Zaradi seje Kolegija, ki še traja, bo začetek današnje 6. seje Državnega zbora ob 9.30 minut. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Najprej se opravičujem za polurno zamudo, ki je nastala zaradi seje Kolegija. Pričenjam z nadaljevanjem 6. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Anton Rop, Milan Gumzar in mag. Andreja Rihter. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVOZU NEVARNEGA BLAGA V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je Državnemu zboru predložila vlada. Predstavnike Vlade še ne vidim v dvorani. Bomo za trenutek počakali. Tu moramo biti dobrohotni, ker smo sami prestavili sejo. Pričakujem, da predstavniki Vlade pridejo v dvorano. Predstavniki Vlade so sodelovali na Odboru za notranjo politiko in so na poti z odbora. Tega ne bi mogel trditi samo za Vlado, ampak mogoče tudi za obravnavo na Odboru za notranjo politiko. Spoštovana gospa ministrica, zbor vas čaka. Torej še enkrat, predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Zato dajem besedo predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima gospa Katarina Kresal, ministrica za notranje zadeve. Prosim.
Spoštovani predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Temeljni cilj predlagane novel je uskladitev slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije. Septembra 2008 je bila sprejeta Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga. Z njo so bile dotedanje direktive o prevozu nevarnega blaga združene v en zakonodajni dokument, hkrati pa je besedilo prilagojeno tehničnemu in tehnološkemu napredku. Zaradi tega je bilo treba spremeniti in dopolniti zakon. Drugi del sprememb pa se nanaša na kazenske določbe zakona, ki so prilagojene teži prekrškov oziroma odvisne od njih. S prilagoditvijo kazenskih določb zakona se bo povečala učinkovitost nadzora. Zakon predvideva da se za hujše kršitve predpisov o prevozu nevarnega blaga izrečejo višje globe kot pa za blažje kršitve. Globe pa so izražene v evrih. Do sedaj je bilo tako, da je zakon predvidel enake sankcije, ne glede na težo prekrškov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na seji 6. maja 2009 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozu nevarnega blaga. Konkretneje po skrajšanem postopku, kar je odločil Kolegij predsednika Državnega zbora na 19. seji 24. marca. Odbor je imel na razpolago predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe in tudi mnenje Državnega sveta. V uvodni obrazložitvi sta ministrica oziroma državni sekretar povedala to, kar smo pravkar slišali. Zakonodajno-pravna služba pa je k predlogu imela nekatere pripombe, ki pa so jih predlagatelji povzeli v amandmajih. In sicer, k 3., 6., 8., 10. in 11. členu. Predlog zakona je obravnavala tudi Komisija za državno ureditev pri Državnem svetu in ga podprla. Odbor je v celoti sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin in pripravil besedilo, ki je pred vami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Damijan Perne v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, gospa ministrica, kolegice in kolegi. Zakon o prevozu nevarnega blaga je treba urediti skladno z Direktivo 2008/68-ES Evropskega parlamenta in Sveta s septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga. Besedilo direktive je prilagojeno tehničnemu in tehnološkemu napredku, hkrati pa so dotedanje direktive združene v en zakonodajni dokument. Cilj nove direktive je tako posodobitev in uskladitev obstoječe zakonodaje. Poglavitna rešitev zakona temelji na razširitvi veljavnosti oziroma uporabi mednarodnih predpisov za prevoz nevarnega blaga tudi za prevoze na območju Republike Slovenije. Zakon hkrati predvideva, da se za hujše kršitve predpisov o prevozu nevarnega blaga izrečejo višje globe kot za blažje kršitve. V Poslanski skupini Zares bomo predlagane spremembe in dopolnitve zakona potrdili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi poslanci! Poslanci DeSUS-a bomo podprli dopolnjen predlog novele Zakona o prevozu nevarnega blaga. Spremembe je namreč treba uvesti v naš pravni red, saj to od nas terja sprejeta direktiva Evropske unije. Noveliranje ne posega v sam koncept osnovnega zakona, torej ne spreminja veljavne ureditve prevoza nevarnega blaga v cestnem, železniškem, zračnem in pomorskem prometu. Prav tako ne spreminja uveljavljenih varnostnih ukrepov v različnih fazah prevoza nevarnega blaga. Plavila o prevozu takšnega blaga morajo biti po našem mnenju poenotena do največje možne mere, zato podpiramo razširitev veljavnosti oziroma uporabo mednarodnih predpisov tudi za prevoze na območju naše države. Drugi sklop sprememb pa se nanaša na kazenske določbe osnovnega zakona, in sicer predlagatelj predlaga določitev višine globe po načelu sorazmernosti. Torej za manjše prekrške nižjo, za hujše prekrške pa višjo kazen. Takšen pristop poslanci DeSUS-a ocenjujemo kot pozitiven in nujen, saj tako grozeče višine kazni doseže svoj namen. Gre torej za kratko novelo, ki ne posega v osnovna načela uveljavljenega sistema ureditev o prevozu nevarnega blaga, oblikovano na podlagi direktive Evropske unije, in v Poslanski skupini DeSUS predlaganim spremembam ne nasprotujemo. Tako bomo prispevali svoj glas k sprejetju tega predloga. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Silven Majhenič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana ministrica! Bistveni spremembi, ki jih prinaša novela Zakona o prevozu nevarnega blaga, sta predvsem dve: dopolnitev zakona zaradi prenosa direktive 2008/68 ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga, ki je bila sprejeta 24. septembra 2008 v slovenski pravni red, in spremembe kazenskih določb Zakona o prevozu nevarnega blaga, ki se nanašajo na storjene prekrške. Poudariti je treba, da direktive Evropske unije zavezujejo države članice le glede cilja, ki ga je z direktivo treba doseči. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga tudi vsebuje konkretno določbo, da lahko države članice zaradi varnosti pri prevozu uporabijo strožje določbe v zvezi z notranjim prevozom nevarnega blaga. Torej, direktiva določa le nekakšen minimum, ki ga želi zagotoviti na področju prevoza nevarnega blaga v celotni EU. Država članica pa lahko vedno določi strožje pogoje, torej višji standard, kot je opredeljen v direktivi. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke smo zadovoljni, da so se za višji standard varnosti odločili tudi predlagatelji predmetne novele, vendar bi želeli poudariti, da ne podpiramo načina, s katerim je to predlagano. Bilo bi bolje, da bi bili ti standardi že določeni v noveli zakona o prevozu nevarnega blaga. Torej, določeni na zakonski ravni in zgolj na ravni odredbe. Po sedaj predlagani dikciji 6. člena novele namreč zgolj določa, da minister, pristojen za notranje zadeve, lahko zaradi varnosti pri prevozu z odredbo določi začasne strožje zahteve v zvezi z notranjim prevozom nevarnega blaga ter v naslednjem odstavku, da minister, pristojen za notranje zadeve, lahko ob soglasju Komisije EU z odredbo določi začasne ukrepe, če se ob nesreči ali nezgodi na ozemlju Republike Slovenije pokaže nujna potreba po ukrepanju. Skrb za varnost, še posebej pri prevozu nevarnega blaga, vsekakor narekuje njegovo ureditev na zakonski ravni. Iz razloga varnosti je ravno tako pomembno, da so globe za kršitev zakona o prevozu nevernega blaga dovolj visoke, zasledujejo želeni preventivni namen. S predlagano novelo pa se globe znižujejo. Poleg tega pa tudi niso več določene v razponu glede na težo storjenega prekrška, ampak v določenem znesku, ki je po mnenju Slovenske nacionalne stranke absolutno prenizek, še posebej če ga primerjamo z globami za prekrške. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke se sprašujemo, kdo je vplival na Vlado za znižanje glob. Zaradi vsega navedenega v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke predmetne spremembe Zakona o prevozu nevarnega blaga ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ugotavljamo, da spremembe in dopolnitve Zakona o prevozu nevarnega blaga podrobneje urejajo prevoze nevarnega blaga v cestnem, železniškem, zračnem in pomorskem prometu in določajo minimalne pogoje, ki jih morajo za zagotovitev varnosti izpolnjevati vsi, ki sodelujejo pri prevozu nevarnega blaga na območju Evropske unije. Pri predlogu sprememb gre predvsem za prilagoditev direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga, s katero so bile vse dosedanje direktive o prevozu nevarnega blaga združene v eden zakonodajni dokument. Mednarodni predpisi za cestni in železniški promet se torej razširjajo tudi na notranje prevoze. Poslanci Slovenske ljudske stranke podpiramo prizadevanja, s katerimi bo večja skrb namenjena ukrepov varnosti in varovanja. Kolikor razumemo, gre predvsem za preprečitev možnosti zlorabe prevoza nevarnega blaga v teroristične namene. Menimo torej, da je prav, da se predpiše obvezno upoštevanje varnostnih ukrepov v vseh fazah prevoza nevarnega blaga, usposabljanje vseh oseb, ki sodelujejo pri prevozu nevarnega blaga, in da se jasno določi odgovornost za povzročeno škodo. Podpiramo pa seveda tudi prilagoditev kazenskih določb v smislu, da se za hujše kršitve predpisov o prevozu nevarnega blaga izrečejo višje globe kot za blažje kršitve. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo spremembe in dopolnitve zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Anton Colarič.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, gospa ministrica, kolegica in kolegi! Kot že večkrat omenjeno danes je cilj predloga zakona prenos direktive v notranjem prevozu nevarnega blaga v slovenski pravni red. Z zakonom je področje uporabe mednarodnih predpisov za cestni in železniški promet razširjeno na notranje prevoze in tako se ustvarja enotna zbirka predpisov za vse prevozne dejavnosti znotraj enotnega trga. Zakon predpisuje obvezno upoštevanje varnostnih ukrepov v vseh fazah prevoza nevarnega blaga, usposabljanje vseh oseb, ki sodelujejo pri prevozu nevarnega blaga, odgovornost za povzročeno škodo in določajo se zahteve, ki so prilagojene vrsti in nevarnostni posameznega nevarnega blaga. Temeljna rešitev se pa nanaša na razširitev veljavnosti oziroma uporabe mednarodnih prepisov za prevoz nevarnega blaga tudi za prevoze na območju Republike Slovenije. Pri prilagoditvi kazenskih določb zakon predvideva, da se za hujše kršitve predpisov izrečejo višje globe kot za blažje kršitve. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo novelo zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozu nevarnega blaga je odziv na direktivo Evropskega parlamenta in sveta z dne 24. septembra 2008 v notranjem prevozu nevarnega blaga, ki jo je treba prenesti v naš pravni red. Področje uporabe mednarodnih predpisov za cestni in železniški promet se razširja na notranje prevoze in se ustvarja enotna zbirka predpisov za vse prevozne dejavnosti znotraj enotnega trga. Gre torej za pomembno področje upoštevanja direktiv oziroma rešitev, ki se sprejema v Evropskem parlamentu. Mimogrede naj rečem, da se ob tem čudim, ko je pa resolucija evropske zavesti in totalitarizmu, ki je pa še mnogo bolj pomembna, pa izgleda, da ni te zavedanja v tem prostoru. Predlagatelj zakona v obrazložitvi navaja, da je poglavitna rešitev zakona o razširitvi veljavnosti oziroma uporabe mednarodnih predpisov tudi za prevoz nevarnega blaga tudi za prevoze na območju Republike Slovenije. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke dajemo velik pomen zagotavljanju varnosti prevoza nevarnega blaga. Zakon je potreben zaradi zagotavljanja splošne varnosti, kjer je obstaja možnost zlorabe nevarnega blaga v teroristične namene pri njegovem prevozu. Poleg varnostnih ukrepov večji pomen pridobivajo udi ukrepi varovanja. Mednarodni predpisi predvidevajo ukrepe varovanja za blago, za katerega obstaja velika možnost zlorabe v teroristične namene. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo vse predloge, ki zagotavljajo večjo varnost pri prevozu nevarnega blaga in tudi splošno varnost. V zvezi z zagotavljanjem varnosti pri prevozu nevarnega blaga je pomemben 5. člen direktive Evropskega parlamenta in Sveta v notranjem prevozu nevarnega blaga, ki določa tudi, da lahko države članice zaradi varnosti pri prevozu uporabljajo strožje določbe v zvezi z notranjim prevozom blaga. Pri implementaciji te določbe iz omenjene direktive, ki dovoljuje le uporabo strožjih določb, je treba upoštevati dejstvo, da morajo biti te določene v skladu z našim pravnim redom, in sicer z opredelitvijo primerov, ki bi lahko nastali, in z določitvijo ustreznih ukrepov za takšno situacijo. Podrobneje pa se s podzakonskim aktom in ne sme biti prepuščena le presoji ministra. Takšna ureditev bi pomenila kršitev načela pravne varnosti in načela legalitete. V Poslanski skupini SDS pričakujem, da bo pristojno ministrstvo v okviru izvajanja zagotavljanja večje varnosti pri prevozu nevarnega blaga upoštevalo določljivost in načelo pravne varnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.15. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TUJCIH, V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima gospa Katarina Kresal, ministrica za notranje zadeve. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Na kratko bom predstavila predlog novele Zakona o tujcih. Temeljni cilj predlagane novele je uskladitev slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije, in sicer izvrševanje dveh uredb. Zaradi spremenjene uredbe, ki ureja enotno obliko dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav predlog zakona določa: pravno podlago za izdelavo novega obrazca dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav, ki bo vseboval podobo obraza in dva prstna odtisa tujca, zapisana kot biometrični podatek. Potni list za tujca z dodanimi prstnimi odtisi mora Republika Slovenija začeti izdajati do 28.6.2009. Določa zakon tudi čas hranjenja biometričnih podatkov o evidencah in namene, za katere se lahko biometrični podatki, zapisani na dokumentu, uporabljajo. Predlagatelj meni, da so predstavljene rešitve ustrezne, zato predlaga, da se predlog zakona sprejme. Prav tako predlaga, da Državni zbor sprejme sklep, da se zaradi obsega sprememb pripravi tudi uradno prečiščeno besedilo zakona, ki ga zbor potrdi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Hitri smo danes. Torej, omenjeni predlog zakona je odbor obravnaval na seji 6.5.2009. Kolegij predsednika Državnega zbora je namreč odločil 10.4., da bomo ta zakon obravnavali po skrajšanem postopku. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za notranje zadeve, Komisija Državnega sveta za državno ureditev in pa Zakonodajno-pravna služba. Razpolagali smo z vsemi potrebnimi dokumenti, in sicer s predlogom zakona, mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem komisije Državnega sveta, ki je spremembe podprla. Uvodna obrazložitev ministrice je bila takšna, kot smo jo pravkar poslušali. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v sodelovanju s predlagateljem pripravila tudi amandmaje k 1., 8., 20., 21., 22., 23., 24., 25. in 26. členu. Predlog zakona je obravnavala tudi komisija Državnega sveta, ki je zakon podprla. V nadaljevanju je odbor sprejel vse amandmaje poslanskih skupin koalicije. Odbor je po opravljeni razpravi glasoval tudi o členih zakona skupaj in zakon pripravil v obliki, kakršen je bil sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana gospa ministrica, poslanke in poslanci! Vlada je Državnemu zboru predložila Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, s katerim se implementira pravo Evropske unije. Namreč, Evropska unija je na področju emigracije uredbo o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav spremenila. Zato je dolžnost Slovenije kot članice Evropske unije, da te spremembe implementira v svoj pravni red. Novela v bistvu določa pravno podlago za izdelavo novega obrazca za dovoljenje za prebivanje državljanov tretjih držav. Novost, ki jo novela uvaja je vključitev dveh prstnih odtisov kot biometričnih podatkov o tuji osebi. Poslej se bo to dovoljenje za prebivanje za državljane tretjih držav izvajalo v obliki samostojne listine oziroma izkaznice, ki bo služila tudi za identifikacijo tuje osebe. Z novelo pa se določa tudi pravna podlaga za nadgradnjo obrazca potnega lista za tujca, ki bo po novem vključeval poleg podobe obraza, tudi dva prstna odtisa tujca, zapisana kot biometrični podatek. Dolžnost Republike Slovenije za pričetek izdaje biometričnih potnih listov za tujce s prstnimi odtisi je do 28. 6. 2009. Zato so tudi spremembe Zakona o tujcih nujne in potrebne ter deležne podpore s strani Poslanske skupine DeSUS. Kot tretja novost vključena v to novelo pa je odprava administrativne ovire oziroma poenostavitev opravljanja dejanj v postopku izdaje dovoljenj za začasno prebivanje zaradi zaposlitve ali dela. Namreč, zdaj je delodajalcu oziroma zakonitemu zastopniku omogočeno zgolj vlaganje prošenj za izdajo teh dovoljenj, ne pa tudi preostala dejanja v postopku. Novelacija pa mu omogoča opravljanje tudi drugih procesnih dejanja, z izjemo vročitve tega dovoljenja, kar bo, po našem mnenju, vsekakor strankam oziroma njihovim zastopnikom olajšalo pot do pridobitve dovoljenja. Skratka, Poslanska skupina DeSUS navedene spremembe podpira. Sprejem slednjih pa od nas terja tudi Evropska unija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa in lep pozdrav vsem skupaj. Predlog zakona o dopolnitvah in spremembah Zakona o tujcih je seveda potreben. Dejstvo je, da se s tem prilagajamo evropskemu redu, in prav je, da se pobirajo biometrični podatki. Konec koncev je to tendenca, ki je v Evropi že dalj časa in tudi v Sloveniji bi morala biti že dalj časa. Razmislek o tem. Konec koncev, Slovenija je pred časom uničila kompletne kartoteke prstnih odtisov, kar je bila ena od večjih neumnosti, ampak takrat, v začetku po osamosvojitvi, so nekateri imeli občutek, da je treba vse podatke uničiti, zažgati in začeti popolnoma na novo, kar se čuti še danes. Še posebej se to čuti pri uničenih kartotekah o prebivalstvu, od kod je kakšen prebivalec prišel, od kod je doma in podobno. Po mnenju Slovenske nacionalne stranke in po mojem osebnem mnenju je šlo za namerno uničevanje teh vitalnih podatkov za raziskavo marsičesa, ampak to pač tako je. V glavnem pa te poglavitne spremembe, ki jih ta zakon prinaša, so absolutno sprejemljive. Morda je še nekaj, kar je še premalo. Zakon določa, da se biometrični podatki podobe obraze in prstni odtisi v evidencah za dovoljenje za prebivanja hranijo samo, dokler ni izdana pravnomočna odločba o prošnji, nato pa se iz evidenc brišejo. Kasneje seveda piše, da bo to shranjeno, tudi podatki o prstnih odtisih, da bo to shranjeno kot biometrični podatek v izkaznici, ki jo bo imel tujec. Vendar, če bo shranjeno samo v izkaznici, nikakor pa ne v bazi podatkov, kako bodo pa lahko primerjali podatke, ali je to dejansko ta tujec, ki nosi osebno izkaznico in če je identičen oziroma pravi, kot tisti, ki je naveden notri v spiskih, v evidencah, ki so jih vodili do izdaje pravnomočne odločbe. Mislim, da je to en "kiks", ki ga bo treba popraviti v nadaljnjem, kaj jaz vem, postopku. Ta zadeva lahko pripelje do marsičesa, pripelje do tega, kar se že dogaja. Recimo, v Sloveniji nobeden Kitajec ne umre, nobeden Kitajec ne dobi dovoljenja, ampak vedno več jih je. Pojdite v Sežano, v Sežani so kupili celoten blok seveda preko Evropske unije, ker so prišli noter, dobili so v Italiji dovoljenje za bivanje in ostalo in lepo počasi se zajedajo v Slovenijo. Mislim, da to ni prav in to ni dobro. Slovenija mora skrbeti za svoje nacionalne interese in eden od pomembnejših nacionalnih interesov je to, da ne dovolimo, da bi se tukaj razraščalo kar po dolgem in po čez. Druga takšna zadeva so seveda ravno tako v Sežani so Šiptarji, ki so kupili drugi blok in polagoma izganjajo slovensko prebivalstvo iz primorskega predela. Že vedo, zakaj. Kajti, strateška pozicija slovenske primorske je zelo, zelo pomembna in tega se zavedajo ti ljudje bistveno bolj kot naši gospodje politiki. Zato bi bilo smiselno, da se tudi v to smer kaj razmišlja. Ravno tako predlaga zakonski predlog, da bo delodajalec oziroma zakonito zastopnik pogodbenih strank, ki vložijo prošnjo za delo, lahko opravil vse zadeve za tistega prosilca. Ne vem, če je to dobro. Na ta način se zoper dopušča eno polje manipulacije, ki se lahko zlorablja na ta ali oni način. Zlorabe se bodo dogajale in dejstvo je, da so kriminalci bistveno bolj pametni od policajev. Policija vedno sledi kriminalnim dejanjem in jim poskuša preprečiti, namesto da bi poskušala zadeve prehiteti. Če bi jih poskušala prehiteti, bi se tudi v zvezi s tem zakonom pogovarjala s kom, ki se o teh zadevah malo več razume in malo bolje razume, kot kaže, da se razume predlagatelj tega zakona. Zagotovo je še nekaj, kar po našem mnenju ni prav. Namreč kazni, višina globe bo izenačena tako za tujce kot za slovenske državljane. Mislim, da to ni prav. Če pogledamo ostale države, če pogledamo Italijo, bomo videli, da se tujce obdeluje in obravnava bistveno drugače. Poglejte si, kaj se dogaja z Romuni, ki so ravno tako državljani EU, pa vendar so za njih posebni predpisi. Drugače pa - razmislili bomo, če bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Gvido Kres v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo. Tudi pri tem predlogu sprememb in dopolnitev gre v bistvu za uskladitev s pravnim redom EU. Ker je prišlo do spremembe uredbe Sveta o enotni obliki dovoljenja za prebivanje državljanov tretjih držav, predlog zakona tedaj določa pravno podlago za izdelavo novega obrazca dovoljenja za prebivanje tujcev, ki bo vseboval podobo obraza in dva prstna odtisa tujca, zapisana kot biometrični podatek. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo tudi spremembo, ki je prav tako predmet uskladitve s pravom EU in prinaša pravno podlago za nadgradnjo obrazca potnega lista za tujce. Tudi na tem področju se uvajajo prstni odtisi, zapisani kot biometrični podatek. Poslanci Slovenske ljudske stranke upamo, da bo za varovanje osebnih podatkov dobro poskrbljeno in da se bodo ti biometrični podatki dejansko uporabljali le za točno določene namene, kot je preverjanje verodostojnosti dovoljenja za prebivanje in istovetnosti imetnika dovoljenja za prebivanje, tujca, pri prehajanju državnih meja ter za ugotavljanje zakonitosti prebivanja tujca v Republiki Sloveniji. Po našem mnenju je dobrodošla sprememba tudi to, da ponovno ne bo več potrebna osebna izkaznica za tujca, saj se bo dovoljenje za prebivanje izdajalo kot samostojna listina. Prav tako pa podpiramo spremembo, ki bo odpravila pomanjkljivosti v postopkih, ko delodajalci vložijo vloge za delo tako imenovanih sezonskih delavcev. Predlog zakona bomo v Slovenski ljudski stranki podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Spoštovana gospa ministrica, vsem skupaj prijazen dober dan in lep in uspešen dan! Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o tujcih, v drugi obravnavi, bomo v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije zagotovo podprli, kajti zakon pomeni več kontrole, več reda, več pregleda in pa več varnosti. Novela zakona pomeni najprej tudi uskladitev slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije, za katerega ocenjujemo, da je ustrezen in dober. Področje migracije je v zadnjih letih eno od pomembnejših področij, s katerim se ukvarjajo povsod v svetu, zlasti pa še v Evropski uniji. Tako je Evropska unija na področju migracij sprejela uredbo o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav, ki določa enotno obliko dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav. Ta uredba na obrazec dovoljenja za prebivanje implementira biometrične zaščitne elemente, in sicer podobo obraza ter dva prstna odtisa imetnika dovoljenja, ki sta zapisana in zabeležena kot biometrični podatek. Dovoljenje za prebivanje za državljane tretjih držav se bo po novem izdajalo v obliki samostojne listine in ne več v obliki nalepke in odločbe, tako kot je bilo urejeno do sedaj. Dovoljenje za prebivanje v obliki samostojne listnice, to je izkaznice, bo, tako kot zahteva uredba, vsebovalo tudi podatke o podobi obraza in dveh prstnih odtisih imetnika, ki bodo tudi ustrezno shranjeni kot biometrični podatke. S predlogom novele zakona se odpravlja tudi pomanjkljivost sedanje ureditve položaja delodajalca oziroma zakonitega zastopnika pogodbenih strank, tudi napoteni delavci so tukaj, v postopku izdaje dovoljenja za začasno prebivanje zaradi zaposlitve ali dela, opravljanja sezonskega dela in izvajanja storitev z napotenimi delavci. Po veljavni ureditvi je namreč delodajalcu in zakonitemu zastopniku pogodbenih strank po samem zakonu omogočena vložitev prošnje za izdajo dovoljenja za prebivanje, ne pa tudi za opravljanje drugih dejanj v postopku, kar se je v praksi pokazalo kot neustrezno oziroma pomanjkljivo urejeno in s to novelo zakona stanje tukaj popravljamo in izboljšujemo. V prejšnjih govorih je bilo omenjeno tudi nekaj, kako dela slovenska policija. Jaz sem vesel, da statistični pregled kaže, da se varnost naše države in kršitve zmanjšujejo, delo pa izboljšuje. Podatki za januar do 28. februar letošnjega leta, 2009, pravijo, da so slovenski policisti zabeležili 137 protizakonitih prehodov meje, kar je 38,3% manj kot v letu 2008. Zavrnjenih je bilo na meji 1056 državljanov iz tako imenovanih tretjih držav ter iz Slovenije odstranjeno 241 tujcev, kar pomeni, da je delovanje policije na tem področju ustrezno, dobro, s sprejetjem novele zakona o tujcih, ki jo bomo v Poslanski skupini Liberalne demokracije podprli, pa se bo sicer dokaj dobro urejeno stanje zagotovo še izboljšalo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Darja Lavtižar Bebler v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! V Poslanski skupini Socialnih demokratov predlog zakona podpiramo, ker gre za uskladitev s pravnim redom Evropske unije, obenem pa noveliranje tega zakona omogoča nekatere izboljšave veljavne ureditve. S predlogom zakona se zaradi izvrševanja uredbe Sveta o standardih in za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajajo države članice tujcem, državljanom tretjih držav, z veljavnostjo najmanj enega leta, določa pravna podlaga za nadgradnjo obrazca potnega lista za tujce, ki bo po novem poleg podobe obraza vseboval tudi dva prstna odtisa tujca, zapisna kot biometrični podatek. Republika Slovenija mora pričeti izdajati biometrične potne liste za tujca s prstnimi odtisi do 28. junija letos. Zaradi izvrševanja uredbe Sveta o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav pa se določa pravna podlaga za izdelavo novega obrazca dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav, ki bo vseboval podobo obraza in dva prstna odtisa tujca, zapisana kot biometrični podatek. Zaradi nove oblike dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav, ki se bo izdajalo v obliki samostojne listine in ne več v obliki nalepke ali odločbe, predlog zakona nekoliko spreminja tudi kazenske določbe. Zaradi zahtev prostega pretoka oseb pa je spremenjena tudi višina globe za prekrške, za katere se sankcionira državljane držav članic Evropske unije, njihove družinske člane in družinske člane slovenskih državljanov. Predlog zakona na novo opredeljuje položaj delodajalca in zakonitega zastopnika pogodbenih strank v postopku izdaje dovoljenja za začasno prebivanje zaradi zaposlitve ali dela, kadar prošnjo za izdajo dovoljenja vloži delodajalec oziroma zakoniti zastopnik pogodbenih strank, s čimer se odpravlja pomanjkljivost dosedanje ureditve. Tujec, ki prihaja v Republiko Slovenijo zaradi zaposlitve ali dela, ali zaradi opravljanja sezonskega dela ali kot napoteni delavec, mora pred vstopom v državo pridobiti dovoljenje za prebivanje. Delodajalec bo imel po novem na podlagi zakona, torej brez strankinega pooblastila, pooblastilo za opravljanje vseh dejanj v postopku izdaje dovoljenja za prebivanje in ne le za vložitev prošnje, kot to ureja veljavni zakon. To bo olajšalo postopek pridobivanja dovoljenja za prebivanje, kar je tudi v interesu slovenskih delodajalcev. Predlagana novela v notranjo zakonodajo uvaja uredbo Sveta, obenem pa izboljšuje zakon v tistih delih, ko zagotavlja učinkovitejše postopke za pridobitev dovoljenja za začasno prebivanje zaradi zaposlitve ali dela državljanov tretjih držav. Zato bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predlagani zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki smo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih posvetili posebno pozornost. Ugotavljamo, kot prvič, da predlog zakona sledi direktivi Evropske unije, nadalje poenostavlja postopke v zvezi s tem in nadgrajuje dosedanje rešitve. Zlasti je pomembno to, da ureja in poenostavlja postopke pri delodajalcih, da bi olajšali njihovo delo oziroma zaposlovanje. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Vito Rožej v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! V izogib ponavljanju naj naveden, da gre pri tem zakonu za usklajevanje slovenskega pravnega reda z evropskim, odpravljajo se pomanjkljivosti glede ureditve položaja delodajalca, zakonitega zastopnika pogodbenih strank v zvezi z izdajo dovoljenja za začasno bivanje zaradi zaposlitve, zaradi sezonskega dela in podobnih reči, kot je bilo že rečeno. Obenem se seveda na nek način izenačuje tudi status tujcev s statusom državljanov, kar se tiče osebnih listin. In zaradi teh omenjenih koristi bomo spremembo dopolnitve zakona v Poslanski skupini Zares podprli. Obenem bi izkoristil to priložnost, pa mogoče izrazil tudi upanje, da bomo v kratkem dobili na naše klopi tudi kakšno drugo spremembo zakonodaje, ki se ukvarja s tujci, mogoče zakon o azilu oziroma o mednarodni zaščiti. Pa še kakšen drug bi najbrž v našem pravnem redu manjkal, ki bi na nek način uredil sedaj še nepopolnoma nedorečen status tujcev pri nas; omogočil ali njihovo integracijo oziroma na nek drug način rešil stanje, ki sedaj trenutno je v neki pravni praznini. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenem predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POTNIH LISTINAH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima gospa Katarina Kresal, ministrica za notranje zadeve.
Spoštovani predsednik, poslanke, poslanci! Poglavitni namen sprememb in dopolnitev tega zakona je uskladitev slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije. Z zakonom se bo izvrševala uredba Sveta o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke o potnih listinah in potovalnih dokumentih, ki jih izdajajo države članice, in sicer v delu, ki določa, da je treba v potne listine uvesti tudi biometrijo dveh prstnih odtisov. Republika Slovenija mora namreč izdajati biometrične potne listine s prstnima odtisoma do 28. 6. 2009. V predlogu zakona se zato določa starostna meja za zajem prstnih odtisov, to je 12 let in več, izjeme za izdajo potnih listin brez prstnih odtisov, te so vezane na zdravstvene naloge in pa hranjenje in uporaba prstnih odtisov. Iz zakona pa se črtajo določbe o obveznosti dovoljenja zakonitega zastopnika za potovanje otrok do 15. leta starosti brez njihovega spremstva, ki v praksi nimajo več uporabne vrednosti. Stari potni listi se bodo lahko uporabljali do poteka in jih državljanom zaradi uvedbe biometrije prstnih odtisov ne bo treba menjati. Menimo, da so rešitve ustrezne, prav tako pa tudi predlagatelj predlaga, da Državni zbor sprejme sklep, da se zaradi obsega sprememb pripravi tudi uradno prečiščeno besedilo zakona, ki ga zbor potrdi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 4. seji 6. maja obravnaval ta predlog zakona, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o potnih listinah, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora pa je na 21. seji 10. aprila določil, da bo predlog zakona obravnavan po skrajšanem postopku. Članice in člani odbora smo razpolagali s predlogom zakona, z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, z mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona je podala ministrica, ki je povedala to, kar smo pravzaprav dejansko tudi sedaj slišali. Dodala je še misel, da Vlada predlaga Državnemu zboru, da Zakonodajno-pravna služba pripravi tudi uradno prečiščeno besedilo. Zakonodajno-pravna služba, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, je k predloženemu besedilu pripravila pripombe k 1., 24. in 25. členu predloga zakona. Komisija Državnega sveta pa je predlog podprla. Odbor je v okviru druge obravnave predloga zakona v skladu s 126., 128., 130., 131. in 132. členom Poslovnika Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih zakona in vloženih amandmajih. Razpolagali smo z amandmaji poslanskih skupin koalicije in amandmaji Poslanske skupine SDS. Odbor je sprejel amandma poslanskih skupin koalicije, amandmaja Poslanske skupine SDS k 11. členu pa je s sprejetjem amandmaja poslanskih skupin koalicije postal brezpredmeten. Odbor je pripravil končno besedilo predloga zakona ter po končani razpravi in glasovanje o amandmajih v skladu s 128. členom Poslovnika glasoval še o vseh členih skupaj. Predlog zakona ste dobili kot prilogo poročilu, ki je pred vami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavitev stališč poslanskih skupin, besedo ima Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo ta zakon podprli. Zakon prinaša določene pozitivne izboljšave in zagotovo je smiselno, da tudi mi gremo v biometrične potne listine s podobo obraza in dvema prstnima odtisoma. Seveda pa se pri tem pojavljajo nekatere nejasnosti v samem zakonu, še posebej, kot se govori o dveh prstih odtisih. Namreč, smiselno bi bilo, da se zabeleži, katera dva prstna odtisa se vzameta pri ljudeh, kjer se ne more vzeti praviloma odtis palca in še enega drugega prsta. Smiselno je, da se to napiše in morda bi bilo dobro, da bi se napisalo, da se vzame praviloma palec in še eden drugi prst. Gre za čisto enostavno policijsko tehnologijo, kajti že pri odklepanju ključavnic na črno, če tako rečem, ali pa odklepanju in odpiranju blagajn je obvezna uporaba palca. Tisti, ki nima palca se tega ne more lotiti in zaradi tega bi bilo smiselno, da se napiše, da se praviloma vzame odtis palca in da se še zabeleži, kateri drugi prst je dal odtis. Ravno tako me moti nekaj, da pri izdaji potnega lista za diplomata piše v 13. točki, ko se navajajo podatki, ki jih vsebuje potni list, 13. točka - lastnoročni podpis državljana, ki zna in se zmore podpisati. Razumem, da se kakšen ne zmore podpisati, vendar pa za diplomata se skorajda predvideva, da se zna podpisati. Res je, da so države in so primerki, kjer diplomati komajda znajo pisati, govoriti ali kaj podobnega, pa zaradi politične preference kljub temu predstavljajo svojo državo, ampak vseeno bi bilo lepo, vsaj zaradi neke kozmetike, da se to vrže ven in da se reče: "Fantje, Slovenci pa vendarle znajo pisati - vsaj pisati." Brezpapirni postopek sprejema vloge je dobra in pametna zadeva, kakor tudi ukinitev potrjevanja obrazcev, vendar pa navkljub vsemu mislim, da potovanje na Hrvaško le ne more biti izenačeno s popotovanjem v evropske države in zaradi tega bi bilo morda razmisliti o kakšnih posebnih zadevah. Treba je vedeti, da je Wall Street Journal pred dnevi, predvčerajšnjem, napisal zoprn članek o Hrvaški, ki Hrvaško razgalja v vseh tistih svojih kriminalnih svojstvih, in da bi bilo zaradi tega smiselno, da se za potovanja na Hrvaško oziroma za potovanja hrvaških državljanov v Slovenijo zadeve malo bolj zaostrijo. Še enkrat, Slovenska nacionalna stranka bo zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Gvido Kres v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi ta novela zakona je bila v prvi vrsti pripravljena zaradi uskladitve s pravnim redom Evropske unije. Spomnimo se, da je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o potnih listinah državljanov, ki je začel veljati leta 2005, omogočil izdajo biometričnih potnih listin prve generacije, ki vsebujejo čip, na katerem je shranjena podoba obraza imetnika v biometrični obliki. Prve biometrične potne listine pa so se v Republiki Sloveniji začele izdajati avgusta 2006. Takrat je bila odpravljena tudi krajevna pristojnost za izdajo in naznanitev pogrešitve potnih listin. Pred seboj imamo ponovno novelo Zakona o potnih listinah, predvsem zaradi vzpostavitve pravne podlage za izvajanje uredbe Sveta o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajajo države članice. Naloženo nam je, da začnemo izdajati biometrične potne listine s prstnimi odtisi do 28. junija 2009. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo novost, da se ob vlogi za izdajo potnega lista po novem državljanu odvzame dva prstna odtisa, razen v primerih, ko zaradi zdravstvenih razlogov odvzem dveh prstnih odtisov začasno ali trajno ni mogoč. Pomemben je tudi podatek, da se bodo prstni odtisi lahko uporabljali le za preverjanje verodostojnosti potne listine in istovetnosti imetnika potne listine pri prehajanju državne meje. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo odpravo administrativnih ovir v smislu ukinitve dovoljenja zakonitega zastopnika in prav tako uporabo sodobnih tehnologij, ki predstavljajo poenostavitev postopkov. V Slovenski ljudski stranki bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Še enkrat prijazen pozdrav vsem. Še en predlog pomembnega, predvsem pa praktičnega in uporabnega zakona, ki prinaša boljše, dobre rešitve, kot smo jih imeli do zdaj in zato bomo v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije predlog novele Zakona o potnih listinah podprli. Če podrobneje pogledamo vsebino novele, kmalu ugotovimo, da zasleduje dva pomembna cilja. Eden je prilagajanje direktivam Evropske unije, drugič pa se odpravljajo nekatere pomanjkljivosti, ki so se izkazale v praksi. Osnovni namen in razlog novele je v tem, da se s to novelo da pravna podlaga za izvajanje uredbe Sveta o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listinah in potovalnih dokumentih z dne 13. 12. 2004. Ta uredba namreč določa, da je treba v 36 mesecih po sprejetju tehničnih specifikacij za prstne odtise v potne listine uvesti tudi biometrijo dveh prstnih odtisov. Kaj to v praksi pomeni? Ker je bila odločba sprejeta 28. 6. 2006, to pomeni, da bomo v Sloveniji lahko začeli izdajati biometrične potne liste do 28. 6. 2009 in od takrat seveda naprej. Zato v LDS-u podpiramo tudi odločitev ministrstva, da se, ob tem ko implementiramo določbe evropske uredbe v ta zakon, popravijo tudi tiste določbe, ki so se v praksi pokazale ali kot pomanjkljive ali pa kot slabe rešitve. Kaj to praktično pomeni za vse naše občane, občanke in pa državljanke? Več varnosti v boju zoper terorizem, manj možnosti ponarejanja, povečana stopnja zaščite, tudi identitete posameznika. Novelo zakona o potnih listih bomo v LDS-u podprli, ker ocenjujemo, da je ministrstvo pripravilo dobro rešitev, ki se nanaša na specifično ureditev, ko odvzem prstnih odtisov začasno ali trajno ni mogoč, predvsem pa pomeni, da je zakon praktičen in življenjski. Seveda pritrjujemo temu, da z ureditvijo starostne meje, po kateri so otroci, mlajši od dvanajst let, izvzeti iz obveznosti dajanja prstnih odtisov. Še posebej pa se nam zdi pomembna rešitev, ki se nanaša na rok hranjenja odvzetih prstnih odtisov. Tako v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije podpiramo rešitev, ki določa, da se bo podoba odvzetih prstnih odtisov oziroma prstnega odtisa v evidenci vodila samo do vročitve potnega lista, nato pa se bo ta podatek iz evidence izbrisala, in da se bodo lahko prstni odtisi uporabljali le za preverjanje verodostojnost potne listine in istovetnosti imetnika potne listine. Pri prehajanju državne meje enostavno nimamo nobenih skušnjav po nadzoru vsega in vsakega ob vsakem trenutku, predvsem pa po hranjenju podatkov, ki bi se kasneje lahko zlorabili. Novelo podpiramo tudi zato, ker novela predvideva ukinitev dovoljenja zakonitega zastopnika, saj ta rešitev ne bo vplivala na raven zaščite otrokovih koristi pri prehodu meje, pomeni pa zagotovo odpravo administrativne ovire vsakoletnega pridobivanja novega dovoljenja, za katerega se tudi plačuje upravna taksa, kar seveda za državljane pomeni, po našem mnenju, nepotreben strošek. V zvezi s tem pritrjujemo tudi ugotovitvi ministrstva, da ta odprava administrativne ovire pomeni pozitivno prednost tako za stranko kot za upravni organ, ki tako dovoljenje izvaja. Seveda bomo pa novelo v Liberalni demokraciji Slovenije podprli tudi zaradi tega, ker omogoča druge izboljšave na področju izdajanja potnih listin - in kar seveda v teh časih, v katerih smo, nikakor ni nepomembno, da vsebuje rešitev, da državljanom starih potnih listov zaradi uvedbe biometrije prstnih odtisov teh seveda ne bo treba menjati, kar pa pomeni, da ne bodo izgubljali časa, predvsem pa, da ne bodo imeli dodatnih stroškov. Iz vseh navedenih in predlaganih praktičnih posledic na eni strani, na drugi strani pa več varnosti Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije zakonu izraža vso podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Darja Lavtižar Bebler v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Tudi tukaj gre za uskladitev s pravnim redom Evropske unije, to je z ustrezno uredbo Sveta in s tehničnimi specifikacijami, ki so bile sprejete z odločbo Komisije dne 28. 6. 2006, zato mora Slovenija začeti izdajati biometrične potne listine s prstnimi odtisi do 28. junija letos. Uredba Sveta ne predpisuje starostne meje za zajem prstnih odtisov je pa Evropski parlament 14. 1. 2009 v prvi obravnavi sprejel zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe Sveta. Sprememba te uredbe gre v smeri, da so od zahteve za dajanje prstnih odtisov izvzeti otroci, mlajši od 12 let. Ta starostna meja je začasna, ker bo Evropska komisija po štirih letih opravila revizijo in po potrebi predložila znižanje te starostne meje. Predlagatelj novele zakona opozarja, da uredba ne predpisuje roka hranjenja in omejitve uporabe odvzetih prstnih odtisov za druge namene, kot je ugotavljanje identifikacije posameznikov v drugih, na primer kriminalističnih postopkih, zato je to področje v celoti prepuščeno odločitvi posamezne države članice in v noveli zakona je predvideno, da se bo podoba odvzetih prstnih odtisov v evidenci vodila samo do vročitve potnega lista, nato pa se bo iz evidence izbrisala. Prstni odtisi se bodo odvzeli s pomočjo elektronskih naprav za odvzem prstnih odtisov, shranili pa se bodo v evidenci potnih listin in zgolj za potrebe izdelave potne listine do njene vročitve. Slednje v Poslanski skupini Socialnih demokratov izrecno podpiramo. Urejajo se tudi pristojnosti za izdajo potnih listin, naznanitvi pogrešitve in vodenju evidence. Jasneje se opredeljujejo izdaja novega potnega lista z enoletno veljavnostjo v primeru večkratnih pogrešitev in prepovedi izdaje oziroma odvzem potne listine. Tudi te jasnejše opredelitve v Poslanski skupini Socialnih demokratov izrecno podpiramo. Dopolnjuje se tudi tisti del, ki se nanaša na obveznosti vrnitve potnega lista v primeru spremembe bivališča oziroma prebivališča oziroma izročitve vselej, ko se spremenijo v potni list vpisani podatki, ki predstavljajo njegovo identifikacijo. Skrajšan je tudi rok za predložitev potnega lista v primeru prenehanja državljanstva in določen rok za naznanitev pogrešitve potnega lista v tujini. V Poslanski skupini Socialnih demokratov omenjene dopolnitve podpiramo. Zvišujejo se tudi globe, s čimer tudi soglašamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Alenka Jeraj v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Lep pozdrav! Ker gre za manj zahtevne spremembe in dopolnitve ter uskladitve predloga zakona s pravom EU, za nekatere poenostavitve oziroma bolj natančne določbe, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke noveli zakona o potnih listinah ne bomo nasprotovali oziroma jo bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Vito Rožej v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Kot je bilo že slišano, je razlog za ponovno noveliranje tega zakona vzpostavitev pravne podlage za izvajanje evropske uredbe o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke o potnih listinah in ostalih potovalnih dokumentih, ki jih izdajajo članice EU. Dokument tudi določa, da je treba v 36 mesecih, se pravi do 28. junija letos [[...]]
Mir v dvorani, prosim!
[[...]]sprejetju tehničnih specifikacij za prstne odtise v potne listine uvesti tudi biometrijo dveh prstnih odtisov, kar bo seveda Republika Slovenija storila. Ob tem v naši poslanski skupini izražamo posebno skrb za hrambo podatkov in opravljanje z njimi, kot je bilo tukaj tudi že omenjeno, in menimo, da zakon zadovoljivo rešuje to tematiko. Poleg tega zakon odpravlja tudi nekatere administrativne ovire, pri izdaji preklicev in pogrešitvi dokumentov pa ukinja potrjevanje obrazcev dovoljenj zakonitega zastopnika in še kakšno drugo administrativno oviro. Ker je bila danes omenjena tukaj tudi določba, ki imetnikom diplomatskih potnih listov, če so zmožni, nalaga podpis, pa seveda dodajamo, ta je ta določba v zakonu absolutno nujna. Neznanje, sklepam, da je vodilo nekatera nasprotovanja tej določbi, ker tudi otroci diplomatov, ki še ne znajo pisati, so lahko imetniki diplomatskih potnih listov. Mislim, da je bilo razburjenje pretirano, ampak razumljivo glede na neznanje. Zaradi že omenjenega, zaradi usklajevanja s pravnim redom Evropske unije in odpravo administrativnih ovir bomo v Poslanski skupini Zares spremembe zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovana ministrica, kolegice in kolegi poslanci! Spremembe evropske zakonodaje s področja standardov za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listinah in potovalnih dokumentih vplivajo tudi na našo zakonodajo. Naša dolžnost je pristopiti k novelaciji zakona, ki to področje ureja. To pa je zakon o potnih listinah. Že pri prejšnji točki, noveli zakona o tujcih, je bilo povedano, da se v potne listine uvaja tudi biometrija dveh prstnih odtisov. Ti biometrični potni listi pa se bodo začeli izdajati do 28. 6. 2009. Zato je to novelo treba sprejeti in poslanci DeSUS-a bomo za sprejem slednje vsekakor prispevali svoje glasove. Kar se tiče jemanja prstnih odtisov, novela po našem mnenju ustrezno določa postopek in način, in sicer določa starostno mejo 12 let in več. Upošteva izjeme zaradi zdravstvenih razlogov, primerno določa tudi hranjenje in uporabo tako pridobljenih prstnih odtisov, tako da je omogočena pravica oseb do varstva osebnih podatkov. Predlog vključuje še nekaj manjših sprememb, ki so potrebne zaradi navedenih sprememb ali zaradi uveljavitve evropske uredbe. Te novosti poslanci DeSUS-a ocenjujemo za ustrezne, skladne z zahtevami evropskega prava, zato jih bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Preden preidem na 18. točko dnevnega reda, to je na Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji, prekinjam sejo Državnega zbora za eno uro. Prekinjam sejo Državnega zbora za eno uro, ker Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo seje ni zaključilo. Zato v dogovoru s predsednikom odbora prekinjam sejo Državnega zbora za eno uro. Seja se bo nadaljevala ob 11.45. Obenem vas tudi obveščam, da se bo seja Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje v tem času nadaljevala takoj, v veliki dvorani na Tomšičevi. Prosim proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa. Verjetno je smisel proceduralnega predloga pred prekinitvijo seje. Vi ste zdaj sejo prekinili in mi dali proceduralni predlog, kar je povsem nelogično. V pavzi, ko je seja prekinjena, naj jaz razpravljam o proceduralnih predlogih. In mislim, da je nedopustno, da predsedujoči ne da besede tistemu, ki ima proceduralni predlog takrat, ko za to zaprosi. Jaz sem za to zaprosil pred prekinitvijo točke, kajti namen sem imel predlagati, da Državni zbor glasuje o tem, da bi zamenjali vrstni red obravnave točk. Da bi to točko obravnave Zakona o policiji, ker gre za težavno materijo tudi z zakonodajnega vidika, sploh če beremo mnenje Zakonodajno-pravne službe in obrazložitve predlagatelja, da je tu le treba nekaj več razprave o vsebini tega zakona, sploh o nekaterih določbah, ki v temelju posegajo v človekove pravice, v pridobljene standarde. Gospa Lavtižar Bebler bi dejala, da se oži polje svobode in širi polje represije. Zaradi tega predlagam, da bi to točko obravnavali kot zadnjo točko dnevnega reda te seje, da prestavimo obravnavo te točke na torek in se vmes v miru opravi razprava o rešitvah, ki jih prinaša Zakon o policiji. Še posebej je najbrž to potrebno, ker so tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe zelo tehtne, zelo utemeljene pa tudi ena nedoslednost je, ki bi jo bilo treba razčistiti v koaliciji. V prejšnjem mandatu ste poslanci sedanjih koalicijskih strank, prejšnjih opozicijskih, imeli izredno veliko pripomb na uvedbo paralizatorja. S to novelo zakona, ki jo sedaj obravnavamo, o tej temi, o paralizatorju, ni pravzaprav nobene besede. Bilo bi smiselno tudi o tem opraviti razpravo. Predsednik, mislim da ni problema, ker je seja prekinjena, lahko govorim kot v [[..]] [[Nerazumljivo.]] [[..]]parku.
Ne, ne, res je, da sem s to napovedjo napovedal prekinitev seje, nisem pa še povedal, da jo prekinjam. Napovedal sem prekinitev seje, dal sem vam proceduralni predlog in jaz sem vaš proceduralni predlog dolžan dati na glasovanje sedaj v tem trenutku. Se opravičujem, seja bi morala pač teči. Nisem vam dal besede v času, ko sem jaz govoril, ker to je malo nenavadno, tako imate vseeno pravico do proceduralnega predloga. Dobili ga boste. Jaz sem ta proceduralni predlog dolžan dati na glasovanje, kajti v skladu s 65. členom lahko med sejo Državni zbor največkrat dvakrat spremeni vrstni red obravnav posameznih točk dnevnega reda, če temu ne nasprotuje tretjina navzočih predstavnikov. To sem dolžan dati na glasovanje.
Samo, predsednik, jaz še nisem zaključil, ste me kar prekinili.
Vi ste definitivno, ker čas ni tekel, dejansko že presegli čas in prosim, da zaključite. Hkrati seveda tudi naprošam poslance, da se zberejo v dvorani zaradi glasovanja. Prosim, da zaključite, ker ste več kot presegli čas, določen za razpravo. Če trdite, da je seja že bila prekinjena s samim mojim aktom, potem pa sploh ne bi smeli govoriti. O tem ni nobenega dvoma. Ni problema z merjenjem, je poteklo, vi ste pa svoj čas že izkoristili. Prosim, da končate s svojim predlogom.
Gospod predsednik, jaz ne vem, ker časa ni bilo najavljenega, meritve [[...]]
Jaz vem, ker sem to spremljal. Prosim.
Vi tudi ne veste, kaj sem jaz mislim še do konca predlagati, najbrž [[...]]
Predlagajte, saj vam nisem vzel besede, predlagajte, ampak zaključite svoj predlog.
Najbrž niste "božji sin", da bi vse vedeli, kaj mislim povedati. [[..]] [[Medsebojno pogovarjanje.]] [[..]],
Zato sedaj [[...]]
Ker ste že povedali, da mi ne bi smeli dati besede, bom na nek način zaključil. Ampak nenavadno je, da predsedujoči najprej da besedo, potem pa ugotovi, da je ne bi smel dati in s tem posega tudi v to razpravo. Torej predlagam, da Državni zbor glasujemo o tem, da se ta točka prestavi in se obravnava kot zadnja točka dnevnega reda te seje Državnega zbora, in da se vmes zakon sprocesira tako, kot je običajno za parlamentarno prakso. Mislim, da ni nobene potrebe, da katerikoli član Državnega zbora iz koalicijskih vrst turira predsedniku odbora, da na vsak način nekaj naredi. Vodja koalicije, kdorkoli, se do vodje poslanske skupine pri nas ni niti obrnil, ampak to delate kar nekako mimo in drugače, kot je to bil običaj že v tem mandatu, v preteklem pa sploh. Hvala lepa.
Hvala lepa. V skladu s poslovnikom, ima pravico do obrazložitve poslanska skupina. Želi kdo od poslanske skupine o tem predlogu razpravljati, zavzeti stališče in obrazloži glas? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za 24, proti 26. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da ta predlog ni bil sprejet. Ste želeli proceduralno? Prosim, proceduralno.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik! Glede na to, da ta predlog ni bil sprejet, v imenu poslanske skupine predlagam, da pred nadaljevanjem seje odredite 45 minut odmora, da se poslanska skupina sploh dogovori, kako bo delovala v nadaljevanju obravnave te točke dnevnega reda. To rabimo, da se dogovorimo, da proučimo situacijo, ki je nastala s tem neizglasovanjem. Če ne boste, potem pač bomo videli, kako naprej.
Seveda imate pravico za takšno prekinitev pred odločanjem. Mi sedaj ne bomo odločali, tako vam tega ne morem dati. Zato pa sedaj prekinjam sejo zbora za eno uro in prosim, da se člani Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje takoj zglasijo v veliki dvorani ta Tomšičevi, da nadaljuje sejo. S tem je seja zbora prekinjena in se bo nadaljevala ob 12. uri.
Jaz bi rad začel to sejo, in sicer z vprašanjem predsedniku Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje. Glede na to, da do 12. ure niso končali obravnave točke Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji, bi rad vprašal, koliko časa ocenjuje, da bo še porabil za to. Tako bomo lahko odločili o nadaljevanju današnje seje. Vendar ga ne vidim v dvorani, zato bomo morali počakati nekaj minut, upam, da čim manj, da bo prišel v dvorano. Nadaljujem s prekinjeno sejo Državnega zbora in najprej sprašujem predsednika Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje dr. Vinka Gorenaka, koliko časa še potrebujejo, da zaključijo z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji. Prosim, gospod Gorenak.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik! Razmere, v katerih delamo, niso normalne. To je prva zadeva. Niti nam ni dopuščeno in omogočeno, da bi normalno opravili to sejo odbora. Tudi tisto, kar ste storili in ste rekli, zato moram to jasno povedati, da sva se dogovorila za nadaljevanje seje - ni točno in je neresnica. Nisva se nič dogovorila. V bodoče bom očitno moral z vami samo še "Dober dan" na hodniku, sicer pisno. Na vaše vprašanje pa lahko odgovorim naslednje: odbor bo končal svoje delo, ko bo opravil razpravo o vseh amandmajih. Danes smo tri ure ali nekaj več, ne vem točno, koliko smo že zasedali danes, razpravljali o amandmaju koalicijskega poslanca, in ne opozicijskega, ki ga je potem sicer umaknil in ga je povzel opozicijski poslanec gospod Grims. Kdaj bomo končali, vam ne morem zagotoviti. Sejo bom vodil po Poslovniku tako, kot je to treba. Ure pa ne morem napovedati, ker ne prekinjam poslancev, tako kot počnete vi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tudi sami ste na seji odbora nekajkrat ponovili, češ, da sem lagal in tako naprej. Jaz sem dobil obvestilo služb, da ste to predlagali, in sem to tudi povedal. Okrog tega sploh ne dopuščam nobenih dvomov. In pričakovano je bilo, da ste to zadevo opravili v roku ene ure, tako lahko ocenite, to niste. Ravno tako niste povedali časa, v kolikem času boste končali. Ugotavljam, da pogoji za obravnavo tega zakona v tem trenutku niso izpolnjeni in bomo ta zakon obravnavali v okviru te redne seje, te redne seje, ko bomo dobili poročilo odbora. Kdaj bo to, pa seveda težko rečem. Najpozneje v torek, zadnji dan seje. Mi ne moremo tvegati in popolnoma spremeniti poteka dnevnega reda in narediti iz vodenja seje in poteka neko nepregledno zmešnjavo, zato nadaljujemo. To točko bomo obravnavali potem, ko bodo izpolnjeni pogoji zanjo. Sicer pa prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA. Predno preidemo na to točko, gospod Tanko, proceduralno.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Mislim, da Državni zbor ne more na tak nedoločen način obravnavati točke dnevnega reda. Jaz sem že na začetku predlagal, da se Državni zbor odloči o tem, kdaj bo to točko dnevnega reda obravnaval. Predlagal sem, da bi bila to zadnja točka te seje Državnega zbora. Koalicija tega predloga ni podprla pri glasovanju. In če hočemo normalno delovati, če hočete, da Državni zbor normalno deluje in predvidljivo v skladu z napovedjo, ki ste jo dali s sklicem dnevnega reda, potem ponovno predlagam, da odločimo o proceduralnem predlogu, da zakon o policiji obravnavamo kot zadnjo točko dnevnega reda, takrat pa, jaz upam, da bo delovno telo našlo čas, da bi to točko v teh normalnih okoliščinah tudi zaključilo. Tako, ko pa ne vemo nič, ne kdaj bo, ne kaj ne bo, ne kako bo, pa mislim, da Državni zbor ne more nadaljevati. In sem pravzaprav nekako kar prizadet, ko vsi proceduralni predlogi, s katerimi hočemo pomagati delu Državnega zbora, tako vehementno padajo. Pa tudi, kar je še hujše, tudi vsebinski predlogi. Zato še enkrat ponavljam, v skladu s 65. členom predlagam zamenjavo vrstnega reda in obravnavo točke zakona o policiji kot zadnjo točko tega zasedanja Državnega zbora. Prosim, da daste ta predlog na glasovanje.
Spoštovani kolega Tanko, o tem smo glasovali točno pred tem, pred eno uro. Rezultati glasovanja so znani, zato tega vašega predloga ne bom dal še enkrat na glasovanje, ker bi glasovanje samo ponavljali. Ponavljam, 18. točka dnevnega reda bo obravnavana takrat, ko bodo izpolnjeni pogoji za obravnavo. Vsi boste pravočasno obveščeni in tega ne bom dal na glasovanje. Proceduralno, gospod Sajovic.
Meni je žal, da me je gospod Tanko prehitel, ampak očitno se iz nekih kongresov ta kaotični "anarho banana duh" druge republike širi tudi po Državnem zboru. Za kaj gre? Na vsak način se skuša zadevo zavleči in destabilizirati. Vsi poslanci smo profesionalci. V imenu Poslanskega kluba LDS predlagam, da se seja prekine, da Odbor za notranjo politiko zaključi s svojim delom. Če bomo tukaj sedeli do jutri zjutraj, bomo pač sedeli, to je naša dolžnost in pa služba. Odločno protestiram proti temu zavlačevanju. Priložnosti za sklic odbora je bilo zadosti, in včeraj popoldne in proti večeru. Tam, kjer je volja, je pot. Če bomo tako neodločno ukrepali, bodo tisti, ki jim to ustreza našli še 101 razlog, da bodo to zavlekli. Če se nam v državi dogaja, da se mečejo bombe pred policijo, da nekoga na ulici zabodejo, v nekem lokalu pa ubijejo, potem seveda potrebujemo učinkovito močno policijo z več sredstvi in pa kadra. Očitno pa je Slovenija tako daleč, da delu politike ustreza, da se državo za nov pohod na oblast razruši in pa destabilizira. Temu pa odločno nasprotujemo in čas je, da se udari po mizi in naredi red. Predsednik odbora in pa odbor naj opravi svoje, v nasprotnem primeru, pa naj to opravi nekdo drug, ki je temu kos in pa sposoben. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vašega predloga ne bom dal na glasovanje. Dejstvo je, da predsednik odbora ni znal, ni hotel in ni mogel napovedati, kdaj bo končana obravnava te točke na odboru. Ker to ni jasno, bi potem padel kompleten program današnje obravnave, torej dnevni red. In tega si kot predsedujoči ne morem privoščiti. Točka bo obravnavana, ko bodo izpolnjeni pogoji zanj. Prosim proceduralno, gospod mag. Grims.
Hvala. Predvsem bi prosil, gospod predsednik, da v bodoče pri oblikovanju dnevnega reda vendar že tudi vsebinsko pogledate, ali kateri od zakonov izpolnjuje pogoje za obravnavo v Državnem zboru ali ne in se nam potem ne bo, tako kot se nam zdaj že drugič dogaja na Odboru za notranje zadeve, da se, če sem konkreten, kot dvig varovanja človekovih pravic ukvarjamo s pojmi, kot so v tem zakonu, kot je utemeljena verjetnost, vsi, ki imate kaj pojma o matematiki, veste, da to [[...]]
Gospod Grims, to nima nobene zveze s proceduralnim predlogom. Kakšen je vaš proceduralni predlog? Prosim.
Gospod predsednik, moj proceduralni predlog izhaja iz samega poslovnika, da se vsebinsko pogleda ob sprejemanju dnevnega reda oziroma ob oblikovanju dnevnega reda na Kolegiju ali en zakon izpolnjuje pogoje ali jih ne izpolnjuje. Ta zakon je poln pravno nedorečenih in nesmiselnih pojmov, celo skreganih z matematiko, kot je [[...]]
Gospod Grims, proceduralni predlog ste dali. Vsebinska razprava o zakonu, o katerem sploh še nimamo poročila, ni možna. Zaključite s svojim proceduralnim predlogom.
Gospod predsednik, če se take stvari preslišijo se potem zgodi to, kar se je sedaj, ko je prišlo z Vrhovnega sodišča za tisti Kazenski zakonik, ki je [[...]]
Hvala, gospod Grims. To je opomin.
[[...]]da je neustrezen, nestrokoven in nesmiseln. In takega tolmačenja, kot je bila podlaga za hitri postopek, sploh ni mogoče pravno dajati, ampak hitri postopek [[...]]
Gospod Grims, odvzel vam bom [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[..]] Spoštovani kolegi in kolegice!
Postopkovno.
Prosim, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Kolegi poslanci in tudi predsednik Državnega zbora, v tem visokem domu, kot je rekel predsednik Vlade, bi bilo le treba ohraniti nek nivo komunikacije med tistimi, ki sejo vodite, in med tistimi, ki v Državnem zboru tudi razpravljamo. Mislim, da ste kot predsedujoči zlorabili obrazložitev predsednika delovnega telesa, ko je povedal, da ne more napovedati, kdaj bo lahko nadaljeval s sejo, ker zadeva teče, razprav je veliko, amandmaji prihajajo in odhajajo, jih drugi povzemajo. In to ne zaradi opozicijskih poslancev, ampak zaradi koalicijskih. Zaradi tega je nedostojno, da kdorkoli v svojem odgovoru žali predsednika delovnega telesa, ker pač tega ni napovedal, tako kot ste vi rekli, da bo v eni uri zadeva končana. Prav tako je pa nedostojno, da katerikoli vodja poslanske skupine katerikoli predlog katerikoli poslanske skupine v Državnem zboru okarakterizira z "banana" predlog. Mi smo v tem Državnem zboru izvoljeni [[...]]
Spoštovani, kolega Tanko. Proceduralni predlog, ni polemik z drugimi [[...]]
Saj ni to polemika, jaz govorim samo o tem, kakšna naj bo kultura razprav v Državnem zboru. In o kulturi ste imeli veliko povedati mnogi v preteklem mandatu in tudi že v tem mandatu, zato predlagam, da takrat, ko predsedujoči ugotovite, da pride v teh razpravah ali obrazložitvah do žalitev poslancev, poslanskih skupin ali političnih strank političnih skupin, da to opozorite poslanca in da mu tako nadaljevanje razprave tudi ustrezno sankcionirate. Gospodu Grimsu, ki je razpravljal samo o tem, zakaj so težave pri obravnavi tega zakona, ste vzeli besedo. Gospodu Sajovicu, ki je grobo žalil našo poslansko skupino, naše predloge sprememb, niste ukrepali popolnoma nič. Najbrž si bo zaslužil še kakšno pohvalo, ker je tak grob izpad dejansko umazal ne samo našo poslansko skupino, ampak predvsem to hišo, ki ji načelujete. Prav tako pa je tudi nedopustno in nedostojno, da se utemeljeni predlogi, ki so vloženi v skladu s Poslovnikom, tako kot smo mi vložili zahtevo za splošno razpravo za paket ukrepov, ne razglasi, da ta zadeva ni v skladu s Poslovnikom, ampak se enostavno reče: "Ne bomo dodelili časa." [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] Taka ravnanja kateregakoli predsedujočega, še posebej predsednika Državnega zbora, ki bi moral zastopati interese vseh poslancev in skrbeti, da imajo vsi enake možnosti, je neposlovniška in tako ravnanje [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Mislim, da zastopa interese Državnega zbora in poslance in to, da delo poteka nemoteno in po dnevnem redu. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SEMENSKEM MATERIALU KMETIJSKIH RASTLIN, SKRAJŠANI POSTOPEK. Ste želeli proceduralno? Prosim, gospod Jerovšek.
Gospod predsednik, jaz predlagam, da sprejmemo sklep, da se je na Odboru za notranjo politiko jasno ugotovilo, da je tokratni poskus spremembe zakona o policiji, poskus, kako bi se z zlorabo policijskih pooblastil kršile človekove pravice v Sloveniji in ga zato zavračamo.
Spoštovani gospod Jerovšek! Jasno je, da takega predloga ne bom dal na glasovanje.
Pa vi ste bili včasih za človekove pravice!
Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima gospa Sonja Bukovec, državna sekretarka Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano.
Spoštovani gospod predsednik! Spoštovane poslanke, poslanci! Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin, ki ga je Vlada Republike Slovenije marca 2000 predlagala v sprejem Državnemu zboru Republike Slovenije. Sedaj veljavni zakon o semenskem materialu kmetijskih rastlin se spreminja z namenom uskladitve z določbami novih predpisov Evropske unije, ki urejajo sorte kmetijskih rastlin in trženje semenskega materiala. V preteklem letu sta bili v Evropski uniji sprejeti dve novi direktivi, in sicer gre za direktivo sveta 2008/90 - o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in pa direktivo komisije 2008/62 - o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje kmetijskih domačih sort prilagojene na lokalno in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije. V predloženih spremembah zakona se spreminjajo oziroma dopolnjujejo določbe, potrebne za prenos tistih določb direktive 2008/90, ki pomenijo bistvene spremembe glede na staro direktivo. Zakon tako na novo določa zahteve za trženje razmnoževalnega materiala in sadik sadnih rastlin, ki se nanašajo na sorto. Sorta sadnih rastlin mora biti po novem uradno registrirana v enem od dveh možnih uradnih postopkov, to sta vpis sorte v sortno listo ali zavarovanje sorte. Prav tako mora imeti uradni opis sorte. Za stare sorte pa zakon predvideva izjemo, in sicer trženje semenskega materiala take sorte se lahko dovoli le, če ima sorta vsaj uradno priznan opis. Zakon spreminja tudi nekatere obvezne dobavitelje semenskega materiala in namesto dosedanje akreditacije predvideva manj zahtevno obvezno registracijo dobaviteljev. V zakonu se tudi spreminjajo določbe, ki se nanašajo na pogoje in zahteve za trženje semena sort, ki so pomembne za ohranjanje genske raznovrstnosti in jih ogroža genska erozija. Prav tako se spreminja postopek vpisa teh sort v sortno listo. Seme teh sort se sme pridelovati in tržiti le v tako imenovani regiji porekla sorte, ki se določi ob vpisu sorte v sortno listino. Dobaviteljem teh sort zakon nalaga dodatne obveznosti, kot je na primer prijava, pridelava semena in redno letno poročanje o količinah semena ohranjevalnih sort, ki ga pridelajo in dajo na trg. Semenski material ohranjevalnih sort pa bo mogoče pridelati brez uradnega potrjevanja. S predlagano spremembo zakona se ne nazadnje natančneje opredeljujejo naloge in pristojnosti organov, kot na primer inšpektorat, fitosarnitarna uprava in organi, ki imajo pooblastila za vodenje postopkov. Poenostavljajo se nekatere obveznosti dobaviteljev semenskega materiala, nekateri upravni postopki, kot na primer: postopek uvoza, imenovanje preglednikov, vzorčevalcev in laboratorijev pod uradnim nadzorom. Jasneje je opredeljen nadzor dobaviteljev glede kakovosti semen in ne nazadnje odpravljajo se nepotrebne administrativne ovire. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Francu Bogoviču za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Lep dober dan, spoštovane kolegice in kolegi. Spoštovani podpredsednik, predstavnica ministrstva, spoštovana gospa sekretarka s sodelavci in sodelavko. Matični odbor je 6. 5. obravnaval Predlog zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin. Seznanili smo se, da je Kolegij Državnega zbora na 19. seji 24. 3. sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Na samem odboru pa so poleg predstavnikov predlagateljev sodelovali dve predstavnici Zakonodajno-pravne službe, Kmetijsko-gozdarske zbornice in Sindikata kmetov Slovenije. Kot gradiva smo člani poleg predloga zakona prejeli še mnenje Zakonodajno-pravne službe, odgovor Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano na to mnenje Zakonodajno-pravne službe ter mnenje Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter amandmaje poslanca Antona Colariča, ki so bili podani 29. 4. k petim členom zakona. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe k 2., 3., 12., 17., 37., 38. in 39. členu ter k prehodnim določbam. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je posredovalo pisni odgovor na pripombe, v katerem nekaterim pripombam pritrjuje, navaja pa tudi razloge, zaradi katerih meni, da nekatere pripombe niso utemeljene. Seznanili smo se tudi, kot sem že dejal, z mnenjem Komisije Državnega sveta. Predstavnica predlagatelja je še enkrat podala dopolnilno obrazložitev predloga zakona, ki je bila dosti podobna tej, ki ste jo slišali tudi danes, zato ne bi prebral tega dela sporočila odbora. Lahko rečem, da je predstavnik Zakonodajne-pravne službe v dodatni obrazložitvi povedal, da so v predloženih amandmajih skoraj v celoti povzete pripombe iz njihovega pisnega mnenje, ponovno pa je opozoril na že dano pripombo k 17. členu predloga zakona glede katere Zakonodajno-pravna služba opozarja, da bi bilo treba že v zakonu določiti kriterij, na podlagi katerega bi minister določil potrebno strokovno usposobljenost. Opozoril je tudi na vsebino predloženega amandmaja k 33. členu. Predstavnica Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je v zvezi s pripombo k 17. členu pojasnila, da bodo zahteve po strokovni usposobljenosti podrobneje urejene v podzakonskih predpisih. Glede pripomb k 33. členu pa so mnenja na ministrstvu, da ne gre za prehodne določbe, temveč za določbo trajnega značaja. V nadaljevanju so člani odbora brez razprave sprejeli vložene amandmaje poslanca Antona Colariča k 12., 33., 39., 40. in 42. člena zakona, v katerih je povzeta večina pripomb Zakonodajno-pravne službe. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog je sestavni del tega poročila. To je poročilo odbora.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, gospod predsedujoči za besedo. Prijazen pozdrav tudi predstavnicam in predstavnikom kmetijskega ministrstva! Jaz mislim, da so s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin na ministrstvu opravili pomembno in potrebno delo. Res, da gre v osnovi za prilagoditev evropski direktivi, in sicer 62ES iz leta 2008 in 90 iz istega leta, na eni strani prilagoditev evropski direktivi, na drugi strani se pa v prakso uvajajo tudi določene prilagoditve, določene napake ali pa pomanjkljivosti zakona, ki se v naši državi že izvaja. Ne gre brati kaj vse ta direktiva navaja in zahteva, zagotovo pa se bo stanje na tem področju še bolj doreklo, še bolj preciziralo in uresničljivost in izvedba v praksi bo lažja in boljša. Omenil bi samo nekaj alinej, ki se nam zdijo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pomembne. Včasih gre pri zakonu tudi za malenkosti, zato je opredelitev nekaterih izrazov jasnejša, natančnejša, recimo: trženje, dobavitelji, kategorije razmnoževalnega materiala sadik in sadnih rastlin, hkrati pa pomeni poenotenje z izrazi, tudi uporabljenimi v drugih tržnih direktivah, in to ocenjujemo za ugodno, pozitivno in dobro. Pomembno se nam zdi tudi to, da za trženje semenskega materiala sadnih rastlin po novem ne zadošča več vpis sorte v seznam dobaviteljev, ti pa ne morejo več sami zagotavljati vpisa sort, katerih semenski material tržijo. V skladu z direktivo mora biti sorta po predpisanem postopku uradno tudi zavarovana ali vpisana v uradni register ali seznam sort. Bistveni pogoj za zavarovanje oziroma uradni vpis ali registracijo pa je vpis sorte, pripravljen uradno v skladu s protokoli za preizkušanje razločljivosti, izenačenosti in pa nesprejemljivosti sort, ki se uporabljajo v postopku varstva novih sort rastlin, ki jih sprejme CPVO oziroma UPOV. Pomembno se nam zdi tudi opozoriti, da so posodobljene zahteve o zdravstvenem stanju rastlin in uskladitev zahtev z mednarodnimi standardi glede zdravstvenega varstva rastlin, ki jih sprejme. Obveznosti, ki jih mora izpolnjevati dobavitelj pri opravljanju svoje dejavnosti, so opredeljene jasneje. Po novem se zahteva le njegova registracija in pa ne več akreditacija. Naslednja pomembna točka, da so jasneje opredeljene naloge držav članic glede spremljanja oziroma nadzora dobaviteljev, ki opravljajo dejavnost na njihovem ozemlju in glede izvajanja nadzora nad kakovostjo semenskega materiala sadnih rastlin na trgu. Seveda omenjena direktiva daje tudi pravno podlago izvedbenim predpisom, ki jih bo sprejela komisija in jih bo treba prenesti v slovensko zakonodajo s predpisi, izdanimi na podlagi ustreznih zakonov. V pravnosistemskem smislu predlog zakona v ničemer ne spreminja temeljne zasnove in uveljavljenih rešitev že obstoječega in pa uveljavljenega zakona. Vsa ta dejstva, podlage, cilji in pa nameni nas prepričujejo, da bomo v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli dober in pa potreben zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber v imenu poslanske skupine SD.
Hvala za besedo. Lep pozdrav tudi v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin v poslanski skupini podpiramo in menimo, da je izjemno pomembno, da se ta trg seveda tudi v Sloveniji uskladi z evropsko direktivo. Dejstvo je, da se bodo tržile sorte, ki so uradno vpisane vsaj v eni državi članici Evropske unije v sortno listo v skladu s predpisi za nove sorte rastlin. Tisto, kar je pa mogoče nekako specifično tudi v tem zakonu in za Slovenijo, pa je dejstvo, da nas direktive Evropske unije navajajo tudi k temu, da bomo ohranili svoje stare, avtohtone sadne sorte. Direktiva omogoča tudi nekatera odstopanja za sprejetje kmetijskih domačih sort in sort poljščin, ki so naravno prilagojene na lokalne in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije. Slovenija, vemo, je ena od tistih držav, ki ima največ nature, torej lahko govorimo o zelo ohranjeni naravi. Seveda pa najbrž vseh predpisov, ki bi to ohranjeno naravo dejansko tudi pripeljale do te točke, da lahko to naravo tržimo, pa imamo v Sloveniji relativno malo. Menimo, da je eden od zakonov, ki bo omogočil trženje tudi naših avtohtonih sort, ravno ta zakon. Stare sorte v Sloveniji se bodo lahko tržile, če bodo uradno vpisane v sortno listo, za kar bo pa potreben vsaj opis te sorte. Ocenjujemo tudi, da stroški uvedbe tega zakona nikakor niso zaskrbljujoči. Ugotavljamo, da stroški opisa starih avtohtonih in udomačenih sort sadnih rastlin potrebujejo nekje 20 tisoč evrov na leto in s tem se bo tudi sestavil opis nekje okoli 140 sort sadnih rastlin, tako jablan, hrušk, češenj, sliv, marelic, breskev, orehov itn. Menimo, da bo ta zakon pripomogel k temu, da bomo tudi dejansko obogatili in ohranili svojo gensko raznovrstnost ter tudi omogočili, da se nekatere sadne sorte ne bi v Sloveniji za vedno izgubile. Zakon je pomemben za to, da tudi v veliki meri ohranjamo prav to, kar smo nekoč že imeli, tudi prihodnjim rodovom, zato bomo ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl v imenu poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Ker gre pri zakonu za manjše spremembe, ki olajšujejo postopke oziroma poenostavljajo postopke, in ker ta zakon omogoča, da bomo lahko zaščitili semenski material in sadike nekaterih naših avtohtonih rastlin, vidimo, da je ta zakon za Slovenijo pomemben in zaradi tega ga v Slovenski demokratski stranki podpiramo in ga bomo podprli. Gre tudi za uskladitev z zakonodajo Evropske unije, in ne vidim razloga, da bi temu zakonu v naši poslanski skupini nasprotovali. Torej, zakon bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem, v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki ministrstva, spoštovani kolegi in kolegice! Spremembe in dopolnitve zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin so potrebne zaradi uskladitve z novo direktivo komisije o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje kmetijskih domačih sort in sort poljščin, ki so naravno pogojene za lokalne in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije. V Poslanski skupini Zares se strinjamo, da je smiseln skrajšan postopek obravnave predloga zakona zaradi vsebinsko manj zahtevnih sprememb in dopolnitev zakona, s katerimi se prenašajo v naš pravni red zgolj določbe direktiv Evropske unije. Novela zakona še ureja prenos določb prenovljene različice direktive Sveta v trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja, ni tudi trženja semenskega krompirja. Ureja tudi obveznosti oseb, ki se ukvarjajo s pridelavo, pripravo za trg in uvozom oziroma trženjem semenskega materiala kmetijskih rastlin. Določa postopek uradne potrditve semenskega materiala in opis sorte v sortno listo ter povezovanje podatkov v informacijski sistem. Veseli nas, da predlog zakona upošteva tudi semenski material posamezne vrste kmetijskih rastlin, namenjen ekološki pridelavi. Kot smo že večkrat povedali, si v Poslanski skupini Zares že vseskozi prizadevamo za izboljšanje pogojev za ekološko pridelavo. Kljub temu, da se ta zakon ne nanaša neposredno na pridelavo samo, pa bi rada ponovno ponovila, da bi bilo treba vsa naša prizadevanja nameniti izboljšanju pogojev za ekološko kmetijstvo in ohranjanju naravnega okolja. V Poslanski skupini Zares menimo, da bodo spremembe in dopolnitve zakona pripomogle k poenostavitvi in večji preglednosti postopkov ter odpravile nekatere administrativne ovire. Prav tako se v Poslanski skupini Zares zavzemamo za poenostavitev postopkov, odpravljanje birokratskih ovir, večjo transparentnost in poenotenje naše zakonodaje z evropsko na vseh področjih, zato bomo ta predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini DeSUS podpiramo Predlog sprememb Zakona o semenskem materialu rastlin, saj gre za prenos dveh evropskih direktiv v našo zakonodajo. Ena direktiva govori o odločitvi nekaterih odstopanj za sprejetje kmetijskih domačih sort in sort poljščin, ki so naravno prilagojene na lokalne in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije ter za trženje semena in semenskega krompirja navedenih domačih sort in sort poljščin. Druga direktiva pa govori o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja. Predlog zakona določa tudi uradne postopke za uradno registracijo sort sadnih rastlin. Gre za vpis sorte v sortno rastlino ali za zavarovane sorte in mora imeti uradni opis sorte. Za sorte, ki niso zanimive za tržno pridelavo, gre predvsem za stare sorte, pa predlog zakona predvideva izjemo, in sicer trženje semenskega materiala takšne sorte se lahko dovoli samo, če ima sorta vsaj uradno priznan opis. V naši poslanski skupini upamo, da takšen postopek ne bo pospešil izumrtja starih sort, temveč bo pridelovalce spodbudil k registraciji starih semenskih sort in s tem posledično k ohranitvi le-teh. Škoda bi bilo, da bi zaradi zapletenih birokratskih postopkov in predvsem zaradi nekaterih evropskih zahtev izgubili tiste stare slovenske sorte sadnih rastlin, ki so značilne za našo državo in se v poplavi novih sort vedno bolj izgubljajo in umikajo sodobnim trendom sadjarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Györek v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni stranki podpiramo zakon v celoti, imamo pa nekaj pripomb, kar se tiče skrajšanega postopka obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin, ki je predlagan zaradi vsebinsko manj zahtevnih sprememb in dopolnitev zakona s katerimi se prenašajo v naš pravni red določene direktive Evropske unije. Spremembe in dopolnitve zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin so potrebne zaradi uskladitve z novo direktivo komisije o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje kmetijskih domačih sort in sort poljščin, ki so naravno prilagojene na lokalne in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije ter za trženje semena in semenskega krompirja navedenih domačih sort in sort poljščin. Direktiva določa tudi vpis ohranjevalnih sort poljščin v sortno listo in trženje semenskega materiala teh sort. Novela zakona še ureja prenos določb prenovljene različice direktive Sveta o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja. S spremembami in dopolnitvami zakona se bodo izboljšali in poenostavili nekateri postopki, dopolnjene pristojnosti državnih organov ter odpravile nepotrebne administrativne ovire. Predlagani zakon tudi sicer ne spreminja temeljnih načel veljavnega zakona in tega v ničemer ne spreminja v pravnosistemskem smislu. Na osnovi navedenega predlog zakona v Slovenski nacionalni stranki podpiramo, vendar pa v zakonu pogrešamo še bolj učinkovito varovanje starih slovenskih avtohtonih rastlinskih vrst ter ohranjanje le-teh. Gre namreč za mnoge, značilne slovenske sadne vrste, ki so naravno odpornejše, žal pa niso atraktivne v smislu profitabilnosti. Če takih vrst ne bomo zaščitili, bodo popolnoma izginile, kar bo predstavljalo nepopravljivo nacionalno škodo v okvirih slovenskega kmetijstva. Zato v Slovenski nacionalni stranki pričakujemo, da bodo pripravljeni tudi določeni amandmaji k temu zakonu, ki bo potem urejal tudi to odprto vprašanje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine SLS.
Lep pozdrav še enkrat! Naj kar v uvodu povem, da bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke novelo zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin podprli. Gre za potrebno, na eni strani tudi vsebinsko manj zahtevno spremembo in dopolnitev zakona, ki jih je treba sprejeti za uskladitev z dvema evropskima direktivama, ki morata biti preneseni, ena v letošnjem letu, v naš pravni red, druga naslednje leto. Zakonske spremembe pa so potrebne tudi zato, ker je potrebno izdati številne podzakonske akte v zvezi s to temo. Direktivi sta namenjeni predvsem temu, da bi z odstopanjem od tržnih direktiv na ravni EU zagotovili pogoje za ohranjanje domačih sort poljščin in sort, ki so naravno prilagojene lokalnim in regionalnim razmeram. Gre torej za vpis v sortno listo ter pridelavo in trženje semenskega materiala teh sort poljščin in ostalih kultur pod posebnimi manj strogimi, pogoji in zahtevami. V sortno listo se bodo vpisovali tudi znani domači sinonimi za sorto. V Poslanski skupini SLS menimo, da je vse to tudi v interesu slovenskega kmetijstva in tudi naše strukture, ki ima zelo bogato diverzifikacijo na področju kmetijstva. Zakon na podlagi direktive ne zahteva uradne potrditve semena ohranjevalne sorte, ampak je za izpolnjevanje predpisanih zahtev odgovoren dobavitelj sam, država pa mora omejiti pridelavo in trženje semena teh sort na največjo količino na določeno območje, na katerem se ne sme pridelati oziroma tržiti. Prav tako je država tista, ki mora zagotavljati nadzor na tem področju. Poslanci SLS bomo predlog zakona podprli, ker postavlja jasnejši in razumljivejši pravni okvir za opravljanje dejavnosti, ker zmanjšuje nekatere administrativne ovire, s tem tudi stroške, hkrati pa prepotrebno rešuje tudi področje specifike slovenskega kmetijstva in poudarja našo specifiko, ki jo naše dobro obvarovano okolje, še za enkrat, in tradicija tega kmetijstva tudi omogoča. Se pravi, zelo veliko diverzifikacij različnih sort, ki je prav, da jih ohranimo in v njih tudi iščemo prihodnost za slovensko kmetijstvo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnilnemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SOOBSTOJU GENSKO SPREMENJENIH RASTLIN Z OSTALIMI KMETIJSKIMI RASTLINAMI, nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod minister dr. Pogačnik, izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani predsedujoči! Danes predstavljamo Predlog zakona o soobstoju gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami. Zakon zakonsko urejuje področje, ki do sedaj ni bilo urejeno že več let. Do sedaj je to področje uredilo 15 držav v Evropski uniji in smo med tistimi državami, ki ta zakon pripravljamo že od leta 2006. Namen pripravljenega zakona ni dovoljevanje pridelave ali celo spodbujene pridelave gensko spremenjenih rastlin, ampak je le zagotavljanje pravnega okvirja, v katerem bodo ob upoštevanju pravil soobstoja mogoče vse oblike kmetovanja. Pri predloženem zakonu gre za tisto vrsto zakonodaje, kjer je del problematike že urejen na nivoju Evropske unije, kar terja dodatno skrbnost pri sprejemanju zakona. Ta zakon je bil v fazi usklajevanja že v letu 2006 posredovan Evropski komisiji, ki je dala na zakon določene pripombe, ki jih je ministrstvo skozi nadaljnji postopek notifikacije sprejel oziroma utemeljil ter tako pridobil njihovo pozitivno mnenje na zakon. Ker je tema genetsko spremenjenih organizmov v javnosti in na političnem nivoju izredno občutljiva, smo predlog zakona ves čas pripravljali v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, ki ga v večini podpirajo, prav tako pa je bil zakon koalicijsko usklajen. Slovenija kot članica Evropske unije namreč na svoje ozemlju ne more izključiti nobenega tipa kmetovanja in ne more prepovedovati pridelovanja gensko spremenljivih rastlin, ki imajo dovoljenje za pridelavo v skladu z uredbo 1829/2003. V skupnem katalogu poljščin je trenutno vpisanih 98 hibridov gensko spremenjene koruze monsanto 810, odobritev gensko spremenjenih organizmov pa je na nivoju Evropske unije. Slovenija sodeluje pri teh, pri Odboru za prehransko verigo in svoja stališča izraža z glasovanjem. Namen zakona je ureditvi soobstoj tako, da bo vsakemu pridelovalcu dana možnost izbire med ekološko, konvencionalno, integrirano pridelavo ali pridelavo genetsko spremenjenih rastlin, da bodo imeli ob upoštevanju predpisov o sledljivosti in označevanju tudi predelovalna industrija in potrošniki možnost izbire med gensko spremenjenimi in negensko spremenjenimi izdelki. V zakonu je tudi dana pravna podlaga za izvajanje načela, da povzročitelj plača in da je zagotovljeno tudi plačilo odškodnin v primeru nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih organizmov v konvencionalnih, integriranih ali ekoloških pridelkih. Predlog upošteva priporočila komisije iz leta 2003 o smernicah za razvoj nacionalnih strategij in najboljših praks za zagotavljanje sobstva gensko spremenjenih posekov s konvencionalnimi in ekološkim kmetovanjem in je ob enem pripravljen tako, kar je zelo pomembno, da upošteva specifičnost slovenskega kmetijskega prostora predvsem pa razdrobljenost slovenskih kmetijskih zemljišč na milijon 600 tisoč parcelah. Načelo svobodne izbire načina pridelave kmetijskih rastlin pomeni, da je vsakemu pridelovalcu dana možnost, da se odloči za eno izmed oblik kmetijske pridelave, da je ob tem zagotovljena sledljivost, da je zagotovljeno načelo povzročitelj plača. V primeru nenamerne prisotnosti, ko povzročitelj ni znan, pa se odškodnine izplačajo iz posebnega namenskega vira proračuna, v katerega sredstva plačujejo vsi predelovalci gensko spremenjenih rastlin. Višina sredstev na proračunski postavki bo tako odvisna od obsega pridelave gensko spremenjenih rastlin. Pridelovalci gensko spremenjenih rastlin bodo morali izvajati določene ukrepe zagotavljana soobstoja, ki bodo preprečevali prisotnosti gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenih kmetijskih rastlinah oziroma pridelkih. Predvsem bodo morali zagotavljati izvedbo vseh ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih organizmov v drugih kmetijskih rastlinah in pridelkih, v varovalnem, zadrževalnem in pribežališčnem pasu. Zato so v zakonu predvideni pisni dogovori predelovaca gensko spremenjenih rastlin z nosilci sosednjih kmetijskih gospodarstev in z drugimi lastniki zemljišč na določenem območju. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano, kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Francu Bogoviču za predstavitev poročila odbora.
Lep dober dan vsem, ki sem vas že enkrat pozdravil, tudi gospodu ministru, sodelavcu iz ministrstva. Matično delovno telo, se pravi Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je ta zakon obravnavala na 4. nujni seji 18. 5. 2009. V Državnem zboru ga danes sprejemamo po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 23. seji 11. 5. 2009 sprejel odločitev, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Pri delu Odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Ministrstva za okolje in prostor, Zakonodajno-pravne službe, Kmetijsko-gozdarske zbornice, Sindikata kmetov, Zveze združenj ekoloških kmetov, Inštituta za trajnostni razvoj in Čebelarske zveze Slovenije. Odboru je bilo posredovano pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z Ustavo in pravnih sistemov, ter z zakonodajno tehničnega vidika. V svojem mnenju Zakonodajno-pravna služba opozarja, da gre pri predloženem zakonu za tisto vrsto zakonodaje, kjer je del problematike že urejen na ravni EU, kar terja dodatno skrbnost pri sprejemanju zakona. Ob tem tudi ugotavljam, da zaenkrat na področju urejanja soobstoja gensko spremenjenih rastlin z ostalimi rastlinami ni ustrezne prakse sodišča Evropske skupnosti, ki v končni fazi odloča o tem, ali ureditev posameznih držav odstopa od ureditev, ki bi bila v pomoč pri oblikovanju nacionalnih zakonodaj. V nadaljevanju pa je Zakonodajno-pravna služba tudi podala konkretne pripombe k več členom zakona. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je posredovalo pisne odgovore v zvezi s pripombami Zakonodajno-pravne službe in predloge za amandmaje k 5., 8., 10., 16., 22., 24., 25., 30., 31. členu predloga zakona, v katerih je upoštevana večina pripomb Zakonodajno-pravne službe. Sprejeti amandmaji odbora so razvidni v nadaljevanju poročila. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpira. Uvodno predstavitev je podal minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki je bila podobna, kot nam je bila danes podana, zato se ne bi ponavljal, ker nam čas tega ne dopušča. V nadaljevanju je predstavnik Zakonodajno-pravne službe v dodatni obrazložitvi pisnega mnenja ponovno poudaril ta problem, da na Sodišču Evropske skupnosti ni te prakse, ki bi v končni fazi ugotovila, ali odstopamo od ureditve, ki jih ureja Evropska unija in kakšno stališče zavzame. V nadaljevanju je svoje stališče predstavljal tudi predstavnik Zveze združenj kmetov in Inštituta za trajnostni razvoj, ki sta opozorila predvsem na ne dovolj domišljeno rešitev plačila odškodnin. V zvezi s tem je opozorjeno, da odškodnina za onesnaženje, do katere bo upravičen ekološki pridelovalec, ne more biti samo razlika v ceni med konvencionalno in ekološko predelavo. Zastavlja se tudi vprašanje, kam naj ekološki pridelovalec sploh proda konvencionalni pridelek, ki ostane neprodan, če prodaja svoje pridelke pod blagovno znamko ekološke kmetije, ki je zgrajena na zaupanju do svojih kupcev. Pomisleke je predstavil tudi predstavnik Čebelarske zveze Slovenije, ki je bil mnenja, da je predlagatelj pri pripravi zakona pozabil na čebele in posebej poudaril tudi pomen čebelarstva v Sloveniji, ki je druga največja država v Evropi po številu čebeljih družin na prebivalstva. Kar se tiče Sindikata kmetov in Ministrstva za okolje in prostor ter Kmetijsko-gozdarske zbornice temu zakonu niso podali posebnih pripomb. Potem je bila razprava o posameznih členih, kjer je večina članov izrekla podporo za predlog zakona z obrazložitvijo, da je besedilo nastajalo s tehtnim premislekom, veliko konsenza ter v sodelovanju z nevladnimi organizacijami. Predstavnica Zaresa je predstavila tudi svoje pomisleke glede samega zakona. V nadaljevanju smo sprejeli vse predlagane amandmaje, in glede na sprejete amandmaje na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Alan Bukovnik.
Spoštovani predsedujoči. Spoštovani gospod minister. Spoštovane kolegice in kolegi. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov pravim, da bomo predlog zakona podprli. V poslanski skupini zakon podpiramo tudi zato, ker bo omogočil nadzor nad vnosom semen gensko spremenjenih rastlin, površinami, posejanimi z gensko spremenjenimi rastlinami, ter prisotnost gensko spremenjenih rastlin nasploh. Do zdaj tega ni bilo. Menimo, da je zakon dovolj strogo naravnan. Da bo preprečil nepravilnosti na tem področju. Torej, v poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlog zakona.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani prisotni! Ta trenutek je v Sloveniji pridelava gensko spremenjene koruze mogoča brez kakršnikoli omejitev in to ni dobro in to definitivno ni prav, zato je nujno potrebno čim prej sprejeti ustrezno zakonodajo, ki bo preprečila nenadzorovano pridelavo gensko spremenjenih pridelkov. Odkar je leta 2004 v Evropski uniji prenehal veljati moratorij na gensko spremenjene organizme, se pridelava in uporaba gensko spremenjenih rastlin in njihovih pridelkov širi. Evropska komisija in sploh evropska zakonodaja izključujeta splošno prepoved gensko spremenjenih organizmov posamezni držav in iz tega izhaja, glede na to, da so Slovenci člani te skupnosti, da je potrebno upoštevati načelo soobstoja gensko spremenjenih rastlin z ostalimi rastlinami. Zakon, ki ga danes obravnavamo, daje enake možnosti pridelovalcem, da pridelajo ekološke, integrirane, konvencionalne ali pa gensko spremenjene pridelke. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je predlog zakona, žal, edina možna zaščita pred neželeno prisotnostjo gensko spremenjenih organizmov, kajti prav za to gre. Če že ni mogoče splošno prepovedati gensko spremenjenih organizmov, je potrebno narediti vse, da je zakon naravnan skrajno, ampak res, skrajno omejevalno. Vedeti namreč moramo, da je gensko spremenjen organizem tisti organizem, katerega genski material je spremenjen s postopki, ki spreminjajo ta genski material drugače, kot to poteka v naravnih razmerah s križanjem ali naravno rekombinacijo. Torej, zakon bo zagotavljal enake možnosti pridelovalcem, da pridelajo pridelek kakršnega si želijo, od ekološkega pa nenazadnje do gensko spremenjenega pridelka. Vendar, o vsebini zakona je govoril gospod minister, zaradi tega ne bom ponavljal, ker nima smisla. V Slovenski demokratski stranki nas precej bolj skrbijo pripombe, ki so bile izrečene na odboru s strani ekoloških kmetovalcem in čebelarjev. Kot prvo bi omenil problematiko, ki nastaja v zvezi s čebelami. Minister za kmetijstvo je v eni od svojih izjav dejal, da se pri tem zakonu upošteva tudi specifičnost kmetijskega prostora v Sloveniji. Ker pa ob tem zakonu govorimo tudi od 200 do 300 metrskem varovalnem pasu, je vsekakor potrebno upoštevati tudi ta vidik, da se prepreči možnost za pomore čebeljih družin, saj je bilo v razpravi na odboru omenjeno, da se bo v koruzo vgrajeval gen proti koruzni vešči in koruznemu hrošču, kar bo pomenila, da bo koruza strupena za žuželke, med katere pa spadajo tudi čebele. Seveda bo potrebno poiskati tudi rešitev, ki bi preprečila prenos cvetnega prahu iz koruze na rastline, predvsem oljno ogrščico, ki je za čebele zelo zanimiva rastlina. Tudi pridelovalci ekoloških pridelkov imajo pripombe in sicer v zvezi z varovalnimi pasovi in z odškodninami, ki po njihovem niso ustrezno urejeni. Vsi skupaj pričakujemo ustrezne podzakonske akte, ki bodo dejansko pokazatelj, kakšno kmetijsko politiko se bomo šli. Spoštovani minister, verjamem, da boste ob pripravi le teh upoštevali specifičnost slovenskega kmetijskega prostora in ukrepe za spodbujanje okolju prijaznih kmetijskih praks. Dovolite mi še zaključek z mislimi predstavnice inštituta za trajnostni razvoj, ki je rekla, da v Sloveniji potrebujemo trajnostne tehnologije pridelave, ki bodo spodobne zagotavljati dovolj kakovostne in varne hrane ter obenem ohranjati naše okolje. V Slovenski demokratski stranki se s to mislijo v popolnosti strinjamo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavila gospa Cvetka Zalokar Oražem. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcem, spoštovani kolegi in kolegice! V Poslanski skupini Zares smo zelo zadovoljni, da je zakon, o katerem govorimo, po dolgih treh letih le prišel pred nas v Državni zbor, saj zapolnjuje izjemno nevarno pravno praznino. Res je, da nosi v naslovu besedo "soobstoj", kar naj bi na prvi pogled kazalo na to, da v Sloveniji morda odpiramo vrata gensko spremenjenim rastlinam in organizmov, pa to ni res. Dejstvo je, da bodo z zakonom prvič urejene kakršnekoli omejitve gojenja gensko spremenjenih rastlin in doslej bi lahko kdorkoli in kjerkoli v Sloveniji posejal v Evropski uniji dovoljeno gensko spremenjeno rastlino. Seveda za enkrat je to le koruza MON810. V Zaresu, kjer nasprotujemo gojenju gensko spremenjenih rastlin, smo prepričani, da nam je uspelo pripraviti in uskladiti z Evropsko unijo tako restriktiven zakon, da pričakujemo, da gensko spremenjenih rastlin v Sloveniji ne bo mogoče pridelovati. Zakaj? Naš zakon sodi med najbolj omejevalne v Evropski skupnosti. In drugič. Zaradi omejitve ob razpršeni zemljiški strukturi zemljišč v Sloveniji in določilu, da se morajo pridelovalci gensko spremenjenih rastlin pisno dogovoriti s sosednjimi pridelovalci in lastniki zemljišč, menimo da bo v tem zadostna ovira, da do gojenja gensko spremenjenih rastlin v Sloveniji ne bo moč priti. Pozdravljamo tudi dejstvo, da je bil zakon pripravljen in večinoma tudi usklajen z več kot desetimi nevladnimi organizacijami. Te so dale na zakon v načelnem mnenju soglasje, opozorile so le na dvoje: na nekatere nejasnosti v zvezi z višinami in določanjem odškodnin in na nekatere težave v zvezi z največjo dovoljeno stopnjo gensko spremenjenih organizmov v semenskem materialu. Seveda pa določeni pomisleki in strahovi še obstajajo. Še posebej pozorni bomo do priprave podzakonskih aktov, s katerimi bodo določeni varovalni pasovi. In tu seveda pričakujemo, da bo minister, tako kot je obljubil in zagotovil na seji Odbora za kmetijstvo, sodeloval z nevladnimi organizacijami in upošteval čim bolj omejevalne rešitve. Nikakor ne bomo zadovoljni s šestdeset metrskimi pasovi, kajti menimo, da ta predlog absolutno ni zadosten, ni sprejemljiv in je tudi strokovno neutemeljen. Prav tako nas skrbi tudi napoved, da na soglasje za pridelavo čaka nov tip koruze, ki bo odporna na koruzno veščo. Takšna koruza pa bi bila lahko zelo zanimiva tudi za množično pridelavo v Sloveniji. In to je tudi nevarnost, da bi tudi v Sloveniji pričeli s pridelavo gensko spremenjenih rastlin. Pri tem ne bomo in ne želimo pristajati na dilemo, ali gensko spremenjena koruza, ali s pesticidi obdelana semena. V Poslanski skupini Zares namreč jasno sporočamo: Slovenija ne potrebuje pridelave gensko spremenjenih rastlin. Žal, pa smo soočeni z dejstvom, da Evropa ne omogoča posameznim državam prepovedi gensko spremenjenih rastlin. Zato zahtevamo naslednje: da slovenska Vlada in minister za kmetijstvo na osnovi jasne strategije nasprotujeta in ne podpreta možnosti pridelovale nobene gensko spremenjene rastline, niti koruze odporne proti koruzni vešči. Odločanje je treba prenesti na raven posameznih držav, nenazadnje se je v Sloveniji proti gensko spremenjenim rastlinam izreklo preko 120 občin in 82% prebivalstva. In drugič. Slovenija mora narediti vse, kar je mogoče, da uveljavi varnostni pridržek. To so namreč doslej naredile že mnoge evropske države in prav bi bilo, da se potrudimo tudi mi. Pri tem podpiramo idejo in predlog ministra, da Ministrstvo za okolje takoj pristopi k izdelavi tako imenovane mega analize, s katero se zbere vse doslej znane raziskovalne in znanstvene analize, ki bi lahko pomenile temelj za uveljavitev varnostnega pridržka in bi kazale na to, da gensko spremenjeni organizmi predstavljajo resno tveganje za okolje, zdravje ljudi in druga živa bitja. Takšnih študij, tujih študij, naših domačih, žal ni, je na razpolago dovolj in upamo, da bo to prva naslednja akcija, ki se je bo lotil minister za kmetijstvo in Vlada v celoti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Franc Jurša. Se opravičujem, gospod Urh. Napisano je Franc Jurša. Pardon.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, spoštovane kolegice poslanke in poslanci. Predlog zakona, ki je pred nami, sprejemamo predvsem zaradi tega, ker Slovenija, kot članica Evropske unije, na svojem ozemlju ne more uvesti popolne prepovedi uporabe ali gojenja gensko spremenjenih rastlin in tudi ker ne more izključiti nobenega tipa kmetovanja ali pridelovanja gensko spremenjenih rastlin tistih sort, ki si vpisane v skupni katalog sort poljščin in katalog zelenjadnic. V naši poslanski skupini upamo, da držijo navedbe ministra za kmetijstvo, da s tem predlogom zakona naša država ne dovoljuje gojenja gensko spremenjenih rastlin ter takšno pridelavo ureja. S tem zakonom se tako vzpostavlja ukrepe za soobstoj oziroma preprečevanje prisotnosti gensko spremenjenih organizmov v gensko nespremenjenih kmetijskih rastlinah oziroma pridelkih postopek prijava pridelave, obveznosti pridelovalcev in način vzpostavitve območij pridelave brez gensko spremenjenih rastlin, strokovno usposabljanje registrskih pridelovalcev, predvsem inšpekcijski nadzor in urejevanje odškodnin in sankcij, je še pojasnil minister. Pri pripravi zakona se je sledilo dvema načeloma. Eno je načelo svobodne izbire in načina pridelave kmetijskih rastlin. Torej vsakemu pridelovalcu je omogočeno, da se odloča ali za konvencionalno, za integrirano, za ekološko, ali pa tudi za pridelavo gensko spremenjenih rastlin. Ob tem mora biti zagotovljena sledljivost, saj bodo na ta način možnost izbire imeli tudi proizvajalci in potrošniki. Drugo načelo, ki je povzročilo precej težav, še posebej zaradi tega, ker je bila potrebna kar nekajkratna preverba notifikacije na Evropski komisiji, se nanaša na odškodnine. Ministrstvo je na koncu dobilo soglasje za odškodnino, in sicer na ta način, da povzročitelj plača za morebitno škodo, ki bi nastala zaradi prisotnosti gensko spremenjenih organizmov v rastlinah in pridelkih, ki se pridelujejo brez uporabe gensko spremenjenih organizmov. V primerih nenamerne prisotnosti, ko povzročitelj ni znan, pa se odškodnine izplačajo iz posebnega namenskega vira proračuna, v katerega sredstva vplačujejo vsi pridelovalci gensko spremenjenih rastlin. V naši poslanski skupini se sprašujemo ali ne bi bilo bolje, da bi Slovenija po zgledu nekaterih sosednjih držav začasno prepovedala gojenje gensko spremenjenih rastlin. Trenutno je v Evropi dovoljeno samo sejanje koruze proizvajalca Monsanto MON810. Seme te koruze je odporno na koruzno veščo in trenutno v Sloveniji pravzaprav kakšnih večjih problemov s koruzno veščo nimamo. Po navedbah Urada za varno hrano je v naši državi nadzor nad varno hrano v skladu z evropsko zakonodajo. Po zagotovilu Inštituta za varovanje zdravja pa v Sloveniji ni hrane z vsebnostjo gensko spremenjenih organizmov. Vendar pa se kljub temu zagotovilu v Poslanski skupini DeSUS bojimo, da naša zakonodaja ne omogoča varne hrane, pač pa jo samo dovoljuje. Zato bi bilo po naši oceni potrebno v naši državi posvetiti več pozornosti obveščanju in izobraževanju potrošnikov in proizvajalcev o varni hrani. To kar bi po naši oceni pripomoglo k temu, da bi potrošniki sami zahtevali kvalitetno, zdravo in varno hrano. Kljub temu, da si strokovnjaki še vedno niso enotni o varnosti hrane, ki vsebuje gensko spremenjene organizme in da je potrebno na prave analize še počakati, v naši poslanski skupini ocenjujemo, da moramo biti pri novih tehnologijah proizvodnje hrane previdni, vendar na način, ki ne bo zaviral napredka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa za besedo in lep pozdrav. Zakon, ki ga danes obravnavamo bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. Dejstvo je, da Evropa ni tako imuna na gensko spremenjeno hrano in da ni samo koruza MON810 tista, ki se uporablja v Evropi. Dejstvo je, da se uporablja oziroma sadi gensko spremenjena soja na določenih področjih. Dejstvo je, da se uporablja gensko spremenjen krompir na določenih področjih, predvsem na Nizozemskem. Treba je povedati, da so pri izdelavi oziroma projektiranju tega krompirja sodelovali tudi slovenski strokovnjaki iz Fakultete za farmacijo. In to je po eni strani velik uspeh, po drugi strani pa je žalostno, da slovensko ministrstvo za kmetijstvo, slovensko ministrstvo za okolje in tudi ministrstvo za visoko šolo in tako naprej ne pokliče teh strokovnjakov na svoje kakšne sestanke, na kakšne razmisleke in na kakšna posvetovanja, kjer bi se lahko pametno vključili v to debato okoli gensko spremenjenih organizmov. Zakon, kakršen je, ni slab, lahko bi bil boljši. Vendar pričakujemo, da bo ministrstvo pripravilo podzakonske akte. V prvi vrsti v zvezi z varovalnimi pasovi, v drugi vrsti pa s tistim, kar je zelo pomembno, z inšpekcijami. Kdo bo kontroliral, kako bodo kontrolirani, na kakšen način in kako bodo sankcionirali vse skupaj. In kar je še huje, v primeru, da se gensko spremenjeni organizmi razširijo preko vse mere in preko vseh meja, kako bomo reševali nastalo situacijo? O tem v zakonu ni ničesar. Mislim, da bi to moralo biti, predvidevanja o tej zadevi. Zato predlagam, da naj Ministrstvo za kmetijstvo skliče posvet s strokovnjaki, zagotovo naj pokliče prof. dr. Boruta Štruklja iz farmacevtske fakultete, ki je zagotovo eden vodilnih strokovnjakov v Evropi na tem področju, pri nas pa absolutno prvi. Ne bi bilo slabo, da bi se enkrat že začelo poslušati tudi kakšna strokovna mnenja na teh področjih. Pravijo nekateri, da strah potrošnikov pred gensko spremenjenimi organizmi v Evropi upada. Upada zaradi tega, ker ni medijske podpore. Dejstvo je, da je Evropa zaspala, ljudje v Evropi sledijo medijskim pompom in rompom, in ko tega zmanjka, zmanjka tudi zanimanje za tisto določeno zadevo. Zato je toliko večja odgovornost na slovenskem ministrstvu za kmetijstvo, da ne popusti pred evropskimi pritiski, ki so v večini tudi plod pritiskov določenih proizvajalcev teh gensko spremenjenih organizmov in seveda posredno tudi insekticidov, pesticidov, ki jih pravzaprav delajo iste firme. Naslednjo korak zagotovo je, potem ko Slovenija mora uporabiti varnostni zadržek in ne sme popustiti Evropi, da se loti uporabe pesticidov, insekticidov, repelentov in še drugih kemijskih sredstev, ki vplivajo na rast rastlin in pa predvsem na okolje. Čeprav se govori, da naj bi koruza MON810 uničevala čebele, je tukaj zopet vprašanje, če je to res. Dejstvo je, da tako koruzni hrošč kot koruzna vešča napadata rastlino kot tako, medtem ko čebele zbirajo pelod na koruzi. Tukaj se lahko vprašamo, ali je možen prenos na ta način iz koruze recimo na oljno repico, na Brassico nigro ali to ni mogoče. Zato je torej še toliko bolj pomembno, da se v to zadevo vključijo strokovnjaki z določenega področja. Še enkrat bom opozoril na inšpekcijsko službo. Na splošno so inšpekcijske službe v Sloveniji zelo slabe, katastrofalno slabe, podhranjene predvsem strokovno, o financah ne bom govoril, o tem naj govorijo drugi, vendar strokovno so podhranjene. In še nekaj. Inšpekcijske službe se ne upajo reagirati na določenih mestih, teritorijih ali pa na kakšnih zadevah, kajti enostavno jih nihče ne upošteva. Zato je tudi to eno področje, ki ga je potrebno nujno urediti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Franc Bogovič.
Lep pozdrav, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegi! Spoštovani minister! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke želimo najprej opozoriti in delno tudi protestirati, da bi bilo mogoče v redu, če bi se takšen zakon s tako zahtevno vsebino sprejemal po kakšnem drugačnem postopku, kot po nujnem. Ampak to je bilo sprejeto in nadaljujemo s sprejemanjem tega predloga. Sicer gensko spremenjeni organizmi v svetu niso nekaj novega. V širšem obsegu so v uporabi, kot vemo, že več kot 15 let, predvsem v prekomorskih deželah severne in južne Amerike. Od vstopa Slovenije v Evropsko unijo pa se lahko brez prepovedi in omejitev dajejo tudi na naš trg gensko spremenjeni organizmi, za katere so bile izveden predpisane ocene tveganja za okolje ali za zdravje ljudi in živali ter je bilo izdano dovoljenje za dajanje na trg. Gensko spremenjene rastline, ki vsebujejo na ravni EU dovoljenje za gensko spremenjene organizme, torej jih lahko v Sloveniji vsakdo prideluje, predeluje ali daje na trg. Zato mislimo tudi mi, da je nujno, da se to področje omeji in tudi regulira z zakonom. Zaenkrat je v Sloveniji okoli 8.000 kmetijskih gospodarstev, ki so vključena v eno od oblik kmetovanja, pri katerih uporaba gensko spremenjenih organizmov ter proizvodov pridobljenih iz GS-ov ni dovoljena. So pa ta kmetijska gospodarstva, ki kmetuje na ekološki ali intergrirani način, razpršena po vsej Sloveniji. Zato je možnost, da pride do nenamerne prisotnosti GS pridelkov iz te pridelave in s tem do gospodarske škode še toliko večja. Odkrito povedano, bi v Poslanski skupini SLS v tem trenutku raje sprejemali zakon o prepovedi souporabe gensko spremenjenih organizmov oziroma rastlin, ampak vsi vemo, da Slovenija kot članica EU v skladu s 14. členom Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne more sprejemati ukrepov, ki bi kakorkoli omejevali ali prepovedali prost pretok blaga na trgu skupnosti. Slovenija torej na svojem ozemlju ne more izključiti nobenega tipa kmetovanja in ne more prepovedati pridelavo gensko spremenjenih rastlin, ki imajo dovoljenje za pridelavo v skladu z uredbo Evropske skupnosti o gensko spremenjeni hrani ali krmi. Tudi sodba Sodišča Evropske skupnosti v primeru Republike Avstrije proti komisiji ES nakazuje, da Avstrija ni uspela s svojo namero odstopa od direktive. Glede na res veliko razpršenost slovenske posesti je na nek način strah kako uvesti take GS organizme v Slovenijo še toliko večji. Zato nas po svoje veseli, da so dobri nastavki v tem zakonu, da je v bistvu potrebno takoj imeti soglasje sosedov za uvedbo teh gensko spremenjenih organizmov v svoj sortiment. Možno je določiti tudi območje, ki bo kar nekaj let naprej območje brez gensko spremenjenih organizmov. Določili se bodo varovalni pasovi, zahtevan je register, usposabljanje tistih, ki se bodo s takšno proizvodnjo ukvarjali, tudi sledljivost v ponudbi hrane, sistem kaznovanja po principu povzročitelj plača, tudi fond za neznane povzročitelje škode, ki bi s tem nastala. Pomembno in zelo pomembno bo delo ministrstva v prihodnje v tistem delu, ko bo treba pripraviti podzakonske akte. In glede na pomisleke, polemike in tudi določene neznanke, ki ne samo pri nas tudi po svetu na tem področju so, mislimo in podpiramo, da bo minister pri pripravi podzakonskih aktov, naredil takšne akte v katerih bo čutiti tudi duh o neobstoju GS-ov v Sloveniji.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Prijazen pozdrav ministrici, ministru, strokovnim sodelavcem in vsem vam! Moram reči, da to stališče predstavljam še posebej s ponosom in z veseljem, predvsem zato, ker smo se vse poslanske skupine v tem parlamentu našle na istem bregu in pomembnem evolucijskem vprašanju razmišljamo na isti in podoben način. Prav tako se mi zdi izredno pomembno, da je minister za kmetijstvo dr. Milan Pogačnik nadaljeval pot, ki jo je začrtal že prejšnji minister, da na tem področju na ministrstvu vlada kontinuiteta in da gremo v pravo smer, predvsem s previdnimi in počasnimi koraki. Vsa ta pomembna stališča je treba sporočiti tudi javnosti, ki vprašanja gensko spremenjene hrane ne razume povsem. Nekje je bilo prebrati, da danes prižigamo zeleno luč za te spremenjene organizme, ravno nasprotno. Danes bomo sprejeli zakon, ki prižiga rdečo luč za brezobzirno in pa prosto gojitev gensko spremenjenih organizmov, zakon, ki je previden, premišljen, restriktiven in v praksi zaradi številnih omejitev, katerih trend bo nadaljevala tudi, pričakujem, uredba gojenje gensko spremenjenih organizmov, skoraj onemogoča. Zakaj je vprašanje pomembno in pa evolucijsko? Zato, ker smo na določeni točki razvoja, kjer znanost zna in zmore ponuditi veliko. Tej znanosti je s pridom priskočila na pomoč komerciala in ker lahko na drugi strani tehtamo tudi med skokom v vodo, za katero ne vemo, kako je globoka, in nas ta napredek lahko v bodoče pahne tudi na tanek led ali pa v pogubo. In zato sem vesel in pa ponosen, ker lahko rečem, da danes spoznavamo vsi skupaj, da je življenje precej več kot samo dobiček multinacionalk in pa posel. V imenu Poslanske skupine Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije lahko rečem, da se zavedamo tudi tega, da bo čez leta, desetletja lahko ta znanost na tem področju naredila velik skok, korak naprej, da bodo možnosti za prehranjevanje milijonov in pa milijonov prebivalcev novega planeta večje in pa boljše, vendar do vseh teh korakov moramo iti počasi in pa previdno. Ni veliko trenutkov, ko v slovenskem parlamentu lahko spregovorimo tudi o čebelarstvu, o pomenu kranjske sivke, čebele, zaradi katere nas spoštujejo in pa cenijo po vsej Evropi, zato bom zadnji, slabi dve minuti stališča Poslanskega kluba LDS namenil tudi tej problematiki in še posebej opozoril na nekatere probleme, ki jih v zvezi s to problematiko vidijo slovenski čebelarji. Koliko nas je? Več kot 8 tisoč in gospodarimo s preko 170 tisoč čebeljimi družinami, katerih glavni namen in pa prihodek ni proizvodnja medu, čebeljih proizvodov, najrazličnejših vrst, ampak je pomen slovenskega čebelarstva za našo kulturno krajino. Izreden prihodek čebelarstva je nekajkrat večji za družbo kot za posameznika, saj seveda bi brez opraševanja s čebelami izginile številne kulturne rastline ali pa bi bil zgolj zaradi učinkov vetra njihov donos in pa pridelek nekajkrat manjši. Slovenci smo na področju čebelarstva nekaj posebnega v Evropi in pa po svetu in zato je pomembno, da se v odškodnine vključijo tudi čebelarji, da se razmišlja tudi o čebelarstvu, predvsem zato, ker je praktično vsa Slovenija enakomerno poseljena s čebeljimi družinami. Predvsem je treba razrešiti vprašanja gensko spremenjenega materiala v čebeljih pridelkih. Najbrž veste, da se omejevalni pasi med kmetijskimi površinami med konvencionalnimi in pa gensko spremenjenimi rastlinami merijo v nekaj sto metrih. Vemo pa, da pridna čebela delavka leti tudi do 12 kilometrov daleč. Da seveda v teh zgodbah svoje naredi veter. Zato je pri oblikovanju in pa spremembi teh uredb treba upoštevati vse to in jaz sem vesel, da smo danes začeli sprejem zakona na nek soglasen, dogovoren način in v dobro te države in teh državljanov bo, če tako tudi nadaljujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K zakonu sta sicer bila vložena dva amandmaja, vendar sta oba amandmaja umaknjena. Zato ugotavljam, da amandmajev ob zakonu ni in zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO - PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZASEBNEM VAROVANJU. Državni svet je na 15. seji 22. aprila 2009 sklenil, da na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije od Državnega zbora zahteva, da pred razglasitvijo zakona ponovno odloča o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju. Predstavnika Državnega sveta za dodatno obrazložitev ne vidim. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je kot matično delovno telo obravnaval zahtevo za ponovno odločanje. Predstavnika odbora dr. Vinka Gorenaka ni. Besedo dajem predstavnici Vlade kot predlagateljici zakona. Gospa Katarina Kresal, ministrica za notranje zadeve, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanci! Državni svet Republike Slovenije zahteva, da Državni zbor ponovno odloča o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju. V svojem mnenju se osredotoča na spremembo 3. člena zakona, ki odpravlja omejitve, da se lahko dejavnost zasebnega varovanja opravlja le kot glavno dejavnost. Pravni red dopušča omejitve opravljanja dejavnosti zasebnega varovanja ali katerekoli druge podobne dejavnosti pod pogoji, ki temeljijo na razlogih varovanja javnega interesa kot so varovanje življenja in zdravja ljudi, javnega reda, javne varnosti ali varovanja premoženja. Ureditev, kakršno podpira Državni svet, pa bi pomenila le omejevanje svobodne konkurence na tem področju, kar pa ni dopustno. Pri spremembah zakona ne gre za bistveni poseg v obstoječo zakonodajo, saj je takšna ureditev veljala vse od uveljavitve zakona v letu 2003 pa do leta 2007, ko je prišlo do spremembe, kar pomeni, da je bilo kar nekaj let časa za spremljanje oziroma proučevanje njegovih posledic. Negativnih posledic, inšpekcija v tem času ni ugotovila. Odstranitev omejitve v zvezi z glavno dejavnostjo pa ne bo vplivala na nadzor nad dejavnostjo zasebnega varovanja, kakor tudi ne na strokovnost dela imetnikov licenc. Namreč, določbe zakona veljajo za vse družbe in za vse varnostnike enako. Nadzor nad vsemi izvajajo poleg naročnika, javnosti in Državnega zbora predvsem Ministrstvo za notranje zadeve, pristojne inšpekcijske službe, v posameznih primerih tudi varuh človekovih pravic in pa informacijska pooblaščenka. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je soglasno sprejel mnenje Vlade. Vlade Republike Slovenije pa meni, da je sprememba Zakona o zasebnem varovanju potrebna in nujna in je v popolnosti v skladu z nameravano ureditvijo dejavnosti zasebnega varovanja. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa ministrica. Na seji pozdravljam gospoda Rudija Cipota, ki pa žal več ne more dobiti besede. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Seveda bom predstavil stališče poslanske skupine tako, kot je bilo napovedano, čeprav smo že naredili kakšno izjemo pri kakšni zamudi. Skratka, Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju, ki smo ga že sprejeli v tem Državnem zboru in ki je bil deležen veta Državnega sveta. Veto se je pravzaprav zgodil na tistem členu ali zaradi tistega člena, kjer smo mi vložili amandma. Amandma je bil takrat z naše strani, s strani koalicije oziroma Državnega zbora, sprejet. Gre pa preprosto za to, da smo s takšno spremembo zakona ukinjali monopole velikih zasebnih korporacij na tem področju in seveda pripeljali v stanje večje konkurenčnosti, omogočili konkuriranje tudi tistim organizacijam, podjetjem, ki imajo organizirane varnostne službe v skladu z zakonom, pa po dosedanjem sistemu niso mogli te dejavnosti opravljati na trgu, ker je bil naš amandma takrat že sprejet in pravzaprav je stališče Državnega sveta oziroma odločitev Državnega sveta temeljila prav na tem, sem vesel, da smo tako na odboru, zlasti pa v poslanski skupini, da smo, tako vsaj smatram, vse stranke soglasne s tem, da ta predlog zakona ponovno podpremo. Mi v Slovenski demokratski stranki ga bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS naj bi predstavil mag. Franc Žnidaršič - ga ni. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Dober dan. Čisto na kratko. V Slovenski nacionalni stranki zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju, saj menimo, da gre za manjši, a kljub temu potreben poseg v zakon, ki je bil sprejet leta 2003 in noveliran leta 2007. Urejenost področja zasebnega varovanja je bila pomanjkljiva in neustrezna. Zgodili so se tudi tragični dogodki in za vzdrževanje tistega stanja bi tudi v prihodnje povzročalo kršenje predpisov, neučinkovit nadzor ter ogrožanje varnosti in premoženja. Leta 2007 smo podprli spremembe zakona, ki so precej zaostrile nadzor nad delovanjem varnostnih služb, predvsem začasni in trajni odvzem licence. Se pa v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke glede na nedavne dogodke sprašujemo, če je ta nadzor res učinkovit. Morda bi ga morali še bolj zaostriti ali razmisliti o kakšnih drugih pristopih v sistem zasebnega varovanja. Poslanci Slovenske ljudske stranke namreč želimo sprejeti tak zakon, ki bo res omogočil Ministrstvu za notranje zadeve še bolj učinkovito ukrepanje zoper kršitelje predpisov s področja zasebnega varovanja. Razumemo tudi opozorilo Državnega sveta glede spremembe, ki omogoča, da bodo storitve zasebnega varovanja na tržišču nudili tudi gospodarski subjekti, katerih glavna dejavnost sploh ni dejavnost zasebnega varovanja. Kot sem že omenil, je očitno nadzor nad izvajanjem zasebnega varovanja še vedno premajhen, pomanjkljiv oziroma nezadosten in ne znamo si predstavljati, kako bo to izgledalo po predlagani spremembi. Opozorila so verjetno na mestu. Praksa bo pokazala ali so ta strah in opozorila utemeljena in če gre zadeva v napačno smer. Mislim, da je še vedno možno zadevo urediti na način kakršnega predlaga Državni zbor oziroma Državni svet, oziroma da pridemo do še kvalitetnejšega, še izboljšanega zakona. Nič pa nimamo proti, če se neko veliko podjetje organizira varovanje za lastne potrebe. Seveda mora tudi v tem primeru zadostiti pogojem za pridobitev licence in za vse zadeve, ki jim morajo tukaj slediti. V Slovenski ljudski stranki bomo v tem trenutku zakon podprli. Seveda pa tudi opozarjamo na to, da če se bo izkazalo, da ne deluje, da ga bo treba spreminjati na boljše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa. Še enkrat vsem skupaj lep pozdrav. Pozdrav tudi ministrici za notranje zadeve. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se seveda čez noč ne premislimo in zato bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju ponovno podprli, kajti naš razmislek je bil temeljit in mislim, da področje, ki ga je treba še bolje nadzirati, še bolje dodatno urediti, tak zakon zagotovo potrebuje in pa zasluži. Zato se ne strinjamo z oceno Državnega sveta Republike Slovenije, da pomeni sprememba samo 3. člena bistven konceptualni poseg v dosedanjo zakonsko ureditev. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenija smo predlog amandmaja k 3. členu sprejeli, ker menimo, da storitve zasebnega varovanja na tržišču lahko nudijo tudi gospodarski subjekti, katerih glavna dejavnost ni dejavnost zasebnega varovanja. In takšna rešitev, po naši oceni, ni v nasprotju z Ustavo. Kaj to pomeni z drugimi besedami? Da nas bodo razumeli tudi vsi tisti, ki nas ta trenutek gledajo in pa poslušajo. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenija smo prepričani, da ugledna, kvalitetna slovenska podjetja kot so recimo Krka, Gorenje, Merkur, pa še kdo, zmorejo in znajo ustanoviti za področje varovanja tudi enako kvalitetno službo, ki bo ščitila njihove interese in njihovo premoženje, še celo bolj. Prepričani smo, da to znajo v svojem lastnem in našem javnem interesu narediti bolje kot pa neko čez noč ustanovljeno podjetje, ki je v ozkem zasebnem interesu in ima namen nič drugega kot pa služiti na trgu in iskati določene osebne ali pa zasebne finančne koristi. Nasprotno menimo tudi, da je takšna rešitev ustavno korektnejša, saj na ta način ne omejuje pravne osebe, ki se ukvarja z neko drugo dejavnostjo in bi lahko tudi same organizirale svojo službo varovanja v skladu z določbami ustreznega zakona, kar jim je bilo pa do zdaj na žalost onemogočeno. Z ugotovitvijo Državnega sveta, da je bil v preteklem mandatu, obdobju nadzor nad izvajanjem zasebnega varovanja pomanjkljiv, se popolnoma strinjamo. Seveda pa ni mogoče pritrditi domnevni Državnega sveta, da bo ob takšni predvideni razširitvi izvajanja zasebnega varovanja prišlo tudi do bistvenega zniževanja kakovosti teh storitev ter velike nepreglednosti nad izvajanjem teh storitev, naše mnenje je povsem nasprotno. Ob tem, ko ponovno odločamo o Predlogu novele Zakona o zasebnem varovanju v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije poudarjamo, da se s predlagano rešitvijo strinja tako pristojno ministrstvo in Vlada Republike Slovenije. Prepričani smo, da se Ministrstvo za notranje zadeve in ministrica zavedata, da bo potrebno nadzor nad upravljanjem dejavnosti zasebnega varovanja še dodatno okrepiti, predvsem v luči dogodkov, ki se dogajajo, jih obžalujemo, jih popravljamo in se jim želimo izogniti. To ministrica gospa Kresalova oziroma Ministrstvo za notranje zadev dokazuje že s tem, da se je pričelo s postopki za celovito ureditev dejavnosti zasebnega varovanja, v te postopke pa so vključeni tako notranji, kot tudi zunanji strokovnjaki, imetniki licenc, zbornica in pa fakulteta. Na podlagi temeljite analize obstoječega stanja in primerjalne ureditve se pripravlja strategija razvoja dejavnosti zasebnega varovanja v Sloveniji, ki bo uporabljena kot obvezna podlaga za ustrezno normativno ureditev dejavnosti zasebnega varovanja. Zaradi vseh navedenih razlogov bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije predlog novele Zakona o zasebnem varovanju ponovno podprli, ker seveda želimo zaščititi življenja, varnost in pa premoženje vseh, ki živijo v državi Republiki Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Anton Colarič.
Hvala lepa. Gospod predsednik, gospa ministrica, kolegice, kolegi. Državni zbor je na 5. redni seji 21. aprila sprejel Zakon o spremembah Zakona o zasebnem varovanju, katerega cilj so bili predvsem uskladitev z odločbo Ustavnega sodišča, manj zahtevni redakcijski popravki in dopolnitve zakona. Državni svet se je v svoji zahtevi za ponovno odločanje o noveli zakona po svoji vsebini osredotočal na 1. člen, s katerim se opušča dosedanjo ureditev 3. člena osnovnega zakona, po kateri se zasebne varovanje, z izjemo načrtovanja varnostnih sistemov, lahko opravlja le kot glavna dejavnost. Državni svet zatrjuje, da navedena sprememba predstavlja bistven konceptualen poseg v dosedanjo zakonsko ureditev, ki ni v nikakršni povezavi z odločbo Ustavnega sodišča. Kot že navedeno, se z novelo zakona v osnovi uresničuje odločba Ustavnega sodišča iz septembra 2008, ki je posledica sprejema novega zakona o zasebnem varovanju v septembru 2007. Iz leta, ko je bilo zaradi znanih dogodkov marsikaj narejeno na hitro, brez premisleka in je tedanja vlada vložila zakon, ki po mnenju stroke ni bil sprejemljiv. Tudi Poslanska skupina SD takrat tega ni podprla. Zbornica za varovanje pa je potem vložila zahtevo za oceno ustavnosti. Tokratna novela zdaj sledi ustavni odločbi iz leta 2008. V Poslanski skupini SD podpiramo stališča Vlade, ki so bila predstavljena v stališču ministrice, in bomo pri ponovnem odločanju zakon ponovno podprli. Obenem pa ponovno poudarjamo, to smo storili že takrat, ko smo novelo podprli v aprilu, da je potrebno Zakon o zasebnem varovanju čim prej posodobiti in modernizirati, da se to področje uredi celovito. Pričakujemo, kot že rečeno, da bo nov zakon priložen Državnemu zboru v odločanje še v letošnjem letu. Socialni demokrati, kot že rečeno, bomo še enkrat glasovali za novelo zakona. Hvala.
Hvala lepa. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj ob 14.30. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 6. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali bo 14.30. Hvala lepa.
Prehajamo na nadaljevanje seje, to je na glasovanje Državnega zbora o predlaganih odločitvah. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svoje glasovanje naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Prehajamo k 15. točki dnevnega reda, to je obravnava in odločanje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozu nevarnega blaga, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Ja, prosim. Obrazložitev glasu? Dajem prijavo za obrazložitev glasu v imenu [[...]] Gospod Jurša v imenu [[...]]ne, pomota. Še enkrat sprašujem - se želi kdo prijaviti v imenu poslanske skupine? Ne. Potem dajem besedo gospodu Bezjaku, obrazložitev glasu v svojem imenu. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, spoštovane poslanke in poslanci. Zakaj hočem obrazložitev tega zakona v svojem imenu? Mi zdaj v Sloveniji sprejemamo zakon o višjih kaznih za prevoz ADR blaga - nevarnega blaga. Jaz se absolutno strinjam, da je prav, da se ta zakon uskladi z Evropsko unijo. Nikakor pa se ne morem strinjati, da ministrica daje zakon v obravnavo in potrditev prej preden v Sloveniji sploh imamo pogoje. V Sloveniji nimamo niti enega parkirišča za prevoz nevarnega blaga. Kako bomo pa potem kaznovali, če ne omogočamo tem prevoznikom, predvsem tujim prevoznikom, ki tranzitirajo državo Slovenijo, da bodo lahko parkirali. Vsi vemo, da po določenem času morajo parkirati vozila, ne morejo peljati naprej zaradi predolge vožnje, ki jo opravi voznik skupaj. Kje pa naj takšen prevoznik parkira vozilo? Policija ga bo zato kaznovala z globo. Je to pošteno? Kje je tu morala? Strinjam se, da se ta zakon uskladi z Evropsko unijo. Nikakor pa se ne strinjam, da ne omogočimo najprej pogojev, potem pa gremo v izvajanje tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 5. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika zbor sprejme naslednji sklep: "Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o tujcih." Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 17. točko dnevnega reda - to je obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o potnih listinah, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbor sprejme naslednji sklep: "Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o potnih listinah." Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 19. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 20. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o soobstoju gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami, nujni postopek. Ker k drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Gospod Tanko, obrazložitev v imenu poslanske skupine?
Postopkovni predlog.
Postopkovni predlog. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Predlagam 45-minutni odmor za posvetovanje v poslanski skupini o tem zakonu.
O tem zakonu? Želi kdo obrazložiti svoj glas v imenu poslanske skupine, v osebnem imenu? Končali smo z obrazložitvami oziroma z možnostjo za obrazložitev glasu in preden preidemo na odločanje, odrejam 45 minut odmora, ki ga zahteva Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Sejo bomo nadaljevali ob 15.25 uri.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo in glasovanjem v zvezi z 20. točko dnevnega reda. Najprej sprašujem, če želi predlagatelj prekinitve, gospod Tanko, besedo. Prosim, gospod Tanko.
Hvala lepa. Poslanska skupina je glede te točke opravila razpravo in obveščam vas, da nismo izoblikovali enotnega stališča, tako bo vsak poslanec glasoval po svoji vesti. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 8. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda - to je s ponovnim odločanjem o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev, to je 46 ali več. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Obrazložitev v lastnem imenu?
Postopkovni predlog imam.
Postopkovni predlog, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, za posvet v poslanski skupini glede ponovnega glasovanja o Zakonu o zasebnem varovanju predlagam 45-minutni odmor, da se poslanci dogovorimo, kako bomo o tej točki glasovali. Hvala lepa.
Žal je ta odmor v skladu s poslovnikom in ga vodja poslanske skupine lahko zahteva in dobi. Preden pa ga dobi in prekinem sejo, pa sprašujem, ali želite obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. [[Ne.]] Ali želi obrazložiti svoj glas kdo od poslank ali poslancev? [[Ne želi.]] Zaključujem obrazložitev glasu poslanskih skupin in poslancev. Odrejam prekinitev 45 minut, to je do 16.15. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo in glasovanjem pri 23. točki dnevnega reda. Sprašujem, če želi predlagatelj prekinitve gospod Jože Tanko besedo. Prosim.
Hvala lepa. Mi smo v poslanski skupini proučili tudi razloge, zaradi katerih je Državni svet zahteval veto na glasovanje o tem zakonu, in pa tudi naredili primerjavo s tem, ko je bil sprejet naš amandma. Poslanska skupina se je odločila, da bo glasovala na ponovnem glasovanju za zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 2. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN ČEŠKO REPUBLIKO O IZMENJAVI IN MEDSEBOJNEM VAROVANJU TAJNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA MANDATNO- VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval Predlog predsednik Republike Slovenije za imenovanje dveh viceguvernerjev in članov Sveta Banke Slovenije, Predlog predsednika Republike Slovenije za imenovanje informacijske pooblaščenke s predlogom sklepa ter Predlog sklepa o imenovanju članov Nadzornega odbora Slovenske odškodninske družbe. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Prehajamo na obravnavo Predloga predsednik Republike Slovenije za imenovanje dveh viceguvernerjev in članov Sveta banke Slovenije. Predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk je z dopisom z dne 22. aprila 2009 predlagal Državnemu zboru, da za dva viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije imenuje mag. Janeza Fabjana in mag. Boža Jašoviča. Besedo dajem predstavniku predlagatelja dr. Eriku Kerševanu za dopolnilo obrazložitev predloga predloga. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani. Predsednik je predlagal, da Državni zbor imenuje za viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije mag. Janeza Fabjana in mag. Boža Jašoviča. Gre za zahtevne strokovne funkcije in oba kandidata imata pomembne in široke izkušnje na tem področju. Med drugim v okviru dela pri Banki Slovenije, pri Evropski centralni banki, pri Eurostatu in pri drugih organih, ki se ukvarjajo s tem področjem tako v Sloveniji kot tudi širše, torej v okviru Evropske unije. Pri tem je pomembno poudariti, da imata oba kandidata ob bogatih izkušnjah tudi ustrezno podporo Banke Slovenije, torej guvernerja Banke Slovenije, in da po dosedanji praksi seveda tej podpori predsednik dodaja tudi svojo podporo in predlog. Ob tem bi želeli poudariti, da je to zaključek nekega relativno formalnega postopka, ki je tekel skladno z Zakonom o Banki Slovenije in je potekal na podlagi javnega poziva, ki je bil objavljen v Uradnem listu. V roku za zbiranje prijav kandidatov se je pojavilo relativno malo predlogov, vendar je bil ta rok postavljen nad zakonskim minimumom, torej, bil je določen v roku 40 dni, in veseli nas, da smo dva tako dobra kandidata tudi dobili. V tem času bi se seveda lahko prijavil oziroma izrazil svoj interes tudi kakšen od drugih uglednih strokovnjakov, tudi pri posvetovanju z vodji poslanskih skupin, ki jih je opravil predsednik republike, je bila ta možnost dana, vendar je ostalo pri tem predlogu in ker je dober in kvaliteten predsednik republike predlaga, da ga pri podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. - se odpoveduje. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na izvedbo glasovanja o Predlogu predsednika Republike Slovenije za imenovanje dveh viceguvernerjev in članov Sveta Banke Slovenije. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije o imenovanju viceguvernerjev in članov Sveta Banke Slovenije Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so Aleksander Ravnikar, Socialni demokrati; Robert Hrovat, Slovenska demokratska stranka; Franci Kek, Zares in Gvido Kres, Slovenska ljudska stranka. Član komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi generalna sekretarka Državnega zbora gospa Mojca Prelestnik. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Če ne, prehajamo na odločanje o takšni sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bosta poslankam in poslancem vročeni dve glasovnici tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na vsaki glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije bo vsak predlagani kandidat izvoljen oziroma imenovan, če bo zanj glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjeni glasovnici oddali v glasovno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Poslanci, ki jim boste pomagali pri glasovanju, prosim, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 16.40 in bo trajalo do 16.55. Prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali ob 17.10. Hvala.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Nadaljujemo z obravnavo prekinjene točke, in sicer PREDLOGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA IMENOVANJE DVEH VICEGUVERNERJEV IN ČLANOV SVETA BANKE SLOVENIJE. Prebral bom Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju predlaganega kandidata mag. Boža Jašoviča za viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 21. maja 2009. Razdeljenih je bilo 75 glasovnic. Oddanih je bilo 75 glasovnic. Neveljavnih glasovnic ni bilo. Veljavnih je bilo 75 glasovnic. Za je glasovalo 56 poslank in poslancev, proti je glasovalo 19 poslank oziroma poslancev. Na podlagi izida glasovanja je bil mag. Božo Jašovič z večino glasov vseh poslancev imenovan za viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije. Mandat začne z dnem 11. 9. 2009. In naprej, Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju predlaganega kandidata mag. Janeza Fabjana za viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 21. maja 2009. Razdeljenih je bilo 75 glasovnic. Oddanih je bilo 75 glasovnic. Neveljavnih glasovnic ni bilo. Veljavnih je bilo 75 glasovnic. Za je glasovalo 56 poslancev, proti je glasovalo 19 poslancev. Na podlagi izida glasovanja je bil mag. Janez Fabjan z večino glasov vseh poslancev imenovan za viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije. Mandat začne z dnem 11. 9. 2009. Prehajamo na obravnavo Predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje informacijske pooblaščenke s predlogom sklepa: Predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk je z dopisom dne 22. aprila 2009 predlagal Državnemu zboru, da za informacijsko pooblaščenko imenuje gospo Natašo Pirc Musar. Besedo dajem predstavniku predlagatelja dr. Eriku Kerševanu za dopolnilno obrazložitev predloga.
Hvala lepa. Spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci! Informacijski pooblaščenec je v današnjem času izredno pomembna funkcija. Tako opravlja temeljno nalogo varstva osebnih podatkov pred njihovim neupravičenim zbiranjem, upravljanjem in seveda posredovanjem. Po drugi strani zagotavlja dostop do informacij javnega značaja. To pa je tisto, kar medijem, posameznikom, vsem zainteresiranim omogoča nadzor in transparentnost dela državnih organov. Tukaj gre za varstvo dveh temeljnih ustavnih pravic, med katerima je treba pogosto iskati ravnotežje. To je novo pravno področje, ki odpira nova zahtevna vprašanja. Zato je to funkcijo treba opravljati z občutkom, previdnostjo in z natančnostjo. Neka zelo pametna ženska je nekoč dejala, da so pogosto najpomembnejše malenkosti, podrobnosti, ki jih drugi niti ne opazijo. In to velja tudi pri opravljanju te funkcije, da je treba biti previden, pozoren, natančen in skrben pri iskanju ravnotežja ravno na podlagi različnih malenkosti, različnih podrobnosti. In gospa Nataša Pirc Musar je pri svojem dosedanjem delu dokazala, da bo znala tudi v prihodnje dati potrebno pozornost vsem vidikom, ki se pri tem zahtevnem delu pojavljajo. Ob tem bi želeli tudi dodati, da je postopek po zakonu izveden tako, da predsednik republike predlaga kandidata v izvolitev Državnemu zboru Republike Slovenije. Zakon ne predvideva posebnega postopka javnega poziva zbiranja kandidatur in zaradi tega tak postopek z različnimi objavami v tem primeru tudi ni bil izveden. Da pa se zagotovi transparentnost postopka in možnost pridobivanja tudi drugih pogledov in drugih kandidatur, je predsednik republike v pogovoru z vodji poslanskih skupin in ob napovedi te kandidature tudi dal možnost in potreben čas, da bi se morebitni drugi predlogi predložili. Ker pa je sam prepričan, da bo gospa Nataša Pirc Musar dobro in vestno opravljala delo informacijske pooblaščenke tudi v prihodnje, seveda ni sam iskal kakšnih drugih kandidatur. Zato vam predlagam v imenu predsednika republike, da navedeni predlog podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročala in predložila predlog sklepov. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin [[...]]Ne, v bistvu nimamo predstavitev stališč, smo zaključili. Prehajamo na razpravo poslank [[...]]Pardon, se opravičujem, najprej najava, da ne, potem da [[...]]Besedo ima gospod Jože Tanko, Slovenska demokratska stranka, predstavitev stališča poslanske skupine. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Dejansko gre za, tako kot je rekel gospod dr. Kerševan, za zelo pomembno funkcijo, zato je treba še posebej skrbno pretehtati odločitev. Mi menimo, da ta postopek, ki je bil izveden, ni bil v celoti izveden tako, kot bi pričakovali, kajti ni dovolj, da se predlagatelj posvetuje samo s tistim, ki to funkcijo opravlja, ampak mislimo, da bi bilo treba izpeljati tudi nek širši nabor preko javnega razpisa in šele na osnovi tega bi se lahko tudi drugi prijavili na ta razpis. Je pa težko, takrat, ko predlaga predsednik republike kandidata, komurkoli predlagati nek protipredlog. Lahko rečem, da imamo v naši poslanski skupini pomisleke, zadržke glede predloga, vsaj iz dveh razlogov. Eno je afera, ki se je zgodila s to washingtonsko depešo, ki je bil pomemben zaupen dokument, objavljen istočasno v ljubljanskem Dnevniku in beograjski Politiki. Takrat, če se spomnite, je minister za zunanje zadeve odredil notranji nadzor, da bi se ugotovilo, zakaj je ta dokument prišel v javnost. In z intervencijo pooblaščenke do informacij javnega značaja je prišlo do blokade tega postopka. Mi menimo, da je bila odreditev nadzora odgovorne osebe, v tem primeru ministra, več kot upravičena. To se zgodi, in se mora zgoditi, povsod, kjer se zgodi tak primer. Vendar se je v tem primeru zgodilo še nekaj drugih zadev, se pravi, da je pooblaščenka tudi v javnosti razlagala nepravnomočne odločitve, objavila jih je celo v strokovni reviji, potem pa je bilo medijem posredovano tudi ime naslovnikov prekrškovnega ukrepa, kar menimo, da ni korektno, in to celo prej, preden so ti ta ukrep sploh doživeli. Zdaj sklicevanje na to, da je šlo za poseg v zasebnost, tako se je sklicevala informacijska pooblaščenka, ne zdrži, kajti v istem času je urad imel poseben pravilnik, ki je dopuščal informacijski pooblaščenki nadzor in pregled elektronske pošte zaradi uvedbe ali vodenja sodnega, prekrškovnega, disciplinskega ali drugega postopka, povezanega z delovnim razmerjem pri pooblaščenki. To se pravi, da je bil pravilnik, s katerim je pooblaščenka uravnavala delovanje svojega urada, bistvo strožji, bistveno hujši kot to, kar je naredil tedanji minister Rupel, ko je želel samo ugotoviti to, iz katerega vira je prišlo do izdaje zaupnega dokumenta. In to je eden izmed razlogov. Drugi, prav tako tehten razlog pa je preprečitev dela in nadzora Urada za varstvo konkurence v postopku proti veletrgovcem. Namreč, se boste spomnili, da v času, ko je v Sloveniji prišlo do povečanih rasti inflacije, da so mnogi trgovci v drugih evropskih državah zniževali marže. V Sloveniji se to ni zgodilo, celo več, obstajal je utemeljen sum Urada za varstvo konkurence, da je prišlo do kartelnega dogovora med temi trgovci, da se cene hrane držijo na višji ravni in celo še, da naj bi se usklajevale. Ko je Urad za varstvo konkurence uvedel določene postopke proti tem veletrgovcev zaradi teh sumov kartelnih dogovorov, je prišla intervencija pooblaščenke in s tem je za pomemben čas prekinila postopek preverjanja. Menimo, da sta bila oba postopka, ki sta jih odredila tako resorni minister kot Urad za varstvo konkurence, v javnem interesu in da je s tem posegom informacijske pooblaščenke prišlo do zaustavitve, do blokade postopkov. Eden izmed postopkov je bil tudi kasneje v sodnem sporu tudi oporekan. S tega stališča in zaradi tega v naši poslanski skupini kandidatke ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, pooblaščenec predsednika države. Jaz moram reči, da v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pa razmišljamo pozitivno. Pri dosedanjem delu pooblaščenke smo tako kot predsednik države zagotovo videli, opazili in pa zaznali ogromno dobrih stvari. Glede na to, da je gospa ravnala ledino, je prav gotovo lahko prišlo tudi do kakšne drobcene, nenamerne napake, in ker je poznavalka področja, bo te napake v mandatu, ki prihaja, zagotovo opravila. Pa da ponovimo postopek, ker smo slišali cel kup negativnosti, bom vseeno podal tudi nekaj mnenj, ki smo jih sprejeli skupaj na mandatno imunitetni komisiji. Pravico predlagatelja ima predsednik Republike Slovenije, ki je na podlagi Zakona o informacijskem pooblaščencu predlagal Državnemu zboru informacijsko pooblaščenko, gospo Natašo Pirc Musar, ki ima seveda ustrezno izobrazbo, je univerzitetna diplomirana pravnica, ima opravljen državni pravosodni izpit in je po oceni Poslanskega kluba LDS mnogo v preteklem petletnem mandatu dobro in pa kvalitetno opravljala. Pomembno je, da je gospa v preteklem mandatu v delo vložila vso svojo vestnost, strokovnost in se ob tem tudi prizadevala za uveljavitev nove funkcije in novih pravic državljank in državljanov na področju dostopa do informacij javnega značaja. Ob svojem delu je z mnogimi odločnimi odločitvami tudi ukrepala za zaščitno varstva osebnih podatkov in poskušala zagotoviti visok standard njihovega pravnega varstva, ki je v sodobni evropski državi bistvenega pomena. Zato seveda tako mi kot predlagatelj ocenjujemo, da je gospa Pirc Musar kandidatka, ki izpolnjuje vse zakonsko predpisane pogoje in bo lahko s svojim delom še naprej prispevala k uspešnemu razvoju področja in dela informacijskega pooblaščenca. Zato seveda v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pritrjujemo in podpiramo odločitev predsednika države in smo prepričani, da bo kandidatka svoje delo v naslednjem zahtevnem petletnem obdobju uspešno opravila, tako kot do sedaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključili smo predstavitve stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima Jožef Jerovšek. Prosim.
Predsednik, kolegice in kolegi. Položaj in institucija informacijskega pooblaščenca je izjemno pomemben in to je dokazala tudi sedanja informacijska pooblaščenka in kandidatka za bodočo informacijsko pooblaščenko. Moram reči, kot je bilo danes že omenjeno, da je odigrala veliko vlogo na področju slovenske zunanje politike. Kakor koli se zdi nenavadno, mislim, da je bila eden ključnih akterjev na področju slovenske zunanje politike, ampak seveda te posledice so dokaj kompleksne. Ker bom ta izraz uporabil, ker tudi v zvezi z določenimi osebami pogosto uporabljajo besedo kompleksno, da so bile neki osebi kompleksni. Takrat, ko je izbruhnila afera washingtonska depeša, se je država znašla v izjemno neprijetni situaciji. To je bil tudi name akterjev washingtonske depeše. Pustimo, da se je zadeva zgodila zaradi površnosti ambasadorja, sedanjega zunanjega ministra, ampak očitno so akterji v domovini računali na to, pa tudi poznali verjetno možnosti, ki so se v hiši ponujale, v zunanjem ministrstvu, ob takih priložnostih. Trdno sem prepričan, da če bi informacijska pooblaščenka ravnala bolj selektivno, da bi dovolila delno preiskavo, kajti ne morem se strinjati, da je tista absolutna blokada bila v okviru njenih kompetenc, potem bi država ne utrpela takih drastičnih posledic. Kajti, posledično je zaradi tega predsednik republike potem imel tudi, vsaj on je tako obrazložil, alibi, da ni imenoval veleposlanikov. In neimenovanje veleposlanikov pa se reflektira v zadnjih dveh mesecih kot huda posledica, kajti slovenska diplomacija ni imela na ključnih mestih veleposlanika z akreditivi in pooblastili. Res so tam delovali odpravniki poslov, samo vsi vemo, da če se odpravnik poslov najavlja sedanjemu ministru, bo čakal mesece in mesece ali pa sploh ne bo sprejet. Veleposlanik pa ima relativno odprto pot. Seveda se je zgodilo, da je bila slovenska diplomacija pri lobiranju v evropskih prestolnicah tako rekoč amputirana in da se to odraža v tem, da Republika Hrvaška na nekaterih področjih z leve in desne prehitevala slovensko diplomacijo. Te posledice so lahko hude tudi v prihodnosti, se vlečejo. Trdno upam, da bo to, da je slovenska opozicija tukaj odigrala izjemno državotvorno vlogo v sedanji, zadnji fazi, da smo te posledice minimalizirali. To afero vidimo, ko se tudi na sodiščih razpleta ta afera, vidimo, kako veliki vložki so bili vloženi v to afero. V eni medijski hiši, v Beogradu, tuji diplomaciji. Se mi zdi, da je totalna blokada takrat bila nedržavotvorno ravnanje. Preseganje kompetenc s hudimi posledicami. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Moram reči, da je pooblaščenka bila pravzaprav učinkovit pes čuvaj ali kako temu rečemo [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Čas je potekel. Besedo ima Darja Lavtižar Bebler. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Nisem se sicer vede prijavila k tej razpravi, ampak kljub temu, hvala za besedo. To, kar smo ravnokar slišali, [[...]]
Mir v dvorani [[...]]
[[...]]je ena velika neumnost, oprostite kolega Jerovšek. Poglejte, pred tem, samo tri mesece pred tem, preden so se pojavili problemi v zvezi z zapiranjem oziroma odpiranjem pogajalskih izhodišč s Hrvaško, je Slovenija izredno uspešno predsedovala Svetu Evropske unije. In čudno je, da ob vsej tej uspešnosti ni znala uveljaviti te vloge predsedujoče v Svetu Evropske unije in prepričati druge članice Evropske unije, da bi prisluhnile našim argumentom, zakaj nasprotujemo tistim dokumentom Hrvaške, ki po našem mnenju prejudicirajo mejo. Zdaj govori o tem, da so tega krivi ambasadorji, ki niso bili pravočasno imenovani, obenem pa pozabiti, da so bili prejšnji ambasadorji odpoklicani, pa bi do imenovanja novih ambasadorjev lahko bili še na tistih položajih, kajti zakon jim to omogoča, ob vsem tem, kar govorite, gospod Jerovšek, oprostite, za te grde besede morda z moje strani, ampak vse to je ena velika neumnost. Kar pa zadeva kandidatko za informacijsko pooblaščenko, bi pa rada povedala to. Glede na to, da je tako "uspešno dihala za ovratnik" prejšnjim oblastem, bi pričakovala, da boste tudi tem oblastem privoščili tako kritično in pogumno informacijsko pooblaščenko. Ne vem kako to, da ste se tako rekoč čez noč premislili. Mi jo bomo seveda podprli, jaz osebno jo podpiram, zaradi tega, ker sem prepričana, da je zelo strokovno opravljala svoje delo in seveda tudi zelo občutljivo. Kajti, za te stvari mora človek poleg vsega strokovnega znanja imeti tudi veliko dozo občutljivosti in poguma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Janja Klasinc. Replika seveda ni mogoča, replika je mogoča, kadar obstaja čas za razpravo poslanske skupine in znotraj tega časa obstaja razprava. Tu je vsakemu poslancu dodeljenih 5 minut in teh 5 minut ste vi izčrpali - zato vam replike ne bom dal. Proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, v teh primerih, ko ima vsak za razpravo 5 minut, ima tudi vsak, ki odgovarja na razpolago, za repliko 3 minute. In tukaj ni nobenih ovir, da gospod Jerovšek ne bi mogel dobiti replike za odgovor na navedbe, ki ne stojijo. In vam predlagam, da kolegu Jerovšku daste besedo. Hvala.
Dobro. Replika, Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Moram reči, da me ne preseneča, in se ni treba nič oproščati, če grde besede name naslavlja, tega sem od gospe Lavtižar Bebler že vajen. In vendar, to, kar je povedala - se pa čudim kot nekdanji ambasadorki, da kaže takšno nepoznavanje delovanja ambasad in kompetence ambasadorjeve, kakšna je njihova pozicija do domicilnih vlad. Seveda, jaz natančno vem, da je kar precej od teh ambasadorjev, ki se jim je iztekel mandat in so bili podaljšani preko predsedovanja. In seveda, potem bi se ukinila funkcija rotacije ambasadorjev, če bi pritrdili vašim pogojem. Ampak, kot ste rekli, da je uspešno "dihala za vrat oblasti". Jaz se s tem strinjam, ampak sem ravno - potem se ni slišalo. Gospa pooblaščenka je bila zelo koristna za opozicijo, s tem se strinjam, je pomagala pri volilni zmagi opozicije, pa nimam nič proti temu, naj bo vsak pooblaščenec tak, ko bo pes čuvaj, vendar je tako jasno pokazala, da ji srce bije samo na eni strani, da sedaj ne bo te funkcije opravljala. To je problem, da je bila ona dobra v pogojih, ko je bila na oblasti vlada, ki je ni marala. Sedaj pa te funkcije prav gotovo ne bo mogla izvajati tako uspešno, saj kri ni voda in je nemogoče zamenjati kri čez noč. Prepričan sem, da bi bilo dobro, če bi predsednik republike predlagal politično nevtralno osebo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Janja Klasinc.
Spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz v popolnosti podpiram predlog predsednika republike, in to ne po naključju. Gospa Nataša Pirc Musar je v svojem dosedanjem delu dokazala, da je prava oseba za to izredno zahtevno funkcijo. Zakaj? Zato, ker ima za to mesto idealno kombinacijo izobrazbenih in pa delovnih izkušenj. Kot diplomirana pravnica s pravosodnim izpitom ima prakso v pravnih vrstah, izkušnje v delu iz sodne oblasti, poleg tega pa se je kot dolgoletna novinarka tudi spoznala na delo medijev. V zadnjih letih, odkar opravlja to delo, so se mnoga vrata, ki jih je skušala državna uprava pod različnimi političnimi oblastmi zapreti javnosti, z njeno pomočjo tudi odpirala. Drugi razlog, zaradi katerega odločno podpiram gospo Pirčevo, da bi nadaljevala delo na tem področju, pa je to, da je v vsej svoji praksi odgovorno opozarjala na napake, posameznike in ustanove različnih političnih opcij. In prav to je tisto, o čemer se ne morem strinjati z dosedanjimi razpravami, saj sem prepričana,da je gospa Pirc Musarjeva popolnoma politično nevtralno delovala. Kar pa zadeva washingtonsko depešo na MZZ-ju, pa bi rada povedala to. Informacijska pooblaščenka je reagirala povsem pravilno. Na ministrstvu se je skušalo podtakniti odgovornost za curljanje tega dokumenta oziroma za to, da je ta dokument prišel v tisk, politično nepriljubljenemu dolgoletnemu in zelo izkušenemu diplomatu gospodu Marijanu Šetincu in prav nadaljnja policijska preiskava je pokazala, da je bil gospod Šetinc povsem nedolžen. Zato mislim, da je treba tudi naprej preprečevati, da bi se diplomacija ukvarjala s preiskovalnimi dejavnostmi. Te dejavnosti opravljajo v vseh demokratičnih družbah policije.
Hvala lepa. Besedo ima Miro Petek. Prosim.
Hvala lepa. Delo informacijske pooblaščenke sem v minulem mandatu posebej pozorno spremljal glede njenega delovanja okrog Sove. Tu moram reči, da je bila precej nerodna in da je za njo ostalo kar precej črepinj in to lahko Slovenijo kar drago stane. Hrvaška nacionalna tiskovna agencija Hina je pred desetimi dnevi, to je 11. maja poročala, da je informacijska pooblaščenka Nataša Pirc Muser odločila, da naj podatki, ki jih vsebujejo dokumenti, povezani s prisluškovanjem Janezu Janši in Ivu Sanadarju, ostanejo tajni. To je dobro. To je vse lepo in prav. Toda gospa Muser je s svojo nerodno obrazložitvijo, da je Sova leta 2004 z uredbo, ki jo je podpiral gospod Iztok Podbregar, prisluškovala Janezu Janši in Ivu Sanadarju. To pa je zelo nerodna dikcija. Seveda mi, ki smo na nek način posredno sodelovali v tej zgodbi, v tej zgodbi okrog Janše, Sanadarja in Sove, vemo za določene podrobnosti in finese. In gospa Pirc Muser, ki je tudi imela na nek način dostop do teh informacij, je tukaj delovala zelo zelo nerodno. Takšno priznanje, da je Sova prisluškovala gospodu Sanadarju, je seveda škandal in to velik škandal, ki pa lahko Slovenijo stane ne samo mednarodnega ugleda, ampak lahko tudi kakšnega drugega spora. Lahko pričakujemo tudi kakšno noto in protest s strani Republike Hrvaške, lahko se sosedje Hrvatje tudi vprašajo, ali Sova to počenja tudi dandanes, ko je spet na oblasti ista opcija, kot je bila leta 2004. Spomnite se gospoda Pavla Gantarja, ki je nekaj časa vodil to komisijo. Današnji predsednik Državnega zbora niti enkrat v javnosti ni omenil imeni: Janez Janša, Ivo Sandar. On je striktno govoril o visokem politiku v sosednji državi in vodji opozicije v Sloveniji. Nikoli, da bi šlo za kakršno koli prisluškovanje. In ta gospa informacijska pooblaščenka vehementno pošlje v javnost takšno izjavo in seveda jaz te gospe ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav še enkrat kolegicam in kolegom, v kar že pozni popoldanski uri. Tudi mene je neprijetno presenetilo imenovanje kandidatke za informacijsko pooblaščenko s strani predsednika države, vendar po drugi strani niti ne, ker sem bil že na podoben način večkrat neprijetno presenečen. Sam bi izrazil svoj ugovor do njenega dela, predvsem v času, ko je intervenirala pri postopku proti veletrgovcem. Spomnimo se, da so bili veletrgovci utemeljeno osumljeni kartelnega dogovarjanja in ko so ustrezne službe hotele pridobiti konkretne dokaze s pridobitvijo ustrezne dokumentacije, ne samo papirjev, ampak tudi vsebine računalnikov, torej vsebine trdih diskov, je gospa Musarjeva 17. 7. izdala odločbo, ki je postopek zaustavila. In potem smo bili pa priča kontradiktornemu postopku, ko je ena državna služba na sodišču tožila drugo državno službo. To se pravi, država je tožila samo sebe. Torej pomeni, da je od teh dveh služb ena bila v kontradiktornosti s postopkom izvrševanja nekaterih nalog. Sodišče je 14 dni kasneje le sprostilo preiskavo, v 14-ih dneh pa vemo, da lahko vse nezaželene podatke že zdavnaj preneseš na ustrezne elektronske medije, jih zbrišeš, celo nosilec fizično uničiš in tako naprej. Torej od preiskave ni ostalo nič. Menim, da ni bila njena naloga pri postopku, da zadevo prepreči, da prepreči preverbo, ampak, da zagotovi korektnost postopka. Torej, da je prisotna zraven, da se ime tistega, ki se ga preiskuje, ne pojavi v javnosti, ampak da se samo uporablja tam, v postopku, kjer je nujno potrebno, torej na sodišču, v organih preiskave in tako naprej. Želel bi še poudariti, da obstajajo določene službe, kjer ko vstopiš vanjo, daš del samega sebe, del zasebnosti. Po sistemu vzemi ali pusti, če greš v to službo, boš del tega. Sam sem bil zaposlen v koncernu Goodyear in čisto droben detajl. Če sem hotel poslati mail sosedu, ki je imel svoj računalnik na sosednji mreži, je šel signal na satelitsko anteno, na satelit, preko satelita na "watch doc." ali "psa čuvaja" torej na ustrezen filter v Združene države Amerike. Če je bilo ugotovljeno, da je sporočilo čisto, da ne vsebuje, da ne izdajam poslovne tajnosti in podobnega, je prišlo po tisti poti nazaj na sosednjo mizo, mojemu sodelavcu. Višje postavljeni uradniki oziroma uradniki na višjih delovnih mestih so podpisali vnaprej, da jim smejo preverjati telefonske klice, preverjati maile in celo odpirati pošto, torej velik poseg v zasebnost, samo v smislu korektnosti postopka in zaščite. To smo sprejeli, lahko bi se pritožili seveda pooblaščeni - samo tisti dan je konec službe. In ugotavljam, da je v temu primeru, v postopku proti veletrgovcem, v bistvu ovirala postopek neke druge državne službe. Torej dva državna organa sta prišla drug z drugim v kontradiktornost. In potem se v takšnem primeru vedno ugotavlja, da ima nekdo prav, nekdo nima prav. In seveda, s takšno zlorabo pooblastil se ne morem strinjati, zato gospe ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Melita Župevc, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moram reči, da sem slišala neke fantastične obrazložitve svojih predhodnikov. Jaz, če kolegu Potrču hočem kaj povedati, mu ne pišem mail, ampak mu kar povem, je bistveno lažje pa si prihranimo nepotrebne nevšečnosti. Sem pa slišala nekatere stvari, ki žal res "ne pijejo vode", kot se po domače reče. Očitano je, da postopek ni bil izveden tako, kot bi pričakovali - torej v skladu z javnim razpisom. Če bi tisti, ki so to govorili, prebrali zakon, bi videli, da zakon ne predvideva javnega razpisa, ampak verjetno ga niso prebrali. Je pa zelo tipično, obrazložitev, zakaj nekomu nasprotuješ. "Ad personam" je najlažje pri takšnih organih in institucijah napadati nekoga kadar se ne strinjaš s konkretnimi primeri. Pri protikorupcijski komisiji je bil vedno tarča predsednik protikorupcijske komisije zato, ker se nekateri niso strinjali s konkretnimi odločitvami. Računsko sodišče - predsednik Šoltes je bil pogosto tarča kritike prav iz istih vrst ravno zato, ker se niso strinjali z njegovimi konkretnimi odločitvami. Ampak ti organi in te institucije tu niso zato, da jih mi hvalimo ali grajamo, temveč da korektno, v okviru zakona, svojih pristojnosti in nepristransko opravljajo svoje delo. In če so bile storjene kakšne napake, tudi pri delu informacijske pooblaščenke, je prav, da se jih odpravi, da se kaj izboljša, da se kaj dopolni. In obrazložitve, ki so bile malo prej pred mano, so šle v smeri, da je informacijska pooblaščenka skorajda kriva, da še vedno ni urejeno vprašanje meje med Slovenijo in Hrvaško. Zdaj, jaz ne vem, mi nismo bili tisti, ki smo lovili čarovnice na Ministrstvu za zunanje zadeve, lovili so jih drugi, tako da so tisti pravi naslov in jih boste vprašali, kako se tem stvarem streže. Informacijski pooblaščenec ima, kar se mene tiče, eno zelo pomembno funkcijo. To je, da lahko in da mora prebiti morebitni molk oblasti, njenih organov, konkretnih funkcionarjev. Na drugi strani pa zagotoviti varstvo osebnih podatkov. In če je iz medijskih vrst, s strani novinarjev prišla oznaka prav za Natašo Pirc Musar, da gre za neke vrste varovalko v oblastnem sistemu, je to lahko zadosten znak, da je svoje delo opravila profesionalno. Kot že rečeno, od opozicije nisem pričakovala prav nič drugačne obrazložitve. Kot že rečeno - če se ne strinjaš s konkretnimi odločitvami, potem napadi tistega, ki je šef.
[[...]] [[Iz klopi.]] [[...]]Replika.
Res ne vem, zakaj bi vam [[...]] Repliko - ste bili imenovani? Niste bili imenovani. Nanašala se je na splošno razpravo, ne vidim [[...]] [[Medsebojni pogovor.]] [[...]] Replika, gospod Tanko. Dobro, replika gospod Jerovšek.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Kolegica Melita Župevc je posredno obtožila na neprimeren način, da smo nastopali "ad personam". "Ad personam" je v današnji razpravi samo kolegica Darja name reagirala, ampak sem rekel, da se na to ne oziram, ker sem tega vajen. Če pa poslanka in bivša novinarka ne ve, kaj je "ad personam", osebno - in nič takšnega na račun pooblaščenke danes ni bilo rečeno. "Ad personam" so v tem parlamentu govorili zadnjič gospod Kumer, ko je našemu vodje poslanske rekel, da je klošar, potem gospod Rožej, ko je gospoda Gorenaka obtožil, da je kavboj, ki je kdaj bil v osamosvojitveni vojni kavboj z revolverjem, in tudi na enega poslanca je šla opazka, da je gestapo [[....]]
Gospod Jerovšek, v nobenem smislu nisem zanikal neke napačne izvedbe, zato vam jemljem besedo.
Ne, ne morete mi jo vzeti.
Vzel vam bom besedo [[...]]
Ne, na tak način ni možno nastopati, obtožiti po nedolžnem človeka, da je nastopal "ad personam" [[...]]
Niste popravili napačne navedbe. Prosim, da zaključite [[...]]
Ja, to je napačna navedba, da je kdorkoli nastopal "ad personam". Ampak, smo pa priča v teh dneh celemu kupu poskusov,da bi se ukinil parlamentarizem. Tudi vi niste želeli dati replike [[...]]
Gospod Jerovšek, jaz vam bom vzel besedo. Zaključujem razpravo. Proceduralno? Niste bili imenovani gospod Tanko.
Poglejte, jaz imam [[...]]
Nisem vam dal besede, prosim vas. Imate repliko?
Spoštovani gospod predsednik! Običajno ni nihče plimiziral s stališči poslanskih skupin. Mi smo povedali, da je lahko možen tudi drug postopek. Če želiš, da se prijavi na neko funkcijo več ljudi, in narediš izbor, potem je običajno, da narediš javni poziv ali javni razpis. Predsednik se za to ni odločil. In mi tudi nismo predlagali nobenega drugega kandidata, ker se nam je zdelo to neprimerno. Pravico, da opozorimo na to, da smo pričakovali drugačen postopek, širši postopek, ko bi dal možnost tudi drugim, je pravzaprav z vidika poslanske skupine pričakovana in upravičena. Po drugi plati je pa tudi problem, da stalno nekdo polemizira s poslanci, ki govorimo. Lahko polemizira, vendar v tistem primeru je tudi dolžnost tistega, ki sejo vodi, da dopusti, ne da polemizira tudi pri repliki s tistim, ki ima repliko, da mu ta mirno, umirjeno in tako kot misli, da je potrebno, tudi odgovori. Zato imamo to določbo v poslovniku. Bi pa rad opozoril ob vsem tem navdušenju, da je tisti, se vračam na razprave, ki je povzročil zaplete z washingtonsko depešo, to pa je bil tisti, ki tega dokumenta ni ustrezno opremil, za nagrado imenovan - ne veleposlanika, ampak za ministra Republike Slovenije [[...]]
[[...]]gospod Tanko [[...]]
[[...]]za zunanje zadeve [[...]]
[[...]]greste preko replike, ki vam je bila dana. Zaključujem razpravo. Proceduralno, prosim, gospod Tanko. Želite proceduralno? Postopkovno?
Gospod, govoril sem o dejstvih. Washington je imel veleposlanika.
Gospod Tanko, to ni proceduralno.
Ne ni [[...]]
Prekinjam [[...]]
Proceduralno imam.
Potem dajte takoj proceduralni predlog, takoj.
Takoj. Spoštovani predsednik, tekom te razprave okoli imenovanja informacijske pooblaščenke se je ponovno pokazalo, da poslovnik ni ravno vaša odlika, kadar vodite seje.
Gospod Tanko, to je navadni komentar [[...]]
Ne ni komentar [[...]]
[[...]]vodenja [[...]]
Ne ni komentar, ampak dejstvo [[...]]
Dajte proceduralni predlog.
Tudi danes smo imeli kolegij in tudi tam se je pokazalo, da stvari ne potekajo tako, kot so zapisane v poslovniku. Mi smo, če vas samo spomnim, vložili zahtevo za splošno razpravo [[...]]
Gospod Tanko, jaz vam moram zdaj vzeti besedo, ker se to ne nanaša [[...]]
Bom dal utemeljitev. Jaz moram povedati, zakaj sem se javil h besedi in moram dati obrazložitev in potem predlog odločitev. Najbrž je normalno, da dopustite, da povem zakaj.
Prosim, dajte proceduralni predlog.
Saj bom dal, samo bom povedal, na čem bom utemeljil, da ne bo padlo kar tako na suho. Tega najbrž nismo navajeni v naši poslanski skupini. In glede na to, da smo mi predlagali, da se o eni točki dnevnega reda opravi splošna razprava in da je bila zahteva vložena v skladu z določbo Poslovnika, s 171. členom, nam ta razprava ni bila omogočena. Zato predlagam, spoštovani predsednik Državnega zbora, da dobro preštudirate poslovnik, da boste lahko vodil [[...]]
Hvala lepa. Ne, gospod Tanko. Nasvetov te vrste mi pač ne boste delili tudi če ste vodja poslanske skupine. Hvala lepa. To ne more biti proceduralni predlog v skladu s tem poslovnikom. Nek red v tej dvorani pač bo. Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajam na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospe Nataše Pirc Musar za informacijsko pooblaščenko za dobo petih let. Mandat začne uresničevati z dnem 16. 7. 2009. Prehajamo na glasovanje. Prosim obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, prosim za prijavo. Besedo ima dr. Luka Juri.
Hvala lepa. Imenovanje bom podprl in to zaradi tega, ker je dosedanja in verjetno bodoča informacijska pooblaščenka korektno opravila svoje delo. Zato ker ob poslušanju argumentacije nisem našel razloga, zaradi katerega naj ne bi glasoval za. Našel sem razloge, zakaj je prejšnji zunanji minister deloval tako ali drugače, ne bom z njim polemiziral, ker ga v dvorani ni in ker je to obrazložitev glasu. Ampak ni bilo razloga zakaj ne bi podprl pooblaščenke. Povedano je bilo celo, da je delovala kot dober kontrolor oblasti in pričakujem, da bo tako delovala tudi v prihodnje. Zato vsa moja podpora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Zvonko Černač. Prosim.
Tega predloga ni mogoče podpreti iz več razlogov. Dva sta bistvena. Prvi je ta, da je to izbira že vnaprej, brez tehtanja med različnimi možnostmi. Res je, da zakon ne določa obveznosti javnega razpisa v tem primeru, vendar bi bilo v takem primeru, ko gre za tako funkcijo, prav, da se tehta med različnimi možnostmi. Samo če bi se politika v Državnem zboru poenotila, potem bi bilo mogoče iti po takšni poti, kot jo je v tem primeru ubral predsednik države. Ker poenotenja ni bilo, bi bilo treba v skladu s tem, da je v tej državi mnogo sposobnih ljudi, pretehtati, kdo od njih je najbolj sposoben in kompetenten za opravljanje te funkcije. In to bi se lahko zgodilo samo na osnovi tega, da bi imeli vsi, ki izpolnjujejo pogoje, možnost se prijaviti na tak razpis. Slabosti teh političnih odločitev, ki smo jim v tem mandatu priča na vsakem koraku, se že kažejo. En primer je Nova LB, drugi primer bo v kratkem šef policije in tako naprej. Drugi razlogi neprimernosti za opravljanje te funkcije. Gospa je dokazala, da so nekatere njene poteze, ki jih je storila v prejšnjem mandatu, bile za državo in državljane škodljive. Naj omenim samo metanje polen pod noge varuhu konkurence, ko je razbijal monopole, preprečitev preiskave glede tako imenovane washingtonske depeše, izjave glede tega, da je [[...]]
Prosim, mir v dvorani!
[[....]]prisluškovala tujemu državniku in ne nazadnje odnos dela dokumentacije iz varovanih prostorov Državnega zbora, kar se je zgodilo v začetku tega mandata, ene izmed preiskovalnih komisij na njen urad. Mnogo je še razlogov, o katerih bi veljalo govoriti. Vsi govorijo o tem, da gospa Nataša Pirc Musar ni primerna za opravljanje te funkcije in da ne bo sposobna delovati v smislu funkcije, na katero jo boste danes imenovali. Zato bi bilo prav, da se omogoči prijava vsem, ki izpolnujejo pogoje in ki so kompetentni, da to nalogo lahko neodvisno od politike strokovno in suvereno opravljajo.
Hvala lepa. Besedo ima Melita Župevc.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom Natašo Pirc Musar podprla kot informacijsko pooblaščenko, ker je v preteklem mandatu pokazala, da zna svoje delo opravljati korektno, kompetentno in strokovno. Gre za samostojen in neodvisen državni organ, ki opravlja pomembne pristojnosti tako na področju do informacij javnega značaja kot tudi na področju varstva osebnih podatkov. To sta dve izmed temeljnih človekovih pravic, zato je toliko bolj pomembno, da je na takšnem položaju kompetentna oseba. In Nataša Pirc Musar je dokazala, da to nedvomno je.
Hvala lepa. Besedo ima Silva Črnugelj.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom ravno tako z veseljem podprla Natašo Pirc Musar za izvolitev za informacijsko pooblaščenko. Razlogi so, ker je področje varstva osebnih podatkov zelo zapleteno področje, tako kot je zapleteno področje tudi varstvo človekovih pravic. V mladi, novonastajajoči državi v tranziciji, mislim, da je to področje toliko bolj pomembno. In glede na to, da smo v minulih obdobjih kar nekajkrat spreminjali zakon o varstvu osebnih podatkov in tudi način nadzora nad temi osebnimi podatki in končno prišli do ene formule, ki ji rečemo samostojni državni nadzorni organ, katerega je tudi v preteklosti vodila Nataša Pirc Musar zelo uspešno in je s svojim delovanjem pokazala, da zna na en način teorijo preleviti tudi v prakso. Tisti, ki ste pozorno pregledali tudi spletno stran, ste lahko videli množico vprašanj, množično problematičnih vprašanj, ki jih je znala spretno skomunicirati z javnostjo. Če pogledamo današnji dnevni red, tudi na en način aplikativno prenesti v zakonodajo. Tako bom z veseljem pripomogla h temu, da števec ne bo obremenjen še z eno številko, kljub temu da nekateri to strastno želijo. Zlasti pa zaradi tega, ker vem, da tisti, ki orjejo ledino, morajo nadaljevati in dograditi to tako zahtevno področje. In še z veseljem bom podprla Natašo Pirc Musar, ker je ženska. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim proceduralno, gospod Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede na tako raznolika mnenja, glede na tako utemeljene predloge z ene in z druge strani, razmišljam, ali bi prosil za petinštirideset minut pavze, da bi se v naši poslanski skupini konsolidirali in zbrali vse niti skupaj v eno resno odločitev. Pravzaprav ne vem, ali bi zahteval petinštirideset minut pavze zato gospod predsednik, prosim, svetujte mi, ali naj vzamem pavzo petinštirideset minut ali ne.
Rad vam dam nasvet, svetujem vam, da ne vzamete pavze.
Hvala lepa, gospod predsednik. Bom upošteval vaš nasvet.
Hvala lepa. Besedo ima Milenko Ziherl in mogoče naj tudi on upošteva nasvet predgovorca.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz si ne morem vzeti petinštirideset minut, ampak sta mi skopo odmerjeni dve minuti. Še enkrat poudarjam, da ne morem glasovati zaradi tega konflikta interesov, ker je samostojni državni organ bil oviran pri neki intervenciji, pri neki preiskavi zaradi intervencije oziroma zaradi nagajanja, oviranja nekega drugega samostojnega državnega organa. In je država sama sebe tožila na sodišču, torej je nekdo bil v zmoti, ker na sodišču ne moreta dva zmagati. In je sodišče vsekakor dokazalo, da je nekdo [[...]]
Prosim tišina v dvorani. Prosim, da zbrano prisluhnete govorcu!
[[...]]ne opravlja dela korektno. O washingtonski depeši. Če tako pomemben organ, kot je zunanje ministrstvo, pušča kot švicarski sir ali ima toliko lukenj, potem verjetno pristojni ljudje smejo odrediti preiskavo in je naloga te pooblaščenke, da zagotovi korektnost postopka, da preiskovanec ostane čim dlje tajen, pa je ravno v tem primeru, mislim, da prehitro pricurljalo, kdo je preiskovanec. Torej cel kup nepravilnosti in zaradi tega je ne morem podpreti. Vidim pa tudi, da bi bilo vsekakor, ne vem, verjetno bi bilo dobro, če bi bila tukaj, ko se odloča o njenem imenovanju. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Majda Potrata. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ne bom mogla izbrati kakšne zelo izvirne poti, ker se odločamo med za in proti. Jaz se bom odločila za podporo gospe Nataši Pirc Musar. To pa iz preprostega razloga, ker zakon omogoča ponovitev mandata in meni se zdi, da je bila presoja predsednika države, da to kandidatki omogoči in da to presojo v Državni zbor, modra odločitev. Tako kot sem spremljala nastanek zakona o dostopu do informacij javnega značaja in se je potrdil kot dobra zakonska osnova tudi za dobro delovanje osebe, ki opravlja to funkcijo, je uspela v tem mandatu tudi ob posluhu države oblikovati urad, ki je lahko skupaj z njo vendarle opravljal tisto, kar državljanke in državljani od tega funkcionarja oziroma v tem primeru funkcionarke lahko pričakujemo. Marsikaj je bilo povedanega že. Mislim pa, da ni napak, če kdaj kakšnega človeka tudi politiki pohvalimo. In mislim, da si Nataša Pirc Musar pohvalo zasluži. Omenila bom pa samo dva momenta, zaradi katerih to mislim, da je prav povedati. Zagotovo se mi je vtisnila v spomin njena odločitev, da je zavarovala osebno integriteto takrat, ko je na spletu posameznik objavljal nedopustne podatke o drugem človeku, zasebniku. In še eno stvar bi kazalo povedati, da kot informacijska pooblaščenka tudi o Sloveniji in o stanju, kakršnega imamo pri teh zadevah [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]pošilja glas drugim, ker s svojo dejavnostjo v Evropi pomaga utrjevati zavest o tem, kako imamo to zadevo urejeno pri nas, zato jo bom podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Učinkovit informacijski pooblaščenec je lahko oseba, ki ne pripada politični opciji, ki je trenutno na oblasti. Še boljše pa je, če je politično nevtralna oseba. Zaradi tega se mi zdi, da bi v tej situaciji, ki je nastala, bilo logično, da bi se ta politična opcija v razgovoru pri predsedniku republike kandidatki zahvalila za dosedanje zasluge, bi pa iz politične korektnosti predlagala politično nevtralnega kandidat za to funkcijo. Gospod premier je, ko je nastopal, rekel gospodu Soršaku, da je zagotovil, če ga bo kdorkoli skušal obtožiti ali pa šikanirati, naj mu pove. Ampak žal se je v tem slučaju to zgodilo. In to ni bil dovolj močan argument za sedanjo politično opcijo, za sedanjo vladno opcijo, da bi se besed gospoda premiera spomnila. Je pa res, da je kandidatka izredno sposobna pravnica. To ji priznavam. Z zelo dobrimi sposobnostmi interpretacije svojih stališč in stališč njene politične opcije. Zato bi bila lahko odličen tiskovni predstavnik sedanje Vlade in predsednika Vlade, ki tega mesta nima zasedenega. Tam bi po moje popravila slab vtis sedanje vlade in nerodnosti sedanje vlade in slabo vladanje sedanje vlade. Tam bi bila v tem mandatu izredno koristna. Je pa na tem mestu tudi zaradi napak, ki so pa profesionalne narave, to, kar je bilo omenjeno v odnosu do Hrvaške, glede nedržavotvornega navajanja dela Sove, bi bilo že iz tega razloga potrebno, da osebo, ki se tudi [[...]] [[Opozorilo za konec razprave.]] [[...]]na tak način zaleti, daste na delovno mesto, ki je zanjo normalno, in na to mesto bi predlagali politično nevtralno osebo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 19. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju članov nadzornega odbora Slovenske odškodninske družbe. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Kadrovska paradigma, ki je bila povedana večkrat oziroma velikokrat tudi v Državnem zboru, ima neko inercijo. In ta inercija ni v skladu s tistim, kar se je govorilo. Se pravi, kadrovska paradigma je napovedovala neko smer - odločitve, ki se sprejemajo, gredo v povsem nasprotno smer. Jaz se pravzaprav ne bi vračal v zgodovino, vendar če hočete, da Slovenija deluje bolje, potem je treba tudi v teh organih, ki jih imenujemo, omogočiti, da se zagotovi ustrezen nadzor [[...]]
Prosim, mir in tišina v dvorani!
[[...]]Če je bila v prejšnjem mandatu kakšna institucija podhranjena, da je zaradi tega morda tudi nekoliko drugače ali slabše delovala, imate v tem mandatu vso priložnost, da te zadeve, ki so se morda v prejšnjem delu pokazale kot slabše, problematične, odpravite. Zdaj smo v situaciji, ko neizvajanje kadrovske paradigme predsednik obrazlaga z uporabo dobre prakse iz preteklega mandata. To smo zdaj prišli v čisto neko drugo zadevo. Glede na to, da je bilo v tem mandatu opravljenih veliko imenovanj, ki so povzročila tudi veliko težav v koaliciji, spomnimo se samo spopadov za Novo Ljubljansko banko, spomnimo se zadnjega razsula v organih HIT-a, bi vam predlagal, da tega organa in tega glasovanja koalicija ne podpre. Najhuje je takrat, kadar imenuje v organe nadzora ljudi samo koalicija. Takrat je spopad neizbežen, zadeve potekajo bolj ali manj javno, prihajajo grožnje z odstopi, dogajajo se tudi odstopi. Vse te zadeve prihajajo v javnost. Najbrž tudi v tem primeru tako monolitnega oblikovanja nadzornega odbora Slovenske odškodninske družbe ni pričakovati nič drugačnega izhoda, kot se je to zgodilo pred nedavnim v HIT-u, ko sta se spopadli dve struji, in javnost govori samo o tem, kdo je koga premagal, in samo o tem, kdo bo komu še kaj plačal, da se bo zadeva pomirila. Menim, da bi bilo mnogo primerneje, da bi se tudi ti organi, ki jih imenujemo v Državnem zboru, popolnili in popolnjevali na drug način, da bi tudi opozicija dobila v njih več mandatov, več ljudi, več glasov, kajti to je edini način, da bodo ti organi delovali. Vse drugačne odločitve, ki se sprejemajo, pomenijo samo spopad koalicijskih strank, koalicijskih frakcij za to, kdo bo imel večji ali še večji vpliv, kot ga že ima. V naši poslanski skupini predloga ne bomo podprli. Ne bomo ga podprli pa tudi zato, ker so po našem mnenju predlogi, ki smo jih predlagali, konkurenčni, ustrezni, tudi z izkušnjami na tem področju, vendar nihče ni dobil niti toliko glasov, da bi med prijavljenimi kandidati prišel na mesto, ki bi omogočalo izvolitev v nadzorni odbor Soda. V poslanski skupini predloga ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Dušan Kumer, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz se oproščam, ker bom skušal v teh minutah strniti 10-dnevno poslušanje nekaterih stvari v Državnem zboru in bom v nekaj dejstvih skušal tudi v imenu poslanske skupine povedati to mnenje. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog sklepa Mandatno-volilne komisije v imenovanju članov nadzornega odbora odškodninske družbe podprli. Menimo, da je predlog dovolj kvaliteten za korektno in učinkovito opravljanje te nadzorne funkcije. Prav tako moram zavrniti vse insinuacije, ker je bil celoten postopek izbire teh kandidatov izpeljan transparentno in korektno. Na Mandatno-volilni komisiji je izmed 8 predlogov, bilo izbranih pet. In te imate danes tudi na mizi. Glede na to realno zmedo in pa kadrovsko meglo, ki jo danes poslušamo od opozicije, ki s svojimi kadrovskimi števci, ki jih lahko spremljate tudi na spletnih straneh in večkrat poslušamo tudi njihove izsledke v tej dvorani in na sejah delovnih teles, pa je treba reči, da gre predvsem za strategijo ustvarjanja javnega mnenja, narediti ta parlament nekredibilen, vladno koalicijo pa neverodostojno. To zame in za našo poslansko skupino ni nič novega. To je bilo pričakovano. V navalu jeze in razočaranosti, da jim ni lanskega septembra volivci in volivke niso namenili svojega zaupanja za vodenje in upravljanje te države, se kar ena za drugo vrstijo trditve ali domneve, ki jim ni videti utemeljenih osnov. In danes smo teh slišali veliko. Še več. Neresnica je postala njihov temeljni argument. Agresivnost, ustvarjanje kaosa in nespoštovanja parlamentarnih norm pa način dela. Dejstvo pa je več kot jasno: posledic kadrovskega cunamija, ki je trajal cel prejšnji mandat, ne bo mogoče odpraviti v naslednjih dveh mandatih. To je zapuščina, s katero se mora soočiti ta vlada in se mora soočiti ta parlament in seveda to tudi preživeti. V nastopih nekaterih opozicijskih poslancih se tudi danes druga za drugo vrstijo ocene in trditve, ki so največkrat izmišljene, potvorjene in se sklicujejo na parlamentarno prakso prejšnjega mandata, za katero velja, da jo je najbolje čim prej pozabiti. Zato so lahko ti poslanci tisti zadnji, ki lahko na tem področju moralizirajo in drugim očitajo neznanje, nesposobnost, kršenje poslovniških in drugih predpisov in tako dalje. Skrajni čas je, da mogoče uporabite eno takšno priročno sredstvo, ki ga lahko uporabljamo vsak dan in se zjutraj pogledate v to ogledalo. Torej te učne ure [[...]]
Prosim, da se omejite na predstavitev stališča, ni v skladu [[...]]
[[...]]za popravne izpite, ki jih dnevno moramo poslušati iz ust teh istih, ki so še včeraj oziroma pretekla štiri leta imeli platno in škarje v svojih rokah, me še najbolj spominja na to, kako je poskušala osa učiti čebelo, kako se dela med. In na koncu še, ker je bil danes, in bom izkoristil to priložnost, omenjen po nepotrebnem moj priimek, bom kasneje v razpravi razložil, kaj pomeni politično klošarstvo [[...]]
Gospod Kumer [[...]]
[[...]]Tako kot sem omenil ali pa politično brezdomstvo.
Hvala lepa. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima Bojan Kontič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi sicer ne vem, zakaj je bil moj kolega prekinjen, ko je predstavljal stališča poslanske skupine, ker ni bilo nikakršne polemike, razen, da je na podlagi izkušenj iz preteklosti, predstavil stališče poslanske skupine do tega aktualnega predloga za imenovanje. Jaz se seveda zahvaljujem za vso skrb, za poduk, ki smo ga bili danes deležni glede kadrovanja. Tudi predlog, na drug način, da bo bolje, je seveda lahko sprejemljiv, hkrati pa ta na drug način, da bo bolje, pove, da je slab bil prejšnji način in da je bilo slabo nadzorovanje, iz tega se da to logično zaključiti. Slovenija deluje bolje, če bodo novi nadzorniki. Tu se lahko strinjam, da se bolje. Glede spopadov znotraj koalicije naj povem, da v Državnem zboru ni nikakršnih spopadov znotraj koalicije, tudi večjih nesporazumov ne in neusklajenosti, na kadrovskem področju pa sploh nisem zaznal kakršnihkoli problemov v preteklih šestih mesecih. Glede odstopov, če kdo odstopi in se ne strinja, je seveda lahko za nekatere nov način delovanja v tem mandatu, kajti prej je bilo dejansko vse dogovorjeno. In tam, kjer je vse dogovorjeno politično, potem tudi zelo veliko odstopov ni. Želel pa sem se prijaviti k razpravi predvsem zaradi tega, da povem, da formula, po kateri so danes predlagani kandidati za nadzorni svet, da je to formula, ki je bila uporabljena v preteklem mandatu. To je formula 4 : 1, ali tako imenovana SDS formula. 4 koalicija, 1 opozicija. In mi smo to formulo enostavno sprejeli in predlagali kandidate. In formula, ne boste verjeli, je ostala natančno takšna 4 koalicija, 1 opozicija. Nič novega pri kadrovanju, zato me toliko bolj moti to sprenevedanje. To, gospod Tanko, da govorite, da ste pričakovali boljše, jaz sem prepričan, da bo boljše že zaradi imen, ki so predlagana.
Hvala lepa. Besedo ima Melita Župevc. Se opravičujem, proceduralno gospod Jerovšek.
Gospod predsednik, seveda veste, da bom protestiral in ste se zato želeli izogniti moji proceduralni intervenciji. Vendar to, kar se dogaja zadnje čase, širjenje nestrpnosti, objestnost in žalitve se pojavljajo celo v nastopih poslanskih skupin in stališčih, je nesprejemljivo. In, gospod predsednik, vi bi morali intervenirati. Niste intervenirali takrat, ko je gospod Kumer imel gospoda Tanka za ulično političnega klošarja. In niste intervenirali ob tej objestnosti, ko je izza govornice rekel, da naj si nastavimo ogledalo in se pogledamo. Njemu pa [[...]]
Gospod Jerovšek proceduralno.
To, da zastrupljate slovenski politični prostor z nestrpnostjo, gre v neverjetne širine. Moram reči, da celo na takih tekmah, kot je košarkarska tekma poslancev z mariborskimi podjetniki, ko se je gospodu Anderliču zgodilo, da je naredil osebno napako, da je malo udaril nehote, moram povedati, [[...]]
Gospod Jerovšek. Opomin.
[[...]]nehote nasprotnika, je komentator rekel, da se je v tistem zgodil Hvalica. Ne pa Kacin. Kacin je udaril Hvalico. On je pa interpretiral, kot da je [[...]]
Gospod Jerovšek, jaz vas bom prekinil. Vzel sem vam besedo. Vzel sem vam besedo. To nima nič v zvezi s tem. Prosim, če se usedete. Prosim, gospod Jerovšek, nehajte delati take zadeve, ker veste dobro, da to niso proceduralna vprašanja. Prosim, Melita Župevc.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moram reči, da je to res neverjetno. Očitno si danes poslanci že sami jemljejo besedo, tudi če jim predsedujoči ne da besede. Jaz bom predlog nadzornikov, ki je pred vami, podprla. Predvsem zaradi enega razloga. Zato, ker je prejšnja vlada uvedla najboljšo prakso. To smo slišali v tem parlamentu najmanj tisočkrat v tem parlamentu. In ta najboljša, odlična praksa je bila, da je v nadzornem odboru Soda bil ključ: štiri koalicija, eden opozicija. Temu ključu smo dosledno sledili tudi mi. Morda je naša napaka ena sama. To je, da smo nekritično povzeli najboljšo prakso. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Silva Črnugelj. Besedo ima Dušan Kumer.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tako kot sem rekel, bom razložil, zakaj sem takrat uporabil to besedo. Tisti, ki citirate magnetogram, preberite tudi magnetogram vodje poslanske skupine, ki je za tem mikrofonom med drugim izjavil in primerjal predsednika Vlade z uličnim lajnarjem. Da se obnaša tako kot ulični lajnar. In moja reakcija na to žalitev predsednika Vlade je bila, ker nisem našel nobene druge prispodobe, da sem rekel, da gre za političnega klošarja, ki lahko s pouličnim lajnarjem skupaj rešuje zadeve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Niste bili imenovani. Gospod Tanko, replika.
Spoštovane, kolega Kumar. Bilo bi dobro, če bi tisti magnetogram še enkrat prebrali. Jaz sem tam lepo povedal, da se nekatere zgodbe ponavljajo, kot da bi jih nekdo na lajno vrtel. Jaz nisem rekel, da je on to, ampak da dela tako kot. Vi pa ste dejansko izjavili, da tisti pa je. To pa je bistvena razlika. Eno je primerjalna ugotovitev - to sem povedal jaz, vi pa govorite o dejstvih. In tu je pomembna razlika. In če ste ugotovili, da ste se zmotili, da ste narobe navedli zadevo, bi bilo prav, glede na to, da je zraven kulturna ministrica Državnega zbora, se posvetovali, bi se morda opredelili kako drugače. Zdaj je minilo že kar nekaj sej Državnega zbora, da bi lahko to svojo kulturo uporabili in jo tudi dokazali. Mislim pa, da je neprimerno, da se te zgodbe ponavljajo naprej. Tudi zdaj, tudi na drugih primerih, in bi bilo dobro, da koalicija, ki ima toliko glasov in tak potencial, ta svoj potencial uporabi drugače. Če drugače ne, vsaj primerjalno, ne da boste govorili o dejstvih, ki ne držijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, dam vam proceduralno. Takoj povejte proceduralni predlog!
Ja, gospod predsednik. Zdaj je bila priložnost, da bi gospodu Kumarju rekli, da se končno opraviči za nezaslišano [[...]]
Hvala lepa, gospod Jerovšek. S tem zaključujem razpravo. Proceduralno, gospod Kumer.
Jaz mislim, da je treba biti korekten, jaz bom zlorabil zdaj [[...]]
Ne, ne boste!
[[...]]tisti dan sem se opravičil. Tukaj je prišel kolega, gospod Tanko, in sem se mu tukaj skušal opravičiti, če je to vzel za žalitev, pa mi je umaknil roke in je šel [[...]]
Hvala lepa.
[[...]]in prosim ne mi podtikati stvari!
Glede te zadeve je mogoče prav, če stvari razčistita tudi med seboj. Slišali smo obe strani, vsakdo si lahko prebere magnetogram, najmanj pa je to povezano zdaj z obravnavo točke, ki jo imamo. Zaključil sem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 23. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH, in sicer s tretjo obravnavo v okviru nujnega postopka. Državni zbor je v torek, 19. maja 2009, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo, to je na razpravo o vloženem amandmaju, ki ste ga prejeli na klop. V razpravo dajem amandma Poslanske skupine SDS k 2. členu. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima dr. Peter Verlič.
Pričujoči amandma, ki smo ga vložili k tretji obravnavi tega zakona o trošarini, govori o preprostem dejstvu, ki sem ga skušal že obrazložiti, ko je tekla razprava o tem zakonu. Gre za to, da je možno gorivo, ki se ga kupi na črpalki, plačati tudi z gotovino. Ta člen prevoznikom onemogoča plačevanje goriva z gotovino. To pomeni, da ko pride prevoznik na črpalko, lahko plača samo brezgotovinsko, s kreditno kartico. V obrazložitvi gospe državne sekretarke iz Ministrstva za finance je bilo razumeti, da je to zaradi tega, da se preprečijo zlorabe. Vendar pa menimo, da zlorabe ne moremo zdaj pripisati prevoznikom, kajti v naši državi je gotovina, v to sem prepričan, tudi plačilno sredstvo in da mora za zlorabe poskrbeti organ, ki to kontrolira, se pravi ustrezna carinska in davčna inšpekcija. Gre zato, da se pravzaprav favorizira samo brezgotovinsko plačevanje, z denarjem pa ne. S tem amandmajem bi pomembno pomagali tudi prevoznikom. Vi veste, da so v težki situaciji in da so jim kartice velikokrat blokirane. In če pride po gorivo z denarjem, ki je zakonito plačilno sredstvo, ne bo dobil vrnjene trošarine. To pomeni, da delamo razlikovanje. Jaz mislim, da če ta amandma ne bo podprt, da imamo tudi problem z njegovo ustavnostjo.
Hvala lepa. Besedo ima Rado Likar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Slovenski demokratski stranki smo vložili amandma k 2. členu, da se črta zadnji stavek 22. člena. Po našem mnenju zato, ker že v dvajsetem odstavku 2. člena določb jasno piše, da imajo kupci, se pravi osebe, ki opravljajo registrirano dejavnost, pravico do povračila, vračila plačane trošarine, in sicer za plinsko olje, ki se dokazljivo porabi kot pogonsko gorivo za komercialni namen. V 24. točki je tudi določba, da se podrobnejši način vračila trošarine predpiše minister za finance. Se pravi, da je že v tem podzakonskem aktu določena tudi kontrola za vračilo trošarine. Po našem mnenju je ta določba v dvaindvajsetem odstavku brez potrebe. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima Zvonko Černač.
Hvala lepa. Če ta amandma ne bo sprejet, potem bo imel pravico do vračila trošarine tisti, ki bo plačal s plačilno kartico, ne pa tisti, ki bo plačal z gotovino. To je poenostavljena vsebina tega amandmaja, kar ni prav. In je tudi ustavno sporno. Ker ne more biti od načina plačila odvisno, ali je nekdo upravičen do povračila trošarine, ki ga določa zakon, ali ne. Mi menimo, da je prav, da se ta amandma sprejme, ker ne onemogoča kontrole namenskosti porabe. Način plačila ni tisti, ki določa namenskost porabe. Kontrola so fakture, računi in tako naprej, ki so v vsakem primeru izstavljeni in se morajo v vsakem primeru izstavljati. Se pravi, da ta amandma pravi samo to, da ne glede na način plačila, so zavezanci upravičeni do vračila trošarine. Če pa ne bo sprejet, bodo pa upravičeni samo tisti, ki so to gorivo plačali s plačilno kartico. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri.
Hvala lepa. Tisti, ki so kdaj vodili ali pa tudi imeli kakšne pristojnosti s finančnega vidika v podjetjih, vedo, da v pravnem prometu je uporaba gotovine že danes omejena. Omejena je prav zato, da bi se onemogočile zlorabe, predvsem pranje denarja. Žal tudi v tem primeru so zlorabe mogoče in v marsikaterem primeru bi bilo tudi za podjetnika dosti bolj enostavno delovati polno zgodovino. Sam iz svojih izkušenj, preden sem bil izvoljen za poslanca, vem, da sem imel z omejitvami uporabe gotovine težave, ko sem se odpravljal [[...]]
Prosim, tišina v dvorani.
[[...]]po nabavo materiala v druge države. Ampak tako je bilo in našli smo rešitev. Ni samo plačevanje s plačilno kartico edino, kar je mogoče. Mogoče je plačati tudi po predračunu oziroma mogoče je poslovati z naročilnico. Torej ni samo plastični denar edina možnost. Zato ta amandma, ne glede na to, da se skuša prikazati kot dober, je v bistvu slab, kajti z reševanjem ene plati odpira bistveno več drugih težav. Dober podjetnik, ki se ukvarja s svojim poslom na pravi način, težav z nepredvidenim plačevanjem ne bo imel oziroma bo poznal alternative, s katerim lahko tudi nepredvideno plačevanje reši brez gotovine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Marijan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V temu delu se s kolegom Luka Jurijem dejansko strinjam, da je dejansko gotovina na koncu koncev omejena. Ampak, veste, omejitev gotovine pri samostojnih podjetnikih pri Obrtni zbornici je pa mnogo višja. Potem moramo, žal, ukiniti Obrtno zbornico in napraviti vse d.o.o.-je. To je logika potem po tem zakonu, če ne sprejmemo tega amandmaja. Mi to povračilo trošarine dajemo za določen čas, v situaciji krize bodo lahko zbirali račune, da bodo dobili povračilo trošarine. Zakaj pa tisti obrtniki, s.p., ne bi mogli plačati goriva z gotovino in tega računa, tega izstavljenega računa na davčno številko davčnega zavezanca, opravičevati za povračilo trošarine? Tega ne morem razumeti. Ker s tem bo povzročena krivica tistim s.p.-jem, prevoznikom Obrtne zbornice. Strinjam se, da za Gospodarsko zbornico pa je to dobro. Ampak ne delati spet problema, kot je bil že narejen decembra, ko smo napravili Obrtni zbornici korist, z januarjem smo pa dejansko popravljali zakon. Ker bomo tudi tega morali popravljati. Jaz se absolutno strinjam, da dejansko plačevanje gre bolj ali manj prek kartic. Ampak morate vedeti, da sedaj sploh v teh kriznih časih s.p.-ji, ti obrtniki, ti člani Obrtne zbornice imajo velike probleme ravno pri plačevanju. 80% goriva je strošek tega prevoznika, fiksen strošek. In ti obrtniki imajo, verjemite, če so imeli kartice, blokirane kartice, zaradi nerednega plačevanja so prišli v boljšo situacijo, so začeli plačevati redno, ampak ne dobijo kartic. Potem pa se moramo tudi v Državnem zboru pogovoriti z naftnimi družbami, da bodo omogočile te stvari tem obrtnikom. S tem amandmajem, če ga ne sprejmemo, bomo dodatno zaprli toliko obrtnikov, s.p.-jev prevoznikov v Sloveniji. Če je to cilj, potem prosim. Ampak mislim, da ni cilj. Spodbujati moramo delo, gospodarstvo, ne pa lenuhe, kot na konec koncev stimuliramo nedelo s temi ukrepi, ki jih sprejemamo. Hvala.
Hvala lepa. Želite še razpravljati? Prosim za prijavo. Proceduralno? Prosim gospod Tanko.
Hvala lepa. Predlagam, da bi se do tega predloga amandmaja prav zaradi teh dilem, ki se porajajo, opredelila Zakonodajno-pravna služba. Predlagam krajšo prekinitev seje za 5, 10 minut. Rad bi slišal potem mnenje Zakonodajno-pravne službe glede tega predloga. Mislim, da je predlog za to zadevo korekten in da te zadeve pojasnimo tukaj, dokler so odprte, da ne bo prepozno.
Jaz ne vidim nobenega razloga, da bi se do tega opredelila Zakonodajno-pravna služba. Obvestila o neskladnosti ni. Če bi bil amandma sprejet, zakon ne bi bil neskladen in bi ga lahko sprejeli do konca. Ravno tako to velja, če amandma ni sprejet. S tega vidika, vidika neskladnosti ni potrebna nobena opredelitev Zakonodajno-pravne službe. In samo to bi lahko Zakonodajno-pravna služba povedala. Nimamo obvestila o neskladnosti, skladen je, če je amandma sprejet ali pa če ni sprejet. Nadaljujemo z razpravo, če kdo želi. Ugotavljam, da nihče več ne želi razpravljati, zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmaju. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorila, da bi bil predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu. Prosim za obrazložitev glasu v svojem imenu. Prosim za prijavo. Se opravičujem. Prijavila sta se gospod Černač, gospod Likar in gospod Bezjak. Gospod Černač prvi. Prosim.
Jaz bom zakon kljub temu, da ta amandma ni bil sprejet, podprl. Bodo pa finančne posledice sedaj, ko ni bil sprejet, bistveno bolj ugodne za proračun in bistveno manj ugodne za tiste, katerim je bil ta zakon namenjen. Cela vrsta drobnih podjetnikov, kmetov, ki so bili označeni danes, da perejo denar na bencinskih črpalkah, mislim, da tega ne počnejo, mogoče kakšen opere kakšen avto, kakšne gume, kakšen delovni stroj, da pa kmetje in tile majhni podjetniki perejo denar na bencinskih črpalkah s tem, ko z gotovino plačujejo gorivo. Lepo vas prosim! Ta dvorana pa res začenja spominjati na cirkus, ne na teater. Hvala.
Besedo ima gospod Likar.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl zakon, glede na to, da prinaša kar nekaj pozitivnega. Mi je pa žal, da ni bil sprejet amandma, ker ravno obratno, kot je prej rekel kolega, mislim, da gotovino morajo povsod sprejeti, brezgotovinsko, se pravi kartično poslovanje pa ti lahko zavrnejo. Gotovinsko plačevanje bi bilo, po mojem mnenju, zgolj izjema in ne pravilo, tako da je škoda, da tega nismo izglasovali. Bom pa glasoval za zakon. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bezjak.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ta zakon imam vsekakor namen podpreti, ker je dober. Ampak dober je samo za 75% ljudi. Za ostalih 25% ljudi, ki bi lahko uveljavljali, pa ne. Zato upam, da bomo kar kmalu spremembo tega zakona o trošarinah naredili, da bo tudi ostalih 25% davkoplačevalcev lahko uveljavljalo te stvari. Zato menim, da je kljub temu zakon v redu, ampak z veliko napako, ki jo bomo morali kmalu popravljati. Ne vidim razloga, da moramo o nekih stvareh razpravljati dvakrat ali trikrat sprejemati zakone. Drugih problemov v gospodarstvu imamo preveč, s katerimi bi se morali ukvarjati, ne pa, da se gremo pink ponk danes pa pink ponk jutri. Hvala.
Hvala. Ponovno prosim za prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima Jakob Presečnik. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Zakon gre v smeri izboljšanja pogojev gospodarjenja v nekaterih branžah, predvsem na področju komercialnih prevozov na področju kmetijstva in kmetijske proizvodnje in še nekaterih področjih. Kot rečeno, je eden od tistih zakonov, ki pomagajo v teh kriznih časih ne samo preživeti, ampak tudi pomagajo k razvoju. Tudi nekateri naši amandmaji ali naše zamisli, ki so bile realizirane takrat, ko smo tudi predsedniku Vlade postavili ustrezno vprašanje s teh področij, so pripomogli, in mislim, da so se rodili dobri predlogi iz tega. Tudi zaradi tega bom osebno te spremembe zakona podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Gvido Kres. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Za zakon bom glasoval. Dileme: gotovina ali kartica, mislim, da je bilo že preveč povedanega, ne bom se več spuščal v to, ker enostavno ne bom nobenega prepričal. Povedal pa bi rad to, ko smo se pogovarjali o teh procentih vračila, naj povem, da so na trgu razmere zelo težke. Pritisk na znižanje cen je obupen. Vsi so usmerjeni k temu, da znižajo cene in na ta način izboljšajo svoj poslovni rezultat. Pri avtoprevoznikih se bo zgodilo pa nekaj drugega. Zvišali bomo cestnine. Te cestnine prinesejo tudi ogromen strošek. In vam povem, da se bomo morali najverjetneje kmalu spet pogovarjati o popravi tega zakona in najbolj verjetno, ne samo o tem, ali bomo plačevali z gotovino ali ne, ampak tudi o tem, kakšen bo ta procent. Da še enkrat ponovim - za zakon bom glasoval, sem za. V tem primeru, da ne bo vse tako črno-belo, je treba pohvaliti vsaj to voljo, do katere je v tem trenutku prišlo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima Janko Veber. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam bom podprl ta zakon in mislim, da se je Vlada resnično pravilno odločila, ko je predlagala tudi spremembo zakona o trošarinah po skrajšanem postopku. Odziv na gospodarsko in finančno krizo se je zagotovo v veliki meri odrazil celo najprej mogoče pri prevoznikih, tako pri blagu kot pri potnikih. Je pa resnično pomembno, da smo tudi v Državnemu zboru izboljšali ta zakon v temu smislu, da dodatno razbremenimo tudi področje kmetijstva in gozdarstva tako da mislim, da je tudi parlament pripomogel h temu, da je ta zakon še bolj učinkovit. Zato ga bom podprl in tudi pričakujem, da bo čim prej začel delovati. Poleg tega pa tudi menim, da ne glede na te polemike o plačilnem sredstvu, vsakdo, ki začuti da lahko nekje uveljavlja olajšavo, vem, da se zna organizirati, pripraviti na to in po mojem se bo tudi to zgodilo v praksi, tako da bo učinkoval prav pri vseh, ki imajo možnost, da to povračilo trošarine uveljavljajo. Podpiram ta zakon in želim, da čim prej začne funkcionirati. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Milenko Ziherl.
Hvala. Tudi sam bom zakon podprl, zdi se mi pa škoda, ker ni upoštevan amandma, kajti na nek način je plačevanje z gotovino destimulativno oziroma, ne vem, v državi, kjer so dogovorjeni in predpisani načini plačila, kjer je včasih celo takojšnje plačilo stimulirano z določenimi popusti, zakaj ni enakopravno obravnavano. Če bi še to bilo, potem bi bil res zakon ena A, tako bo pa imel majhno napako, ampak kljub temu ga bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl ta zakon, ker prinaša nekaj dobrega eni pomembni kategoriji, to je prevoznikom, in jim vrača del trošarin. Moram pa reči, da bi si želel, da bi bile dvakrat ali pa trikrat na leto evropske volitve. Potem bi imeli takšnih zakonov še več, kajti vladne stranke prinašajo zakone, ki so všečni, pred volitvami. Ne bodo pa ti zakoni dolgega veka. Včeraj smo imeli Lahovnikov zakon, ki je bil tudi v funkciji preferenčnih glasov, predlagam ministru Pogačniku, naj stori nekaj za svojo stranko in za kmete in naj da podoben zakon, ker ga bom tudi podprl. Glede preferenčnih glasov pa o tistih, ki so bili izvoljeni za poslance, pa so zdaj drugod, predlagam, da ljudje dajo preferenčni glas gospodu Zamerniku, ki je bil pa vedno iskreno na strani vseh teh kategorij, prevoznikov, kmetov [[...]]
Gospod Jerovšek. Prosim. Lepo vas prosim. Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 6. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali v ponedeljek, 25. 5. 2009, ob deseti uri.