da se usmjerava sredstva koja smo do sad izdvajali u udruge za zaštitu potrošača da se njih osnaži, jer će oni sigurno najbolje moći zaštititi naše sugrađane i sugrađanke jer je to smisao njihovog postojanja. Administrativna savjetovališta sigurno nisu dala rezultata i tu stvar trebamo promijeniti na način kažem da se pomaže više udrugama koje funkcioniraju.
Hvala. Gospodin Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Maras, kazali ste da je samo 750000 kuna u godini dana uloženo u edukaciju potrošača kako bi bili informiraniji kako se zaštititi. Pa kako se promatra je li to iznos dovoljan, velik ili mali to možemo razgovarati o tome. Ali zašto uopće razgovarati kako odmazdovati potrošače, kako se štititi od onih koji ne smiju to raditi. Pa potrošači se ne smiju varati, potrošači se ne smiju obmanjivati. A sad ih mi moramo obučavati kako se tome dosjetiti ako im se to učini. A imamo institucije, imamo inspekcije, imamo zakone. Nek' se samo toga bolje pridržavamo. Više kažnjavati pa ćemo onda imati više sredstava i za ono što nam treba. Ali mnogo toga se kod nas događa što doista je rijetkost u drugim dijelovima svijeta. Ovakav odnos banaka što ste kazali prema potrošačima, prema klijentima. To je jedinstven odnos u svijetu, ta jednosmjerna ulica kod njih, ta promjenjiva kamatna stopa. Ne znate kad se budite s kojom ćete se kamatnom stopom probuditi. Ali nikada sa nižom. Samo na više. Pretplatite HEP-u po godini dana, po ratama pretplatite tisuću, dvije kuna. Neće vam to vratiti do sljedećih godinu dana. Kako zaštititi tu potrošača? Čekate još godinu dana da im leže novci. Nikako postići. Zovete tamo, nemate s kim razgovarati. Kako se obraniti da HTV naplaćuje porez na prijemnike? Pa toga nema nigdje u svijetu. Kupim sredstvo, to kao da uvedu porez na hladnjak. A neka uvedu kako se zaštititi za svoj program, ali ne pretplatu koristiti kao porez na sredstvo, na prijamnik. To se potrošač, kupac mora zaštititi. A isto tako kad govorimo o HT-u kad imate priključak koji ste platili 2000 maraka prije 10 ili 15 godina, pa odjavite. Više od 3 mjeseca morate ponovo platiti kao da nikad niste bili vlasnik tog priključka. Nego piše u ugovoru da HT postaje vlasnik tog priključka. Dajte nas zaštitite od takvih molim vas.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Bianco se pridružujem svim ovim vašim apelima, a zbog čega treba udrugama, odnosno potrošačima dati podršku? Zbog toga što je država sa svojim aparatom u tom segmentu vrlo neefikasna. Jeste vi sada sa jednom emocijom i žestinom govorili o tome kakve se nepravde dešavaju? Pa upravo zbog toga treba ljudima dati mogućnost da se sami od toga brane. Zbog toga. Znači, da oni budu ti koji će pisati inspektoratu da im je ispod šajbe Jasminka ostavila broj telefona za kredit ili da je ne znam malim slovima u banci napisano ovo ili ono. Zbog toga šta je interes potrošača puno veći nego što je to represivnog aparata, a pogotovo inspektorata koji, na kojeg se svi pozivamo za sve a radi se opet vrlo malo. Opseg poslova mu se proširuje, a jednostavno svake godine u proračunu imaju isti iznos za plaće i za inspektore. Znači, jednostavno nemoguće je sveobuhvatno napraviti posao ukoliko ne uključimo cjelokupnu hrvatsku javnost, sve potrošače u Hrvatskoj u taj posao da se zaštite od onih koji žele na mutno uzeti novac, dati nekvalitetnu uslugu ili robu za ono što su pošteno platili. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Inače u 17,31 prošlo vrijeme za prijavu.
Vi ste kolega Maras iznijeli nekoliko interesantnih i vrlo zanimljivih primjera kako se u biti potkradaju i kako se varaju građani. Istina, malo je naših građana proizvođača takvo je vrijeme. Ali svi smo mi potrošači. I udruge potrošača glavni su partner u biti upravo u ovom socijalnom smislu samoj državi pogotovo u vremenu krize. Te udruge bi trebale postati posebno važne. Zato mi se čini i ovaj iznos koji se izdvaja nije dovoljan. Lokalne zajednice počesto mnoge ne osiguravaju za te udruge minimum prostora. Evo primjer. U Zadru nemaju niti za telefon tako da i ljudi entuzijasti koji su izvrgnuti neviđenim pritiscima naravno od strane krupnog kapitala i koji prodaje tu bol probu u zaštiti samih građana odnosno potrošača. Prema tome, gledati ovaj problem čini mi se da je važnije pogotovo u ovom trenutku više nego ikada upravo sa tog socijalnog aspekta. Jer država kada je zaštitila upravo odvajajući određena sredstva. Pa vidimo koliko Njemačka na milijune, desetine i desetine milijuna u jednoj maloj pokrajini odvaja jer zna da je to itekako isplativo jer će građanin sam biti zaštićen. Vi ste naveli nekoliko interesantnih primjera i kolega Marić u pogledu kamata. Što je sa lažnim reklamiranjem? To je nešto što je vani sasvim normalno. Naš čovjek niti ne shvaća da može biti zaštićen i od tog lažnog reklamiranja. Mi imamo posebne sada i zakone koji štite građane, ali to je još uvijek ostalo samo na papiru. Pa vidite da se ne poštuju ni temeljne postavke Zakona o obveznim odnosima gdje se vrši i protupravna naplata. Zato malo tko odgovara. Mislim da bi oko toga trebalo itekako povesti računa.
Hvala. Odgovor gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Kolegice Ingrid, kada govorim o reklamiranju pao mi je na primjer još jedan slučaj. Gledam jednu subotu u jutro televiziju, a tamo jedna gospođa govori ljudima šta će im se desiti. Znači, vi nazovete 0800 ili 0600 i ona vam ispriča šta će vam se desiti. I to može bit simpatično kad nazove jedna mlada dama ili mladi gospodin i pitaju da li ću se zaljubiti, da li ću upoznati nekoga itd. I onda se fino nasmješka da ova njoj ispriča srest ćete nekoga, treći mjesec će vam biti ključan u životu. I o.k. Ali pet minuta kasnije naziva žena koja ide na operaciju, bolesna, kojoj je život u pitanju i onda opet tamo ta ista iz nekih karata baca na stol i govori o tome da li će i kako će gospođa proći i kakvo će biti njeno zdravlje. E to je nedopustivo. Ja mislim da bi država trebala pa čak i oduzeti koncesiju televiziji koja takve emisije daje u program da bi zaradila određeni novac, jer nema nitko pravo na taj način se naj, ja bih rekao najgrozniji način igrati sa ljudskim sudbinama, uzeti im jer čekaju u liniji 10, 15 minuta da bi čuli kakvo će im biti zdravlje, uzeti im novac i onda na osnovu karata reći biti će tako i tako ili neće. Ok ako to netko vjeruje, pa nađe neki svojim osobnim poznanstvom, ali ovo se putem sredstava javnog informiranja, priopćavanja ljudima daje lažna nada i to tolerira i Vijeće za telekomunikacije, i Vijeće za telekomunikacije koje bi moglo sankcionirati takve televizije koje to dopuštaju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo navjerovatnije sutra. Dame i gospodo zastupnici, nastavit ćemo sada sa 3. točkom dnevnog reda Prijedlog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja Republike Hrvatske. Potom ćemo preskočiti 4. točku na molbu gospodina Dragovana, pa ćemo vjerovatno nastaviti sa 5. Izvješće o radu poslovanja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Potom bi danas zaključili sjednicu. Sutra ujutro bi nastavili sa 1. točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o posebnom porezu na promet, na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke s konačnim prijedlogom zakona. I vjerovatno sutra u popodnevnim satima, oko 17 sati bilo bi glasovanje o tom zakonu i o pređenim točkama dnevnog reda do tada. Vjerojatno bi onda, ne bi imali glasovanje u petak, nego samo raspravu do negdje oko 12 sati kad bi zaključili sjednicu, ali za petak ne bi imali glasovanje, ako ćemo to imati sutra oko 17 sati. Ja vas od toga obavještavam jer takva je zamolba da se što prije ovaj zakon raspravi i donese, kao i ove pređene točke dnevnog reda. A sada molim potpredsjednika Šeksa da nastavi sa sjednicom. Prelazimo na ovu točku dnevnog reda – 3. Prijedlog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja Republike Hrvatske Drugo, Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2007. do 2008. Podnositelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: prihvaća se izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2007.-2008. Tko je za ovaj prijedlog odbora, molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je prihvaćeno ovo izvješće jednoglasno sa 87 glasova.
Vlada je podnijela ovaj program na temelju članka 4. Zakona o humanitarnom razminiranju. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za obranu. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Nacionalni program protuminskog djelovanja Republike Hrvatske od 2009. do 2019. godine. Naime, Republika Hrvatska se već početkom ratnih operacija na njezino području suočila s problemima mina kao jednim od najtežih posljedica ratnih događanja vođenih na ovim prostorima te se svrstala u red mnogobrojnih zemalja širom svijeta zagađenim, sa zagađenosti životnog prostora minama i neeksplodiranim ubojnim sredstvima. Zagađenost mina u Republici Hrvatskoj uzrokuje cijeli niz gospodarskih, razvojnih, ekoloških i socijalnih poremećaja, te poglavito sigurnosnih problema stanovništvu na prostorima koji su bili u područjima ratnih djelovanja. Velike poljoprivredne površine, šumski kompleksi, granični pojasi, i dijelovi obala rijeka su i danas nedostupni zbog miniranosti, ili sumnje u njihovu miniranost. Odlučnost u rješavanju minskog problema Republika Hrvatska potvrdila je donošenjem Zakona o razminiranju 1996. godine i osnivanjem Hrvatskog centra za razminiranje 1998. godine provođenjem svih obveza preuzetih pristupanjem Ottawskoj konvenciji, kao i osiguranjem stalnih i stabilnih izbora financiranja u državnom proračunu u zajmovima Svjetske banke, te od pravnih osoba u Republici Hrvatskoj. Trenutno je definirana i veličina minski sumnjivog prostora u Republici Hrvatskoj na 31. prosinca 2008. godine i iznosi 954,5 kilometara kvadratnih, zahvaća 12 županija, 111 gradova i općina. U navedenom broju gradova i općina živi 921 tisuća 253 stanovnika ili 20% ukupnog stanovništva Republike Hrvatske. Praktično je se rješavanju problema razminiranja u Hrvatskoj pristupilo već tijekom Domovinskog rata, s tim što su i područja minski sumnjivog područja varirala s obzirom na radnje koje su bilo u Ministarstvu unutarnjih poslova, bilo MORH, a kasnije Hrvatski centar za razminiranje obavljali, tako da je tijekom 1996., odnosno 1996. godine do ožujka bilo procijenjeno da je negdje oko 13 tisuća kvadratnih kilometara minski sumnjivo područje, 2001. godine je to područje reducirano na 4 i pol tisuće kvadratnih kilometara, da bi kao što sam rekao na dan 31. prosinca 2008. godine bilo aktivnostima Hrvatskog centra za razminiranje utvrđeno da je 954,5 kvadratnih kilometara Republike Hrvatske minski sumnjivo područje. U proteklom razdoblju je obavljen niz i obavljeno niz aktivnosti poslova kako bi se ovaj veliki problem u Republici Hrvatskoj smanjio, odnosno kako bi u konačnici i riješili. Od samog početka sustavnog bavljenja problematikom razminiravanja osnovno pitanje je bilo pitanje definiranje minski sumnjivog područja. S obzirom na nepostojanje niti kadrovskih, niti tehničkih mogućnosti prvobitno definiranje minski sumnjivog područja provodilo se uglavnom matematičkim metodama procjena, tako da su se prve procjene … [[Govornik se ne razumije.]] kretale u okvirima od 13 tisuća kvadratnih kilometara kao što sam rekao '96. godine, da bi to sve skupa se svelo na rečenih 954 kvadratna kilometra. U proteklom razdoblju, praktično od '92., '93. godine kad se u Republici Hrvatskoj počeo rješavati problem razminiranja, je potrošeno ukupno u Republici Hrvatskoj 2,78 milijardi kuna, odnosno '98. do 2008. godine u zadnjih 10 godina. Od tog iznosa je iz državnog proračuna Republike Hrvatske utrošeno 1,56 milijardi kuna, zajmovima Republike Hrvatske kod Svjetske banke i sredstava zajmova ukupno je za razminiranje utrošeno 222,8 milijuna kuna, pravnoj osobi i tijela državne uprave do sada su izdvojila 529 milijuna kuna, najviše tijekom 2002., 2003., 2007. godine i donatori od osnutka HCR-a i sredstava donacija za razminiranje utrošeno 473,4 milijuna kuna kao što sam rekao u razdoblju od '98. do 2008. utrošeno je 2,78 milijardi kuna. Od početka ratnih djelovanja '91. godine do 2008. godine u minskim incidentima je stradalo tisuću 888 osoba, od kojih je 492 smrtno, a tisuću 103 osoba je zadobilo teške tjelesne ozljede. U vremenu od '98. do 2008. godine bilježimo 289 stradalih u 211 incidenata, a od ukupnog broja stradalih 106 osoba je smrtno stradala, a 120 s teškim tjelesnim ozljedama. I upravo ovi podaci o broju smrtno stradalih govore o tome koliko je taj problem minski problem u Hrvatskoj izražen i koliko je odnio tragičnih žrtava od Domovinskog rata do danas. Prema veličini minski sumnjivog prostora županije Ličko-senjska, Osječko-baranjska, Sisačko-moslavačka, Karlovačka, Vukovarsko-srijemska, Zadarska i Požeško-slavonska spadaju u minski najzagađenije županije. Najveće učešće u minski sumnjivom prostoru Republike Hrvatske čine šumski prostori sa 557 kvadratnih kilometara, ili 58,4% ukupnog minski sumnjivog područja. Zatim poljoprivredne površine sa 269 kvadratnih kilometara ili 28,2%. Makija i krš sa 109 kvadratnih kilometara ili 11,5%. Okućnice naseljenih kuća 4,7 kvadratnih kilometara ili 0,5%. Infrastrukturni objekti sa 0,2 kilometra ili 2 promila, i ostale površine sa 12,9 kvadratnih kilometara ili 1,4% ukupno minski sumnjivog područja. Uzimajući u obzir provedene aktivnosti razminiravanja u proteklom periodu minski informacijskom sustavu Hrvatskog centra za razminiravanja sada je evidentirano 103 tisuće 419 mina, od kojih 34 tisuće 73 protuoklopnih mina i 69 tisuća 346 protupješačkih mina. Najveći broj mina evidentiran je u Osječko-baranjskoj županiji, 30 tisuća 08, Vukovarsko-srijemskoj 21 tisuća 444, Ličko-senjska 16 tisuća te Sisačko-moslavačka županija 9 tisuća 400 mina. Gotovo 50% mina od ukupnog broja mina postavljeno je u Osječko-baranjskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji. Površine za razminiranje čine ukupnu kvadraturu, dakle od onih 954 kvadratna kilometra, za površine za razminiravanje čine ukupno 268 kvadratnih kilometara ili 28% minski sumnjivog područja, a površine za pretraživanje čine ukupnu kvadraturu od 686 kvadratnih kilometara ili 71,9% minski sumnjivog prostora. U dosadašnjem razdoblju prioriteti razminiravanja su bili obnova kuća, prometa, prometne i komunalne infrastrukture na nacionalnoj razini, obnova trafostanice "Ernestinovo" i pripadajućih elektroprijenosnih objekata izgradnja autocesta Zagreb-Dubrovnik, kanali prvog i drugog reda, nasipi te područja uz naseljene kuće i u neposrednoj blizini naselja. Temeljem analize strukture minski sumnjivih područja prema namjeni površine, najveći problemi za gospodarstvo su minirano poljoprivredno zemljište i to oranice i šumske površine. Veliki dio oranica na minski sumnjivom području je u vlasništvu države, pa se programom raspolaganja državnog zemljišta želi unaprijediti poljoprivredna proizvodnja i iskoristiti programi Europske komisije namijenjeni poljoprivrednoj proizvodnji do ulaska u Europsku uniju kada će dalji razvoj i povećanje poljoprivredne proizvodnje ovisiti o utvrđenim kvotama. Oranice u minski sumnjivim područjima čini s 2,4% u županijama s minski sumnjivim područjima, odnosno 1,3% od ukupne površine oranica u Republici Hrvatskoj. Drugi problem predstavlja obnova lokalne infrastrukture, posebice kanalske mreže trećeg i četvrtog reda … [[Govornik se ne razumije.]] za medioraciju i odvodnju i nemogućnost njihovog održavanja uvjetuje za raščišćivanje kanala posljedica je plavljenja oranice. Taj problem je najizraženiji na prostoru uz hrvatsko-mađarsku granicu. Uporabom ukupnih sadašnjih kapaciteta 586 pirotehničara, 57 strojeva za razminiravanje i 48 pasa za otkrivanje minsko-eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojnih sredstava, te njihovim međusobnim povezivanjem moguće je razminiravati do 67 kvadratnih kilometara godišnje. Ovaj godišnji učinak bi se ostvario petosatnim radnim danom i uključujući sve radne dane. Također, pretpostavljena je mogućnost upotrebe strojeva za razminiravanje na 80% od ukupne površine, a na osnovi 20% uporaba isključivo metode ručne detekcije mina. Osnovni ciljevi ovog nacionalnog programa od 2009. do 2019. su u potpunosti do 2019. godine ukloniti minsku opasnost s područja Republike Hrvatske, u svim fazama rješavanja održati obilježenost minski sumnjivih prostora kako bi se izbjeglo tragično stradavanje prije svega stanovništva koji žive uz minski sumnjiva područja, programima edukacije obuhvatiti cjelokupno stanovništvo koje živi i radi u okruženju minski sumnjivog prostora ili gravitira istom, nastaviti pružati skrb i rehabilitaciju uključujući psihosocijalnu rehabilitaciju i ekonomsku reintegraciju svih minskim žrtvama i peto pozicionirati i promovirati hrvatski sustav protuminskog djelovanja u Međunarodnoj zajednici. U razdoblju od 2009. do 2019. godine planira se poslovima razminiravanja ukloniti minska opasnost sa područja namijenjenih za gospodarski razvoj zemlje, a prije svega ona područja uz koja ljudi neposredno žive kako bi se izbjeglo i spriječilo daljnje stradavanje stanovništva. Veličina prostora koji se planira razminirati iznosi 384 kvadratna kilometra u istom razdoblju redukcijom minski sumnjivog prostora planira se reducirati minski sumnjiv prostor veličine 372 kvadratna kilometra, a općim izvidom se planira smanjiti minski sumnjiv prostor veličine 198 kvadratnih kilometara, a radi se o dodatnim istražnim radnjama na šumskim područjima i prostoru makije i krša. U razdoblju od 2009. do 2019. godine aktivnostima razminiravanja i redukcije koje bi obavljale tvrtke za razminiravanje i Hrvatski centar za razminiranje razminiralo bi se i reduciralo prostor od 756 kvadratnih kilometara. Za navedene aktivnosti bi se ukupno trebalo osigurati 4 milijarde 187 milijuna kuna. Najviše aktivnosti bi se odvijale između 2012. i 2015. godine za što bi bila potrebna najveća financijska sredstva oko 2 milijarde i 60 milijuna kuna. Da bi se ostvarili ovi ciljevi potrebno je od 2012. godine angažirati dodatni broj pirotehničara, jer sadašnji kapaciteti nisu u mogućnosti realizirati planirani opseg poslova. U 2013. i 2014. godini planiran je najveći angažman pirotehničara koji je za 2 puta veći od sadašnjega broja pirotehničara koji zapošljavaju tvrtke za razminiravanje. Od 2015. godine broj potrebnih pirotehničara bi se potpuno postupno smanjivao. Sadašnji broj strojeva za razminiravanje i pasa za otkrivanje minsko-eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojitih sredstava u navedenom razdoblju nije potrebno povećavati u osnovi zadovoljavanja potrebe. U materijalima koje ste dobili ste vidjeli točno precizirane i definirane aktivnosti po godinama i prema angažiranim sredstvima odnosno resursima pirotehničara i opreme i po financijskim sredstvima koja bi se po godinama koristila i isto tako i po izvorima sredstava i vidljivo je da je planirano da se najveći dio financijskih sredstava, kao i do sada, osigurava iz državnog proračuna. Ono što je potrebno reći da iz godine u godinu imamo sve manje nesreća, imamo sve manje smrtno stradalih i to je u ovom poslu najvažnije, zbog toga što je prvenstvena zadaća ovoga posla, odnosno procesa humanitarnog razminiravanja prije svega spašavati ljudske živote, a zatim i razminiravanjem oslobađati gospodarske resurse i potencijale i na kraju, očistiti Republiku Hrvatsku od minske opasnosti. Kako bi se ovaj posao razminiranja Hrvatske mogao ostvariti u ovom periodu kako je ovim programom protuminsko djelovanje planirano u idućih 10 godina, već se ove godine poduzimaju mnogobrojne aktivnosti koje provodi Ministarstvo unutarnjih poslova i Hrvatski centar za razminiranje. Tako smo upravo ovih dana i razriješili rekao bih agoniju državne tvrtke za razminiranje "Mungos", tako da smo napravili novu državnu tvrtku "Mungos razminiranje" d.o.o i gotovo svi djelatnici dosadašnje tvrtke "Mungos" koja je bila u velikim financijskim problemima su prešli u novu tvrtku Osigurat će se sredstva za nabavku nove opreme kako bi ta nova državna tvrtka kvalitetno, brzo, učinkovito i prije svega jeftino obavljala ove poslove, kako bi bila korektivna na tržištu razminiranja, kako ne bi ovaj posao koji je prije svega humanitarnog karaktera poprimio razmjere čistog komercijalnog posla. Isto tako sam rekao malo prije da će se trebati angažirati i znatno veći broj pirotehničara, nego što je to ove godine, pa se u vršnim godinama 2013., 14-oj planira angažirati gotovo duplo više pirotehničara, nego što ih je sada angažirano, da će negdje oko tisuću 100 i zbog toga su već i počeli programi osposobljavanja i školovanja, te prekvalifikacije za nove pirotehničare, kako se ne bi dogodilo da u tim godinama kada se planira obaviti najveći do poslova ne bi dogodio slučaj da nemamo dovoljno pirotehničara. Uglavnom ovaj plan protuminskog djelovanja smatramo ostvarivim, smatramo realnim i vjerujem da će svi sudionici u ovom poslu, a to su prije svega Ministarstvo unutarnjih poslova, Hrvatski centar za razminiranje, "Mungos" d.o.o. i druge tvrtke, svako u svom djelokrugu da se ovaj plan osigurava u potrebnom, odnosno planiranom dinamikom kako bi se Republika Hrvatska što prije očistila od mina kako bi izbjegli prije svega stradavanje ljudi i kako bi sve ove za sada još blokirane gospodarske potencijale stavili u funkciju i omogućili ljudima da mirno žive na području cijele Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori, razvoj i obnovu, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, obranu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine državni tajniče i ravnatelju HCR-a. Prvo pitanje vezano uz donošenje novog nacionalnog plana je pitanje zapravo o čemu raspravljamo. Zašto? Zato što ovo nije '95. godina. Ovo je 2009. godina i možda bi bilo dobro na početku odmah samima sebi priznati da nismo uspjeli. Trebalo bi otvoreno, samokritično bez obzira o kojim vladama je riječ reći, zašto nismo uspjeli u realizaciji programa za kojega smo '98. vjerovali da je ostvariv, da je dobro sačinjen, dobro promišljen i da će dovesti do toga da 2010. godine Hrvatska bude zemlja oslobođena mina. To se naravno nije dogodilo i danas donosimo novi program, Nacionalni program protuminskog djelovanja za novo razdoblje od idućih 10 godina. Sada je prošlo 15 godina od zadnjih ratnih operacija, odnosno iduće godine će biti, jel. Za 10 godina će to biti 25 godina. Ne vrijedi se sada previše osvrtati na ono što je propušteno i što nije napravljeno, ali to ima smisla samo ukoliko ćemo anticipirati eventualno probleme koje možemo očekivati u godinama koje su pred nama na istom poslu kojega smo radili 10 godina. I čini mi se da uz dužno poštovanje nazočnim predstavnicima Vlade, državnom tajniku i direktoru HCR-a, ovdje raspravu treba provesti na najvišoj političkoj razini, oko definiranja prioriteta Hrvatske i pri tome jasno reći, koji je to prioritet razminiranje, je li je to u samom vrhu prioriteta ili je to nešto što se može s vremena na vrijeme, kako se pojavljuju nove važnije stvari, stavljati onda i u drugi rang, treći rang prioriteta itd. Naime, izvjesno je jedno. Hrvatska je zasigurno, mislim da se to može i argumentirati ukoliko ima potrebe, najrazvijenija zemlja na svijetu koja ima minski problem. Dakle, zemlja koja ima apsolutno najviši BDP od svih svjetskih zemalja, koja ima relativnu razvijenost, pismenost, što god hoćete, po svim parametrima, najrazvijenija zemlja koja ima minski problem. U proteklih 10 godina smo pokazali da smo razvili sve ono što nije uspjela napraviti niti jedna, kao pretpostavku za uspješno rješavanje u poslu niti jedna druga država u svijetu. Stvorili smo pravnu infrastrukturu za obavljanje toga posla. Imamo dobre zakone. Ti zakoni, strategije, podzakonski akti itd. nisu smetnja obavljanja ovoga posla. Znači to nije razlog zašto nismo uspjeli. Stvorili smo jednu rekao bih institucionalnu inovaciju kroz formiranje HCR-a koji je postao svojevrsni ogledni primjer i uzor zemljama koje imaj minski problem, kako bi se stvar mogla rješavati. Treće. Postali smo, ja bih rekao hrvatski model protuminskog djelovanja, uvodeći u poslove razminiranja kombinirani sustav u kojem se ti poslovi financiraju ti poslovi financiraju i protuminsko djelovanje realizira kombiniranim dakle pristupom u kojem sudjeluju i država i privatni sektor i nevladine organizacije, gdje imamo kombinaciju u financiranju državnog proračuna, donacija iz privrede itd., itd. Dakle, rekao bih jedan optimalan sustav. Ja barem ne znam, a nešto se bavim ovim pitanjima zadnjih desetak godina, ja ne znam da li ijedna druga zemlja na svijetu ima to na taj način posloženo i riješeno. Sljedeće što imamo, imamo educirane pirotehničare. I ne samo pirotehničare, dakle ljude koji neposredno rade na protuminskom djelovanju nego imamo stvorenu i rekao bih drugu humanu ili ljudsku ili intelektualnu infrastrukturu koja taj posao može obaviti.Dakle, mi možemo ustrojiti ovdje i visoko učilište, mi možemo ovdje ustrojit institute. Mi o tom problemu jako puno u Hrvatskoj znamo. Najzad, mi imamo i ono što malo koja druga zemlja u svijetu ima, vlastitu proizvodnju protuminskih, strojeva za razminiranje, naprava, strojeva za razminiranje koji su se pokazali kao vrlo dobri i koji se izvoze po svijetu u zemlje koje imaju taj problem. Sve to imamo, a nismo završili posao. Šta je problem? Novac. Novac. Stabilno financiranje i politička volja, prije svega, da se taj problem riješi. Nikome nije milo reći da mu to nije prioritet. Ljudi ginu. 1888 ljudi je stradalo od mina, 1888 ljudi, 500 gotovo smrtno. To je strašno puno ljudi, to je strašan problem. Ne govorim dakle o onim invalidima, o djeci koja će čitav život svoj hodati na štakama, umjetnim protezama, umjetnim nogama itd., ne govorim o silnim problemima, ako hoćete i psihološkim problemima ljudi koji žive zajedno sa svojom djecom, a u dvorištu su im ili negdje iza okućnice mine. To su veliki problemi. Treba vidjet te ljude kako oni žive. Da spomenem tu jednu dimenziju, gospodarska dimenzija. Pa kako ćemo mi biti prvorazredna turistička velesila ako nam se u Hrvatskoj turisti voze uz ceste uz koje se nalaze one trakice sa mrtvačkim glavama. A rekli smo da je turizam, ne samo da smo rekli nego stvarno očekujemo da bude jedan od pokretača, motora gospodarskog razvoja. Naš prioritet je također poljoprivreda, lovstvo. Kako ćete vi to razvijati kad imate 111 općina i gradova u Hrvatskoj od njih 555, dakle svaki peti koji je zagađen minama? Smiješno mi je da navodim ovdje argument. Mislim da je to poznato koliko je pitanje razminiranja važno. Jako je važno. Ja bih volio da se na tom pitanju gdje nisam čuo da se mi nešto previše prepiremo ni da tu ima nekakvih stranačkih interesa, da se konsenzualno uspostavi, da se konsenzualno donese odluka da razminiranje jest prvorazredni nacionalni problem ove zemlje, da to jest prvorazredni problem ako hoćete naše generacije. Mi to ne smijemo ostavljati generacijama koje dolaze, mi to moramo riješiti. Mi to moramo riješiti. I ako se tako konsenzualno dogovorimo onda trebamo vidjet kako ćemo to riješit. Financije, osiguranje dovoljno novca da potencijal koji imamo i orgver i softver i hardver i strojeve i ljude i pse stavimo u funkciju da i taj problem riješimo je moguće ukoliko osiguramo dovoljno novca. Da li je riječ o novcu kojega mi ne bismo mogli osigurati? Ako je to deset godina, nek bude deset godina. Ajde nećemo se reći za pet, nećemo reć' za četiri, ajmo napravit to za deset godina. Ali ne smije se desit više da za deset godina kažemo da ćemo to još za deset godina trebat napravit. Kako se to može riješit? Može se riješit tako, ja već godinama dajem jedan prijedlog da se utvrdi fiksni iznos iz proračuna Republike Hrvatske, predlagao sam da to bude 0,4% proračuna i taj bi novac bio više nego dovoljan da se čak bez nekakvih velikih očekivanja od donacija minski problem u Hrvatskoj riješi i prije i ranije nego što je tih 10 godina. Gledajući ovu nacionalnu strategiju, novi plan, dobro su posloženi prioriteti, dobro je posložena i dinamika. Dobro je što se predviđa nekakav rast pa onda polagani pad, jer tu imamo i tvrtke, to je i gospodarska aktivnost. I dobro je da se i izvidom eliminira ili reducira ta minska sumnjiva površina i da je to sada ušlo u ozbiljne planove, jer do sada se mislilo da ono što nije neposredno fizički razminirano da to nije riješen problem. Ne, danas se to na kvalitetan način može rješavati i reducirati i kroz razminiranje i kroz redukciju i općim izvidom i na sva ta tri načina zapravo rješavati minski problem. Dakle, ako mi osiguramo i potrudimo se kod izrade proračuna to napraviti, mi više nemamo problema. Mi imamo institucije, imamo tvrtke koje taj posao rade i one će taj posao doraditi. Drugo, znate mene čudi kako je to hrvatska javnost poprilično mirno primila činjenicu da jedna tvrtka, privatna tvrtka u kojoj istina država Hrvatska ima veliki udio kao što je INA, duguje Hrvatskoj 2 milijarde kuna. Preko toga se prešlo, a riječ je o iznosu koji je veći od onoga što će se ubrat haračem i što će se recimo ostvariti povećanim PDV-om. To je više para od toga. A recimo te dvije milijarde kuna su polovica ukupno predviđenih sredstava za 10 godina za rješavanje minskog problema. Polovica od tog ukupno predviđenog novca. Možda država može napraviti aranžman da pomogne INA-i. Ne morate sad iskeširati 2 milijarde kuna, ali evo obročno ćete to otplaćivati tako da ćete financirati poslove razminiranja u idućim godinama koje dolaze. I još jedan mogući izvor financiranja o kojemu sam prije par godina također nešto govorio. Hvala bogu okućnice su sada uglavnom razminirane ili su bile u prvom redu prioriteta. Ostaju nam poljoprivredne površine, oranice. Zašto država koja je većinski vlasnik tog zemljišta to ne da u koncesiju i onome koji to razminira plati razminiranje, dade da to koristi idućih 10, 20 godina. Ne znam treba izračunati koliko bi to bilo. Recimo i na taj način umanjimo troškove, a ubrzamo cjelokupni proces razminiranja u Hrvatskoj u godinama koje dolaze. Dakle, podržavam plan. Mislim da je dobar. Ciljevi dobro postavljeni, prioriteti dobro postavljeni, realan ali bez policijske volje koju ćemo mi iskazati i potvrditi problem se ne može riješiti. I još jedno pitanje koje bi bilo dobro u kontekstu rasprave o protuminskom djelovanju postaviti. Mi naime u Hrvatskoj se bavimo ili zakonski smo regulirali samo područje minski sumnjivog prostora kada je riječ o protuminskom djelovanju. A što je sa onim područjem koje nije i koje se ne nalazi u tim zonama. Evo sad se tu kako se zove Duboki jarak i problem tih neeksplodiranih ubojitih sredstava koji se može pojaviti izvan tih prostora nema zakonske podloge zapravo da se u tu priču uđe barem kada je riječ recimo o HCR-u. Sugeriram da se područje razminiranja ili protuminskog djelovanja u tim područjima riješi posebnim zakonom. Da li će to biti Zakon o razminiranju ili kako će se zvati to je sada drugo pitanje, ali ne smijemo to ostaviti izvan zakonske regulative. Molim vas kolegice i kolege da budemo maksimalno tu rekao bih kompatibilni sa potrebama Hrvatske kao zemlje i da izvršimo svim sredstvima pritisak na one koji će ipak u konačnici a to smo valjda i mi donositi odluke o tome da se taj novac za razminiranje Hrvatske osigura.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju Hrvatskog centra za razminitranje, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će Nacionalni program protuminskog djelovanja Republike Hrvatske za nadolazeće desetogodišnje razdoblje. Kad govorimo o protuminskom djelovanju onda mislim da na početku mislim da na početku svakako trebamo spomenuti ljude i to prije svega one ljude koji danas više nisu među nama, koji su na žalost žrtve stradavanja od mina. A od početka ratnih djelovanja od 1991. godine do 2008. godine u minskim incidentima je stradalo 1888 osoba i od njih 492 osobe na žalost smrtno dok su 1103 osobe zadobile teške tjelesne ozljede. Također mislim da kad govorimo o protuminskom djelovanju trebamo spomenuti i one ljude koji su u stvari taoci mina kojima nadomak njihovih dvorišta djeca ne mogu igrati nogomet, oni ljudi koji ne mogu mirno otići u svoje polje jer ne znaju da li će se vratiti. A takvih ljudi ima preko 20% u Republici Hrvatskoj jer čak 12 županija, 111 gradova i općina spada u minski sumnjivi prostor u Republici Hrvatskoj i iznosi 954.4 kilometra kvadratna. Naravno ovdje je već bilo riječi o tim županijama koje su zahvaćene minama. No, ne mogu ne spomenuti jedan podatak koji je zabrinjavajući a to je da gotovo 50% mina od ukupnog broja postavljenih mina jest u Osječko-baranjskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji. I naravno, treba spomenuti one ljude koji nam osiguravaju da se prostor Republike Hrvatske očisti od mina, a to su naši pirotehničari kojima treba sa ovog mjesta zahvaliti kao i njihovim obiteljima koji dnevno strepe i pitaju se da li će se živi vratiti kući. Jer sjetimo se evo i nedavnog slučaja u Petrinji gdje je na žalost jedan mladi pirotehničar izgubio svoj život, a nedavno i jedna civilna osoba. Naravno, u cijeloj toj hijerarhiji ljudi koje sam danas spomenula treba reći da i ljudi koji rade u Hrvatskom centru za razminiranje i u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Hrvatske čine velik dio operative i osmišljavanja svih projekata i programa o kojima mi danas u Hrvatskom saboru raspravljamo. Naravno uz njihovu pomoć osiguravamo da prostor Republike Hrvatske postepeno postane slobodan od minskog onečišćenja. Sasvim je jasno rečeno da su do sada u razminiravanju prioritet predstavljali infrastrukturni objekti, područja gdje žive ljudi, obnova trafostanica, izgradnja auto-cesta, kanali prvog i drugog reda, nasipi, područja koja su u neposrednoj blizini naselja. Sigurno je i mi smo to uvijek iz HSS-a upozoravali da je važno u prioritete uvrstiti i poljoprivredno zemljište, šumsko zemljište, ali isto tako i obnovu lokalne infrastrukture. Tu posebno mislim na kanale trećeg i četvrtog reda koji su minirani i zbog takvog statusa nije ih moguće održavati, a onda oni zarastaju i posljedica je plavljenje oranica. Taj problem je naravno najviše izražen uz hrvatsko-mađarsku granicu. Ali isto tako uz te kanale i dijelovi obala, rijeka su nedostupni zbog minske zagađenosti i onemogućen je u stvari program, provedba programa zaštite od poplava. Ne treba posebno naglašavati da je poljoprivredno zemljište izuzetno važno svakom poljoprivredniku koji se želi baviti ozbiljnom proizvodnjom, iako znamo da je praktički 12 županija označeno minski sumnjive županije, znači više od polovice sigurno je da žurno treba pristupiti razminiranju upravo poljoprivrednog zemljišta, iskoristiti programe Europske Komisije koji su namijenjeni poljoprivrednoj proizvodnji do ulaska u Europsku uniju, a kojima je cilj povećanje poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Također želim naglasiti i to da su upravo takve površine, zbog toga što nisu bile tretirane pesticidima i herbicidima pogodne za razvoj ekološke proizvodnje hrane. Mi u HSS-u podržavamo osnovne ciljeve Nacionalnog programa protuminskog djelovanja. Smatramo da su oni realni, premda iskreno naravno da bi voljeli da rok uklanjanja mina bude puno kraći i da sredstva koja su potrebna za taj proces budu na vrijeme osigurana kako bi se ustvari taj program mogao i provesti. U razdoblju od 2009. do 2019. godine aktivnostima razminiravanja i redukcije koje bi obavljale tvrtke za razminiravanje i Hrvatski centar za razminiranje reducirao bi se prostor i naravno i razminirao u površini od 756,5 kilometara kvadratnih i za te aktivnosti je potrebno osigurati nešto više od 4,1 milijardu kuna, što zasigurno je izuzetno velik novac, i osim državnog proračuna Centar za razminiranje do sada je ulagao napore u pronalaženje različitih donatora fizičkih i pravnih osoba, ali ne treba ovdje zaboraviti i zajam Republike Hrvatske kod Svjetske banke koji je također značajan jer je u iznosu od 222 milijuna kuna. Naravno da se u cijeloj zajednici i na različitim simpozijima među stručnjacima i znanstvenicima raspravlja o mogućnostima smanjenja definiranih ili procijenjenih minski sumnjivih površina, uporabom jasnih, pouzdanih metoda kojima je krajnji cilj smanjenje cijene troškova o kojima cijelo vrijeme govorimo, o čemu je govorio i državni tajnik i kolega prije mene, ali isto tako veća brzina rješavanja problema te jednako sigurna garancija zemljišta vraćenog na korištenje kakva je nakon razminiranja i pretraživanja, jer to mi se čini izuzetno važnim spomenuti da kad se neko područje razminira ljudi koji ga dobivaju na korištenje budu sigurni da je to doista čisto, odnosno da više nije zagađeno minama. Mogu reći da je procjena nas u HSS-u da je ovaj plan doista ambiciozan, no on mora biti upravo takav jer analize pokazuju da su velika šumska područja, poljoprivredna zemljišta u dubini svojih površina u kojima su vršene borbe, odnosno radna djelovanja zasigurno prostori za redukciju temeljem propisanih metoda i pouzdanosti podataka, te analizi formiranog ekspertnog tima Hrvatskog centra za razminiranje i njihovih vanjskih suradnika. Hrvatski centar za razminiranje u proteklom razdoblju, uz pomoć norveške Vlade izgradio je u svijetu najmodernije sustave i doveo ih u operativnu uporabu kao što je SKAN centar koji je omogućio skeniranje vojnih karata, njihovo geo kodiranje, geo referenciranje sa nizom vrijednih podataka za analizu bojišnice. Nadalje orto foto u službenim mjerilima daje potpuno ažurnu sliku svih područja sa definiranim MSP-om. Krajnji domet i pomoć za analizu je nedavno uvedena 3D projekcija koja omogućuje trodimenzionalni pregled prostora sa slojnicama, nagibima terena, također koristeći orto foto što omogućuje kvalitetnu analizu svih relevantnih podataka, a koji … [[Govornica se ne razumije.]] omogućuju odluku o isključenju određenog prostora iz minski sumnjivog. To govori da smo doista visoko rangirani u svijetu kad je riječ o tehnologijama, metodologiji koju koristimo za detektiranje minski sumnjivog područja. Zbog toga vjerujem da planiranim pristupom u odabiru poligona za redukciju i svim navedenim analizama biti će moguće ostvariti planirane površine u nacionalnoj strategiji, te brže i jeftinije vratiti površine na uporabu što i je strateški cilj zasigurno i Vlade Republike Hrvatske i ovog Sabora. Svima onima koji se bave poslovima razminiranja, svakako želim u ime Kluba zastupnika HSS-a izraziti riječi zahvale, jer su doista evo do sada napravili velik posao i vjerujem da će upravo ovaj program razminiranja za slijedeće desetogodišnje razdoblje, nakon što dobije podršku Sabora biti i realiziran ovom dinamikom kako je predviđeno i da će, nadam se evo i Republika Hrvatska uskoro biti slobodna od mina. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju HCR-a. Klub Hrvatske narodne stranke dosad je redovito podržavao vaša izvješća, davali smo određene prijedloge, sugestije da se unaprijedi vaš rad, ali sam danas molio od kluba HNS-a da mi dozvoli da odstupim od dosadašnjeg načina i dosadašnjih osvrta na vaš rad. Naime, u 14 sati bio sam nazočan jednom našem odboru, razmatrali smo projekte i programe koje financira jedna zaklada, tražili smo da se sve oštrije, sve jasnije traži i inzistira od onih koji troše i dobivaju novac poreskih obveznika, budu vrlo precizni kako bi opravdali svaku kunu koju dobiju i troše. Ovo pred nama je program razminiranja u slijedećih 10 godina. Ja se nadam, kolegice i kolege, da ste stigli prelistati taj program. Do stranice 20, od ukupno 27 stranica imate osvrt na dosadašnje i sadašnje stanje. Dakle povijest. A onda imate na 22 stranici osnovni ciljevi koji se žele postići. Onda imate od 23 do 27 stranice nazovimo to programom. Dakle, 5 stranica ovog programa teško je 4 milijarde i 200 milijuna kuna. Svaka stranica teška je 800 milijuna kuna. Svaka riječ na ovom papiru teška je 2 do 3 milijuna kuna. Prvi dojam kada čitate taj program nije u skladu s onim što smo čuli od mojih prethodnika. Definicije dosta nejasne. Pročitat ću neke od njih. Brojevi se razilaze u odnosu na prethodna izvješća koja smo dobivali. I moram reći da oni koji su pisali ovakav program kod mene ne ulijevaju ni malo povjerenja da će taj program i realizirati. Drugi dojam, razminiranje danas u hrvatskoj postao čini mi se unosan posao, ali za jedne, a obiteljska tragedija za druge. To nije dobro. Kolegice i kolege, da li ste primijetili da je u zadnjih ne znam 7, 8 godina broj tvrtki koje se bave ovim poslom porastao sa 4 na 20 i nešto tvrtki. Toliko voditelja tvrtki, toliko ureda, toliko dodatnih kojekakvih troškova tih tvrtki, ali očito se to nekome isplati. Količina novca koji ulazi u sustav, '98. godine, dakle prije 11 godina, je to bilo oko 70 milijuna godišnje, a onda u zadnjih 5, 6 godina je to između 250 i 350 milijuna. Dakle, znatno više sredstava, 4, 5 puta više tvrtki koje se tim poslom bave, a ja vas pitam da li ste možda pogledali neka ranija izvješća? Ja sam se bio kao predsjednik Županijske skupštine Primorsko-goranske županije jako angažirao da pomognem i da naša županija, naši gradovi i općine, pa i talijanski gradovi s kojima smo imali veze, zatim Vijeće Europe, njihova asocijacija lokalnih demokratskih agencija i mnogi drugi pomognu u tom procesu, da daju sredstva, da se pokuša i iz međunarodnih izvora taj proces ubrzati. I tada, sjećam se iz HCR-a imali smo ugledne goste koji su nam rekli, to je bilo 2002. godine, čini mi se, može plus minus jedna godina, da u Hrvatskoj još ima tisuću i 700 kilometara kvadratnih prostora kojeg treba razminirati. U ovim podacima koje imamo danas pred sobom brojke se bitno razlikuju. Osim toga, ako su te brojke koje su nam tada date, a pogotovo ove ovdje točne, onda u zadnjih 10 godina razminirano je puno više prostora nego što ćemo ih razminirati u sljedećih 10 godina, a imamo znatno više sredstava. To su zanimljivi brojevi, vrlo zanimljivi brojevi. Ja bih volio jasno da vidimo što i kako se dogodilo sa tim brojevima. Zatim, da nam malo pojasnite sam HCR. To nemamo ovdje osim podatka da će otprilike HCR trošiti oko 50 milijuna kuna godišnje, da će to biti u desetogodišnjem razdoblju preko pola milijarde kuna. Dakle, svaka sedma kuna će otići u HCR. Koliko djelatnika ima tamo? Kolike su plaće tih ljudi koji nadziru proces razminiranja ispred države i svih nas ovdje? Malo više podataka oko trošenja sredstava za znanstveno-istraživački rad koji se spominje. Znanstveno vijeće, Centar za testiranje, postali smo članicom NATO-a. Da li s njima surađujemo? I oni imaju znanstvene odbore, da li NATO obećava jednoj sada punopravnoj članici pomoć u ovom segmentu? Podsjećam da smo trebali dobiti još niz drugih podataka. S druge strane vrlo precizni podaci, još ima točno 103 tisuće mina koje treba izvaditi. Dakle, neke stvari nisu po nama prikazane onako kako su trebale biti prikazane, a dozvolite mi da pročitam nekoliko rečenica iz ovog zadnjeg dijela kojeg bi nazvali programom. "U istom razdoblju redukcijom minski sumnjivog prostora planira se reducirati minski sumnjivi prostor veličine 370 kilometara kvadratnih." I onda pojašnjenje što je to redukcija. "Pod redukcijom se podrazumijeva isključenje površina iz minski sumnjivih provedbom poslova" , tako stoji doslovce, "razminiravanja i dodatnih cjelovitih analiza poligona u … [[Govornik se ne razumije.]] Sada, ja sam pokušao sebi neke stvari malo pojasniti. Ja vjerujem da je to autorima teksta jasno, ali za nas koji se ne bavimo tim poslom možda je trebalo biti malo biti jasniji, koncizniji. Gledajte, sad ću pročitati još dvije definicije koje smo dobili: "Pod poslovima razminiravanja nadalje u tekstu podrazumijeva se razminiravanje i pretraživanje minski sumnjivog prostora." To je razminiravanje, a onda pod redukcijom se podrazumijeva "isključenje površina iz minski sumnjivih provedbom poslova razminiravanja i dodatnih cjelovitih analiza minski sumnjivih prostora." Ponekad teško uopće razlikujete jedno od drugoga. A onda još stoji pored te dvije bazične aktivnosti da će "općim izvidom se planira smanjiti minski sumnjivi prostor", to je u dodatku, "veličine 200 kilometara kvadratnih", piše … [[Govornik se ne razumije.]] ja skačem, "radi se o dodatnim istražnim radnjama na šumskim područjima i prostoru makije i krša." Naime, općim izvidom se planira smanjiti, kako se zna da se neće naići na mine, da taj proces neće biti znatno teži nego što će to ovdje predviđeno biti moguće samo izvidom učiniti. Dajte nam malo molim vas pojasnite odgovore na neka pitanja koje sam postavio pa možemo onda još neke stvari u pojedinačnim raspravama mogu još eventualno postaviti niz drugih pitanja. Evo ovo drugo odustajem da ne dužim previše. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici i gospodo iz Vlade. Kao kirurg sam imao žalosnu da kažem priliku i operirati, uglavnom amputirati ljude koji su pa i djecu koji su zadobili ozljede u minskom polju ili od minsko-eksplozivnih sredstava na mjestima koja nisu bila označena minskim poljima. Zaista kao liječnik sam vidio grozne stvari i ozljede koje su ostavile teške posljedice i teške invalidnosti kod ljudi koji su bili ozlijeđeni minsko-eksplozivnim sredstvima. Dakle, prema ovom izvješću ili prema prijedlogu nacionalnog programa i ujedno i izvješću, razvidno je da je od minsko-eksplozivnih sredstava ozlijeđeno ili stradalo tisuću 888 ljudi, od čega 500 smrtno. Dobrim je tijekom krenula ova rasprava i svatko od nas koji sudjelujemo u njoj smo uočili pojedine i dobre strane, ali pojedine i nejasnoće koje se mogu vidjeti u materijalu. U proljeće ove godine bila je još jedna rasprava u svezi sa ovom tematikom, točnog se naziva ne sjećam, ali znam da sam tada raspravljao kako je Europske unije i Europska komisija bila raspisala natječaj za dobivanje bespovratnih sredstava za razminiranje u Europi. I tada sam rekao, a izvješten sam od Regionalne razvojne agencije Slavonije i Baranje, da Hrvatska nije bila podnijela kandidaturu na natječaju koji je tada raspisala Europska komisija. Javila se Regionalna razvojna agencija Slavonije i Baranje koja je i ishodila određena sredstva. Prije dva dana sam bio u jednom susretu. Susreo sam se sa jednim vlasnikom privatne tvrtke koja radi na razminiranju. I znate koji mu je najveći problem u organizaciji razminiranja? Pronaći liječnika sa stručnim ispitom, tako je propisano koji bi išao na razminiranje. Oni muku muče, svaka firma, da nađu liječnika koji bi išao, iako je to za liječnike bezopasan posao, iako su oni potpuno sigurni i relativno je to dobro plaćen posao da bude liječnik uz ekipu koja ide na razminiranje. Ali nažalost kažem muku muče da dobiju liječnika, bilo da je on u mirovini, pa ima slobodnog vremena ili nekakav mladi liječnik koji još uvijek nije riješio svoj posao, rad na određeno ili neodređeno u nekoj zdravstvenoj ustanovi. I jedni i drugi su zapravo pomalo neadekvatni. Ali Bože moj, propis je da bude liječnik sa stručnim ili državnim ispitom. U tom razgovoru sa dotičnim gospodinom malo se žalio i na nisku cijenu razminiranja kvadratnog metra, a priupitao je što će biti sa njegovim djelatnicima kada daj Bože da se ovaj program razminiranja provede do 2019. godine? Što će biti sa ljudima koji su po struci pirotehničari? Kud s njima, što dalje s njima? Evo to su neka pitanja iz istinskog života, iz realnog života i ljudi koji rade na tom poslu. Da točno je da evo kao HDSSB i u našim programima, iako nije vrijeme politikanstvu i političarenju je prioritet, pogotovo što dolazimo iz Slavonije i Baranje razminiranje površina. Jedan od prvih prioriteta uz navodnjavanje i neke druge. Naime, iz ovih materijala proizlazi da je od 12 županija koje su zagađene minama, gotovo u svim elementima i oranicama i u šumskoj površini, Slavonija i slavonske županije, njih 5, Brodsko-posavska, Osječko-srijemska, Vukovarsko-srijemska, Požeško-slavonska i Virovitičko-podravska, kada se ukupno zbroji te površine zagađene minama, one zapravo nose trećinu cijelog minski zagađenog prostora, trećinu. Slavonske županije ukupno zauzimaju 20% površine ili jednu petinu površine Republike Hrvatske. To govori da oranice i šume, koje su zapravo i glavno bogatstvo i glavna djelatnost koja se tamo obavlja, dakle poljoprivreda, lov, proizvodnja drveta, su upravo te djelatnosti dobrim dijelom ugrožene ili reducirane upravo zbog prisutnosti minsko-eksplozivnih sredstava na površinama ovih 5 slavonskih županija. Ja sam nešto računao gospodo iz Vlade i ovdje u vašim statistikama piše da je ukupno razminirano 310 kvadratnih kilometara do sada. Kada bismo tom dinamikom išli, onda bi za 960 kilometara kvadratnih površine Republike Hrvatske, što iznosi 2% površine ukupnog teritorija Republike Hrvatske. 2%, jer Hrvatska je 56 tisuća kvadratnih kilometara, trebalo 36 godina ovom dinamikom kako je do sada išlo. Zbog toga sam u neku ruku, neću reći sretan, ali zadovoljan, kada bi mogli ovu projekciju koju ste ovdje napravili, da do 2019. godine očistimo Republiku Hrvatsku od mina, ja bih zaista bio presretan. S obzirom da tempo kojim je do sada išao nije bio dobar i taj tempo, dakle tim tempom kada bi nastavili, onda bi se razminirali do 2045. godine ne prije. Ako je ovo 2019. to je zaista redukcija, redukcija ne mislim onog vašeg minskog prostora, nego vremenska redukcija koja bi bila odlična i savršena kada bi se to tako obavilo. A da bi se to obavilo, da bismo 2019. godine bili država sigurna od mina, dakle potpuno sigurna od mogućnosti daljnjeg ozljeđivanja i ranjavanja minama, su bitni oni elementi koje je kolega čini mi se Vidović ovdje govorio, dakle stabilno financiranje. Zapravo financiranje razminiranje je i financiranje u neko buduće gospodarstvo jer razminiranje ima zaista i gospodarsku dimenziju. Netko je ovdje govorio o turizmu i da u svakom slučaju vijest i vijesti o tome da Hrvatska država ima 2% nerazminiranog teritorija kod nekih ljudi stvara određeni animozitet prema dolasku u našu državu kao turist. Međutim, govorio sam i o ovoj drugoj dimenziji, ne samo turističkoj, nego li i poljoprivrednoj, nego li i lovnoj, nego li i šumskoj. I nadalje, donešen je ovdje i Zakon o golf igralištima. Od ovih površina ja nisam našao točno koliko je to površina u vlasništvu države, a koliko u privatnim rukama, a donijeli smo Zakon o golf igralištima. Pa ovako jedan mali prijedlog, jedna digresija, ima li interesenata i kod stranih ulagača i investitora da se određena područja koja su možda zanimljiva reljefno i ostalo za golf igrališta, da onda investitor ujedno napravi i razminiranje u sklopu kažem investicije za golf igrališta, a znamo da su golf igrališta po zakonskim okvirima minimum negdje 70 hektara. Ja sam i svi smo mi svjedoci donatorskim konferencija koje se održavaju za Ruandu, za Burundi, za Kongo, Brazavil ili ne znam kako se već zovu … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Ja dugo ne pamtim da je u Hrvatskoj održana nekakva donatorska konferencija sa određenom zakuskom ili kako se to kaže domjenkom tako je, hvala gospodine potpredsjedniče, kako bi eventualno u tom malo i glamuru i celebrityju isposlovali i nešto donacija za Republiku Hrvatsku. Pa nisu se valjda svi odrekli ovako lijepe zemlje i svi oni koji dolaze ovdje i zbore i vide ljepotu naše domovine, da baš nitko ne želi pripomoći. Mislim da pri tome treba i jedna dobra organizacija da se to učini, jedna nova donatorska konferencija za razminiranje Republike Hrvatske. Ovo je samo ideja za razmišljanje. Vidimo da je u financiranju razminiranja uglavnom Republika Hrvatska od 2,8 milijardi kuna izdvojila iz svojih proračuna 1,56 milijardi kuna, da smo uzeli zajmova od Svjetske banke i ostalih institucija 202 milijuna kuna, pravne osobe 500 milijuna kuna, a evo ova pomoć uglavnom stranih pravnih ili fizičkih osoba iznosi samo 470 milijuna kuna. E sada, kada gledamo koliko nam je potrebno za provođenje ovoga programa, ajmo ovu projekciju ako možemo ove stavke koje sam zadnje sad pročitao, dakle ove nazive pravne osobe, ne bismo li postigli više novaca, dobili više novaca, da nam netko sponzorira i donira, dakle u ovom drugom segmentu jer znamo u ovoj situaciji recesije, globalne svjetske krize da je i proračun Republike Hrvatske vrlo tanak i da je teško izdvojiti ta sredstva iz proračuna. Zbog toga sam govorio o ovim donatorskim konferencijama. Podatak o tome da je 111 općina i gradova zahvaćeno ili na minsko sumnjivim prostorima sa 980 tisuća stanovnika, ja bih rekao da s to nekako poklapa sa brojem kilometara, dakle 970 tisuća stanovnika, 960 kilometara kvadratnih Republike Hrvatske. Dakle, tisuća po kilometru nerazminiranih površina. Dakle, u ovom materijalu koji prikazuje dosta egzaktno sve podatke, od ukupnih sredstava i broja tvrtki do naprava kojima se služe naše tvrtke kod razminiranja pa nadalje do podataka o površinama, kažem evo od ukupno 954 kilometra 323 metra Slavonske županije, kvadratna kilometra. Trećina, ne gotovo nego točno trećina. Nadalje, od ukupno minsko sumnjivih površina, oranice, livade i pašnjaci koje zauzimaju 269 kvadratnih kilometara, Slavonija 102 kilometra. Šuma od 557 kvadratnih kilometara, Slavonija 352 kvadratna kilometra, više od polovice. Dakle, u svakom slučaju za regiju iz koje dolazim bilo bi jako poželjno i pozdravio i nastojat ću da se i držim palčeve i Vladi Republike Hrvatske i ministarstvu i svim onima koji rade na ovome, od HCR-a pa nadalje, da se ovaj prijedlog odnosno Nacionalni program protuminskog djelovanja Republike Hrvatske provede i kamoli sreće da 2019. godine imamo očišćenu Republiku Hrvatsku od mina. Točno je da ni meni nije jasno, kao i gospodinu Doriću, na kraju ovi pojmovi koji su napisani na kraju ovog cijelog materijala, ali ja se nadam da oni koji su pisali ovaj materijal da oni znaju o čemu se radi. Dakle minska opasnost, minski sumnjiv prostor pa redukcija i razminiranje, to su neki pojmovi koji su se malo izmiješali. Ali sve u svemu, razminirati do 2019. godine 950 kilometara bilo bi veliki uspjeh. S obzirom na ovaj tempo, neću reći da sam ni pesimist ni optimist, držim nam svima skupa fige. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovani ravantelju Hrvatskog centra za razminiranje, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj Prijedlog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja Republike Hrvatske. Svoje izlaganje započet ću zaključcima sa rasprave o Izvješću o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2008. godinu a oni glase: Znači, tad smo ukazali da dovršetak revizije cjelokupnog prostora Republike Hrvatske mora biti obavljeno što odgovornije, stručnije i kvalitetnije jer je upravo to osnova na kojoj se baziraju svi planovi jedinica lokalne i područne samouprave, a upravo o tome ovisi i učinkovitost ali i opravdanost trošenja sredstava državnog proračuna i donacija. Nadalje, u cilju sigurnosti svih građana Republike Hrvatske, a njih je oko 900000 koji žive u okruženju treba nastaviti sa održavanjem oznaka koje upozoravaju na opasnost od mina. Nadalje, kredit Svjetske banke iskoristiti za razminiranje što prije jer kapacitete za to imamo, a imamo i organizacijske i tehničke mogućnosti. I dalje, rekli smo i tad da očekujemo što prije strategiju, odnosno novi Nacionalni program protuminskog djelovanja. I evo, danas je on na dnevnom redu ovog Visokog doma. Podsjetit ću, protuminsko djelovanje uključuje mnoge aktivnosti kojima se nastoji ublažiti socioekonomske, sigurnosne i ekološke i druge posljedice minskog problema, a svrha tog programa je otklanjanje utjecaja tog problema na ljude u cilju sigurnosti u prvom redu sigurnosti stanovništva ali i stvaranja uvjeta za razvoj gospodarstva i društva u cjelini uključujući brigu o žrtvama, ali i pridržavanje odredbi potpisanih međunarodnim konvencijama. Dakle, ono uključuje poslove humanitarnog razminiranja, edukaciju, pomoć žrtvama mina, ali i uništavanje uskladištenih zaliha mina. Donošenju ovog prijedloga Nacionalnog programa protuminskog djelovanja do 2019. godine prethodilo je višegodišnje po strogo propisanim pravilima definiranje veličine i strukture minskog problema u Republici Hrvatskoj. Rezultat ukupnih aktivnosti protuminskog djelovanja od '91. do danas dosta dobro i precizno je definiran, obilježen je minski sumnjiv prostor, njegovo značajno smanjenje, te smanjenje minskih incidenata i broja žrtava, ali i ispunjenje obveza po potpisanim konvencijama. A evo kako minski problem izgleda danas, odnosno krajem 2008. u brojkama. On je na razini 954,5 km2 i prostire se na području 111 gradova i općina. Znači na 19, odnosno 19,6 skoro 20% jedinica lokalne i područne samouprave unutar 12 županija i obilježen je sa 15000 oznaka minske opasnosti. Definiran minski sumnjiv prostor čini 2% kopnenog prostora Republike Hrvatske na kojem živi 921000 stanovnika. U strukturi minski sumnjivog prostora šume i šumski prostori čine 58,4%, poljoprivredne površine 28,2, makija i krš 11,5, okućnice 0,5, infrastrukturni projekti 00,2% i ostalih površina je 1,4%. Evo zašto ovo nabrajam? Sve je to do sad i opširno je izvješće. Sve je to, na svemu tome se radilo do sad u proteklih deset godina. I prema procjenama Hrvatskog centra za razminiranje na ovim navedenim površinama ima preko 100000 različitih mina. Kakvi su kapaciteti danas? U Hrvatskoj znači isto krajem 2008. godine 27 pravnih osoba ima odobrenje za obavljanje poslova razminiranja. To je 26 trgovačkih društava i nevladina udruga Norveška narodna pomoć u kojima je zaposleno 586 pirotehničara koji raspolažu sa 48 pasa za detekciju mina ali i 57 strojeva. Strojevi su, ovdje ću zastati, su doprinijeli povećanju ukupnih mogućnosti smanjenju cijene sigurnosti i pouzdanosti razminiranja i to je izuzetno značajna uloga ulaganja u strojeve. A znamo, evo čuli smo i danas ovdje da su oni i naš i dobar, osim što nam pomažu i dobar izvozni proizvod. Mogućnosti ovih kapaciteta su do 67 km godišnje. I u ovom programu je navedeno i to da se 80% od ukupnog MSP-a može obaviti strojno 20% isključivo metodom ručne detekcije odnosno kombiniranim metodama. I još jedna pretpostavka da je od ukupnog minski sumnjivog prostora za razminiranje planirano 268 ili 28%, za pretraživanje 684 km2 ili 79%, a općim izvidom planirano je 198 km2. Ciljevi ovog programa koji je danas pred nama je u potpunosti otkloniti minsku opasnost do 2019. godine ali i programima edukacije obuhvatiti i cjelokupno stanovništvo koje živi u minskom okruženju. Ali jedna velika, izuzetno teška je pružati skrb i rehabilitaciju žrtvama a njih je iz ovog izvješća vidimo znači preko 1000. I uglavnom više od 2/3 žrtava su sa teškim tjelesnim ozljedama. I još jedan zadatak je ovdje postavljen i vrlo značajan je pozicionirati i promovirati hrvatski sustav protuminskog djelovanja u Međunarodnoj zajednici, a tu zaista imamo što ponuditi. To su domaći kapaciteti strojeva, međutim tu su i znanja i tehnologije. Dakle, ciljevi su dobri. Način ostvarenja ovih ciljeva dosta dobro su definirani programom i što se tiče i razminiranja i redukcije i općeg izvida. Ali ovdje ima prostora za odgovoran i precizan rad, jer kao što sam već prije rekla o definiranju ovih aktivnosti značajno ovise troškovi razminiranja pa i potrebna sredstva za isto. Što se tiče prioriteta predlažem, znači poštujući postavljene kriterije koji su zaista dobri predlažem i kontinuirana usklađenja i uvažavanja jedinica i lokalne i regionalne samouprave zbog praćenja i ubrzanog razvoja pojedinih područja. Želim ukazati još nešto da ima prostora za poboljšanje, znači i korištenja kapaciteta koje posjedujemo ali i korištenja rezultata znanstveno-istraživačkog rada Hrvatskog centra za razminiranje. Znači, to su otvorene mogućnosti koje možemo puno više po mom koristiti nego što ih do sad koristimo. Govoriti o ovoj problematici ne spomenuti žrtve ne bi bilo dobro. Do sada je evo od 1998. godine do 2008. ukupno za razminiranje utrošeno 2,7 milijardi kuna i certificirano znači oslobođeno od mina sa certifikatom 280 km2. Donacije, netko je rekao da su kolega je rekao da su donacije nešto male 473 milijuna kuna. To je izuzetno visok postotak donacija u odnosu na sve druge korisnike takvih potpora. Ovako, u istom ovom razdoblju znači od '98. do 2008. bilježimo 289 stradalih u 211 incidenata, ali to je manje nego samo u 1995. godini. Znači za ovo razdoblje od 10 godina je manja su stradavanja nego samo u '95. godini. Od toga je stradalo 106 osoba smrtno, a 120 s teškim tjelesnim ozljedama. Pirotehničara je u tom periodu stradalo 59, od čega 23 smrtno i 29 sa teškim tjelesnim ozljedama. Podsjetit ću i da je ukupno stradalo 69 djece, od kojih 12 smrtno u dobi do 18 godina, a 36 teško stradalih i 16 lakše. Izvan MSP-a stradalo je 65 djece, uglavnom … [[Govornica se ne razumije.]] kojeg ova problematika i ova strategija niti ne dodiruje. Od početka ratnih djelovanja, znači od '91. do kraja 2008. u minskim incidentima ukupno, već smo čuli, ali treba ponoviti stradalo je tisuću 888 osoba, od kojih 493 smrtno, a tisuću 103 osoba zadobilo je teške tjelesne ozljede. Iako je vidljiv trend smanjenja broja žrtava, svjedoci smo da na žalost i u 2009. stradavaju i civili i pirotehničari. Evo spomenut ću da samo na području Zadarske županije, zato što je to županija sa najvećim stradavanjima, spomenut ću da je imala rat nakon rata. Od '91. stradalo je 284 osobe, od toga 99 smrtno, a u periodu od '94. do '97. stradalo je znači 137 osoba. Gotovo isto do '94. i nakon rata od '94. i do '97. Onda se naglo, na sreću, smanjuje broj stradalih u ovoj županiji. Ukupan broj stradalih pirotehničara, od '91., znači u 123 nesreće stradalo je 195. Evo prije par dana obilježili smo i 11 godišnjicu stradavanja pokojnog Filipa Gaćine, Primoštenca, branitelja Domovinskog rata, poznat obadva, oba su pala, koji je stradao u Zadarskoj županiji, a prije mjesec dana sahranili i pokojnog Marina Beretina koji je stradao u Sisačko-moslavačkoj županiji. Znači iako se broj stradavanja značajno smanjuje, recimo Zadarska županija je bila godina bez stradavanja ili bez minskih incidenata i 2005. i 2006. i 2008. i 2009., 2007. je bila iznimka u ovom nizu, nadam se da ćemo niz nastaviti bez stradavanja. Stradavanja i ova o kojima sam rekla ukazuju na još uvijek prisutan minski problem, ali i na njegovu veličinu i potrebu rješavanja. Ovaj klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj Prijedlog programa protuminskog djelovanja znači, a zbog svog evo i osobno dugogodišnjeg iskustva u ovom području bila sam slobodna ukazati na određene mjere koje u operacionalizaciji ovog programa treba uvažiti, a u cilju su ovog programa. Samo ću se ovdje još osvrnuti. Složila bih se sa gospodinom, sa kolegom Vidovićem da je ružno vidjeti table upozorenja na pojedinim područjima. Budući da dolazim evo iz županije, iz turističke županije, ću reći da je odgovornije, puno odgovornije ovako, ružno je vidjeti, ali ovako je odgovornije. Još jedanput ću ponoviti odavde, turističke destinacije su čiste, komunikacije do turističkih destinacija su čiste od mina, a ono što nije čisto postavljene su oznake i upozoravaju. Tako je. Mislim da je to dobar, odgovoran način ne žmiriti pred ovim problemom kojeg imamo. Hvala lijepa.
Hvala. U 19 sati i 3 minute isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta, pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja želim reći da ću podržati donošenje ovog dokumenta, iako smatram da ovaj prijedlog ima mnogo ozbiljnih slabosti i nedostataka. Najozbiljnijom slabošću ovog dokumenta smatram njegovu nedovoljnu ambicioznost, za razliku od nekih prethodnih kolega i kolegica, u rješavanju ovog rekla bih najgorućijeg problema hrvatskog društva. Pomicanje rješavanja ovog problema na 2019. godinu, dakle tek za 10 godina čini mi se neambicioznim rokom, posebice kada se ima na umu da se Republika Hrvatska, pa tako i u ovom dokumentu voli ponosno predstavljati kao zemlja koja se od svih zemalja zagađenih minama najuspješnije nosi s ovim problemom. To je tim više značajno kada se ima na umu da je razminiranje presudno ne samo u smislu sprječavanja stradanja ljudi i životinja, već u smislu stvaranja osnovnog preduvjeta za razvoj gospodarstva u danas subrazvijenim područjima Hrvatske. Želim naglasiti da se brojke u programu ne slažu u smislu predviđanja završetka čišćenja minski sumnjivih prostora u Hrvatskoj, pa iako se predviđa 2019. godina kao godina završetka ovih operacija, program ustvari kalkulira sa 14,2 godine za razminiranje Hrvatske. Činjenica jest da se u ovom programu ne govori samo o razminiranju, već cijelom nizu drugih aktivnosti poput edukacije stanovništva, pomoći žrtvama mina i uništavanja mina, ali isto tako činjenica da se edukacija stanovništva opasnosti od minski sumnjivog prostora ne provodi sustavno i smišljeno. Spomenula bih samo jedan primjer, a to je provedba kampanje "pazi mine" koja je provedena u drugoj polovici 2005. godine, kao potpora sastanku stranaka Ottawske konvencije koja je te godine održana u Zagrebu. S obzirom na to da sam u to vrijeme radila u Agenciji za odnose s javnošću koja je pro bono radila na toj kampanji, a čiji je cilj bio upravo edukacija i senzibiliziranje javnosti o još uvijek gorućem problemu miniranosti u Hrvatskoj, bila sam osupnuta u kolikoj su mjeri nadležne institucije od ministarstava do Hrvatskog centra za razminiranje bile nezainteresirane za ovaj projekt, da se ne govori o cijelom nizu lokalnih samouprava, posebice u obalnom području, koje ne samo da su bile nezainteresirane za uspješnu provedbu ove kampanje, već su čak i otvoreno bile neprijateljski raspoložene. Ta je edukativna kampanja bila etiketirana kao subverzivna za turizam, valjda po načelu da je za državu bolje da stvari trpa pod tepih i da neinformirani domaći ljudi i turisti stradaju, no da se odgovorno nosi s ovim problemom. U tom smislu, a to je vidljivo iz ovog programa, moram naglasiti da se taj modus operandi trpanja problema pod tepih i dalje nastavlja jer se aktivnosti edukacije stanovništva i provedbe kampanja spominju tek uzgred, bez definiranih sredstava financiranja i načina realizacije. Moja druga zamjerka ovom dokumentu je financiranje programa razminiranja. Smatram da je nužno jasno reći da iako se sredstva iz proračuna za razminiranje povećavaju iz godine u godinu, ona se povećavaju ukupno ponajviše za hladan pogon Hrvatskog centra za razminiranje koje jako raste u broju zaposlenih, ali ne i u smislu financiranja samih poslova razminiranja. Drugim riječima povećavaju se sredstva, ali na žalost ne za razminiranje već za birokraciju, kako je to već postalo uobičajeni modus operandi ove vladajuće garniture. A to iznimno brine i zbog toga treba ozbiljno razmisliti o tome kakva je stvarna struktura trošenja novca za razminiranje. Kada govorimo o financiranju programa, mora se postaviti pitanje i zašto Hrvatska ne koristi više vanjskih sredstava, posebice inozemnih donacija, koje bi zasigurno ubrzale proces razminiranja Hrvatske. Bojim se da je razlog tom nekorištenju vanjskih donacija to što se trošenje novca iz tih izvora mora obrazložiti do u jednu lipu, a što nije baš popularno u krugovima HDZ-ove administracije. Kada govori o razvoju kapaciteta za razminiranje program prilično površno obrađuje ovaj vrlo važan segment, pa tako predviđa prilično povećanje broja pirotehničara, što se na prvi pogled može činiti kao dobra mjera. No, osim pitanja je li toliko zanavljanje novih pirotehničarskih kadrova uopće moguće u tako kratkom vremenu, a s obzirom na to da je određeni broj aktivnih pirotehničara sada pred umirovljenjem, treba paziti da bi takva ekspanzija broja novih pirotehničara mogla predstavljati dosta veliko opterećenje za recesijom zaraženi državni budžet. Stoga smatram da je program trebao znatno veću važnost dati znatno većem korištenju strojeva za razminiranje no sada, time više što hrvatske tvrtke proizvode takve strojeve te bi se i na taj način pomoglo hrvatskom gospodarstvu. Kada govorimo o većem korištenju strojeva smatram da nije dobro što se u programu ne predviđa uvođenje državnih subvencija kredita za nabavu strojeva za razminiranje naravno ukoliko su ti strojevi domaće, a ne strane proizvodnje. I na kraju želim sumirati da su slabosti programa to što ovaj dokument ne govori konkretno kako će se uspješno boriti s vrlo velikim problemom krađa oznaka minski sumnjivog prostora, kako će provoditi edukaciju stanovništva te kako će pozicionirati i promovirati hrvatski sustav protuminskog djelovanja u Međunarodnoj zajednici kada se ima na umu kakav je debakl napravljen na zagrebačkom sastanku stranaka Otawske konvencije, a tu mislim na neprihvatljive reakcije Vlade i Ministarstva vanjskih poslova, na izložbu o 10 godina razminiranja u regiji. Sve to govori da još jako puno posla stoji pred nama i da moramo biti znatno ozbiljniji i ambiciozniji u rješavanju ovog iznimno velikog problema naše zemlje.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragan Vukić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Jedna od najtežih posljedica Domovinskog rata s kojim se Republika Hrvatska morala suočiti svakako je zagađenost minama i neeksplodiranim ubojnim sredstvima. Tako je od početka ratnih djelovanja '91. godine do 2008. u minskim … [[Govornik se ne razumije.]] stradalo 1888 osoba od kojih 492 smrtno, a 1103 osobe su zadobile teške tjelesne ozljede. 31. prosinca 2008. godine veličina minski sumnjivog prostora je iznosila oko 950 kilometara kvadratnih i zahvaćala je čak 12 hrvatskih županija, odnosno 111 gradova i općina. Odlučnost u rješavanju tog izuzetno velikog problema već smo potvrdili donošenjem Zakona o razminiranju '96. godine i osnivanjem Hrvatskog centra za razminiravanje 1998. godine. Usporedno smo izvršavali sve obveze preuzete pristupanjem Otawskoj konvenciji, rezultat čega je danas precizno definiran i obilježen minski sumnjiv prostor, njegovo smanjenje te značajan pad broja minskih incidenata i broj žrtava mina. Ono što je važno reći za ovaj Prijedlog nacionalnog programa protuminskog djelovanja jest da se njime u razdoblju od 2009. do 2019. godine aktivnostima razminiravanja i redukcije koje bi obavljale tvrtke za razminiravanje i Hrvatski centar za razminiranje planira razminirati prostor od oko 756 kilometara kvadratnih. Za navedene aktivnosti bi se ukupno trebalo osigurati 4 milijarde kuna, a najveće aktivnosti bi se odvijale između 2012. i 2015. godine. Da bi se ostvarili ovi ciljevi potrebno je od 2012. angažirati dodatan broj pirotehničara, budući da sadašnji kapaciteti nisu u mogućnosti realizirati planirani opseg posla. U 2013. i 2014. godini planiran je najveći angažman pirotehničara koji je za 2 puta veći od sadašnjeg broja pirotehničara koje zapošljavaju tvrtke za razminiravanje. Od 2015. broj potrebnih pirotehničara bi se postupno smanjivao. Svakako valja naglasiti također da je Republika Hrvatska danas u samom svjetskom vrhu u poslovima razminiranja. Osobito u području inženjeringa, kvalitetne opreme, baze podataka i kartografskih prikaza. Ulažu se izuzetni napori i da se usvoji naša metodologija u sustavu razminiranja što bi značajno povećalo konkurentnost našim tvrtkama na svjetskom tržištu. Osim inženjeringa i tehnologije na svjetsko tržište možemo plasirati samo dio ljudi koji rade na poslovima razminiranja i to u prvom redu nadzornike radova i nadzornike kvalitete, dok će se od ostalih samo manji broj moći zaposliti izvan Republike Hrvatske prije svega zbog cijene radova koja je znatno niža u inozemstvu. Uvođenje tržišnog modela i procedure javnog natječaja u sustavu razminiranja te povezivanjem razvojnih projekata sa projektima razminiranja omogućen je brzi razvoj kapaciteta dobiven na potpuno transparentan način formiranja cijena koji je uveliko povećao ekonomičnost poslovanja s jedne, te kroz učinke efikasnost i kvalitetu radova s druge strane. Osnovni ciljevi ovog nacionalnog programa su do 2019. godine potpuno ukloniti minsku opasnost sa područja Republike Hrvatske. U svim fazama rješavanja održati obilježenost minski sumnjivog prostora, programa edukacije obuhvatiti cjelokupno stanovništvo koje živi ili radi u okruženju minski sumnjivog prostora ili gravitira istom. Nastaviti pružati skrb i rehabilitaciju uključujući psihosocijalnu rehabilitaciju i ekonomsku reintegraciju svim minskim žrtvama, te pozicionirati i promovirati hrvatski sustav protuminskog djelovanja u Međunarodnoj zajednici. U razdoblju od 2009. do 2019. godine planira se poslovima razminiravanja ukloniti minska opasnost sa područja namijenjenih za gospodarski razvoj zemlje. Misli se na poljoprivredne površine, šume za eksploataciju itd., te sa područja koja predstavljaju neposredni sigurnosni problem za stanovništvo. Veličina prostora koja se planira razminirati iznosi 384 kilometra kvadratna. U istom razdoblju redukcijom minski sumnjivog prostora planira se reducirati minski sumnjiv prostor veličine 372 kilometra kvadratna. Općim izvidom se planira smanjiti minski sumnjiv prostor veličine 198 kilometara kvadratnih, a radi se o dodatnim istražnim radnjama na šumskim područjima i prostoru makije i krša. Na kraju želim naglasiti da dajem punu podršku donošenju ovog programa. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik, Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Budući da dolazim iz županije koja je po broju mina najzagađenija u Republici Hrvatskoj i druga po površini zagađena minama. Znam procijeniti važnost upravo ovog problema, jer ne rijetko se događa da upravo kod nas netko strada u minskom polju, bilo pogine, bilo teško ranjen i stoga nam je posebice zbog gospodarskih interesa u interesu da se problem razminiranja riješi što je moguće prije. Koliki je tog značaj u gospodarskom smislu, znači ne samo navedeni primjeri iz turizma, nego isto tako apsolutno je i nerealno očekivati da će ozbiljni investitori izgrađivati trgovačke centre ili graditi tvornice pored minskog polja. Naravno da to izrazito loše utječe upravo na gospodarsko stanje slavonskih županija koje su minski najzagađenije s jedne strane, ali upravo je to područje koje je gospodarski najugroženiji u ovom trenutku, pa rekao bih i kao posljedica Domovinskog rata. Naravno da ljudi koji žive na tom prostoru nisu krivi što se tamo vodio Domovinski rat i da njima treba omogućiti da mogu zarađivati i da mogu imati zaposlenje kao posljedica i investiranja u to područje kao i u drugim dijelovima Hrvatske. Mi ovdje imamo često prilike čuti kako treba istrijanizirati Hrvatsku. U Istri srećom nema mina, voljeli bi da tako bude i kod nas. No međutim, kada je riječ o predviđenim sredstvima za razminiranje, ona se posljednjih godina kreću na razini od oko 300 milijuna kuna godišnje. Najmanje sredstava je bilo izdvojeno 2006. godine i tada je kod nas u našoj županiji bilo procijenjeno, ukoliko se nastavi razminiranje takvim tempom kako je bilo 2006. godine, ona će se očistiti od mina negdje za 47 godina. Dakle, radi se o apsolutno neprihvatljivim rokovima i ovaj rok koji je naveden od 10 godina je zapravo bitno optimističniji, bitno rekao bih prihvatljiviji. No međutim, želja nam je da bude i bitno, bitno kraći. Ono što veseli, veseli to što broj žrtava opada, što opada i broj stradalih pirotehničara iz godine u godinu. No međutim, jedan od navedenih ciljeva i zadataka u provedbi ove strategije je i pitanje kako je navedeno ekonomske reintegracije žrtava mina. Nisam siguran što to znači. Imaju li žrtve minskih polja pravo na određena posebna sredstva ili pomoć u pronalaženju zaposlenja ili na bilo koji način osiguravanje ekonomske egzistencije, jer se u principu radi o ljudima najslabijeg imovinskog stanja koji traže mogućnosti zarade pa i u tim minsko sumnjivim područjima. Vidljivo je iz ove strategije da će zapravo biti potrebno izdvojiti još nešto više od 4 milijarde kuna u sljedećih 10 godina kako bi zapravo cijeli taj proces završio, od čega se predviđa nešto više od polovice ili oko polovice iz Državnog proračuna Republike Hrvatske. Ja podržavam sve one inicijative koje su ovdje izrečene u smislu traženja drugačijih mogućnosti financiranja razminiranja. Nekoliko zanimljivih prijedloga iznio je kolega Vidović. No međutim, kada je u pitanju potreban broj pirotehničara čiji se porast predviđa gotovo za dvostruko u onom periodu od 2012. do 2015. godine, temeljno je pitanje je li to realno moguće? Je li moguće osigurati i povećanje sredstva koja će se ulagati u razminiranje i osigurati dvostruko veći broj pirotehničara nego li je to sada ili je možda prihvatljiviji model da on postepeno raste do te 2014. ili 15 godine pa nakon toga on kontinuirano opada, kako i ti ljudi koji su svoju egzistenciju našli u ovim poslovima pirotehničara, ne bi nakon završetka ovog posla odjednom veliki broj njih našao se bez daljnje egzistencije i budućnosti? Stoga ja želim naglasiti da je ovo ipak jedna strategija čiji uspjeh u potpunosti želim, podržat ću. No međutim, izražavam i određene rezerve, jer potrebno je cijeli proces ubrzati što je moguće više, potrebno je više novaca osigurati i potrebno je na neki način osigurati jamstvo da će potrebna sredstva za razminiranje biti osigurana. Praktično može se dogoditi iz godine u godinu kako se teško sastavlja državni proračun, pa nema sredstava, pa nema sredstava pa se onda umjesto u 10 godina ovaj cijeli program razvuče na 20 ili 30 što je apsolutno neprihvatljivo. Želim vam mnogo uspjeha u poslovima razminiranja. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, hvala lijepo. Gospodine tajniče, gospodine ravnatelju. Evo nekoliko riječi iako smo danas dosta čuli o novom prijedlogu Nacionalnog programa protuminskog djelovanja. Da li je on dobar, da li je on kvalitetan? Ja mislim da bi on trebao biti bolji i kvalitetniji, precizniji i jasniji, pogotovo za one ljude koji ne poznaju terminologiju, pa i ne znaju što znači tehnički izvid, ne znaju što znači minsko sumnjivo područje, ne razlikuju minsko sumnjivo područje od miniranog područja itd. Mislim da u tom segmentu bi trebalo biti jasniji i precizniji. A ono što bih ja posebno naglasio kao manjak ovog samog prijedloga, to su ljudi koji su odgovorni za njegovo provođenje. Mi smo do sada imali i prije prijedlog protuminskog djelovanja u Republici Hrvatskoj po kojem smo trebali razminirati cijelu zemlju do 2010. godine. To nismo uspjeli napraviti. Pitam se, tko je odgovoran za to što nismo realizirali plan koji je bio dosta ambiciozan? U tom trenutku sam i ja to tako komentirao, zato što nismo imali dovoljno razvijene kapacitete, nismo imali dovoljno sredstava. Tko je odgovoran za to što nismo uspjeli realizirati 10-to godišnji plan i tko je odgovoran za to što ćemo još 10 godina razminirati Republiku Hrvatsku? Za mene je to neuspjeh. Još jedno pitanje. Tko je odgovoran za to što je u 10 godina poginulo desetak ljudi pirotehničara, deseci ljudi pirotehničara zbog toga što nismo realizirali desetogodišnji plan protuminskog djelovanja u Republici Hrvatskoj? To su ozbiljne stvari, ozbiljna pitanja i volio bih da ovaj prijedlog sada sadrži upravo to. Netko mora biti odgovoran da se taj plan sprovede. Mora biti odgovoran. To je ključno i važno da bi se on uopće sproveo. Ja bi bio sretan kada bi se ispoštivao ovaj plan, kako moja kolegica kaže da je on neambiciozan. Ja baš nisam siguran, ja mislim da je on ambiciozan, da se razminira Republika Hrvatska do 2019. godine iz razloga što moramo sada biti svjesni da će se i u ovom periodu od 10 godina, da će također poginuti nekoliko desetaka ljudi. Mi ne znamo tko će to biti. Nekoliko desetaka ljudi će poginuti, možda će to biti djeca, možda će to biti pirotehničari, možda ljudi, civili koji žive u tom dijelu koji je razminiran, a vidjeli smo dobro da ima negdje oko 954 kilometra sumnjiva, otprilike da 920 tisuća ljudi živi negdje u blizini tog prostora koji je jako zatrovan. Ja se sjećam godina kada, i radio sam nešto u razminiranju, kada nije bilo dovoljno sredstava, kada su tvrtke "Mungos" radile nekoliko mjeseci, pa nekoliko mjeseci stale. Bilo je problema, bilo je puno štrajkova, ljudi nisu imali, nisu im mogle biti isplaćene plaće i to je bilo jedno veoma ružno razdoblje iza nas i ne bih volio da se to desi, da se to ponovo ponovi. I zato ću sad pitati ovdje ravnatelja, a i ovdje predstavnike MUP-a što je sa tvrtkom "Mungos", da li ona i dalje, kako sad ona stoji uopće, u kojoj je ona funkciji. Imali smo dosta, ja sam imao dosta prigovora na … [[Govornik se ne razumije.]] ukomponirana u sastav HCR-a, to samo balast ravnatelj "Mungos" koji je napravio da sada možda preko 170 milijuna kuna gubitaka u ovih desetak godina, a čujem da je već napravio novi direktor dosta velike gubitke u samoj tvrtci. Iako to možda sada nije nekakva posebna tema, ali je vrlo bitna stvar, te uprave do sada nisu baš čini mi se bile najsposobnije i one su uglavnom radile čini mi se u interesu sebe, a te pirotehničare i ljude koji su vodili čini mi se da je to bilo nekako u drugom planu. Spomenut ću tu i nekoliko stvari vezano za samu reformu HCR-a. Ja mislim da je vrijeme, gospodine ravnatelju, da se i o tome malo razmisli. Čuli smo, a i znamo prije, ja sam prije upozoravao da se možda previše sredstava troši na samo funkcioniranje HCR-a, negdje oko 50-tak milijuna kuna će se potrošit u tijeku godine. Ja mislim da bi možda trebalo razmislit o nekoj reformi HCR-a na način da se vidi da se to malo, da vi sjednete pa da vidite na koji način možete smanjiti broj pomoćnika, smanjiti broj motornih vozila, smanjiti broj određenih djelatnika koji u ovom trenutku možda nisu baš neophodni zato što ste sad dobili i "Mungos" koji je pun pirotehničara, koji je pun iskusnih ljudi i mislim da bi trebali u tom kontekstu sagledati kako smanjiti ukupne troškove HCR-a, mislim na sama sredstva koja idu na plaće, na sami budžet i da se taj dio prelije u ono što je najbitnije, to je razminiranje. Mi nismo do sada otvarali tu temu posebno, ali mislim da je i vrijeme, mislim da nema ni smisla da do kraja 2019. godine održati ovoliki broj zaposlenih u HCR-u. To je malo zapovjedništvo koje je primjer jedno operativno zapovjedništvo ,zborno područje evo … [[Govornik se ne razumije.]] koji su znali da nije brojilo nikad više ljudi, a imali bi od 20-tak do 30-tak tisuća vojnika koji su bili u samom sastavu. Mislim da je malo u ovom trenutku preglomazno, s obzirom na krizu, na recesiju koja nas je pogodila i da bi u tom kontekstu trebalo gledati i raditi nekakve uštede. Ovdje sam također isto vidio u samom, to su drugi primijetili u samom izvješću da se planira po godinama povećati kapacitet pirotehničara. Ja ću samo upozoriti da to je u redu, ali te ljude treba školovati, treba obučiti, treba netko platiti, uglavnom privatne tvrtke i treba razmišljati o izlaznoj strategiji. 2013. i 2014. godine imat ćemo od 1200, 1300 pirotehničara. Moramo razmišljati o tome kako, na koji način ih zbrinuti kada to dođe vrijeme i kada oni ne budu imali više posla. Nekoliko dana prije sam imao par tih ljudi koji su radili, koji su u tom smislu bili najviše zabrinuti što i kako će se, što će se s njima desiti kada dođu u situaciju da više neće biti posla. Neke će se tvrtke morat zatvoriti, neke će morati ići kući na ulicu i ljudi su u tom smislu zabrinuti i trebali bi razmišljati o nekakvoj izlaznoj strategiji, kako kažem da zbrinemo sve te ljude. Mislio sam nešto više govoriti danas o tom samom sustavu razminiranja, ali mislim da nema više potrebe. Naravno, to treba podržati, to nam je vrlo važna, bitna stvar. Mi moramo osigurati dovoljno sredstava da HCR ima mogućnosti da može dovoljno i kvalitetno razvijati sve kapacitete. Kapaciteta imamo dosta puno i mi možemo si dozvoliti da budemo tu puno brži, efikasniji nego što smo sada. Ja ću naravno podržati ovaj Plan protuminskog djelovanja zato što je on bolji, najgori je onaj koga se nema. Plan je onakav kakav je. Mi imamo iskusnog ravnatelja HCR-a koji već dugo godina razminira, koji zna svoj posao i ja mislim da će on apsolutno uvažiti naše sugestije i da će on naprosto i napraviti ono što je najbolje u ovom trenutku i za Republiku Hrvatsku i za centar za razminiranje, a i općenito ukupno za razminiranje i naravno da ćemo mu dati potporu i glasat ćemo za ovaj protuminski plan. Ali kažem, volio bih da se i vratit ću se jedan trenutak, da se i politika u samom HCR-u malo drugačije sada korigira, s obzirom na probleme koje imamo, gospodarsku krizu i da tu nemamo nekakvih posebnih, velikih oscilacija u odnosu na ono što se potroši u samom HCR-u i ono što ide u razminiranje. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Vlatko Podnar. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče i gospodine državni tajniče. Gospodine ravnatelju. Pa evo ja ću samo malo, svi znamo ove štete u Domovinskom ratu koje su nastale su nemjerljive, ali isto tako i štete od zaostalih minsko eksplozivnih sredstava također uvjetuju jednu gospodarsku štetu koja se tijekom godina kontinuirano, da tako kažem, gomila. Prije svega, zadnji puta kad smo raspravljali o izvješću Hrvatskog centra za razminiranje pohvalio sam suradnju Hrvatskih šuma i Hrvatskog centra za razminiranje upravo iz razloga zato što je i sama površina šuma i šumskog zemljišta 557 kilometara kvadratnih i sigurno predstavlja jednu veliku i zaostalu gospodarsku reaktivnost. No međutim, da li je nenamjerno ili upravo možda puklo negdje na relaciji Hrvatskih šuma i HCR-a, prema podacima Hrvatskih šuma to je 1400 kvadratnih kilometara radno nedostupno. To sad može bit ona razlika što je zagađeno minsko eksplozivnim sredstvima, sumnja i radno nedostupno, znači gdje se još zbog raznoraznih stvari ne dešava, odnosno ne dešava gospodarska aktivnost i ne može se ući u te prostore. Ali ono što je zanimljivo je da je na tom području zarobljeno, da tako kažem, 18 milijuna i 300 tisuća kubika drvne zalihe i jedan etat, ono što se znači može u tim šumama posjeći je negdje oko 2 milijuna i 700 tisuća kubika, negdje oko 50% etata, sadašnjeg raspoloživog etata u Hrvatskim šumama odnosno u Hrvatskoj i zasigurno to predstavlja jednu, kažem ponovno, jednu veliku rezervu i što se tiče gospodarstva. Kad bi to pretvorili u novce i spomenuli koliko je to prosječno godišnje u zadnjih desetak godina, to je oko 70 milijuna kuna direktne štete Hrvatskim šumama, jer je ta drvna masa ostala neiskorištena i ostala u toj šumi tako kako je. Sljedećih 10 godina vidim tamo po ovom programu da će se dio smanjiti izvidom, dio razminiranjem. Znači, opet ne možemo očekivati, znači to je negdje oko milijardu i 400 milijuna kuna za sljedećih gledajući ovih 20 godina. Znači 10 prošlih i 10 budućih kako će se to moći iskoristiti. No međutim, nije problem samo što se direktno gubi ovaj dio oko etapa, odnosno raspoložive mase. No međutim, problem je još veći što je i gubitak i prirasta, gubitak te drvne mase itd. itd. Mijenjaju se biljne zajednice, dolazi do degradacije odnosno mijenjanja uređajnih razreda, odnosno degradacije šume i šumskog zemljišta. No međutim, činjenica ima još jedna da uslijed radno nedostupnih površina i na poljoprivrednom zemljištu da se one postepeno u roku ovih 20 godina da više nisu oranice, nisu više pašnjaci, livade, nego da su to počele biti šume i šumsko zemljište ne samo u vlasništvu države nego i u vlasništvu, privatnom vlasništvu jel? Prema tome, neminovno je došlo do promjene vegetacije koja tu je. Ono što je, netko je ovdje spomenuo i lovstvo. Sigurno da takav mir omogućava razvoju životinja, pa onda je opet problem i drugi pogotovo kod velikog učešća odnosno i broja divljih svinja koje onda izlaze iz tog da tako kažem miniranog prostora pa prave štete na obradivim površinama. Znači, i tu je jedan problem i gubitak i što se tiče lovstva itd. Ali sve u svemu nadam se da će ovaj program koji je pod osobno ću ga i podržati da će biti u mogućnosti riješiti probleme šumarstva, odnosno šumara u radno nedostupnim, na radno nedostupnim površinama odnosno gdje ima opasnosti od minsko-eksplozivnih sredstava. Moram napomenuti da u zadnjih 8 godina prosječno su i Hrvatske šume otprilike osamdesetak miliona kuna ulagale upravo u razminiranje i da su to većinom i sredstva iz OKFŠ-a, znači opće korisnik funkcija šuma. Ali u ovom programu to se nigdje ne navodi i bojim se da eventualno izmjenom Zakona o šumama ili ukidanjem što je sve veća povika na to izdvajanje 007% i Zakona o šumama pitanje je onda financiranja samog razminiranja na šumama i šumskom zemljištu pogotovo u vlasništvu Republike Hrvatske koje opet kažem predstavlja jednu veliku gospodarsku aktivnost. Nije to samo kažem kroz šumarstvo nego i kroz drvnu industriju, kroz zaposlenost itd. pogotovo u tim ruralnim mjestima. Evo hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. Na početku rasprave želim reći da predloženim programom Republika Hrvatska stvara okvir za okončanje rješavanja postojećeg minskog problema, dakako velikog problema kako smo čuli iz svih do sad rasprava. Kao najveći problem u okončanju ovog procesa vidim u osiguranju stalnog nedostatnog stabilnog izvora financiranja, te s tim u vezi dužinu vremenskog perioda planiranog za okončanje procesa razminiravanja. Kao što vidimo to se planira nekih desetak godina. Dakako vjerujemo da bi bilo dobro, odnosno da je moguće to ostvariti u kraćem vremenu. Pokušat ću navesti i nekoliko razloga zbog kojih podržavam predmetni program. Republika Hrvatska je uz raznolike poteškoće u proteklom periodu na području protuminskog djelovanja učinila veliki iskorak zahvaljujući razvoju kapaciteta za razminiranje, zahvaljući znanstveno-istraživačkom radu, zahvaljujući pomoći žrtvama od mina, na edukaciji o minskoj opasnosti, te uz pomoć partnera na nacionalnoj i međunarodnoj razini. Rezultati toga iskoraka su vidljivi u brojnim područjima prije svega u gospodarskom, ekološkom, socijalnom, sigurnosnom kao i svim drugim područjima. S tim u vezi, a na osnovu predočenog opsega i strukture minskog problema u dokumentu kojeg razmatramo, te čimbenicima o kojima ovisi rješenje problema. Nadamo se da su ciljevi u Nacionalnom programu realno postavljeni tj. najvećim dijelom i ostvarivi. Tijekom realizacije predloženog programa mišljenja smo da posebnu pažnju treba staviti na pozicioniranje i promoviranje hrvatskog sustava protuminskog djelovanja u Međunarodnoj zajednici, a sve u cilju izlaska domaćih kapaciteta, znanja i tehnologije na međunarodno tržište samostalno ili s međunarodnim partnerima. Bilo bi žalosno da sav trud koji su država ili društvo do sada uložili u tijek razminiranja i razvoja kapaciteta da ne budu od pomoći hrvatskom gospodarstvu, odnosno u rješavanju istih problema diljem svijeta. Vezano uz ovo pitanje želio bih od predstavnika predlagatelja dobiti informaciju postoje li neka iskustva ili planovi vezani za izlazak na međunarodno tržište, te je li u vezi s tim u pripremi kakav katalog, plan kapaciteta s kojim se želi izaći na to međunarodno tržište. Nadamo se da će se po donošenju ovog dokumenta mnoga složena pitanja o kojima raspravljamo uskoro zatvoriti na dobrobit svih područja na koje minski problem ima veći ili manji utjecaj. Iz navedenih rasprava proizlazi da svi zajedno želimo da, evo vrijeme je ovo od 10 godina bude skraćeno, odnosno da se ovaj program realiza u što kraćem vremenu i da je to ta realizacija moguća u vremenu manjem od 10 godina, te iz svih tih navedenih razloga i podržavam predloženi program protuminskog djelovanja. Hvala lijepo.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova Ivica Buconjić. Izvolite.
Evo ja bih samo kratko budući je tu bilo nekoliko pitanja da vam evo samo kratko pojasnim stvari. Znači, Vlada je pokušala donijeti program ne niti pesimističan niti optimističan nego realan s tim što smo morali tu voditi računa prilikom donošenja plana i njegove dinamike o mnogim resursima, prije svega financijskim, zatim o broju pirotehničara, broju firmi koje se time bave, okolnostima u kojima one djeluju. I ono što je pitao gospodin Grčić već sada hrvatske firme mogu se apsolutno kompetentno javljati na međunarodni natječaj i hrvatske firme se već i javljaju i kao izvođači u drugim nekim državama čak i na drugim kontinentima gdje su vrlo uspješni. Međutim, nama je prije svega interes da hrvatske firme ovdje rade i odrade posao kako bi se Hrvatska mogla razminirati u ovom roku koji je ovim planom predviđen u roku od 10 godina. Isto tako je bilo pitanje oko, da tako kažem stvaranja novih pirotehničara, svi smo svjesni da je tu bilo dosta problema u zadnje vrijeme sa državnom tvrtkom, odnosno tvrtkom u državnom vlasništvu "Mungos" i tu smo isto morali tražiti jedno optimalno rješenje da osiguramo dovoljan broj pirotehničara koji će moći obaviti poslove razminiranja u ovim rokovima koje smo si postavili, ali da ne isfabriciramo preveliki broj pirotehničara koji bi nakon završetka ovoga posla ostali bez posla, jedna socijalno ugrožena kategorija. Tako da smo zaista imali određena ograničenja prilikom donošenja ovoga programa i u tim okvirima koji su po našem mišljenju bili realni smo i nastojali donijeti ovaj program koji će biti, kao što sam rekao, realan, koji će biti provediv i koji će osigurati Hrvatsku bez mina za 10 godina. I na kraju zahvaljujem svim sudionicima u raspravi zato što je apsolutno vidljivo da sve stranke, svi pojedinci imaju jedinstvenu želju, to je Hrvatska bez mina. Možda se malo razlikujemo oko načina na koji to postići, ali smo mi iz Ministarstva unutarnjih poslova i Hrvatski centar za razminiranje zaista pokušali predložiti program i model koji je realan, koji je održiv, koji će jamčiti Hrvatsku bez mina za 10 godina. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Treće, Prijedlog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja Republike Hrvatske. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog saborskih radnih tijela dajem na glasovanje: Prijedlog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja Republike Hrvatske. Molim, tko je za ovaj prijedlog zaključka radnih tijela? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Prihvaćen je ovaj prijedlog jednoglasno sa 87 glasova.
Još ćemo jednu točku apsolvirati – 5. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008. godinu Podnositelj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje koji je podnio ovo izvješće na temelju članka 129. i 139. Zakona o mirovinskom osiguranju. Prilog zakona primili ste poštom. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Izvješće ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja Mile Rukavina, ravnatelj Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Izvješće o radu i poslovanju Zavoda za 2008. godinu iz kojeg je prema našem mišljenju u zavodu vidljivo da je iza zavoda jedna uspješna poslovna godina. Iz razloga jer je zavod sve svoje ključne poslove u protekloj godini obavio u utvrđenim rokovima i predviđenom dinamikom, iako smo pored redovitih poslova imali i stavljeni su nam u nadležnost i drugi poslovi, provodili smo i projekte vezane uz preustroj i modernizaciju zavoda. Ja također sa zadovoljstvom ističem da je Državni ured za reviziju u izvješću o obavljenoj reviziji financijskih izvještaja i poslovanja zavoda za 2008. godinu, četvrtu godinu zaredom dao bezuvjetno mišljenje Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, na što je između ostalog utjecala i činjenica da je od ukupno 278 postupaka javne nabave niti nijedan nije s uspjehom usporen. Isto tako zakonitost, pravilnost postupaka javne nabave u kojima su pokrenuti postupci pravne zaštite, potvrđeno je rješenjem Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Ono što bih posebno istakao je da iz rasprave vođene u Hrvatskom saboru u povodu izvješća o radu i poslovanju zavoda za prošlu izvještajno razdoblje, znači za 2007. godinu su od strane vas zastupnika proizašli određeni prijedlozi, za dopunu podataka u izvješću i poslovanju zavoda i mi smo to razmotrili i pojedini evo od njih ugradili u izvješće za 2008. godinu, pa bih ja istakao neke. Detaljnija prikazana struktura, primjerice kategorije korisnika, što je bilo predlagano do tisuću i 500 kuna i to je vama na stranicama od 14 i 15. Naveden je podatak o realnom rastu mirovina, u izvještajnom razdoblju, imamo na stranici 13, zatim naveden je podatak o broju zaprimljenih zahtjeva u posljednjem tromjesečnom izvještajnom razdoblju, radi pojašnjenja da veliki broj tih zahtjeva u svakom slučaju utječe na ažurnost rješavanja o pravima iz mirovinskog osiguranja, jer ih objektivno nije moguće riješiti sve do kraja godine, odnosno do kraja izvještajnog razdoblja. To je na stranici 33 obrazloženje. Isto tako bih napomenuo da vezano za rezultate rada, za rješavanje prava o pravima iz mirovinskog osiguranja, i doplatka na djecu smo se osvrnuli na problematiku privremenih rješenja koja s jedne strane za ažurnost zavoda znači nezatvaranje upisnika predmeta upravnog postupka, tj. formalno trajanje postupka do završetka konačnog rješenja. A s druge strane za korisnika znači puno i ona su važna jer osiguravaju isplatu mirovinskog primanja i ostvarivanja zdravstvene zaštite. To imamo na stranici 35 podrobno objašnjeno. S obzirom na primjedbe nekih zastupnika da su poslovni prostor zavoda, posebno ispostava na području posebne državne skrbi u lošem stanju, u osvrt na izvješće programa rada za 2008. godinu mi smo pokušali u najkraćim mogućim crtama navesti koji su poslovi investicijskog ulaganja obavljeni u 2008. godini i obrazložili da se investicijska ulaganja ostvaruju u skladu s financijskim planom i prioritetima. Zavod je svjestan činjenice da su poslovni prostori zavoda, svi nisu onako kako bi mi htjeli, uvaženi zastupnici, u perfektnom i zadovoljavajućem stanju, ali s obzirom na sredstva osigurane financijskim planom, rekonstrukcije i uređenjem prostora, kao i opremanje suvremenom informatičkom opremom, realiziraju se onakvom dinamikom kako je to realno moguće i objektivno. Što se tiče mišljenja pojedinih zastupnika da bi upravno vijeće zavoda trebalo Saboru podnositi izvješće o radu, odnosno izvješće o svom radu, mi smo mišljenja da nema zakonske osnove za to, jer prema odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju članka 129. stavka 2. zavod o svom radu obavezno najmanje jedanput godišnje izvješćuje Hrvatski sabor, osiguranike i korisnike prava iz mirovinskog osiguranja, a upravno vijeće je tijelo upravljanja zavodom i nema zakonsku obvezu podnositi izvješće Hrvatskom saboru. Izvješće o radu upravnog vijeća je naravno sastavni dio izvješća zavoda i prema statutu upravno vijeće također donosi izvješće o godišnjem radu i poslovanju, a kroz to izvješće dakle podnosi izvješća o svom radu. Podsjetili bi također na inicijativu proizašlu iz ovog Visokog doma u raspravi o Saboru, a to je da se pripremi brošura, vodič o pravima iz mirovinskog osiguranja, a koja je namijenjena korisnicima usluga zavoda, znači osiguranicima i korisnicima. Mi smo to učinili. Ona je dostupna u svim službama zavoda, znači na info šalterima u područnim službama i ispostavama. Naravno i na Internetskoj stranici zavoda. U izvještajnom razdoblju mi smo tiskali negdje oko 50-tak tisuća brošura, a prema potrebi će se tiskati odgovarajući broj primjeraka i u ovoj godini, odnosno tiska se već. Naravno nećemo nepotrebno trošiti sredstva, nego onoliko koliko je potrebno za korisnike naših usluga. Vezano za stanje sustava mirovinskog osiguranja i generacijske solidarnosti ja bih naveo nekoliko značajnih podataka, a to je da je u zavodu u izvještajnom razdoblju odnosno na dan 31. prosinca evidentirano milijun i 148 tisuća 290 korisnika mirovine i milijun i 604 tisuće 848 osiguranika i to nam daje omjer jedan naprema 1,40, nešto manje u odnosu na prošlu godinu i taj trend je već nekoliko godina. Što se tiče visine mirovine, prosječna mirovina ostvarena prema Zakonu o mirovinskom osiguranju za prosinac 2008. godine naravno umanjena za prirez i porez, iznosila je 2 tisuće 126 kuna, što je za 6 i pol posto, 6,51 više nego u prethodnoj godini. I udjel prosječne mirovine u prosječnoj plaći iznosio je 39,31%, nešto manje od prošlog izvještajnog razdoblja, mislim na 2007. godinu. Podatke o prosječnoj starosnoj mirovini, o prosječnoj mirovini korisnika hrvatske vojske i daljnje podatke imate detaljno u izvješću. Još bi napomenuo da su ukupni prihodi zavoda iznosili 33 milijarde i 575 milijuna, a rashod 33 milijarde i 515 milijuna i promjena koja je bila, a to je da su mirovine i mirovinska primanja hrvatskih branitelja koja su do 2007. godine kao rashod planirana unutar razdjela Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti od 2008. godine planiraju se, odnosno planirani su unutar razdjela Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva naravno na glavi Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i oni su sastavni dio rashoda za mirovine i mirovinska primanja kao i ukupnih rashoda zavoda. U 2008. godini blago se povećao udjel mirovinskih izdataka u bruto domaćem proizvodu na 9,80 sa 9,71 koliko je iznosio u 2008. godini, a logično to je posljedica isplate dodatka na mirovine ostvarene od 01. siječnja '99. godine prema Zakonu o dodatku na mirovine ostvareno je prema ZOMO-u, te zbog primjene Zakona o izmjenama i dopunama zakona o mirovinskom osiguranju prema kojem su podsjetiti ću od 01. 01. 2008. godine povećane privremene starosne mirovine, najniže mirovine, invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad korisnika mirovine, za rad zaposlenih korisnika. U 2008. godini redovitim usklađivanjem mirovina, mirovine i mirovinska primanja su povećana za 6,7%. Što znači da je usklađivanje mirovina, mirovine su realno porasle za 0,39%. Osim mirovinskog osiguranja zavod provodi i postupke ostvarivanja prava za doplatak za djecu i za prosinac 2008. godine bilo je ukupno 230 tisuća 188 korisnika doplatka za djecu koji su primali doplatak za 431 tisuću 960 djece i doplatak je u 2008. iznosio prosječno 361 kunu i utrošili smo za to milijardu i 870 milijuna kuna. Nešto kratko o radu stručne službe. U sklopu provedbe mirovinskog osiguranja u zavodu su bili na rješavanju preko 600 tisuća zahtjeva o pravima iz mirovinskog osiguranja i doplatka za djecu, a od kojih smo riješili preko 515 tisuća zahtjeva, što je 86 skoro posto i to je čak i bolji rezultat u odnosu na 2007. godinu. U 2008. u prvom stupnju smo imali na rješavanju 562 tisuće zahtjeva, gdje smo riješili nešto čak i više, 87%, a u drugom stupnju smo imali 37 tisuća žalbi i tu smo polučili bolji rezultat u odnosu na, mislim u smislu rješavanja u odnosu na prošlo izvještajno razdoblje. Još bih kratko rekao par riječi o, naravno nepotrebno je govoriti da je zavod provodio i Zakon o izmjenama i dopunama zakona o hrvatskim braniteljima, Zakon o provođenju odluka Ustavnog suda itd., itd. Što se tiče modernizacije zavoda kratko ću navesti da je taj proces nastavljen i da je i Vlada, nastavljen je naravno intenzivan rad na tim projektima vezano za preustroj i modernizaciju, a Vlada je Republike Hrvatske i zaključkom od 12. prosinca 2008. i prihvatila informaciju o tijeku preustroja zavoda koju je dostavilo ministarstvo naše resorno, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva u sklopu preustroja na svim projektima vezano od preoblikovanja poslovnih procesa pa do elektroničkog sustava u upravnim dokumentima intenzivno se radilo primjerice završili smo analizu usporednu analizu postojećih i budućih poslovnih procesa i utvrđena su poboljšanja, moguća poboljšanja u prijelaznom razdoblju. Istovremeno smo proveli program zbrinjavanja viška zaposlenih vezano za rad za projekte vezano za mjere ažurnosti, za povećanje ažurnosti. Radili smo intenzivno za rješavanje zahtjeva za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja, nastavili poslove na modernizaciji poslova arhiviranja, proširivali opseg elektroničkog poslovanja u sklopu projekta "E-Hrvatske" i nastavili sa procesom izlučivanja registatornog gradiva iz 2008. godine i u tom izvještajnom razdoblju izlučili smo iz skoro 187 tisuća, 186 tisuća registratorno gradivo, a napomenut ću još jednom da smo u razdoblju kad smo započeli taj proces od svibnja 2005. do kraja '08. da smo izlučili gradivo iz preko milijun spisa. Također ističem da smo nastavili rad na projektu osuvremenjavanja načina rada s korisnicima usluga zavoda, u okviru kojeg su se pored otvaranja središnjih mjesta za komunikaciju sa osiguranicima, znači omogućava se da korisnik mirovine na jednom mjestu bez nepotrebnih lutanja, da se tako izrazim, dobiva sve potrebne informacije od zahtjeva, potvrda i svega onoga što je potrebno korisnicima mirovine i osiguranicima i do sada je takav način rada uveden u središnjoj službi u 15 područnih službi zavoda, a planira se naravno u skladu sa financijskim mogućnostima i u ostale područne službe zavoda. Još bih rekao samo jednu stvar da smo tijekom 2008. godine obavljena je nadogradnja SPIN sustava koji je u cijelosti uveden u 2007. godini poslovanja zavoda, a koji omogućava brzo, odnosno omogućava kontrolu i praćenje svih baza postupaka javne nabave, kroz praćenje izvršenja ugovora i naravno bolje i kvalitetnije trošenje proračunskih sredstava. Evo, uvažene dame i gospodo, nadam se da sam bio kratak i zahvaljujem se na pažnji.
Odbor za rad i socijalno partnerstvo, predsjednik odbora gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, ravnatelju sa suradnicima i kolege zastupnici. Ja ću samo kratko istaknuti ono što je u principu naglašeno u odboru da vam se prenese, pa neću duljiti. To će biti vrlo kratko. Odbor smo održali i raspravili vaše izvješće i u raspravi odbora je naglašeno i preporučeno podnositelju ovog izvješća, da za narednu godinu znači za izvješće koje će slijediti ubuduće dopuniti ga sa podacima o pristupačnosti, odnosno prilagođenosti prostorija zavoda osoba sa invaliditetom. To je znači jedan prijedlog. Drugi je isto tako postavljeno pitanje o dužni roka, odnosno dinamici rješavanja zahtjeva iz mirovinskog osiguranja, počevši od podnošenja zahtjeva do ostvarenja prava na mirovinu. Naime, premda zavod donosi rješenja o mirovinama u zakonskom predviđenom roku, često se stječe dojam da postupak traje dugo, jer u tom periodu budući korisnik mirovine nema nikakvih materijalnih prihoda. I na kraju moram reći da je odbor jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zaključak kojim se prihvaća Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, ravnatelju sa suradnicima i kolege zastupnici. Probat ću maksimalno skratiti, jer da se još i ovaj mali broj zastupnika ne raziđe prije nego ja završim sa ovim svojim izvješćem. Pa tako da ću ukratko naglasiti, Hrvatski zavod za mirovinske osiguranje je uspješno završio sve planirane programe rada o čemu je govorio i sam ravnatelj za prošlu godinu koju su isto tako iscrpno opisani u samom izvješću. Dovršena je isplata obračunatog duga Hrvatskim braniteljima za 2006. i sedmu godinu u sklopu projekta reorganizacija i kadrovske politike. Reorganizacija i kadrovska politika provedena je programom smanjenja i zbrinjavanja radnika, kontinuirano se provodilo stručno usavršavanje zaposlenih i menadžmenta. Što se tiče cjelokupnog financijskom poslovanja Hrvatskog zavoda mirovinskog osiguranja, ono se odvijalo preko sustava državne riznice, a što je garancija da se sve odvijalo sa Zakonom o proračunu. Ukupni prihodi zavoda kao što je i sam rekao ravnatelj, negdje iznosili su oko 99,45% od planiranih prihoda, a odnose se na 60,03% prihoda od doprinosa i 39,20% prihoda iz proračuna za mirovine prema posebnim propisima, te prihodi za unapređenje mirovinskog sustava od Svjetske banke i ostalih prihoda. Što se tiče rashoda za mirovine i mirovinska primanja čine 97,81% strukture ukupnih rashoda. Zakon mirovinskog osiguranja je ažurno rješavao zahtjeve o pravima na doplatak za djecu imajući na umu socijalno zaštitni karakter doplatka za djecu. Tako je riješeno u prvom i drugom stupnju 99,2 zahtjeva prošle godine, što je u svakom slučaju izuzetno pohvalno. Tijekom 2008. godine evidentirano je milijun i 604,848 aktivnih osiguranika, što je više u odnosu na 2007. godinu za 25 tisuća 385 osiguranika. Ali i milijun i 148 tisuća 290 korisnika mirovine, što je u odnosu na 2007. godinu više za 26 tisuća 750 korisnika mirovine. Tako da je taj omjer kao da je čaroban između broja umirovljenika i osiguranika i dalje ostaje negdje jedan naprema 1,4, a što je kontinuirani normalno teret zaposlenih. Od ukupnog broja umirovljenika 51,34% otpada na korisnike starosne mirovine u koju su uključeni i pripadnici Hrvatske vojske i branitelji Domovinskog rata i Hrvatskog vijeća obrane, dok invalidsku mirovinu ostvarilo je 26,88% i obiteljsku 21,78% korisnika. Struktura osiguranika mislim da je zabrinjavajuća, jer kontinuirano pada za poljoprivrednike sa 46 tisuća 726 poljoprivrednika koliko ih je bilo 2005. godine. Broj je spao svega na 39 tisuća 824 poljoprivrednika u 2008. godini. To je znači jedan zabrinjavajući pad te populacije. Smanjuje se i broj obrtnika kojih je 2005. godine bilo 83 tisuće 749 osiguranika, a prošle godine su spali negdje na broj od 79 tisuća 149 aktivnih obrtnika. Prosječna mirovina ostvarena je prema Zakonu o mirovinskom osiguranju za 2008. godinu i ona je iznosila 2 tisuće i 126,91 kunu, što je znači udio u ovoj prosječnoj plaći od 39,31%, dok je prosječna starosna mirovina iznosila 2 tisuće 353 kune i bila je sa udjelom od 43,50% u neto prosječnoj plaći za prošlu godinu. Prosječna mirovina ostvarena za rad u punom radnom vremenu, a koja se u Europskoj uniji smatra parametrom razine mirovine, u Republici Hrvatskoj iznosi sa zadnjim danom 2008. godine 3 tisuće 154,60 kuna, a što iznosi 58,31% prosječne neto plaće za prosinac 2008. godine, što je približno isto kao u nekim članicama Europske unije, čiji su udjeli mirovine za puni radni vijek oko ili nešto više oko 60% prosječne plaće. Na prosječnu razinu mirovina nepovoljno utječe činjenica da je približno 113 tisuća umirovljenika tj. 10,5% mirovinu ostvarilo primjenom međunarodnih ugovora o socijalnom osiguranju, a mirovinu u Hrvatskoj ostvarili su s prosječno 10 godina mirovinskog staža u prosječnom iznosu od 716,76 kuna. Isto tako, prošle godine 306 tisuća umirovljenika ili 28,6% primilo je mirovinu do 1500 kuna zbog kratkog mirovinskog staža i niskih plaća. Prosječna dob korisnika mirovine bila je kod žena 68 godina i 8 mjeseci i 71 godina i 2 mjeseca kod muškaraca, a korisnika invalidske mirovine 61 godinu i 4 mjeseca za žene, 61 godinu i 11 mjeseci za muškarce. Prosječna dob umirovljenika povećala se u odnosu na 2007. godinu zato što su prestale važiti prijelazne odredbe Zakona o mirovinskom osiguranju o čemu je govorio i sam ravnatelj, o postupnom povećanju starosne dobi za starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu. Od početka 2008. godine povećane su mirovine koje su ostvarene od 1.1.1999. godine i to prijevremena starosna mirovina, najniža mirovina i invalidska mirovina. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje kvalitetno je pripremljeno i iz godine u godinu vidljivi su pozitivni pomaci na podizanju razine kvalitete usluge koje zavod pruža svojim korisnicima. Zbog toga klub Hrvatske demokratske zajednice je podržao Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za prošlu godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak. Gospodin zastupnik Davorko Vidović.
Ispravljam netočan navod kolege Kunsta koji, kada bi tako ostalo, zamagljuje problem. Naime, termin razmjerne mirovine na zapadu se ne koristi u ovom kontekstu u kojem on spominje, dakle koji je to udio starosne mirovine u prosječnoj plaći, prosječna starost i prosječna plaća. Razmjerna mirovina se tamo izračunava na individualnom nivou, kolika je razina mirovine moje u odnosu na moju cjeloživotnu ostvarenu prosječnu plaću i to nikako nije 53%, nego je to između 75 i 80% u europskim zemljama. To je točno i to se lako može provjeriti. Dakle, da ne stvaramo krivu sliku da je… … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ali nije to dobro. To nije naprosto, to je tehnički termin koji ima drugo značenje.
Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Evo gospodine potpredsjedniče, pozdravljam jake snage HZMO-a i Vlade i slabe snage zastupnika. U jednom izvješću, da više ovdje sjedi nego tamo. U jednom izvješću koje u metodološkom smislu evo, uz rizik da se ponavljamo mi koji smo duže u Saboru i raspravljamo svake godine, da se ponavljamo, u jednoj korektnom izvješću, gledajući dakako tehničku stranu i ono o čemu se govori, o samom funkcioniranju HZMO-a. Međutim, u jednom kronično lošem stanju ili lošem izvješću kada je riječ o svim ključnim parametrima mirovinskog sustava, kronično lošem, toliko lošem da stvarno ni ne čudi da ovdje nitko ne sjedi, da to više nikoga ne zanima jer smo se navikli na to. Navikli smo se na to i prihvatili smo da je to tako određeno udesom, sudbom, Božjom voljom ili ne znam čime. Niti jedan od ključnih parametara o kojima ovo izvješće govori nije dobar. To su zapravo krajnje zabrinjavajući, krajnje ozbiljni podaci. Ali pravi akteri, pravi sudionici ove priče nisu zasigurno ljudi koji sjede ovdje i na koje treba adresirati ove probleme. Oni manje ili više, ja u to ne ulazim, korektno odrađuju svoj posao. Ali počev od prvog podatka, broj korisnika mirovina, on je toliko ozbiljan i vrišteći problem da bi se o tome trebale održavati, ako hoćete, znanstveni skupovi, Vlada bi se morala dignut na noge, morala bi se cijela nacija mobilizirat. Jer imati milijun i 162 tisuće umirovljenika na milijun i pol, jer pao je sada broj osiguranika, povećao se dodatno, ovo je podatak mislim za kolovoz, je kataklizmičan podatak. 1:37 je ponovno omjer, ne 1:40 kao što se sad govori, što je bio u 2008. Ponovno je pao na 1:37. To je toliko dramatičan podatak. Ta lakoća kojom mi prelazimo ponavljajući svih ovih godina to sve skupa je zastrašujuće. A ona se tiče ne samo tih umirovljenika i osiguranika, bukvalno svakoga se tiče u ovoj zemlji. To je drama. Danas sad ponavljam ono što svatko zna čim to padne ispod 2%, 2:1 itd., to je dramatično što se događalo u prošlosti. Ali mi to konstatiramo, slegnemo ramenima, to je tako i što možemo. Nema nigdje nikakvoga akcijskog plana kako da se izvučemo iz toga. To se ne može napraviti preko noći. Ne mogu ja reći doći će SDP na vlast pa će on to riješit za godinu dana. Ne, neće. To je društveni problem. Drugo pitanje, inače ja mislim da je ovo ključ problema. Ako mi nemamo najmanje 2 milijuna osiguranika i ako se ne zaustavi ovaj stampedo u mirovinu kojega smo imali ipak koliko toliko zaustavljenoga, ne, mi primjećujemo upravo suprotno od toga se događa. Nije bilo nikome lako penalizirat raniji odlazak u mirovinu, ali to smo mi u onoj reformi započeli. Ne stimulirat ljude da idu u mirovinu. Trebaju se tražit modeli kako da se ljude izvuče iz mirovinu i da ljudi rade što duže, ne samo zbog financija državnih dakle što on ne prima nego doprinosi kroz doprinose itd., itd. To bi se mi konsenzualno oko toga morali dogovoriti, kome ćemo se mi dodvoravat, kojem to dijelu biračkog tijela i naše populacije ako ljude tjeramo da idu u mirovinu sa ovom crkavicom koju dobivaju. Koja je to kultura rada koja se promiče kroz takav jedan koncept. Sada je to penaliziranje ponovno smanjeno. Gledajući nekako tu socijalnu osjetljivost itd. čovjek bi tu dao podršku tome. Ali to je opasna priča. Mi sve osiromašujemo na taj način. Sve osiromašujemo, sve ako motiviramo ljude da idu u mirovinu. 1.37 kaže to je 2004. ali to je lošije nego recimo '99. godine. Lošije nego prije 10 godina, onda je bio omjer jedan trideset osam. Sad u kolovozu jedan tridesetsedam. Mirovinski staž 32 godine, starosne 23 godine, invalidske 27, obiteljska. Prosjećno 29 godina. Hajmo se usporediti sa drugim zemljama. Evo tu su ljudi od struke, od zanata koji to prate. Pa mi ne možemo se s tim pomiriti. Ne možemo osigurati pristojne mirovine nikome. Ako prihvatimo da prosjećan mirovinski staž može biti 29 godina i da možemo imati pristojnu mirovinu. Ne možemo. To je problem kojega bih ja volio da ga netko inicira, da ga vi potaknete, ne znam iz HZMO-a tko je zapravo i nadležan Ministarstvo rada koje ima sada u svom resoru mirovine nisam čuo zadnjih nekoliko godina ni jednu inicijativu, niti jedno pitanje se nije pokrenulo koje bi otvaralo ili rješavalo da čovjek vidi nekakvu strategiju, pa da vidiš evo za peg godina, deset. Sad smo imali ovaj minski problem. Ali ti vidiš onda. Hajde 10 godina ćemo razminirati pa ćemo 2012., 2013. Ali ovdje nema ničega ne vidim, ničega. Dobna struktura zastrašujuća. Visina mirovina. Molim vas možemo se mi zavaravati ovdje koliko god hoćemo, možemo mi pričati priču. 75% mirovina je ispod 3000 kuna. Šta će biti iduće godine? Zamislite vi nama ravnatelj sada kaže od prošle godine da je bilo za 6,7 u toj godini 6,7 je bilo usklađivanje. A to povećanje od 6,7 je dovelo do realnog povećanja mirovina od 0,39%. A što sad kad nema usklađivanja? Nastanu to što ja vjerujem da će Ustavni sud to oborit da je to katastrofa ne mijenjajući Mirovinski zakon ukinuti nešto što je sastavni dio mirovina. To usklađivanje to je sastavni dio mirovina i to se ukine. Opauči se jedini koji znaju da će manje dobiti iduće godine u ovoj zemlji. Mi svi drugi mislimo možda se izvučemo, i možda se izvućemo. Možda će nam još malo plaće klapnut ovo ono, ali možda i neće. Ali oni znaju da hoće mirovine. Oni to znaju. To je jedina unaprijed sa smrtnom presudom kategorija stanovnika u ovoj zemlji ovo ljeto stradala. Bez toga je to, to je dramatična socijalna situacija za taj proizvod. Ja to, ja ne vidim mi se valjda ponašamo jedino push pull ono nekakva kad te netko stisne, kad se organizira, kad buči, kad iziđe na cestu, arlauče, viče neću ti dati glas onda se nešto napravi. A to su naši građani. Udio u BDP-u, udio u plaći. Udio u plaći problem. Možemo, ja sam sad upozorio na jednu, hajmo se dogovoriti, pa po pravilima struke kako se to radi svugdje u svijetu da ne zloupotrebljavamo taj podatak. Ja sad mogu reći da u ovom Izvješću gospodine ravnatelju je netočno zapravo prikazano jer je 2002. godine donijet zakon kojim je sto kuna i 6% postao trajni doživotni dodatak, doživotni dodatak. To je bio sastavni dio mirovine, samo nominalno nije bio u mirovini da se ne usklađuje ali on je bio. I tih 100 kuna i 6% kao trajni dodatak i ovo su davali iznos mirovine od 44,7% u prosjećnoj plaći. Ali ja se slažem s vama da je to prilično difuzan podatak koji ne govori bog zna šta, jer se u njemu svašta nalazi. Prosječne se mirovine nalaze i one iz inozemstva, i poljoprivredne i ovakve i onakve. Taj podatak može biti zgodan što kompariraš od godine do godine za našu unutrašnju upotrebu. Ali ako tražimo nekakvu novu mjeru onda se moramo oko toga dogovoriti to bi bilo dobro da struka kaže to je to i taj podatak označava to i to. Mi to sada ovog trenutka nemamo. Šta mi imamo dalje kao probem o kojem se ne govori? Imamo problem ovih 12 kategorija mirovina po posebnim propisima. Moralno, moralni problem, ljudi vrište u ovim vremenima kada se režu socijalna prava, kada se to sve skupa reducira. Recimo na zastupničke mirovine. Znate, i ja bih volio imati dobru mirovinu, ali to je očigledno moralno pitanje o kojima ćemo mi morati porazgovarati poslije, moralna dimenzija toga problema. Mi moramo o tome razgovarati. A ono što ima strašan financijski efekat o čemu također moramo razgovarati i opet bi morali politički se mora tu napraviti konsenzus oko toga. To su braniteljske mirovine. To je sad apsolutno najveća skupina, najbrže rastuća skupina. 61000 ljudi, 6 milijardi kuna ide za braniteljske mirovine. Ljudi nemojmo se mi tu više igrati oko toga. To su ozbiljne stvari. To su preveliki novci, a daj Bože da ih dobivaju branitelji, posebno invalidi itd. Mora se skrbiti na različite načine. Ali dajmo počet razgovarati o tome kako ćemo riješiti taj problem. On će biti teret za svaku drugu Vladu. Ako imate 500 hiljada branitelja, ljudi šta, kuda vodimo, šta ćemo napraviti s tim? I još nešto. Naravno ne može se o svemu, o svim ovim pitanjima ozbiljno razgovarati mogu se samo nabaciti teme. Ono što imam potrebu reći i što smeta dječji doplatci sastavni su dio ovog izvješća pa ću zato reći. Čini mi se godinama neistina, laž na koju treba više sada reagirati i koristim ovu priliku. Ovo ljeto ministar i premijerka kažu ova Vlada je u najtežim vremenima krize u ni jednom rebalansu nije taknuo otprilike 4 milijarde kuna doplatka za djecu. Možda je lapsus napravila, ali zbog zapisnika da kažem. U proračunu za ovu godinu je osigurano milijardu i 870 milijuna za doplatak kao i prošle godine. Drugo, čijih je korisnika 600000 više nego u vrijeme SDP-a, a kad premijerka hoće strančarit onda da i ja kažem. Nije istina! 2001. u srpnju je bilo 556 tisuća djece. Prosječno u srpnju ove godine 409 tisuća. 140 tisuća djece manje. Piše na vašim stranicama web, svatko može provjeriti. 130 tisuća te 2001. godine djece nezaposlenih steklo prvi put pravo na dječji doplatak. Nikada prije, ni poslije toga u povijesti se nije desilo. Čak smo u jednom trenutku imali 609 tisuća djece obuhvaćenih dječjim doplatkom. Čemu laži? Zašto lažemo? Zašto izmišljamo podatke? Prosječni iznos dječjeg doplatka, doista 2001. je bio velik pa je 2002. smanjen, ali kada se gleda udio onda nikada, čak u toj 2003., znači kada je on već pao na nekih 1,94% državnog proračuna on je još uvijek veći nego recimo u 2008. kada je bio 1,58% državnog proračuna. Ali to licitiranje tko je više dao, tko je više itd. nema nikakvog smisla. Ja apeliram zapravo, a i to je smisao ove moje rasprave da se nalazimo svi u istoj kaši, imamo iste probleme, Vlada će se mijenjati, ne vrijedi se služiti niti lažima, niti se vrijedi služiti jeftinom demagogijom, populizam je tu jako opasan, a socijalna odgovornost je nešto što nadilazi mandat jedne Vlade. Ovo izvješće o tome govori, makar ni jednom rečenicom explicite. Ja bih volio da to explicite netko kaže tko je doista, tko kreira politiku koji je … [[Govornik se ne razumije.]] maker u ovoj državi. Vi to niste. Izvještaj ćemo prihvatiti, ali ne možemo prihvatiti dakle ovo o čemu sam govorio.
Hvala. I u pojedinačnoj raspravi, gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ravnatelju sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ne zamjerite mi, pokušat ću skratiti svoju raspravu s obzirom na kasnu uru i ne ponavljati nešto što smo već čuli, ali ne zamjerite što ću morati sad u prvoj rečenici kazati da govorimo o izvješću rada ovoga Zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008. godinu. Ovo naglašavam jer vi sigurna sam gospodine Vidović, da kao bivši ministar zdravstva i socijalne skrbi znadete da na odnos broja osiguranika i umirovljenika utječe puno parametara i da je samo jedan parametar motivacija, eventualna motivacija. I sigurna sam da znate što sve utječe na taj odnos broja, ali jednako tako ja moram, ali ne bih htjela da se to nekako drugačije razumije, nisam htjela koristiti institut ispravka navoda, s obzirom na vrijeme kad nam se događa rasprava po ovom izvješću, ali zaista bi neprimjereno bilo tvrditi da ova Vlada reže socijalna prava, jer to zaista nije točno. Dakle, govorimo o obveznom mirovinskom osiguranju na temelju međugeneracijske solidarnosti i kroz 2008. godinu, već smo čuli, nastavljen je trend rasta broja korisnika mirovina, ali i broja osiguranika, pa je 31. prosinca 2008. godine bio odnos snaga, da tako kažemo, milijun i 148 tisuća i 290 korisnika mirovina i milijun i 604 tisuće i 448 osiguranika što je omjer 1 naprama 1,40. Međutim isto tako moram kazati da je u 2008. godini redovitim usklađivanjem mirovine i mirovinska primanja povećana su za 6,7%. Poznate već izrečene podatke ne želim ponovo ponavljati. U 2004. godini udjel prosječne mirovine u prosječnoj plaći se povećao nakon uračunavanja dodatka od 100 kuna i 6%. Od 1. siječnja 2008. godine, temeljem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju povećane su mirovine ostvarene od 1. siječnja '99. godine i to prijevremena starosna najniža mirovina i invalidska mirovina, zbog profesionalne nesposobnosti i isplatom dodatka na mirovinu, pa se poboljšao životni standard tzv. novih umirovljenika i ublažene su isto tako razlike među korisnicima mirovina koje su ostvarene u različitim razdobljima. Neću ponavljati ono što smo već čuli, evo gospodin Kunst je rekao onih 113 tisuća umirovljenika po inozemnom osiguranju još koriste itd., na koji način utječe na prosječnu isplaćenu mirovinu. Ali zavod provodi i postupke, također smo čuli, ostvarivanja prava za doplatak na djecu, pa i u tom smislu evo i vi ste gospodine Vidović elaborirali kako se kretala osnovica zapravo za isplaćene. Međutim, ovdje je važno isto tako istaknuti da je u prošloj godini ostalo svega 0,8% neriješenih zahtjeva i izvješće je posebno izdvojilo provedbu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o suradnji na područjima stradalih ratom, u BiH i članovima njihovih obitelji i poslovi u svezi sa isplatom božićnice korisnicima mirovinskih primanja. Nikako ne smijemo zaboraviti kako zapravo evo zaposlenici ovoga zavoda imaju u svakom trenutku taj visoki socijalno-zaštitni karakter u svojoj djelatnosti. Svakako treba pohvaliti napore na projektima koje će zavod transformirati u modernu javnu ustanovu. Opaža se i podignuta razina kvalitete usluge korisnicima šta je zaista vrlo, vrlo važno. Uvijek stavljamo dakle definitivno čovjeka na prvo mjesto, kraće vrijeme trajanja postupka ostvarivanja prava kao i smanjivanje troškova poslovanja. Evo to je već prošle godine vaš doprinos nekakvih antirecesijskim postupanjima. U postupcima po presudama Upravnog suda Republike Hrvatske uočava se značajno poboljšanje u odnosu na 2007. godinu, jer je ostalo svega 308 neriješenih predmeta, a dobar rezultat ostvaren je i zahvaljujući medicinskim vještacima koji su u nedostatku kadra raspoređivani i u druge područne službe, što je uvjetovalo njihovo iznimno opterećenje. Nastavljen je rast, trend rasta izravne komunikacije sa poreznicima, te je broj pisanih upita i predstavki u opadanju, a također ste napravili veliki pomak u pristupu u javnosti rada i briga je posvećena približavanja različitim modelima posebno kroz vodič o pravima iz mirovinskog osiguranja. Svakako je hvale vrijedna i skrb o ljudskim potencijalima koju provodite planiranjem najkvalitetnijih kadrova, odabirom najkvalitetnijih kadrova, motivacijom, kontinuiranim obrazovanjem, omogućavanjem stručnih studija, brigom o zdravstvenom statusu zaposlenih ljudi putem sistematskih pregleda pa su ovo sve razlozi radi kojih ću podržati ovo kvalitetno izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu, nastavak sutra u 9,30 sa Prijedlogom zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, s konačnim prijedlogom zakona.
Četvrto, Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008. godinu. Podnositelj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: prihvaća se Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2008. godinu. Molim tko je za prijedlog ovog zaključka da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 86 glasova za i 2 suzdržana. Dobro jutro zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa sjednicom i prelazimo na - Prijedlog zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 446 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Ivica Mladineo. Izvolite.