Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, cijenjeni gosti. Ja želim da vas obavijestim da Klub poslanika kojim vodim, je po onom što smo saopštili prošli put na zasjedanju Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH uložilo tužbu Ustavnom sudu BiH na način izbora kopredsjedavajući Ministarskog savjeta u cjelini i mi ne sporimo da ćete vi i danas pristupiti polaganju svečane zakletve da će se kopredsjedavajući ministri zakleti da neće kršiti Ustav BiH iako nisu po tom istom Ustavu na legalan način izabrani. Mi ne sporimo vaše pravo da voljom većine i danas pristupite tom činu, iako smo htjeli da vam sugerišemo za rad ličnosti kopredsjedavajućih i članova Ministarskog vijeća da to ne obavljamo do odluke Ustavnog suda, a ali ako vi već i donesete takvu odluku i to obavite, moram vas obavijetiti da tom činu neće prisustvovati poslanici Srpske demokratske i Srpske radikalne stranke zato što su pokrenuli spor pred Ustavnim sudom BiH. Toliko i hvala.
Hvala. Dopresjedavajući Vijeća ministara su na prošloj sjednici dali izjavu. Pozivam ministre i zamjenike u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine da pristupe činu davanja svečane izjave. [[Davanje svečane izjave]] Molim vas da zamnom ponavljate dijelove teksta svečane izjave.Hvala vam, ja vam čestitaam i želim vam uspješan rad. A p l a u z. Hvala. 2 Nastavljamo sa radom i krećemo sa utvrđivanjem dnevnog reda 4. zasjedanja Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. U ovom strenutku prisutno je 35 poslanika, prema tome postoji kvorum za pravovaljano odlučivanje i rad Predstavničkog doma. Prelazmo na utvrđivanje dnevnog reda današnjeg zasjedanja Predstavničkog doma. Kao što rekoh na sastanku predstavnika svih parlamentranih političkih starnaka, koji je održan 27. januara preliminarno je utvrđen dnevni red i 3. i 4. zasjedanja Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. 3. sjednicu smo završili, poznat vam je rad na toj sjendici, i pitanja koja smo riješili, a za 4. sjednicu Predstavničkog doma dogovoreno je tada da se stave svi zakonske inicijative koje su u međuvremenu pristigle, bilo od Vijeća ministara, poslanika, klubova poslanika itd. Također je dogovoreno da nadležna radna tijela, odnosno komisije Predstavničkog doma sve inicijative iz svoje nadležnosti, sve zakonske inicijative iz svoje nadležnosti pregledaju, daju svoj komentar, svoje mišljenje i da se nakon toga razmatraju ta pitanja. Mi smo radna tijela Predstavničkog doma konstituisali, izabrani su predsjedavajući, izabrani su članovi tih komisija, potpredsjedavajući i dio radnih tijela, odnosno komisija je već imalo zasjedanje, izbog među njima i Komisija za pravna i ustavna pitanja, koja je razmatrala dio zakona i predložila jedan zaključak o proceduri odnosno postupku u slučaju inicijativa za određena zakonska rješenja od strane poslanika i klubova poslanikia. Zaključak o proceduri i postupku u slučaju da poslanici ili klubovi psolanika podnesu neku zakonsku inicijativu, predvidjeli smo da stavimo na pod tačkom tekuća pitanja i da privremeno to pitanje riješimo dok se ne donese stalni poslovnik, a ona pitanja koja su nadležne komisije riješile ili razmatrale stavili smo na dnevni red današnjeg zasjedanja. Prije ovog sastanka sumirali smo rad komsija Predstavničkog doma i na predsjedničkom kolegiju razmatrali mogući izgled definitivnog dnevnog reda za današnje zasjedanje. Dogovorili smo se da postoji saglasnost da na današnjem zasjedanju budu: Nacrt zakona o državnoj himni BiH, razmatranje i usvajanje Zakona o državljanstvu, razmatranje i usvajanje Zakona o zastavi BiH, razmatranje i usvajanje Zakona o grbu, razmatranje i usvajanje Zakona o telekomunikacijama, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu, Odluka o osnivanju Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH i Poslanička pitanja. To je prijedlog predsjedničkog Kolegija za današnji dnevni red oko kojih postoji saglasnost i pitanja koja su razmatrana na nadležnim komisijama Predstavničkog doma. To je i ujedno prijedlog predsjedničkom Kolegija za dnevni red današnjeg zasjedanja. Nismo se usaglasili i ne postoji saglasnost oko Prijedloga zakona o administrativnim taksama BiH. Naravno o svakom pitanju razmatrat će se i vodit će se pretres. Dakle, nismo se usaglasili oko Prijedloga zakona o administrativnim taksama Bosne i Hercegovine, čiji je predlagač Vijeće ministara i koji je već odavno podnešen u formi Prijedloga. Pošto nije dogovoreno na predjsendičkom Kolegiju da ta tačka kao usaglašena ide u prijedlogu dnevnog reda o njoj ćemo se izjašnjavati posebno, da li će biti na dnevnom redu ili neće, posebno ćemo se izjašnjavati, a psoebno o ovom cjelokupnom dnevnom redu, kako je predsjedjički Kolegij predložio i usaglasio. Gospodin Banjac, izvolite. 3 Gospodo poslanici, uvaženi gosti. Ja ću pokušati da ukratko kažem što je moj prijedlog. Nadam se da to ponovo neće biti protumačeno kao opstrukcija, jer sam uvjeren da zaštita Ustava BiH nije opstrukcija. Ovaj put tačno je da smo se usaglasili što je rekao gospodin predsjedavajući oko ovog što je pročitano, predlažem samo da se u skladu sa članom 1. Ustava BiH tačka 6. prvo donese Odluka o simbolima BiH, a zatim raspravlja o Nacrtu pomenutih zakona, jer time ne kršimo Ustav, jednostavno nek se zna procedura u međuvremenu Predsjedništvo neka zauzme stav o tome, a mi ćemo poslije raspravljati o prijedlogu na slijedećoj sjednici. Time zadovoljavamo i Ustav i ovo što je ovdje, i molim da se o tome izjasne. Znači ja ne sporim ništa izuzev što u proceduri tražim da se poštuje Ustav. Hvala.
Gospodine Genjac pitam u kojoj funkciji je gospodin Hodžić ovdje, sjedi, s obzirom da mi je preprječio put, pa pitam samo u kojoj funkciji.
Nemoj preprječivat put kao zaposleni u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine.
zaposlen je u Vijeću ministara. Znači zaposleni sad sjede u prvom redu. Samo da se konsultujem da je to mimo dogovora. Prvi red je rezervisan za predsjednike međunarodne zajednice i ministre i njihove zamjenike. Što se mene tiče može sjediti gdje god hoće, ali kad se nešto dogovorimo, onda tako treba da bude. Cijenjene kolege, poštovano predsjedništvo, Povodom dnevnog reda, želim da kažem da današnji dnevni red je potpuno suprotan ovome što smo se dogovorili prije 15 dana. Naime, da podsjetim cijenjeno predsjedništvo, jedan broj ljudi koji ovdje sjedi kao poslanici bili prisutni na tom sastanku, ne želim da ih ponaimenice prozvam, tada smo se dogovorili da se prva sjednica naredna, to je ona koju smo imali prošli put da se ta sjednica održi sa dnevni red koji je usaglašen a da se za današnju sjednicu dnevnog reda taksativno pobroji dnevni red sa svim prijedlozima zakona, koji su sada u proceduri i za koje predlagač insistira da se stave. U tom svjetlu su za današnju sjednicu predviđena i četiri zakona, koja su uputili poslanički klubovi SDP-a, odnosno Socijaldemokrata da vas podsjeti, to je Zakon koji se prevdeno na narodski jezik tiče saradnje sa Sudom U Hagu i uređivanjem čitavog seta pitanja vezano za ljude osumnjičene za ratne zločine, drugi zakon je zakon koji govori o ustrojavanju zajedničkih policijskih snaga koji treba da djeluju na suzbijanju i prevenciji i otkrivanju teških zločina, teškog kriminala trgovine i drogom, terorizmom i sl., treći Zakon je Zakon koji se odnosi na putne isprave i četvri Zakon je Zakon koji se odnosi na Vijeće ministara. 4 Ne ulazeći u to koji je sadržaj tih zakona, kakav je njihov kvalitet, koja je njihova utemeljenost ove ili one vrste, ti zakoni su u proceduri, neki od tih zakona su skoro dvije godine u proceduri, a neki od tih zakona su 10-15 dana u proceduri. Mi smo se tada dogovorili da ti zakoni budu danas na dnevnom redu. Ukoliko nije ispoštovano njihova da tako kaže, ukoliko nije usaglašenost oko njih potpuna, onda se smatralo da će danas biti obavljena rasprava, prva rasprava i da će nakon toga zakoni ići u dalju proceduru paralelno s tim ne samo da se to nije uradilo, paralelno s tim Ustavna komisija je donijela zaključak po kojem, podsjećam vas se ustrojava pravilo jedno koje potpuno u suprotnosti sa Poslovnikom o radu ovog Doma, oni išli na Privremeni al je poslovnik. Ovdje se praktično blokiraju inicijative poslanika na način na koji su one precizirane Poslovnikom. Da vas podsjetim zaključak stav 4. tačka 3. i tačka 1. Izvještaja Komisije ustavne je direktno derogira i u suprotnosti je sa članom 6. tačka 4. Privremenog poslovnika i članom 8. tačka 2. Privremenog poslovnika i bez obzira što je predlagač imao najbolje namjere da uredi ovu čitavu oblast, rezultat ovoga je da se samo blokiralo ono što je pravo demokratskog poslanika. S tim u vezi, želim da se učini slijedeće gospodo predsjedavajući, smatramo da treba poštovati ovaj dogovor i da u dnevni red treba uvrstiti ono što smo se dogovorili. Vi možete poslije te rasprave proslijediti to Vijeću ministara i vjerovatno učiniti to, ali u svakom slučaju insistiramo da se napravi i postupi po dogovoru. Vama se ti zakoni mogu ne sviđat, ili sviđat, ali takav je dogovor. Ja ovo govorim iz jednog jednostavnog razloga što želim da skrenem pažnju, naročito gospodinu Šumaheru koji nam je nedavno ovdje rekao da je ovo najcrnje doba parlamentarizma. Ja mislim da ovdje ne može se govoriti o najcrnjem dobu iz prostog razloga što ovdje nikad crnje, ovdje uvijek može crnje od onoga što mi napravimo, ali je definitivno ovo crno doba, ja ću vam reći i insistiram da se o tome izjasnimo. Molim vas, vi ste nas poslanike koji ne učestvujemo u vladajućim strukturama koji ne parcipiram i ne podržavam ovo Vijeće ministara, ignorišeti naše zakone mimo dogovora, izabrali ste samo predsjednike klubova iz vaših i predsjednike komisija samo iz tri vladajuće grupacije, predstavlja ovaj Parlament u inostranstvu isključivo ljudi koji ste usaglasili u SDS-u, HDZ-u i SDA. Sjedite tu vas trojica iz HDZ-a, SDA i SDS-a.
Molim vas podnesite prijedlog oko dnevnog reda. ZLATKO Prijedlog oko dnevnog reda je gospodine Genjac da se izjasnite da li vi blokirate Opoziciju tako što ste napravili tropartijski parlament, rukovodstvo tropartijskog Parlamenta, koji nije ništa drugo nego preslikano Vijeće ministara. Kako bi se zvala ta tačka dnevnog reda? ZLATKO Tačka dnevnog reda gospodine Genjac se zove da uvrstite u dnevni red ono što smo se dogovori.
Uz dužno poštovanje svim prisutnim, replika gospodinu Lagumdžiji, kada je konstatovao da SDS kao stranka na vlasti i još neke stranke na vlasti i još neke stranke na vlasti. Samo insistiram da se zna da SDS nije stranka na vlasti. Toliko i hvala.
Gospodin Špirić.
N. Dame i gospodo. Ja mislim bez obzira koliko se pojedinci trudili da sakriju konstalaciju novih odnosa u ovom Predstavničkom vijeću, čine uzaludni posao. Jedina istina jeste da Vijeće ministara čine Koalicija za cjelovitu i demokratsku BiH, HDZ i Koalicija Sloba iz RS. U ovom slučaju mora Zlatko da zna da SDS, Radikali i Demokratska stranka koju vodim dijele sudbinu Stranke koju on vodi. SDS je godinu dana Opozicija i u Parlamentu RS i mislim da nije dobro da nastavljate inerciju, doduše po instrukciji dijela međunarodne zajednice za sve probleme da sve probleme jednostavno stavljate u taj koš. Nije to ni pošteno, a nije ni demokratski. Dakle, ovdje je na djelu Koalicija SDA, HDZ i Koalicije Sloga, ostali dijele istu sudbinu. Ja sporim ne sporim da i ta Koalicija može da funkcioniše. No, vrijeme će pokazati može li ili ne može, ljudi su izabrani glasovima većine i ja naravno se nisam složio, nismo ni podržali ni sastav Ministarskog vijeća, nismo čak bili ni kada su himnu polagali, kada su polagali zakletvu iz razloga što mislimo da je to neustavan čin i čin koji je protu Zakona o Vijeću ministara BiH. Hvala. Dakle, mi smo u poziciji kao i vi.
Hvala. Replika gospodin Banjac pa gospodin Lagumdžija. 6
Ja molim gospodina Lagumdziju da se bar meni izvine, jer ja jesam ovdje iz SDS- a, ali ja sam ovdje maska, ja maskiram ono što se događa, pa vas molim bar se meni izvinite.
Gospodin Lagumdžija.
Gospodine Genjac, da ste me pustili da radnije kažem, republiciram na ono što sam prozvan, vjerovatno gospodin Banjac ne bi morao da se javlja za riječ. Dakle, ponavljam skupštinsko rukovodstvo, Kolegij - čini SDS, SDA i HDZ, to je fakat. Tri gospodina ovdje sjede i oni su ti koji su nam napravili dnevni red i usaglasili. Skupštinu vode ove tri stranke personalno, a sve ostalo su maske o kojima drugim mogu da govore.
Hvala. Gospodin Deretić i molim vas da se ograničimo na dnevni red.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, Predsjedništvo, kolege poslanici i uvaženi gosti, ja ću ponovo potencirati jedno pitanje na koje do danas faktični nije zauzet konkretan stav, a to je pitanje izuzimanja ove zgrade i formiranja distrikta, dakle, radi zaštite fizičkog integriteta poslanika, prije svega. Do danas, ja nažalost, nisam dobio konkretan odgovor na moj upit, ja sam pročitao mataerijale ranijih poslanika koji su bili u Predstavničkom vijeću, pročitao sam odgovor gospodina Vestendorpa, po kojem je on obećao da će to pitanje biti uskoro riješeno, ali do današnjeg dana apsolutno nije napravljeno, i u tom smislu molim da se ova tačka i zadnji put kada sam insistirao na tom pitanju odgovoreno je ovdje od uvaženog gospodina predsjedavajućeg i njegovih saradnika da će to pitanje uskoro biti riješeno. No međutim to je jedan neodređen za mene pojam uskoro i ja bih molio da se danas i to pitanje uvrsti definitivno u dnevni red, da se odrede rokovi do kada će to pitanje biti riješeno obzirom da sam maloprije dobio informaciju da je takođe juče došlo dojednog hapšenja ovdje u Sarajevu, jednog Srbina i gospodina Uroša Gostića ili Gostovića, kako se zove ne znam, i ja bih takođe molio da se ta pitanja i ovo pitanje neriješi onoga momenta kada budu oni za koji neko treba da budu pohapšeni i za koje neko smatra da treba da budu pohapšeni i unaprijed osuđeni kao krivci i da se nađu u zatvoru i da dokazuju svoju nevinost. Ja u tom smislu molim gospodina Šumahera da zaista sa gospodinom Vestendorpom ovo pitanje uzme prioritetno u rad i da se u najkraćem mogućem intervalu riješi ovo pitanje radi sigurnosti odnosno bezbjednosti svih naših poslanika i s druge strane da niko od nas ne mora to raditi pod određenom tenzijom, jer mislim da to nestvara atmosferu koja će biti poželjna i koja bi bila poželjna s obzirom na onaj posao koji nas evo od danas i u buduće očekuje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja koliko vidim, evo izvolite gospodin Rakić. 7
Gospodo predsjedavajući,kolege i kolegince poslanici, Dragi gosti, Ja predlažem jednu izmjenu u dnevnom redu. Vi znate da su poslanici iz Republike Srpske pokrenuli pitanje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o imunitetu, međutim razmatrajući oaj zakon kako je definisano, a znajućki da danas na dnevnom redu imamo i Odluku odnosno privremenu odluku o formiranju Sekretarijata i definisanje daljih službi sistematizacije i svega onoga što se dešava, smatramo da je ovaj zakon dosta nezgrapno i široko obuhvatio imunitet, i da bi ga trebalo danas skinuti sa dnevnog reda, a napraviti jednu pravu pripremu radi ukupne organizacije i onoga što se mora obuhvatiti imunitetom za jednu od sljedećih skupšitina kada se to privede kraju da onda stavimo na dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Dokić, izvolite.
Cijenjeno predsjedništvo, kolegice i kolege poslanici, dragi gosti, Ja bih suegerisao da danas ne razmatramo one zakone koji su proglašeni privremeno važećim iz Kancelarije visokog predstavnika. Imam za to nekoliko razloga. Prije svega, trebamo se dogovoriti na koji način ćemo te zakone usvajati, ni u kom slučaju izmeđšu ostalog, i zbog integriteta ovog visokog doma ne možemo ih prihvatiti u onakvoj formi kako su oni napjisani u Službenom glasniku. Da je ovo i ono što tamo stoji, najbolje potvrđuje ovu veliku izjavu mog kolege Lagumdžije, da je ovo vrijeme kako je rekao “crnog parlamentarizma”, a samo ću vam pročitati šta stoji u preambuli Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine. - U skladu sa svojim ovlaštenjima prema Aneksu X Mirovnog sporazuma i člana 11. Bonskog dokumenta ovim odlučujem da će Zakon o državljanstvu Bosne i Hercegovine stupiti na snagu 1.januara 1998. godine, na privremenim osnovama dok Parlamenarna skupština neusvoji ovaj zakon u potrebnoj formi bez ikakvih dodatnih amandmana i uslova. Ja mislim da ovaj završetak ove rečenice čak sam duboko ubjeđen nije ni potekao iz Kancelarije Visokog predstavnika, a ako jeste ovo je najbolji dokaz da je ovo vrijeme crnog ili najcrnjeg parlamentarizma. I ukoliko bi se ovo ovako usvojilo poslanička grupa Sloge će uputiti ovo na razmatranje Savjetu Evrope, da da ocjenu o parlamentarizmu kako se ovdje nameće. S druge strane, ja bih vas samo podsjetio da i prvi dio ove preambule uopšte ne stoji. jer u Bonu visoki predstavnik nije dobio ovlaštenja koja su u ingerenciji Skupštine Bosne i Hercegovine, i to da vam budem iskren, kancelarija visokog predstavnika dobro zna. Ja sam bio taj koji je nekoliko puta ne samo kao poslanik nego i u nekoj drugoj funkciji pokretao to pitanje i imao sam razgovore sa ljudima iz kancelarije visokog predstavnika i imao sam potvrdu po kojima kažu da oni znaju da visoki predstavnik ovo 8 pravo nema, i mi to znamo ovdje svi, ali u jednom trenutku blokade rada u Skupštini, prihvatili smo kao privremenu mjeru da bi došli u neku poziciju evo u kojoj smo sada gdje možemo na skupštini da donosimo zakone. Moje prijedlog u vezi sa svim ovim zakonima bi bio sljedeće: Da to vratimo u proceduru na sljedeći način: Da koordinaciono tijelo Skupštine dakle, oba vijeća pripremi za skupštinu to može biti već na narednoj one stvari koje nisu bile usaglašene, a o svim ovim zakonima smo mi raspravljali i skoro usaglasili da te stvari pripreme i da o njima raspravljamo.Vi dobro znate, pošto je prvi zakon iz tog seta Zakon o državljanstvu, da je tu ostao samo jedan član koga je evo da budem otvoren, služba gospodina Šumahera jednu večer oko oko pola dvanaest, definisala, a taj član je dao građanima Bosne i Hercegovine pravo na dvojno državljanstvo sa Saveznom Republikom Jugoslavijom na isti način kako daje i sa Hrvatskom. Samo oko toga nije bilo usaglašeno, ja mislim ako postoji dobra volja, a mnogo tog ašto je osporovano u tom trenutku u vezi sa tim članom je promjenjeno u korist usvajanja ovoga, da možemo ovaj zakon provesti u potpunosti kroz skupštinsku proceduru vraćanjem na dnevni red tog člana. Slično je i kod drugih zakona, podsjetio bih vas da na npr. Zakon o zastavi Bosne i Hercegovine tekstualni dio da je usaglašen, a da je ostao sporan oblik zastave, bile su tri varijante, i u prijedlogu su bile dvije da se glasa, i glasalo se za jednu. ja predlažem da se razmatra sada samo taj dio, ne tekstualni dio zakona, već samo taj dio. Da vam neoduzimam vrijeme to se odnosi i na ove ostale zakone, dakle, oni neka važe ovako kako važe, ovo uopšte nije hitna materija, za narednu skupštinu ili može i onu drugu da se u ovom svijetlu prirpemi da to prođe skupšitinsku proceduru i da jednom to stavimo a/a na potpuno regularan način. Mislim da ćemo na taj način zaštiti i kancelariju visokog predstavnika koja je vjerujem htjela da pomogne da se stvari rješavaju onako kako treba. Još imam jednu sugestiju, u skladu sa ovim što je gospodin Banjac predložio da s eproširi dnevni red sa jednom tačkom koju ćemo mi usvojiti, koji su to simboli Bosne i Hercegovine, ako to prihvatite predlažem da se napravi jedna pauza da koordinaciono tijelo napiše taj prijedlog, to se sve može napraviti za 15 minuta, i da i to stavimo u ustavne okvire. Biće mi zaista drago, ako naš rad u ove naredne dvije godine zaista budemo bazirali na Ustavu Bosne i Hercegovine, a ne na djelovanju pojedinih autoriteta koji onda nekada zaborave da postoji ustav, kao najviši zakonski akt koga se moramo svi prdržavati. Hvala.
Hvala. Izvolite gospodin Špirić.
Dame i gospodo, Gospodin Vito Rakić je već govorio o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu, ja sada koristim priliku da pozovem sve poslanike Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine bez obzira iz kojeg entiteta iz kojeg dolaze, da pozovem kancelariju visokog predstavnika lično gospodina Šumahera, da napravimo pauzu pola sata da nas obavijesti ministar unutrašnjih poslova Federaciuje, s obzirom da je došlo do hapšenja visokog funkcionera Republike Srpske na prostoru Federacije BiH, i mi molio 9 za pauzu od 15 minuta ili pola sata da nam podnese tu informaciju, inače će delegacija odnosno poslanici iz Republike Srpske u ovom Predstavničkom domu razmotriti mogućnost hoće li uopšte dok se hapse najviši državni funkcioneri Republike Srpske, prisustvovati daljnjem zasjedanju. Dakle, molim pauzu 15 minuta ili pola sata koliko je dovoljno da nas izvjestite, da bismo donijeli odluku vezano za imunitet i set zakona, i hoćemo li učestvovati u radu ovog parlamenta. Hvala vam lijepo, pauza dok se pripremi informacija, a mi ćemo svoj stav iznijeti nakon toga. hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Bičakčić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Koristim ovu priliku da informiram ovaj skup da je juče u Sarajevu uhapšen gospodin Uroš Gostić, i da je predat istražnom sudu u Sarajevu, dijelo je iz oblasti finansijskih prekršaja i nakon što istražni sudija danas uzme izjavu odlučiće o njegovom daljem postupku, ne radi se dakle ni o kakvoj potrebi za dizanje tenzija po ovome, obzirom da je gospodinu Gostiću sinoć omogućen razgovor sa premijerom Dodikom, da će zakonitost u cijelosti biti ispoštovana i moguće već nakon završetka ove izjave da gospodin Gostić nastavlja svojim putem. Hvala.
Hvala. Daćemo pauzu nakon što ovo pitanje dnevnog reda isformulišemo i riješimo nije pauza sporna. Međutim da malo sistematičnosti uvedemo u rad. Ja ću prvo neka pitanja koja su meni direktno bila upućena, bilo je naime pitanje da li želimo uvesti vlast tri stranke u ovom parlamentu, pa je to onda pojašnjeno da ovdje sjede trojica iz tri stranke, naravno to isto tako u Domu naroda Parlamenta Federacije sjedi predstavnik HDZ-a i SDP-a, meni ne pada na pamet da smatram da to vladasju SDP i HDZ-e. Druga stvar je vjerovatno gospodin Lagumdžija u svojoj ispravci navoda doveo do te zabune, a nemisli na to, jer je on u prvoj diskusiji obraćajući se gospodinu Šumaheru naveo pitanje da su tri stranke zastupljene i u radnim tijelima itd. da je to vlast tri stranke. Zbog cjelokupne javnosti, a ne smao zbog gospodina Šumahera, ja želim da pojasnim još jednom, od sedam komisija Predstavničkog doma u svakoj komisiji je najmanje šest stranka, u svakoj komisiji je opozicija dobila više procentualno izborni rezultat, od sedam predsjednika u sedam komisija predsjednici su iz šest stranaka, dakle šest različitih stranaka. U Interparlamentarnoj uniji od 11 članova zastupljeno je devet stranaka, u Vijeću Evrope od pet članova zastupljeno je pet stranaka, u centralno-evropskoj inicijativi od šest članova zastupljeno je pet stranaka i u misiji OSC-ea od tri člana zastupljene su tri stranke. Dakle, već iz ovog dijela iz ovog odgovora mislim da sadrži odgovor i da ne želimo uvesti vlast tri stranke i da iz ovih činjenica je dovoljno se može zaključiti, naravno dobrom dijelu stranaka predizborna kampanja je jedini argument bilo vlast tri stranke. Nažalost taj adut je konačno izgleda nestao. Molim da se imaju u vidu te činjenice, pogotovo oko komisija, oko sastava, jer apsolutno je zadovoljena i stranačka pripadnost i struktura i izborni rezultat i molim da se to ima u vidu. Što se tiče dnevnog reda raspravu o dnevnom redu zaključili smo i sada stavljamo na glasanje, šta želite? Nema potreba za repliku na izlaganje, evo izvolite. 10
Predsjedavajući, izvinjavam se nemam namjeru da dižem tenzije, a potrebu očito imam čim sam digao ruku. Ja hoću obzirom da ste vi to potencirali, ja nisam i mislio sam da danas o tome raspravljamo, a to je način izbora komisija vezano za evropske institucije. Vi znate da smo mi napustili tu tačku dnevnog reda na prošlom zasjedanju isto tako znate da mi smatramo prvo napustili smo zato što nismo zadovoljni načinom na koji nam je definisana mjesta kako nam je ostavljeno, ne pitajući nas, a druga stvar mi nesmatramo i da je taj izbor zakonit i da je to regularno obavljeno iz prostog razloga što i danas tvrdimo, a tražimo da se to provjeri, da izabrani ministri nisu imali pravo glasa. Odnosno mi tvrdimo i dalje da je nespojiva izvršna i zakonodavna vlast na istom nivou, i ako je to tako onda vi na prošlom zasjedanju za takav izbor niste imali kvorum. Znači bez glasova ministara niste imali kvorum, toliko da se zna.
Ja sam naveo činjenice o sastavu komisija i zato kažem nema potrebe da se replicira na brojčane činjenice, ja ću zamoliti sekretarijat da za iduću sjednicu pripremi detaljniju statistiku o ovom pitanju, to je jedna stvar, druga stvar molim da završim, vi ćete dobiti riječ. Ovo pitanje da riješimo, i da pređemo na dnevni red i dajem pauzu. Dakle, iznio sam činjenice način da se osigura učešće u radu komisija i izbor komisija je demokratski glasanjem drugi način ne postoji, sva ova pitanja, primjedbe na sastav komisija su svi poslanici imali priliku i mogućnost da kažu i da se izjasne. I na kraju da se većinom i odlučuje. Prema tome, molim vas ovo pitanje može biti neka tačka nekog novog dnevnog reda, nekog novog dnevnog reda, novog dnevnog reda i neka posebna tačka. Prelazimo na izjašnjavanje o dnevnom redu. Ukoliko nema oko dnevnog reda pitanja, molim da se uzdržite.
Vama nema ovdje potrebe da se obraćam jer vi ovdje svi znate, svi mi ovdje svi odlično znamo, gospodin genjac se obratio javnosti, hoću da javnost zna da ne bi o ovim ciframa o broju poslanika i stranaka i pojedinih komisija, da se zna SDP, Socijaldemokrati i NHI politička grupacija koja sarađuje ovdje koja definitivno nije ni u kakvoj vlasti, neučstvuje ni u predsjedavanju skupšitinom, i ako je imala kandidata, neučestvuje ni u predstavljanju ovog doma u međunarodnim institucijama, neučestvuje ni kao predsjedavajući nijedne komisije ovog doma. Želim da javnost zna, da kompletnu odgovornost za rukovođenje ovim domom i njegovo predstavljenje vani je uzurpirao svako onaj ko nije u ove tri stranke, ako hoćete tako. Dakle, ponavljam mi nismo ni u jednom od ovih tijela, zahvaljujući dogovoru vi vidite koga.
Hvala. U jednoj komisiji predsjedavajući je trebao da bude iz ovih stranaka, u svakoj iz ovih komisija po trojica su iz ovih stranaka, u Interparlamentarnoj uniji dvojica su iz ovih stranaka mjesto ostavljeno, u Delegaciji centra Evropske inicijative jedan iz ovih stranaka, to što nisu predložili i što su odustali od mogućnosti da demokratski to osiguraju, to je pitanje ove grupacije, to su činjenice. Gospodin Lagumdžija nije bio prisutan na prošlom zasjedanju, ali ovo su činjenice, dakle. 11
Vi ste sada gospodine genjac prešli na to šta je nama ostavljeno, šta je vama? šta vi to nama mislite ostavljati? To što ste nam vi ostavili mi nećemo. Gospodine genjac, vi niste tu da nama nešto ostavljate, mi imamo svoje biračko tijelo, imamo svoj prostor u ovom parlamentu, vi niti bilo ko nema ovdje nama da šta ostavlja, i molim vas riješite se te retorike. Hvala vam lijepo ništa nam netrebate ostaviti ni vi ni politička grupacija kojoj vi pripadate.
Ni u jednom trenutku nisam rekao da je nešto ostavljeno, u svakoj stranci mijesta je koliko je procentualno, prema tome ostavljeno je svakoj stranci apsolutno. Izvolite, gospodin, Branković, Bičakčić i gospodin Malkič.
Ja lično stražim kao poslanik ovog doma od kolege Lagumdžije da se javno izvine ja ničije pravo nisam uzurpirao, a ne pripadam ovoj stranačkoj grupaciji koju on pominje da je uzurpirano pravo prema tome, ja sam svoje pravo dobio na demokratskim izborima, ukoliko ima neko problema sa rezultatima demokratskih izbora možemo napraviti jednu tačku žal za proteklim izborima i pravljenje strategije za nove izbore, ali molim vas gospodine Lagumdžija, ja se osjećam uvrijeđenim ja ničije pravo nisam uzurpirao.
Gospodine predsjedavajući, Ja vas molim da vi idete po dnevnom redu i da ovaj parlament kao institucija države Bosne i Hercegovine, počinje da normalno radi, a kolegu Lagumdžiju molim da pokaže malo strpljenja da shodno izbornim rezultatima participira u radu i ovoga doma sa kandidatima koje on predloži. To je njegovo pravo i ovaj dom će ispoštovati sve prijedloge koje budu po tom osnovu nema razloga da se neispoštuje, u skladu sa ostvarenim izbornim rezultatima, ali malo više strpljenja i do momenta kada će moći odlučivati na način kao što sad ovdje zapovjeda u odnosu na predsjedavajućeg. Hvala.
Uvažena gospodo, poštovani poslanici, Ja ne mogu da shvatim da ovdje stalno izlazimo za govornicom i govorimo o nekakvom slaganju i neslaganju, sa nekim i o nečemu. Jasno je definisano da se u Skupštini izjašnjavamo glasanjem, a ne stalnim izlaskom za govornicu i pričajući priče do besvijesti kako nešto nije u redu i kako bi trebalo biti drukčije. Valjda je gospodi jasna parlamentarna procedura, a koja se prije svega u demokratskim zemljama reguliše parlamentarnom većinom. neophodna je igra brojki na osnovu izbornih rezultata u Parlamentu. Vi imate mogućnost da se grupišete da vaši prijedlozi imaju utjecaja u radu skupštine, ali ne možete za govornicom to nametati i predlažem da krenemo po tačkama dnevnog reda, glasanje o tačkama. 12
Havala. Nekoliko je prijedloga bilo dnevnog reda, ja ću to sistematizirati. Prvo što je na predsjedničkom kolegiju usaglašeno taj prijedlog ću staviti na glasanje. Naravno u toms lućaju o svakoj tački dnevnog reda može se iznijeti ono što su poslanici imali primjedbe na tu tačku dnevnog reda, ako se usvoji dnevni red. Prema tome na predsjedničkom kolegiju je prijedlog da dnevni red izgleda ovako: 1. Nacrt zakona o državnoj himni, 2. Razmatranje zakona o državljanstvu, 3. Zakon o zastavi Bosne i Hercegovine 4. Usvajanje zakona o grbu, 5. Razmatranje usvajanja zakona o telekomunikacijama, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu, 7. Odluka o osnivanju privremenog sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH i 8. Poslanička pitanja. To je ono što je uz ono obrazloženje koje sam naveo usaglašeno na predstavničkom kolegiju. ________________ Gospodine Genjac, ja vas molim, dok neko iz RS leži u zatvoru, mi vas molimo pola sata dajte nam informaciju da bi korektno učestvovali u radu Parlamenta. Informacija koju ste dobili je li dovoljna. _______________ Nije dovoljna. Mi tražimo da se ovaj dom izjasni hoćemo li korektno raditi. Mi smo spremni na svaku vrstu dijaloga. Tražim pauzu pola sata da bismo glasali o dnevnom redu, hoćemo li učestvovati li nećemo. Jer vrijednija je ova pauza od dnevnog reda koji hoćete sad da nam date, glasaćemo mi za dnevni red.
Ja uzimam ovo pitanje delegiranja osobe vrlo ozbiljnim, ali prije nego što odobrimo i imamo pauzu ja bih htio dalje da pojasnim ono što je gospodin Bičakčić rekao. Vezano za gospodina Gostića koji je uhapšen. Da li je on bio član Parlamenta ili djelatnik Parlamenta ili je bio djelantik u nekoj drugoj zajedničkoj instituciji. Da ili ne? 13 Ako je odgovor ne onda nema nikakvog razloga da pravimo pauzu. Ako je odgovor da onda bismo trebali imati pauzu. Da li je ovaj čovjek dejlatnik zajedničkih institucija ili je zamjenik nečiji.
Može li neko dati odgvoor u ovom trenutku. Gospodin Dokić pa gospodin Deretić.
Ja moram da kažem da sam veoma iznenađen ovom viješću i da sam za ovu vijest saznao ovdje. Gospodin Uroš Gostić je član Stranke nezavisnih socijaldemokrata čiji sam i ja član takođe, on nije u zajedničkim službama to je tačno, ali bez obzira na to zaista je potrebno da se izvrše izvjesne konsultacije, a pogotovo je ova pauza došla u pravo vrijeme i zbog toga što mi nećemo po ovom prijedlogu kopredsjedavajućeg danas usvojiti dnevni red. Očigledno je puno primjedbi i gospodine kopredsjedavajući ja se bojim da ćemo odbiti dnevni red i da ćemo tim završiti današnju sjednicu, a ima nekoliko stvari koje se mogu danas potpuno završiti. Zbog toga i poslanička grupa Koalicije Sloga podržava zahtjev za pauzom u okviru koje bi se sad pokušao redefinisati dnevni red u ondom svjetlu koji će moći biti danas prihvaćen i završen s jedne strane i da se razmotri ova inicijativa za donošenje odluke o simbolima BiH. I zbog dnevnog reda i zbog ovog.
Hvala. Na zahtjev predstavnika dvije parlamentarne stranke ja dajem pauzu od pola sata. PAUZA (NAKON PAUZE) Možemo nastaviti sa radom. Na pauzi koju smo imali održan je jedan sastanak predstavnika političkih stranaka, prošireni kolegij i usaglasili smo neka pitanja oko dnevnog reda. - Zakon o državljanstvu, - Zakon o zastavi, - Zakon o grbu i - Zakon o telekomunikacijama bi bio odgođen za naredno zasjedanje. Isto tako i Prijedlog zakona o administrativnim taksama BiH. Četiri zakona koje je kao prijeldog za dnevni red iznio poslanik Lagumdžija takođe bi bili na narednom zasjedanju uz obavezu Komsiije za ustavna i pravna pitanja i Vijeća ministara da te zakone razmotri i iznese svoje mišljenje o tim zakonima, ukoliko se ta procedura ne provede i bez toga ti zakoni će biti na dnevnom redu. To je što se tiće tog prijedloga. Pošto je to otprilike grupacija pitanja koja je predložena za dnevni red, pošto smo ta pitanja riješili, ostao je kao nekakav usaglašeni prijedlog ovih predstavnika političkih stranaka da danas radimo po dnevnom redu na slijedeći način i ja vas molim da saslušate prijedloge i da pokušamo, obzirom da je to usaglašeno usvojiti ovaj prijedlog. 14 Dakle 1. Nacrt zakona o državnoj himni BiH 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu, 3. Donošenje odluke o uspostavljanju sekretarijata PS BiH, odnosno odluke o Sekretarijatu PS BiH, 4. Donošenje zaključka o proceduri donošenja zakona i 5. Poslanička pitanja. Obzirom da smo o dnevnom redu dugo razgovarali da su iznešene razne koncepcije da se u okviru ovih tačaka mogu sve primjedbe o temama koje su na dnevnom redu mogu iznijeti ja bih vas zamolio dapristupimo izjašnjavanju ko je za preldoženi dnevni red. Molim vas dizanjem ruku da se izjasnimo ko je za. Od 35 poslanika 35 poslanika je glasalo za predloženi dnevni red. Budući da smo bili jednoglasni mislim da je ovo pravi trenutak da vas obavijestim da je u 2 sata predviđena pauza za ručak, tempiran je ručak u to vrijeme pa ćemo morati imati to u vidu. Dakle, prelazimo na razmatranje tačaka dnevnog reda, po dnevnom redu koji smo upravo usvojili. 1.
Poštovana gospodo poslanici, Prije prelaska na tačku, odnosno na početku rasprave o ovoj tački dnevnog reda predlažem da ovaj dom donese slijedeću odluku: “U skladu sa članom 1. tačka 6. Ustava BIH Predstavnički dom Parlamentarne skupštine donosi: Odluku o sombolima BiH . Član 1. – Simboli BiH su himna, grb i zastava. Član 2. – Odluka o simbolima upućuje se predsjedništvu BiH na potvrđivanje. Predsjedavajući.” Molim da se izjasnite o tom.
Prije nego što stavim ovaj prijedlog na glasanje ja ću pozvati i predstavnike Komisije za ustavna i pravna pitanja koja je razmatrala ovaj zakon da iznese svoje stanovište.
Poštovane dame i gospodo, Komisija jeste razmatrala ovaj zakon ali nije imala u vidu ovaj prijedlog koji se sada iznio zamjenik predsjedavajućeg. Ja bih kao član Komisije za ustavna i pravna pitanja izjasnila se samo o ovom prijedlogu koji se odnosi na donošenje prethodne odluke prije pristupanja donošenju zakona da ovaj dom donese odluku o simbolima države BiH. Član 1. Ustava Bosne i Hercegovine kaže da će simbole BiH utvrditi Parlamentarna skupština a nakon toga da će ove simbole odobriti Predsjedništvo BiH. Znači, donošenje odluke o simbolima BiH može biti i na taj način što će se donijeti zakon 15 o himni BiH, već je ranije donesen Zakon o zastavi i donesen Zakon o grbu koji su istovremeno simboli BiH za donošenje ovih zakona nije bilo potrebno donošenje odluke predsjedništva BiH, tako da ne mislim da je potrebno sada donošenje prethodno odluke ovog doma o himni BiH, nego da je dovoljno da se odlučivanje svede na donošenje zakona o himni.
Zahvaljujem. Gospodin Banjac replika.
Prije svega nije mi jasno zbog čega jednoj formalno-pravnoj proceduri otvaramo ovoliko diskusije i čemu toliko riječi. Zar stvarno treba derogirati Ustav, sve što je uvažena gospođa ili gospođica rekla potvrđuje pravo na odluku o kojoj sam ja govorio. Molim vas, odluka nije isto što i zakon. Zna se šta je odluka, zna se šta je zakon, ima li potrebe sad to objašnjavati. Mislim da nisu navedene činjenice koje govore suprotno mom prijedlogu.
Hvala. Gospođo Čolo.
Molim vas ja imam potrebu da pročitam tu tačku na koju se gospodin poziva iz Ustava BiH a koja glasi: Član 1. tačka 6. u kojem stoje simboli: “Bosna i Hercegovina će imati one simbole kao što bude odlučeno od strane njene Parlamentarne skupštine i odobreno od strane Predsjedništva.” Znači li to da je potrebno donositi posebnu odluku o svakom od ovih simbola, ako su već donesena dva zakona koja su odredila zastavu i grb BiH, zašto sada retreoaktivno donositi odluku o simbolima BiH. Visoki predstavnik je donio na osnovu ovlaštenja iz tačke 11. Bonskog dokumenta Zakon o zastavi i grbu na ovaj način ćemo dovesti u priliku Visokog predstavnika da donese i ovaj zakon ukoliko se mi ne mognemo saglasiti.
Hvala, gospodin Dokić.
Meni se čini da mi ovdje govorimo jedno te isto a onda na kraju pošaljemo samo drugačiju poruku. Nema nikakve prepreke da mi ovakvu odluku donesemo sada. Mi smo je trebali donijeti ranije, ali nismo, ispravimo tu grešku. Ovdje se ne kaže da će se kod svakog zakona donositi posebna odluka, mi sada odlučujemo da su simboli BiH himna, zastava i grb i na taj način legalizujemo ono što je prije donešeno, to možemo uraditi za dva minuta i preći na tačku dnevnog reda, koja će biti zakon o himni BiH. Ja mislim da ništa zaista nije sporno i na taj način poštujemo Ustav.
Nastavljamo raspravu o ovoj tačci dnevnog reda. 16 Želi li neko uzeti riječ? Ukoliko nema neko od poslanika želi li predlagač da pojasni da da svoje stanovište? Gospodin Banjac u međuvremenu.
Ne vidim razloga za ovoliko riječi. Mislim da bi bilo daleko bolje da smo ovo potrošili na zakon o himni i tamo da smo razgovarali. Gospodo još jednom vas molim da ovaj visoki dom poštuje Ustav BiH.
Dobro. Hvala. Gospodin Silajdžić.
Dame i gospodo poslanici, Ja ne razumijem ovaj problem. Rečeno je da Predstavnički dom o tome odlučuje i on odlučuje zakonom. U Ustavu ne piše da treba prethodno donijeti odluku o tome, nego se kaže odlučuje i on odlučuje zakonom kao što smo i ranije odlučivali. Ne vidim nikakav problem. Dakle, odlučuje zakonom najadekvatniji mogući način. U Ustavu ne piše da prethodno donesemo odluku, a zatim da na osnovu te odluke donosimo zakone itd. Ne vidim kakav je problem.
Ja bih zamolio vas gospodine Silajdžiću da vi ovo pročitate. Ja vas molim da korektno pročitate.
Vrlo rado. Bosna i Hercegovina će imati one simbole koje svojom odlukom odredi Parlamentarna skupštine i potvrdi Predsjedništvo. Dakle ona odlučuje. Samo malo molim vas. Da li vi mislite da zakon nije odluka, mi možemo zakonom odlučivati.
Zakon jeste odluka, ali se postavlja pitanje hoćemo li mi prihvatati tri simbola, dva simbola, jedan simbol. Ovdje se decidno definiše da su to tri simbola odlukom i onda prelazimo na zakone.
Obzirom na to da smo donijeli odluku zakonom da postoje dva simbola.
Oprostite tu ima dosta spornog.
Da li vi dovodite u pitanje te zakone? 17
Ne dovodim u pitanje, nego imam pitanje.
Onda je sve jasno. Dakle i ovim zakonom donosimo odluku o tome da imamo himnu. Ne vidim razloga stvarno, inače kad sam već izašao da kažem, sada ispred Vijeća ministara, mi želimo raditi ovdje. Ne mogu da razumijem da Parlamentarna skupština danas ne donese neke odluke koje će pomoći Vijeću ministara da i dalje radi. Dakle problem nije u Vijeću ministara. Problem je u donošenju odluka u ovom parlamentu. Usku grlo je ovdje a nije u Vijeću ministara.
Hvala. Gospodin Bičakčić.
Gospodine predsjendiće, dame i gospodo zastupnici, Mislim da se ponovo stvari nepotrebno kompliciraju. Mi moramo poštivati Ustav države BiH kao najjači akt pravni, zatim zakone koje donosi ovaj Parlaemnt i ne moće se nekom odlukom derogirati zakon koji se donosi. Prema tome to je redoslijed po snazi tih odluka, dakle na osnovu Ustava donosimo zakon o sibmolima, ovog puta zakon o himni. A možda će biti potrebno i još simbola, o tome ćemo se dogovarati. Dakle imamo grb, zastavu i himnu. Ima država koje imaju još simbola. Prema tome vidjećemo šta ćemo dalje uraditi. U ovom momentu zalažem se da se donese zakon i da poštujemo tu proceduru čak pravno mislim da nije moguće odlukom mijenjati zakon jer je odluka niži nivo akta koji donosi Parlamentarna skupština.
Zahvaljujem. Želi li još neko od poslanika da sudjeluje u raspravi. ______________ Predsjedavajući, ja predlažem da stavite na glasanje. Naravno. Stavićemo na glasanje prijedlog koji je iznio gospodin Banjac. Prijedlog jedne grupe poslanika iz jedne grupacije stranaka i onako kako ste ćuli da je gospodin Banjac pročitao prijedlog odluke. Ona je kratka i čuli ste je. Ja taj prijedlog odluke stavljam na glasanje. Ko je za to da Predstanvički dom usvoji odluku kako je pročitao gospodin Banjac? Molim da digne ruku ko je za. Od 35 prisutnih poslanika 11 je glasalo za prema tome nije potrebna većina dobijena i ne treba po entitetima, ali da sprovedemo po entitetima. Ko je protiv ovakve odluke molim da digne ruku. Tri protiv. Ko je suzdržan? 15 suzdržanih. 18
Molim vas je li utvrđen kvorum prije glasanja, ja se izvinjavam.
Nema problema, ponovićemo. 35 je bilo zastupnika kada smo počeli sa radom. Molim poslanike da svi dignu ruke da ponovo utvrdimo prisutne poslanike. Utvrđujemo kvorum. 34 poslanika prisutna. Ponovićemo još jednom glasanje. Utvrdili smo kvorum, na osnovu utvrđenog kvoruma ja želim da provedemo ponovo glasanje - 34 prisutna poslanika… Ko je za Prijedlog odluke, kako je pročitao gospodin Banjac? - 11 za. Ko je protiv? - 3. Ko je suzdržan? Dakle, 20 uzdržanih, 3 protiv i 11 za. Prijedlog odluke nije dobio potrebnu većinu da bi bio usvojen. Prelazimo na raspravu o Prijedlogu zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine. Ponovo pozivam predstavnike Komisije za ustavna i pravna pitanja, koja je razmatrala ovaj zahtjev da iznesu svoja stanovišta.
Komisija je na svojoj sjednici razmatrala Prijedlog zakona o državnoj himni, koji je podnio Ured visokog predstavnika Bosne i Hercegovine i nakon obavljene rasprave konstatovala da je Zakon u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine i pozitivnim zakonskim propisima na području Bosne i Hercegovine. Komisija je istovremeno razmatrala i amandmane koje podnio jedan poslanik u Predstavničkom domu Skupštine i sa Uredom visokog predstavnika, koji je predlagač zakona, saglasila se da se određeni amandmani ugrade u tekst Zakona, a to su amandmani koji se tiču stupanja na snagu ovog zakona, u skladu sa Poslovnikom - to je osam dana od dana objavljivanja - i amandman koji se tiče samog člana, da kršenje državne himne predstavlja kažnjivo djelo. Komisija je takođe dogovorila s Uredom visokog predstavnika da se napravi adekvatan prijevod ovog Zakona, s obzirom da verzije na lokalnim jezicima - bosanskom, hrvatskom i srpskom, nisu odgovarale izvornoj engleskoj verziji zakona, tako da su nakon prevoda Zakona na vjerodostojan način od strane Ureda visokog predstavnika ispravljeni određeni pravno-tehnički nedostaci, tako da Komisija predlaže Predstavničkom domu da se Zakon usvoji u predloženom tekstu.
Zahvaljujem. Napominjući da je sastavni dio Zakona o držanoj himni Bosne i Hercegovini i muzički dio, odnosno orkestarska partitura koja je u tri verzije predložena i te tri verzije audio-zapis, sve tri verzije dostavljene su svim klubovima poslanika parlamentarnih stranaka Parlamenta Bosne i Hercegovine da preslušaju i da se mogu izjasniti o jednoj, drugoj i trećoj varijanti. Dakle, napominjem da ćemo prije glasanja o samom Zakonu 19 trebati izjasniti se i usvojiti jednu od predložene tri varijante orkestarske partiture državne himne Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu za poslanike. Obzirom da nema prijavljenih. Gospodin Rakić.
Dame i gospodo, Mi danas raspravljamo o Nacrtu zakona o državnoj himni. Znači, danas bi trebali da damo određene primjedbe i da prodiskutujemo o Zakonu u načelu i da damo konkretne amandmane da bi mogli, vjerovatno, na sljedećoj sjednici donijeti taj zakon u potpunosti. Mi smo razmatrali ovaj Zakon i poredili ga sa Zakonom o državnom grbu i sa Zakonom o zastavi. Poredeći te tekstove, mi smatramo i terminološki da se ti zakoni trebaju usaglasiti i da na bazi toga brišemo neke stvari iz ovog Zakona. Tako mi predlažemo da se Nacrt zakona o državnoj himni, kao naziv promijeni kao i kod ova dva simbola - da se zove Nacrt o himni Bosne i Hercegovine. U čl. 1., 2,, 3. i 4. isto tako da se jačno definiše da se ovim zakonom uređuje himna Bosne i Hercegovine i uređuje njena upotreba kao simbola države, a sve ostalo dole gdje figuriše država - znači, da se himna - naziv “država” briše “himne Bosne i Hercegovine” je himna Bosne i Hercegovine itd. Znači, to je u skladu sa zakonima o grbu i zastavi. Dalje, predlažemo da se u članu 5. ubaci tačka 5., a da se radi toga briše član 6. i da se tačka 5. definiše. I u drugim prilikama u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine, da nema potrebe ostavljati - himna se može izvoditi, pa onda ostavljati to ovako nedefinicano, da se jasno u članu 5. tačkom 5. definiše ovaj stav ovako kako sa pročitao. Član 7. ostaje i dalje i mi smo takav amandman danas podijelili ovdje svim poslanicima i insistiramo da se glasa o njima.
Hvala. Gospodin Deretić, zatim gospođa Čolo.
Uvažene kolege, ja bih u cijelosti takođe podržao diskusiju gospodina Rakića, s tim što bih se ja samo osvrnuo na nekoliko stvati. Dakle, terminološki kada su u pitanju ovdje određene imenice, ja bih istakao sljedeće: Dakle, u članu 1. Nacrta ovoga zakona koji nam je ovdje dostavlje, polazi se od toga - u članu 1. doslovice stoji: “Ovim Zakonom utvrđuje se državna himna Bosne i Hercegovine i određuje njena upotreba, kao simbola države”. Dejtonski sporazum smo svi prihvatili. Dejtonski sporazum je nadustavni akt i obavezali smo se da sve akte Bosne i Hercegovine se donose na temelju Dejtonskog sporazuma. Nažalost, u ovome Nacrtu, onaj ko ga je predlagao dakle, nije uvažio tu činjenicu, pa je upravo upotrijebio ovu imenicu, odnosno terminološki upotrijebio imenicu “država” koja se u Dejtonskom sporazumu nigdje ne spominje. U Dejtonskom sporazumu se spominje samo Bosna i Hercegovina. U tom kontekstu, još jednom polazim od toga da se imenica “država” treba izostaviti iz prostog razloga što Bosna i Hercegovina, a imao sam priliku pripremajući se za ovu sjednicu da jako puno propitam literature i, nažalost, kada je u pitanju oblik i 20 vrsta državnog organizvoanja, ovakav oblik - dakle, državnog uređenja u pravnoj teoriji ja nigdje nisam pronašao. Čak ne poznam i ne govorim engleski, ali sam konsultovao kolege i čak i u izvornom tekstu na engleskom jeziku Bosna i Hercegovina se samo spominje kao nešto što izgleda kao država. Dakle, mi svi dobro znamo da inače Bosna i Hercegovina još uvijek, gledajući opet sa formalno-pravnog aspekta, ne možemo je svrstati ni u prostu državu, borimo se istina - ona ima neke odlike proste države - borimo se protiv toga da ne bude unitarna država. Nažalost, uredbama pojedinih, pokušava se napraviti jedna unitarna, centralizovana država, čak i pojedine odredbe međunarodnih organizacija i preporuke idu u tom smislu, što ja kao poslanik Radikalne stranke Republike Srpske,koji predstavljam birače Radikalne stranke Republike Srpske, nikad neću moći podržati takav jedan koncept i prijedlog. S druge strane, Bosna i Hercegovina nije čak ni složena država. Ja moram obrazložiti radi čega sam protiv ovoga, kolega morate biti malo strpljivi, morate naučiti da budete strpljiiv, ako ništa drugo onda bar pristojni. Kad vi budete govorili ja ću vas vrlo pažljivo slušati i dići ruku za repliku. Ja ne držim predavanje, ja samo obrazlažem radi čega sam protiv toga da se imenica “država” uošte nalazi u Nacrtu. Ja moram to obrazložiti. Dakle, radi se upravo o tome da o ovome terminu, iz tog razloga ne mogu ni diću ruku niti biti zato, a takođe se ne radi o Bosni i Hercegovini kada je u pitanju oblik državnog uređenja, čak ni u nekakvom mješovitom obliku državnog organizovanja. Prema tome, da se ne bi otvarala, gledam sa svog aspekta, posebna polemika i da ne bih ja načinjalo još određena pitanja koja zaista ovdje treba spomenuti, ja smatram da je termin “država” suvišan, da se on ne nalazi u Dejtonskom sporazumu i, u tom smislu, ja predlažem da se izostavi iz Nacrta isti kao takav. Isto tako, smatram da je član 6. u Nacrtu ovoga zakona o himni Bosne i Hercegovine suvišan, obzirom da je članom 5. ovoga Nacrta decidno naznačeno u kojim slučajevima se himna Bosne i Hercegovine izvodi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Čolo, zatim gospodin Silajdžić. Replika - gospodin Silajdžić.
Gospodin Deretić, poslanik, je rekao da se u Dejtonu Bosna i Hercegovina ne pominje kao država. Ja moram, nažalost, primjetiti da se vračamo nekoliko koraka unazad, ja sam mislio da je ovo pitanje riješeno Dejtonskim ustavom i naknadnim raspravama, na početku djelovanja državnog Parlamenta. Bosna i Hercegovina je država,u skladu sa članom 1. Ustava Bosne i Hercegovine. Oprostite, ja ću ga pročitati, ovo je jedno vrlo važno pitanje. Nadam se da se više nećemo vračati nikada na ovo pitanje. Iz ovoga što ću sada pročitati, sasvim jasno slijedi da je Bosna i Hercegovina država, naravno, ukoliko poštujemo Ustav Bosne i Hercegovine. Čitam ćiriličnu verziju. Član 1. - Bosna i Hercegovina, Kontinuitet - Republika Bosna i Hercegovina, čije je zvanično ime od sada Bosna i Hercegovina - nastavlja svoje pravno postojanje po međunarodnom pravu kao država, sa unutrašnjom strukturom modifikovanom ovim Ustavom i sa postojećim međunarodno- 21 priznatim granicama. Ona ostaje država članica Ujedinjenih nacija i kao Bosna i Hercegovina može zadržati članstvo ili zatražiti prijem u organizacijama u okviru sistema Ujedinjenih nacija, kao i drugim međunarodnim organizacijama. Ako treba dodati samo država može biti članica Ujedinjenih nacija i drugih organizacija. Cijeli svijet priznaje Bosnu i Hercegovinu kao državu, od Evropske unije, SAD, Rusije, Kine i svih ostalih država. Sa tim državama su uspostavljeni diplomatski odnosi. Prema tome, nemojmo se vračati unazad, Bosna i Hercegovina je država u skladu sa ovim što sam pročitao. Hvala lijepo. ___________________ Ja imam - replika je bila prvo gospođe Čolo, pa onda gospodin Deretić.
Ja sam takođe imala repliku gospodinu Deretiću, koji je sa ove govornice govorio više kao pravni teoretičar, a ne kao pravnik pozitivista koji se u svakodnevnom životu bavi pravom. Država Bosna i Hercegovina, kao što je rekao predsjedavajući Vijeća ministara, ima kontinuitet kao država i ona ima svoje simbole i to jesu državni simboli i mislim da je OHR pogriješio prilikom donošenja Zakona o zastavi i grbu Bosne i Hercegovine zato što iz naziva ovih zakona izostavio da se radi o državnom grbu i o državnoj zastavi. Mislim da treba da krenemo tim slijedom, da donesemo Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine, a da to bude jedan impuls Uredu visokog predstavnika ili nama kad budemo donosili ove zakone, koje je Ured visokog predstavnika donio na privremenoj osnovi, da u njihovom nazivu izmijenimo i u tekstu Zakona dodamo riječ “državna”. Htjela bih samo još malo, prije nego što gospodin Deretić izađe, a vezano je za - da li se ovdje radi o Nacrtu ili Prijedlogu zakona. Mi u parlamentarnoj proceduri ovog Doma nemamo propisanu proceduru, ustvari idemo sa donošenjem zakona u dvije faze - da li Zakon ide prvo u Nacrtu, pa onda u Prijedlogu, to nije definisano. Ako je ovo Zakon u nacrtu, kako tvrde gospodin Deretić i ne znam ko je bio ranije, onda na ovaj Zakon ne bi išli amandmani, nego bi ovaj Zakon išao u javnu raspravu, pa bi se o njemu svi mi izjašnjavali i podnosili svoje prijedloge i mišljenja. Mi smo na Komisiji za ustavna i pravna pitanja imali ovu dilemu - da li je ovaj Zakon u formi nacrta ili je u formi prijedloga. Predlagač, gospodin Šumaher je jasno iznio stav da je ovo Prijedlog zakona i , kao takav, da danas ide na usvajanje. Ovdje je samo greška - u nazivu Zakona stoji Nacrt. Ja bih pozvala gospodina Šumahera, koji je nama prenio ovakav stav Ureda visokog predstavnika - da je ovo prijedlog. Znači, da je ovo konačna faza za donošenje Zakona, da na Prijedlog zakona trebaju da idu amandmani, a ne da ovakav Zakon ide u javnu raspravu, onda niko od nas ovdje ne bi trebao podnositi amandmane. Zašto su kolege podnosile amandmane, ako misle da je Nacrt?
Gospodin Deretić, a nek se pripremi Spahić.
Kada sam ja obrazlagao svoj stav o ovom Nacrtu, jer ja sam dobio pripremni materijal gdje piše - Nacrt zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine - onda sam prije svega mislio, a to sam apostrofirao doslovice, Dejtonski sporazum koji je za građane Bosne i Hercegovine, stanovnike Bosne i Hercegovine nadustavni akt. Dakle, ja ni jednog momenta nisam spomenuo Ustav Bosne i Hercegovine, jer sam smatrao i sad smatram da Ustav Bosne i Hercegovine mora biti u skladu sa odredbama Dejtonskog sporazuma. Dakle, odredba člana broj 1. Ustava Bosne i Hercegovine, kojeg ste vi pročitali, meni je apsolutno jasna. Međutim, hvala Bogu, postoji Ustavni sud Bosne i Hercegovine koji će sigurno u dogledno vrijeme, između ostalog, upravo i o ovome o čemu ste sada vi govorili, sigurno morati dati svoju riječ. Hvala lijepo.
Gospodin Spahić.
Ja sam želio, takođe, dame i gospodo poslanici i gosti, da skrenem na jednu činjenicu da je ova diskusija o tome šta je kome nadređeno, ne stoji jednostavno zbog toga što je Opšti mirovni sporazum iz Dejtona sačinjen od Opšteg mirovnog sporazuma koji ima vrlo, kako bih rekao, jasno definirane anekse i po tom principu bi naravno mogli reći da su sve konvencije o ljudskim pravima i slobodama takođe sastavni dio ovoga cijelog projekta. Prema tome, ja bih htio da vas vratim samo na jedan činjenični tok - Ustav Bosne i Hercegovine je akt na osnovu kojeg djeluje ovaj Parlament i mi imamo Opšti mirovni sporazum koji reguliše mnoga druga pitanja i kojem su garanti velike sile, Kontakt skupina, susjedi itd. Ali, Ustav je dokument na osnovu kojeg mi djelujemo i on je jedan jedini temeljni akt na osnovu kojega mi djelujemo. Kada su predlagali naši kolege poslanici posebnu proceduru, Odluku, pa nakon toga raspravu o Zakonu itd. pozivali su se upravo na taj Ustav. S druge strane, nema niti jednog dijela ni u Opštem mirovnom sporazumu, ni u Ustavu, ni u aneksima, gdje se Bosna i Hercegovina, ne samo u ovoj tački koju je gospodin Silajdžić pročitao, kad je riječ o kontinuitetu, što je nesporno, i o tome, ja mislim da je vrlo korektno skrenuo pažnju kao kopredsjedavajući Vijeća ministara, da bi se stvarlo trebali skoncentrisati na ono što nam je zadaća da radimo. Čak, odmah u drugom članu se kaže da će Bosna i Hercegovina biti demokratska država koja će funkcionirati prema zakonu. Mi jedan od tih zakona trebamo sada usvojiti. Ja apsolutno ne mogu da shvatim da se u jednom slučaju poslanici pozivaju na Ustav, kao vrhuski akt - traže zarez, zapetu idt - da bi u drugom slučaju, kada se krene na normalnu proceduru, izmicalo u Opšti mirovni sporazum, tražeći tamo mogućnost da se izbjegne odgovornost koju imamo kao Parlament. Mi danas imamo zakon i odgovornost da ga usvojimo, odnosno da ga razmatramo - odlučimo koja je himna za nas najprihvatljivija, javno ili tajno. Zato bih predložio da mi, zaista, ne pretvaramo ovo u jedan prostor u kojem ćemo davati repliku na repliku za stvari koje su nesporne. Valjda nema prostora u Parlamentu Bosne i Hercegovine u Zastupničkom domu, otvarati raspravu o tome je li Bosna i Hercegovina država ili nije. To je deplasirana rasprava. Ja ću vas podsjetiti, magnetogram može pokazati na prethodne tri četiri sjednice, da su se mnogi od ovih poslanika koji se sada javljaju za riječ, pozivali na to da je Bosna i Hercegovina država i da je to nesporno. Ja imam takvu memoriju, ne bih htio da vas opterećujem tim, ali bolje je kada se već to kuca i priprema, pročitajte vlasite izjave.I, apsolutno je nesporno da danas treba da pristupimo glasanju o državnoj himni Bosne i 23 Hercegovine. Kao što je riječ o državnom grbu, kao što je riječ o državnoj zastavi. To je u svakoj demokratskoj državi najnormalnije. Hvala.
Gospodin Banjac.
Meni je sada malo lakše, sad sam čuo da nisam usamljen kad kažu da je kancelarija Visokog predstavnika napravila grešku. Ja sam mislio da je samo napravila grešku kad je mene kritikovala za opstrukciju, ono kad sam tražio, sad čujem da je i drugo. Međutim, ima jedan problem - gospođica ili gospođa Čolo zaboravlja da je Visoki predstavnik nadležan za tumačenje Ustava Bosne i Hercegovine i čisto sumnjam da je institucija koja je nadležna slučajno napisala baš tako u dva zakona, koja je napisala. To slučajno nije napisano. Drugo, postoji još nešto što moram ovdje pročitati. Ja nisam pravnik, ali družim se sa ljudima, pa sam i naučio ponešto od toga. Ovdje kaže: “Republika Bosna i Hercegovina, čije je zvanično ime sada Bosna i Hercegovina nastavlja svoje pravno postojanje po međunarodnom pravu kao država”. E, sad ću ja vama nešto da kažem: Da ovdje stoji sljedeće: “Republika Bosna i Hercegovina je država, čije je zvanično ime Bosna i Hercegovina” stvari bi stajale mnogo drugačije. Jer, kaže se da pravna norma koja je prije navedena ima snagu, odnosno primjenjuje se ako je derogirana narednim tekstom. A ovdje se radi o derogaciji naredni tekst. Prema tome, gospodo, stvari ne stoje baš tako i mislim da zbog sasvim jasne procedure i puno je rasprava bilo na tu temu gdje su pravnici kazali da se ne radi o klasičnoj državi, da je to nešto između federacije i konfederacije itd., da ja sad ne raspravljam na tu temu jer to nije tačka dnevnog reda. Smatram da ovdje pod navodnicima stoji i ime i ona se zove “Bosna i Hercegovina”, a mi sada donosimo himnu Bosne i Hercegovine i smatram da Ured visokog predstavnika nije učnio grešku, jer oni dobro znaju tumačiti Ustav i ja vjerujem u njihovo tumačenje. Hvala.
Molim vas, redom kako ste prijavljeni, ja ću sada pročitati: Silajdžić, Deretić, Špirić, Neimarlija.
Poštovane kolege, ja nisam očekivao da će se danas na dnevnom redu naći pitanje da li je Bosna i Hercegovina država ili nije i ne mogu preći preko nekih novina koje su uvedene danas ovdje. Nažalost, vraćamo se unazad nekoliko godina. Uvedena je nova kategorija, a to je nadustavni akt. To sam čuo od kolege Deretića ovdje. Šta to znači nadustavni akt? Rečeno je, koliko sam shvatio, da je Mirovni sporazum nadustavni akt. Ovaj Aneks je dio Mirovnog sporazuma - Integralni dio i ni jedan dio nije nadređen drugom dijelu. Prema Ustavu, Bosna i Hercegovina je država i to eksplicite piše. Dakle, Dejton potvrđuje Bosnu i Hercegovinu kao državu, nastavlja kontinuitet države Bosne i Hercegovine. Nikakav nadustavni akt ne postoji. Kakav nadustavni akt može postojati? Dakle, to je problematiziranje koje po meni opstruira rad ovog Parlamenta. Dejton je riješio ovo pitanje i jasno rekao da je Bosna i Hercegovina država - nastavlja po Međunarodnom pravu, u svojim granicama priznata kao takava u Ujedinjenim nacijama, a Ustavni sud Bosne i Hercegovine može, eventualno, raspravljati o usklađenosti 24 entitetskih ustava sa Ustavom Bosne i Hercegovine, a ne može dovoditi u pitanje Ustav Bosne i Hercegovine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospodin Deretić.
Ovdje zaista, gospodine Silajdžić, ja moram priznati da sam upotrijebio taj termin kad sam rekao da je Dejtonski sporazum nadustavni akt, ali, nažalost, to je moj posao i ja zaista mislim - to je moje subjektivno pravo da ga dobro radim i da ga dobro poznam, jer u Aneksu 4. Dejtonskog sporazuma postoji jedno poglavlje koje govori samo o Ustavu i na temelju tog poglavlja je trebao da bude napravljen i naprvljen je Ustav Bosne i Hercegovine, gdje je doslovice naznačeno šta su ingerencije zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine. Meni je jako žao što kroz vašu diskusiju preovladava vaš stav da sam mojom diskusijom želio opstruirati ovaj Nacrt koji imamom. Nije mi to bila namjera. Meni je namjera bila samo da temeljem Dejtonske odredbe da, zaista, kada donosimo, po mom mišljenju, vrlo važne zakonske propise, da budu doneseni u skladu sa višim normativnim aktima od sebe. Dakle, Ustavom Bosne i Hercegovine i Dejtonskim sporazumom. Član 1. Aneksa 4. doslovice kaže: “Kontinuitet Republika Bosna i Hercegovina, čije će zvanično ime od sada biti: “Bosna i Hercegovina” će nastaviti svoje pravo, postojanje itd. itd. Dakle, nigdje se ne spominje termin država i u tom kontekstu ja sam predložio da se zaista ta imenica iz Nacrta izbaci. Dakle, to je moje viđenje toga iz prostog razloga što je isti ovaj Aneks 4. predvidio koje su to nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, a mi ovdje već iz pojedinih klubova imamo određene inicijative za usvajanje određenih zakonskih propisa koji regulišu oblast koja izlazi apsolutno iz nadležnosti zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine, a o tome ćemo, normalno, posebno otvoriti diskusiju kad oni budu ovdje na dnevnom redu. Hvala.
Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, Ja mislim da postajemo majstori da otvorimo niz dilema i tamo gdje noramalan čovjek i normalan poslanik niti bi htio da ih otvara, niti ima mogućnost sve i da hoće da ih derogira. Dakle, ja ne shvatam da bilo kome pada na pamet da ono što piše u Ustavu Bosne i Hercegovine, izvedeno iz Dejtonskog sporazuma, ne prizna ili da danas kaže da neće raditi u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine. Ja mislim da su u pravu i ove kolege koji su govorili, a upravu je i gospodin Silajdžić. Ja mislim da mi vječito oko svih stvari se djelimo u dva tabora - nažalost, pokazujući da se ovdje prethodnih šest godina nešto ružno dešavalo i da jedni drugima ne vjerujemo. Poslanici su položili zakletvu i zakleli se u Ustav Bosne i Hercegovine i mislim da su uzaludne teze kako ovdje sjede poslanici koji neće poštovati Ustav Bosne i Hercegovine i koji neće govoriti država Bosna i Hercegovina. Nema toga, ko je god to pokušavao nije na dobrom putu, bez obzira iz koje stranke, iz kojeg bloka dolaze. Ali, ja vas molim - mi se zaklinjemo u demokratski svijet, demokratske zapadne države, ja hoću da pitam, a ne znam stvarno, da li kod himne 25 Francuske piše: “Zakon o državnoj himni Francuske” ili “Zakon o himni Francuske”? Dajte da jednom već - ako piše nema spora. Nemojte da otvaramo dileme gdje ih stvarno nema. Otvorimo raspravu o suštini. Hoće li ta himna ući u srce svih nas koji živimo na prostoru Bosne i Hercegovine i njenih entiteta? Hoćemo li imati potrebe da joj pružamo otpor? Možemo napisati u Zakon šta god hoćemo. Ja hoću da zajednički simboli naiđu na topao prijem ljudi, onda sam ubijeđen da smo izgradili simbole Bosne i Hercegovine. Možemo se mi prepirati šta će koja strana da stavi u papir. I, druga stvar, ja vas molim nemojte da silujemo dušu poslanika i ljudi koji sjede ovdje. Demokratska je procedura da raspravljamo, da zakjučimo raspravu, da prihvatimo stavove većine i oni koji su u manjini nemaju razloga da se ljude. Da krenemo slijedom tih stvari jer ćemo otvoriti niz dilema na svakoj tački dnevnog reda. Ja molim da se shvati da ne postoje ovdje oni koji nerado izgovaraju te riječi ili koji čitaju Ustav na ovakav ili onakav način. Hoću da vjerujem da takvi ne postoje. Hvala.
Gospodin Neimarlija.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, gosti, Ponoviću da se dijelovi Dejtonskog akta ne mogu normativno razdvajati, pogotovo jedni drugim suprotstavljati ili jedan drugom nadređivati u smislu Okvirnog sporazuma i Ustava i mislim da je to posve jasno. Međutim, očekujem sa svoje strane i od poslanika da u tematiziranju najširem, ovako osjetljivih pitanja vode računa i da nas ne izlažu, da kažem recimo, nepreciznostima koje mogu navoditi na krive zaključke. Kolega Deretić je kazao kako se Bosna i Hercegovina kao država uopće ne spominje u Općem okvirnom sporazumu. Član 1. završava se, da vas ne zamaram, “protiv teritorijalnog integriteta ili političke nezavisnosti Bosne i Hercegovine ili bilo koje druge države. Ne izravno - upućivanje da je Bosna i Hercegovina država. Član 10., izvinjavam se što čitam. “Savezna Republika Jugoslavija i Republika Bosna i Hercegovina priznaju jedna drugu kao suverene i nezavisne države unutar njihovih međunarodnih granica.”. Dakle, ovdje se radilo, ja bih rekao, o zamjenjivanju države, kao karakteristične i ako hoćete, normalne, da ne kažem temeljne forme političke zajednice, države kao forme političke zajednice kao takve i karaktera uređenja ili odnosa unutar političke zajednice, odnosno države. Ja bih htio da tako razumijem razlike za čije je premošćavanju bio i kolega Špirić koji je govorio prije mene. Dakle, nemojmo ipak sebi dopuštati nepreciznosti i vodimo računa da ne mijenjamo planove, da tako kažem, u smislu države kao oblika političke zajednice neutralnog i vrste državno-pravnog uređenja kao takvog. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Muminagić.
Kad sam prihvatila da idem na listu SDP-a, poslaničku listu SDP-a za ovaj Parlament, ja sam prihvatila obavezu da pokušam doprinijeti izgradnji i funkcionisanju 26 zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine, podrazumijevajući tu Bosnu i Hercegovinu kao državu, jer mi iz SDP-a nikad nismo dovodili u pitanje da li je Bosna i Hercegovina država ili nije. Ja nisam pravnik, ali nešto znam iz ove oblasti, a nemam namjeru ovdje da tumačim Ustav. Za nas u Ustavu Bosne i Hercegovine precizno stoji da je Bosna i Hercegovina nastavila kontinuitet djelovanja Republike Bosne i Hercegovine i da je Bosna i Hercegovinna nastavila taj kontinuitet kao država i ne vidimo, nema logike da se njena himna ne zove državna himna. Taman i da ne napišemo u Ustavu, narod će je zvati državna himna jer će se odnositi na himnu Bosne i Hercegovine, a valjda taj narod živi u nekoj državi, a to je država Bosna i Hercegovine.
Ambasador Šumaher.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ovo je debata bez ikakvog smisla i ja vas ljubazno molim da razgovarate o prvoj tački dnevnog reda. Prvo moram reći da mi je jako drago da su iznijeli ovo pitanje delegati iz SDS-a, jer ovo je jasno skinulo masku sa ove strane vezano za Dejtonski sporazum, tj. da su to čisto samo lijepe riječi, lijep govor. Ovo samo potvrđuje mišljenje Visokog predstavnika i OHR-a. Ako ova stranka ne promijeni svoje mišljenje, odnosno ne promijeni svoje ponašanje da joj ne treba niti mjesto u vladajućim strukturama u Republici Srpskoj. Jer, Vlada pod okriljem ove stranke nikada neće imati podršku Međunarodne zajednice. Dame i gospodo, da se vratimo na suštinu. Zbilja nije važno šta vaši interni zakoni kažu ili navode da li je Bosna i Hercegovina država ili ne. Ja bih posebno preporučio gospodinu iz Republike Srpske da ima predavanja o ovom pitanju od strane stručnjaka za Međunarodno pravo. Da li ste država ili ne to je pitanje koje Međunarodna zajednica treba da odluči. To je pitanje međunarodnog priznanja i u ovom smislu bila je najznačajnija odluka Dejtona da Bosna i Hercegovina nastavlja postojanje kao država. Mogu li da citiram tačku 1. prvog stava dogovorenih osnovnih principa u kojem se jasno kaže da “Bosna i Hercegovina nastavlja svoje postojanje i nastavljeno je njeno međunarodno priznanje”. Da li se riječ “država” spominje u nekom od vaših zakona zbilja nije značajno. Ima da ne dovodimo u pitanje nepogrešivost, ja vas uvjeravam da u ovom slučaju OHR nije napravio grešku .Pored toga, nakon što sam čuo ovu diskusiju, htio bih da se pozovem na svoje pismo od 8. februara koje sam dostavio predsjedavajućem i predsjedavajućem Radne komisije za ustavna i pravna pitanja, u kojem se jasno kaže da smo mi ovaj Zakon dostavili u formi Prijedloga i očekujemo da bude usvojen kao takav na ovoj sjednici. I, na kraju, nakon što sam čuo sve ove argumente, mislim da neko treba da istakne da čak i Ustav Bosne i Hercegovine je dio Dejtonskog mirovnog sporazuma i da se po Aneksu 10 jasno kaže i da Visoko predstavnik ima krajnji autoritet kada je u pitanju tumačenje u ovom vrlo osjetljivom i ozbiljnom području. Ja bih vas zamolio da ovo imate na umu. Ja bih vas zamolio da nastavite raspravu po prvoj tački dnevnog reda i mislim sada, tri godine nakon implementiranja Dejtonskog mirovnog sporazuma i nakon tri međunarodne konferencije - u Londonu, Bonu i Madridu, moram očekivati od lokalnih političara da preuzmu svoje obaveze i da počnu da donose odluke, a ne da odlažu odluke.I, u tom smislu, mislim da bi bio jedan pozitivan signal za Međunarodnu zajednicu, ako bi zamjenici uzeli učešće u jednoj konstruktivnoj raspravi kako bi se donijela jedna konstruktivna odluka, a ne da se odlažu odluke do daljnjeg. Hvala vam puno. 27
Zahvaljujem. Gospodin Banjac replika i gospodin Rakić.
Uvažena gospodo poslanici, gospodine zamjeniče Visokog predstavnika, Meni je izuzetno žao da vi ne znate da ovi svi ovdje što govore nisu SDS. Ja imam problem jedan - ko god bude krivi nešto rekao da će biti proglašen članom SDS-a. Prijedlog o ukidanju imenice “država” iznio je Vito Rakić, koji je član Koalicije Sloga i Srpskog narodnog saveza, a drugi prijedlog je podržao Deretić gospodin Miodrag koji je član Radilane stranke Republike Srpske. Treći je govorio Mirko Banjac, dotični ovdje, koji je član Srpske Demokratske stranke i samo problematizovao pravno navođenje u Ustavu, a nikako sporeći ono što piše. Četvrti je govorio Nikola Špirić sa SDS liste koji nazvan kao pomirljivo, a vi nas nazvaste da smo skinuli maske. E, Boga mi, ko sve ovdje neće biti proglašen članom Srpske demokratske stranke. Prema tome, ja vas molim da ako treba poštedite ovu stranku i njene predstavnike onoga što oni nisu rekli, a čini mi se da sam pokazao radom i djelom u ovom Skuštini, što mogu i predsjedavajući - dvojica, još potvrditi da želim kooprativno raditi i sarađivati. Molim vas, ja mogu da shvatim netrpeljivost svake vrste, ali ipak argumentima vrijedi pogledati u oči. Hvala lijepo.
Gospodin Rakić.
Dame i gospodo, Ja se nisam javio za repliku, ali htio bih neke stvari da pojasnim. Prvo onim što sam predlagao nisam imao zle namjere da pokrenem bilo kakvo pitanje i da postavim pitanje državnosti BiH. Ja sam bio jasan šta sam predlagao i u članu 1. sam predložio slijedeće. Ovim zakonom se utvrđuje himna BiH i određuje njena upotreba kao simbola države. Ja mislim da je to dovoljno jasno da je to simbol države a ne da vrvi u svakom članu po dva ili tri puta država, država, država. Jednostavno to sam gledao sa stanovišta Zakona o grbu, sa stanovištva Zakona o zastavi i gledajući zakone o himni drugih država, Francuske, Italije itd. Meni je žao što je ovo izazvalo polemiku, ali ni jednog trenutka nisam postavio BiH kao državu. I mislim da smo ušli u jednu bezveznu raspravu koja nas ne vodi ničemu, a možemo donositi odluke o veoma bitnim pitanjima i drugim.
Gospođa Radžević, zatim gospodin Lagumdžija, pa Deretić, pa Lozančić.
Kolege poslanici, Ono zbog ćega sam se javila za riječ djelimično su prije mene sada rekli gospodin Vito Rakić i gospodin Banajc, ali je ostalo nešto i što nisu rekli, zato sam ipak izašla za govornicu. Ipak ću i da podsjetim od 42 poslanika ovog visokog doma samo smo troje članovi SDS i vjerujete nemojte nam pripisivati ono što bismo mi željeli imati – presudnu ulogu u ovom visokom domu. To niti imamo niti možemo imati. Dakle po tome smo zaista sporedni činioci ovdje. Ono što je ostalo i zbog čega sam izašla to je da se ovako 28 javno obratim gospodinu Šumaheru jer se i on sa ovog istog mjesta obratiom javnosti, vama pa i nama u SDS. Mene zaista vrijeđa kao čovjeka, a ne kao političkog radnika njegovo čitanje lekcije i bukvice nama koji smo evo i 50-godišnjaci kao ljudi. Ja ne znam ispred koga on dolazi i gdje je naučio da je demokratski razgovarati sa ljudima. Prvo, šest mjeseci sam kao poslanik ovdje, nikada nisam imala čast da i nas poslanike SDS kao nove poslanike ovog visokog doma pozove i da sa nama razgovara, prije svega da vidi kakvi smo to ljudi, kakvi političari, kakvi poslanici. Uvažavajući njegovu visoku funkciju, mislim da zaista nije red, da takve prijetnje ovdje izgovara, osim toga preko SDS te prijetnje koje je izgovorio ovdje izgovorio je velikoj večini srpskog naroda i stanovništva u RS koje je na zadnjim izborima pokazalo da ipak pored svega zla koje govore za ovu stranku ipak najviše povjerenja poklonilo upravo ovoj stranci. Dakle, zaista molila bih za ubuduće uvžavanje i nas kao ljudi i ove stranke kao političke stranke koja je sada u opoziciji. A što se tiče same tačke dnevnog reda, zaista bih samo još jednom da podvućem, mada je to moj kolega iz Koalicije sloga iz RS već rekao, ovdje niko ne spori da je BiH država, ali se pitamo zašto mora da stoji uz himnu toliko puta navedeno državna, pa državna, pa državna. Zar se neko boji da je u opasnosti ova država da neće biti država, mi se ne bojimo, mi priznajemo da je država. Međutim himnu ima zaista samo država, niko drugi. A grb ima i opština pa tamo niko ne bi tražio da bude državni grb, državni grb, državni grb. Prema tome dovoljno je himna BiH, a zna se šta je BiH, nije ni opština, ni županija, ni okrug, zna se da je to država, prema tome mi smo za to da to bude himna BiH, a niko ne dovodi u pitanje da je država, kakva je država prema sporazumu vidjeće se, a i u budućnosti vidjeće se. Međutim na ovaj način tvrdim odgovorno ne doprinosite tome da ona bude država. Jer ja kad sam već prevagnula to da je prihvatim da mi je država sad se zaista pitam dal da uoopšte je prihvatam kao državu. A stvarno sam je iskreno prihvatila kao državu. Eto toliko.
Hvala. Slijedeći prijavljeni je gospodin Lagumdžija, ali u svakom slučaju je dobro što dolazimo do konsenzusa i u mišljenju da je Bosna država.
Cijenje kolege predsjedavajući, poštovane kolege, Podržavajući diskusiju gospodina Rakića koji je malo prije rekao da pokušamo privoditi kraju ovu citiram: “bezveznu raspravu”, ja dajem prilog privođenju kraju ovoga što je okarakterisano kao bezvezna rasprava. Vjerovatno dobar dio toga ćemo okarakterisati na taj način. Ja bih zamolio nekoliko stvari i preldožio. Prvo bih predložio gospodine Genjac da ovaj prijedlog stavite na glasanje. Dakle prijedlog kakav imamo pred sobom. Zahvaljujem se gospodinu Šumaheru što nam je pojasnio ono što nam je pismeno dao da se radio o prijedlogu a ne nacrtu pa nam je time umanjio puno nepotrebnih rasprava. Želio bih skrenuti gospodinu Šumaheru takođe, na činjenicu na pitanje citiram” Da li smo mi država to odlučuje međunarodna zajednica” zatvoren citat. Gospodine Šumahere to međunarodna zajendica ne odlučuje, međunarodna zajednica je to već davno odlučila, a vi ste ovdje da to sprovodite što je međunarodna zajednica odlučila. Dakle to je odlučeno i to je kraj svake priče o tome. Ukoliko nekome nije jasno, neko voli ili nevoli, ukoliko ja učekujemo od gospodina Šumahera i Ureda visokog predstavnika kad već ovdje nas časti sa ovim svojim prisustvom i svojim izlaganjima da neke konsekvence izvlači iz ovog što se ovdje kaže. Ja smatram sasvim 29 elementarnim redom da Ured visokog predstanvika poduzme odgovarajuće korake prema svakom pojedincu koji ne priznaje ovdje Dejtonske kategorije. Ukoliko neko ovdje od nas ima kome se nešto ne sviđa a u Dejtonu je nek to zadrži sebi za kod kuće u protivnom nek snosi konsekvece koje treba da snosi. Na pitanje zašto se stalno ponavlja riječ država, pa zato što nekima očigledno to još nije jasno. Ja uvijek ponavljam ravnopravni entiteti i ravnopravni narodi jer neki ljudi u priči o državi zaborave da kažu da se radi o ravnopravnim entitetima i ravnopranvim narodima. Ja to ponavljam zato što trebamo sve to troje ponavljati i država BiH i ravnopravni entiteti i ravnopravni narodi zato da bi nam svima lakše bilo, da shvatimo koja je kategorija. Ukoliko Ured visokog predstavnika ne vidi iz ovih diskusija ko smatra ovo državom ko ovo smatra ravnopravnim entitetima i narodima onda možemo staviti jedan prijedlog na glasanje jedne rezolucije, da ovaj parlament usvoji koja kaže: da ovaj parlament će ubuduće raditi na stvaranju institucija države BiH u skladu sa Dejontonskim sporazumom. Pa kome se to ne sviđa nek izađe iz ovog parlamenta. I ja očekujem Ured visokog predstavnika da nam ne tumači jesmo li država nego da se pobrine da stvari koje se protive činjenici da smo država ili da smo ravnopravni ovdje da se one sankcionišu na odgovarajući način. I na kraju gospodine Genjac, još jednom bih vas molio da nas kanališete da govorimo i da idemo u prilog privđenju kraja ove rasprave, tako da podhitno stavite ovaj prijedlog na glasanje.
Hvala. Naravno ja prijavljene diskutante moram uvažiti, imam još za sad prijavljena tri i molim zaista da privodi kraju i da pokušamo što je moguće kraće svoje koncizinsije diskusije. Dakle gospodin Deretić, pa gospodin Lozančić.
Gospodo predsjedavajući, Meni je zaista žao što neko je moju diskusiju shvatio, premda to nije direktno tako rečeno, kao bezveznu raspravu, no međutim ja ne smatram da je to tako, ja čak i kad mislim da neko bezveze govori to nikada tako neću reći. Već ću o tome zadržati svoje mišljenje. Prema tome, takođe bi u cjelosti podržao diskusiju, odnosno repliku gospođe Dese, poslanika. Ja ovdje gospodine Lagumdžija se ne bojim nikakvih sankcija, znate niti ja smatram da sam nešto učinio za sankciju, a i ako trebam podnijeti sankciju, ja ću je stoički podnijeti. No međutim, ja neću nikada dozvoliti da ja ne kažem ono što smatram u ovome visokom domu i najvećem zakonodavnom tijelu BiH da trebam reći. Gospodin Šumaher, prije svega, očito nije upoznat čovjek, da sam ja kao poslanik u oči pripreme ove skupštine dobio nacrt, dakle ja nisam dobio prijedlog, da li gospodin Šumaher zna kakva je razlika između nacrta i prijedloga to ja ovog momenta ne znam, to je jedna stvar. Druga stvar, ja kao poslanik imam pravo da kažem svoje mišljenje o nacrtu zakona koji mi je kao poslaniku dostavljen, s jedne strane, s druge strane da dadnem svoje mišljenje i da iznesem svoj stav povodom nacrta zakonskog propisa koji se ovdje staivo na dnevni red. Ja sam preldožio, pored dakle ove imenice državna da se izostavi iz nacrta zakona o državnoj himni, takođe sam predložio da se izostavi član 6. to sam obrazložio u prvoj svojoj diskusiji, kao što sada predlažem da u članu 7. treba da se izostavi kažnjivo djelo i član 7. treba da glasi: nepoštivanje himne će se urediti posebnim zakonom. Prema tome to je gospodine predsjedavjući ono što ja ima reći i u buduće ja lijepo molim da diskusije u smislu da sebi neko daje za pravo da kaže da je nešto bezvezo 30 itd. ja molim da reagujete a sve u ime učuvanja digniteta ovoga ovdje tijela i u tom smislu molim normalno da zaštite ne samo ime nego svako poslanika koji ima pravo da ovdje iznese svoj stav bez obzira da li se mi sa njim složili ili ne. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Lozančić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, gospodine ambasadore, Mi imamo točku dnevnog reda Nacrt zakona o državnoj himni BiH, ali predsjedavajući nas je trebao upoznati a svim smo dobili dopis ambasadora Šumahera da ovaj nacrt treba da pređe u prijedlog, a isto tako imamo i mišljenje Komisije o ustavnim i pravnim poslovima koja je nacrt zakona usuglasila sa prijedlogom gospodina ambasadora Šumahera. Obzirom da je ovo prijedlog Ureda visokog predstavnika ja bih vas molio da znamo da li je prijedlog ili nacrt. Ako je nacrt mi možemo imati uopćene diskusije, mišljenja, možemo se iscrpljivati i definiranjem točke 1. Ustava i vratiti to na Komisiju za ustavna i pravna pitanja, ako je on danas u prijedlogu što je sugerirao i zahtijevao gospodina ambasador ond bi predlagač trebao ovdje da djelujemo amandmanski na poboljšavanje svakako teksta da se o amandmanima izjasni predlagač da li ih prihvata ili ne, a da poslije pristupimo glasovanju i da utvrdimo onda na kraju glasovanje o zakonu, ako je u prijedlogu a iz ovoga što ja imam je zakon u prijedlogu. Hvala.
Hvala. Gospodin Skopljak.
Dame i gospodo, Ja se zaista ne javljam često, ne osjećam neku veliku potrebu za tim, ali ovoga puta smatram da trebam reći nekoliko riječi. I one će biti u duhu pomirenja stavova koje smo ovdje iznijeli. Nema sumnje da je BiH država, ona je država i moje mišljenje je da naš rad, koliko sam ja ovdje za dvije sjednice, kako gospodina Banjca, tako i gospodina Genjca ide zaista jako korektno. Ja osobno nemam nikakve primjedbe što se tiče dogovora i razgovora. Dakle u pripremi sjednica zajedno smo tu korektni i nađemo zajednički jezik. Ja se nadam da će to uskoro biti i u ovom parlamentu. U duhu toga poštujući diskusiju gospodina Lagumdžije koji je nekoliko puta ovdje potenciorao dao sam jedan đentlmenski prijedlog, da mi u pripremi sjednica učestvujemo u većem broju ljudi i smatram da ćemo i tu nači kompromisno rješenje. Ono što se ovdje diskutira po meni jeste pitanje i strah koliko će BiH kao država biti demokratsko društvo. Ja smatram da je upravo opterećenje koje mi nosimo iz prošlosti na žalost problem ove diskusije koju ovdje vodimo. I u tom duhu ja vas pozivam i molim i predlažem ako hoćete da pristupimo glasovanju za prvu točku i potvrdimo ovaj zakon kojega toliko već ovdje pokušavamo potkrijepiti odnosno pokušavamo uvjeriti jedni druge da on može ići ovakav kakav jeste a o budućnosti BiH kažem najviše ćemo odlučtii mi da li ćemo od nje napraviti pravu demokratsku državu ili ne. Ja vas u tom duhu pozivam da se izjasnimo za ovaj zakon i da ga usvojimo. Hvala vam lijepo.
Hvala, gospodin Dokić. 31
Poštovane kolegice i kolege, Ja lično mislim da je do ovog nesporazuma došlo kao posljedica možda u jednom trenutku nespretnog tumačenja odrednice koja bi trebalo da stoji ili ne bi trebalo da stoji ispred BiH, a da niko zaista nije postavio pitanje je li to država ili nije. Mislim da je tu postignut konsenzus i dobro bi bilo da oko toga više ne gubimo vrijeme. Mislim da je nesporazum ispao oko toga što nema ispred BiH po Dejtonskom ustavnu ni federacija, ni unija, ni konfederacija, ni republika itd. Kao država niko zaista nije ni postavio pitanje i da prevaziđemo to. Ja bih se vratio na konkrentu tačku dnevnog reda i reko bih slijedeće. Već drugi put dovodimo sjednice u pitanje zbog toga što neki veoma važni akti nisu precizno definisani. Prošli put jedna poslanička grupa je napustila sjednicu zbog toga što akt koji je došao iz kancelarije Predsjedništva BiH nije napisan pravno pismeno. Mi ponovo imamo jedan akt koji pomalo zbunjuje. Na svim mjestima u svim papirima koje smo dobili stoji Nacrt zakona o državnoj himni BiH, pa čak i u ovom papiru koji smo dobili danas na samoj sjednici a koga je potpisao ambasador Šumaher na nekoliko mjesta stoji u ovom papiru Nacrt zakona. Dajte da iz ovoga izvučemo pouku i da vodimo računa da svi akti koji dolaze prođu kroz pravnu službu ovog vijeća i da ne gubimo vrijeme oko toga. Kada je u pitanju zakona o himni BiH htio bih samo jedan kratak komentar prijedloga koji je iznio gospodin Rakić. On se sastoji od dva dijela. Jednog formalnog koji je sugerisao da je i suviše često isticano da se radi o državnoj himni smatrajući da se to podrazumijeva ako stoji gore na jednom mjestu i drugi suštinski to je onaj član 5. Zbog toga kad bude glasanje molimo da se te dvije stvari jasno razdvoje. Ja bih podsjetio da je kopredsjedavajući odnosno sada predsjedavjaući najavio jednu pauzu u dva sata i da je zaboravio na tu pauzu u dva sata, zato sugerišem da prije nastavka ove sjednice, sad napravimo tu pauzu da svi uradimo nešto, onio što je on najavio a da ovi koji vode sastanak sve ovo što smo do sad diskutovali pomire i da defnišu tačno tačku dnevnog reda. Moj je prijedlog da mi danas ovo smatramo kao prijedlog. Ako je to pomoć, da danas razgovaramo o prijedlogu himne BiH.
Dobro me je gospodin Dokić podsjetio, mada nisam zaboravio i nastojim ovu cjelinu završiti prije, moguće vrlo praktično rješenje bi bilo slijedeće ako se slažete da sad prelsušamo sve tri verzije partiture i da onda napravimo pauzu da u toku ručka nekom na srce prilegne neka od ovih varijanti kako je to rečeno. I onda ćemo nakon toga napraviti izjašnjavanje o amandmanima i o verziji. Dakle molim tehničku službu da pusti ove tri verzije. Napominjem da će biti puštane pod šiframa i to poredane abecednim redom naziva šifri, prva šuifra “Intermeco”, druga “Polihimnija” treća “Y”. Ovim redom će biti puštene orkestarske parititure ove varijante, prvo Intermeco, drugo Polihimnija i treće Y. Kad saslušamo ove tri varijante nastupa pauza. Himna Nastavljamo s radom u 4,15. 32 Pauza
Poštovana gospodo poslanici, uvaženi gosti, Mislim da bi ovu raspravu trebalo zaključiti kompromisom kao što se sve i do sada radi kompromisom. Nije sporno da valja govoriti i kad se ne slažemo, jer ja sam ovdje pred ovim Visokim domom rekao onu izjavu kaže - kada se ni u čemu od drugoga ne bi razlikovao, onda mi je svejedno da li postojim ili ne postojim jer me drugi u svemu nadoknađuje. Prema tome, molim vas da shvatite sve ove naše rasprave upravo tako da jedna različitost rađa i novu vrijednost i želio bih da se tako gleda. Nije sporno da mi treba da dogovorimo nešto što neće remetiti Ustav, što će zadovoljiti da kažem stanovništvo, građane svih nacionalnosti u Bosni i Hercegovini. Zato predlažem da se u članu 1. stoji tekst u kome sasvim jasno kaže: “ovim Zakonom utvrđuje se himna Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: Himna) i određuje njena upotreba kao simbola države, čime se jasno daje do znanja da je sve to što se kaže - da je Bosna i Hercegovina država. Sve je drugo suvišno. Čini mi se da se mi bojimo jedni drugih i da sve to rađa takvu jednu nelogičnost i da je povezano sa Ustavom. Ustav je rekao da su to simboli državni i evo kažemo to lijepo da je to simbol države. Time, u svijetu je nepoznato da se kaže državna himna - Njemačka državna himna, Francuska i tako redom, nema potrebe da se to radi. Jednom riječju kažemo šta je šta kao simbol države i time jasno govori. Što se tiče - ja samo želim zaključiti, nemam ništa protiv da gospoda lepriciraju, apsolutno sam saglasan sa daljnjim prijedlozima gospodina Rakića i onim što je rekao gospodin Deretić - ne bi bilo uputno da ovdje stoji “kažnjava se”, nego da se donese poseban zakon, što bi bilo dosta uputnije nego ovo što radimo u ovom Zakonu. Ništa više.
Hvala. Gospodin Jahić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Pošto je suština osporavanja ove sintagme državna himna činimi se, počivala na obrazloženju da je, prije svega, to jedno nepotrebno ponavljanje u dobrj broju članova, odnosno u većini članova ponuđenog Zakona, a upotpunosti se slažući sa onim što je iznio gospodin Banjac, da ovaj zakon treba usaglasiti i na koncu i usvojiti na način da se ide nekom linijom kompromisa. Čini mi se da bi kompromis mogao da bude u tome što bi se Zakon i doista i zvao Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine, gdje bi se u prvom članu reklo “ovim zakonom utvrđuje se državna himna Bosne i Hercegovine”, a u zagradi bi ostalo umjesto “u daljem tekstu: državna himna” “Himna”, pa bi se onda u narednim članovima: članu 2., 3., itd. pominjao naziv himne Bosne i Hercegovine je državna himna Bosne i Hercegovine i himna se sastoji od orkestarske partiture itd. 33 Mislim da je ovo jedno rješenje koje je dovoljno kompromisno i na neki način otklanja manjkavosti koje su se čule u elaboraciji gospodina Dokića po pitanju pretjeranog ponavljanja termina državnih, a termin “državni”, odnosno “državna” se i zakonski potvrđuje u samom nazivu zakona i u prvom članu ovoga zakona. Mislim da bi ovaj prijedlog mogao da usmjeri raspravu ka konačnom izglasavanju teksta Zakona. Hvala.
Želi li još neko da sudjeluje u raspravi oko teksta Zakona? Ukoliko ne, ja ću pokušati da sažmem ovo i mislim da smo blizu rješenja. Otprilike kompromis bi bio da ostane Zakon pod nazivom “Zakon o državnoj himni” radi se o Zakonu - da prvi član ostane kakav jest ovdje, a da se u svim narednim članovima, gdje god se spominje “državne himne” to kao što je rečeno u provom članu zamjenjuje “himnom” i mislim da je kompromis u tome . [[govornik govori s mjesta]] U daljem tekstu himna. Član 2. - naziv himne Bosne i Hercegovine je “državna himna Bosne i Hercegovine” ostaje taj naziv pod navodnicima. Dakle, molim vas da jednom pročitamo kako bi to izgledalo. Mislim da je kompromis blizu i da smo blizu da se dogovorimo i da se otprilike postiže ono što se hoće. Prvo - naslov. “Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovini” Član 1. Ovim zakonom utvrđuje se državna himna Bosne i Hercegovine (u daljem tehstu: Himna) i određuje njena upotreba kao simbola države. Član 2. Naziv Himne Bosne i Hercegovine je “Državna himna Bosne i Hercegovine”. Član 3. Himna se sastoji od orkestarske partiture koja se nalazi u dodatku ovom Zakonu kao njen sastavni dio. Član 4. Autorsko pravo na Himnu zadržava Bosna i Hercegovina. Član 5. Himna se izvodi … itd. Član 6. Himna se može izvoditi 34 _________________ E, tu ima intervencija i mislim da treba tu stati. Ako treba da gospodin predlagač još jednom kaže ono što treba.
Podržao bih ovu preinaku teksta člana 7. - Nepoštivanje državne himne će se urediti, zapravo sankcionirati posebnim zakonom, a neslaganje sa već donešenim zakonima o grbu i zastavi se kod potvrđivanja Zakona, mislim da ćemo imati prostora da na to, eventualno, utičem ako bude ova razlika bila za nas značajna.Hvala.
Izvolite Alma.
Molim vas, ja nemam ništa protiv ovog stava koji je iznio poslanik Hilmo Neimarlija. Međutim, samo bih htjela da napomenem šta bi se moglo desiti. Mi nemamo - Krivičnim zakonom Federacije Bosne i Hercegovine imamo propisano krivično djelo uništavanje federalnih simbola. Vjerujem i Krivičnim zakonom Republike Srpske, jer je to krivično djelo koje je preuzeto iz ranijeg Krivičnog zakona SFR - imamo krivično djelo koje je sankcionisano, a to je uništavanje, između ostalog, državne zastave, grba i ostalih simbola ili izrugivanje poruci ili neki drugi. A, ukoliko ovako definišemo, ostaje obaveza da se Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine u narednom periodu, koji će vjerujem u ovoj godini doći sigurno pred ovaj Parlament, da se to propiše kao posebno krivično djelo. I samo da to uđe u Zapisnik sjednice. Mislim, može ovako kako je to poslanik rekao - da imamo obavezu da to propišemo kao posebno krivično djelo, jer je to jedini Zakon kojim se to može regulisati.
Dakle, ako se formuliše član 7. na ovaj način, on nameče obavezu određivanja toga kao Zakon o krivičnom i u Zapisnik da uđe da smo to dogovorili da će se sankcionisati kao posebno krivično djelo. To nije sporno. Molim vas, koliko vidim otprilike, imamo konsenzus. Da još jednom ponovimo.
Pazite, da li je potrebno u samom naslovu raditi ovo, ako to nigdje u svijetu nema u praksi - da li stvarno treba to, mada smo kod usaglašavanja. Zašto moramo? Upravo iz tog razloga. Ja sam saglasan sa svim onim što ste vi rekli, izuzev sa ovim - u nazivu nema potrebe.
Kolega Banjac, mislim da smo došli - korak jedni, korak drugi, korak treći, do varijente i molim vas da pročitam tekst Zakona koji bi konačno mogli, dakle konsenzus oko glasanja. “Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine”. Ovim zakonom utvrđuje se državna himna Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu :himna) i određuje njena upotreba kao simbol države. Član 2. Naziv himna Bosne i Hercegovine je “Državna himna Bosne i Hercegovine”. Član 3. 36 Himna se sastoji od orkestarske partiture koja se nalazi u dodatku ovom Zakonu, kao njegov sastavni dio. Član 4. Autorsko pravo na himnu zadržava Bosna i Hercegovina. Član 5. Himna se izvodi - pa sve navedeno - sa ovim stavom 4. u članu 5. koji glasi: “U drugim prilikama u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine”. Član 6. postaje član 7. i glasi: “Nepoštivanje državne himne će se sankcionisati posebnim zakonom.” ____________________ Ja se izvinjavam, mogu li na dva minuta da se konsultujem sa predsjednicima klubova? Pauza 5 minuta. Ja samo jednu korekciju u stilu. U članu 5. piše “Himna se izvodi”. Dakle, - “Himna može biti izvođena” Molim vas samo trenutak. U članu 5. na početku je obavezujuća formulacija. Dakle, - “Himna će se izvoditi”, Stav 4. se prebacuje “U drugim prilikama u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine.” Dakle, ovdje je smisao da se himna ne izvodi, nego je himna izvođena. Prema tome, himna će se izvoditi. Ne izvodi se himna sama. Dakle, ovo je ispravka jezička, stilska. Dakle,” himna će se izvoditi” - član 5. Molim vas, dakle - član 6. postaje bivši član 7. koji kaže: “nepoštivanje državne himne” - nepoštivanje himne će se sankcionisati posebnim zakonima. Član 7. postaje član 8. - koji glasi: “Ovaj zakon stupa na snagu osam dana od dana objavljivanja u “Službenom glasniku Bosne i Hercegovine”. Dakle, imamo usaglašen tekst Zakona. Da bi se mogli izjašnjavati o Zakonu moramo pristupiti elimininaciji varijanti muzičkog dijela, odnosno orkestarske partiture i doći do jedne verzije koja na taj način - kao ona sa najvećim brojem glasova postaje sastavni dio ovog Zakona i nakon toga se u ovom tekstu Zakona i u ovoj verziji koja dobije najveći broj glasova u cijelosti izjašnjavati. Dakle, Ustavno-pravna komisija je predložila da se izjašnjavamo o ove tri verzije koje smo upravo čuli. Tonski zapis te tri vrzije koje smo čuli prije pauze - predložio bih 37 da se tajnim glasanjem izjašnjavamo prvo o 3, a onda u drugom krugu glasanja - one dvije koje dobiju najveći broj glasova - da se između njih glasa koja će dobiti najveći broj glasova i na taj način ćemo u prvom krugu eliminisati jednu, u drugom krugu drugu i ostaće samo jedna verzija - dakle, verzija koja je dobila najveći broj glasova i ona postaje sastavni dio ovog Zakona, o čijem tekstu smo se izjasnili i usaglasili i onda u cijelosti o tom tekstu Zakona i o toj jednoj verziji glasamo usvajajući Zakon, glasajući o tome usvajamo Zakon. Dakle, mislim da smo ovdje jasni. Samo dvije tehničke stvari prije ovoga. Zamoliću nekoga od eksperata koji su radili u žiriju za odabir ovih, da objasne poslanicima sa muzičko-stručnog aspekta. I, druga stvar - nakon toga ću predložiti sastav Komisije koja bi izvršila prebrojavanje glasova. Molim nekoga od eksperata da uzme riječ.
Poštovane dame i gospodo, Ja sam doktor Vinko Krajtmer, profesor sa Muzičke akademije i jedan od 10 članova nezavisne komisije koju je formirao Visoki predstavnik gospodin Vestendorp. Mi smo u martu mjesecu prošle godine bili pozvani da pripremimo konkurs, konkurs je pripreman gotovo dva mjeseca, usaglašavano je šta bi tu trebalo da se postavi kao zahtjev. Vezano sa čisto glazbene strane i vezano za suštinu onoga što bi ta himna trebala da odražava. 21. juna – lipnja je konkurs raspisan i preko Interneta poslan u čitav svijet, javna glasila su i iz drugih država veoma zainteresirana i odaziv na ovaj tako razaslan konkurs je bio preko svih naših očekivanja. U konkursu prilikom sastavljanja osjetljiv detalja, šta bi ta himna u ovom, da ne kažem, osjetljivom trenutku BiH trebala da predstavlja. Bili smo u dilemi da li da možda na izvjestan način sugeriramo da se ne forsiraju nacionalni muzički elementi, tradicionalne muzike, ili da sugeriramo da ona bude zasnovana na nekim takvim tradicionalnim elementima. Na kraju smo od svega toga odustali, računajući da ćemo savjesnim radom izabrati i vama predložiti tri prijedloga koja budu najbolja koja po onim formalnim karakterisitkama koje su preldožene a to su za himnu vrlo poznate kratke forme sa početnim i završnim dijelom uglavnom ponovoljenim i takve smo uglavnom prijedloge i dobili. Na konkurs koji je bio otvoren puna 2 mjeseca stiglo 49 radova, od toga 3 Komisija je proglasila nevažećim jer nisu udovoljili svih zahtjevima konkursa. Mi smo radili u nekoliko krugova da tako kažem, najprije smo imali detaljno informativno slušanje, sponatano informativno slušanje, bez da pristupano ikakvoj ocjeni i eliminaciji jer skoro pedesetak radova odmah se odlučiti naravno da nije ni jednostavno, a pošteno govoreći nije ni moguće. Tek nakon jedno mjesec i po dana smo počeli da sužavamo krugove. U 20 tih kompozicija su se pojavljivale izvjesne dileme i na kraju smo došli do 8 koje su gotovo bile ravnopravne prijedlozima koje ste vi prije nepun sat i po čuli i ranije na klubovima delegata. Tri prijedloga koja su ovdje pred vama odražavaju, po našem mišljenju, sve ono što jedna evropska himna, himna evropske države treba da u sebi da sadrži, to je jedna izrazita vrlo pjevljiva melodika, dovoljno svečana sa kontrasnim srednjim dijelom, koji je faktički pitanje i čistog psihološkog kontrasta, tako da ono što čini himnu uzvišenom jeste kasnije ponavljanje prvog dijela ili jedan dodatni treći to je jedan standardni tip himne koji u čitavom svijetu himnu čini onakvom kakva ona jeste. 38 Ja ne znam da li treba da vam kažem ko su bili članovi Komisije, vejrovatno su vam poznati članovi Komisije, onih 7 članova Komisije koji su i za ostala dva simbola, grbi i zastavu, bili, a u ovom glazbenom fijelu priključen je gospodine Esad Arnautalić – kompozitor iz Sarajeva, gospodin Milorad Penjalović glavni urednik Radija Banjaluke i profesor na Muzičkoj akademiji u Banjaluci i ja vinko Krajtmer iz Sarajeva. Hvala vam na strpljenju.
Zahvaljujem gospodinu. Predlažem, gospodin Špirić.
Dame i gospodo, Naravno, kao i svako onaj ko želi da se kompromis iskreno postigne bio sam obradovan da smo na kraju ovog značajno posla sve dotle dok gospodine kopredsedavajući nije predložio način glasanja. Sada tek nevjerujem da smo iskreno pričali o bilo kakvom kompromisu. Ukoliko se napravi izuzetak i bude se glasalo o ovako bitnoj stvari, a tražili smo još na niz stvari tajno glasanje pa nije prošlo u ovom parlamentu, sumnjaću u dobru namjeru ljudi za kompromisom i opredjeliću su i prema tekstu i prema fonskom zapisu na način kao što svaki poslanik ima pravo. Mislim da svaki put nas na kraju dovedete da poništimo dio kompromisa koji postignemo u raspravi.
Hvala. Prijedlog je dakle da se ne glasa tajno. Molim vas, ja sam naveo da se radi o prijedlogu Komisije za ustavna i pravna pitanja o tehnologiji eliminisanja i odabira konačnog jedne verzije muzičke himne. Dakle, oni su preldožili kako da tu eliminaciju napravimo, oni su to predložili, ja sam rekao da je to prijedlog Komisije za ustavna i pravna pitanja. Ne znam da li ovdje iko može prepoznati bilo kakav pokušaj da se neki kompromis ili nešto uradi što bi moglo izazavati bilo kakvu skepsu. ako ja kažem da je Komisija za ustavna i pravna pitanja predložila da tako dođemo do eliminacije. Dakle to je jedan prijedlog o načinu kako da se dođe do jednog priejdloga koji će imati na kraju najviše glasova. Naravno, ako poslanici prihvate to, ako ne prihvate da se glasa tajno preostaje da se glasa javno. Dakle, prijedlog Komisije za ustavna i pravna pitanja je da se tajno dođe do eliminacije prvi između tri na dvije, pa između dvije na jednu. Da budemo do kraja jasni ne vidimo apsolutno, niti imam potrebu bilo šta, ovaj prijedlog je stigao prije kompromisao o tekstu zakona. On je stigao u ponedeljak sa Komisije za ustavna i pravna pitanja. Izjasnićemo se o tome kako ćemo izvršiti glasanje, a na kraju krajeva koja god vairjanta bude na kraju bude ta varijanta posljednja jedina ona dolazi na glasanje u sastavu zakona i o tom zakonu se mora glasati, vrlo javno i vrlo propisano u Poslovniku većinom i trečinama iz entiteta itd. Predlažem da se izjasnimo oko toga prihvatamo li sugestiju Komisije za ustavna i pravna pitanja da se tajnim glasanjem opredjelimo između ovih verzija. To je prijedlog Komisije za ustavna i pravna pitanja. Ko je za to da se tajno. Izvolite Deretiću.
Gospodine predsjedavajući, 39 Vi ste iznijeli vrlo korektno prijedlog Komisije za ustavna i pravna pitanja no međutim ja bih vas samo bio slobodan uputiti na član 7. tačku 3. našeg Privremenog poslovnika. Ja ću biti slobodan da ga pročitam da ne bi bilo ovdje bilo kakvih dilema povodom ovoga prijedloga, koji ja uvažavam kao vrlo korekntim. ali s obzirom da postoje tačno određen način glasanja ja bih molio da se uvažavajući odredbe ovog Privremenog poslovnika da se prvo pitaju poslanici i da se izjasne da li će se glasanje vršiti ovako kao što se do sada glasalo, glasanje se obično vrši dizanjem ruku, to je prva rečenica, ja se izvinjavam nisam naočale ponio, na zvaničan zahtjev će se glasanje vršiti prozivkom po abecednom odnosno po azbučnom redu počevši od člana čije ime predsjedavajući izvuče žrijebom, ako je predsjedavajući Srbin pratiče se azbučni, ako je Bošnjak ili Hrvat pratiće se abecedni red. Predstavnički dom se može odlučiti za tajno glasanje o bilo kojem pitanju u skladu sa članom 7. tačka 2. ovog Poslovnika. Dakle, moja sugesitja ide u tom smislu, a pored prijedloga Komisije da vi prvo pitate poslanike da li će se izjašnjavati o ovome javno kao što su do sada to činili, pa tek nakon toga da stavite prijedlog Komisije, to je ispravan način.
Hvala. Gospođa Ana Havel.
Dame i gospodo, Ja mislim da ova diskusija zaista se otegla i stvarno je bezpredmetna i zato sam osjećala potrebu da se javim. Mislim da je greška u Zapisniku ove Komisije. Jer smo mi dogovarali se na Komisiji da li da preldožeimo tajno ili javno. I onda smo na kraju došli do zaključka da je najbolje da se o tome odlući ovdje da o tome odluće zastupnici. Ovdje je očito greškom ubačeno, ostalo ipak da bude kod onog prvog tajno, a u drugom dijelu ako se eliminira ukoliko ni jedna himna ne bude imala većinu pa ostanu dvije koje budu imale najveći broj glasova da se onda tek odluči da li će tajnim ili javnim glasovanjem. Međutim, na Komisiji je u startu odlučeno da se predloži da o tome odluće zastupnici, a ne da im se predloži da to bude tajno glasovanje. Hvala lijepo.
Dobro hvala. Gospodin Kadić.
Obično želim da se javljam onda kada su velike stvari na dnevnom redu, ali na žalost mora i kada su tzv. male. Prvo, na sjednici Ustavne komisije gospodin Šumaher je imao prijedlog da Ustavna komisija sama svojom odlukom sugerira moguće sužavanje varijanti himne zbog toga što tri člana Komisije iz RS nisu prisustvovala sjednici Komisije predložio i to je Komisija prihvatila da se to ne čini, nego da sva tri prijedloga idu na ovu sjednicu. Nakon toga smo razmatrali kako doći do prijedloga i predložili smo slijedeće rješenje i ja bez ikakvih mogućih konotacija ja sugeriram da u prvom krugu jer je to lakše jedan prijedlog eliminiramo, eventualno na način koji se dogovorimo može i tajno i javno moramo jedan eliminirati u prvom krugu, a u drugom krugu eventualno izabrati između preostala dva prijedlog. 40 Čini mi se da bi bilo logično da se eliminiacija jednog prijedloga od tri izvrši u prvom krugu tajnim glasanjem, a da se onda od ona dva opredjelimo i tada možemo javno glasati za jedan od ta dva ponuđena prijedloga. Ja smatram to korektnim prijedlogom i nevidim razloga da se oko toga prave neka dodatna pitanja.
Zahvaljujem. Ja mislim da bi ovo moglo biti rješenje. Neka vrsta kompromisa. Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, Bez namjere da bilo kom pričam kako bi trebalo raditi. Ako gospodin Šumaher ima za sve rješenje onda najbolje da mi svi odemo kući i da nam čovjek pošalje pisani dopis u kome piše kako treba. Ja ni protiv toga nemam ništa ako ovo tijelo donese u skladu sa vlastitim Poslovnikom takvu odluku. Nemojte nas stvarno prepadati sa gospodinom Šumaher, on je pristojan diplomata koji ima svoje prijedloge. Nije to dobro ni za javnost BiH, onda moramo reći da je gospodin Šumaher predsjednik BiH. Dozvolite nam da kao poslanici odlučujemo o bitnim pitanjima u ovoj državi uz puno uvažavanje prijedloga gospodina Šumahera. Mislim da je svaka diskusija bezpredmetna ako vi nama izađate i kažete rekao negdje gospodin Šumaher. Ja moram da kažem da nigdje nisam čuo da je to gospodin Šumaher rekao. Nigdje. Ima on izgleda povremene konsultacije sa onima kojima stalno mora govoriti kako treba. Druga stvar, hoću da kažem da ima proceduralno način glasanja kao o svim drugim pitanjima i ovo je jako bitno pitanje. Ja se mnogo u muziku ne razumijem mislim da je gospodin Krajtman rekao način kako su ljudi došli do tri posve logična prijedloga i mislim da mi jednako moramo uvažavati svaki prijedlog a ne unaprijed znati da će biti eliminacija. Idemo kako je izloženo ovdje pa ćemo glasati. I prijedlog koji dobije u skladu sa Poslovnikom potrebnu većinu je himna BiH. Može se na žalost desiti upravo iz ovih razloga koje javnosti nećete da kažete da neprođe ni jedan i to je rezultat rada ovog predstavničkog vijeća. Da se pogledamo licem u lice, zašto tajno, šta to skrivamo od svog naroda ako kažemo da su to radili profesionalci nezavisne komisije. Ja stvarno ne znam, ja ću se s obzirom da mi se sve tri dopadaju, sva tri rješenja odabrati jedno od rješenja. Kakve su to sad eliminacije na početku. Idemo u skladu sa Poslovnikom ja vas stvarno najljubaznije molim ne činite uslugu ni visokom predstavniku međunarodne zajednice što želite od njega napraviti ovdje čovjeka koji je u stanju sve da pobriše ili sve da nametne. Ja stvarno želim da budem kooperativan i da otvorimo dijalog o svemu. Nećete nas prepasti s tim, gospodin Šumaher može većeras da izdiktira i ko nije poslanik, a ne mislim ja da će se atmosfera u BiH promjeniti, ja stvarno uvažavam predstavnike međunarodne zajednice, gospodina Šumahera. Evo molim vas da radimo u skladu sa pravilima u kojima su nam i oni između ostalog pomogli da dođemo do njih. Držimo se Poslovnika i vjerujte da ćemo doći do rješenja da se ne igramo žmurke pred očima naroda koji nas je birao. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodin Kadić. 41
Prvo, mislim da je gospodin Špirić moje pominjanje gospodina Šumahera protumaćio apsolutno na način o kojem ja nisam govorio i to je jedna druga priča. Ali imam ja temeljno pitanje. Predpostavimo da ćemo javno glasati za tzv. tri prijedloga, u redu. U tom glasanju utvrdi se da ni jedan prijedlog nije dobio potreban broj glasova, znači li to da smo time glasanje o himni završili i da nemamo izglasanu himnu ili to znači da ona himna koja je dobila najmanji broj glasova otpada, a druge dvije idu dalje. Ako to znači to ja jesam za javno glasanje. Ali ako to znači da eventualno nedobijanje dovoljnog broja glasova u prvom krugu znači da mi praktično nemamo izglasanu himnu onda mislim da je ovdje dato jedno vrlo rizično upozorenje procedure koje nas može dovesti do toga da zbog toga spleta okolnosti praktično nemamo dva kruga glasanja. To je jedno vrlo važno pitanje gospodine predsjedavajući. Ja molim da to razjasnimo, a onda kada to razjasnimo način glasanja čini mi se neće biti sporan zaista.
Kratko, pa gospodin Deretić.
Imam je naravno i za ovo rješenje gospodine Kadiću. Mi biramo himnu BiH. Kažemo da su radili nezavisni eksperti i da su sve tri himne i pjevne i fine i krasne. Hajmo se potruditi da izglasamo himnu BiH. Zašto smo krenuli odmah iz starta da je moguće da nijedna ne prođe. Zašto eliminacija. Zašto sad najednom mijenjati Psolovnik koji smo izglasali. Ja hoću da vjerujem da ćemo izglasati himnu. Potrudite se i vi s ove strane da himna bude izglasana. Izuzev ako ima samo jedna varijanta za koju vi jeste. Meni sve tri dopadaju stvarno ne znam za koju ću glasati. Ali ja nisam za princip eliminacije kako predlažete. Nisam za takav princip. Može se i sve drugo usaglašavati i do naredne sjednice, ako ne prođe ni jedna ako nedobije potreban broj glasova. Hvala.
Hvala. Samo da se redom, gospodin Banjac, gospođa Muminagić, Havel i Dokić.
Molim vas, ja mislim da se mi sami zapetljavamo i to bez ikakave potrebe. Za ovo ne postoji ama baš nikakva potreba. Ovdje je jasno da se sve odluke donose u skladu sa čl. 7. tačka 2. pod a. i b. Ja neću da čitam vi ste to pročitali. Ovo što gospodin Kadić kaže i što Špirić kaže ja mislim isto da se mroa doći do himne, mora se doći i ne možemo tako raditi da nedođemo do himne. To je van pameti, ali je činjenica da u drugi krug glasanja mogu ići one himne koje dobiju nadpolovičnu većinu glasova i najmanje onoliko glasova iz entiteta koliko je predviđeno. Gospodo nemojte kršiti Poslovnik, nemojte to raditi. Pa šta ćemo, onda ovo ne vrijedi. Znači vi nećete da se glasa u skladu sa Poslovnikom. To je nešto drugo. Ja vas pitam, ako tajno glasamo, vi znate morate mi omogućiti da glasam u skladu sa članom 7. stav 2. pod a. i b. ili javno pod istim uslovima. Ako to ne može ja ne mogu prihvatiti da glasam protiv Poslovnika, a prihvatam da obavezno dođemo do himne.
Hvala. Molim vas da pokušamo svoditi. Poslovnički nije utvrđen način na koji će se doći između tri verzije. To nije donošenje odluke. Nije, ako se ponudie tri verzije nekog rješenja, pa poslanici glasaju za jednu od te tri verzije to nije donošenje odluke i ne može teoretski desiti se, odnosno može se teoretski desiti, ako se glasa za troje da ništa od toga ne dobije nadpolovičnu većinu ali nešto od toga mora dobiti najveći broj glasova. Poslovnički je riješeno kako se u tom slučaju radi. Da idemo redom kako ste se prijavili, ali svodite na ovo pitanje diskusiju. Izvoli gospodine Dokiću.
Onaj kratki period iza ručka izgleda da nas je uzalud obradovao da ćemo brzo doći većeras do kompromisa. Izgleda da smo samo malo kratko zaspali i tako se brzo dogovorili, ovo je šala. Pođimo od činjenice da svi iskreno govorimo, da su sva tri prijedloga koja smo većeras čuli prihvatljiva za himnu BiH. Ukoliko neko ima rezervi nekih ja predlažem da o tome diskutujemo i da onda priđemo glasanju, ali čini mi se da nema rezervi. Čini mi se da se tu radi o nijansama koje su, radi se o muzici koja ne predstavlja ničije nacionalno obilježje ovdje to smo čuli, a moramo priznati da smo se mi i dolazeći na ovaj sastanak pripremili u tom smislu i dobili takva uvjeravanja. Ja moram da priznam da je moje uho i suviše tvrdo da prepoznaje muzičke tonove, ali sam tražio onoga čije je uho meko i on mi je to potvrdio. Dakle, ja iskreno, sada iza ove govornice kažem, da mi nije toliko bitno koja će od ove tri himne biti izabrana, a naravno imam ja neku svoju koja mi više leži u uhu. ako ostali ne diskutuju u smislu nekakvih primjedbi neću ni ja iako imam neke primjedbe. Dakle, ako pođemo od toga da iskrene rečeno želimo da odaberemo jednu od ove tri varijante onda je meni onaj prijedlog po kome ako nakon prvog glasanja nedobijemo po Poslovniku većinu da eliminišemo onaj prijedlog koji ima najmanji broj glasova i da onda svi se, onda ćemo vidjeti stanje kakvo je i nakon toga glasati ponovo i doći do tog prijedloga. Nije ovo specifična materija kao što su druge zakonske gdje imamo amandmane, prijedloge na promjene itd. itd., pa da možemo da imamo različite varijante, ovdje imamo tri prijedloga koja su nedodirljiva. Prvi prijedlog je takav kakav je, ne možemo dodati amandman na Intermeco pa nešto ubaciti u to Intermeco primjera radi. I dajte molim vas ja lično mislim da ako nam je stalo da onaj početni kompromis koji smo imali poslije ručka efektiralo danas i izaberemo himnu Bosne i Hercegovine, dajte u tom skladu da se ponašamo. Čekaju nas, neću reći da ovo nije mala stvar ja mislim da je ovo značajna stvar, ali čekaju nas i mnoge druge značajne stvari koje treba ovdje da donesemo.
Hvala. Podrazumijeva se da se glasnaje vrši javno, ako prijedlog za tajnim glasanjem nedobije većinu podrazumijeva se da će biti javno glasanje, o tome se radi. Neime, ne mogu ja staviti hoćemo li javno glasati, jer se to podrazumijeva, ako neprođe tajno glasanje, to je alternativa. Može se desiti da ni predlog ni za javno ni za tajno glasanje nedobije većinu, znači ne možemo glasati. Zato se podrazumijeva to tajno glasanje, ako neprođe javno, zato mi dozvolite i moram prijedlog o tajnom glasanju staviti na provjeru. Molim vas ko je za to da prvi krug glasanja, dakle između tri varijante, obayvimo tajnim glasanjem, a drugi krug javno između dvije preostale varijante, to je predijelog gospodina kadića. Prijedlog je sljedeći: da se prvi krug obavi tajnim glasanjem između tri i dvije koje dobiju najveći broj glasova idu u drugi krug glasanja. Ko je za to da se ovo 43 glasanje između tri varijante prvi krug obavi tajnim glasanjem, ko je za ovo, molim da digne ruku? Podrazumijeva se kako je propisano poslovnikom pošto prijedlog nije dobio potrebnu većinu da se javno glasa. O tome se radi, evo sada, prije svega dajte da utvrdimo kvorum. Molim da dignu poslanici ruke, kvorum utvrđujemo. Dakle, 31 poslanik je prisutan. Idemo na prvi krug glasanja i na I varijantu koja je ponuđena pod šifrom “Intermeco”. Pozivam poslanike da se dizanjem ruku izjasne ko je za to da prihvatimo varijantu pod šifrom “Intermesco”. Ko je za molim da digne ruku? Ko je protiv? Ima li suzdržanih? Po entitetima Republika Srpska ko je za? Federacija I varijanta ko je za? Konstatujem da je prihvaćena u prvom krugu glasanja goapsoine Špiriću. [[Aplauz]] Uz odlučujući doprinos gospodina Špirića prva varijanta je prihvaćena. Konstatujem da je ova varijanta čija je šifra intermeso postala sastavni dio Zakona čiji smo tekst usaglasili i postigli konsenzus, i o čemu ćemo se izjašnjavati. Kada usvojimo Zakon, saslušaćemo himnu. Stavljam na glasanje cjeloviti Zakon o državnoj himni Bosne i Hercegovine. Ko je za molim da se izjasnimo dizanjem ruku? Ko je protiv? Ima li suzdržanih Sa 28. glasova za, dva ptotiv i jednim suzdržanim glasom moramo po entitetima provesti ovo. Ko je iz Republike Srpske? Ima potrebna većina. Hvala. Sa prostora Federacije, ko je za? Hvala, i tu imamo potrebnu većinu. Konstatujem da je sa 28. glasova za, donešena odluka o usvajanju Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem se svim poslanicima i čestitam. Sada ćemo saslušati ovu verziju. Molim da se ustanemo na noge. (Himna) Hvala. [[aplauz]] Moslim da je veliko zadovoljstvo konstatovati da smo prisustvovali istorijskom trenutku, mi smo ti koji smo prvi na nogama saslušali ovu himnu, ja se još jednom zahvaljujem i pozivam ambasadora Šumahera da uzme riječ.
Dame i gospodo, Želio bih samo da iskoristim priliku da se ukratko zahvalim i u ime visokog predstavnika gospodina Karlosa Vestendorpa. Želio bih da čestitam svim predstavnicima ovog poštovanog tijela što su izabrali relativno brzo i relativno ovu himnu. 44 Želimd a vas podsjetim da je ovo prvi put da je Zastupnički dom Bosne i Hercegovine glasao za jedan zakon o simbolima Bosne i Hercegovine. Mislim d aje to ohrabrujuće za sve nas, međutim to je bio jedan dugotrajan i iscrpljujući proces. Sada bih želio da vas takođe podsjetim da je sada nakon što je prošlo tri godine od potpisivanja dejtonskog sporazuma Bosna i Hercegovina je više manje finalizirala proces uspostavljanja svojih simbola, tako da bi bilo i veoma ohrabrujuće predstavljalo bi pozitivni signal medjunarodnoj zajednici, ako bi se zakoni o grbu i o zastavi koji su trenutno i još uvijek usvojeni od strane visokog predtavnika privremeno, da i oni dobiju formalno odobrenje od strane ovoga tijela. Da bi nam to omogućilo da i dalje zajedno radimo na rješavanju pitanja od suštinske važnosti za ovu zemlju i njene ljude. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Šumarehu, izvolite gospodin Banjac.
Uvažena goispodo poslanici, imam jedan prijedlog. Da kupimo jednu umjetniku sliku, ovaj visoki dom, i da se potpišemo svi autoru za koga ćemo saznati ko bude. Aplauz. Mislim da je ovo istorijski trenutak.
Hvala. Evo prijedlog je aklamacijom prihvaćen. Izvolite gospojdin Kadić.
Pošto na izlazu iz sale vidim i članove Komisije, želio bih iskoristiti priliku da se ovim članovima Komisije koji su tako naporno sa 49 došli sa tri prijedloga za zahvalim, činimi se da se do sada nismo do sada zahvalili i da zamolim ovaj Predstavnički dom da usvoji jedan zaključak. Taj zaključak može da glasi: Da se obavezuje Vijeće ministara ili preciznije Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija da nakon što ovaj zakon stupi na snagu svim zainteresiranim javnim institucijama na koje se odnosi izvođenje himne u Bosni i Hercegovini u najkraćem mogućem roku dostavi kvalitetne kopije ovog tonskog zapisa himne, kako bi svi oni koji moraju i trebaju izvoditi himnu imali kvalitetan tekst odnosno kvalitetan tonski zapis i ne bi se snalazili na crnom tržištu osim kaseta i CD-ova. Hvala lijepo.
Hvala. Ja dakle osjećam potrebu članovima žirija i u ime predsjedničkog kolegija i u ime svih poslanika ovom ekspertnom timu članovima Komisije koja je odlučila da se još jednom zahvalim u ime Predstavničkog doma da im čestitam na uspješno obavljenom poslu, i ovaj prijedlog gospodina Kadića, o obavezi nadležnog ministarstva da nabavi dovoljan broj kvalitetnih audio snimaka da se dostavi svim javnim institucijama ja stavljam kao prijedlog zaključka na glasanje. Ko je za? 45 Ima potrebna većina, zahvaljujem. Ovim smo završili sa prvom tačkom dnevnog reda i prlazimo na 2. tačku dnevnog reda : Pozivam prije svega predlagača zakona ukoliko ima potrebe da da uvodno izlaganje. Zakon je kao što je poznato Vijeće ministara usaglasilo već poodavno. Na današnjim konsultacijama na Kolegiju takođe Zakon nije bio sporan i usaglašen je, koliko ima potrebe da se predlagač izjasni, ukoliko nema pozivam predstavnika nadležne komisije ako ima potrebe da se izjasni, dakle predsjednik Komisije za ljudska prava emigracije, izbjeglice i azil, gospodin Malkić, predsjednik Komisije za ljudska prava, izbjeglice, imigracuju i azil.
Uvažena gospodo, poštovani poslanici, Na 2. sjednicie Komisije o ljudskim pravima i imigracijama izbjeglicama i azil, izmeđun ostalih zakona razmatran je i ovaj zakon. Većina članova Komisije, odnosno svi prisutni na drugoj sjednici u diskusiji iznijeli su mišljenje da prijedlogom ovog zakona obuhvaćen preširok krug osoba koji trebaju da imaju imunitet. S obzirom da je po ustavu na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine, zagarantovana sloboda kretanja, te da za isti nema potrebe no uvažavajući, sugestije Vijeća ministara i nastojanjem da centralne institucije profunkcionišu, te nakon obrazloženja predstavnika Vijeća ministara da je došlo na inicijativu osoblja iz Republike Srpske, a što je podržao i visoki predstavnik u cilju funkcionisanja centralnih institucija Bosne i Hercegovine, Komisija je prihvatila prijedlog Zakona uz određene zaključke koji su prije svega tehničke prirode. S obzirom da se privremenim poslovnikom nisu definisane nadležnosti radnih tijela odnosno komisija, mi nismo imali mogućnost na sastanku ulagati amandmane, a koji nisu bili pristigli od poslanika.Stoga zahtijevamo da se čim prije uradi stalni poslovnik o radu kako bi se definisale nadležnosti komisija. Zaključak je sljedeći: da se imunitet svih lica predviđenih prijeldogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu veže za vrijeme obayvljanja poslova za BiH institucije i za put između institucija i mjesta boravka, sa čime treba uskladiti i iskaznicu odnosno legitimaciju. To se može uraditi u članu 7. ili novim članom 7a. U članu 4. Prijedloga zakona dodati riječi - nadležni organi za oduzimanja imuniteta osoba iz člana 3. ovog zakona su: pošto je izostavljeno to, - Član 7. uskladiti sa članom 3.a, ili novi član formulisati 7a. Takođe u članu 7. shodno izmjenama u članu 4. riječi - neće se moći zamjeniti i u članu 7. riječi “obustaviće se”. Ovim sugestijama odnosno zaključcima pokušava se stepen imuniteta razdvojiti u smislu člana 3. i člana 3a. koji je definisan ovim izmjenama i dopunama. Opći stav je Komisije da je Zakon donešen bez bilo kakve preambule, a trebalo bi adekvatnu preabulu staviti u Zakonu o imunitetu.
Zahvaljujem. Ima li neko od poslanika potrebu da diskutuje?
Dame i gospodo, Naravno pokušavam razmišljati o ovim materijalima koji nas čekaju vezano za uslove, način rada zajedničkih organa, lokacija, opšteg ambijenta i kada sve to definišemo onda će ovaj zakon dodatni zakon o imunitetu zaposlenih biti van snage ili biti adatka. Zato bi bilo dobro razmisliti da sačekamo i donesemo kvalaitetna rješenja za globalni aspekt funkcionisanja zajedničkih organa. Imaćemo već narednu tačku dnevnog reda gdje će biti postavljena između ostalog i ta pitanja. Ja se bojim kako smo krenuli raditi, s obzirom na stepen povjerenja ili nepovjerenja, da ćemo tražiti imunitet za ptice koje lete nebom iznad entiteta odnosno Bosne i Hercegovine Zato ja mislim i treba jednostavno razmisliti o opštem ambijentu imaju dva pisma visokog predstanvika koja se tiču tog opšteg ambijenta vjerujem da ćemo ovdje otvoriti raspravu o svim segmentima i u svemu mi poslanici otvoreno porazgovarati i naći rješenja. Zato ja mislim da bi možda bilo pametno da stanemo sa donošenjem ovog zaključka dok ta globalna rješenja nesagledamo, ako se naravno ovaj dom većinom glasova odluči da raspravlja i da donese odluku, naravno odluka obavezuje i mene vjerovatno, koji u ovom trenutku drugačije misli. Hvala.
Dakle, ima li još neko od poslanika da želi diskutovati o ovom zakonu? Ukoliko nema, ja sam prije svega dužan da stavim amandmene, koji su ispred Komisije dostayvljeni na glasanje, a onda Zakon u cijelosit. U članu 4. Prijedloga zakona dodati riječi “nadležni organi za oduzimanje imuniteta osobama iz člana 3. ovog zakona su:”, to je jedan amandman koji je predložila Komisija. Ko je za ovaj prijedlog molim da se dodaju ove riječi? Sa prostora RS ko je za ? Sa prostora Federacije ? Dakle, imamo potrebu većinu ovaj amandman je prihvaćen. Molim vas materijali su dostavljeni. Sasvim korektna primjedba, tekst zakona imate svi i dobili ste ga na vrijeme, a zapisnik radne komisije nadležne da se podjeli poslanicima koji to nemaju. Pauza od pet minuta. U međuvremenu konsultacije koje smo obavili, ono što je Komisija na ovaj Zakon to su primjedbe pravno-tehničke prirode, ne mogu se tretirati kao amandman, uglavnom tehničke primjedbe, tehničke naravi, primjedba na sadržaj, jer se radi - molim vas da pratite, imate Izvještaj Komisije, imate Zakon. Prvo, u članu 4. prije teksta uopšte da se stavi “nadležni organi za oduzimanje imuniteta osoba i člana 3. ovog Zakona su: (Nije u redu, molim vas Balkiću ponesi onaj svoj Zakon) 47 Dakle, molim vas, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu. Taj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona ima ukupno pet članova o tome se radi. To je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o imunitetu. U tom Zakonu Komisija je imala nekoliko tehničkih primjedbi da se isprave, pa kaže: “U članu 4. Prijedloga zakona o izmjenama Zakona da se dodaju riječi: “nadležni organi za oduzimanje imuniteta osobama iz člana 3. ovog Zakona su:” - pa sve nabrojano, jer je jednostavno to je izostavljeno da se stavi ta rečenica, tehnički je izostavljena. U članu 7. da se uskladi sa članom 3a, to nije problem i član 7 da se, shodno izmjenom u članu 4., gdje su zamijenjene riječe neće se voditi riječima, obustaviće se da se isto to uradi i u članu 7. Dakle, tehničke primjedbe Zakona. O tome se radi. Prema tome, ne radi se o amandmanima, molim vas da imate to u vidu. Špirić.
Dame i gospodo, ja mislim da će stepen međusobnog povjerenja kojeg budemo izgrađivali uticati na to da nikakav imunitet neće moći pomoći ljudima, jer imunitet traje dok su ljudi na funkciji. Ja mislim da mi moramo međusobno povjerenje izgrađivati na drugi način. Sjećate li se Zakona o imunitetu i imuniteta poslanika Džedovića. Gdje je danas taj čovjek. Leži nam poslanik koji ima imunitet. Nema čovjeka, ne dolazi šest mjeseci i mi sad hoćemo da zaštitimo radnike stručnih službi nekim imunitetom. Nemojmo se lagati. Moramo imati izgrađivati stepen povjerenja. Ne smije biti lova na ljude, ukoliko hoćemo da opstane ova država i njeni entiteti. Ja mislim da jednostano treba sačekati sa ovim da vidimo kakav ćemo globalni abijent za rd zajedničkih institucija imati. Možda će ovaj kad to definišemo biti ad-akt. A, ja vas sve pitam - evo, imali smo Zakon o imunitetu, rekli smo da izabrani svi poslanici imaju imunitet, jedan čovjek šest mjeseci ne dolazi, niko ne nalazi za shodno da ovaj visoki dom informiše šta se dešava sa poslanikom koji ima imunitet. Koga mi to obmanjujemo u Bosni i Hercegovini. Dajte jednom da otvorimo jednu demokratsku raspravu i nema stvari o kojima ne možemo raspravljati. Ja mislim da Zakon o imunitetu neće ni jednog činovnika zaštititi ukoliko ima razloga da se boji. Jednostavno da se prestanemo igrati nekih imuniteta, mi ćemo izgleda izmisliti da će svaki treći stanovnik Bosne i Hercegovine imati imunitet ili će biti obezbjeđenje visokog činovnika ovog ili onog ili će biti na izabranim funkcijama. Nema nas puno. Ja mislim da ovo treba odložiti da još jednom razmislimo. Pa vidite, ni mnogo bitnije zakone za funkcionisanje ove države ne donosimo, skidamo s dnevnog reda. I ovdje nećemo pogledati istini u oči. Hvala lijepo.
Ne može biti argument skidanja nekih zakona za skidanje još zakona. Naravno, gospodin Špirić je iznio svoj stav o ovom pitanju, mi smo imali pretres, imali smo raspravu, imali smo i tehničke primjedbe Komisije, sugestije gospodina Špirića i sve što su poslanici rekli iznijeće se, ispoljiće se načinom glasanja. Gospođa Čolo.
Zakonom o imunitetu, a ne samo ovim Zakonom, nego bilo kojim Zakonom o imunitetu se priznaje određeno pravo nekom licu da, dok vrši tu funkciju ne može krivično ni građanski odgovarati za bilo koju radnju koju učini unutar svojih ovlaštenja.Priznati nekome pravo na imunitet retroaktivno za nešto što je učinio prije nego što je bio poslanik je nešto što je u pravnoj praksi - pravnoj proceduri nemoguće. Ne 48 može se gospodinu Džedoviću priznati pravo na imunitet za nešto za što odgovara što je počinio prije nego što je bio poslanik u ovoj Skupštini. Molim vas, svi koji steknu imunitet po ovom Zakonu - i mi poslanici koji imamo imunitet smo zaštićeni samo za radnje koje učinimo unutar vršenja svojih ovlašćenja i za vrijeme dok traje naš mandat. Može li nama neko priznati imunitet retroaktivno. Ako sam ja ubila čovjeka prije pet godina, a sad sam poslanik, znači krivično neću odgovarati za ono što sam uradila prije pet godina. Pa to je apsurdno, vjerujte mi.
Pošto nema prijavljenih diskutanata, stavljam Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o imunitetu, sa svim ovim tehničkim izmjenama koje su neophodne, stavljam na glasanje. Ko je za ovaj Zakon? 24 za. Molim vas po entitetima sa prostora Republike Srpske ko je za? 10 sa prostora Federacije ko je za? 13 Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je sa navedenim brojem glasova uz potrebnu entitetsku i natpolovičnu većinu prisutnih poslanika usvojen Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o imunitetu. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: Tekst Odluke o osnivanju privremenog Sekretarijata Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine u Prijedlogu dobili ste svi danas. Tekst je usaglašen od strane predstavnika parlamentarnih stranaka i on sankcionira defakto postojeće stanje da se oni koji su u Sekretarijatu i jedno izvjesno vrijeme već rade da se Odlukom Predstavničkog doma ustanovljuju i da se to Odlukom sankcionira. Tekst Prijedloga odluke ste dobili. Tekst nema mnogo članova. Uglavnom du to stavovi u kojim bih ja izdvojio ovaj treći stav, gdje se navodi da će Sekretarijat - na prijedlog Sekretarijata Kolegij Predstavničkog doma i Kolegij Doma naroda u konsultacijama sa raznim komisijama za administrativna pitanja oba doma,u roku od 60 dana od stupanja na snagu ove Odluke dostaviti Parlamentarnoj skupštini usvajanje Prijedloga organizacione šeme Sekretarijata i pripremiti akte o unutarnjoj organizaciji Sekretarijata i stručnih službi. U skladu sa Zakonom, popunjavanje radnih mjesta bi trebalo početi postepeno i završiti do kraja 1999. godine. Dakle, ovo stavljam, považnosti ove Odluke u sam vrh. Rekoh da ste dobili tekst Prijedloga ove odluke i otvaram raspravu. Gospođa Muminagić.
Gospodo predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, Ja sam i na prošloj sjednici, kad smo utvrđivali dnevni red bila za to da se ova Odluka stavi na dnevni red. Međutim, pošto nije bila pripremljena, a moj prigovor je bio da trebamo biti uključeni u pripremanje te Odluke, odgovoreno mi je od strane 49 predsjedavajućeg da ću imati priliku da sudjelujem u pripremanju Odluke o Administrativnoj komisiji. Juče su održane - neke prekuče, a neke juče - sve komisije. Administrativna komisija ovu Odluku nije raspravljala. Smatram da to nije u redu. Odluka nam je danas podijeljena i mislim, ako smo je već prošli put odgodili, da je bilo vremena da Administrativna komisija ovu Odluku raspravi. Nisam se suprotstavljala da ide u dnevni red, jer smatram da treba Odluku donijeti, ali imam primjedbu na član 2. ove Odluke, jer mislim da nije u redu da Odlukom regulišemo da će se Sekretarijat sastojati od ljudi određene nacionalnosti. U prvom redu, mislim da tu trebamo birati profesionalnce, a ne pripadnike naroda, a ovdje kaže da se Sekretarijat sastoji od šest članova - dva Bošnjaka, dva Srbina i dva Hrvata. Mislim da to nije dobro rješenje, da mi ne bi, eventualno, imputirali nešto drugo reći ću svoj prijedlog. Mislim da bi bolje bilo da se Sekretarijat sastoji, jer je to Sekretarijat koji će biti u funkciji ovog Predstavničkog doma, znači na usluzi svim poslanicima, a ne poslanicima određenih nacionalnosti. Mislim da bi bolje rješenje bilo da će Sekretarijat imati broj članova, jednak broju članova Kolegija predsjedavajućih i grupacija klubova poslanika, da radne komisije za administrativna pitanja oba doma će imenovati članove Sekretarijata, vodeći računa o veličini klubova poslanika i ravnopravnoj nacionalnoj zastupljenosti. Mislim da bi ovakva formulacija bila korektnija, nego da ljude biramo na zaposlenje - profesionalni posao, po nacionalnosti. Ukoliko treba, evo vam, ja nisam imala priliku da ranije pravim amandmane, jer nam je ovo podijeljeno na klupe.
Radi se o Odluci o osnivanju Privremenog sekretarijata koji nije stranačko tijelo, nego stručno tijelo koje ima vrlo jasno precizno određene poslove na pripremi sistematizacije organizacije stručnih službi i na pripremi Stalnog poslovnika i, naravno, gospođa Muminagić kao član Administrativne komisije, kao i svi članovi administrativnih komisija oba doma će imati priliku da sudjeluju kao članovi adminsitrtivnih komisija na izradi sistematizacije i organizacije stručnih službi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Obzirom da je ovo rezultat jedne intenzivne aktivnosti i u bivšem Parlamentu zadnjih osam mjeseci, predstavnika OHR-a i da se uspostavi Privremeni sekretarijat za prelazno tijelo koje bi se ugasilo uspostavljanjem stručnih službi i da je to defakto rješenje preuzeto od ranije, ovom Odlukom se Privremene sekretarijat samo sankcionira Odlukom, a to je treutno stanje od šest zaposlenih, koji su stručni radnici, ne po nekoj strnačkoj pripadnosti i strukturi parlamenata, nego po potrebama Parlamenta da određene funkcije zadovolji. Dakle, uvažavajući primjedbe gospođe Muminagić, koje mogu i lično prihvatiti, osjećao sam potrebu da ovo pojasnim, o čemu se zapravo radi - da je to sankcionisanje postojećeg stanja i stanja koje je privremeno, koje je iz vrlo jasnih razloga od prije par mjeseci ustanovljeno i koje je - stajaće u svojoj privremenosti do trenutka dok se konačna sistematizacija, a u roku od 60 dana, definitivno ne riješi i to uz intenzivno sudjelovanje administrativnih komisija jednog i drugog doma. Ima li još neko primjedbu? Gospođa Muminagić, replika.
Ja ne sumnjam da ću ja kao član Administrativne komisije imati mogućnost da sudjelujem u raspravi o organizacionoj šemi i na to nije bila moja primjedba. Moja primjedba na tekst ove Odluke. Nisam imala priliku, kao član Administrtivne komisije, da ovo što sam ovdje rekla kažem na Administrativnoj da ne bih zadržavala ovaj Dom oko 50 toga i da pokušam drugo rješenje. Ponavljam, nije u redu rješenje da Sekretarijat sastavljamo po nacionalnoj pripadnosti, da zapošljavamo ljude da rade poslove po nacionalnoj pripadnosti, makar to bilo sadašnje stanje. Svi smo mi koji ovdje sjedimo pripadnici neke nacije, ali nije u redu da u Odluci koju mi pišemo kažemo - Sekretarijat će se sastojati od šest članova, pa da kažemo ko je. Ovo je zapošljavanje ljudi i mislim da bi bolje bilo drugo rješenje. Pokušala sam da nađem to rješenje, ako treba ponoviti, može predsjedavajući.
Naravno, i u vašem prijedlogu se na kraju, vodeći računa o ravnopravnoj nacionalnoj zastupljenosti. Stavili ste - vodeći računa o ravnopravnoj nacionalnoj zastupljenosti. Faktički to je to. Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, ovo je četvrti papir Prijedloga odluke kojeg sam ja uspio da vidim, koje je naše bajno Predsjedništvo, bježeći da otvori suštinu problema, donijelo pred poslanike. To je upravo onaj način sa kojim se ja ne slažem. Mene interesuje šta je natjeralo na kompromis jednu ili drugu ili treću stranu da dobijemo ovaj materijal. Nisam đaba maloprije govorio da treba definisati niz stvari da bi smo došli do ovog. Imamo mi Privremeni sekretarijat, radi on svoj dio posla. Mnogo će teže biti razvaliti dio naših odluka koje nisu dobre, nego donijeti nove ispravne na bazi odluka koje nisu validne. Možete misliti, Odluka o osnivanju Privremenog sekretarijata, da gospoda nije mogla da se definiše gdje je lociran taj privremeni Sekretarijat. Jesu li to usaglašeni stavovi. Je li to smeta nekome ovdje da se otvori i to pitanje. Zato ja molim da se ovakve odluke koje se, između ostalog, tiču i rada zajedničkih organa u cjelini vrate malo na razmatranje i Predsjedništvu i Savjetu ministara Bosne i Hercegovine i da jednom načnemo problem. Vidite, mi smo mukotrpno maloprije došli radom i do himne Bosne i Hercegovine. Doći ćemo do svega ako budemo radili. Na ovakav način tvrdim vam da neće profunkcionisati zajednički organi na način kako bi to građani htjeli i kako očekuju od nas. Tražim danas da se izjasnimo gdje je lokacija Privremenog sekretarijata, da otvorimo taj problem.
Gospodin Deretić.
Gospodo predsjedavajući, ja bih prvo povodom tačke 2. se izjasnio, na prijedlog gospođe Muminagić, vezano oko Odluke o osnivanju Privremenog sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, s obzirom da se radi o osnivanju Privremenog sekretarijata, podržao bih prijedlog u verziju koju smo dobili. Ne bih više elaborirao. Gospodine predsjedavajući, pratite i me? To je pod 1. U tački 3. predložio bih da se ovaj rok od 60 dana skrati na 30 i biću slobodan još samo da pročitam doslovice, jer imam dopunu tačke 3., pa bi ona ovako glasila: (Ja ću naznačiti gdje treba da se dopuna vrši.) “Na prijedlog Sekretarijata, Kolegij Predstavničkog doma i Kolegij doma naroda će u konsultacijama sa radnim komisijama za administrativna pitanja oba doma, u roku - 51 dakle, predlaže se 30 dana - od dana stupanja na snagu ove odluke dostaviti Parlamentarnoj skupštini na usvajanje Prijedlog organizacione šeme Sekretarijata i pripremiti akte o unutrašnjoj organizaciji Sekretarijata i stručnih službi, (sada opet dopuna) dostaviti pravni okvir u skladu sa pismima gospodina Vestendorpa, kojim bi se osigurala zaštita poslanika, lica koja rade u Vijeću ministara i drugim zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine (pa nastavak) u skladu sa Zakonom. Popunjavanje radnih mjesta bi trebalo teći postepeno i završeno do kraja 1999. godine. Hoću li biti slobodan samo na komadiću papira da vam dostavim ili da vam posebno izdiktiram? Komadić papira.
Gospodin Kadić.
Prvo da kažem ono sa čime se slažem. Mislim da u tački 3. Prijedlog da se rok sa 60 skrati na 30 dana je opravdan, čini mi se prihvatljiv, jer mi već trošimo - ne znam koji mjesec - našeg mandata. Ja molim poslanike da ovu intervenciju koju je gospodin Deretić iskazao, prihvatimo i da rok bude 30 dana. Druga stvar, čini mi se da je posljednja rečenica u tački 3. poprilično široko postavljenja, da će se radna mjesta popunjavati do kraja 1999. godine. Reći ću vam otvoreno, neke elementarne tehničke stvari, koje su nam ovdje predstavljale suštinski politički problem, kao što je sporna Odluka Predsjedništva u vezi sa imenovanjem, su plod isključivo činjenice da, recimo, neka mjesta nisu popunjena i da se to fizički može uraditi. Ja smatram da nema opravdanja da rok za popunu radnih mjesta, po usvojenih sistematizaciji, bude - a mogao bi biti osam mjeseci - nema razloga za tako dug period. Treće, imam razumijevanje za prijedlog gospođe Muminagić. Čak mi se čini da ovakvo unaprijed određivanje radnih mjesta u skladu sa nacionalnom pripadnošću moglo bi se protumačiti kao neka vrsta diskriminacije u radnim odnosima, a mi smo potpisnici međunarodnih konvencija koja kaže da radno mjesto ne može biti favorizirano odnosno da pravo na radno mjesto ne može biti ni po kom osnovu diskriminisalo ni po etničkoj, religijskoj, vjerskoj, poslnoj i bilo kojoj drugoj pripadnosti. Čini mi se da bi kompromis mogao da bude da će Sekretarijat imati šest čmlanova, s tim da će Komisija voditi računa o nacionalnoj zastupljenosti zaposlenih ljludi u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine. Time mi možemo formalno pobjeći od moguće odgovornosti da kršimo zakon, a suštinski možemo pronaći rješenje u vezi sa zaposlenim u privremenom Sekretarijatu. Toliko.
Ima Li još neko da se javlja za diskusiju? Prelazimo na izjašnjavanje o predloženim izmjenama teksta odluke. Gospođa Muminagić je iznijela prijedlog da bi u stavu odnosno članu 2. tekst glasio “Sekretarijat će imati broj članova jednak broju članova Kolegija predsjedavajućih i grupacija klubova poslanika.Nije mi baš jasno ovo.Radna komisija za oba doma imenovaće članove Sekretarijata vodeći računa o veličini klubova poslanika i ravnopravnoj nacionalnoj zastupljenosti. Naime, pokušavam ove prijedloge gospođe Muminagić i gospodina Kadića možemo povezati, ali ovaj prijedlog gospođe Muminagić stavljam na glasanje. 52 Ko je za ovakvu formulaciju? (Znači,tri glasa). Kada smo već kod člana 2. gospodin Kadić je imao formulaciju da će Sekretarijat će imati šest članovam, ali će radna Komisija za administrativna pitanja pri zapošljavanju voditi računa o nacionalnoj izbalansiranosti i u skladu sa ustavom Bosne i Hercegovine. To je isto rečneno, i molim ko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Dakle, prijedlog nije dobio većinu. Prijedlog je ponovljen da se ovo sa 60 dana smanji na 30 dana, to su bila dva prijedloga. Ko je za prijedlog da se ovo promjeni umjseto 60 da bude 30 dana, molim da digne ruku? Dakle, ovo je smanjeno sa 60 na 30 dana. Dalje, gospodin Deretić je predložio da se u istom stavu 3. doda sljedeća rečenica “Da se u članu 3. iza riječi “u skladu sa Zakonom” iz stručnih službi gdje je ovaj zarez, u nastavku da ide riječi sljedeće “dostaviti pravni okvir u skladu sa pismima gospodina Vestendorpa kojim bi se osigurala zaštita poslanika i lica koji rade u Vijeću ministara i drugim zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine u skladu sa zakonom. Onda ide ova zadnja rečenic akoja je ovdje. Ko je za ovu dopunu da se ova rečenica doda? Dakle, prijedlog nije dobio potreban broj glasova, da se i ova intervencija u tekstu izvrši i to je što se tiče prijiedloga u pogledu izmjena teksta ove odluke što smo imali na prijedlog. Pošto smo izjasnili se o ovim prijedlozima ja stayvljam cjelokupan tekst prijedloga odluke o osnivanju privremenog sekretarijata parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na glasanje i molim vas ko je za ovakvu odluku da se dizanjem ruku izjasni. Dvadeset je za, molim vas entitetski da ustanovima sa prostora RS ko je za?pet. Sa projstora Federacije ko je za? dvanaest. Dakle, uz potrebnu većinu glasova i iz entiteta i od prisutnih poslanika konstatujem da je usvojena odluka o osnivanju privremenog Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem, prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: Vi ste dobili u toku dana tekst koji je prijedlog Komisije za pravna i ustavna pitanja u međuvremenu je taj tekst na dva mjesta izbalansiran u pogledu izvjesnog poboljšanja i taj izmijenjeni dotjerani tekst, takođe ste dobili i pozivam gospodina Kadića predsjednika komisije za ustavno pravna pitanja da obrazloži.
Kao što vam je poznato prijedloge zakona odnosno drugih akata na ovaj parlamentarni dom odnosno u parlamentarnoj skupštini predlažu poslanici Vijeća ministara, Predsjedništvo odnosno Ured visokog predstavnika. S obzirom da se u praksi pokazala situacija da neki zakoni upućeni od strane poslanika još prije godinu dana nikada nisu ušli u stvarnu parlamentarnu proceduru. Mi smo na Ustavnoj komisiji prihvatili se posla da pokušamo regulirati to pitanje koje nije do sada regulirano privremenim poslovnikom gdje se u tački 1.3. kaže da ono što nije regulirano privremenim poslovnikom može se regulirati zaključkom Predstavničkog doma. 53 Imali smo dobru namjeru i činimi se da je dobra namjera već dala neke rezultate jer smo dobili prijedlog zaključka odnosno od sedam tačaka i koji regulira proceduru za podnošenje zakona i drugih akata ali na vrlo jednostavan način. Svi imaju koji imaju pravo da predlažu zakone to pravo zadržavaju aktivno, ali mi uvodimo rokove za izjašnjenja koja neće nikome dati pravo da beskonačno blokira raspravu o podnesenim zakonima tj. uvodimo pravila koja znače da će određeni zakoni nakon proteka izvjesnog roka nezavisno o tome je li se na njih izjasnio Vijeće ministara ili nije, ući u redovnu parlamentarnu proceduru. Ovim zaključkom pomažemo prvenstveno poslanicima u predlaganju njihovih zakona, drugo, utvrđujemo pravila igre koja su sada jasna i Vijeću ministara u vezi sa izjašnjenjem, a treće, oslobađamo se eventualne odgovornosti da subjektivnom procjenom neki zakonski prijedlog može biti u proceduri više od godinu dana da ne dođe na ovaj dnevni red. Mi smo pokušali da i međustranački izbalansiramo ovaj prijedlog zaključaka i neznam da li mogu zamoliti, ali čini mi se da ne bi trebalo velikih primjedbi. Hvala vam.
Hvala. Otvaram raspravu o ovome tekstu prijedloga zaključka. Ima li neko od poslanika potrebu da diskustuje? Izvolite, gospodin neimarlija.
Moje su primjedbe formalne naravi međutim, vidim da imaju i mogu imati ne samo formalne implikacije. Ovdje je rečeno u daljem tekstu zakoni, predlažem da se u daljem tekstu stoji “prijedlozi zakona”.Bojim se navikavanja i da se na neki način navikavamo na poistovjećivanje zakona i prijedloga zakona i u tom smislu moj je prijedlog gdje se god unastavku pojavljuju zakoni da stohji prijedlozi zakona. Hvala.
Hvala. Izvolite gospodin Tomić.
Dame i gospodo, štovani zastupnici, Na tragu ovoga o čemu je govorio gospodin Neimarlija, ja predlažem da tekst glasi: “ovaj zaključak odnosi se na inicijative za donošenje ili izmjenu zakona” ne može se odnositi na prijedloge zakona, jer prijedlog zakona je već određana forma koja je nastala nakon prednacrta, nacrta itd. Dakle, ovo se odnosi na inicijative za donošenje zakona ili neke druge akte odnosno druge inicijative memorandume, sporazume itd. i da u daljem tekstu onda stoji “inicijativa”. Hvala.
Ovaj zaključak je nastao u cilju sprovođenja tačke 2. člana 8. Poslovnika koja se odnosi na usvajanje zakona. U tački 2. stoji - zakoni se mogu predložiti u bilo kojem domu, zakone možće predložiti bilo koji član Predstavničkog doma ili delegat Doma naroda, ili bilo koji član Predsjedništva, ili Vijeća ministara ili jedna ili više komisija svakog doma. Nemojte molim vas da mijenjamo ovaj zaključak, odnosno ovaj stav Poslovnika. Sve ovo što predlažemo je promjena ovog stava ovdje piše zakone, ne kaže ni inicijative, ni prijedloge ni nacrte. predložiće u formi kojoj se poslanik, komisija, Vijeće ministara ili ovdje naveden bilo ko opredijeli, i ne bih mijenjala, ako već hoćemo da budemo precizni onda bolje da se pozovemo u prvoj tački, na član8. stav.2. Poslovnika, pa da budemo precizni. To predlažem kao dopunu kadićevom prijedlogu, nego nisam imala namjeru, jer sam se saglasila sa njim, ali pošto ima nepreciznosti, neka bude tako. To je u tački 1. kažemo da se to odnosi na član 8. stav 2. Poslovnika.
Smisao je isti samo formulacija, to bi mogle biti inicijative u vezi s tim i tim članom Poslovnika. Izvolite Gospodin Kadić.
Ja cijenim prijedlog gospodina Tomića, međutim, taj prijedlog i ako kon nije imao namjeru očito ipak derogira član 8. stav 2. Privremenog poslovnika gdje kaže da poslanici mogu predlagati zakone, a ne podnositi inicijative. Inicijativa je jedan dosta nejasan pravni akt, može biti verbalna, pisana itd. Zbog toga, što smo prilično dugo radili na ovome a da ne bi derogirali privremeni poslovnik koji daje poslanicima između ostalog pravo da predlažu zakona, a opet da tako predloženi zakoni ne bi direktno mimo neke procedure išli prema Predstavničkom domu, nego da ipak prođu formu Vijeća ministara kako ne bi došlo do paralelizacije sukoba u zakonima, mi smo predložili ovakve zaključke. Ovaj zaključak u svih svojih sedam tačaka daje ostavlja i pravo pojslanicima da predlažu zakone i druge akte, obavezuje i daje vrijeme i rokove da se izjasni Vijeće ministara, kako ne bi došlo do paralerizacije ili poklapanja zakona, utvrđuje rokove do kada Vijeće ministara moa da se izjasni i u kom roku, ako se neizjasni, onda nezavisno od toga ide u parlamentarnu dalju proceduru, i činimi se da smo zadovoljili sve interese kada je ova materija u pitanju i smatram da ovaj zaključak treba usvojiti bez dodatnih izmjena, jer će svaka izmjena vjerovatno više zakomplicirati stvari. Hvala.
Intervenciju, prijedlog gospodina Tomića ukoliko ostaje pri prijedlogu ja ćus taviti na glasanje, čuli ste kako je to gospodin Tomić rekao.
U cijelosti razumijem i diskusiju i gospođe Muminagić i gospodina Kadića, međutim, šta se sada formalno može desiti, ukoliko mi ovo prihvatimo isključivo na ovakav način. Da jednostavno imamo od 20, 30 i 40. prijedloga zakona i svaki zastupnik, svaki imaju rokove koji su dati koji su jako kratki, praktično Vijeće ministara kao organ koji najviše radi na tim zakonima ima svoj program rada, i morali bi formirati službu da odgovara na ove stvari, iz tog razloga meni to nije prijedlog zakona, on jeste prijedlog 55 zakona, kada dođe ovdje u formi prijedloga zakona, ali dok ne dođe do forme prednacrta, nacrta, on je stalno inicijativa za donošenje zakona, koja može biti u obliku pismenog zahtjeva da se pokrene određena procedura, ili u formu već gotovoga prednacrta teksta toga zakona za koji se želi pokrenuti inicijativa. Ja govorim iz jednog prostog razloga što će stvoriti ukolikos e ide sa tako tvrdom formulacijom to će stvoriti takav jedan kaos u aktivnostima, mi imamo iz prošlog saziva jedno 6-7 zakona iz raznoraznih oblasti, međuentitetskom kriminalu, itd. a ne može sena taj zakon vrlo jednostavno reći to mi raspravljamo neka čeka, to nije pošteno prema ni poslanicima. Prema tome, mislim da u suštini se radi o inicijativama za donošenje tih zakona u suštini. Ja znam da je ova formulacija iz Poslovnika nije očigledno nije najskretnija, jer se i tamo radi o inicijativama za donošenje zakona, a ne predlozima za donošenje zakona, međutim tu stoji tako. Moguće je da idemo u ovom smjeru da se ovaj zaključak odnosi na izvršenje ovoga članka iz Poslovnika i relaizaciju inicijativa daljih ovih koji nisu obuhvaćeni člankom 8.
Hvala, izvolite gospođa Čolo.
Izvinjavam se što ovoliko puta izlazim, ali ja bih da ovo prevaziđemo na ovaj način u tački 1. stoji - ovaj zaključak se odnosi na predložene zakone, odnosno inicijative za donošenje zakona itd. a da se u tački 1. doda novi stav i da se smatra da su predloženi zakoni od strane poslanika da se smatra da su podneseni u formi prednacrta zakona. Jer, stvarno oako kako stoji ispadne da poslanici mogu podnijeti prijedlog zakona, a znate da u parlamentarnoj proceduri dok se dođe do prijedloga je mukortpan put i da svaka vlada ima Ured za zakonodavstvo koji daje primjedbe na te zakone i ni jedan zakon ne može doći do Parlamenta dok neprođe tu proceduru, ne možemo mi prihvatiti da je to sada prijedlog, nego u zaključku stoji da će se sa takvim zakonima postupati kao sa prednacrtima zakona. Jer stvarno prijedlozi ne mogu biti.
Činimi se da mi još nismo utvrdili precizno značenje određenih termina, ne govorim to kao kritiku vama nego i sebi. U onoj engleskoj verziji draft, tumači se i ovako i onako, ovdje se vjerovatno pod tzv. predlaganjem zakona i podrazumijeva procedura i čini mi se da bi kompromis mogao biti da se to ipak navede, što znači, da predlaganje zakona se podrazumijeva da je to forma prednacrta ili nacrta, neku nižću, jer mi upravo za to i propisujemo proceduru da ne bi išlo direktno na parlament, to može biti dodatak u članu 1. kao kompromis, to je prvo, i drugo, činimi se da ako želimo ići ka kompromisu u odnosu na ono što govori gospodin Tomić ovdje činimi se sa stnaovišta Vijeća ministara, onda je to eventualno možda produžavanje roka od 30 dana za obavezno izjašnjavanje vijeća ministara, dakle izmjena u članu 4. a ne izmjena u članu 1. Eventualni kompromis možemo tražiti u članu 4. , odnosno tačka 3. da tu evenutalno da tu pronađemo kompromis, radi se o nacrtu zakona i prednacrtu, i drugu eventualno u roku od 45 dana da 56 se obavezno izjašnjava Vijeće ministara, a izuzetno 60 dana ako ocjeni kolegij. Time se ostavlja suštinski ostayvljamo tačku, a formalno izlazimo u susret Vijeću ministara, s tim da moram napomenuti jednu stvar vrlo važnu. Ovaj parlament odnosno predstavnički dom danas je usvojio zaključak da će na sljedećoj sjednici Predstavničkog doma raspravljati o svim zakonima koji su podneseni u proteklom periodu uključujući i zakone koji su podneseni prije godinu dana. Taj rok može biti kraći od 30 dana za Vijeće ministara da se izjasni. I to kada riješimo do naredne sjednice onda neće biti zaostataka koji će Vijeću ministara praviti eventualno velike probleme. To je vrlo važna stvar, mi već imamo jedan zaključak povodom dnevnog reda koji je bio kompromis za današnju sjednicu. Možda u tački 1. dodati predloženi zakoni su zakoni koji se tretiraju u formi prednacrta zakona i time smo činimi se riješili problem za danas.
Hvala, izvolite gospjodin Dokić pa gospođa Muminagić.
Polazim od toga, kad se nešto usvaja da treba voditi računa o mogućnosti realizacije.Jer, ako napravite nešto nerealno, onda dovedete u situaciju da se to odmah na prvom koraku probije i stekne se navika i onda to više ne važi. U tom kontekstu, ja bih podržao, čini mi se da je sugerisano da se ovaj rok sa 30 dana produži na 60 dana, ali da to zaista bude maksimalno. Ako se budemo držali toga, to će biti u odnosu na dosadašnju praksu veoma veliki napredak. Isto tako, čini mi se da uopšte ne može ni u naslovu da stoji procedura donošenja zakona. Ja nisam pravnik, ali razumijem neke stvari i potpuno podržavam ono što je kolega Tomić govorio da odmah u naslovu stoji procedura o donošenju - inicijativa ili tako nekako, kako je on formulisao ne znam, neka se izjasni. Dakle, od trenutka kada poslanik pokrene inicijativu da to ide na Ministarsko vijeće - Inicijativa da se razmatra i za 60 dana po, konkretno, ovom prijedlogu da dođe na razmatranje Predstavničkog vijeća. Ja bih evo, sad se spominje neki zaključak koji smo mi danas donijeli, ja nisam siguran da smo ga tako donijeli. Predsjedavajuće molim da vode računa da na jednu sjednicu ne stavljaju mnogo zakona. Dvoipogodišnja praksa nam govori da je potrebno po nekoliko sjednica da se usvoji jedan zakon. Nemojte imati takvu ambiciju da nam na jednu sjednicu servirate 5, 6, 7 zakona. Napravite tajnik nekakav po kome treba da idemo, izuzev, naravno, onih zakona o kojima smo na početku govorili, koji su prošli proceduru skoro u 95%, pa se može o njima raspravljati. To su oni zakoni koji su proglašeni privremenim iz kancelarije Visokog predstavnika.
Gospođa Muminagić.
Ja se izvinjavam što ponovo izlazim, ali bih htjela da vas zamolim da ono što smo zapisali u Poslovniku ne derogiramo ovim zaključkom. U Poslovniku stoji da zakone može predložiti bilo koji član, da ne nabrajam sve, kaže se ovdje Predstavničkog doma ili delegat Doma naroda ili bilo koji član Predsjedništva itd. Prema tome, mi smo to sebi ustanovili. Ovim sad razrađujemo proceduru. Ja sam bar tako shvatila stav komicije - da razrađujemo proceduru. Ne bih bila za to da ovdje sad decidirano napišemo ne može Prijedlog zakona. Jer ako u prvom članu, prvoj tački, napišemo nije Prijedlog zakona, 57 onda nam pada i peta tačka. Ovdje treba ostati, ako hoćete da jednom rječju kažemo da ne preciziramo, to je predložene zakone, a to znači može biti Inicijativa, može biti Nacrt i Prednacrt, a može biti Prijedlog u situaciji kad nešto treba hitno riješiti i kažemo kakav je postupak. Ovdje se radi o tome i to je suštinsko o čemu mi treba da se izjasnimo - jesmo li za to da poslanici mogu biti predlagači zakona ili samo Vijeće ministara. Ovdje u Poslovniku piše, ja nisam za to da sad to iz Poslovnika mijenjamo drugim zaključkom. Kad budemo radili Poslovnik, ne Privremeni, već stalni, onda kolege iz Vijeća ministara i mi poslanici otvorimo sva ta pitanja. Hvala.
Pauza pet minuta. Obavili smo raspravu o sadržaju predloženog Zaključka, kojeg smo nazvali Zaključak o proceduri donošenja zakona i drugih akata. U međuvremenu smo imali konsultacije i pokušali smo ono što je iznešeno tokom rasprave da se u formi nekog kompromisa unese u izmjenu teksta ovog Prijedloga. Molim Vedrana Hadžovića, ispred Sekretarijata da pročita kako bi to trebalo izgledati.
U raspravi, povodom podnesenog Prijedloga zaključka, dogovorene su tri izmjene: - da se u nazivu Zaključka brišu riječi: “o proceduri donošenja Zakona i drugih akata”. Dakle, da naslov bude samo “Zaključak”. Ostale izmjene odnose se na tačku 1. Prijedloga zaključka. Ja ću pročitati prijedlog tačke 1. kako je predložen u pauzi. “Ovaj zaključak odnosi se na predložene zakone, odnosno inicijative za donošenje ili izmjenu Zakona i drugih akata iz člana 8.2. Privremenog poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnesenih od strane poslanika, klubova poslanika, radnih komisija i drugih institucija Bosne i Hercegovine, podnesenih Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, čiji predlagač nije Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: predloženi Zakon).” Ostali dio Prijedloga zaključka ostaje kako je ranije predložen.
Uvažene su i diskusije i primjedbe i mislim da ovaj Prijedlog sadrži kompromis koji je uvažio onoga što je rečeno dosta kroz raspravu. Gospodin Tokić.
Ja tražim da se glasa o ovom prijedlogu, a mislim da je obuhvatio i prijedlog gospodina Kadića da se ovaj rok od 30 dana proširi, ako hoćemo da stvorimo jedno ozbiljno vrijeme za koje može Ministarsko vijeće da odgovori na sve zahtjeve i da taj rok bude 60 dana.
Gospođa Havel. 58
S mjesta bih samo rekla. Vezano kroz ovaj prijedlog koji je sad rečen gore, trebaju se izmjene napraviti u točki 3. i 4. da gdje god stoji Zakon da stoji predloženi zakoni
Postupićemo na sljedeći način. Prvo, oko ovog roka 60 ili 30 dana da se izjasnimo. Ima verzija 30 dana. Može u posebnim slučajevima 60 dana. Ako možeš Dokiću da povučeš prijedlog. Imaju obje varijante. Gospodin Dokić predlaže da se umjesto 30 stavi 60 dana. u članu 3. i u članu 4. da bude rok 60 dana Vijeću ministara. U pravilu da bude 60 dana. Molim vas, ko je za to da bude 60 dana rok? 21. Potrebna je entitetska većina i prisutnih poslanika većina. Prema tome, rok je 60 dana. Kad smo tu dilemu riješili prelazimo na tekst Zaključka, onako kako je predložen, uz korekcije gospodina Vedrana, jer on je nekakav kompromis svih diskusija. Ko je za Zaključak kako je to pročitao gospodin Vedran? 24. Dakle, Zaključak je potrebnim brojem glasova i po entitetima i od prisutnih poslanika usvojen. Dakle, usaglasiće se smislom ovih izmjena. Sljedeća i posljednja tačka dnevnog reda su POSLANIČKA PITANJA. Gospodin Spahić.
Dame i gospodo, ja bih želio predložiti ,takođe, kad ovako efikasno uspjevamo da savladamo prepreke vlastite, donesemo jednu odluku - pošto sam ja to već predložio već na prvoj ili drugoj sjednici u nastavku - o našem Poslovniku, da damo jedan rok do kada ćemo imati na dnevnom redu Poslovnik, stalni Poslovnik Zastupničkog doma. Prošli put je bilo rečeno - čim se formira Komisija za administrativna pitanja da će ona to donijeti za mjesec dana. Prošao je taj mjesec, januar je prošao, prolazi i februar - ja bih tražio od Kolegija, od predsjedavajućeg i njegovih prvih saradnika da mi odredimo danas rok za tekst Poslovnika o kojem ćemo razgovarati na ovom Domu, uključujući procedure koje se tiču našega rada. To je prvo - ako mogu dobiti odmah odgovor, pa da predložim drugu stvar.
Upravo, odgovor možeš dobiti, jer tema Poslanička pitanja - pitaje oko stalnog Poslovnika na idućem zasjedanju dobićete odgovor od Sekretarijata i od Administrativne komisije, detaljan odgovor šta je sa stalnim Poslovnikom.
A, do kada mi možemo dobiti taj tekst. Za 30, 60 dana - kad možemo pokrenuti proceduru?
Predviđen je rok - danas koju smo donijeli Odluku o sekretariju - tamo je predviđen rok za izradu sistematizacije i Poslovnika od 30 dana.
To znači, pošto je danas 10 februar, da ćemo dobiti 10 marta Prijedlog poslovnika. Onda znači, osam dana još, to znači recimo 21. marta - na dan proljeća, dobićemo Poslovnik. Dobro. Ja molim da se to konstatuje zapisnički. Imam u vidu ove odgovore, pa na idućoj jednici. Uredu. Sada u vezi sa dvije stvari koje me zanimaju. Prvo, želio bih da je jako dobro da smo mi konstituirali danas jednu Odluku o Sekretarijatu - Privremenom Parlamenta, ali bih želio pokrenuti inicijativu da se rukovodstvo Parlamenta, takođe, u razumno vrijeme obrati Parlamentu u vezi sa profesionalizacijom rada predsjedavajućeg i radnih tijela Parlamenta. Molio bih, ako je to sastavni dio Odluke koju će donijeti Administrativna komisija, nema potrebe za odgovor, samo tražim da se donese jedan prijedlog o tome koja mjesta u Parlamentu Bosne i Hercegovine, s obzirom na Program rada koji će imati, nadam se poslije 15. ćemo dostaviti svi svoje sugestije i prijedloge - 15 februara, trebala bi biti pro procjeni Kolegijuma profesionalna u Parlamentu Bosne i Hercegovine i u jednom i drugom domu. To je jedna inicijativa. Molio bih, takođe, da se izjasni na nekoj od narednih sjednica Kolegija ovog Zastupničkog doma. Druga stvar koja se tiče uslova rada u ovom Parlamentu, da zaključim sa tom temom, jesu - osim rada poslanika i Vijeća ministara i stručnih službi Sekretarijata, jesu uslovi rada novinara, štampe, Radio-Televizije. Ja smatram da ova sala nije dobra i ne stvara uslove, prvo za normalan tok praćenja toka rada sjednice i drugo, smatram takođe da je bilo korisno da se komunikacijske veze iz ove kuće osiguraju na takav način da mogu novinare izvještavati u skladu sa standardima koje jedan dom, kao što je ovaj dom, mora pružiti javnosti. Dakle, to je jedna inicijativa Sekretarijatu da se pobrine za drugačije i bolje uslvove za rad novinara. Zaista je neprijatno da oni nemaju stolove za rad itd. i komunikacije. Sad što se tiče ove stvari toliko. Sada bih želio jedno pitanje gospodinu Prlić Jadranku, ministru vanjskih poslova u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. Ja smatram da bi bilo dobro, to sam rekao da ćemo kad konstituiramo radna tijela i predstavništva u različitim tijelima Evrope i svijeta, pokrenuti kao zvaničnu inicijativu, kao poslanik u odnosu na Ministarstvo vanjskih poslova. Dvije stvari me zanimaju. Volio bih da gospodin Prlić na jednog od sjednica Zastupničkog doma, kao ministar vanjskih poslova, ima svoje izlaganje u vezi sa međunarodnim položajem Bosne i Hercegovine i inicijativama koje Bosna i Hercegovina ima u vezi sa, naravno, ekonomskih i političkim pitanjima koje se odnose na jačanje pozicije Bosne i Hercegovine pred predstojeću i Konferenciju, ali i u vezi sa obavezama koje smo preuzeli u različitim tijelima. Naime, bilo bi dobro da dobijemo kao Zastupnički dom jedan pregled aktivnosti Ministarstva vanjskih poslova u proteklom periodu - to smo dobili u 60 okviru Izvještaja Vijeća, ali posebno onih inicijativa i projekata na kojima radi danas Ministarstvo vanjskih poslova, za što mislim da ima odgovornost i ovaj Parlament. U vezi s tim, posebno bih izdvojio jednu oblast koja me zanima, to je pozicija i različita unutarnja organizacija Ministarstva vanjskih poslova, a odnosi se na međunarodnu, kulturno-prosvjetnu, naučnu, tehničku, sportsku i svaku drugu vrstu saradnje koja bi na neki način morala biti regulirana na razini države, u skladu sa ulogom i pozicijom Ministarstva vanjskih poslova. Ako možemo zatražiti takav Izvještaj, molim da gospodin Prlić i Ministarstvo vanjskih poslova pripremi jedan takav dokument na jednu od narednih sjednica. Hvala lijepo.
Dakle, gospodin Prlić je inicijativu prihvatio sa zadovoljstvom. Ima li još neko? Gospođa Jovanović Branislava.
Željela bih da ispred ovog Predstavničkog doma uputimo zahtjev Vijeću ministara i Predsjedništvu da u planiranju Budžeta izdvoji dio sredstava iz kojih će se nabaviti vozila za prevoz poslanika.
Gospođa Filipović, zatim gospodin Dokić i gospodin Malkić.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo, Moje poslaničko pitanje bi se odnosilo na sljedeće: U prošlom sazivu Parlamenta donešena je Odluka o posjeti, odnosno najavi posjete parlamentaraca Bosne i Hercegovine parlamentarcima Hrvatske. Da li možemo akutelizirati to pitanje?
Komisija za vanjska pitanja će biti konstituisana u narednih sedam dana i ovo pitanje će, između ostalog, rješavati - to je što mogu u ovom trenutku odgovoriti, Gospodin Dokić.
Ja, ustvari, imam dva prijedloga ili inicijative, kako ćete to nazvati, ne znam. Prva se odnosi na naš Zaključak kod prošle sjednice. Naime, mi smo rekli da onaj ekspoze koji su kopredsjedavajući podnijeli ne može biti prihvaćen, za njega nije ni glasano i rečeno je da to mogu biti samo teze za prijedlog o radu Ministarskog vijeća. Pošto je danas Ministarsko vijeće položilo zakletvu, molim za sljedeću sjednicu da se podnese pismeni izvještaj o tome kako oni misle da rade i da nam se dostavi prije sjednice, ne na samoj sjednici, da to možemo da aktueliziramo. To se odnosi i na sve druge materijale. Izbjegavajte, molim vas, da nam dostavljate materijale o kojima raspravljamo na datoj sjednici u toku same sjednice. Nemoguće je to proanalizirati i skidaćemo sa dnevnog reda. Druga stvar je vezana - druga inicijativa je vezana za Madridsku deklaraciju. Mi smo imali raspravu prije Madrida i sasvim je u redu. Poslije Madrida smo dobili samo nekakav operativni Rezime Madridske deklaracije iz koga se ne vidi ni ko ga je pravio. 61 Molim da rukovodstvo Skupštine u saradnji sa Ministarskim vijećem napravi jedan rezime u smislu obaveza Skupštine i da tu terminologija bude malo preciznija nego što je ovdje. Ne smijemo se igrati sa tim stvarima i da to bude osnova za naš rad ubuduće. U ovom Rezimeu, odgovorno tvrdim, ima stvari koje nisu u redu, na koje bi mi morali da reagujemo, koje su protiv Ustava Bosne i Hercegovine, a koje mogu biti regulisane na drugačij način nego što se ovdje sugeriše. Da se razumijemo, poštovanje nekih deklaracija - mi imamo obavezu da provedemo,mogu biti realizovani na razne načine: kroz zakone, kroz memorandume, kroz odluke, kroz sporazume između entiteta itd. itd. U ovom Rezimeu se preferira samo ova zakonska forma. Mi smo obavezni da štitimo Ustav Bosne i Hercegovine. Hvala.
Gospodin Malkić.
Uvažena gospodo, u članu 40. Zakona o državljanstvu, koje je predložio OHR, odnosno Visoki predstavnik, stoji formiranje Komisije koja će riješiti status naturalizovanih poslije 6. aprila 1992. godine. Htio sam informaciju - je li formirana Komisija, je li podnosila izvještaj, koji je broj naturalizovanih, zatim koji je broj lica koje je izgubilo državljanstvo BiH, dobijanjem državljanstva druge zemlje - koje je izgubilo i koje se dobrovoljno se odreklo BiH državljanstva? Toliko.
Gospodin Lozančić, zatim gospodin Prlić.
Gospodine predsjedavajući, na 3. sjednici, odnosno prošlom zasjedanju, poslije točke potvrđivanja kopredsjedavajućih, članova Vijeća ministara, odnosno ministara i zamjenika, na dnevnom redu su bili izbori naših delegacija o Evropskoj sigurnosti i suradnji, zatim Interparlamentarnu uniju, Središnju Evropsku inicijativu i Vijeće Evrope. Iza toga je reagirao zastupnik Tokić, sa tvrdnjom, a ona se temeljila na propisima i pravilima Predizborne komisije - točka 1. pod a) koja je u suprotnosti sa Zakonom Bosne i Hercegovine, ustvrdio je da članovi izabrani kopredsjedavajući i iz Vijeća ministara izgubili su mandat zastupnika u ovom Domu. Ja bih molio da svoje mišljenje na jednom od narednih zasjedanja prema zastupnicima pisamo upute i članovi Komisije za ustavna i pravna pitanja, vezano za mandat, odnosno utemeljenje o pravilima Predizborne komisije, a koji je u suprotnosti sa Izbornim zakonom Bosne i Hercegovine. Hvala.
Gospodin Prlić.
Ja smatram da bi morali raditi operativnije, da bi trebali po definiciji biti članovi Vijeća na sjednicama Parlamenta i da odmah odgovaraju zastupnicima na ona pitanja na koja se može odgovoriti, osim tematskih rasprava. Jer, ovako, sad će doći neki zaključak koji će biti prenesen, pa će putovati 15 dana do Vijeća ministara, pa do Ministarstva vanjskih poslova, što znači da kroz 10 dana Spahić može dobiti neki odgovor, koji možda ne odgovara suštini koju je on želio pitati. 62 Ja bih predložio sljedeće: Prije svega, da vam dostavimo temeljne pravce vanjsko-političke aktivnosti Bosne i Hercegovine, koje su usvojeni u veljači prošle godine, tako da znate koji su to pravci. Drugo, pitanje ukupne suradnje, kada je riječ o znanstvenoj i školskoj, tehničkoj i njenom institucionaliziranju jeste pitanje koje je još uvijek otvoremo. Mi smo dobili jedno mišljenje od predstavnika ono će se uskoro naći na sjednici Vijeća ministara. I, stvar koju želim predložiti, upravo zbog toga da bi ojačali političku poziciju koju ima Zastupnički dom Bosne i Hercegovine, jeste sljedeći: Mi smo na našem Koleguju poslije podne razmatralni aktualno stanje, mjere i uvjete koje je dobila Bosna i Hercegovina, kada je riječ o članstvu Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope. Smatram da je riječ o izuzetno ozbiljnom pitanju koje se u ovom momentu nalazi pred Parlamentarnom skupštinom Vijeća Evrope, smatram da bi bilo dobro organizirat jednu tematsku raspravu na ovome domu na kome bi vas informirali o aktualnom stanju kada je riječ o našoj kandidaturi za članstvo, ali i o uvjetima koji su postavljeni da bi BiH postala članica. Ti uvjeti jesu izuzetno bitni da ih razmotri ovaj dom. Ja bih imajući u vidu ova pitanja koja je postavio gospodin Spahić prsedložio da Ministarstvo vanjskih poslova informira i predloži i Vijeću ministara i Predsjedništvu, ali i ovome domu raspravu o toj temi.
Hvala. Sva pitanja i sve inicijative u okviru tačke su naravno evidentirane i postupljeno će biti onako da se zadovolji i inicijativama. Na kraju samo još da vas upoznam, vrlo kratko. Iz predstavništva BiH u Savjetu Evrope primili smo obavijest da će gospodin Janoš Maratonji u funkciji predsjedavajućeg Komiteta ministara Savjeta Evrope i Danijel Tarhis generalni sekretar Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope posjetiti BiH 16. i 17. marta 1999. godine. U toku dvodnevnog boravka u Sarajevu gospoda je izrazila želju da se uredi sastanak sa Predsjedništvom, Savjetom ministara i predstavnicima Parlamentarne skupštine. Imajući u vidu da su navedena gospoda izrazila želju da se obrate poslanicima Parlamenta BiH dakle oba doma, smatramo da bi bilo korisno za dalji tok procedure prijema BiH u Savjet Evrope da se sazove zajednički sastanak oba doma Paralamenta 17. marta u terminu 11 do 12 sati. Molim vas dakle da 17. marta preliminarno uzmete obavijest, 17. marta od 11 do 12 zajednička sjednica oba doma radri obraćanja ovih predstavnika Savjeta Evrope. Nastojaćemo na kolegiju da taj dan, ako mognemo ukomponovati zasjedanje još neka pitanja da riješimo. Ali ovo molim vas da rezervišete. Gospodin Banjac.
Obzirom da smo prihvatili da na neki način pokažemo znak pažnje kompozitoru himne predlažem da bude pozvano lice na sledeću sjednicu kada će mu se zvanično uručiti umjetnička slika sa potpisima svih poslanika, koji naravno budu taj dan tu.
Hvala. Ovim je iscrpljen rad današnje sjednice. Zaključujem sjednicu i svima zahvaljujem. Sjednica je završila sa radom u 19,20 sati. 63 KRAJ