Zahvaljujem predstavnicima medija. Dobro jutro cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 7. sjednicu HS, sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH g. Andreja Plenkovića, potpredsjednike vlade i ostale nazočne članove i članice vlade. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 6. sjednice HS primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 6. sjednice HS u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 17 novih točaka pod rednim brojevima 8., 9., 10., 13., 20., 21., 22., 27., 28., pa točke od 69. do 73. i točke 78., 80. i 84. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlogu zakona za koji je predlagatelj predložio donošenje u hitnom postupku. To je točka 1. Konačnog prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o lokalnim izborima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 128. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Sukladno navedenom članku Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka podnio je pisani prigovor na točku 13. Informacija o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 2021.-2026. koju nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu kojim predlaže da se ista vrati predlagatelju na doradu budući sadržava sažetak, a ne cjeloviti dokument. Međutim, ovaj prijedlog nije moguće prihvatiti budući da se radi samo o informaciji o sažetku nacrta Nacionalnog plana, a koji je vlada uputila temeljem čl. 123. Poslovnika kako bi zastupnike i javnost informirala o izradi ovog važnog dokumenta. Dakle, ovaj dokument došao je na inicijativu predsjednika vlade kako bi zastupnici u ovoj fazi, dokument dakle još nije usvojen, bili informirani i hrvatska javnost o tome što vlada planira učiniti i on se i zove kako ste i vidjeli iz dokumenta Informacija o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 2021.-2026. Izvolite kolegice Benčić.
Zahvaljujem vam se predsjedniče. Dakle, mi smo sukladno čl. 225. Poslovnika poslali taj prigovor jer se radi o točci Informacija o sažetku nacrta Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Zašto? Zato što se radi o dokumentu na temelju kojeg će Hrvatska u narednih nekoliko godina potencijalno moć povući 6,3 milijarde EUR-a i radi se o dokumentu koji se temelji na reformskim procesima koji su uvjet za povlačenje tih sredstava. Reformski procesi uvijek pretpostavljaju i zakonodavne aktivnosti koji su u isključivoj nadležnosti sabora, dakle ne niti predsjednika sabora, niti predsjednika vlade, nego sabora RH. Zato mi smatramo da ovaj sabor zaslužuje i ima obavezu prodiskutirati čitav taj dokument, a ne njegov sažetak i da je slanje sažetka umanjivanje uloge sabora [[Upadica: Hvala vam lijepo]] Iz tog razloga smatram da trebate pošto ste uzeli već tu ovlast da šaljete predlagateljima na doradu dokumente i ovaj puta poslati [[Upadica: Hvala vam kolegice Benčić]] taj dokument na doradu.
To je vaša naravno pravo i vaša ocjena, međutim ja se s njom nikako ne slažem jer se radi o vladinom dokumentu koji uopće nije trebao doći u HS. Na inicijativu predsjednika vlade on je u ovoj preliminarnoj raspravi došao u HS i bit će predstavljen zastupnicima i zastupnicima. Dakle, ovdje se radi o aktu i činu na neki način dobre volje i želje Vlade RH da informira i HS i javnost o tome što radi. Dakle, ovo je vladin dokument koji nismo ni trebali raspravljati, ali ga raspravljamo. Dakle, ako mislite da nisam u pravu morat ćete se obratiti Odboru za ustav, poslovnik i politički sustav. Kolegice Krišto, izvolite.
g. Predsjedavajući, 30.g. je od agresije Republike Srbije i pripadnika u Hrvatskoj Srpske etničke manjine na Hrvatsku i mislim da bi bilo pristojno i potrebno da barem iskažemo svoje poštovanje kroz minutu šutnje i kroz minutu molitve za one koji su dali svoj život i zbog kojih u konačnici mi danas imamo priliku sjedit u ovom visokom domu.
Kolegice Krišto, hvala vam na vašoj sugestiji, ali to nije predviđeno dnevnim redom niti je to Hrvatski sabor do sad ikad radio, ja izražavam u ime svih nas sućut svima onima koji su stradali u agresiji, ali mislim da ste sada iskoristili ovu priliku za nešto što baš i nije bilo najprimjerenije jer trenutno utvrđujemo dnevni red a ovo što ste vi predložili, s time nema apsolutno nikakve veze. Kolega Grbin, povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, povrijedili ste čl. 225. Poslovnika. Dakle, vi možete smatrati da je prigovor osnovan ili neosnovan, ali bez obzira na to da li to smatrate osnovanim ili neosnovanim, o tom prigovoru Sabor mora odlučivati. S obzirom da je prigovor podnijet na valjani način, mislim da bi Sabor trebao odlučiti o prigovoru kojeg su uputili iz kluba.
To je opet vaše mišljenje s kojim se ne slažem jer zna se o kojim točkama Hrvatski sabor odlučuje, to su one točke koje se donose po hitnom postupku a ovdje tog hitnog postupka nema. Dakle ovdje se radi o inicijativi Vlade kako bi javnost informirala o izradi ovog važnog dokumenta i kolega Grbin, izvolite sjesti. … [[Upadica Grbin, ne razumije se.]] Izvolite si sjesti. Dobivate prvu opomenu.
…/Upadica Grbin: Pročitajte Poslovnik./…
Sada ćete dobiti drugu opomenu.
… [[Upadica Grbin, ne razumije se.]]
Izvolite si sjesti, izvolite si sjesti [[Upadica Grbin: Poštovani g. predsjedniče, …]] Kolega Grbin, dobivate i treću opomenu. … [[Upadica Grbin, ne razumije se.]] Izvolite si sjesti. … [[Upadica Grbin, ne razumije se.]] Izvolite si sjesti. Još jednom ovo napravite, isključit ću vas iz rasprave za cijeli dan. Mislim da se potpuno neprimjereno ponašate. Tri opomene ste dobili. Sukladno čl. 228. stavku 1. Poslovnika, objavljujem da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Oprosti nam Nikol. Oprosti nam malena djevojčice, jer niti 30 godina od kako imamo svoju državu nismo izgradili sustav institucije koje bi svojom stručnošću i znanjem zaštitile tvoj mladi, nedužni život od razjarenih šaka ubojice. Nismo čuli tvoj plač i nismo čuli tvoje pozive u pomoć. A zašto nismo? Nismo jer nam stranačka iskaznica upravlja životima, plastificirani komad papira koji jasno nema osjećaje, papir koji gazi sve pred sobom i ne čuje suze prognanih, potrebitih, pa ni zlostavljanih do smrti poput tebe. Koliko je žrtava stranačke iskaznice za koje javnost nikada nije saznala? Koliko će ih tek biti dok ovaj narod ne odluči prekinuti tiraniju nad vlastitom sudbinom? Je li prekasno smijenjeni ravnatelj novogradiškog Centra za socijalnu skrb kao istaknuti član HDZ-a čovjek koji je iskazao čitav splet političkih vještina po kojima je ova stranka prepoznatljiva u hrvatskoj javnosti od zataškavanja i prikrivanja ozbiljnosti situacije, do otvorenog iznošenja laži i poluistina rob svoje stranačke iskaznice ili je ipak slobodan čovjek koji je trebao zahvaljujući svojim stručnim kompetencijama prepoznati da modrice na tijelu dvogodišnje djevojčice i nekontrolirano povraćanje zovu na uzbunu? Podsjećam, isti je najprije tvrdio da je curica možda sama to učinila jer je bila sklona autoagresiji, pa se vjerojatno i sama ozlijedila. No, kriminalistička istraga je jasno pokazala da je djevojčica bila brutalno premlaćena. Spomenuti je tvrdio da se tragedija nikako nije mogla naslutiti odnosno da je centar radio sve po propisima. Međutim, inspekcijski nadzor Ministarstva obitelji u roku od 24 sata pokazao je da je bilo puno znakova koji su upućivali na to da su službe centra počinile niz propusta koji su doveli do tragedije. S priličnom vjerojatnošću možemo pretpostaviti da se ova tragedija ne bi dogodila da je ravnatelj Centra za socijalnu skrb u Novoj Gradiški biran po stručnoj liniji, a ne prema političkoj podobnosti. Jer ono što je potpuno jasno jeste činjenica da je ravnatelj postao ravnateljem zbog stranačke iskaznice. Isti je bio i predsjednik novogradiškog ogranka i član Središnjeg odbora HDZ-a. 2004. je bio i pomoćnik ondašnje HDZ-ove ministrice za obitelj Jadranke Kosor. Kasnije i HDZ-ov predsjednik Gradskog vijeća Nove Gradiške. Oprosti nam Nikol, jer krivi smo što smo činjenjem i nečinjenjem stvorili ovakav sustav. Krivi smo jer smo glasali za njegove tvorce ili smo jednostavno svojim neizlaskom na izbore omogućili da truli i nakaradni sustav i dalje ubire svoje žrtve.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Rada Borić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Danas na Svjetski dan zdravlja valja podsjetiti što je o zdravlju govorio Andrija Štampar. Rekao je da je zdravlje stanje potpunog fizičkog, psihičkog i socijalnog blagostanja, a ne samo odsustvo bolesti. Andrija Štampar je to rekao sredinom prošloga stoljeća i razumio je ono što vladajući ne razumiju ni dan danas. Kao što ne razumiju da je tragediju koja se završila smrću 2,5-godišnje djevojčice prouzročila ova vlada nebrigom za sustav socijalne skrbi ili mogli bismo reći prevelikom brigom za sustav stranačkih centara socijalne skrbi. Tragedija se mogla spriječiti i razumijevanjem što bi to bilo zdravlje i što bi to bilo kako je Štampar rekao socijalno blagostanje ili što bi to bilo društveno zdravlje. Ali budući da temeljnih reformi nema ni u drugim sustavima kao što je to zdravstvo, obrazovanje i pravosuđe onda svjedočimo svakodnevnom rastu nasilja i nad djecom i međuvršnjačkoga nasilja, nasilja nad ženama ili nasilja u obitelji, nasilja nad starijim osobama, nasilja i spolnog uznemiravanja i na sveučilištu i na radnome mjestu, nasilja prema različitima, LGBT osobama, etničkim manjinama, nasilja, nasilja i nasilja. Pa kakvo to može biti zdravo društvo ukoliko je eskalacija nasilja još dodatno pojačana i nekim prirodnim nasiljem kao što sada svjedočimo u pandemiji gdje se upravo situacija sa zdravljem i situacija sa socijalnom zaštitom još dodatno pogoršala? Na sporost i neučinkovitost dosadašnjih reformi socijalne skrbi na niska izdvajanja proračunskih sredstava za sustav skrbi, evo vidjeli smo sada i oko, oko oporavka i otpornosti tek 4% će se dati i za tržište rada i za socijalnu skrb. Da ne govorimo o nedostupnosti socijalnih usluga, da ne govorimo o regionalnoj nejednakosti u pružanju tih istih usluga ili uopće u nedostatku istih, da ne govorimo o lošoj međusektorskoj suradnji između različitih dijelova sustava, već je upozorila i sad već bivša pučka braniteljica, pravobraniteljica i mi ovdje nismo ni izvješće iz '19. ni iz '20. imali, a eto izabrali smo i novu, a ona je još 2019. povodom brutalnog slučaja nasilja nad djecom na Pagu koji je tada izazvao kao je li i ovaj sada i brojne reakcije i kritike, dala i preporuku budući da to radi pučki pravobranitelj što bi se trebalo napraviti. I što se promijenilo u 2.g.? Pa baš ništa. Umjesto cjelovite dakle reforme sustava sve dosadašnje reforme bile su samo parcijalne, donosile su se strategije, provodili su se projekti i nakon svake promjene vlasti gubio se kontinuitet, ne samo strateških dokumenata nego i rada da bi se taj sustav popravio ako uopće možemo više govoriti o sustavu jer se usporila i modernizacija sustava, često su se mijenjali i dopunjavali propisi koji su otežavali i rad stručnih radnika i citiram, ona navodi u preporuci, u pojedinim centrima stručni radnici rade s dvostruko većim brojem korisnika no što je to propisano, a u usporedbi sa europskim standardima stanje je još gore i upitno je jesu li u mogućnosti kvalitetno i pravodobno poduzeti radnje koje su u njihovu djelokrugu. Upozorila je, manje je ovih dana bilo kolegice Nataše Škaričić da u Centru za socijalnu skrb Nova Gradiška na jednog zaposlenog dolazi 300 korisnika, 1/3 poslova je birokratske naravi i nije u nadležnosti centra, 1 do maksimalno 2 psihologa pokriva područje s 50 do 60.000 stanovnika, jedan tim hitne pomoći je na raspolaganju u jednoj smjeni, u Općoj bolnici Nova Gradiška radi samo jedna klinička psihologinja i nema niti jednog dječjeg psihologa u sustavu javnog zdravstva prvi je 60 kilometara dalje u Slavonskom Brodu i 40 kilometara udaljenoj Požegi. Možemo li dakle govoriti da imamo sustav socijalne skrbi?
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, još jedna tragedija u sustavu socijalne skrbi podsjetila nas je da država u toj važnoj djelatnosti ne radi dovoljno odnosno ne radi ništa. Svakako ne ništa što bi dovelo do pravih promjena i poboljšanja situacije. I da odmah na početku naglasim ovdje nije pitanje koga ćemo optužiti i koga javno proglasiti krivim i na čiju ostavku ili odlazak u zatvor pozvati. Pitanje koje si moramo postaviti je koji su ključni problemi i njihovi uzroci i kako ih početi rješavati. Isto tako, moramo biti realni i ne očekivati da se bilo što može riješiti preko noći, ali negdje i u nekom trenutku moramo početi, a to nikako da se dogodi. Vlada već godinama obećava reformu socijalne skrbi bez ikakvog efekta. To obećanje reforme uglavnom se događa kad se dogodi tragedija kao ona 2019. godine na Pagu kad je četvero djece bačeno s balkona ili te iste godine kad su ubijeni socijalna radnica i pravnik u Đakovu. I najnovija tragedija s malenom djevojčicom sada puni medije i Vlada je opet počela obećavati oštre rezove i ozbiljne reforme. I to bi bilo u redu da se priča ne ponavlja jer bojim se da će po staroj navici čim dođe neka nova tema sve pasti u zaborav i neće se dogoditi ništa. Da vas podsjetim samo na to da je ova ista Vlada obećala da će do kraja 2019. godine uputiti novi Zakon o socijalnoj skrbi u proceduru, travanj je 2021., a zakona još uvijek nema. Promijenio se ministar, promijenilo se ime ministarstva, ali zakona nema. Jedino što smo vidjeli je iskorištavanje svake od ovih tragedija za promociju i samopromociju ministra i Vlade sa stvarima koje će tobože učiniti. U to spada i brza smjena ravnatelja centra u Novoj Gradiški inače provjerenog nesposobnog HDZ-ovskog kadra. Jedan od razloga zašto se ništa ne mijenja jesu stotine i tisuće ljudi koje je HDZ posijao po državnim i lokalnim sustavima, a koji političkim zaleđem nadoknađuju manjak znanja i sposobnosti. Hrvatski sabor je najveće zakonodavno tijelo, ima najveću odgovornost da se stvari pokrenu s mjesta kada je nužno, a ništa se ne događa. Zbog toga ću u saborsku proceduru uputiti zaključak kojim se obavezuje Vlada RH da u suradnji sa stručnjacima pripremi plan cjelokupne reforme sustava socijalne skrbi. To nije samo pitanje jednog zakona, to pitanje je puno šire. Treba mijenjati to da socijalni radnici u Hrvatskoj skrbe i o 200 slučajeva istovremeno. To je dvostruko više nego što nas vlastiti pravilnik propisuje. U njemu stoji da je maksimum 65 u odjelu za djecu i mlade, te 130 za odrasle. Preporuka EU je 50 slučajeva po radniku, a međunarodni stručnjaci smatraju da bi idealno bilo 15 slučajeva istovremeno. Samo iz ovih brojki jasno je da ne možemo ni očekivati čuda da nam treba školovanje ljudi i zapošljavanje treba promijeniti i pogled na stvari. Interes djeteta mora imati prednost pred pravom na roditeljstvom. Biološka obitelj nije uvijek najbolja i ne treba ju na silu takvom smatrati. Treba mijenjati i Zakon o udomiteljstvu i Obiteljski zakon. Mreža obiteljskih sudova koja se najavljuje treba se baviti i nasiljem u obitelji. U timove za nadzor obitelji treba uključiti i psihologe, čak i pedijatre kad su najmanja djeca u pitanju itd. itd. Moram priznati, ne očekujem da će HDZ-ova saborska većina išta prihvatiti, kao što nije do sada. Već godinama predlažem jednu malu izmjenu vezanu uz OIB posvojene djece, što svi stručnjaci traže i podržavaju svaki put, ali svaki put ova vlada to odbije. Ali dužnost i posao saborskih zastupnika je da stalno podsjećaju, upozoravaju i viču i to ću i dalje činiti. Neću dozvoliti vladi da opet zaboravi ovu temu čim se pozornost medija preusmjeri negdje drugdje jer cijena inercije i nečinjenja je puno previsoka. Hvala lijepo.
Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hrvatska javnosti, hrvatski branitelji, obitelji poginulih i nestalih logoraša obraćam vam se danas u jedinstvenoj prilici šokiran i uznemiren kao i svi vi jer smo imali prilike i u javnosti je objavljena jedna dramatična neshvatljiva odluka nadležnog državnog odvjetništva kojom se Mišu Hrastovu našem hrvatskom branitelju pripadniku Specijalne policije Ministarstva unutarnjih poslova sasvim sigurno ratnom heroju određuje da mora u korist države Republike Hrvatske uplatiti više od 2 i pol milijuna kuna kao regres zbog toga što je Republika Hrvatska već u postupcima regresnim itd. isplatila u 30 postupaka građanskih parničnih postupaka koji su se vodili isplatila više od 10-tak milijuna kuna za žrtve koje su izgubile život na tada području i što okupiranog području Karlovca, a i oni koji su i poginuli, i oni koji su ranjeni. Naime, neshvatljivo je u cijeloj priči to što je Mišo Hrastov kao mlad hrvatski čovjek uzeo pušku u ruke da brani Hrvatsku, da brani hrvatski Karlovac od velikosrpske četničke agresije tad dan 21. 09. 91. godine u 18 i nešto sati kada je Karlovac bio u poluokruženju. S druge strane rijeke bilo je 5 tisuća naoružanih, dobro naoružanih četnika, velikosrba dragovoljaca iz Srbije, iz svih krajeva zajedno sa JNA koji su pokušavali prodrijeti u sam centar Karlovca. Do tog doba Karlovac je neprestance granatiran. Više stotina mrtvih i ranjenih je do tog doba bilo, da ne govorimo o općoj situaciji i hrvatski heroji pripadnici Specijalne policije koji su branili Karlovac nije njih bilo tisuće. Bilo ih je zajedno sa policijom 300, 400 i još nekih dragovoljaca. On je imao zadaću da i imali su priliku u ratnoj akciji zarobiti određen broj neprijateljskih vojnika tih tenkista koji su trebali 50 tenkova aktivirati iz vojarne Logorište da koncentrirano upadnu na područje Karlovca. Uspjeli su vojnički to zaustaviti, međutim imao je takve okolnosti da se njemu dade zajedno sa još jednim prijateljem u zadaću da te ratne agresore sprovede do nadležne institucije na čijem putu su se oni pobunili. Tri puta je taj Mišo Hrastov u postupku pred sudovima oslobođen. Dva puta mu je Vrhovni sud ukidao tu oslobađajuću presudu da bi se Ustavni sud umiješao i ukinuo osuđujuću presudu Vrhovnog suda i na kraju imamo situaciju da je Mišo Hrastov zajedno odrobijao negdje 2 i pol godine zatvora bez obzira na koje je osuđen pravomoćno od strane Vrhovnog suda na 4 godine. Ali tu nije kraj njegove muke. To traje 25 godina i on i njegova obitelj žele se financijski uništiti za korist koga? Za korist velikosrpskog agresora. Ne možemo vjerovati da institucije Republike Hrvatske ovakvim nastupom preko 10 milijuna kuna terete tu obitelj, čovjeka koji je branio Hrvatsku, koji nije svojom voljom išao učiniti ratne zločine, koji nije išao uzeti pušku u ruke, ubijati nedužne civile i starce nego agresore četničke koji su išli uništavati hrvatsko društvo, hrvatski narod i hrvatski grad. Takvom čovjeku danas naše društvo, naša institucija želi uništiti bilo kakav pojam opstanka, financijski ga opteretiti sa 10 milijuna kuna. Mi Hrvatski suverenisti oštro se protivimo toj relativizaciji izjednačavanja žrtve agresoru. Dapače, proglašavanjem Domovinskog obrambenog rata na tom slučaju građanskim ratom učinit ćemo sve što je u našoj moći da se ta presuda i takve odluke ne izvršavaju. Država Hrvatska i nadležna tijela koja su sada u vlasti i ministar Medved mora znati da ne može dati naplatu civilnim stradalnicima Domovinskog rata na području SAO Krajine, a našim logorašima, nestalima i svim ostalim našim braniteljima poput Miše Hrastova stavljati na teret 10 milijuna kuna. To je sramotno, nedopustivo, dignimo se protiv toga.
Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Prica. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Jedan od problema Hrvatske je sporo napredovanje cjeloživotnoga učenja, osobito danas kada se naša zemlja suočava sa posljedicama epidemije Corona virusa i kada su potrebna rješenja za ekonomski oporavak. Cjeloživotno učenje se definira kao svaka aktivnost učenja tijekom cijelog života radi unapređenja znanja, vještina i kompetencija u okviru osobnoga, građanskog, društvenog ili profesionalnog djelovanja pojedinca. Osim obrazovnih ima društvene i ekonomske posljedice. Posebno važna je prekvalifikacija za deficitarna zanimanja. U Hrvatskoj imamo deficit radnika u nekim zanimanjima, dok u nekim dijelovima Hrvatske unatoč iseljavanju imamo velik broj nezaposlenih. Poticanje prekvalifikacije među našim sugrađanima osiguralo bi se potrebne radnike za deficitarna zanimanja, a s druge strane bi kao društvo imali višu zaposlenost i jače gospodarstvo. Iako u Hrvatskoj još nije provedeno istraživanje vještina odraslih, naši rezultati PISA istraživanja ne daju nam previše razloga za optimizam. Naši 15-godišnjaci na zadnjem PISA istraživanju postigli su loše rezultate u matematici i znanosti, a znamo važnost STEM područja, znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike. Baš zato je potrebno poticati i popularizirati prirodne znanosti kod mladih, naročito stjecanje ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje. Mladi sa razvijenim ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje garancija su razvoja države, gospodarstva, ali i boljih poslova za naše sugrađane te viši standard njihovih obitelji. Svake godine Eurostat objavljuje podatke o sudjelovanju odraslih u cjeloživotnom učenju. Hrvatska je na dnu tablice sa 3,5% odraslih osoba koje sudjeluju u obrazovanju. Prosjek zemalja EU je blizu 11%, što znači da smo daleko od EU prosjeka, na 1/3 smo, a svjesni smo da obrazovanje ne smije prestati završetkom srednje škole ili fakulteta jer se tehnologija, a pod njenim utjecajem i svakodnevni život stalno mijenja. Zato je važno omogućiti cjeloživotno učenje koje rezultira novim vještinama. Ono na što također moramo upozoriti je važnost edukacija starijih građana. Posebno bih istaknuo digitalne vještine i znanja jer sve češće digitalnim putem plaćamo račune, naručujemo lijekove, kupujemo karte za kazalište ili putem interneta provjeravamo vozni red javnog prijevoza. Upravo zato je potrebno osigurati da se naši stariji građani mogu što lakše educirati. To je dio brige za sve generacije u Hrvatskoj. Obrazovanje ne mora prestati završetkom srednje škole ili fakulteta. Za sve one koji to žele važno je omogućiti dodatno obrazovanje i usvajanje vještina. Iako mislimo da je prekvalifikacija ili dodatno obrazovanje samo za one koji su nažalost bez posla moramo reći da je važno raditi i na obrazovanju zaposlenih osoba. Na taj način osiguravamo nove vještine i kvalitete za veći broj građana te omogućujemo da oni u slučaju gubitka radnog mjesta mogu lakše pronaći novi posao. Dakle, s aspekta gospodarstva i socijalne sigurnosti pojedinaca ovo je nešto pozitivno. Svakako nije dobro da u Hrvatskoj već 5 godina čekamo zakon o obrazovanju odraslih. Nadajmo se da će uskoro biti dovršen i da će sadržavati kvalitetna rješenja. Cjeloživotno učenje im potencijal da pomogne gospodarski oporavak uzrokovan epidemijom korona virusa. Nove vještine i znanja koje ima veći broj građana pomoći će oporavku gospodarstva nakon krize. EU velik naglasak stavlja na zelenu i digitalnu tranziciju, upravo tu Hrvatska treba tražiti svoju priliku. Kada govorimo o potrebi obrazovanja treba voditi računa da napredak tehnologije i znanosti osim što nam omogućuje bolji standard dovodi do nestajanja nekih zanimanja ili do smanjenja broja radnih mjesta kao posljedice automatizacije i mehanizacije. Upravo nova znanja i vještine mogu pomoći održati stopu zaposlenosti te spriječiti rast nezaposlenosti u budućnosti. Osim toga za svako uspješno društvo važan je i stupanj obrazovanja članova tog društva. Nadajmo se da će vlast u Hrvatskoj posvetiti više pažnje obrazovanju svih generacija građana te da će rezultati PISA testova u budućnosti biti bolji ne samo za naše mlade već i za odrasle.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Potaknut jutrošnjim aktualcem i pogotovo spominjanjem Nacionalnog programa za otpornost i oporavak odlučio sam se za ovaj slobodni govor u ime Kluba HDZ-a upravo da javnosti objasnimo što to Nacionalni program, plan za otpornost i oporavak je. Vlada Andreja Plenkovića osigurala je 24,5 milijarde EUR-a za slijedećih 10.g. To je 2 i po puta više nego što smo imali do sada, 2 i po puta više. Oporbi jutros kao da je žao da smo mi toliko sredstava dobili. Naprosto ne shvaćam stalno su kritike pa to je ide sljedovanje, apsolutno nije, kad smo krenuli za pregovore u višegodišnji financijski okvir, imali smo 2 milijarde EUR-a manje nego što smo trebali imati odnosno što smo imali u sadašnjoj omotnici, a sada smo dobili 24 i pol milijarde EUR-a. Prethodna vlada, SDP-ova vlada zaboravila tada reagirati mogli smo imati milijardu EUR-a više, Vlada Andreja Plenkovića 24 i po milijarde EUR-a. Kada gledamo od politike zapošljavanja o kojoj je govorila i kolegica Rada Borić i politike obrazovanja, vaučera koje je govorio kolega Prica, moramo sagledati cjelokupnu politiku i cjelokupnu omotnicu. Od tih 24,5 milijarde EUR-a 10 milijardi je nacionalni plan za oporavak i otpornost. Od toga je 6,3 milijarde EUR-a bespovratnih sredstava, ostalo su krediti. 14 i po milijardi EUR-a je višegodišnji financijski okvir od čega 9 milijardi kohezija nešto malo više od 4,2 milijarde na poljoprivredu plus sigurnosni fondovi. Kada gledamo ovih 6,3 milijarde EUR-a tu smo među prvima u Europi 11% BDP-a nam nosi nacionalni plan oporavka i otpornosti. No, ne smije se on gledati samo zasebno, treba ga gledati kao cjelinu od 24 i po milijarde EUR-a. Činjenica da su bile neke kritike, da je to samo novac za javni sektor apsolutno ne stoji. 54% tih sredstava ide za gospodarstvo. 6 je prioriteta, gospodarstvo dakle 26 milijardi EUR-a, javna uprava, pravosuđe, državna imovina 4,7 milijarde EUR-a, 7,5 milijardi EUR-a obrazovanje znanost i kuna, obrazovanje, znanost, istraživanja. Tržište rada istina 2 milijarde EUR-a ali gospođa Borić zaboravlja da smo iz ove omotnice preko 4 milijarde kuna dali već u tržište rada i da ćemo iz slijedeće isto financijske omotnice dati. Prema tome, apsolutno ne stoji teza da novac ne ide gospodarstvu. Većina sredstava će završiti u gospodarstvu bilo kroz sekundarnu javnu nabavu. Isto tako treba gledati cjelovito sa višegodišnjim okvirom i to da imamo 2 i po puta više sredstavanego što smo imali do sada. Tako da ne znam od kuda bojazan. Ne znam od kuda bojazan da to nećemo raspraviti, pa upravo Vlada je izradila sažetak od 80-tak stranica, dakle ne mali dokument koji ćemo slijedeći tjedan raspraviti, imat ćemo i tematske sjednice dvaju odbora i za europske poslove i za fondove, Odbora za regionalni razvoj i fondove EU. Prema tome, imamo mjesec dana za raspravu o samom dokumentu koji se upućuje 30.4., dakle to je od 24 i po milijarde EUR-a, komponenta 6,3 milijarde ostalo su krediti i 14 milijardi EUR-a koje moramo isprogramirati za što ćemo isto imati tematske sjednice i raspravu vezano uz programiranje koje ide do ljeta. A izvukao bi da to nisu samo brojke, da pojasnimo građanima šta to je, pa izvukao bi nekoliko primjera. Evo izvukao bi vaučere za obrazovanje. Dakle, 54% ide gospodarstvu ali onog dijela za zapošljavanje od milijardu i po kuna većina odlazi za gospodarstvo, od toga 300 miliona kuna direktne potpore za edukaciju radnika u privatnom sektoru. A do sada smo 10 milijardi kuna dali potpora za spas 600.000 ljudi i na današnji dan je manje nezaposlenih i više zaposlenih. Prema tome, nacionalni plan koji će, za oporavak i otpornost koji ćemo slijedeći tjedan raspraviti uvelike je doprinos, a Vlada Andreja Plenkovića s 24 i pol milijarde EUR-a osigurala je [[Upadica: Hvala.]] za razvoj RH. Hvala.
Hvala lijepa. Evo prošlo je nešto više od 3 sata od kad smo zadnji put se provjetravali pa ćemo sad imati jednu stanku da se sabornica dobro provjetri i vidjet ćemo se u 15 sati i 10 minuta. STANKA U 14,48 SATI. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, nadam se da će ovaj govor nekako doći do odgovornih u Ministarstvu zdravstva i Ministarstvu prometa, nadam se da će im netko skrenuti pozornost na ovaj problem jer on se tiče gotovo 80.000 ljudi i njihove egzistencije. U međunarodnoj plovidbi radi oko 16.000 hrvatskih pomoraca, u hrvatskom moru još njih 5-6.000. Ukoliko se ne cijepe oni gube posao, idu na Zavod za zapošljavanje. U isto to vrijeme ravnatelji bolnica i političari cijepe sebe i svoju rodbinu i to je sažeta priča. Hoćete li nešto poduzeti? Molim vas poduzmite nešto. Njihovi poslovi, čisto da građani znaju, nisu uobičajeni poslovi, čak ni na privatnom tržištu, a posebno nemaju sličnosti sa državnom i javnom upravom. Ja zato nisam siguran da su ih vladajući doživjeli kada su im se pomorci obratili. Kada osoba u državnoj administraciji ili politički dužnosnik ode u samoizolaciju zbog covida ona se potpuno normalno vrati na posao, pa čak i ako 50 puta ode u samoizolaciju zbog covida, 51. put se potpuno normalno vrati na svoj posao. Pomorac ako se ne ukrca na brod tad kad se treba ukrcat on gubi posao. Njemu je svaka plovidba novi ugovor, ako nije se ukrcao na brod nema ugovora, nema plovidbe, nema posla i ide na Zavod za zapošljavanje. A ono što je najgore u svemu, on nije izgubio posao samo tad u tom trenutku za tu plovidbu, on je izgubio trajno. Nema više tog poslodavca, on više ne radi za tu pomorsku kompaniju. Znate šta će vam reći pomorci kad budu trebali tražiti novu kompaniju i novog poslodavca? Lutrija. Oni su trajno izgubili posao. Ja vas samo molim da ne govorite da se te iste pomorce ne ucjenjuje sa cijepljenjem. Tzv. covid putovnice odnosno ako se ne cijepiš nemaš pravo putovat već funkcioniraju, sad već i javno. Imate Viking Cruises pomorsku kompaniju koja je jasno rekla uzet ćemo samo hrvatske pomorce koji su se cijepili. Treba li još? Čelnici 5 tijela UN-a su rekli da pomorci trebaju imati prioritet prilikom cijepljenja. Treba li još? Znate kako vlade koje shvaćaju da su im pomorci bitni to rješavaju? Svi singapurski pomorci su cijepljeni. Svi filipinski, rumunjski pomorci imaju prioritet prilikom cijepljenja. I oni će uzeti i zadržati svoj posao i uzeti posao drugih pomoraca, uključujući i hrvatskih pomoraca očito ako vlada ne bude djelovala. A kako to u nas se događa? Prvo se naslikavaju političaru, pa to onda ide do mjesnih odbora, pa onda u tu veselu družinu upadne i njihova rodbina, ćaća, mater, dica, svekrva, punica itd., a onda na sve to dođu i ravnatelji bolnica. Pa imamo primjer ravnatelja bolnice u Dubrovniku koji je ujedno i gradski vijećnik vladajuće stranke koji umjesto da je dao potrebitima, ugroženima, bolesnima, svojim kolegama, pomorcima, on je cijepio svu svoju rodbinu. Znate šta će vam reći ljudi? Ma nije nas briga, samo nam dajte priliku da živimo. Mi od vas ne tražimo da nam nađete posao, da nam riješite posao, da nas plaćate da ništa ne radimo, dajte nam priliku da zaradimo svoj kruh. Pa ako već usput možete ukrcat u taj plan cijepljenja i svoju obitelj, svoju rodbinu, svoju punicu, djecu, svekrvu, brata, slobodno, ali daj ne uzimajte od naših usta, od usta moje djece. Ovaj se problem može riješiti uspješnije u odnosu na ovaj kaos i nered koji ste napravili u cijepljenju. Molim vas djelujte.
Poštovane kolegice i kolege ja bi vas zamolio da tko želi ostati ostanete, sjednete, a tko želi izaći da izađe kako bismo mogli nastaviti sa radom. Nema, nema, poslije će biti. Evo uglavnom, uglavnom smo se smirili pa možemo nastaviti, sada ćemo ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Kolegice Borić možemo? Ovaj i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] o problemima Roma u romskim naseljima. Prije ću govoriti o sutrašnjem danu jako važnom za romsku zajednicu. Naime, sutra se obilježava Svjetski dan Roma kao i svakom 8. travnja. Ove godine imamo poseban jubilej, a to je 50-ta godišnjica ovog praznika. Naime, prije točno 50 godina 1971. godine održan je prvi kongres Roma u Londonu. Londonski kongres je pored brojnih drugih pokušaja prije ili poslije postao je temelj suvremenog romskog pokreta jer su se na njemu donijele važne odluke o nazivu romskog naroda, himni, jeziku i zastavi koji su kasnije postale opće prihvaćene među svim Romima na svijetu. U posljednjih 50 godina napravljeni su brojni pomaci međutim Međunarodni pokret Roma nije u potpunosti ispunio očekivanja romskog naroda. Podijeljenost, nekoordiniranost, zavist i prepucavanja posebno u današnje vrijeme dominiraju među romskim aktivistima. No, kako sam najavio ne želim puno pričati o problemima već ću nešto reći o tome što smo učinili i što ćemo učiniti u budućnosti. Romi u Hrvatskoj posljednjih 10 godina u svim segmentima napreduju pa smo tako i u političkom organiziranju uspjeli nadvladati prepreke koje sam spomenuo. Tome su zasigurno doprinijele afirmativne politike prema nacionalnim manjinama koji su do sada gotovo sve hrvatske vlade od nezavisnosti provodile. Danas su Romi i njihovi predstavnici ravnopravni sudionici političkog života kako u saboru tako i sve više i na lokalnoj razini. Kad govorimo o odnosu jedinica lokalne samouprave prema Romima i romskim naseljima moram reći kako i dalje ima određeni broj lokalnih čelnika koji ignoriraju romsku zajednicu i njihove probleme, ali takvih je srećom sve manje. Ova Vlada i većina lokalnih zajednica prihvaća Rome kao ravnopravnog partnera, a dokaz tome su brojni. Tako su među brojnim postignućima uspostavljanje Svjetskog dana romskog jezika, prvi sveučilišni studij romistike, izgradnje romskog memorijalnog centra, ulazak romskih praznika u institucije, uspostavljanje prve središnje knjižnice Roma u RH i imenovanje ulica, javnih površina u čast romskog jezika. Isto tako pored Svjetskog dana Roma, romska zajednica uspostavila je još dva važna datuma. Samudaripen i Svjetski dan romskog jezika, a te međunarodne inicijative prihvatili su brojne europske i međunarodne organizacije poput UNESCO-a. Naravno, daleko smo od idealnog i moram reći da još uvijek imamo i puno stvari koje valja popraviti. Pogotovo je tako kad su u pitanju uvjeti u kojima žive nažalost još uvijek veliki dio romske zajednice. Isto tako i dalje nas puno posla čeka po pitanju obrazovanja Roma, po pitanju izgradnje infrastrukture u brojnim romskim naseljima, po pitanju obrazovanje, zapošljavanje, stanovanja itd. Mislim da je važno da istaknem kako je romska zajednica u Hrvatskoj već asimilirana, no da bi integracija bila uspješnija važno je da i drugi oni koji nisu Romi bolje shvaćaju i upoznaju Rome jer jedna od ključnih, kvalitetnih Roma u društvu je vezan uz odnos većinske zajednice prema romskoj manjini, a to je puno lakše ostvariti ako se upoznaju sa romskom tradicijom, kulturom i običajima. Stoga je i dalje važno da se postave ciljevi i kreiraju mjere raznih politika i strategija u odnosu na romsku populaciju kako bi se prevladale razlike između romske populacije i većinskog stanovništva. Kao i prošle godine i ovaj Svjetski dan Roma dočekujemo u razdoblju pandemije korona virusa koje nas je ograničilo, umorila, ali i ne obeshrabrila. U ovom teškom razdoblju napustili su nas i naši istaknuti Romi Rajko Đurić, Marsel Kurtiade i Trajko Petrovski. Koristim ovu priliku da ujedno najavim da ćemo sljedeće godine ako nam to prilike dopuste u Zagrebu na Svjetski dan Roma organizirati veliku međunarodnu konferenciju u suradnji sa Vladom Republike Indije na kojoj ćemo okupiti sve značajne Rome iz svijeta, naše prijatelje iz Indije te naravno iz Hrvatske. U ovom kratkom obraćanju svim našim Romima u Hrvatskoj i svijetu želim poslati tu poruku i nade ohrabrenjem u ovim svim teškim uvjetima za sve nas [[Upadica: Hvala.]] te vam svima čestitam jubilarni Svjetski dan Roma. …/Govornik govori stranim jezikom./…
Hvala lijepa. Molim vas ajmo se držati vremena. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj IDS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Opet već nebrojeno puta i naprosto je nevjerojatno koliko puta moramo ponoviti da nitko u nadležnom ministarstvu ili ne čuje ili ne želi čuti problem bespravne gradnje. Svaki dan situacija je sve gora i gora i situacija je u ovom trenutku u potpunosti izmakla kontroli. Nevjerojatno je da se pojedinci u ovoj državi ponašaju kao da zakoni za njih uopće ne postoje. Dakle, bez ikakvog reda dozvola i pravila samo odaberu gdje žele graditi i kreću. Nebitno je li riječ o poljoprivrednom zemljištu, šumskom zemljištu, morskoj obali i priobalju. Sve se nepovratno uništava betonskim blokovima i pločama, a od građana koji poštuju zakone ove države radimo građane drugog reda. Nevjerojatno je da se gura glava u pijesak i da se ponašamo kao da se bespravna gradnja uopće ne događa. Legalizacija jest dijelu naših sugrađana omogućila da legaliziraju objekte koje ranije nisu mogli iz raznih razloga, ali su neki legalizaciju shvatili kao znak da mogu raditi što hoće, da mogu graditi gdje hoće jer eto kada prođe određeno vrijeme doći će neka nova vlada i sve to skupa legalizirati. Upravo je takav stav državne vlasti nečinjenje i zatvaranje oči pred ovim problemom dovelo do stanja kakvo je danas. Bespravni graditelji se ponašaju kao da se na njih zakoni ne donose. Ponavljam, rade što hoće, kako hoće, gdje hoće i nitko za to ne odgovara. Stoga ponavljam već ne znam ni ja koji put da su gradonačelnici svih 10 istarskih gradova donijeli deklaraciju kojom su pozvali nadležno ministarstvo da se kroz zakonske izmjene omogući ustrojavanje gradskih građevinskih inspekcijskih službi kako bi upravo oni koji su najbliže ovom problemu mogli na vrijeme reagirati i zaštititi prirodnu, graditeljsku i kulturnu baštinu koja se bespravnom gradnjom uništava. Takav prijenos ovlasti i odgovornosti bio bi pravi primjer decentralizacije i reformski potez u pogledu ovlasti lokalne samouprave. Mi smo u Klubu IDS-a itekako svjesni da za sve to skupa i za prijenos tih ovlasti te punu primjenu modela i ustroja građevinskih inspekcija, inspekcijskih službi na razini gradova treba određeno vrijeme. Međutim, vrijeme prolazi i apsolutno nitko u ministarstvu ne čini ništa po tom pitanju i samim time šalje se jasna poruka ili da nema dovoljno znanja, ili nema dovoljno političke volje i želje da se ovaj gorući problem riješi. Praksa je pokazala da na način kako je to trenutno zakonski regulirano od prijave komunalnog redara građevinskoj inspekciji, pa do izlaska građevinskog inspektora na teren znaju proteći tjedni, ponekad i mjeseci, a bespravni objekt već bude izgrađen i u funkciji. Dakle, jasno je da stvari ne funkcioniraju, da je stanje alarmantno i da stanje pod hitno treba početi mijenjati. Stoga je krajnje vrijeme da se stvari pomaknu s mrtve točke i da riješimo ovaj problem i da zaštitimo prostor u Priobalju jer problemi i izazovi su sastavni dio života svakog čovjeka. Međutim, ako izazove naše generacije ostavimo generaciji iza nas tada se moramo suočiti sa poražavajućom činjenicom da mi kao generacija nismo uspjeli u svojoj misiji.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika, čl. 132. do čl. 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prva na redu za postavljanje pitanja danas je zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj i pitanje upućuje ministru unutarnjih poslova i potpredsjedniku Vlade Davoru Božinoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri. Kao što je rečeno, prvo pitanje upućujem ministru g. Božinoviću. G. Božinović, od 1. siječnja ove godine u primjeni je novi Zakon o strancima. Zakon u jednom djelu doprinosi brzom rješavanju pojedinih slučajeva no s druge strane, praksa nam pokazuje i niz manjkavosti u procesu zapošljavanja državljana trećih zemalja. Kritike poslodavaca idu u smjeru nepostojanja jedinstvenog i potpunog popisa potrebne dokumentacije, neusklađenosti praksi referenata prilikom produženja dozvola za rad, dugog postupka za izdavanje EU plave karte i čitavog niza administrativnih zapreka koje usporavaju postupak testa tržišta rada i izdavanje dozvola za boravak i rad državljana trećih zemalja. Molim vas stoga da mi odgovorite što se misli učiniti po pitanju unapređenja zakona odnosno što se čini da se uklone manjkavosti i da se sustav izdavanja dozvola za boravak i rad ubrza i poboljša? Hvala vam.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Hvala vama, uvažena zastupnice Prljaskaj. Da, točno ste rekli, imamo novi Zakon o strancima koji je na snazi od 1. siječnja, zakon kojim smo zapravo s jedne strane nastojali i nastojimo zaštititi domaće tržište radne snage ali također otvorit se i za strane radnike, pogotovo u deficitarnim zanimanjima. Točno je, tim zakonom smo napustili onaj model godišnjih kvota dozvola koji je bio dosta rigidan i novi model je upravo pozicioniran tako da bi se samo tržište rada, da bi bilo fleksibilno za sve oni koji posluju uredno u RH, dakle takvi poslodavci sada mogu prethodno tražiti od HZZZ-a test tržišta radne snage i mora im se odgovoriti u roku od 15 dana, ukoliko postoji potreba za tim zanimanjem, onda se podnosi zahtjev MUP-u. MUP mora riješiti taj zahtjev u roku 15 dana, dakle sve skupa u roku 30 dana cijeli taj postupak mora biti dovršen, s tim da je upravno vijeće HZZZ-a početkom godine donijelo i listu deficitarnih zanimanja gdje spadaju zanimanja poput zidara, klesara, mesara, vozača teretnih vozila, programera i ukoliko je neko zanimanje s te liste, onda ne treba ni raditi test tržišta radne snage već se odmah upućuje zahtjev MUP-u koji onda traži mišljenje od HZZZ-a ali cijeli proces onda mora biti dovršen u roku od 15 dana. Ja mislim da je već sada možemo reći da je ovaj zakon u tom djelu zasigurno pokazao opravdanost jer imamo riješenih od 15 000 takvih zahtjeva a ovo što ste rekli da postoje određeni problemi, vidite, to je novi zakon međutim u njegovoj izradi su se od početka involvirali svi oni koji su za to zainteresirani, od HUP-a, raznih firmi, Ministarstva rada, mirovinskog sustava, MUP-a, Zavoda za zapošljavanje i na redovitoj bazi se sastaju. Evo danas je primjerice sastanak koji je potakao Hrvatska udruga poslodavaca gdje će biti svi koji su i radili na izradi tog zakona i koji već imaju određena iskustva i sigurno da će i prema mojim saznanjima biti razgovora i o toj dokumentaciji koja je potrebna, o edukacijama za sve službenike koji zaprimaju zahtjeve, tako da sam siguran, kao što smo partnerski napravili taj zakon zajedno sa poslodavcima, da će se naći rješenje za svaki problem koji se može pojaviti u njegovoj provedbi. Evo, hvala.
Hvala vama. Sada će zastupnik Josip Šarić postaviti, pardon, evo, ispričavam se, imate pravo na očitovanje, izvolite.
Poštovani g. ministre, djelomično sam zadovoljna vašim odgovorom. Obzirom na stanje na tržištu rada i činjenicu da neovisno o posljedicama pandemije očekujemo zapošljavanje državljana trećih zemalja tijekom turističke sezone, nužno je unaprijediti Zakon o strancima i maksimalno eliminirati sve zapreke kako bi se ubrzao postupak testiranja tržišta rada te izdavanje dozvola za boravak i rad stranaca. Hvala vam.
Zahvaljujem i vama. Sada idemo na zastupnika Josipa Šarića koji postavlja pitanje ponovno potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova, Davoru Božinoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Poštovani potpredsjedniče Vlade i uvaženi ministre unutarnjih poslova RH. Dozvolite da vam postavim zastupničko pitanje, a vezano za digitalne nomade. Čini mi se da u javnom prostoru nije dovoljno zapaženo, prošlo stupanje na snagu Zakona o strancima, propisano da se privremeni boravak u svrhu digitalnog nomada može odobriti do godinu dana, kao niti pogodnosti koje po toj osnovi ostvaruju osobe koje svoj profesionalni posao obavljaju putem komunikacijskih tehnologija na daljinu, a također, niti činjenica da u toj pogodnosti ostvarujemo ekonomske benefite za našu državu. Koliko je poznato u EU, ima tek nekoliko država članica koje su zakonski regulirale mogućnost boravka državljana trećih zemalja digitalnih nomada duže od 90 dana, na teritoriju tih država članica, a koji svoje poslove obavljaju preko komunikacijskih tehnologija za strane poslodavce. Molim vas da mi odgovorite, u čemu je ova Vlada prepoznala priliku u otvaranju prema digitalnim nomadima i što to u konačnici znači za Hrvatsku? Također, je li utjecaj korona krize doveo do bržeg rješavanja zakonodavnog okvira, odobrenja privremenog boravka digitalnim nomadima? Zahvaljujem na odgovoru.
Izvolite odgovor.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Hvala lijepo. Evo, još jednom se referiramo na Zakon o strancima, kao i kod prvog pitanje. Digitalni nomadi, kao što ste rekli, su državljani trećih zemalja, koji svoje poslove obavljaju online, dakle nisu fiksirani, nemaju fiksirano radno mjesto već koriste digitalne tehnologije i na taj način zarađuju za život, međutim, upravo ta činjenica da nisu vezani za konkretno fizičko radno mjesto im omogućava mobilnost i Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja koje su prepoznale da je, da postoji mogućnost se pozicionirati na tržištu digitalnih nomada. U ovom trenutku od .../nerazumljivo/... zemalja članica EU, samo Hrvatska i Estonija su eksplicitno otvorile taj prostor, a ima ih još nekoliko koje to rješavaju kroz druga zakonska rješenja. Dakle, hrvatska Vlada je prepoznala činjenicu da postoji jedna skupina ljudi, danas ih se procjenjuje u svijetu oko 5 milijuna, koji imaju želju raditi iz područja koja su im ugodna za život, gdje je dobra gastronomija, gdje ima dosta toga za obići, kad govorimo i o kulturnom i o prirodnom bogatstvu i Hrvatska je tu definitivno svoje prednosti iskoristila i vrlo brzo provela određene zakonske izmjene, od Zakona o strancima koji omogućava da reguliraju boravak do godinu dana, naravno uz mogućnost da im se pridruže i članovi obitelji, onda je tu Uredba o načinima izračuna i sredstvima potrebnima za život koja iznosi, dakle oni moraju dokazati da raspolažu sa 2,5 neto prosječne plaće u Hrvatskoj, dakle 2240 i onda još 10% na svakog člana obitelji. S obzirom da njihova poduzeća nisu u Hrvatskoj, oslobođeni su plaćanja poreza na dohodak, a što se tiče zdravstvenog osiguranja, sami ga podmiruju. Činjenica da smo to napravili, da je Vlada vrlo brzo spojila rad nekoliko resora, prije svega Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva turizma je dovela do toga da se o Hrvatskoj danas već govori kao primjeru zemlje koja je itekako poželjna za digitalne nomade, o tome npr. je izvješćivao i CNN i Lonely Planet i Washington Times i Washington Post, dakle, ta priča o Hrvatskoj se širi, a kad ste spomenuli koronu, je, točno je da je ona s jedne strane ubrzala donošenje svih ovih propisa, a s druge strane je povećala višestruko broj ljudi koji danas rade online, a kako se radi o visokokvalificiranim ljudima koji imaju zapravo ozbiljne prihode, to su s jedne strane i influenceri i novinari i blogeri i informacijski i telekomunikacijski eksperti, dakle to su ona zanimanja koja su danas najbolje plaćena ili među najbolje plaćenima, naš je itekako i ekonomski i svaki drugi interes da imamo tu grupaciju ljudi da se taj posao širi. Evo, hvala vam na pitanju.
Hvala vam. Idemo dalje. Sada će, očitovanje kolege Šarića.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Vlade, zadovoljan sam vašim odgovorom i želim evo istaknuti činjenicu da je Hrvatska uz Estoniju, Portugal, Češku Republiku i Njemačku jedine zemlje u EU koje su se ozbiljno pozabavili ovom problematikom i pozitivno je riješile. Hvala lijepo.
Hvala i vama, pa idemo na treće pitanje. Zastupnik Hrvoje Zekanović postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, imam dva konkretna i kratka pitanja, a najviše se tiču građana Šibensko-kninske županije i samog grada Šibenika. Prvo pitanje se odnosi na projekt kojeg ste vi nazvali projektom vašeg mandata, vi i vaš tada resorni ministar Marić, ministar državne imovine. Dakle, radi se o projektu valorizacije zone TEF bivše Tvornice elektroda i ferolegura u Šibeniku. Pa me zanima što se dogodilo s tim projektom odnosno da date izvještaj hrvatskoj javnosti što se događa s valorizacijom te zone jer koliko građani Šibenika vide i ja osobno ne događa se ništa. I drugo pitanje onako hipotetsko, što biste napravili kad bi jedan gradonačelnik ili načelnik koji dolazi iz vaše stranke bio direktno odgovoran za nekoliko desetaka milijuna kuna gubitka novca iz gradskog proračuna, isključivo svojim neradom, indolencijom zbog toga što na vrijeme nije provodio europske projekte. Eto to su dva konkretna pitanja.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupničke Zekanović. Što se tiče TEF-a ja ću zamolimo ministra državne imovine da vam uputi pismeni odgovor detaljno o stanju projekta. Što se tiče hipotetskih pitanja na njih i inače ne odgovaram, ali onaj tko ne koristi mogućnosti, tko gubi proračunska sredstva bilo da su nacionalna bilo da su europska na kraju će sigurno dobiti sankciju od birača na lokalnim izborima. Hvala.
I izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade, evo hvala vam što ste mi odgovorili na oba pitanja. Moram izraziti nezadovoljstvo odgovorom jer ako ste jedan projekt nazvali projektom mandata, ne ovog mandata nego prošlog mandata koji je završio, a trajao je 4 godine i ako niste kadri onda u nekoliko suvislih rečenica, a imali ste 4 minute vremena elaborirati što se dogodilo smatram da je to zapravo i odraz čitavog vašeg mandata. I to je loše. Ako niste znali ja ću vam reći da se stvarno osim što je formirana tvrtka Batižele, nije napravilo apsolutno ništa. A za sve one koji ne znaju radi se o najvrednijem prostoru na, trenutno na obali Jadrana o 350 miliona kuna vrijednom terenu koji nažalost već desetljećima stoji nevaloriziran. Ovo drugo hipotetsko pitanje, evo više neće biti hipotetsko to ste i pretpostavili pretpostavljam. Dakle, radi se o gradu Šibeniku i radi se o vašem HDZ-ovom gradonačelniku Buriću koji je direktno odgovoran kao menadžer grada za ne realizaciju projekta valorizacije uređenja tvrđave Sv. Ivana. Dakle, taj projekt je potpisan još 2016. godine, trebao je biti završen 2019. godine, danas je 2021. godina, dakle sad se kasni 2 godine, a kad bi sad sve bilo u redu radilo bi se još barem 2 godine. Zbog kašnjenja radova ta tvrđava košta građane grada Šibenika, porezne obveznike oko 20 milijuna kuna više. Ovo je vama na informaciju, da je vaš gradonačelnik direktno ili indirektno odnosno čitav menadžment grada HDZ-ov odgovoran za nekoliko desetaka milijuna kuna troška koji su stvoreni isključivo neradom i nebrigom.
Idemo dalje. Sada će zastupnica Dragana Jeckov postaviti pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade gospodine Božinoviću moje pitanje odnosi se na prekluzivni rok kojim je određen novim izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu, a koji je stupio na snagu početkom 2020.-te godine. Taj prekluzivni rok odnosi se na podnošenje zahtjeva i iznosi 2 godine. Te 2 godine ističu krajem ove 2021. godine. Nakon toga zainteresirane stranke neće biti u mogućnosti podnijeti ovaj zahtjev temeljem ovog zakona. Inače, taj prekluzivni rok od 2 godine bio bi dovoljan, ali zbog okolnosti koje su nastupile, a koje tiču korona virusa i banijskog i zagrebačkog potresa taj proces izvjesno je zakompliciran i moje pitanje je vama jeste da li razmišlja u vašem ministarstvu o produženju ovog prekluzivnog roka koji je kao što sam rekla iznosio 2 godine, a koji je zbog objektivnih okolnosti zaista koje su dakle i postojale. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice Jeckov. Da, točno je da zakonom koji je o hrvatskom državljanstvu koji je stupio na snagu 1. Siječnja 2020. godine postoje 2 odredbe koje imaju privremenu primjenu od 2 godine. Jedna čini mi se Članak 5. Stavak 2. koji govori o stjecanju odnosno priznavanju državljanstva osobama koje su rođene nakon 8.10.'91., a starije su od 21 godine ukoliko im je u trenutku rođenja jedan od roditelja bio hrvatski državljanin. Dakle, oni trebaju podnijeti zahtjev i taj posao ide. Koliko je meni poznato do sada ih je nešto više od 1.700 podnijelo zahtjev, nekih 455 se već riješeno i postoji onaj druga kategorija koja se odnosi na osobe koje su rođene u razdoblju između '77., 8. siječnja i 8. listopada '91. kojima su u trenutku rođenja oba roditelja bili hrvatski državljani i takvih zahtjeva je skoro 200 već podneseno, nešto više od 100 je riješeno. Točno je ovo što ste rekli da pogotovo vezano za prvu kategoriju osoba, tu je postupak nešto malo složeniji jer treba vidjeti da li postoje nekakve obveze prema RH, treba najčešće obaviti nekakve razgovore, saslušanja, a to znači dolazak tih osoba u RH. Kao što vidimo, neki su to uspjeli riješiti, tako da bez obzira na koronu i ograničenja, nije taj postupak u niti jednom trenutku bio zaustavljen. Međutim, činjenica je također, da moramo uvažiti situaciju da je kroz proteklih, nešto više od godinu dana bilo dosta ograničenja putovanja iz inozemstva u Hrvatsku, pa iz Hrvatske. Znamo kako je, na što je sve ličila ova protekla godina. Znam da je i kroz razgovore o operativnom programu za manjine 2021.-2024. bilo govora o tome. Ono što mi u Ministarstvu unutarnjih poslova, o čemu mi razgovaramo, a to je da ćemo pričekati naravno u suradnji i sa Ministarstvom vanjskih i europskih poslova negdje do ljeta ove godine, da vidimo zapravo jesmo li i u koliko zaostatku, a ukoliko utvrdimo da jesmo, onda naravno da ćemo učiniti ono što i treba, kako bi se omogućilo, s tim da je važno imati u vidu da taj rok je rok za podnošenje zahtjeva. Dakle, svi koji podnesu zahtjev do kraja godine, oni su [[Upadica: Hvala vam.]] unutar roka, a riješit će se kad se riješi, je li?
Hvala vam ministre. Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem potpredsjedniče Vlade. Djelomično sam zadovoljna vašim odgovorom zato što bih voljela da sam čula, da, bit će produžen. Zašto? Zato što, kao što rekoh, koronavirus, banijski i zagrebački potresi sigurno da su utjecali na dinamiku podnošenja tih zahtjeva, kao i na dinamiku rada državnih i javnih tijela te diplomatsko-konzularnih predstavništava u kojima taj postupak, složit će se, ipak traje daleko dulje od onoga što smo očekivali. Zahvaljujem.
Idemo sada na 5. pitanje, poštovani kolega Ante Prkačin postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče HS-a, predsjedniče hrvatske Vlade, ministri, uvažene kolegice i kolege. Evo, kako je aktualni sat počeo mirno, gotovo idilično, ja ću predsjedniku Vlade postaviti jedno prijateljsko pitanje. Prijateljstvo zato što sadrži jedan ozbiljan, a lako rješiv problem sa vrlo malo uloženog truda, rada i energije, skinut ćete mlinski kamen s pleća hrvatskom narodu, a pomoći nekim državama u susjedstvu, prvenstveno Crnoj Gori, jer Crna Gora i Hrvatska imaju sličan problem, imaju zajedničkog neprijatelja, a to je destruktivno i neprijateljsko djelovanje Srpske pravoslavne crkve. Ta institucija je samo formalno vjerska, ona je zapravo politička i vojna i ona svojim terorističko diverzantskim djelovanjem razara i uništava Crnu Goru i čini političku štetu Hrvatskoj, pljačka jednako Crnu Goru i Hrvatsku, problem je u tome što je Crnogorcima jasno o čemu se radi, ali oni nažalost nemaju dovoljno snage da se elegantno riješe ovoga problema, no, ja vjerujem i nadam se da će se oni ovoga problema ipak riješiti. A mi u Hrvatskoj nemamo dovoljno pameti da se tog problema riješimo, posebno nije imao dovoljno pameti jedan od vaših prethodnika prije 18 godina, kad je potpisao jedan skandalozan ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Dakle, tada je Ivica Račan kao legalni predsjednik Vlade, stvarne Vlade, stvarne države, potpisao ugovor sa nepostojećim predsjednikom nepostojećeg episkopskog savjeta nelegalne Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj. Hoćete li revidirati taj ugovor, odnosno kad ga pregledate, on je zreo za poništiti.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Hvala lijepa poštovani zastupniče Prkačin. Koliko je meni poznato, vi ste prvi koji podiže ovo pitanje. Ja moram priznati da nisam u HS-u, pa evo, u zadnjih 10 godina, otkad sam ja ovdje izabran prvi put, čuo da netko dovodi u pitanje taj sporazum. Ne vidim koje argumente ste iznijeli da dovedemo u pitanje sadržaj. Ja ću ga, sada više iz radoznalosti pogledati da vidim što to u njemu piše, što bi bilo u suprotnosti sa eventualno našim pravnim poretkom, što bi bilo u suprotnosti sa drugim ugovorima koje Hrvatska ima sa vjerskim zajednicama i mogu vas o tome obavijestiti, ali ne vidim što je to u tom Ugovoru sporno pa da se evo, 18 godina nitko toga nije sjetio do vas danas. Ali, dopustite da vam na to odgovorimo kada proučim ugovor. Hvala vam.
Izvolite očitanje.
Bolje ikad nego nikad. Kad pogledati hrvatski Zakon o pravnom položaju vjerskih zajednica, u čl. 1 traži da svaka vjerska zajednica bude upisana u evidenciju. Kad pogledate evidenciju vidjet ćete da Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj na taj način u evidenciji nema. Ima na desetke kojekakvih organizacijskih oblika, ali Srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj ne postoji. Dalje, kad pogledate Ustav srpske pravoslavne crkve, ni u jednom članku Ustava nećete naći epskopski savjet niti predsjednika koji je to potpisao, da je vremena, ja bih rado objasnio razloge zbog čega srpska pravoslavna crkva nije upisana u evidenciju i zbog čega nema u Ustavu jer ustav koji ja citiram, to je srbijanski Ustav, zapravo bi se ja morao prvo ispričat g. predsjedniku Sabora pa kompletnoj Vladi, svima nama i samom sebi što jedan pravni dokument susjedne neprijateljske zemlje kao relevantan spominjem u Hrvatskom saboru ali on nije relevantan uopće nego ga spominjem samo da pokažem na jednu potpuno promašenost ugovora koji je potpisan prije 18 g. a dakle nisu u evidenciji i nemaju svoj status u Hrvatskoj odnosno status imaju sjajan, nego nemaju statut, pardon, nisu radi toga što ne priznaju hrvatsku državu i hrvatsku samostalnost. To je najžilaviji, najotporniji dio velikosrpstva i to onog prvo jugoslavenskog velikosrpstva, ne Jugoslavije Brozove nego Karađorđevićevske pa ako hoćete, ne ni princa Pavla nego Aleksandra Karađorđevića, crnorukaška Jugoslavija je to koja vrlo destruktivno djeluje na svim ovim prostorima. Hvala lijepa.
Idemo na pitanje br. 6., poštovana kolegica Martina Vlašić Iljkić pitanje upućuje ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Poštovani ministre Aladroviću, smrt djevojčice je nažalost u posljednjih nekoliko godina samo jedan u nizu od tih teških i mučnih slučajeva zlostavljanja i usmrćivanja djece ali sjetimo se samo i stradavanja starijih u domovima socijalne skrbi. Jučer je i preminula beba u domu Klasje u Osijeku. Dok se vi kao ministar uhodavate u sustav socijalne skrbi, koji vam je uguran u resor rada i mirovinskog osiguranja, jednako kao što se vaša prethodnica Vesna Bedeković uhodavala godinu dana i obilazila Hrvatsku na teret državnog proračuna, sustav socijalne skrbi se lomi i ranjive skupine stradavaju. Za rasterećenje sustava socijalne skrbi niste napravili ništa. Socijalni radnici u centrima 70% svog vremena se bave administriranjem upravnih prava i provođenjem upravnih postupaka. Proširili ste krug korisnika za prava koja ne podliježu imovinskom ili dohodovnom cenzusu a niste osigurali ljude koji će taj povećan opseg poslova odrađivati. Ono što se sad događa je javni linč socijalnih radnika za koje mogu posvjedočiti da rade u zadanom sustavu koji ih maltretira i ne dopušta da rade ono za što su se školovali a to je pomoć obitelji i pojedincu. Uz to su nezaštićeni i podložni agresiji sa svih strana, bez stvarne međuresorne podrške. Ukratko, nemoćni su jer ste vi kao odgovorna osoba od njih digli ruke, marginalizirali ste sustav, ne slušate struku i nemate političke volje. Jel vas sram vašeg nerada što niste donijeli Zakon o socijalnoj skrbi i niti jedan propis u 5 g. koji bi utjecao na reorganizaciju centara? Osjećate li se odgovornim za slom sustav socijalne skrbi i za marginaliziranja sustava koji bi trebao štititi najslabije?
Izvolite, odgovor.
Hvala, g. predsjedniče. Poštovana zastupnice, zahvaljujem se na pitanju, koliko god ono bilo u ovim trenucima kada se tragedija u Novoj Gradišci dogodila, a koliko god bilo ono teško. Vezano za sustav socijalne skrbi, mislim da smo svi svjesni strukturnog problema sustava socijalne skrbi, siguran sam da ste ga i vi na kraju krajeva svjesni jer ste bili ravnateljica CZSS-a koliko je meni poznato i siguran sam i nadam se da ste u tom svom djelovanju učinili pozitivne pomake za sustav. Ono što je činjenica je dakle da imamo izvjesne poteškoće i izazove u ovom sustavu ali smo isto tako odlučni i riješiti ih. Vezano za Zakon o socijalnoj skrbi koji spominjete, ja sam siguran da vi znate da će on u vrlo kratkom vremenu ući u javno savjetovanje, siguran sam isto tako da znate da na njemu radi radna skupina koja se sastoji prije svega od stručnjaka iz ministarstva, od stručnjaka iz struke socijalnih radnika, pedagoga, pravnika koji rade u sustavima socijalne skrbi, isto tako sam siguran da ste upoznati s tim da na tom aktu rade stručnjaci iz akademske zajednice koji se bave ovim problemima i ja sam na temelju toga siguran da že taj propis kao temeljni propis politika, socijalnih politika odnosno politika socijalne skrbi, učiniti pozitivne pomake za sustav. Nažalost, ovu tragediju nismo izbjegli. Ja sam siguran da ćemo drugim izmjenama koje smo na kraju krajeva i najavili, već učiniti za sustav pozitivne pomake kako bismo minimizirali mogućnosti ovakvih događaja u budućnosti. Spomenuli ste i radnike i tu mogu izraziti čak djelomično slaganje s vama, da je u proteklom periodu određena količina javnih poruka koja je išla, bila obasuta i govorom mržnje i govorom koji je definitivno neprimjeren prema jednoj struci. Ono što mi moramo učiniti unutar sustava socijalne skrbi a ja se kao resorni ministar smatram djelom tog sustava, moramo odvojiti one djelatnike u svim strukama koje se nalaze u sustavu socijalne skrbi koji rade odgovorno svoj posao i oni koji ne rade odgovorno svoj posao. Oni koji rade odgovorno svoj posao će biti apsolutno zaštićeni od sustava ali isto tako želim javno naglasiti, oni koji neažurno, neodgovorno i bez dovoljne odgovornosti obavljaju svoj posao, nažalost za njih mjesta u sustavu neće biti. Siguran da vi dijelite moj stav jer još jednom napominjem, bili ste ravnateljica CZSS-a i siguran sam da su vam ovi problemi vrlo, vrlo poznati iz prve ruke. Ne samo da ćemo mijenjati Zakon o socijalnoj skrbi nego ćemo mijenjati i Zakon o udomiteljstvu, 4 komorska zakona koja uređuju različite struke unutar sustava socijalne skrbi i vrlo brzo ćemo predstaviti hrvatskoj javnost akcijski plan kojim ćemo to provesti. Hvala vam.
Izvolite, očitovanje.
Zahvaljujem. Iz ovog vašeg odgovora, ja ne vidim konkretno opet što će Zakon o socijalnoj skrbi zaista polučiti u onom dijelu rasterećenja sustava i centara za socijalnu skrb prema onim najavama što sam imala prilike i pratit posljednjih dana u medijima. Znači ukoliko Zakon o socijalnoj skrbi stvarno ne rastereti socijalne radnike novčanih prava odnosno ako ne izdvojimo određena novčana prava iz sustava socijalne skrbi, primjerice doplatak za pomoć i njegu, osobnu invalidninu, naknadu zaposlenja, koja prava stvarno nemaju veze sa sustavom socijalne skrbi nego je isključivo naslonjeno na zdravstveno stanje korisnika i nema veza sa imovinskim i dohodovnim cenzusom, mi nećemo napraviti ništa. Znači nekakvim obrazovanjem dodatnim socijalnih radnika, nekakvim osnivanjem akademija ponovno se neće napraviti ništa. Znači socijalni radnici su kompetentni za svoj rad, oni imaju znanja, završili su fakultete kao i svi drugi stručni radnici, ali dajmo im priliku da zaista rade na svom poslu ono što bi trebali raditi, znači da se bave obiteljima. Rasteretite sustav, ako vam nije odgovarao onaj jedinstveni novčani centar kojeg je SDP-ova vlada ostavila, mogli ste gdje bi se takav sustav rasteretio i izdvojila bi se određena prava, mogli ste ponuditi određeni novi sustav, a niste. Obiteljski zakon niste donijeli, a bio je prijeporan još prije 5.g., niste donijeli, govorite o Zakonu o udomiteljstvu kojeg ste vi donijeli, sad izmjene, i sad se čudite nekim nelogičnostima u tom zakonu, a vi ste ga donijeli prije, znači 2018., a počeo je, stupio je na snagu od 1.1.2019.g. Znači, Zakon o privremenom uzdržavanju, Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja, to su sve zakoni koje je donijela SDP-ova vlada. Vi niste donijeli niti jedan osim Zakona o udomiteljstvu kojeg sad želite mijenjat i čudite se nelogičnostima u tom zakonu.
Hvala vam lijepo. Idemo dalje s pitanjima, sada su na redu dva potpredsjednika, prvi je na redu kolega Škoro, on će svoje pitanje postaviti ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedniče. Poštovana gđo. ministrice, volio bih vam skrenuti pozornost na jedno imenovanje koje se dogodilo u vašem resoru nedavno. Naime, Spomenka Đurić dugogodišnja državna tajnica u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondove EU prije nekoliko dana smijenjena je s mjesta državne tajnice i imenovana u upravno vijeće Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Za one koji ne znaju, gđa. Đurić je nakon Vojno-tehničkog fakulteta JNA bila djelatnica OESS-a, te Srpskog narodnog vijeća, a na dužnosti državne tajnice došla je temeljem trgovačke pogodbe SDSS-a i HDZ-a u kvoti SDSS-a pretpostavljam. Smijenjena je nedavno kada je otkriveno da je tijekom obnašanja dužnosti državne tajnice uspjela potpisati preko 1700 različitih nezakonitih rješenja. Dosada je 12-ero nezadovoljnih prijavitelja kojima je gđa. Đurić ponavljam, nezakonito potpisala rješenja, podnijelo tužbe i ministarstvo je na sudu sve te sporove glatko izgubilo. Nije dakle slučajno da će i ostali oštećeni biti ti koji će podići optužbe i ministarstvo će naravno dalje gubiti, a država će gubiti javni novac. No čini se da vladu takva situacija uopće ne uzbuđuje obzirom da su na zatvorenom dijelu sjednice prije nekoliko dana kao što rekoh gđu. Spomenku Đurić imenovali novom članicom upravnog vijeća spomenute državne agencije. Poštovana ministrice, pitanje koje vam upućujem je jeste li znali za ove podatke vezane uz gđu. Đurić, naime ako jeste, zašto je gđa. za nagradu imenovana na novu dužnost, a ako niste što ćete poduzeti sada nakon što ste saznali ove inkriminirajuće podatke? Hvala.
Izvolite ministrice odgovor.
Poštovani g. zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Suprotno vašem navodu, gđa. Spomenka Đurić je imenovana kao državna tajnica u upravno vijeće Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Naime, članovi upravnog vijeća se sukladno propisima biraju iz redova Ministarstva poljoprivrede odnosno ministar je po funkciji iz radničkog vijeća i iz Ministarstva financija i Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU i bira ih vlada na prijedlog ministra poljoprivrede koji sakuplja prijedloge nadležnih drugih ministarstava, dakle u skladu s procedurom, na prijedlog, na moj prijedlog vlada je imenovala državnu tajnicu u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU gđu. Spomenku Đurić. Što se tiče sudskih sporova ja ih u ovom trenutku ne mogu komentirati, dakle gđa. Spomenka Đurić prema njezinim očitovanjima imala je potrebna ovlaštenja za potpis, a sud je procijenio drukčije.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Ja se ispričavam ako sam pogriješio kod procedure, međutim i dalje govorimo o istoj osobi i dalje se to imenovanje dogodilo, ali i dalje se dogodilo tih 1700 nezakonito potpisanih rješenja, uostalom država je izgubila te sporove i to je sve skupa evidentno. Dakle, mi govorimo ovdje o situaciji u kojoj je gđa. oštetila državni proračun jer su isplaćene odštete temeljem izgubljenih sporova. Govorim o činjenici da je naštećeno percepciji političara koji već imaju percepciju kakvu imaju ili kakvu imamo i pitanje je to na neki način i kaznene odgovornosti jer ne možete se ne složiti da je tu bilo zloupotrebe položaja i ovlasti. Jedino ako ćete mi reći da se sve skupa događa zbog toga što je gđa. Đurić svojevremeno bila žena koja je ne znam osigurala posebno predavanje g. Plenkoviću na Političkoj akademiji SNV-a i temeljem toga joj je dopušteno da potpisuje nezakonitih rješenja koliko hoće. Naime, postavlja se pitanje koliko nezakonitih rješenja u hrvatskoj državi smiješ potpisati i da bi dalje ostao u službi?
Kolega Pupovac, molim vas. Idemo dalje, sada će kolega Reiner postaviti pitanje ministru zdravstva Viliju Berošu, izvolite.
Poštovani g. ministre, budući da smo se do jučer, a možda će i u budućnosti biti drugačije, suočavali sa pogoršanom epidemiološkom situacijom u svezi s Covid-19. Postavit ću vam slično pitanje kakvo sam postavio u jeku prošlog, prošlog vala u studenom prošle godine. Postavit ću ga iako sam svjestan rizika da će opet neki potpuno objektivni i potpuno neovisni portali kao i tada pisati da sam vam to pitanje postavio samo da biste se mogli hvaliti sa učinjenim, ali ja ipak držim da građane hrvatske to pitanje itekako zanima. Pa ako će vaš odgovor biti pozitivan to bi trebalo sve dobronamjerne učiniti zadovoljnim, a ne nesretnim. Dakle, jesu li hrvatske bolnice spremne za prihvaćanje, zbrinjavanje povećanog broja oboljelih od Covid-19 koji može doći i do kojeg, do takve potrebe uistinu može doći? Imam i potpitanje jer mislim da i to zanima hrvatske građane kojih je po službenim podacima više od 280.000 u realnosti zacijelo i mnogo više preboljelo Covid-19, a to je koje su aktivnosti poduzete da bi se adekvatno zbrinuli bolesnici s posljedicama Covida odnosno sa tzv. postcovid sindromom kojeg jedan broj bolesnika ima i nakon preboljenja akutne bolesti?
Izvolite ministre odgovor.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici, uvaženi akademiče, dakle od početka ove ugroze nastojim promptno i adekvatno odgovoriti na sve one izazove koji su pred nama. U jeku je aktualno pogoršanje epidemiološke situacije i danas imamo 1.750 hospitaliziranih bolesnika i odgovaramo iz dana u dana analizirajući epidemiološku situaciju i elemente koji se navezuju na nju, a oni su vrlo različiti u našim županijama da bi našli optimalni koncept odgovora odnosno da bi racionalno koristili sve naše resurse kako kadrove tako i materijalno tehničke. Svjedočimo da smo i u prvom i u drugom valu upravo na osnovu odluke o mobilizaciji naš kadar, dakle liječnike i sestre prilagođavali na dnevnoj razini, izmjenjivali iz onih županija koje su bile manje opterećena ka bolnicama koje su u tom trenutku u aktualnom epidemiološkom bile više opterećene. To nas i dalje čeka i danas, svakodnevno dakle analiziramo epidemiološku situaciju i razgovaramo o tim detaljima. Jučer sam razgovarao sa ravnateljem KBC-a u Rijeci koji je sad izložen velikom opterećenju. U Rijeci je bilo jučer 185 hospitaliziranih, 28 bolesnika u intenzivnoj, 17 na respiratoru i ravnatelji svi zdravstvenih ustanova, pa tako Rijeke rade sve da povećaju kapacitete, dakle prilagođavaju se. Uvode poglavito ono što je važno to su instalacije za kisik, ali isto tako i video nadzor koji olakšava nadziranje tih bolesnika. Slična situacija je u Zadru. Zahvaljujem svim tim ravnateljima koji iz dana u dan nalaze nove mogućnosti proširenja kapaciteta. U Rijeci je dodatno ustanovljen i sekundarni centar, a to je Thalassotherapia u Opatiji, u Zadru je ustanovljen također jedan dostatni sekundarni centar, a to je Specijalna bolnica u Biogradu. Dakle, svakodnevno nam je zadatak analizirati sliku, ona je u ovom trenutku u našim južnim županijama više pogoršana nego u zelenim, dakle i na taj način se prilagođavamo. Kada je riječ o kadrovima, reći ću vam da je Hrvatska među vodećim zemljama u iskazanom interesu za dodatnu edukaciju liječnika i sestara za rad u intenzivnim jedinicama gdje smo dakle prijavili 1.900 naših zdravstvenih djelatnika i 300 trenera u daljnjoj edukaciji do svibnja 2021. godine za dodatnu edukaciju koja se zbiva u 20 hrvatskih bolnica. Kada je riječ o materijalnim tehničkim uvjetima reći ću vam da je recimo recentno nabavljeno 54 respiratora preko robnih rezervi, da smo sudjelovali u zajedničkoj javnoj nabavi Europske komisije i na taj nabavili 169 respiratora, da smo nabavili preko 300 HI-Flow ventilatora. Dakle, radimo sve da i kadrovski i materijalno tehnički ojačamo naš zdravstveni sustav da bi odgovorio na uvjete ove epidemije kao u prvom i kao u drugom valu. Međutim, mi radimo sve da budemo spremni, ali odgovornost hrvatskih građana i poštivanje mjera je onaj faktor koji je osnovan u odgovoru na ovu epidemiju. Dakle, moramo znati da se broj novozaraženih na dnevnoj bazi reflektira u slijedećih 2 do 3 tjedna na broju novu hospitaliziranih i na broj bolesnika koji su nažalost i teže oboljeli, ali isto tako i na broj umrlih. Prema tome, o osobnoj odgovornosti i poštivanju mjera nema premca u borbi protiv ove epidemije, a zdravstveni sustav će nastojati biti u potpunosti spreman. Zahvaljujem.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepa. Iz vašeg odgovora razabirem da se očito u Hrvatskoj neće dogoditi ono što se dogodilo u nekim zemljama EU, a to je potreba da zbog kraha zdravstvenog sustava i nemogućnosti za zbrinjavanje pacijenata iz vlastite zemlje moraju tražiti pomoć i seliti bolesnike u druge zemlje, pa su tako i od nas tražili neke zemlje pomoć, ovaj po ovome što ste vi rekli očito je da mi čak i ako se pogorša situacija, a nitko ne zna hoće li se pogoršati ili ne nećemo doći u takvu situaciju. Jako je važno ono što ste naglasili na kraju i što svi mi trebamo ja mislim stalno ponavljati da zapravo ključno za suzbijanje epidemije jest prevencija, jest poštivanje svih onih epidemioloških preporuka i toga da se svi čuvamo od toga da sami ne dobijemo Covid-19 i da ne prenesemo nekom drugom Covid-19. Pa ja sam uvjeren da će naši građani se toga pridržavati i da će situacija krenuti na bolje. Hvala vam lijepo na odgovoru.
Sada će zastupnik Peđa Grbin postaviti pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče Vlade. Problem cijepljenja nije samo hrvatski problem. To je problem čitave EU. Za njega vi direktno, kada govorimo na razini EU ne možete biti odgovorni jer je prvenstveno kriva EU komisija koja nije dobro odradila svoj posao. Možete, doduše, biti indirektno jer ste se hvalili da ste imali ključnu ulogu u formiranju ove EU komisije i izbora njene predsjednice, ali to je druga tema. Međutim, ono za što možete biti odgovorni i ono za što jeste odgovorni je kako funkcionira distribucija cijepljenja unutar RH, a ona funkcionira grozno jer čak i ove doze cjepiva koje su došle u RH, ne uspijevaju se podijeliti na adekvatan način. Imali smo prilike jučer vidjeti kako to ne funkcionira u Zagrebu. Imamo situaciju da se ljudi cijepe preko reda, ako red uopće i postoji. Imamo situaciju da se liječnicima opće prakse cjepivo daje bez obzira na to kakva je struktura njihovih pacijenata pa se s jedne strane cijepe ljudi od 30 i 40 godina, a s druge strane, rizične skupine ne mogu doći do cjepiva na koje imaju pravo. Međutim, kao da to sve nije dovoljno, osim problema sa cjepivom, u Hrvatskoj imamo i kroničan problem sa lijekovima. Lijekovi se hrvatskim bolnicama ne isporučuju zbog nagomilanih dugova koje vaša Vlada ne rješava, hrvatske bolnice, a što je važnije, pacijenti u tim bolnicama ostali su bez lijekova. Mene zanima što ćete poduzeti kao bi se stanje popravilo, kako bi ljudi došli do cjepiva, a kako bi bolesnici došli do lijekova bez kojih, za mnoge od njih nema života. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Grbin. Što se tiče cjepiva i cijepljenja i situacije u Europi i globalno. Dakle, Hrvatska je do sada naručila 8,85 milijuna doza cjepiva. Do sada je isporučeno 664 500 doza cjepiva. Do kraja travnja očekujemo još 500 tisuća doza. U ukupnom iznosu 2. tromjesečja sve skupa 2,5 milijuna doza. To uključuje dodatnih 747 tisuća doza Pfizer cjepiva koje smo, kao što znate, za razliku od nekih drugih, vrlo argumentiranim stavom ispregovarali protekloga tjedna od ovih akceleriranih doza Pfizera. Zašto je to bitno? Bitno je da javnost čuje cjelinu informacija. U vremenu ljeta ove godine, cjepivo AstreZenece je po svim tada dostupnim informacijama, to može potvrditi ministar zdravstva i čelnici HZJZ-a, djelovalo da će temeljem kliničkih ispitivanja biti i prvo dovršeno i prvo odobreno i upravo je na tom tragu narudžba naših stručnjaka bila da najveći broj doza naručimo od AstreZenece. Potom smo naručivali dodatne doze i Moderne i Pfizera i Johnson & Johnsona, a ujedno smo naručili do sada još i neodobrenih CureVaca i Novavaxa. Dakle 6 različitih vrsta cjepiva. Organizacija distribucije cjepiva je problem koji je jedna od kompanija u ovom trenutku imala na globalnoj razini. U EU AstraZeneca je isporučila umjesto 120 milijuna doza u prvom tromjesečju, svega 30 milijuna doza. Ta činjenica je usporila dinamiku cijepljenja. Mi smo, da bismo kompenzirali te doze, tražili i naručili dodatne doze Pfizera, prije svega, koji se pokazao najučinkovitijim i najbržim u distribuciji i svojim proizvodnim kapacitetima. Tako ćemo se i ponašati. Prilagođavati se promijenjenim okolnostima u odnosu na pojedina cjepiva. Ambicija je naša da do 1.7. imamo procijepljeno otprilike 55% odrasle populacije. To je cilj koji možemo postići sa ovom trenutku dostavljenim i uskoro pristiglim dozama cjepiva. Kada je riječ o zdravstvu i dugovima prema veledrogerijama, ja sam nekoliko puta o toj temi govorio. Prvo, u ovom trenutku nema bolnica kojima nedostaje lijekova. Dakle, ako vi želite kao predsjednik SDP-a ljude plašiti time da nema lijekova, to je vaša odgovornosti i vi se nosite onda sa svojim riječima. Tako nešto se ne događa, dakle naši građani mogu dobiti lijekove u zdravstvenim ustanovama. Mi smo prije Božića isplatili milijardu i 300 milijuna kuna veledrogerijama, 340, čini mi se, još 300 milijuna kuna ljekarnama, sada je dostavljeno 980 milijuna kuna. Razgovori se nastavljaju, ali ono što ćemo napraviti, ući ćemo u strukturu tih troškova i vidjeti odgovornost za dug koji nastaje u tako velikim količinama. To je problem koji je svaka Vlada imala, a ono što je posebno zabrinjavajuće je da se baš uvijek isporučuju te fakture Vladi pred izbore ili pred [[Upadica: Hvala vam.]] ključne blagdane.
Izvolite očitanje.
Molim vas mikrofon. Hvala. Nije baš svaka, predsjedniče Vlade, nije baš svaka. Za vrijeme SDP-ove Vlade dugovi u zdravstvu su dramatično smanjeni i nije se događao problem sa neisporukom lijekova. 5 godina na čelu hrvatske Vlade, 5 godina se gomilaju dugovi. 5 godina se novac upumpava u sustav, 5 godina prihodi, odnosno novac koji je na raspolaganju je narastao sa 23 na 28 milijardi kuna, 5 godina se troši i 5 godina se ne čini ništa kako bi se sustav zdravstva reformirao. Ništa. Novac se pumpa i onda se čudimo, čudimo zašto dug i dalje raste. A to da u bolnicama nema lijekova, nisam rekao ja, nego su rekli brojni pacijenti koji se su sa time sami suočili, koji su se suočili s time da im njihovi liječnici govore da ne dolaze jer neće moći dobiti terapiju. Ja time ne plašim, ja samo iznosim činjenicu a vaš je zadatak da se tom činjenicom pozabavite i da spriječite i da sutra, preksutra, slijedeći tjedan, neki od pacijenata koji trebaju dobiti kemoterapiju ili neki drugi lijek, ne budu vraćeni kući jer lijeka nema. To je vaš posao, vi ste ga prihvatili, nitko vas na njega nije tjerao. A što se tiče cjepiva, jedino što sam od vas čuo su isprike. Nijedna riječ o rješenju, isprike i obećanja. A tim obećanjima bez uvrede, više nitko živ ne može vjerovati. Hvala.
Idemo na 11. pitanje, zastupnik Stipan Šašlin postavlja ga ministrici kulture i medija Nini Obuljen Koržinek, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege. U zadnjih 10-tak dana u medijima često se govori o mogućnosti odnosno izmjenama Zakona o elektronskim medijima u kontekstu vertikalne integracije odnosno mogućnost da taj dio zakona doživi određene promjene. Možete li nam konkretno pojasniti o čemu se radi odnosno što to znači i hoće li takve najave odnosno kakve će reperkusije i kako će se odraziti na lokalne medije? Naime, mi saborski zastupnici koji smo ujedno i čelnici jedinica lokalne samouprave, poznajemo i znamo koliko su nam lokalni mediji bitni u našim zajednicama jer oni doista osim političkih vijesti prenose i razne druge sve potrebite vijesti, od kulture, sporta itd., jel. Doista nam je to bitno da se tim medijima pomogne. Isto tako, moje drugo konkretno pitanje odnosi se na to da li je i kako Vlada pomogla lokalnim medijima na prostorima zahvaćenim potresom odnosno na Banovini? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor, poštovane ministrice kulture i medija, dr. Nine Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala vam, g. zastupniče na tom pitanju. Vi ste spomenuli vertikalnu integraciju, doista zadnjih dana u javnosti, zadnjih tjedana bilo je dosta rasprave o toj temi a pokrenuta je od strane jednog zapravo vlasnika operatora koji ujedno je i vlasnik jednog naplatnog kanala i tu su došli do određenih poteškoća u pregovorima između dakle tog nakladnika i operatora i počelo se postavljati u javnosti pitanje hoće li zakon u drugom doživjet neke promjene, ja bih u prvom redu podsjetila da sam ovdje prije 2 mj., kad je bila rasprava o Zakonu o elektroničkim medijima, u prvom čitanju najavila da će taj dio zakona doživjeti određene promjene, dakle ako se bude išlo u liberalizaciju, onda je očekivano da će se razmotriti uvođenje određenih instrumenata koji postoji u drugom zakonodavstvima, drugim riječima, ako se odobri da operator, a to će naravno biti ovdje na raspravi, istovremeno može biti nakladnik, bilo televizije ili linearne ili nekog nelinearnog sadržaja, da se u tom slučaju uvede mehanizam ili must carry ili must offer, dakle ili obveze prenošenja ili obveze ponude u kojem slučaju bi za nakladnike koji su nositelji nacionalnih koncesija se utvrdili određeni kriteriji pod kojim uvjetom ti kanali moraju biti u ponudi svih operatora pod istim uvjetima. Vaše konkretno pitanje što će to značiti za lokalne medije, o tome se još uvijek raspravlja, to je jedna specifična situacija gdje lokalni mediji dobivaju koncesiju na lokalnoj razini i takav mehanizam se ne može uvesti. Međutim se opravdano očekivati da bi takav drugačiji hajdemo reći, liberalniji zakonski okvir koji bi ujedno unio određene instrumente za zaštitu pluralizma, stvorio i više prostora za lokalne medije, slažem se s vama, na njih trebamo posebno misliti, oni su jako važni za pluralizam, jako su važni i za informiranje ali i uopće promociju vrijednih sadržaja na lokalnoj razini. Na vaše konkretno pitanje, njim se posebno u ovoj krizi pomoglo, što se tiče potresom pogođenog područja, tu je reagiralo Vijeće za elektroničke medije i iz svojih sredstava pomoglo sve elektroničke medije na području Sisačko-moslavačke županije međutim mi smo i tijekom krize uzrokovane pandemijom korona virusa, reagirali kao Vlada i osigurali potpore putem Vijeća za elektroničke medije onima koji su inače korisnici sredstava iz Fonda za pluralizam medija, dakle lokalnim i regionalnim nakladnicima kroz ubrzanu isplatu sredstava, otvorili smo mogućnost i donošenjem programa državnih potpora, dakle ti poduzetnici koji ranije nisu imali pristup za zaduživanje, mogu uz 100%-tno jamstvo države se zadužiti za svoju tekuću likvidnost a osigurane su i potpore neovisnim profesionalcima u području medija i pratit ćemo kako će se situacija dalje odvijati i drago mi je da ste postavili ovo pitanje i uoči rasprave o Zakonu o elektroničkim medijima u drugom čitanju, ja vjerujem da će biti zanimljiva i da će se ponuditi rješenja koja će pomoći lokalnim medijima.
Hvala. Slijedeće pitanje, oprostite, poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Hvala vam. Poštovana ministrice, zadovoljan sam vašim odgovorom i pozivam i vas osobno i ministarstvo i Vladu da prilikom upućivanja ovog zakona u drugo čitanje doista vodite računa o potrebama odnosno situaciji lokalnih medija. Činjenica je da je njima u ovo vrijeme korona krize odnosno korona pandemije opao promet odnosno postotak oglašavanja i mogućnost financiranja iz drugih izvora. Tako da doista evo na, tijekom ovog drugog čitanja i kroz javnu raspravu da se pokuša kako god je moguće zaštiti jel znamo doista koliko su ti mediji nama na lokalnoj razini bitni i koliko oni ukupno utječu na kvalitetu života i rada lokalnih zajednica. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavit će zastupnica Ankica Zmajić ministrici poljoprivrede gospođi Mariji Vučković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovana ministrice Vučković, jedna od mjera ruralnog razvoja je izvanredna mjera 21 koja treba pomoći ublažavanju posljedica korona krize sektoru poljoprivrede sa 360 milijuna kuna. Od otvaranja te mogućnosti izmjenom uredbe EU prošlo je dosta vremena, pa stoga pitam jesmo li mi tu priliku iskoristili i kada se mogu očekivati prve aktivnosti za povlačenje sredstava. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice poljoprivrede Marije Vučković. Izvolite.
Poštovana gospođo Zmajić zahvaljujem na pitanju, riječ je o relativno novoj mjeri programa ruralnog razvoja koja je uspostavljena tijekom krize uzrokovane epidemijom Covid-19 i to na inicijativu hrvatskog predsjedništva koji je za takav svoj prijedlog dobilo potporu na Vijeću ministara poljoprivrede i ribarstvu u zadnjem tjednu hrvatskog predsjedanja EU. Na prvom natječaju za mjeru 21 bilo je, prijavljeno je nekoliko tisuća projekata pri čemu je financirano nešto više od 1.400 projekata u ugovorenoj vrijednosti od 128 i po milijuna kuna. Iako je mjera trebala trajati sukladno proceduri i odlukama do kraja 2020. godine, također na inicijativu Hrvatske i još nekih drugih zemalja produženo je vrijeme za korištenje te smo uspjeli ove godine objaviti i drugi natječaj. Prijave zaprimamo do 13. travnja. Prema našim podacima u sustavu je negdje oko 450 prijava koje se odnose na poljoprivrednike i negdje oko 160 prijava koje se odnose na prerađivače odnosno mala i srednja gospodarstva. Mjera je značajno pomogla svima onima koji su osjetili gubitke uzrokovane epidemijom Covid-19. Ona je bila namijenjena u protekle godine na prvom natječaju za sve one koji su imali priljev, koji su imali umanjen priljev za više od 15% u odnosu na 2019. godinu. Za drugi natječaj uspjeli smo u dogovoru s komisijom ishoditi određene olakšice pa olakšati uvjete te očekujemo da će mjera potpuno uspjeti.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem i zadovoljna sam vašim odgovorom jer će privremena potpora uistinu pomoći našim poljoprivrednicima koji su pogođeni krizom uzrokovanom Covid-19.
Hvala i vama. Sada ćemo preći na pitanje broj 12., poštovana kolegica Barbara Antolić Vupora postavlja to pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani premijeru, umirovljenici su jedna od najugroženijih skupina danas u vrijeme pandemije. Njihove mirovine nisu dostatne za kupovinu zaštitne opreme, rukavica, maski, nisu dovoljna za kupovinu kvalitetne i dostatne hrane, dodataka prehrani, za lijekove koji ne idu na recept. Životno im je potrebna pomoć iz državnog proračuna. Moje pitanje je, hoćete li im isplatiti covid dodatak na mirovinu ili ne? Ako da hoće li to biti prije ili poslije lokalnih izbora?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice. Kao što znate od naše Vlade, dakle od listopada 2016. kada je prosječna mirovina bila 2.434 kune danas ona iznosi 2.786 kuna. Dakle, dignuta je za 12%. Puno više nego što smo obećali još tada, tad smo rekli 5%, a to je sada 12%. Najniže mirovine su mirovinskom reformom podignute za još 3%. Da ne govorim o tome da je prosječna plaća u Hrvatskoj u našem mandatu povećana za 1.350 kuna i sad iznosi skoro 7.000 kuna. To vam je više nego u 3 vlade prije nego što sam je bio predsjednik Vlade zajedno, ali to vjerojatno se nitko ne sjeća. Što se tiče covid dodatka, da razgovaramo sa strankama umirovljenika, sa HSU-om konkretno, njihovim predsjednikom, razgovaramo sa Maticom umirovljenika Hrvatske, razgovaramo sa Sindikatom umirovljenika Hrvatske, svjesni smo teškog i zahtjevnog položaja naših najstarijih sugrađana i ministar Aladrović će u dogovoru i sa mnom i sa ministrom financija iznaći sredstava za covid dodataka osobito onima koji imaju najniže mirovine i taj će dodatak biti isplaćen u slijedećih nekoliko tjedana. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
… [[Govornica naknadno uključena.]] o najavama isplate koja nikako da stigne. Žao mi je što evo samo 700 milijuna kuna u državnom proračunu je dovoljno za takvu neku isplatu onima sa najnižim mirovinama. To je malo naspram onome koliko je samo Ledo izgubio prilikom stečajne nagodbe kada su, kada je prodan dakle sada nakon stečajne nagodbe za njega se je dobilo 4,6 milijarde kuna. Mirovinski fondovi bili su većinski vlasnici Leda. Prilikom stečajne nagodbe koje su vladini savjetnici savjetovali i isto tako i savjetnici iz Borga vidljivo je da je takva poslovna odluka odnijela mirovincima čistu zaradu od 52% koliko bi zaradili da su ostali u prijašnjem sustavu upravljanja. Zato nisam i ne mogu biti zadovoljna, činjenica je da mirovinci nemaju čime pokriti ono što bi donijelo bitno povećanje njihovih mirovina i zato ide vama i HDZ-ovoj vladi Snjeguljica iz Leda, slatko, a umirovljenicima tek drveni štapić jer to je za njih od povećanja jadno.
Dobro, idemo sad na 13. pitanje, poštovani kolega Nino Raspudić postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Predsjedniče vlade Plenkoviću, izbor Marije Pejčinović Burić, vaše nekadašnje ministrice vanjskih poslova i desne ruke u vladi na funkciju glavne tajnice Vijeća Europe, svojevremeno ste nazvali, citiram, najvećim hrvatskih diplomatskim uspjehom u kandidaturama za međunarodne institucije i potvrdom snažnog vanjskopolitičkog položaja Hrvatske danas. No što smo dočekali? Hladan tuš došao je nedavno nakon 5-to dnevne virtualne posjete BiH nižerazrednog birokrata iz Vijeća Europe koji se zove Christophe Poirel, šef Uprave za ljudska prava Vijeća Europe koji je tada izjavio, citiram: Vrijeme je da BiH pređe na drugačiji moderni sistem u kojem ne postoji diskriminacija i koji nije temeljen na konstitutivnim narodima. Tom protuustavnom, rekao bih zločinačkom izjavom jer je aneks 4. Daytonskog mirovnog sporazuma Ustav BiH kojim je zaustavljen strašan rat i postignut krhki kompromis, Poirel je dolio ulje na vatru, uslijedile su trijumfalističke izjave Željka Komšića i Bakira Izetbegovića, pa Komšić tu izjavu naziva i kaže da ima historijski značaj i citiram „ i da je vrijeme za uspostavljanje građanske države“. A očito je to ohrabrilo i Bakira Izetbegovića da prekine započete pregovore s hrvatskim predstavnicima o promjeni Izbornog zakona. Na moju inicijativu Odbor za Hrvate izvan Hrvatske uputio je pismo Mariji Pejčinović Burić sa upitom je li to službeno stajalište Vijeća Europe i dal ga i ona dijeli, dobili smo skandalozan odgovor u kojem uopće ne odgovara na to pitanje nego nam docira citirajući presudu Europskog suda za ljudska prava, pismo je izgledalo kao da je stiglo iz ureda Željka Komšića ili Bakira Izetbegovića. Pa vas pitam, što se događa s Marijom Pejčinović Burić, imate li ikakav kontakt s njom i hoće li vaša vlada reagirati jer Hrvatska je članica Vijeća Europe i ima pravo ukazati na tu očito službenu politiku Vijeća Europe koja je destruktivna po BiH i pogubna po Hrvate?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Raspudić, što se tiče Marije Pejčinović Burić i njenih stavova kao glavne tajnice Vijeća Europe, to morate pitat nju, dakle ona je bila potpredsjednica vlade, bila je nekada i saborska zastupnica, bila je ministrica vanjskih poslova i tada je provodila politiku RH koja je više nego jasna kada je riječ o pravima Hrvata i konstitutivnosti hrvatskoga naroda u BiH. U konačnici sve naše diplomatske inicijative koje imamo bilo da su na razini bilateralnih odnosa bilo da su na razini EU, NATO-a, drugih multilateralnih foruma, pregovora sa kontaktnom skupinom, sa kvintom, sa svim akterima koji su bitni, vezani su za poštivanje prava Hrvata u BiH. Budući da je vaše porijeklo iz BiH vjerujem da ste dobro upoznati sa svime što Vlada RH na tom tragu radi, što radim u konačnici i ja osobno, da nije bilo HDZ-ovih zastupnika u Europskom parlamentu 2016. tada bi Draganu Čoviću primjerice kao u to doba predsjedavajućem predsjedništvu BiH bilo dosta teže podnijeti zahtjev za članstvo u EU. Kad je riječ o stavovima gospodina kojeg spominjete, ja ga ne poznam, ne znam što je on tamo točno radio, ali je sigurno došao u okviru svojih funkcija i kakvi su njegovi stavovi, pretpostavljam da je to bila uobičajena linija Vijeća Europe o potrebi provedbe presude Europskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić i Finci, dakle otkad postoji te presude znamo kako je uopće do nje došlo, zašto je do nje došlo, kako ona konceptualno gleda na pitanje građanske BiH ili BiH tri konstitutivna naroda i svih drugih koji žive u njoj, to je fundamentalna razlika, jedna dihotomija međunarodne zajednice, slike Daytona i Pariza '95.g. i slike te presude Europskog suda za ljudska prava. Pozicija Hrvatske je jasna, čvrsta, stabilna, neće se promijenit niti milimetra. Nama je jako drago da su se izbori u Mostaru održali i da HDZ sada nakon 12.g. ima ponovno svog novog gradonačelnika i to gradonačelnika sa novim legitimitetom. Naša je pozicija da je ključno, nužno, kapitalno pitanje od najvećega značaja za budućnost i koheziju BiH izmijeniti Izborni zakon, Izborni zakon koji će biti plod dogovora političkih stranaka u BiH, institucija BiH i koji će omogućiti i pravedne izbore bez inženjeringa i legitimnu zastupljenost osobito kada je riječ o izborima unutar Federacije BiH. Što se tiče kontakata sa Marijom Pejčinović Burić, ona kada dođe u Hrvatsku, a to je povremeno, ona se javi i obavimo konzultacije, ali ona danas ne predstavlja samo Hrvatsku, ona je glavna tajnica cijele organizacije Vijeća Europe i činjenica da Hrvatska ima glavnu tajnicu Vijeća Europe je ogroman vanjskopolitički uspjeh. To nismo imali do sada nikada, to nije nikakvo mjesto koje se dobije nekakvom rotacijom, to nije mjesto koje je bilo rezervirano za nekoga iz Hrvatske, to je mjesto koje smo dobili aktivnim, proaktivnim diplomatskim angažmanom, na tome su pomogli i neki zastupnici ovdje i to i pozicije i opozicije unutar hrvatskoga izaslanstava pri Vijeću Europe. Ja nisam vidio pismo koje je ona vama poslala, ja ga sa interesom želim vidjeti da vidim što to točno piše unutra pa vi imate takav stav, ali stav Hrvatske o Hrvatima u BiH bit će uvijek za njihovu ravnopravnost i [[Upadica: Hvala.]] konstruktivnost i za promjenu izbornoga zakona.
Hvala lijepa. Izvolite očitovanje.
Uputili ste me na to da se obratimo gospođi Pejčinović Burić, pa upravo to smo i učinili. Evo apeliram gospođa Bušić koja je predsjednica Odbora za Hrvate izvan Hrvatske može vam proslijediti taj njen skandalozni odgovor. Ja ne znam koja je vanjska politika Hrvatske prava. S pravom ste rekli da su se mnogi upleli za to da ona dođe na tu funkciju. Vi ste lobirali u Europskoj pučkoj stranci, javna je tajna da je mjesecima hrvatska diplomatska mreža uglavnom radila za njen izbor da bismo danas dočekali to da ona de facto provodi apsolutno protuhrvatsku politiku Vijeća Europe. Dakle, kako može biti veliki diplomatski uspjeh Hrvatske izabrati na visoku funkciju u europskoj instituciji gospođu koja provodi politiku ukidanja konstitutivnih naroda kojoj plješću Željko Komšić i Bakir Izetbegović. Ja to ne mogu, ne mogu shvatiti gdje je tu uspjeh Hrvatske. Važno je da ovo čuju i Hrvati u BiH, važno je da ovo čuje i hrvatska javnost kojoj je stalo do opstanka Hrvata u BiH što je dugoročno i opstanak znači RH jer vidjeli smo što znači ne imati svoje predstavnike kao što su Željko Komšić i Bakir Izetbegović htjeli zaustaviti međunarodnom tužbom izgradnju Pelješkog mosta pa nas je spasio Milorad Dodik koji ulaže veto i spali smo na to da skupština Republike Srpske mora izglasati taj veto da bi Hrvatska mogla graditi Pelješki most. Ovo su vrlo ozbiljne i teške stvari i katastrofalno je da netko za svoju karijeru pa makar ona i primila 300.000 EUR-a godišnje na ovakav način može biti jedan od grobara političkih svoga naroda. Dakle, ne prihvaćam ovakav odgovor to očito nije nikakav diplomatski uspjeh Hrvatske nego realizacija jedne njene karijere, radi ono što je službena politika Vijeća Europe, a smatram da bi Hrvatska morala reagirati prema Vijeću Europe jer to je očito njihova službena, službena politika, pitanje konstitutivnih naroda. Nije Dayton stvoren tako što je bilo 100 modela pa nekom greškom rekli ajmo staviti konstitutivne narode nego je to bio jedini način da se spriječi rat i stvori krhki mir i državni okvir koji se sada [[Upadica: Hvala vam.]] razvrgava na vrlo opasan način. Hvala.
Idemo na 14. pitanje, poštovana kolegica Anamarija Blažević postavlja pitanje ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani ministre Aladrović, prvo želim pohvaliti digitalizirani postupak prijave i obrade zahtjeva potencijalnih korisnika mjera aktivne politike zapošljavanja na novoj web stranici. I moram reći da u mojoj županiji u veljači je bilo 255 korisnika dostupnih mjera, od toga je preko 50% potpora za zapošljavanje, a odmah iza tih potpora su potpore za samozapošljavanje. I dalje se s velikim zanimanjem prate sve izmjene i dopune kao i kreiranje novih mjera. Ono što mene zanima koje su najznačajnije mjere aktivne politike zapošljavanja i što one predstavljaju na tržištu rada?
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zastupnice zahvaljujem vam se na pitanju, da bih vam mogao dati odgovor moram napraviti kratki uvod o tržištu rada i trenutnom stanju na tržištu rada. Dakle, svi smo svjesni pandemijske krize koja nas je zadesila prošle godine međutim u ekonomskom smislu ona na tržište rada sa pravovremenim, adekvatnim i velikim intervencijama Vlade RH nije imala bitniji značaj. Ono što sada možemo vidjeti na kraju 3. mjeseca dakle ožujka 2021. u odnosu na ožujak 2020. godine je da je tržište rada i više nego stabilno. Imamo 17.000 osiguranika više što znači da smo ekonomsku aktivnost naših tvrtki uz velike intervencije Vlade i naravno uz otpornost našeg gospodarstva uspjeli prevladati. To su sigurno pozitivni trendovi, a kada još u to, kada tome dodamo da je potražnja za radom u ovom trenutku puno veća nego što je bila u prethodnom razdoblju odnosno u istom razdoblju prethodne godine možemo izraziti generalno zadovoljstvo. Ono što je Vlada učinila u prethodnom razdoblju je više od 10 milijardi kuna direktnih poticaja za očuvanje radnih mjesta, direktnih poticaja poslodavcima i direktnih poticaja zaposlenima i sada to možemo vidjeti kao jedan pozitivan efekt na tržištu rada. Ono što ćemo činiti u slijedećem razdoblju je također poticati i poslodavce i zaposlene kako bi održali ekonomsku aktivnost kako ne bi ugrozili poslovnu aktivnost i kako bi se taj segment rada kao rada u Hrvatskoj očuvao. Moram napomenuti iz vašeg pitanja možemo vidjeti zadovoljstvo mjerama aktivne politike zapošljavanja one postoje već duži niz godina. U posljednje 4 godine u mandatu obje Vlade Andreja Plenkovića obuhvatili smo kroz mjere aktivne politike zapošljavanja više od 100.000 sada zaposlenih osoba. Te mjere najznačajnije je samozapošljavanje koje smo samo u protekloj godini imali više od 5.000 osoba kojima smo ih odobrili, zatim mjere za zapošljavanje, javne radove i mjere koje ne idu ka tome da se samo direktno utječe na zapošljavanje nego i posredno kroz stjecanje određenih kvalifikacija, kroz edukacije i kroz obrazovanje. Digitalizacija samog portala koji služi za aplikaciju na mjere aktivne politike zapošljavanja je samo posljednji korak u razvoju mjera. U slijedećem periodu ćemo također dodatno razvijati mjere, a moram napomenuti da smo kako smo i obećali u našem predizbornom programu u prvih 6 mjeseci povećali, povećali alokaciju mjera na razinu od do 130.000 kuna po samozaposlenoj osobi. To je sigurno jedan od naših prioriteta. To je prioritet sa, prioritet možda i broj 1 na tržištu rada kao takvog i nastavit ćemo i dalje s poticajima. I još želim naglasiti na kraju da smo samo za mjere aktivne politike zapošljavanja u proračunu za 2021. godinu osigurali milijardu i 200 milijuna kuna. Ja sam siguran da će to imati i daljnje pozitivne efekte na tržište rada i daljnje pozitivne efekte na povećanje zaposlenosti i naravno isto, istovremeno smanjenje broja nezaposlenih osoba u RH. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala. Evo, ja ću još jednom izraziti svoje zadovoljstvo inovativnom web stranicom, mislim da je to važno ponoviti i mislim da će ona korisnicima olakšati i prijavu, ali i njihove poduzetničke korake. Ali vidjela sam da postoji novi sustav bodovanja koji će isto tako potaknuti razvoj ruralnih krajeva i inovativnost djelatnosti u zelenoj digitalnoj tranziciji koju isto smatram da je važno spomenuti da se na tom polju nešto radi. Ja sam sigurna i uvjerena da će mjere aktivne politike zapošljavanja ostvariti svoj cilj koji ste naveli, a to je prvenstveno smanjiti nezaposlenost, ali i pomoći novim poduzetnicima u njihovim poduzetničkim pothvatima i da će se sva sredstva koja su planirana i utrošiti u tu namjenu. Hvala lijepo.
Sada će zastupnik Krešo Beljak postaviti pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani predsjedniče HS. Postavio bi pitanje koje se na neki način nadovezuje na ono što je govorio, govorio ministar Aladrović. Govorio je o 10 milijardi kuna koliko otprilike iznosi pomoć Vlade RH hrvatskim stanovnicima i gospodarstvu u proteklih godinu dana i nešto više od godinu dana otkad traje ova nesretna pandemija odnosno kriza uzrokovana pandemijom. Kada gledamo čistu matematiku lijepo se, neću reć razbacivati, nego lijepo je osiguravati sredstva, ljude u konačnici nije niti briga odakle dolazi novac, bitno je da im se pomogne i to u ovom trenutku i nije toliko bitno. Ja mogu govoriti o tome da nije samo Vlada RH pomogla, nego su pomogle i jedinice lokalne uprave i županije i općine i gradovi. Konkretno, grad Samobor je pomogao 10 milijuna kuna, izdvojio 10 milijuna kuna za pomoć ljudima u toj krizi i plus odnosno minus toga što smo 10 milijuna kuna izgubili. Al ja ću reć na koji način smo došli do tih novaca. Na način da smo nažalost morali zaustaviti cijeli niz komunalnih projekata, cijeli niz stvari koje smo mogli napraviti iz tih 10 milijuna kuna. I to sve skupa nije problem i ne bi bio problem kad bi se kriza uskoro završila, lako ćemo onda dalje. No prema svemu sudeći, gledajući situaciju u Europu, u susjedstvu, pa i u Hrvatskoj, ova kriza neće završiti tako dugo i moje pitanje ide vama premijeru, imate li plan kako i što dalje, trebat će pomagati i dalje, odakle novac, da li zaduženjem, da li računamo na EU i najbitnije, da li računamo, da li vi računate [[Upadica: Hvala vam]] i mi svi skupa na znatno smanjenje određenih troškova [[Upadica: Hvala lijepa]] kako bi se, pa dopustite da završim rečenicu.
Izvolite sjesti, hvala, isteklo vam je vrijeme. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Beljak, evo koincidiralo je vaše pitanje sa pitanjem koje je zastupnica uputila ministricu Aladroviću kada je riječ o svemu što smo učinili u kontekstu covid krize. Dakle, ja ću još jednom napomenuti, ukupna cijena pandemije Covid-19 je u ovom trenutku 32 milijarde kuna, 32 milijarde kuna, od toga 13 milijardi je pad proračunskih prihoda, a 19 milijardi kuna su različiti troškovi naravno neplanirani koje smo imali da bismo postavili jastuke za naše gospodarstvo, za naše građane, prije svega za hrvatske radnike u ovim izrazito nepredviđenim i zahtjevnim okolnostima. Vi znate da smo prošlo proljeće donijeli vrlo brze, jasne, čvrste odluke, odluke koje su imale vrlo precizan cilj da hrvatska država stane iza hrvatskoga radnika i ona je stala i stoji praktički 14 mjeseci, to pokazuju rezultati. U Hrvatskoj nema 400.000 nezaposlenih o kojima je tada uoči izbora za HS govorio SDP. Nema, nema novih 400.000 nezaposlenih, to se nije dogodilo, niti onih 68 mandata o kojima je govorio jedan svojevremeno suspendirani potpredsjednik SDP-a, ni to se nije dogodilo, jako slaba proročanstva. Jednako tako ridikulozni stavovi sada jedne zastupnice koji se odnose na spašavanje radnih mjesta kompanija Agrokora prije 4.g. i usporedba sada sa isplatom Covid-19 i ulogom mirovinskih fondova. Ne znam što je ridikuloznije, al je na tom tragu, ali dobro. Što ćemo učiniti dalje? Mjera od 4.000 kuna je do sada spasila 120.000 poslodavaca i 680.000 radnika, 120.000 poslodavaca i 680.000 radnika su imali izravne koristi od mjere vlade tj. HZZ-a za očuvanje radnih mjesta. Mi ćemo iznaći sredstva da nastavimo potporu u okolnostima u kojoj se s pandemijom borimo na dva kolosjeka, jedan su protuepidemijske mjere, drugo je cijepljenje, a da bismo održali ekonomiju, da bismo održali radna mjesta. Vidjeli ste i danas informaciju u medijima da je naša politika u smislu restriktivnih mjera bila takva da je omogućila da ekonomija radi, da pulsira, prihodi od PDV-a, potrošnja za vrijeme Uskrsa, odete malo dalje od Hrvatske vidite policijske satove, vidite praktički sve zatvoreno osim nužnih malih prehrambenih trgovina, da o uslugama ne govorim. Mi to nismo napravili zato što smo izbalansirali i ekonomiju i školu i gospodarstvo i očuvanje radnih mjesta i zdravstvene mjere. Na tom tragu, a meni je drago da ste spomenuli da su doprinos dale i jedinice lokalne i područne samouprave pa i grad Samobor iz kojeg vi dolazite, ja ću samo podsjetiti da je zahvaljujući reformi financiranja jedinica lokalne i područne samouprave 2017., gotovo svaka jedinica, županija, grad ili općina dobila više sredstava. Možda je Samobor toliko razvijen da je morao uštedit kao vi, ali većina drugih je, vjerujte mi, dobro poznam situaciju po županijama i po gradovima i općinama i na tom tragu ćemo i nastaviti, stati iz hrvatskih radnika [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i raditi protiv gospodarskih poteškoća i ove pandemije. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepa na odgovoru. Ali dobro ste se korigirali, nije Samobor dobio, naravno, Samobor je dobio manje ali dobro, nije nam žao, Hrvatska se treba ravnomjerno razvijati i mi to pozdravljamo i ne žalimo. Mislim, nije ni Koprivnica dobila više nego manje i brojni najbogatiji, to je tako, ne. Zahvaljujem se na odgovoru, žao mi je što ste veći dio odgovora meni uputili drugim zastupnicima ali dobro i onda ću sebi dopustiti da protestiram na ponašanje g. Jandrokovića jer ovo što je on meni sad napravio, da mi nije dopustio dvije riječi dopustit, to jednostavno je ispod svake razine. Tako se g. Jandrokoviću ste se mogli razgovarati sa g. Sanaderom, sa gđom. Kosor, sa g. Karamarkom a sa mnom se tako nećete razgovarati, vi niste bog, vi ste samo jedan od saborskih zastupnika koji ste prvi i mislim da je krajnje bezobrazno od vas da ne dopustite bilo kome pa i meni dvije riječi da završim rečenicu tim više što nisam nikoga vrijeđao nego sam postavio sasvim normalno, konstruktivno pitanje. To što vi radite, to je bahatost i bezobrazluk kakvog jednostavno u ovom Saboru dugo nije bilo.
Kolega Beljak, čime ste izazvani da govorite na ovaj način, vama je vrijeme isteklo gotovo 10 sekundi. U nekakvoj šestoj sekundi kada je vrijeme isteklo sam vas upozorio da završite, dakle isto činim sasvim zastupnicima, isto činim s predstavnicima Vlade, tako da ne znam zašto bi vi bili iznimka. Ako smo postigli dogovor da replika odnosno odgovor traje 2 minute, onda se trebamo tih 2 minute držati i ja tome inzistiram. Ako je to bahatost zato što se držim reda koji smo definirali svi zajedno, onda ne znam što bih rekao o ponašanju nekih kolegica i kolega koji se uopće ne drže tog reda. Mislim da je to puno bahatije nego držati se reda. Izvolite, kolega Beljak, povreda Poslovnika.
Smatram da ste povrijedili čl. 358. Poslovnika i ne govorite istinu. Ne govorite istinu [[Upadica predsjednik: Pa možete si pogledati snimku.]] Pa mogu, pa gledam je cijelo vrijeme [[Upadica predsjednik: Ne gledate.]] Dakle, imate, nemate jednake kriterije prema svima. Dakle niti sam bio bezobrazan, niti se prevršio ne znam, htio sam za dvije, doslovno dvije riječi mi niste dopustili da završim. Dvije riječi [[Upadica predsjednik: Kolega Beljak.]] Nego ono „ajde, ajde prekini, prekini“. Pa mislim, to je bezobrazno ponašanje.
Kolega Beljak, molim vas sjednite jer ovo što govorite je potpuno neprimjereno, kao svima, i vama sam mjerio 2 minute [[Upadica Beljak: Vi niste profesor da ćete mi govoriti da sjednem, ja mogu sjediti, mogu stajat.]] Izvolite sjesti, dobivate opomenu.
…/Upadica Beljak: Pa ne možete vi meni govoriti što da ja radim./…
Ajde sjednite, držite se reda, ne tražim ništa drugo nego da se držite reda i da poštujete Poslovnik. Samo to kao i za sve druge, kao i za sebe [[Upadica Beljak: Ali vi se ne držite Poslovnika.]] Kolega Beljak, dobivate i drugu opomenu. Izvolite sjesti. Kolega Jakšić, vaš je red sada, pitanje postavljate predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Hvala, poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, g. Plenković. Pitanje je vezano uz stanje u našem hrvatskom pravosuđu. Dakle ono što traje sigurno već 30-ak godina, ali što posebno zaokuplja našu javnost u nekoliko posljednjih mjeseci su brojne zgode, dogodovštine, prekršaji izrežirani od strane naših sudaca, ljudi za koje svi vjerujemo da bi trebali biti neovisni, štititi interese hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva. Ono što nam je pokazalo se unazad nekoliko mjeseci, da ti ljudi su nažalost jednim djelom jer čast onim svim poštenim iznimkama, zaronili u svoje ... [[Govornik se ne razumije.]] u svoj klijentelizam gdje se doista postavlja pitanje da li možemo vjerovati u to da je naše pravosuđe neovisno i da na jednak način štiti sve građane ove zemlje. Jučer smo imali prilike vidjeti jedno neovisno istraživanje na jednoj medijskoj kući u RH gdje je naše pravosuđe dobilo ocjenu 2,7 ako se ne varam, s tim da se ocjenjivalo od 1 do 10, gdje 60% građana ove zemlje smatra da je pravosuđe zaronilo u korupciju pa čak i birači HDZ-a u ocjenjivanju od 1 do 10, daju ocjenu koja je manja od 5. Stoga ono ključno pitanje je da li je konačno došlo do političke svijesti da u jednom zajedničkom nastupu možemo konačno krenuti u raščišćavanje stanja u hrvatskom pravosuđu koje je doista kao jedna rak rana izjeda našu državu, izjeda naše društvo jer i brojna istraživanja su pokazala da manjak investicija poglavito stranih koje imamo, s jedne strane dolazi do toga zato jer jednostavno ne vjeruju u naše pravosuđe i pravosudnu zaštitu a i masa naših ljudi koja je napustila ovu zemlju je isto tako rekla da dobar dio njih ne odlazi zbog malih plaća nego jednostavno odlazi zato jer više ne vjeruje da može normalno živjeti i funkcionirati u ovoj državi i društvu.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, poštovani zastupniče Jakšić. Najprije moram reći da mi je drago prateći vaše nastupe, da ste vi oduševljeni sa novom predsjednicom Uprave Podravke, da ste nasmijani i sretni jer je dionica skočila, reorganizacija je krenula a plaća se povećala. I to je dobro, zato je i poslana tamo da napravi iskorake koji su dobri za Podravku a to će bit onda dobro i za sve Koprivničane i za cijelu Koprivničko-križevačku županiju i drago mi je da ste nasmijali jer znate da govorim istinu i da ste to kazali javno i dobro je da to ponavljate i naročito da kažete kolegici koja je sjedila desno od vas iza, pa da i ona malo se prosvijetli o tome što je naša Vlada u prvom mandatu napravila za hrvatsko gospodarstvo, za OPG-ove, za dobavljače, za radnike i za opstanak hrvatske ekonomije, to stalno treba ponavljat, uprkos i unatoč brojnim anketama. Ne znam na koju se anketu referirate, ali kada je riječ o pravosuđu, dakle mi smo svjedoci jedne rasprave u kojoj recimo, vaš predsjednik stranke cementira na 16%, kaže da ga nije briga za zakon. Čovjek je pravnik, bio predsjednik Odbora za Ustav, on javno kaže da ga nije briga za zakon. Je li vi mislite da je to dobro za hrvatsku javnost, za kredibilitet SDP-a i vas kao stranke koja će biti u opoziciji skoro 9 godina, da li mislite da time pridonosite jačanju koncepta vladavine prava, poštivanja zakona, poštivanja Ustava, i u konačnici, reformi pravosuđa. Ja mislim da ne. Ja mislim da fundamentalno griješite. Da politizirate stvari i predstavljate ih javnosti onakve kakve nisu. Što se tiče neovisnosti pravosuđa, i tu moramo neke stvari reći jer ove floskule, etikete, pamfleti koji se plasiraju uglavnom iz vaših krugova u medije, o tome da će, primjerice, promjena čelne osobe na Vrhovnom sudu značiti ... [[Govornik se ne razumije.]] reformu hrvatskog pravosuđa. To je laž, to je neistina, to je netočno, to se prvi put koristi u javnom prostoru u zadnjih 30 godina. Nikad do sada pri izboru predsjednika ili predsjednice Vrhovnog suda, taj argument nije korišten. Znate zašto? Zato što ne postoji. I to je važno za kazati. Isto je tako važno za reći da naš Ustav u čl. 120 kaže da je sudačka dužnost stalna. A tko bira suce u Hrvatskoj, tko bira državne odvjetnike, ako izuzmemo predsjednika Vrhovnog suda i glavnu državnu odvjetnicu? Tko ih bira? Bira ih DSV, bira ih DOV, a tko su članovi tih tijela? 7-2-2, jednaka formula. 7 sudaca, 2 profesora iz akademske zajednice, i po jedan saborski zastupnik, pozicije i opozicije, ista stvar, analogno u DOV-u. E, pa onda moramo reći da već godinama u Hrvatskoj politika ne bira suce. Ono što politika treba činiti i čini i to radi ministar, i to smo radili u prošlom mandatu, jačati mehanizme kontrole njihovog rada, akcijske planova za smanjivanje broja predmeta, brži rad, učinkovitiji rad, kvalitetnije pravosuđe. To su ciljevi s kojima ja vjerujem, da se vi kao predsjednik Odbora za pravosuđe sigurno slažete i radimo zajedno na tome da to tako i bude. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Idemo na 17. pitanje, pardon. Očitovanje imate, jasno, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, napredujemo, posljednji puta ste mi probali sve staviti u usta, ovaj puta ste mi stavili u usta samo pola toga što sam rekao ili nisam rekao. Kad pričamo o Podravki, Podravka je prevažna stvar, ne samo za Koprivnicu, Podravinu i Prigorje, nego i za cijelu RH i vi to jako dobro znate i razumijete zašto u našem kraju uvijek postoji opravdana briga i borba za Podravku. Imamo pravo o tome pričati i kao gradonačelnik i kao potomak ljudi koji su nekoliko generacija stvarali tu firmu, ali imamo pravo govoriti i kao Koprivničanac jer znam koliko je Podravka donijela i u Domovinskom ratu, a i vi jako dobro znate koliko vam je značilo u početku korona krize, jer jedno od prvih odluka je bila da se Podravki uzme dobit za potrebe državnog budžeta. Toliko o Podravki. Drago mi je da ide naprijed, neka samo ide, dionica previše nemam jer jednostavno nemam love da bih se s time igrao. Što se tiče stanja u pravosuđu. Dakle, ne zanima me uopće rasprava ni o predsjedniku Zoranu Milanoviću ni o tome što je tko rekao unazad 10, 20, 30 godina. Činjenica je da ljudi nemaju povjerenja u naše pravosuđe i da osim nekih velikih riječi koje obično isplivaju nakon nekih afera, pucanja mjera, bježanja preko granica se mi malo pozabavimo stvaranjem nekakvih akcijskih planova. Tako dugo dok neće prevladati volja da imamo jasno ocjenjivanje sudaca, da imamo jasno kažnjavanja sudaca, tako dugo nećemo moći reći da smo nešto dobro napravili. I ono što, sad se referiram na gđu. Dalić, iako nema veze s njom, nije lijepo za reći, ali drago mi je da jedan bjegunac kojeg su jednim dijelom, vaši prethodnici na mjestu predsjednika HDZ-a uzgojili, tako takvoga u hrvatskom prostoru, radi se o Zdravku Mamiću sa svojim sumanutim divljanjem unazad nekoliko tjedana je očito potaknuo i vas da počnemo ozbiljno razmišljati o tome kako ćemo reformirati hrvatsko pravosuđe na jasan, pošten i pravedan način bez [[Upadica:]] „šeksizama“.
Hvala vam. Idemo na pitanje zastupnika Ivana Celjaka koji će uputiti ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, Darku Horvatu. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade RH g. Andrej Plenkoviću, poštovane ministrice, poštovani ministri, poštovani predsjedniče HS-a, uvažene zastupnice i zastupnici. Poštovani ministre Horvat. Na potresom zahvaćenom području govori se da je za podnošenje zahtjeva za obnovom potrebno 6 kilograma dokumentacije odnosno 90-tak obrazaca. S druge strane, komunicira se da je dovoljna osobna iskaznica podnositelja. Možete li nam, molim vas, reći na koji se ispravan način podnosi zahtjev i koja je dokumentacija točno potrebna? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala ... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, poštovani saborski zastupniče. Zahvaljujem uopće na mogućnosti demistificirati jednu teoriju koju slušam u proteklih 3 mjeseca, a demanti je vrlo jednostavan. 7 917 zaprimljenih ili, ja ću se usuditi reći, prikupljenih zahtjeva u proteklih, nešto više od 3 mjeseca, dokaz je da je proces u toj mjeri pojednostavljen da za podnošenje zahtjeva, mimo ovih 6 kilograma dokumenata, odnosno 90 priloga, koji su generirali, moram reći, malo i zlobnici koji žele, pa usudit ću se reći, stvoriti pomutnju, prvenstveno kod onih koji na sufinanciranje obnove imaju pravo. Mobilni timovi, dislocirani uredi Ministarstva i infocentar ovdje u Zagrebu pomažu na dnevnoj bazi svima kojima je to potrebno dajući im pravovremenu i vjerodostojnu informaciju, pomažući im u popunjavaju zahtjeva, a velika je razlika između onih zlobnika koji su Zagrepčancima, Zagrepčankama, stanovnicima Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije probali prodati lažnu informaciju da je uz podnošenje zahtjeva potrebno otprilike 90-tak priloga. Dakle, najkompliciraniji zahtjev sadržan je na 2,5 strane A4 papira i za njegovo popunjavanje danas, ako ga želite popuniti i predati u papirnatoj formi, nužno je i potrebita vjerodostojna osoba iskaznica. Ako nam se može pomoći identifikacijom vlasništva ili aktom temeljem kojeg je oštećeni ili srušeni objekt građen, to je korak naprijed u pomoći službenicima Ministarstva u generiranju odluke temeljem koje se stječe pravo na obnovu. Dakle u protekla 3 mjeseca, s jedne strane, konstruirajući efikasan model podnošenja i zaprimanja zahtjeva, a oni se danas mogu podnesti Ministarstvu i samo isključivo Ministarstvu, i u pisanoj formi na 5 dislociranih lokacija, u pisarnici Ministarstva, mailom, odnosno poštom. Dakle aplikacija koju smo producirali, u velikoj mjeri pojednostavljuje metodologiju podnošenja zahtjeva, ali isto tako i generiranja rješenja jer, kad odgovaram na pitanja, da li smo mi sa aktivnim procesom obnove započeli, da, javna nadmetanja su objavljena, od iznosa zaprimljenog kroz Fond solidarnosti, a on je 5,1 milijarda kuna, svi javni pozivi su vani, projektanti rade svoj posao, ugovara se tehničko-financijska kontrola, revidenti, operativni koordinatori, a samo na prostoru Banovine, kolega Hanžek, državni tajnik središnjeg državnog ureda, u ovom trenutku ima prioritetni zadatak i listu 20-tak tisuća obiteljskih kuća za koje izrađujemo projektnu dokumentaciju za koje se pribavili oko 400 milijuna kuna, da bismo u konačnici, sve ono što ćemo ugovoriti i naručiti, moći i platiti.
Hvala vam lijepa. Izvolite očitanje.
Poštovani ministre, hvala vam lijepa na odgovoru. Nužno je da postupak obnove bude maksimalno pojednostavljen i ubrzan, u svim dijelovima. Od podnošenja zahtjeva do izgradnje. Svjesni smo da je obnova složen postupak, da se tlo još uvijek trese, da i ovaj nepredvidivi potres proizveo krizu koja nadilazi i ljudske i institucionalne kapacitete jedinica lokalne i jedinica regionalne samouprave. Nama na području Sisačko-moslavačke županije osobito je važan projekt dovršetka autoceste do Siska sa odvojkom prema Petrinji kako bi se i stanovnicima s petrinjskog i glinskog područja omogućila kvalitetnija i brža komunikacija prema Zagrebu sa svim prednostima koje takva prometna komunikacija sa sobom donosi. Važna je istako tako činjenica, da će poduzetnici, za buduća ulaganja, na području Sisačko-moslavačke županije ostvarivati bespovratna sredstva do 70%, dakle mali do 70%, srednji do 60% i veliki do 50%. Mi na području Sisačko-moslavačke županije ovaj nažalost tragičan i katastrofalan potres vidimo kao priliku za pravi početak, kao priliku za dolazak gospodarstvenika, za dolazak investitora, kao priliku za otvaranje novih radnih mjesta jer jedino visokodohodovna radna mjesta osiguravaju ostanak stanovnika na području Sisačko-moslavačke županije i naravno, povratak naših sugrađana koji su privremeno otišli. Hvala vam lijepo.
Sada će zastupnik Nikola Mažar postaviti pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru hrvatskih branitelja, Tomi Medvedu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, cijenjene ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje bih uputio potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru hrvatskih branitelja. Iako je epidemiološka situacija još uvijek vrlo zahtjevna, vi ste prepoznali važnost prevencije i potrebe nastavka provedbe aktivnosti koje pridonose smanjenju smrtnosti i pobola u populaciji hrvatskih branitelja te ste ih za ovu godinu donijeli Program preventivnih sistematskih pregleda. Molio bih vas da nas izvijestite o konkretnim mjerama i planu aktivnosti Programa za ovu godinu. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Mažar. Hvala vam na ovom važnom pitanju. Dakle, 2016. g. svjesni činjenice o velikoj smrtnosti i pobolu hrvatskih branitelja, pokrenuli smo mjeru i upravo u Vukovaru smo pravili pilot-projekat preventivnih medicinskih pregleda za hrvatske branitelje jer to su aktivnosti koje su usmjerene smanjenju stope pobola i smrtnosti i očuvanju općenito zdravlja hrvatskih branitelja. Dakle, od 2017. g. na ovamo provodimo projekat u cilju prevencije i ranog otkrivanja kardiovaskularnih i drugih kroničnih nezaraznih i onkoloških bolesti. Nakon pilot-projekta od 2017. g. potpisali smo ugovor sa svim županijskim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima, gdje smo na godišnjoj razini proveli za više od 20 tisuća hrvatskih branitelja preventivne medicinske preglede. Rezultati tih pregleda koje je obrađivao HZJZ su poražavajući u pogledu zdravstvenog stanja hrvatskih branitelja, što nas i nadalje obvezuje i usmjerava na nastavak tog programa. Naime, samo 8% od pregledanih hrvatskih branitelja po obrađenim rezultatima HZJZ-a dobili su ocjenu bez preporuke daljnjeg liječenja odnosno bez daljnjih specijalističkih pretraga. To u dovoljnoj mjeri ukazuje koliko je zdravstveno stanje hrvatskih branitelja kao posljedica sudjelovanja obrane suvereniteta RH narušeno i koliko moramo pružati potporu. I na tom tragu dakle nastavljamo i za 2021. godinu ali dakako svjesni okolnosti i poteškoća koje imaju zdravstvene ustanove, a glede pandemije. Dakle, tijekom 2020. godine u skladu sa aktualnim stanjem u pojedinoj županiji nismo ni u jednom trenutku prekidali preventivne preglede nego smo u koordinaciji sa bolnicama sa koordinatorima bolnica, sa ravnateljima pronalazili kad je postojao prostor i kad je bio manji broj oboljelih od Covida da smo u tim trenucima koristiti maksimalno i upućivali hrvatske branitelje na preglede. 25. ožujka ove godine donijeli smo na Vladi odluku o nastavku pregleda za 2021. Godinu. Za tu mjeru smo osigurali 10 milijuna kuna i ovih dana upravo koordiniramo s ravnateljima županijskih bolnica, kliničkih bolničkih centara i određenim brojem domova zdravlja upravo tu dinamiku koju moramo kreirati u skladu sa stanjem odnosno sa brojem novozaraženih osoba u toj bolnici. Dakle, bez obzira na teškoće koje imaju bolnice u uskoj koordinaciji, sinergiji Ministarstva hrvatskih branitelja i bolnica iskoristit ćemo svaki trenutak kako bismo omogućili hrvatskim braniteljima preventivni medicinski pregled sa ciljem spašavanja njihovih života, doprinosu, kvaliteti njihovog zdravlja za što se zahvaljujem Ministarstvu zdravstva, svim ravnateljima ustanova na razumijevanju i potpori u provedbi ove aktivnosti i dakle ovo je potvrda u kojoj mjeri je naša Vlada usmjerena ka stvaranju pretpostavki za očuvanje kvalitete života i zdravlja hrvatskih branitelja. To je naša obveza i to je naš dug prema hrvatskim braniteljima. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovani ministre hrvatskih branitelja. Mogu izraziti svoje zadovoljstvo vašim odgovorom što niti u jednom trenutku pandemije ovaj program nije doveden u pitanje, niti u jednom trenutku nije prestao niti u jednoj bolnici. Ono što mene posebno veseli i raduje, a evo istaknuli ste i vi da je pilot projekt ovog programa započeo upravo u gradu Vukovaru, u Općoj županijskoj bolnici Vukovara koja je u međuvremenu dignuta na nivo nacionalne i memorijalne bolnice i bolnice hrvatskih veterana. Upravo u početku provođenja tog programa samo u prva 3 mjeseca prošloga mandata ove Vlade kada je program i započeo točnije 17. listopada zahvaljujući tome 823 hrvatska branitelja su bila na pregledu u Općoj bolnici Vukovar. Danas je taj program zaživio na području cijele RH odnosno na području svih županija i bitno je i važno da se on i unutar specifičnoj situaciji unazad godine dana pandemije nastavlja i da će biti proveden i ove godine vjerujem prije svega na zadovoljstvo hrvatskih branitelja koji će putem njega moći preventivno ustanoviti svoje zdravstveno stanje, eventualno otkriti možda i neke pobole odnosno reagirati na vrijeme i svakako time spasiti i svoje živote. Nadam se da će i ove godine kao i proteklih godina upravo to biti cilj ovoga programa i podržavam dakle njegov nastavak.
Hvala vam lijepa. Idemo na 19. pitanje, kolega Marin Miletić postavit će ga ministru mora, prometa i infrastrukture, Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora. Poštovani ministre Butkoviću ovo pitanje upućivam ne samo kao ministru u Vladu, nego kao saborskom zastupniku izabranom iz 8. izborne jedinice, iz našeg dvorišta. Vidjeli smo da je Vlada na svojoj sjednici održanoj prošlog četvrtka dala još jednu potrebnu suglasnost kako bi se u riječkom brodogradilištu 3. Maj mogla dovršiti gradnja broda 514. Nakon što je RH nedavno na stečajnoj dražbi kupila taj brod tim potezom je zatvoren jedan krug poslova u našem 3. Maju. Državna institucija i RH postala istovremeno kupac tog broda, kreditor tog broda i jamac za gradnju istog broda. Sve to je vrlo točno i precizno popratio premijer svojom izjavom istaknuvši da bez države 3. Maj u ovakvom stanju ne bi mogao funkcionirati, ali istovremeno svi smo svjesni pa sigurno i vi ovoj Vladi da ovaj model brodogradnje na ovakav način ne može funkcionirati. To je jedna prijelazna i kratkoročna faza. Ja bih isto volio da mi kao država imamo neki čarobni štapić i da čarolijom proizvodimo novac, ali to nije moguće. Dakle, mi nećemo moći plaćati brodove, naručivati, biti kreditor, jamac i ostalo. Stoga je vrijeme da čujemo i odgovore na pitanja o budućnosti 3. Maja, riječke i hrvatske brodogradnje, kakvo dugoročno rješenje Vlada ima za Brodogradilište 3. Maj? Kakav je plan? Svašta smo mi ovdje čuli i naslušali smo se svega. Sjećamo se velikih priča o dolasku Kineza, a sada se sve više i češće spominju polarni kruzeri, ugovorene su i podkoncesije u brodogradilištu za dio škvera [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] a vi u Vladi vrlo jasno pokazujete da očekujete realizaciju dogovora u budućnosti.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče, vi ste u svom pitanju dosta toga konstatirali točno, uglavnom sve i drago mi je da i vi kao saborski zastupnik iz Primorsko-goranske županije kao što sam to i ja ste ustvrdili da bez Vlade RH, bez vlade u prethodnom sazivu, pa i u ovom, brodogradnja u Rijeci a i u Istri jer je ono što sad radimo u ovom trenutku, ne bi opstala, ne bi izašla iz poteškoća i ne bi imala svoju budućnost. To govori u prilog sve ove odluke koje je Vlada donosila, ja ću samo neke nabrojati najvažnije, od ljeta 2019. g. kad je išla prva odluka zaključka Vlade o iskazivanju spremnost za uključivanje u proces deblokade računa, pripremu i pokretanje proizvodnje u Trećem maju te dovršetak započetih gradnji, konkretno novogradnja 723, 733 i 514. Da su te odluke bile ispravne, govori u prilog to da je dovršetak broda 723 odnosno 733 dovršen 29. rujna 2020. g. i da je u državni proračun vraćeno jamstvo kao i ukupan kredit HBOR-a a to se očekuje i kod završetka i drugih brodova u Trećem maju. Taj model nije loš, tu Hrvatska ne gubi nego hrvatska Vlada odnosno hrvatska država, hrvatski proračun daje jer drugog modela i nema u ovom trenutku, daje podršku za završetak započetih brodova i time ne gubi, što nije bio slučaj u prošlosti da ne spominjem sva ona jamstva koja su naplaćena i onaj iznos od preko 4 milijarde kuna zbog kojih i jesu brodogradilišta u Rijeci i u Puli došla u pitanje i u probleme. Što se tiče budućnosti Trećega maja, vi znate da će ubrzo početi izgradnja broda novogradnja 101, to je tek prvi u nizu brodova koji će se graditi u Trećem maju, bit će ih 5 luksuznih plovila koji se naravno rade po modelu 80-20, gdje će trup broda gradit brodogradilište Treći maj a društvo MKM Yachts koji je nositelj podkoncecije koju ste također spomenuli je uključen u taj posao i mislim da je to dobar jedan joint venture, jedan konzorcij koji će graditi brodove u Trećem maju i zapravo priznanje Trećem maju i ljudima da znaju graditi, koji znaju graditi brodove da jedni od najluksuznijih jahti će se graditi upravo u Trećem maju. Ono što Vlada RH također sprema, to je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture je kroz mehanizam i za otpornost da ćemo imati određeni dio sredstava 100% bespovratnih, da će i Jadrolinija i drugi hrvatski brodari nadam se u hrvatskim brodogradilištima, graditi brodove bespovratnim sredstvima i to je nešto na čemu je Treći maj i druga hrvatska brodogradilišta imaju priliku, naravno to će se ugovarati putem javnog natječaja, vjerujem da će se svojom tehnologijom, ljudima i naravno ponudom biti konkretni za gradnju tih brodova. Drugim riječima, spašena je brodogradnja u Rijeci, ona ima budućnost, za budućih 3 do 5 g. ima se što se graditi u Trećem maju, a sve ovo što Vlada čini popratno, ovo što sam spomenuo, to je definitivno prilika za Treći maj u kojeg ja duboko vjerujem. Hvala lijepo.
Izvolite, očitovanje.
Drago mi je ministre Butković, da iz vaših riječi se vidi veliki interes za očuvanje brodogradnje ali moram ovdje ipak spomenuti neke druge još stvari. Prošlog četvrtka javnosti ste predstavili sažetak nacionalnog plana oporavka i otpornosti, čuli smo iz Vlade, i iz Vlade od onih ministara dobili smo informaciju o nekim konkretnim projektima koji će se financirati iz tog plana. S nestrpljenjem ja osobno a vjerujem i svi naši Riječani, čekamo vidjeti punu verziju tog plana. Isto ko i mnogi naši zaposlenici u brodogradilištima, kooperanti brodogradilišta i svi ljudi koji žive od te industrije kako bismo vidjeli koji su projekti hrvatske brodogradnje ušli u tu usku konkurenciju i što od onih 49 milijardi kuna će biti namijenjeno transformaciji brodogradnje. Ulaganje u restrukturiranje, modernizaciju, robotizaciju, ljudske potencijale te istraživanje i razvoj, sve to su potrebe naše brodogradnje ali ujedno i prilika za razvoj cijelog jednog segmenta gospodarstva koji je istovremeno i proizvodni i izvozni a može biti inovativan, što je rijetkost, treba priznati, rijetkost u današnjoj Hrvatskoj, barem u ovom pogledu. Zato s optimizmom čekam vidjeti što ste to pripremili, što je to pripremila Vlada za hrvatsku brodogradnju, za riječku brodogradnju u narednom periodu oporavka.
Zahvaljujem. Sada ćemo još jedno pitanje napraviti, nakon toga ćemo imati 10 minutnu stanku, malo da se prozrači prostorija. Znači na redu kolega Štromar koji pitanje postavlja ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, Darku Horvatu, izvolite.
Hvala lijepa, g. predsjedniče. Poštovani ministre Horvat, u ožujku 2019. država je darovala kompleks Varteksa gradu Ivancu a tamo su najavljivali veliki projekt i poduzetnički pothvati. I niste bili onda ministar ali to je onda bivši ministar Marić dodijeli gradu Ivancu. Međutim na kraju od svega toga ništa. A Ivanec je postao jedan od rijetkih gradova koji je vratio darovano zemljište, darovanu nekretninu državi i to samo godinu dana nakon darovanja. Ministre Horvat, moje pitanje, tko je odgovoran za to što kompleks koji je primjerice mogao biti namijenjen za obrazovne programe i poduzetništvo, još uvijek zjapi prazan i propada? Je li odgovornost na gradonačelniku, njegovoj ekipi i nesposobnosti da se prostor iskoristi ili je krivica na državi kako tvrdi sam gradonačelnik Ivanca? I pravo pitanje, ima li država planove za ivanečki Varteks ili ste spremni objekt ponovno prepustiti gradu na upravljanje kada dođe novi gradonačelnik koji će znati iskoristiti nekretnine i zemljište za razvoj cijele sredine?
Izvolite, odgovor.
Hvala, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupniče. A da, jedan predmet iz 2019.g. ja moram priznati da je i mene iznenadio. Dakle, nakon procesa procjene, nakon što su tehničke službe ministarstva odradile svoj posao, nakon generirane odluke i nakon potpisanog ugovora jednog prostora koji je trebao biti pretvoren u poduzetnički inkubator stigla je odluka odnosno dopis kojim grad Ivanec vraća predmetno zemljište odnosno dio starog kompleksa „Varteksa“ državi uz obrazloženje da u ovom trenutku postoji interes da se predmetni kompleks kupi od strane privatnih poduzetnika. S obzirom da su nam relativno blizu izbori mi ćemo pričekati rasplet situacije u Ivancu. Bude li novi gradonačelnik imati perspektivu predmetni prostor razvijati siguran sam da ćemo i puno brže novom odlukom i novim ugovorom predmetni prostor moći ustupiti ponovno gradu Ivancu za gospodarsku odnosno poduzetničku namjenu, a ne bude li takve inicijative putem javnog nadmetanja ponudit ćemo ga privatnim poduzetnicima. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa g. ministre. Naime, zamolio me kandidat za gradonačelnika Nikola Sedlar da vas to pitam jer njega izuzetno interesira razvoj obrazovanja u gradu Ivancu, a konkretno u gradu Ivancu, a ima više od 10.000 stanovnika, nema nijedan obrazovni proces za studente. I on bi tamo htio smjestiti jedan kampus, studentski kampus, naravno ne ogroman, ali mini kampus gdje bi Ivančani, mladi Ivančani mogli studirati, a upravo je ta nekretnina optimalna za to. Zahvaljujem vam na odgovoru.
Hvala i vama. Dakle, nastavit ćemo kao što sam rekao nakon 10 minuta, to je točno u 12 sati pitanjem koje će kolegica Vesna Vučemilović uputiti ministru Horvatu. Nakon završetka aktualnog prijepodneva imat ćemo slobodni govor. Prva točka dnevnog reda bit će u 15 sati.
Evo poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo sa radom, sada će zastupnica Vesna Vučemilović postaviti pitanje ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darku Horvatu, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre, moje pitanje je vezano za upravljanje državnom imovinom. Svima nam je poznato da RH u svom vlasništvu ima brojnu imovinu, između ostalog i turističko i građevinsko, ostalo građevinsko zemljište koje nije procijenjeno u postupku pretvorbe i privatizacije. Prošle godine u svibnju sabor je donio zakon kojim su sve uredbe koje su do tada bile na snazi, kao i izmjene i dopune istih postale nevažeće. Trebalo je u roku od 60 dana od donošenja zakona, a to je 10.7.2020. donijeti novu uredbu kojom bi se reguliralo to područje, odredila bi se visina koncesijske naknade, vrijeme dospijeća naknade, postupak, način i uvjeti za dobivanje koncesije itd.. Ministarstvo kojem ste vi na čelu, a koje je nadležno do dana današnjeg istu nije donijelo, pa ću vam postaviti pitanje koje je vrlo kratko i vrlo konkretno. Kada ministarstvo kojem ste vi na čelu ima namjeru donijeti navedenu uredbu, a koju je trebalo sukladno zakonu koji je donio ovaj visoki dom u svibnju, trebalo donijeti prije 8 mjeseci?
Odgovor poštovanog ministra Darka Horvata.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana saborska zastupnice, svi procesi u segmentu donošenja odluke osim definirane cijene po kojoj će budući vlasnici ili najmoprimci koristiti neprocijenjeno građevinsko zemljište u turističke svrhe je urađeno, dakle napravili smo jednu široku i javnu i stručnu raspravu i ono što nam nedostaje za predmetnu uredbu je samo iznos cijene. Da nam ta cijena ne bude politička odluka formirano je jedno stručno povjerenstvo od eminentnih stručnjaka koji se bave procjenom nekretnina i istog trenutka kada predmetna studija bude završena, istog trenutka kada predmetne elaboracije unutar te studije budu evidentirane i hrvatskoj javnosti stavljene na stol, kroz novi proces prvo stručne, a nakon toga i javne rasprave definirat ćemo i toliko željenu brojku odnosno cijenu i time ćemo zadovoljit odnosno izvršit sve ono što je HS nam postavio kao zadatak.
Poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, meni je drago da vi uvažavate struku za razliku od nekih kolega vaših iz vlade i drago mi je što ste tome pristupili na tako jedan temeljit način, ali i vi i ja vrlo dobro znamo da se upravo iz te koncesijske naknade puni ne samo državni proračun, a podsjetit ću vas da je javni dug narastao prošle godine za 35 milijardi kuna, nego isto tako i proračun JLS-ova, te Fond za turizam. Ostaje nejasno što će se desiti sa ovim razdobljem u kojem mi nemamo pravno regulirano plaćanje koncesijske naknade? Što će se desiti sa prihodima koje mi nismo oprihodovali? Ha podsjetit ću vas, cijelo vrijeme ove pandemije seljaci i poljoprivrednici u Slavoniji i Baranji plaćaju naknadu zato što obrađuju državno zemljište, dok evo turističke tvrtke u stranom vlasništvu uglavnom ne plaćaju koncesiju na kojima su njihovi kampovi i turistička naselja. Isto tako iz fonda se financira uglavnom turistička djelatnost u manje razvijenim krajevima. Opet moji Slavonci i Baranjci, gdje su projekti koji bi njima pomogli? Nema ih. Znači zbog tog nečinjenja, nažalost vi niste jedini ima još u ovoj vladi tih koji ne čine ono što bi trebali činiti, brojni ostaju zakinuti. Ali evo nadam se da će vaše rješenje, pa i retrogradno polučiti nekakve rezultate, ali molila bih i odgovor u pisanom obliku. Hvala lijepo.
Slijedeće zastupničko pitanje postavit će poštovani zastupnik Darko Klasić ministru Olegu Butkoviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, uvaženi ministre Butković. Prije 9.g., 2012.g. odabran je model koncesije zagrebačkog aerodroma koji je pogodovao samo onima koji su dobili na dar stari aerodrom na Plesu i pravo gradnje nove predimenzionirane aerodromske zgrade. Kada je novi koncesionar Međunarodne Zračne luke dobio državno jamstvo od 196 milijuna EUR-a, te u koncesijski ugovor ugradio sudbinu Croatia airlinesa sve ostalo postalo je nevažno. Uz to kompleksnost vlasničke strukture Međunarodne Zračne luke Zagreb dodatno doprinosi lošem upravljanju i pogrešnim poslovnim odlukama. Nekoliko mjeseci nakon što je preuzeto upravljanje Međunarodne Zračne luke Zagreb koncesionar je … [[Govornik se ne razumije]] da osigura drastično povećanje cijena aerodromskih naknada, kao i naknadu za zaštitu zračnog prostora uz suglasnost RH i time je osigurao vlastiti dodatni prihod od 580 do 620 milijuna EUR-a u 30-godišnjem trajanju koncesije. Tim astronomskim povećanjem cijena svojih usluga i pogrešnim poslovnim odlukama onemogućio je i ostvarivanje našeg strateškog cilja zračne luke kao ulazne destinacije za letove sa Dalekog istoka u Europu i poželjnu destinaciju za aviokompanije. Umjesto toga zračna luka je postala preskupa svim aviokompanijama. Padom prometa zračne luke od preko 85% radi Covida ovo javno privatno partnerstvo došlo je slijepu ulicu. Najavom dolaska jedne niskotarifne kompanije naš nacionalni prijevoznik neće sigurno biti u mogućnosti zadržati broj letova, a koncesionar zagrebačkog aerodroma sigurno će aktivirati aneks ugovora u koncesiji i nastojat troškove poslovanja prebaciti na RH. Poštovani ministre što će učiniti Vlada RH da zaštiti javni i strateški interes RH [[Upadica: Hvala.]] u ovom slučaju.
Odgovor poštovanog ministra Olega Butkovića. Kolega Klasić, molim vas isključite se.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče hvala vam na vašem pitanju. Budući da je pitanje dosta kompleksno i sveobuhvatno neće mi biti dovoljno sve ovo da vam odgovorim, pa ću vam uz ovaj odgovor koji ću vam dati poslati i pisani odgovor budući da zadire u ugovor o koncesiji, aneksima i svemu onome što je vezano za izgradnju i koncesiju Međunarodne zračne luke Dr. Franjo Tuđman. Međutim, ono što vam mogu reći da je koncesionar zračne luke Franjo Tuđman svoju poslovnu i cjenovnu politiku vodi sukladno primjenjivim propisima nacionalnom i EU zakonodavstvu i naravno sukladno ugovoru o koncesiji i da je on ovlašten određivati i naknade zračne luke u skladu naravno sa primjenjivim propisima, ali je dužan isto tako provesti postupak i konzultacija sa ministarstvom i sa naravno jednim tijelom kojim predsjeda najveći domaći avioprijevoznik tako da je morao i zatražiti suglasnost nadležnog tijela prilikom podizanja određenih naknada. Što se tiče interesa RH, Vlade RH on nije ugrožen, to vam mogu reći, ni potpisivanjem onih aneksa ugovora koji su se potpisivali tako da ne vidim u ovom trenutku bojazan što se tiče zračne luke i odnosa sa međunarodnom zračnom lukom. Međutim, činjenica je da je Covid kriza udarila najviše zračni promet. U tom smislu i naravno Međunarodnu zračnu luku Zagreb koja od 2013. godine u redovnom prometu je tada, to ću vam jedan primjer da je Zagreb bio povezan sa 34 destinacije i imao je 2,3 milijuna putnika, a krajem 2019. je Zagreb imao preko 3,5 milijuna putnika i bio je povezan sa 48 destinacija tako da je ipak Zagreb u tih nepunih 6 godina imao određeno povećanje i prometa i naravno povezivanje sa značajnijim destinacijama. Ponavljam Covid kriza je donijela određene probleme i međunarodna zračna luka kao i druge zračne luke u Hrvatskoj ali i u Europi i u svijetu otežano funkcionira i nisu tražili nikakvu dodatnu pomoć od strane Vlade RH. Naravno mi smo, oni sve izazove u poslovanju uglavnom da tako kažem premoštavaju sa, sa instrumentima koji su im dostupni na financijskom tržištu tako da ćemo im vjerojatno ovih dana dati određenu suglasnost za zaduženje čime će oni osigurati sredstva, neophodna sredstva da mogu ovaj dio krize prebroditi na bezbolniji način. A isto tako budući da je u 2018. godini bilo jedno refinanciranje postojećeg kredita za koji smo im dali i morali smo im dati suglasnost, tu su stvorena određena sredstava, akumulirala su se određena sredstva koja su im omogućila da budu u plusu i da mogu, da mogu bolje funkcionirati. Nisu naravno znali da će doći korona kriza, ali im je to dobro došlo. Drugim riječima ne vidim zaista gdje bi bio ugrožen interes, nacionalni interes. Činjenica je da je to ugovor o koncesiji potpisan 2012. godine, postojali su određeni aneksi, ali ni u jednom dijelu po našem viđenju u ministarstvu nije ugrožen interes RH. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Darko Klasić.
Evo, hvala poštovani ministre na odgovoru i ja se nadam da će se u ovom smjeru razviti slijed događaja šta se tiče Zračne luke Zagreb, ali iskreno ne slažem se da su oni ostvarili naš strateški interes jer su zapravo svi u okruženju zračne luke podigle značajno zračni promet, mi stagniramo sa 3,8 miliona dolazaka. Kao što znamo predviđen zapravo razlog i ulaženje u koncesiju je bilo povećavanje putnika na 5 milion kao što je bila i Zračna luka Split. Ja ono šta mi je zapravo, zbog čega me je i potaknulo ovo pitanje je bojazan jer vidim da u aneksu ugovora od 12. mjeseca 2013. je navedeno da niz, uz niz razloga zapravo ne pad prometa Croatia Airlines-a ili eventualni stečaj s čime RH preuzima jamstvo kredita 196 miliona EUR-a na sebe. To je ono što mi izaziva zabrinutost. Što se tiče zračne luke dapače ovoga očekivao sam da će zbog, da se neće doći povećanje cijena i da ćemo postati konkurentni i da ćemo privući što veći broj i da ćemo povući što veći broj niskotarifnih kompanija. Kao što znamo turizam je naša dominantno privredna grana i to bi značajno utjecalo da nije bilo ove Covid krize na gospodarstvo RH. Hvala još jedanput na odgovoru.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Tomislav Okroša, ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, poštovanoj Nataši Tramišak. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Klasić, možete se isključiti, molim vas. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana ministrice, na 51. sjednici Vlade RH predstavili ste izvješće o stanju iskorištenosti sredstava ESI fondova u RH koje je potom i usvojeno. Iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje od 2014. do 2020. g., RH je na raspolaganju ukupno 10,7 milijardi eura. Do 25. ožujka 2021. g. ugovoreni su projekti u vrijednosti od 12,38 milijardi eura odnosno preko 115% dodijeljenih sredstava. Ukupno je isplaćeno 5,41 milijardu eura odnosno 54% dodijeljenih sredstava te je ovjereno 4,45 milijardi eura odnosno 41,49% dodijeljenih sredstava. U razdoblju od 2013. g. pa do ožujka 2021. g. razlika između uplaćenih sredstava iz proračuna EU-a u proračun RH iz sredstava uplaćenih iz proračuna RH u proračuna EU-a iznosi 38,23 milijarde kuna, u korist proračuna RH. Moje pitanje je koji program ima najbolji postotak ugovorenost sredstava te koji program ima najbolji postotak isplaćenih sredstava i zašto je to tako?
Poštovana ministrica Nataša Tramišak.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, zahvaljujem se na pitanju. Vrlo važna tema, iskorištenost sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. do 2020. Dakle, točno je da smo ugovorili 115% alociranih sredstava za RH, upravo slijedom toga kako bismo podigli razinu i iskorištenosti fondova kako bismo do 2023. g. došlo do maksimalno mogućeg iznosa od 10,7 milijardi dostupnih eura. Nastavno na vaše pitanje koji operativni program bilježi najveći postotak ugovorenosti, naravno ovdje je operativni program konkretnost i kohezija koji sa sobom nosi i velike infrastrukturne projekte, taj program konkretno ima postotak ugovorenost veći od 126%. Najbolji postotak isplaćenih sredstava je zapravo u programu ruralnog razvoja ali to vam je i slijedom toga što program ruralnog razvoja sa sobom nosi niz i manjih produktivnih ulaganja ali i neproduktivnih, tu govorimo konkretno i o izravnim plaćanjima, znači ta omotnica ruralnog razvoja i izravna plaćanja je nešto što se koristi u značajno velikom postotku. Tako da iako program ruralnog razvoja još nije ugovorio u cijelosti maksimalni iznos, on bilježi najveći postotak isplaćenosti sredstava samim korisnicima. Kada govorimo o isplaćenim sredstvima korisnicima na razini svih operativnih programa, mi ovdje govorimo već sada o više od 50% a to je bio i jedan od velikih prioriteta i ove nove Vlade da sve procedure maksimalno skrate i da se ubrza upravo ta isplata svim korisnima europskih fondova a u konačnici i da maksimalno u što kraćim rokovima ovjeravamo sredstva prema Europskoj komisiji. Dakle trenutni podatak, 38,23 milijardi kuna u korist proračuna RH ali nastavljamo i dalje i plan je u narednih 2 mj. ovjeriti dodatnih 3 milijarde kuna prema Europskoj komisiji a time će taj postotak značajno i porasti do lipnja ove godine. Hvala vam.
Hvala, poštovani zastupnik Okroša.
Poštovana ministrice, zahvaljujem vam, ja sam zadovoljan odgovorom. Uvjeren sam da ćemo u novom programskom razdoblju od 2021. do 2027. g. u sklopu Nacionalnog plana za oporavak i otpornost iskoristiti generacijsku priliku za Hrvatsku s obzirom na oko 30 milijardi eura za oporavak i razvoj koji ćemo imati na raspolaganju u budućnosti.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Marin Mandarić ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi potpredsjedniče. Poštovani g. ministre Butković, svjedoci smo da zadnjih 20-ak godina Ministarstvo prometa i Hrvatske ceste napravili su značajni iskorak po pitanju razvoja cestovne infrastrukture, kako u izgradnji državnih cesta ali jednako i u rekonstrukciji i obnovi no s obzirom da dolazim iz Đakova, ja ću malo o onome što žulja mene i moje ljude koji žive na području grada Đakova i Đakovštine. Ne mogu se oteti dojmu da je Đakovo i Đakovština da smo ostali možda nekako otok u moru uređenih i obnovljenih državnih cesta pa tako da s obzirom da grad Đakovo s našim susjednim gradovima, Osijekom, Požegom, Našicama, Brodom, Vinkovcima, sve spajaju državne ceste koje nisu u stanju u kakvom bi trebale biti sada veće debelo u 21. st., znamo da u najavi su i projekti rekonstrukcije pojedinih objekata na državnim cestama pa molim vas da nas informirate što Hrvatske ceste odnosno resorno ministarstvo planira učiniti po pitanju državnih cesta na području Đakova i Đakovštine? Hvala.
Poštovani ministar Oleg Butković.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče Sabora. G. zastupniče, što se tiče Osječko-baranjske županije i ulaganja u cestovnu infrastrukturu, ona su zaista velika u ovom trenutku. Osim ovih projekata koje spominjete, koji se tiču mikro lokacija a to je grada Đakova i okolice, u ovom trenutku se gradi završetak PC koridora prema Belom Manastiru, projekt vrijedan oko 400 milijuna kuna a radovi idu dobro i očekujemo da ćemo u slijedećoj godini završiti taj jedan od najvećih infrastrukturnih cestovnih projekata danas u Hrvatskoj i u isto vrijeme se gradi obilaznica Belog Manastira koja će definitivno taj dio prometno rasteretiti i naravno pomoći da se Slavonija, Osječko-baranjska županija bolje integrira u prometni sustav RH. Što se tiče grada Đakova, mi smo nedavno završili odnosno kroz grad Đakovo prolaze dvije državne ceste, DC 46 i DC 7. Što se tiče DC 46 koja prolazi centrom grada, projekt vrijedan 16 milijuna kuna privodi se kraju, to su Ulica Pavićeva i Ulica Petra Preradovića sa naravno pješačkom stazom i taj dio projekta ide svom kraju kojeg naravno što ste i sami spomenuli u pitanju, investitor su Hrvatske ceste. Obilaznica Đakova, DC 7 je u dobrom stanju i tu nisu potrebne dodatne intervencije. Točno, i u vašem pitanju je bilo, to je istina, da se ide u rekonstrukciju postojećih raskrižja državnih cesta DC 7 i DC 515 sa županijskim cestama. To su dva kružna toka ukupne vrijednosti negdje oko 11 milijuna kuna i za to je raspisana javna nabava i ona je u tijeku. Od projektne dokumentacije za 2021. godinu rade se idejni projekti, glavni izvedbeni projekti i ishodi se lokacijska dozvola za rekonstrukciju državne ceste 38 ukupne duljine 18,9 km, državne ceste 515 duljine 13,9 km te isto tako državne ceste 46 od do granice Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske županije ukupne duljine oko 11 km. Znači u pripremi su 3 velike obnove državnih cesta za koje će se po ishođenju projektne dokumentacije raspisati javna nabava za izvođenje radova. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre zahvala na iscrpnom, sadržajnom i konkretnom odgovoru. Nadam se da ova dva projekta koja evo neposredno su pred nama, zapravo rekonstrukcija đakovačke obilaznice, izgradnja kružna toka će ići svojim tijekom kako je i planirano, a sve naravno sa ciljem i svrhom poboljšanja sigurnosti, prometne sigurnosti na cestama. Isto tako što ste spomenuli još ova 3 velika i značajna projekta rekonstrukcije državnih cesta u godinama koje su pred nama nekako mogu zaključiti da zapravo Đakovštinu što se tiče državni cesta očekuje jedna prava renesansa. Hvala Bogu predvođeno sve Vladom RH na čelu s HDZ-om, nije ni čudo zapravo što smo toliku potporu i dobili u 4. izbornoj jedinici i samo tako nastavite i naprijed ministre. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Ljubimir Kolarek, ministru obrane dr. Mariju Banožiću.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministri u Vladi RH, poštovane ministrice evo postavio bi pitanje uvaženom ministru obrane gospodinu Banožiću. Početkom ožujka predstavili ste plan nabave Ministarstva obrane i sklopili ugovore sa proizvođačima hrvatske obrambene industrije. Što to znači za Hrvatsku vojsku, za gospodarstvo i za sve radnike koji rade u tom segmentu gospodarstva? Hvala vam.
Odgovor poštovanog ministra obrane Banožića.
Zahvaljujem zamjeniče predsjednika Hrvatskoga sabora. Uvaženi saborski zastupniče kako ste rekli Ministarstvo obrane je u ožujku sklopilo 38 ugovora i okvirnih sporazuma sa hrvatskim proizvođačima različite oprema koja je u svrhu opremanja Hrvatske vojske. Riječ je o ugovorima i okvirnim sporazumima u vrijednosti 284 milijuna kuna gdje Hrvatska vojska, Ministarstvo obrane je kroz procese koji su bili i prijašnjih godina pokazala da su ti, sve javne nabave su istinu javne, niti jedan postupak nije klasificiran oznakom tajnosti i kao takvima Hrvatska vojska u pravilu se pojavljuje kao kupac, potrošač opreme i gdje je izvrstan promotor prije svega u svim onim mirovnim misijama i operacijama u kojima sudjeluju hrvatske vojnikinje i vojnici, gdje sudjelujemo u promociji opreme koju rade naši proizvođači i samim time zainteresiramo naše saveznike za buduću opremu odnosno buduće proizvodnje. Osim te promotivne uloge, Ministarstvo obrane sa kupovinom odnosno nabavkom opreme hrvatskih proizvođača daje određenu referencu tim istim proizvođačima kada se mogu javiti i na međunarodni natječaj odnosno i opremili ostalu vojsku ili nekakve druge obrambene snage u drugim zemljama. I to je ono što smo do sada kažem radili sve ove godine. Ono što je naša budućnosti je Europski obrambeni fond i na tu temu smo imali nekoliko sastanaka sa našim hrvatskim proizvođačima. Naime, po prvi puta ćemo imati mogućnost korištenja europskih sredstava vezano za nabavku odnosno opremanje. Prva će komponenta biti istraživanje i razvoj na kojem već sada radimo sa hrvatskim proizvođačima i pojedinim državama članicama EU gdje bi išli na još intenzivniji razvoj hrvatske obrambene industrije kroz postojeće proizvode, ali isto tako razvojem novih. I to je ono u čemu vidim dodatnu priliku, gdje Hrvatska vojska i Ministarstvo obrane neće više biti samo potrošač odnosno kupac direktni nego će uistinu biti još jedan od suporta koji će dati mogućnosti boljem izvozu njihovih proizvoda u druge zemlje u ovom slučaju zemlje članice Europe. Hvala.
Poštovani zastupnik Ljubomir Kolarek.
Hvala lijepo. Evo, moram priznati nisam zadovoljan odgovorom iz dva razloga. Prvi razlog je da je dobro i lijepo vidjeti hrvatskog vojnika opremljenog od strane hrvatske vojne industrije, druga stvar i drugi benefitet je u tome da se time jača hrvatsko gospodarstvo, a vjerujem i nadam se da će to osjetiti najjače karike tog gospodarstva, a to su radnici na svojoj plaći. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Stjepan Kovač, ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, poštovanoj Nataši Tramišak. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice, jedinice i lokalne samouprave bilo samostalno, bilo u suradnji s udrugama europskim sredstvima financirali su brojne programe u obrazovanju, poput pomagača u nastavi, prehrane u osnovnim školama za učenike slabijeg imovinskog stanja, programe produženog boravka u vrtićima i sl. Bliži se kraj školske i pedagoške godine, treba početi organizirati nastavu za iduću školsku godinu. Pomagači u nastavi za djecu s teškoćama financirali su se preko projekta koji je trajao 4 godine, a završava s ovom školskom godinu. Na stranu sad što je država većinu poslova oko odabira i kontrole prepustila lokalnoj i regionalnoj samoupravi koja niti ima brojčanog, niti stručnog kapaciteta odlučivati tko ima pravo na pomoćnike, a tko ne, novog natječaja nema na vidiku. Čak nema niti službenog okvirnog datuma kad bi se mogao raspisati. Na početku smo travnju, početi će upisi prvašića, za mjesec dva u srednje škole, za djecu s valjanim rješenjima trebat će osigurati pomagače u nastavi. A mi ne samo da nećemo znati na koliko ćemo pomagača moći računati već nećemo znati hoće li se ona financirati na dosadašnji način. Podsjećam, radi se o djeci s teškoćama kojima je pomagač nužan kako bi polazili nastavu u redovnim školama. Ovo je samo jedan primjer za mnoge natječaje na koje smo računali ili mi ili udruge, još uvijek ne znamo kad će se raspisati, koji će biti uvjeti prijave te na koji način i u kojem obimu će se te aktivnosti sufinancirati, a radi se uglavnom o najranjivijim skupinama društva pa vas pitam, kad će biti raspisani ti natječaji. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Nataše Tramišak.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani saborski zastupniče, zahvaljujem se na ovom pitanju iako je pitanje direktno vezano uz Europski socijalni fond i ovaj koji ste naveli predmetne pozive i natječaje, direktno su vezani na Europski socijalni fond i upravljačka tijela Ministarstva rada i mirovinskog sustava i socijalne politike, međutim, ono što vam ja mogu dati odgovor s pozicije Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU da je Europski socijalni fond za razdoblje 2014.-2020. trenutno na 101% ugovorenosti, međutim, vjerujem da oni još uvijek imaju sredstava i prostora da riješe ove pozive koji su zaista bili vrlo važni za rad lokalne i regionalne samouprave odnosno konkretno za rješavanje određenih socijalnih pitanja. Ono što je važno za spomenuti u ovom trenutku je da radimo i na programiranju novog višegodišnjeg financijskog okvira, dakle Europski socijalni fond plus koji će imati više od 2 milijarde eura sredstava namijenjenih upravo za razvoj različitih socijalnih programa. Programiranje bi trebalo biti gotovo u lipnju ove godine nakon čega se šalje na verifikaciju EU komisiji. Vrlo brzo, vjerujem, nakon toga, da se mogu raspisivati prvi pozivi. Znači trenutno važno je za spomenuti, dakako, u svim državama članicama EU, pa tako i RH, da je ovo velika godina programiranja. Izrada različitih programskih dokumenata, operativnih programa, i nakon što se svi ti operativni programi odnosno prvo se usvoji regulativa EU komisije koja se odnosi na europske strukturne i investicijske fondove, mi možemo predati svoje operativne programe na verifikaciju i odmah po verifikaciji početi raspisivati prve pozive. I Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU i Ministarstvo socijalne politike, rada i mirovinskog sustava već sada i priprema svoje nacrte prvih poziva tako da odmah po verifikaciji programa možemo pozive raspisivati. Konkretno, nekakvu najavu poziva za Europski socijalni fond, to dakle se moramo konzultirati sa Ministarstvom rada i mirovinskog ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Poštovani zastupnik Stjepan Kovač.
Zahvaljujem. Pa nisam baš zadovoljan odgovorom jer bojim se da ćemo opet imati situaciju kao što smo imali prije 4 godine kad su u kolovozu i rujnu brojni roditelji djece s poteškoćama u razvoju, a isto tako, brojne udruge koje nude i rade pomoć toj djeci protestirali jer nije bilo natječaja, škole su počele, mnoga djeca još uvijek nisu imale pomagače i onda je opet sve spalo na jedinice lokalne samouprave gdje smo mi u brojnim situacijama financirali iz gradskih i općinskih proračuna za tu djecu novce jer nije pravovremenom bio raspisani natječaj. Bojim se da će tako biti i ove godine i nebrojeno puta se dokazalo da ova Vlada u biti radi samo pod pritiscima ili najgore probleme u nefunkcioniranju sustava rješava tek nakon što se evo, dogode, teške tragedije, što smo imali vidjeti prije nekih dana. Hvala.
Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Sanja Udović ministru gospodarstva i održivog razvoja, dr. Tomislavu Čoriću. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministrice, ministri, kolegice i kolege. Evo, ministre, poznato vam je da je jama Sovjak crna točka koja je tako definirana Strategijom gospodarenja otpadom i zapravo Planom gospodarenja otpadom RH predstavlja jedan od važnih ciljeva koje je potrebno ostvariti do '22. g. Naime, crna jama Sovjak izuzetno opterećuje mještane općine Viškovo, pogotovo se utjecaj jame manifestira tijekom ljetnih mjeseci i tada je zapravo nemoguće živjeti uz samu jamu Sovjak. Ono što želim naglasiti je da je ministarstvo 2018. g. potpisalo Ugovor o financiranju sanacije crne jame Sovjak, vrijednost radova iznosi čak 377 milijuna kuna i od toga je iz Kohezijskog fonda osigurano bespovratnih europskih sredstava u iznosu od 320 milijuna kuna. Pitanje zapravo koje upućujem vama je vrlo jednostavno. Kako Ministarstvo odnosno država misli u ovih preostalih, nešto manje od 32 mjeseca izabrati izvođača radova, sklopiti ugovor i pritom biti svjesni da postoji mogućnost žalbi završiti sanaciju jame Sovjak. Znači od 2018. g. prošlo je 2 godine i 8 mjeseci. Što je Ministarstvo radilo 2 godine i 8 mjeseci, odnosno što je Fond radio svo to vrijeme i da li će sanacije crne jame Sovjak biti ugrožena što se tiče tijeka vremena provođenja i da li će samo financiranje sanacije crne jame Sovjak biti ugrožena? Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Tomislava Ćorića.
Prije svega, zahvaljujem se na pitanju poštovanoj zastupnici Udović. Zapravo pustite da počnem sa konkretnim odgovorom na posljednji dio vašeg pitanja. Nije riječ o ministarstvu nego Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Vjerujem da ste to znali, ali s obzirom da smo u Saboru, pričati o fondu, a ne o ministarstvu, vjerojatno bi bilo promašeno u ovo predizborno vrijeme. Dakle Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost je kao što znate u listopadu 2019. g. objavio postupak nabave, ponude koje su pristigle na taj postupak nabave nisu udovoljavale uvjetima tehničke i stručne ispravnosti i taj postupak je, kao što znate, zaustavljeno odnosno poništen. Drugi je otvoren i u tom drugom u fazi su evaluacije ponuda, odnosno procjene ponuda za sanaciju crne točke jama Sovjak. Ono što bih želio istaknuti je činjenica da je Ministarstvo i 2018. g. kao i danas na istoj poziciji po pitanju sanacija ove crne točke, prije svega zbog njezine blizine kućama i da u potpunosti razumijemo nezadovoljstvo stanovnika tog kraja. Međutim, s druge strane ja kao ministar ne mogu učiniti da se postupak javne nabave u ovom konkretnom gradu, u konkretnom slučaju javne nabave radova za sanaciju ovog područja ubrza na neki način, kao što znate to ne bi mogli ni vi niti bilo tko na tom mjestu. Dakle, vjerujem da će taj postupak u narednom razdoblju biti priveden kraju i da će se odabrati najbolja ponuda i u konačnici da će se pristupiti sanaciji. Ono što me žalosti je činjenica da ste iskoristili ovaj aktualni sat za to pitanje s obzirom na činjenicu da se u protekle 2.g. od potpisivanja tog ugovora na tu temu nismo čuli, ako se ne varam nismo ni zaprimali upite vaše općine na ovo, na ovu vrlo bitnu temu. Hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnica Sanja Udović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ministre, zaista nisam zadovoljna vašim odgovorom. Prvo jer ste vi kao ministar nadležni odnosno vaše ministarstvo za rad Fonda za zaštitu okoliša. Drugo, žalosti me činjenica da niste upoznati s time da sam tražila isto tako pisani odgovor, ja mislim još u listopadu prošle godine, odgovor sam dobila, ali iz tog odgovora nije bilo decidirano vidljivo kako će ministarstvo riješiti sanaciju s obzirom na preostali period vremena koji je predviđen da se ovaj projekt riješi. Ono što me također zapravo zabrinjava jest činjenica da je ovaj postupak još uvijek u tijeku. Prateći elektronski oglasnik javne nabave primijetila sam da su pristigle samo 3 ponude, od toga je jedna ponuda premašila procijenjenu vrijednost nabave za 29 milijuna kuna, dok su ostale dvije prebacile znači procijenjenu vrijednost za 70% iznosa sredstava. Što to zapravo nameće kao zaključak? Nameće zaključak da je tender i nakon proteka ove 2.g. i 8 mjeseci poprilično nekvalitetno napravljen i da zapravo mogu kao načelnica i dalje biti zabrinuta da li će se sanacija uopće biti provedena, da li će ona biti kvalitetno provedena i da li će mještani općine Viškovo biti ugroženi, još jednom ću napomenuti, sa neučinkovitim radom Fonda za zaštitu okoliša? Zahvaljujem.
Sada će pitanje postaviti poštovani zastupnik Siniša Jenkač ministru pravosuđa i uprave dr. Ivanu Malenici.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre. Prvi puta Ministarstvo pravosuđa i uprave izradilo je specijalizirane planove za svaki županijski i općinski sud. Najavljuje se da će fokus biti na rješavanju neriješenih predmeta, posebno kad je riječ o predmetima kod kojih bi mogla nastupiti zastara. Najavljuje se da će se tijekom ove godine riješiti svi predmeti stariji od 7.g.. Kako to planirate provesti i kakvi su učinci tih planova, kakvi će učinci tih planova biti na čitavo pravosuđe?
Poštovani ministar Ivan Malenica.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče sabora, uvaženi zastupniče. Dakle, Ministarstvo pravosuđa i uprave po prvi put temeljem podataka koji su dostupni ministarstvu iz sustava e-spis napravilo je jednu analizu učinkovitosti rada pravosudnih tijela i to po principu semafora. Dakle, podijelili smo sva pravosudna područja, svih 15 pravosudnih područja u crveno, zeleno i žuto, dakle crveno su označena pravosudna područja koja imaju problema sa učinkovitosti svoga rada, žuto su označena pravosudna područja koja imaju srednju učinkovitost i zeleno su označena pravosudna područja koja imaju zadovoljavajuću učinkovitost. Dakle, primarni cilj ovog akcijskog plana jest skraćivanje trajanja sudskih postupaka, zatim rješavanje svih predmeta starijih od 7.g., te posebno praćenje i rješavanje kaznenih predmeta koje u naredne 3.g. odlaze u zastaru. U ovom trenutku na svim sudovima u RH ima oko 430.000 neriješenih predmeta. Ukupna duljina trajanja sudskih postupaka je 283 dana. Realizacijom ovog akcijskoga plana skratilo bi se trajanje sudskih postupaka sa 283 na 208 dana, a isto tako riješili bi se dodatno od ukupne brojke od 430.000 otprilike 70-tak tisuća predmeta. Posebnu ćemo pažnju posvetiti i svim predmetima starijim od 7.g., njih je otprilike 25.000 i oni su u ovom akcijskom planu uključeni na način da se svi ti predmeti stariji od 7.g. riješe u ovoj godini. A istaknuo bih još da će ovaj akcijski plan pratiti i mjesečne analize rada svih sudova i svih sudaca, tako da ćemo osim te mjesečne analize i tromjesečnog ponovnog bilateralnog susreta sa svim predsjednicima sudova razmatrati i vidjeti dakle učinke ovog akcijskog plana. Osim akcijskog plana koji će polučiti vjerujem određene rezultate, promjene idu u normativnom dijelu, dakle gdje će se i Zakonom o parničnom postupku uvesti određeni rokovi za rješavanje predmeta, uvesti kontradiktorni postupak, isto tako napravit će se i analiza Zakona o kaznenom postupku i zapravo da kroz ta dva važna procesna zakona, dakle Zakon o kaznenom postupku i Zakon o parničnom postupku, dodatno omogućimo sudovima da što efikasnije i što učinkovitije rade. Važan element učinkovitosti rada pravosudnih tijela je svakako i digitalizacija. Tu, tu nastavljamo dalje s digitalizacijom, pogotovo nadogradnjom sustava e-spis i e-komunikacije koji je u znatnoj mjeri ubrzao sudski postupak, ali i komunikaciju sa strankama u tim postupcima, a veliku šansu naravno vidimo i u Nacionalnom planu otpornosti i oporavka gdje smo predvidjeli brojna druga ulaganja u pravosudnu infrastrukturu. Dakle, ovim akcijskim planovima i izmjenama ključnih zakona, Zakona o parničnom postupku i Zakona o kaznenom postupku, te daljnjim ulaganjem u digitalizaciju vjerujemo da ćemo postići da naši sudovi rade učinkovitije i efikasnije. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Jenkač.
Hvala uvaženom ministru. Evo problematika dugotrajnog sudovanja sveopće je poznata, veliki problem za naše građane, pogotovo za gospodarstvo. Stečajni postupci koji traju po 10.g., trgovački sudovi u kojima sude suci koji se pojavljuju kao miritelji u gospodarskoj komori. Ja vjerujem da će ove aktivnosti ubrzati sve te sudske postupke i želim vam u tome puno uspjeha i da je to samo početak rješavanja problema i pravosuđu.
Sada će poštovani zastupnik Anđelko Stričak postaviti pitanje ministru znanosti i obrazovanja prof. Radovanu Fuchsu.
Hvala. Ministre, u mandatu prethodne Vlade premijera Plenkovića, na području Varaždinske županije izgrađen je studentski dom u Varaždinu, započelo se s najvećim osnovnoškolskim projektom izgradnje Osnovne škole u Svetom Iliji, s projektom izgradnje centara kompetentnosti u sklopu Medicinske škole Varaždin i Srednje škole „Arboretum Opeka“ u Vinici te s nizom manjih ali bitnih investicija i projekata. Kako bi nastavili tim dobrim smjerom, a radi ravnomjernog pedagoškog standarda koji je sastavni dio obrazovnog sustava jednakih šansi, na području Varaždinske županije potrebno je još izgraditi odnosno dograditi nekoliko objekata. U sklopu mreže osnovnih škola, potrebno je dograditi škole u Ivancu, Novoj Vesi, Strmcu i Svibovcu Podravskom te izgraditi školske-športske dvorane u Bisagu, Donjoj Voći, Vinici, ... [[Govornik se ne razumije.]] Kamenici, Cvetlinu, Završju, Črešnjevu, Druškovcu. U sklopu srednjih škola, dograditi Srednju školu Ludbreg te u Varaždinu gospodarsku srednju strukovnu i glazbenu školu. Stoga moje pitanje glasi, a bez obzira na to što je osnivač svih ovih osnovnih i srednjih škola Varaždinska županija, da li će se Ministarstvo znanosti i obrazovanja uključiti u dogradnju odnosno izgradnju navedenih školskih objekata? Također, koristim priliku, nedavno ste bili u Varaždinu i dekanici Fakulteta organizacije i informatike uručili dva ugovorna 2,5 milijuna kuna za uređenje Vile Oršić jer vode bitku sa nedostatkom prostora. Također koristim priliku i napominjem da Fakultet organizacije i informatike u Varaždinu ima ishođene sve potrebne dozvole i suglasnosti te građevinsku dozvolu za izgradnju kampusa te vas molim za podršku i za ovu investiciju. Hvala.
Poštovani ministar Fuchs.
Uvaženi zastupniče, ja bih mogao sada vrlo kratko reći da sve ćemo to financirat, ali neću vam odgovoriti tako, naime odgovorit ću vam naravno na način da sve ovo što ste vi nabrojali a ne samo vi iz Varaždinske županije nego dapače i svih ostalih županija, u prvom redu kad se govori o predškolskom i osnovnoškolskom odgoju a onda na to naravno nadograđen i srednjoškolski ali i dio koji se na visoko školstvo, kanimo financirati to zaista onako kako se to do sada ajmo reć nije nikad desilo u tom obimu iz ovih novaca koji su osigurani u nacionalnom programu obnove i oporavka gdje kao što sigurno znate, Ministarstvo znanosti i obrazovanja za onaj dio reformskih procesa koji smo mi predlagali, dobilo otprilike 15% ukupnog iznosa. Dakle, to vam je negdje oko 5,1 milijardi za dio koji se odnosi na obrazovanje i 2,4 milijarde za znanost, istraživanje i razvoj. U ovom slučaju, razgovaramo o predškolskim i osnovnoškolskim objektima gdje smo zamislili da sve škole pređu na jednosmjenski rad, prema tome, svugdje gdje treba dograditi ili izgraditi dodatni kapacitet, oni će se realizirati iz ovih novaca. Reforma će se provesti na način da naša djeca budu onda u školama do negdje 4 sata po podne što uključuje naravno i topli obrok i rad izvan onog prijepodnevnog programa, na taj način bi djeca koja su sada kod nas u školama po broju aktivnih sati provedenih u školi, na najnižom mjestu u EU-u, s time bi se broj provedenih sati u obrazovanju proširio ili povećao gotovo na duplo, s time se otvara čitav niz mogućnosti izvođenja nastave u onim segmentima koji se često problematiziraju kod nas a to je razumijevanje i prenošenje interpretacija, spoznaja koja su naučila i jednako tako i čitav niz programa građanskih odgoja pa nadalje koji sada dobivaju puno više prostora i naravno još i fizička aktivnost i sada da ne obrazlažem, ukupno šta će se sve kurikulumom propisati ali jednako tako izgradnja predškolskih objekata, jel, reformom pretpostavlja i obaveznu prvu godinu predškole. Što se tiče visokog školstva, tu je otprilike previđeno negdje oko 600 milijuna za u prvom redu digitalizaciju visokog obrazovanja koje bi onda dovelo do toga da između ostaloga imamo i jedinstveni registar svih diploma u RH koji se onda može vezati sa E-građaninom i dalje. Isto tako, u djelu o kojem sam maloprije govorio odnosi se na visoko školstvo, tu postoji čitav niz prostora s obzirom da je negdje oko milijardu predviđena, jedna milijarda je predviđena otprilike za, govorim o eurima, o investicijama u istraživački sektor pa u tom smislu izgradnja i nabavka kapitalne opreme i slično, dok bi onaj ostali novac se previđa plasirati u program koji u prvom redu se odnose na karijere mladih istraživača i programe koji dovode do start up-ova i spin off poduzeća, dakle nove i moderne tehnologije, povezane sa gospodarstvom apsolutno i ovo je kao jedan od preduvjeta i jednako tako, posebna sinergija u nekim programima i projektima, opet ciljano sa najvećim naglaskom na suradnju u inovacijama i istraživanjima [[Upadica Reiner: Hvala.]] To će vjerojatno po prvi put biti moguće u ovoj mjeri [[Upadica Reiner: Hvala.]] financirati na ovakav način.
Poštovani zastupnik Stričak.
Ministre, zahvaljujem vam se i na odgovoru a i na svakoj pomoći za investicije na području Varaždinske županije. Uoči svakih izbora županijske razine, jedino je što je poznato je županijski grb, zastava i pročelnik za obrazovanje a to je od 90-ih g. Miroslav Huđer. Smatram da je upravo i zbog njegovog zalaganja Varaždinska županija po mnogo tema vezanih za obrazovanje, među prvima ili vodećima u RH, između ostalog, među prvima smo uveli i besplatni prijevoz srednjoškolaca, prehranu, besplatne udžbenike, itd. Stoga smatram da sve ove dograde i nadogradnje biti će dodatni iskorak u kvaliteti obrazovnog sustava našeg područja. Hvala.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Gari Cappelli ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Ministre Butković, pa izborne tj. predizborno doba pa nekako želimo se svi hvaliti projektima, što se tiče recimo Primorsko-goranske županije kako tko ima intervju, tako smatra da mu je preteče da kaže što se ulagalo i da je to nekakva zahvala onome koji priča u tom trenutku o tome. Ja bih htio malo da se jednostavno zna što su to nacionalni projekti, koji su to nacionalni projekti, koje je Vlada RH prepoznala, što znači prepoznati Vladine projekte, pa u jednom primjeru bih rekao, recimo, što znači napraviti infrastrukturu na vrijeme, koliko to znači za buduće investitore, pa recimo, nedavno, grupacija Lürssen koja je potpisala recimo i uzela Benčić, bivšu tvornicu, recimo u najam, da zaposli preko 40, 50 inženjera gdje će se crtati, ako možemo to tako reći, najluksuznije jahte, možda i brodovi, na svijetu. Ali, da bi do toga došla, potrebna je infrastruktura. Vlada i vi ministre, dakle, odradili ste maksimalno na izgradnji infrastrukture da bi se upravo stvorili uvjeti za mogućnost kvalitetnije raspisivanja natječaja i Porto Baroša i Zagrebačke i Brajdice, dakle, da luka postigne dakle rezultate koje je imala ovdje kao nikad dosad. Dakle to su sve uvjeti koje infrastrukturom uspijevamo pa, htio bih da malo razgraničimo i da vidimo recimo, zadnje potpisivanje od 17 milijuna, recimo, lučkim upravama Primorsko-goranske županije, što to sve znači za otoke i priobalje i koliko to kvalitetu samog investicija budućih partnera.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a, poštovani zastupniče. Što se tiče gradnje lučke infrastrukture, to je od samog početka ove Vlade na čelu sa premijerom Plenkovićem od 2016. g. bio jedan od glavnih prioriteta u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Evo, reći ću vam jedan podatak, u 2015. g. ukupna nacionalna sredstva za gradnju luka u cijeloj Hrvatskoj su bila 23 milijuna kuna, a danas su nacionalna sredstva oko 90 milijuna kuna i europska sredstva koja su preko milijardu i po' kuna koja se trenutno ulaže u gradnju, obnovu i rekonstrukciju lučke infrastrukture, ne samo u Primorsko-goranskoj županiji nego u svih 7 hrvatskih županija. To je, to su brojke, to pokazuje što su prioriteti u gradnji infrastrukture, ukupna ulaganja u infrastrukturu lučku danas su preko milijardu i po' kuna. Što se tiče Primorsko-goranske županije, tamo je 2015. g. dodijeljeno svega 6 milijuna kuna. Mi smo u protekle 4 godine ulaganja u Primorsko-goransku županiju su u lučku infrastrukturu preko 300 milijuna kuna, što uključuje, naravno i po prvi puta mogućnost financiranja takvih sredstava od strane EU, što je 85% bespovratno i još k tome 15% osigurava državni proračun, odnosno proračun Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture. To je, to ja zovem renesansom na hrvatskoj obali, nije to samo u Primorsko-goranskoj županiji, da ne ispadne ovo da je to samo zavičajna politika vas kao zastupnika i mene kao ministra iz Primorsko-goranske županije nego je to u svih 7 županija, to znaju i naše kolege u Dubrovačko-neretvanskoj županiji gdje su najveća trenutno ulaganja u lučku infrastrukturu, na području cijele Hrvatske i naravno, i u drugim županijama, da ih sad sve skupa ne spominjem. Što se tiče lučkih projekata, od završene rekonstrukcije na Brajdici, Zagrebačke obale, ta ulaganja su danas u Primorsko-goranskoj županiji u riječkoj luci, kad govorim samo o aglomeraciji luka Rijeka preko milijardu kuna, isto uglavnom financirana od strane EU, a kao što ste i sami spomenuli, nakon odluke Vlade RH, raspisan je natječaj za izgradnju trenutno najveće investicije u nautički turizam, to je luka Porto Baroš za koju je pristigla jedna ponuda, sada je ona pri evaluaciji pa ne mogu o njoj puno govoriti, ali vjerujem da će biti sve u redu i da će Vlada negdje sredinom sljedećeg mjeseca donijeti odluku o odbiru. U sljedećoj financijskoj perspektivi i kroz mehanizam za otpornost smo predvidjeli dodatna sredstva za gradnju lučke infrastrukture, tako da negdje do 2027. g. do kad traje nova perspektiva će biti uloženo negdje oko dodatnih 2 milijarde kuna u luke, u obnovu luka, s jednom iznimkom, u trenutnoj perspektivi mogli smo graditi samo luke na otocima i luke u priobalju koje su bile u funkciji oba otočnog povezivanja, a sada smo tu barijeru skinuli pa će sva otočna i priobalna mjesta koja budu imala spremne projekte moći kandidirati, graditi luke i rive, koje nisu samo zaštita akvatorija, koja nisu samo u funkciji sigurnosti nego su lice i naličje svakog primorskog i obalnog mjesta. Evo. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo predsjedniče. Ministre, sigurno da, pogotovo ljudi sa priobalja i otoka, itekako, kad čuju ove podatke jer živeći na otoku naravno da je najbitnija stvar povezivanje i tamo gdje ima kvalitetno povezivanje, dakle i rješavanje pitanja infrastrukture, meni je drago da smo to prepoznali i drago mi je kad kazujete ovim podacima, dakle uvijek postoji onaj zarez, što bi reklo da li je ova ili ona opcija na vlasti. Mi smo dokazali da smo prepoznali projekte i da smo ih na neki način, bez obzira na stranačku pripadnost znali zbog građana upravo to raditi i Vlada je na takav način i pristupala bez tih kažem gledanja kao što nas se obično želi optužiti dakle da mi investiramo tamo gdje je HDZ na vlasti, ovo je pravi dokaz da smo prepoznali da Rijeka, Primorsko-goranska županija treba investicije treba prepoznatljivost kroz infrastrukturu i Vlada je to prepoznala i na taj način financirala, a da ne govorimo i dalje o preko 200 malih projekata u turizmu, 56 miliona kuna za grad Rijeku za prijestolnicu kulture, bolnicu itd. Dakle, ova Vlada je prepoznavala projekte, a ne izričito stranački kako se u određenim trenucima zna i govoriti, a naročito u predizborno doba. Hvala lijepo.
31. pitanje zastupnik Ivan Radić, postavlja ga ministrici regionalnoga razvoja i fondova EU Nataši Tramišak. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice podvožnjak u Ulici Sv.Leopolda Bogdana Mandića u Osijeku tzv. podvožnjak Čepinjska u Osijeku je dugo očekivani projekt koji će riješiti jedno od najvećih prometnih problema grada Osijeka. Po mojim informacijama projekt ima sve važeće dozvole, ali nedostaju financijska sredstava. Zanima me što vi odnosno vaše ministarstvo i u kojim rokovima može napraviti po tom pitanju? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče, poštovani saborski zastupniče upoznata sam naravno sa problemom promete povezanosti odnosno problema na zapadnom ulazu u grad Osijek, najopterećenija gradska transverzala je Ulica Sv.Leopolda Bogdana Mandića. Ono što je točno, a to je da sva projektna dokumentacija izrađena kompletno, da je spremna rekonstrukcija i modernizacija izgradnjom podvožnjaka i to ispod željezničke pruge Osijek – Zagreb. Vrijednost samog projekta procijenjena je na 94 milijuna kuna. Oko 80 milijuna kuna zatraženo je iz fondova EU i ono što vam mogu potvrditi da je prošle godine prilikom izmjena operativnog programa Konkurentnost i kohezija u suradnji sa Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture na inicijativu Osječko-baranjske županije i Hrvatskih cesta izmijenjen operativni program i osigurana su sredstva. U najavi je već neko vrijeme sam ograničeni poziv, poziv je spreman biti će u narednih nekoliko tjedana i raspisan. Ono što očekujemo dakle da će se u naredne 2,5 do 3 godine izgraditi kompletno ova cestovna prometnica, nova infrastruktura i da će se time riješiti permanentni problemi ulaza u sam grad Osijek. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovana ministrice, hvala vam na odgovoru, ovdje je i ministar Butković pa vas molim da se dodatnih 15% sredstava osigura na stavkama vašeg ministarstva ili na stavkama Ministarstva mora, prometa i infrastrukture jer je takav iznos kao što znamo veliko opterećenje za proračun grada Osijeka. S razlogom podržavam sva ulaganja u promet na istoku Hrvatske kao primjerice zadnje ulaganje u novo pristanište za riječne kruzere na osječkoj promenadi koje je otvorio premijer Plenković vrijedno 13,8 milijuna kuna. Hvala vam.
32. pitanje zastupnica Sandra Benčić postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem vam se. Poštovani premijeru ovih dana smo iz objavljene prepiske odnosno e-mail korespondencije saznali da se guverner Vujčić sastajao sa predstavnicima Knighthead fonda i stavio se u de facto poziciju njihovog konzultanta. Posljedica toga je da je upravo njihova ponuda za Agrokor prošla nakon što je on na njihov zahtjev i to na zahtjev niže rangiranih birokrata Knighthead fonda učinio njihovu ponudu atraktivnijom. Posljedice toga su gubitak od 800 miliona kuna mirovinskih fondova odnosno naših radnika i radnica koji u njih uplaćuju te ogromni gubici našim dobavljačima kojima nije isplaćen ni granični dug. Dapače kada govorim o dobavljačima moramo reći da ste upravo vi vašim odlukama omogućili da se tzv. konzultantima Agrokora isplati više novaca nego što je bio granični dug dobavljačima. Kažem upravo ste im vi to omogućili jer ste se vi odlučili za model roll up kredita za koji mnogi stručnjaci tvrde da je bio nepotrebno napuhan. Vi ste ti koje je Martina Dalić informirala o cijelom procesu i dogovorima i vi ste ti koji ste donijeli lex Agrokor i niz odluka koje su rezultirale time da je na kraju većinski vlasnik nekadašnjeg Agrokora doslovno Ruska Federacija koja je vlasnica banaka koje su većinskom današnje Fortenove. Stoga me zanima da li ste znali da se guverner Vujčić kao guverner narodne banke sastaje sa niže rangiranim predstavnicima fonda rizičnog kapitala, jeste li znali da ih savjetuje i da li ste znali da su upravo preko njega oni došli do Vlade odnosno vaše potpredsjednice Vlade Martine Dalić? Smatrate li da bi guverner Vujčić trebao Vladi i saboru odgovarati za to? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Benčić. Što se tiče guvernera HNB-a ja vam predlažem da pitate njega, a ne mene stvari koje se tiču njega. Što se tiče Agrokora, dakle prvo zakon je donio Hrvatski sabor, ne ja. To je jako važno za imat na umu. Prije 4 godine baš ovako oko Uskrsa vi se možda toga ne sjećate možda ste tada bili konzultantica za europske fondove ili ste bili GONG transformiran sada u političku stranku, možda niste pratili situaciju koja je bila sa najvećom hrvatskom kompanijom koja je imala 30.000 zaposlenih u Hrvatskoj i još 30.000 zaposlenih u susjednim zemljama. Pa nije ta kompanija došla u problem zbog Vlade Andreja Plenkovića, nije ta kompanija tražila svoje financiranje u Hrvatskoj, u Zapadnoj Europi, u SAD-u, pa potom u Rusiji zahvaljujući preporuci mene ili moje Vlade. Vi sad govorite tko je vlasnik. Ja mislim da ste vi pravnica, jel tako? Jeste. Pa vjerojatno onda znate da vlasnik postaje u takvim situacijama onaj koji je vjerovnik, neko ko je posudio neki novac, a ovaj koji mu je posudio to nije mogao vratiti. Ajde podvucimo crtu, što se dogodilo? Jesu nastali troškovi za državni proračun? Nisu. Da li se kompanija transformirala i radi? Radi. Da li su radna mjesta očuvana? Jesu. Da li su OPG-ovi do u zadnju lipu dobila sve obaveze koje je kompanija prema njima bila dužna? Jesu. Da li su dobavljači kompanije, svi doslovno kroz proces nagodbe ostali na nogama? Jesu, rade, funkcioniraju, privređuju, čak smo im nakon toga nekima vjerojatno i pomogli i u kontekstu covid krize. Svi su tu, svi rade, kompanija radi, proračun je zaštićen, hrvatsko gospodarstvo funkcionira, OPG-ovi namireni, radnici rade. I kompanija se transformira i postupno ide iz jedne nemoguće situacije u situaciju normalnog tržišnog funkcioniranja. Dapače, evo sad ste vidjeli da je „Ledo“ kao jedan od brendova, jedna kompanija, dakle „Ledo Hrvatska“, „Ledo Čitluk“ i „Frikom“ dobio ili će dobiti u ovoj proceduri „Nomad Foodsa“, ponude „Nomad Foodsa“ nove vlasnike za 615 milijuna EUR-a, za 615 milijuna EUR-a. Ja mislim da je to puno bolje nego da smo možda tada prije 4.g. pustili jednostavno da sve propadne, da imamo nezaposlenost, da imamo kao domino efekt pad ne samo te kompanije nego niza kompanija koje su s njom bile povezane, a da OPG-ovci i naši poljoprivrednici ostaju bez ičega. Dakle, što vi mislite da bi država trebala napraviti, pustit takvu kompaniju da propada pred vašim očima bez vaše krivnje ili stvoriti okvir da se zadrže radna mjesta i da se postupno kompanija transformira, a da država nema štetu? Što vi mislite da vlada treba raditi? Da li mislite da vlada treba gledat, kupit kokice ili ovaj sladoled ili štapić, to je ovdje jedna gospođa koja je već, vi ste druga koja pokreće na neki način posredno ovu temu danas trebala sjest kao u kinu, prekrižit ruke i gledat, i gledat kako propada. Ako mislite da je to politika, varate se.
Izvolite očitovanje.
Poštovani premijeru, osim što ste mudro odšutjeli moje ključno pitanje, a to je da li ste znali da je guverner Vujčić doslovno konzultirao, konzultirao jednu od zainteresiranih strana kao guverner HNB-a, a odšutjeli ste vjerojatno jer bi vas činjenica o tome mogla inkriminirati u budućim postupcima. Reći ću vam još nešto, svaki pravi državnik zna da ne postoji jedna opcija za rješenje problema, ne postoje dvije, postoji uvijek više. Vi govorite da su postojale dvije ili sve pustiti da propadne ili učiniti ovo što ste vi učinili. Govorite o OPG-ovcima koje ste spasili. Dug prema njima je bio manji nego dvomjesečna naknada koju ste vi omogućili konzultantima Agrokora. Šta je sa graničnim dugom dobavljačima koji je isto tako bio manji od ukupne cifre koju ste isplatili konzultantima i omogućili im to sa lex Agrokorom? Šta je sa 800 milijuna kuna štednje mirovinske naših građana i građanki? Kada podvučemo crtu to je računica koju dobijemo. Računica koju dobijemo je da ste vi omogućili zainteresiranim financijskim institucijama u vlasništvu jedne države koja za razliku od vas jako dobro zna šta je njen geostrateški interes, da dobije većinsko vlasništvo, a niste to omogućili našim dobavljačima, nije vam palo na pamet da ih možete organizirati u zadrugu, da zadruga može bit vlasnik većinskih poduzeća kao što je recimo to u Italiji, da možete i OPG-ovce u to organizirati, da možete omogućiti transformaciju te tvrtke na način da ona zaista štiti hrvatske prehrambene i poljoprivredne interese. Ne, išli ste pogodovati onim financijskim institucijama koje su danas u vlasništvu druge države koja ne mora nužno prema vama imati prijateljski interes i koji taj interes može mijenjati. To je pozicija u koju ste vi nas doveli i to je ono što imamo kad podvučemo crtu… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepo. Sada je na redu zastupnik Tomislav Klarić, pitanje postavlja ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče HS. Poštovani ministre, svjedoci smo krize koja je zadesila našu zemlju, katastrofalnih potresa i svega onoga s čime se suočila kako naša država tako i hrvatska vlada. No svjedočimo i nečemu što skeptici, a čuli smo to i danas u saboru, nikako ne žele priznati, nevjerojatnoj izgradnji i ogromnom investicijskom ciklusu na području čitave RH. Ono čemu ja osobno mogu svjedočit to je izgradnja u Primorsko-goranskoj županiji, pa evo i onom dijelu onoga čemu su se mnogi protivili, a što je praktički zadivljujućom brzinom realizirano poput LNG terminala kad je praktički s razine mora dignut plinovod do 750 metara nadmorske visine „MRS Zlobin“. U svakom slučaju gospodarstvo, a i svi projekti koji se odvijaju na tom našem području su hvale vrijedni. No ono čega smo svi svjesni kriza je najviše praktički pogodila upravo one male i srednje poduzetnike. Mene zapravo zanima što je konkretno vaše ministarstvo poduzelo kako bi se njima pomoglo, kako bi im se omogućilo i olakšalo preživljavanje ovih teških vremena, kako bi po izlasku iz krize mogli nastavit sa svojim aktivnostima, sačuvat radna mjesta i punit državni i lokalni proračun?
Samo malo ministre, imamo povredu Poslovnika. Kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238., vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika. Naime, postavljeno pitanje je bilo toliko ulizničko, toliko očito naručeno i toliko isprazno da vrijeđa moj moralni integritet kao izabranog narodnog zastupnika koji je prisiljen ovdje slušati takvo poltronstvo i svjedočiti srozavanju instituta aktualnog sata. Stoga vas molim da zastupniku Klariću izreknete opomenu.
Kolega Raspudiću, ovo nije nimalo duhovito, dajem vam opomenu i molim vas da to ne činite, zato što svaki zastupnik ima pravo postaviti pitanje kakvo hoće i niste vi ti koji ćete određivati sadržaj, moralnost ili bilo što drugo što je vezano uz to pitanje. A pitanje je bilo sasvim normalno kakvo se može čuti i čulo se je u zadnjih 30 godina u ovom saboru. Dobivate opomenu, ovo će vam sad biti druga ako sad ponovo napravite nešto krivo. Izvolite.
Povreda Članka 238., poštovani predsjedniče sabora navedenu vještinu ste svojevremeno maturirali s gospodinom Sanaderom, diplomirali sa gospođom Kosor, magistrirali sa gospodinom Karamarkom i sada je doktirate sa magistrom Plenkovićem. Ali vi ste se barem uvlačili sa stilom i mjerom za razliku od ovih zastupnika. Stoga apeliram, stoga apeliram da ih tome i poučite, stil i mjere [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Raspudić.]] umjesto što meni dajete opomenu.
Kolega Raspudiću, bilo mi je jako drago kad ste bili u mojoj izbornoj jedinici, pa kada sam ja sam dobio više glasova nego cijela vaša lista, toliko o vašoj vjerodostojnosti, toliko o vašoj sposobnosti, inteligenciji i svemu onome što mislite da posjedujete, a ne posjedujete. Izvolite kolega Klariću.
Uvaženi predsjedniče, zastupnik je povrijedio Članak 238. s obzirom da me je prozvao ulizničkim, očito da on nikada u životu nije realizirao niti jedan projekt u gospodarstvu niti na bilo koji način sudjelovao u otvaranju bilo kakvog radnog mjesta pa ne zna o čemu sam ja ovdje govorio, ali u svakom slučaju on je mene uvrijedio sa svojim nastupom i mislim da zaslužuje opomenu.
Opomenu sam dao, čuli ste. Izvolite kolega Raspudić, imate vi još jednu. Što? Nisam vidio, oprostite, izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Raspudić povrijedio je Članak 238. jer se ne zna ponašati u sabornici, a očito su danas kao MOST obrali bostan u ovoj sabornici i zato su došli ovako pripremljeni da čitaju i pitanje i odgovor i povredu Poslovnika. Od jednog intelektualca razine gospodina Raspudića to ne bi očekivali, da čita što treba izgovoriti. Da li su mu napisali u klubu dolje ili ne znam, on je to pročitao. I drugi put je Poslovnik povrijedio i opet je pročitao i zato je dobro da ste mu dali opomenu.
Hvala lijepo. Da, u redu, izvolite kolega Raspudić.
Drago mi je da gospodin Borić fokusiran tako na čitanje tko kome što piše možda ima nekog iskustva. Članak 238. gospodine Jandroković vi opetovano ističete vaš izborni trijumf nadamnom u 2. izbornoj jedinici, ja ću samo reći da je najveća hrvatska stranka koju je vodio dr. Franjo Tuđman čiji simbolički kapital nosite i danas ostvarila bolji rezultat od moje liste ne zahvaljujući vama nego unatoč vama. Izađite na čelo neovisne liste pa ćemo vidjeti kako koga gledaju hrvatski građani [[Upadica: Kolega Raspudić sjednite se.]] toliko o vašem … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
17.000 i nešto glasova sam dobio, ne volim o tome puno govoriti, to znaju ljudi koji prate, više nego cijela lista vašega MOST-a. I to vam najbolje govori o vjerodostojnosti vašoj i mojoj, a svoju novinarsku karijeru i ono što ste pisali uglavnom ste bili posvetili da me blatite, vrijeđate, difamirate i na kraju vam je rezultat bio takav kakav je bio, pa to vam govori o svemu. Pametnome dosta. Idemo dalje, kolega Ćorić izvolite odnosno ministar Ćorić odgovor na zastupničko pitanje.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče sabora. Moram priznati da sam zaboravi pitanje nakon ovih bravura zastupnika Raspudića i s druge strane rado bih ovaj dao i pola minute svog vremena ako još što ima pročitat s ceduljice, međutim ostavit ćemo to za slijedeći put. Siguran sam da bi s obzirom na ono što smo u proteklih godinu dana učinili za hrvatsko gospodarstvo ovaj razgovor mogli voditi puno, puno dulje, međutim dozvolite prije svega da predstavim kako i na koji način smo na razini Vlade RH donosili mjere pomoći gospodarstvu. U samom početku krize i ulaskom u prvi, u prvu fazu zatvaranja mjera zaštite radnih mjesta od 4.000 kuna odnosno isprva 3.250, a zatim 4.000 kuna kojim je obuhvaćeno preko 650.000 radnika u realnom sektoru učinila je definitivno da RH u proteklih godinu dana ne doživi ono što su doživjele brojne mediteranske zemlje, a to je značajno smanjenje udjela aktivnih odnosno udjela aktivne radne snage u segmentu zaposlenih i to je nešto što svakako valja istaknuti. Na te mjere u konačnici je potrošeno preko 9,5 milijardi kuna, one kao što znate idu i dalje. U drugoj fazi išli smo sa mjerom kojom smo sufinancirali skraćivanje radnog vremena u radno intenzivnim industrijama i ta mjera je polučila rezultate. Kada govorimo o namirenju troškova poduzetnika, ono što svakako valja istaknuti je mjera namirenja fiksnih troškova na koju je potrošeno preko 200 miliona kuna. U konačnici pored ove izravne pomoći svakako ću istaknuti i činjenicu da su Hrvatska banka za obnovu i razvoj i HAMAG BICRO kroz moratorij na kreditne obveze omogućili da dobar dio poduzetnika u RH proteklih godinu dana opstane. Tu ću pribrojati i činjenicu da je HAMAG išao sa dvije vrlo intenzivne kreditne linije, prva vrijednosti do 100.000 EUR-a na koju je utrošeno preko milijardu i 200 kuna, a druga od 50.000 EUR-a preko koje je plasirano oko 450 milijuna kuna do sada. Želim istaknuti činjenicu da je 2020. godina, godina koju bi sve ekonomije svijeta željele zaboraviti jer je donijela do strahovitog pada ekonomske aktivnosti na globalnoj razini, no, s druge strane, hrvatsko gospodarstvo u 2021. nakon pada od 8,4% ulazi sa vrlo visokim projekcijama stopa rasta za ovu i sljedeću godinu. Tome će sigurno doprinijeti i Nacionalni plan oporavka i otpornosti o kojem je ovdje danas bilo riječi i njegova realizacija kroz brojne projekte, kako javnog, tako i privatnog karaktera. U konačnici, najavit ću i natječaj za povećanje proizvodnih kapaciteta koji smo u okviru REACT-EU-a osmislili i provest ćemo u narednim mjesecima u Ministarstvu gospodarstva i održivoga razvoja. Riječ je o milijardu kuna, milijardu 140 milijuna kojima ćemo sufinancirati povećanje proizvodnih kapaciteta u prerađivačkoj industriji. Držimo da ona to zaslužuje i držimo da je to najbolji mogući način povećanja konkurentnosti malih i srednjih poduzeća u RH. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se na odgovoru, a malo ću ga obličiti s obzirom da sam ovdje mogao čuti zapisano na papiru kod nekih ljudi kritike i prozivke. 4 mandata imam čast voditi jedan grad i raditi aktivno na terenu. 4 mandata prošao sam praktički sve Vlade, još nismo imali ovakvu situaciju u investicijama, u razvoju gospodarstva, o čemu možemo svi svjedočiti i svak to gledati svojim očima i vidjeti. Samo na prostoru mog, moje industrijske zone u proteklih nekoliko godina, 41 tvrtka, 20 hala izgrađeno, g. Raspudić, 8 ih se gradi i 13 je pred izgradnjom. 2000 radnih mjesta, jedan mali grad. Znate zahvaljujući čemu? Razumijevanju Vlade RH. Razumijevanju Ministarstva gospodarstva, dostupnim EU sredstvima, nikad boljim, prilagodnijim kreditima za gospodarstvenike, pitajte njih. Najlakše je ovdje sjediti, primati saborsku plaću, par dana prije toga pisati, izmišljati koga ćemo malo prozvati, koga ćemo baciti na nekakav stup srama. Da se gleda što se gradi na području Hrvatske, ja mogu govoriti konkretno na području Primorsko-goranske županije, gradi se bolnica u Rijeci, gradi se najskuplja dionica ceste od Zagrebačke obale, izgradio se plinovod, gradi se županijske lučke uprave, financiranju se sredstva EU fondova, svako to malo se potpisuju ugovori, kopa se tunel Učka, gradi se Pelješki most, da se ikad toliko radilo u bližoj ili daljoj hrvatskoj povijesti i kad ovdje netko govori istinu, onda ga se proziva kao, nekome se netko ulizuje. Ne.
Hvala lijepa. Hvala lijepa kolega Klariću [[Upadica: Građani su ti koji će to reći.]] Hvala vam lijepa. Idemo dalje. Kolega Tomašević pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Moje pitanje je predsjedniku Vlade Plenkoviću i vrlo je jednostavno. Da li ste vi premijer, jeste li vi premijer koji zna ili ste premijer koji ne zna? Zašto vas to pitam. Ako upišete u Google tražilicu riječi „Andrej Plenković nisam znao“ dobijete čak 125 tisuća rezultata što je stvarno impresivna brojka. Ima tu nekih kultnih „Nisam znao za okolnosti Kujundžićeve imovinske afere“, ima tu nekih i aktualnih, „Ne znam zašto USKOK i DORH nisu u 5 mjeseci uspjeli provjeriti ozbiljne optužbe Zdravka Mamića o podmićivanju sudaca“ ili „Ne znam zašto nije izrečena zabrana privremenog napuštanja zemlje za Zorana Mamića“, nakon što je osuđen pravomoćno za gotovo 5 godina zatvora. Međutim, ima i nekih starih aktualnih, „Nisam znao da je Dragan Kovačević pod istražnim mjerama kada sam mu produžio mandat za direktora javnog poduzeća“. Čovjek je, inače, jutros, ponovno uhićen. Ima i nekih aktualnih kada ste rekli da niste znali za okolnosti HDZ-ovog gradonačelnika Požege Puljašića kada su isplivale snimke oko toga gdje on naređuje direktoru komunalnog poduzeća da namješta natječaje. Međutim, ono što ste sigurno znali jeste da je Puljašić kao gradonačelnik Požege bio, da je imao optužnicu DORH-a zbog drugog slučaja i unatoč tome ste ga stavili na listu za Sabor i kad mu je ta optužnica potvrđena sudski, mi smo morali u prvim danima mandata skinuti taj imunitet i ono što sigurno isto tako znate je, a ono što mene zanima da li znate, da je on kao volonter gradonačelnik Požege prije nekoliko dana zaposlen bez natječaja u Domu zdravlja Požega, da je kao diplomirani ekonomist vodi vozni park tog doma zdravlja, zbog čega je osoba koja je to ranije radila, dobila otkaz. Jeste li to znali, premijeru?
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Tomašević. Ja bih volio da vi znate o Zagrebu i zagrebačkom proračunu, njegovom razvoju kao naš kandidat Davor Filipović. Baš vas je bilo [[Pljesak.]] baš vas je bilo, to je dobro, vidite, evo, drugarica Benčić, kako ona vaša drugarica, plješće, to je dobro jer ste morali doći na sučeljavanje sa mladim doktorom ekonomije i profesorom na ekonomskom fakultetu uz vašega partnera za hakl, Joška Klisovića i to u okolnostima koje su vam favorabilne, ali zgodno je to za znati, dobro je da ljudi to znaju. Dakle to je prvo. To znam jer sam pratio to. Drugo, nisam znao da ste vi takav fan pa me guglate, još guglate plus sa nekim formulacijama, onda pritom izmišljate, jako ste mi nalik na Grbina, koji je, za razliku od vas, pravnik, ali ga je briga za zakon, a vi nemate pojma o pravu. Dakle vi kao zastupnik smatrate da bi ja valjda kao premijer trebao znati za tajne izvide koje rade i policija, USKOK i DORH. Ako vi spadate u onu skupinu političara u Hrvatskoj koji smatraju da bi se ja kao premijer time trebao baviti, onda imamo krupan problem. Onda imamo krupan problem u poimanju što je to trodioba vlasti i što je to neovisnost institucija i što je to tajnost izvida jer vidim da kročite smjerom koji je čisti ofsajd, ali ono duboki ofsajd od 15 m otprilike, da ste zaspali u dubokom snu, to nema opsajda u košarci, to ćemo s Baukom kasnije o košarci, sad je ovo nogometni opsajd koji pokazuje jedno enormno neznanje o kojem vi govorite i nastavljate praktički lijepiti etikete. A znate što je vaš problem, a problem i cijele ljevice? Vas muči transformacija HDZ-a, vas to muči … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Eee, muči vas, muči vas, jako vas muči. Prvo vas muči poraz od 5. srpnja, evo pitajte Hajdaš Dončića, on se još noću budi usred 4 ujutro 5 i misli da je dobio 68 mandata, misli da je Bernardić premijer i misli da ste mu vi koalicijski partner, ali nažalost to je samo san. Muči vas 9.g. oporbe zato ste tolko nervozni, sad ste vi junaci društvenih mreža pratili kako su vas oprali zbog današnjeg aktualnog sata svi lijevi novinari, svi, da ste pospani, da ste dosadni, da nemate nikakve ideje, da su vam pitanja nikakva i sad ste se zadnjih 5 uključili u struju tolko da je zastupnik Raspudić išao pisat sebi povredu Poslovnika. To još nije viđeno. Znači imali ste time out od, šta ja znam sat vremena, shvatili ste da vas ovi peru, držite presice umjesto pitalica i još ovaj piše povredu Poslovnika. To još nije viđeno. To čak ni Bauk još nije vidio u saboru, a meni dajete prostor da se malo zezam s vama. Tako da su vam zastupniče Tomašević škrte te upadice i komentari o tome tko što zna, kako sustav funkcionira, što radi USKOK, što radi DORH, što radi policija. Što se tiče Puljašića, Puljašić više nije tu, Puljašiću je skinut kao što ste vidjeli odmah imunitet bez problema i Puljašić je dao ostavku na mjesto zastupnika i Puljašić neće bit kandidat HDZ-a za gradonačelnika i to vas muči. Vas muči ta transformacija jer mi svoje probleme rješavamo i čistimo i pri tom dobivamo najveću potporu ikad po ovom izbornom sustavu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] a vama je teško i ja vas razumije.
Izvolite očitovanje.
Pa mislim što se tiče, ajmo počet za početak što se tiče poraza u srpnju kako vi navodite. Evo baš kolegi Raspudiću se hvali predsjednik sabora kako je dobio čak 17.000 glasova, pa onda možda i da ja kažem da sam dobio i od predsjednika sabora više glasova iako sam prvi puta izašao na parlamentarne izbore i to u I. izbornoj jedinici gdje izlaze uglavnom predsjednici stranaka koja je vjerojatno i najteža. Tolko o porazu što se tiče Možemo i naše koalicije. Drugo, niste odgovorili kolegici Benčić košto nikad ne odgovarate na aktualnom satu na pitanje jeste li znali da je guverner Vujčić se nalazio sa predstavnicima fonda Najhed ili niste? Znači, jeste li znali? Niste ni meni odgovorili na pitanje jeste li znali da je gradonačelnik Požege zaposlen kao ekonomist i da vodi vozni park doma zdravlja i da je na tom mjestu ranije osoba koja je to vodila dobila otkaz? Niste odgovorili. Što se tiče toga što ja znam i što ja ne znam, ja vjerujem da ću ja to pokazati što znam i što mogu u slijedećih 4.g. u Zagrebu. Što se tiče onog što vi znate o političkom kadroviranju kada ste izabrali Davora Filipovića kao kandidata HDZ-a za gradonačelnika mislim da je on sve o tome već rekao. Odlučili ste se za alibi kandidata, upleo se prst sudbine i tu vas je zeznuo i to je vaš problem, to je vaš problem. Ono što je tu na kraju bitno je slijedeće, što vi znate i što ne znate, vidjet ćemo nakon 3.g. kolko će se povećat broj rezultata u Google tražilici na riječi „Andrej Plenković, nisam znao“ jer premijer koji ne zna ne može biti premijer. Zahvaljujem.
Kolega Tomaševiću, kada ste me već spomenuli, ja se nisam hvalio nego sam samo iznio činjenice … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, ne, to su činjenice kojima odgovaram na klevetu, difamaciju i kontinuirana podmetanja s kojima sam suočen, samo to. A činjenica i brojke vam kazuju kako ljudi gledaju na nas koji ovdje sjedimo. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa vas nisam spominjao, ali ipak HDZ je dobio malo više nego što ste dobili vi. Ako gledate samo pojedinačno, puno sam gledao tih heroja ovdje koji su prošli kroz sabor i koji su dobili jako puno sami i onda ih nakon 4.g. više nije bilo. To vam je razlika između organizacije i ljudi koji djeluju ozbiljno, organizaciji i solo pjevača koji vrlo brzo završe svoje karijere. Al dobro. Kolegica Benčić, vi ste tražili povredu Poslovnika, izvolite.
Jesam, tražila sam povredu Poslovnika, povrijeđen je čl. 137. koji kaže da član vlade, to uključuje naravno i premijera, na postavljeno pitanje je dužan odgovoriti odmah ili navesti razloge zbog kojih ne može odgovoriti. Dakle, premijer je niti mom kolegi Tomaševiću odgovorio na eksplicitno postavljeno i jasno postavljeno pitanje dal je znao ili nije znao o zaposlenju vašeg odličnog kadra u Požegi u domu zdravlja, dakle nije odgovorio na to pitanje [[Upadica: Hvala vam lijepa]] nije odgovorio niti meni, a ne odgovara na pitanje zato jer [[Upadica: Hvala kolegice Benčić]] ne zna kao što Google kaže ne zna.
Kolegice Benčić, vi biste očito određivali kako će ko u ovom saboru govoriti, malo pomalo vjerojatno ćemo vidjeti pravu prirodu svih vas koji ste se nedavno pojavili ovdje u saboru. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Puljak, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, naravno da Poslovnik nije povrijeđen, jedino što vam mogu dati opomenu ako želite. Ja sam vas, ja sam vas … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne kolegice Benčić, to što ste vi rekli nije povreda Poslovnika. Nitko od nas ovdje ne može odlučivati o kvaliteti nečijeg odgovora, kao ni vašeg pitanja. Ono može biti pametno, može biti glupo, može biti promašeno, može biti izvrsno, ali o tome odlučuju oni koji slušaju, a to su građani koji će temeljem toga davati svoja mišljenja o svima nama da bi … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Kolegice Benčić, dobivate opomenu, pa ćemo tako završiti ovu polemiku. Izvolite kolegice Puljak.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Dakle, pitanje upućujem poštovanom predsjedniku vlade. Pa evo na tragu ovih prethodnih pitanja, dakle pitanje što mislite o doktoratu vašeg kandidata za gradonačelnika u Splitu? Kazali ste za njega da ima zavidnu akademsku karijeru, dakle evo slažete li se s njegovom mišlju da je, citiram, teorijska paradigma rasta trajnog propusnosti izazvala operativna, društvena i ekološka zabrinutost, s obzirom na rizik od prekomjernog kapaciteta i disekonomija razvoja, završen citat. Dakle, znate li da je g. pod ozbiljnom sumnjom da je plagirao svoj doktorat i što namjeravate učiniti ako se te sumnje pokažu točnima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Puljak. Dakle, kao što se zastupnik Tomašević prepao kandidata HDZ-a Davora Filipovića koji se pokazao superiornim u njihovim nastupima, možete se svi smijati koliko hoćete i pokušati lijepiti etikete, ali vas malo muči to što čovjek zna više o gradu, što je elokventniji, političniji, borbeniji, pa i sportski rečeno, Bauk to zna kao košarkaš, drski u komunikaciji i ne možete mu parirati u tome, tako i vi sada koristite saborsku pozornicu valjda kako Tomašević vuče Klisovića da igraju 2 na 1, vi sada želite pomoći vlastitom suprugu u utakmici za gradonačelnika Splita. Znači, em imam novog „stalkera“, umjesto Marasa, to je Tomašević, a sada imamo asistenciju zastupnice Puljak vlastitom suprugu u utakmici za gradonačelnika Splita. To je važno, to je asistencija, .../nerazumljivo/... iza leđa, nenadano, nenadano, možda bude i neki faul napadu, Arsene, tko zna. Dakle, to je jedan zanimljivi sport koji se odvija ovdje u sabornici. U biti je totalno smiješno za što vi koristite aktualni sat i na koji ga način želite potrošiti umjesto da ste konstruktivni i korisni. Što se tiče HDZ-ovoga kandidata gradonačelnika, za gradonačelnika Splita, g. Mihanovića, on ima svoj doktorat, ima svoje fakultetsko vijeće, pretpostavljam da je imao nekog mentora, pretpostavljam da je bilo nekakvo povjerenstvo i pretpostavljam da je bila neka obrana. Ako nešto slučajno nije sukladno metodologiji izrade znanstvenoga rada, o tome neka odlučuju nadležna povjerenstva i to, čini mi se, Sveučilišta u Osijeku, koliko sam ja shvatio. To nije na meni da ja ulazim u ocijene sadržaja njegove doktorske disertacije. Da li će to pomoći vašemu suprugu ili ne u utakmici koju on sigurno će izgubiti u Splitu, to je sad drugo pitanje, ali budući da se ovo svelo na nekakvu utakmicu u HS-u koja treba imati, recimo, pozitivne reperkusije za kandidate na lokalnim izborima, bilo u Zagrebu ili u Splitu, mi ćemo, eto, sudjelovati točno onoliko pristojno koliko treba, bez faula, s poštovanjem. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Dakle poštovani predsjedniče Vlade, ovo je bilo pitanje, dakle koje, odnosno vaš odgovor je trebao pokazati kako se odnosite, što za vas znači zapravo plagijat i kako se odnosite prema onima koji su, evo, i pod sumnjom za plagijat. Samo da vam kažem što je plagijat. Dakle to je čin prisvajanja ili kopiranja tuđeg pisanog umjetničkog ili drugog kreativnog rada u svoj vlastiti bez navođenja izravnog autorstva ili izvoznika. Dakle riječ je o nezakonitom i neetičnom prisvajanju tuđeg djela. Dakle što će, puno važnije je dakle od vašeg mišljenja je važnije je ono što će o doktoratu reći Senat Sveučilišta u Osijeku, pitanje je hoće li to utvrditi prije lokalnih izbora, a i ako i utvrdi nešto iza lokalnih izbora, dakle pitanje je hoćete li vi išta poduzeti po tom pitanju, hoćete li povući kandidata iz utrke. Štitite, dakle, čovjeka koji je pod ozbiljnom sumnjom da je plagirao, to je zapravo vaš način upravljanja cijelom ovom državom. Imamo evo, trenutno ovdje raspad sustava socijalne skrbi, imamo raspad zdravstvenog sustava, nestaju lijekovi u bolnicama, prije godinu dana, na početku ovog lockdowna imali ste desetke smrti u domovina za starije, pogotovo i u Splitu, na čijem čelu je dugogodišnji, nekadašnji dugogodišnji gradonačelnik Omiša bio, dakle to je onaj način upravljanja ovom državom. Postavljenje na pozicije ljudi koji zapravo odgovaraju vašim stranačkim uvjetima, postavljanje podobnih, a ne sposobnih, postavljanje ljudi koji o materiji i predmetu nemaju potrebna znanja. Zbog toga i jesmo na dnu svih ljestvica u Europi koje govore o razvoju jednog društva. Zbog toga, ono, hvalite se da primamo najviše novaca iz EU, sad u Planu oporavka, primamo, ja bih rekla [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u poziciji smo, u Europi, kao što je nekad [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Kosovo bilo u Jugoslaviji. Hvala.
Idemo na predzadnje pitanje zastupnica Mirela Ahmetović postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade. Ja ću se za početak nadovezati na ono što se maloprije rekli u odgovoru kolegi Tomaševiću, a tiče se toga da se mi svi tu bojimo i brinemo o transformaciji HDZ-a. Pa to vas ne bi trebalo brinuti niti biste to trebali negativno shvaćati. Dakle, o transformaciji HDZ-a, a s obzirom da sudjelujete u političkom životu, ovisi i transformacije Hrvatske nabolje. Uostalom i vi sami godinama tvrdite da ste ovdje kako biste mijenjali Hrvatsku nabolje. Kada se nešto negativno spočitava vašoj stranci, kao što su presude za doslovno pljačku naroda, onda kažete da vi s tim nemate ništa, no way, vi nećete biti odgovorni. Tvrdite da ste vi i ljudi oko vas transparentni, pošteni i odgovorno vodite RH. Međutim, to što vi govorite nema baš veze sa realnosti. Primjerice, u slučaju državne tajnice u Ministarstvu hrvatskih branitelja kada je krenula USKOK-ova istraga protiv nje, prvo se malo maknula, a onda se ipak zaposlila u tom istom Ministarstvu, međutim, sada na mjestu savjetnice. Tada ste tvrdili, citiram, zato čitam, „Mora raditi i dobiti plaću.“. Ista rečenica, citiram, pa zato čitam, „Pa čovjek nema prihoda, od čega će živjeti“, izašla je iz usta predsjednika Upravnog vijeća doma za, doma za zdravlje odnosno doma zdravstva Požeško-slavonske županije kada je opravdavao zapošljavanje g. Puljašića na način da se jednoj radnici morao dati otkaz da bi se on zaposlio. Moje pitanje je vama, što vi kao premijer poručujete toj radnici koja je dobila otkaz da bi se zaposlio USKOK-ov optuženik HDZ-ovac, bivši HDZ-ov saborski zastupnik i gradonačelnik Požege? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gđo. zastupnice Ahmetović. Vi pitate što je drukčije u odnosu otkad mi imamo povjerenje hrvatskih birača u odnosu na vrijeme prije. Pa znate šta, do covid krize, znate vi što je poraslo u Hrvatskoj? Porasla je zaposlenost, porasle su plaće, porasle su mirovine, porasla su socijalna davanja, porastao je BDP, porastao je izvoz, porasle su investicije, porastao je prihod od turizma i digao se investicijski, kreditni rejting se digao na razinu investicijskog. Znate što se smanjilo? Porezi, nezaposlenost, javni dug, deficit smo zamijenili suficitom. To su vam sve postignuća prije covida. To su vam postignuća prije covida da ne bi slučajno mislili da smo mi to zaboravili. Ako mislite da će sa vašim etiketama, pamfletićima, nerijetko uvredama, se to zaboravit, neće. Znate da je prosječna plaća sada u Hrvatskoj skoro 7.000 kuna, 7.000 kn, da je narasla u našem mandatu za 1.337,00 kuna. To vam je 5 puta više nego tijekom mandata triju mojih prethodnika. Sve skupa je povećano na 232 kune od 2009. do 2016., e to su vam ta postignuća i to vam ljudi vide. I onda vam ljudi kad dođu pred izbore i dođu na biračko mjesto umjesto Restart-a zaokruže HDZ, pa vi završite na 41, a mi završimo na 66 i to je činjenica i ta snimka stanja 2020.g. je nešto što je moj dojam vama dosta teško pada. Teško vam pada, ne samo vama kao političkoj tajnici SDP-a, ja razumijem da to nije lako, vi ste nova politička tajnica, mlada ste snaga, u Omišlju ste bojkotirali kao načelnica, projekt kojeg su ljudi u hrvatskoj energetici htjeli, željeli i sanjali 40.g., a zove se LNG terminal gdje su kapaciteti popunjeni 3.g. 100%, a iduće 3.g. više od 80% i koji će dovest do toga da će se smanjit cijena plina za kućanstva, projekt od kojeg ćete imati i komunalnu naknadu i dio fiksne i dio varijabilne koncesije i koji će ić u prilog vama kao načelnici Omišlja. Vi ste bili protiv toga, protiv toga da Hrvatska ima terminal koji nas čini relevantnima čak i geostrateški kao što kaže gđa. Benčić, možda mi ne znamo što je geostrateški bitno, al nam se učinilo da ipak možda nije to tako loše imat LNG terminal. To nije tako loše. Možda je to dobro za Hrvatsku, možda je dobra diversifikacija pravaca opskrbe plinom. To je ono što je jako dobro. A što se tiče g. Puljašića, još jedan put ću vam reć, kad se trebao skinut imunitet se skinuo, kad je trebalo da da ostavku ovdje nakon informacija koje su tada izašle u javnost, a bile su nove, on je dao ostavku i ne može se vratit u HS. Mi smo to napravili, šta ste vi napravili? Šta ste vi napravili kao politička tajnica? On više nije tu, dao je ostavku, dao je ostavku, pitajte ga.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Naravno, niste mi odgovorili na pitanje, nisam drugo ni očekivala. Kad vas tako boli LNG terminal tema onda ću podsjetiti ovdje i javnost i hrvatske građane da je zahvaljujući LNG terminalu cijena plina za kućanstva i to 80% kućanstva porasla od 1.4., to tajite. Možda vas tako grebe ta tema iz razloga što je vaš ministar koji sjedi ovdje meni osobno nudio mito ne bih li šutila o svim nezakonitostima i negativnostima tog projekta. Možda zato ili zato što nemate odgovor na pitanje koje sam vam postavila, a to je što poručujete radnici koja je dobila otkaz da bi se vaš HDZ-ov gradonačelnik Požege i USKOK-ov optuženik zaposlio? To je bilo moje pitanje, a vi toj radnici nemate što za poručiti. Što se tiče onoga što je poraslo u doba vaše vlade, porasla je korupcija g. premijeru. Što se tiče deficita, niste ga zamijenili suficitom niti prije 2020.g. zato što niste evidentirali dugove u zdravstvu, to je ono što krijete. Što se tiče vaše pobjede 5.7., pa hoćemo li svakog 5.7. organizirati slet kao u Sjevernoj Koreji da možemo klicati voljenom vođi, jel to očekujete? Ja sam vam čestitala, još jednom vam čestitam. Međutim, i vi ste u toj kampanji zagovarali sigurnu Hrvatsku i govorili ste kako se u krizi prepoznaju lideri. A je li lider onaj koji svojim građanima nije sposoban osigurati cjepivo, pa ti isti građani moraju odlaziti, gle čuda, u Srbiju cijepiti se. Gdje su sada lideri i gdje je sada sigurna Hrvatska poštovani premijeru Plenkoviću?
Idemo na zadnje pitanje, kolega Arsen Bauk postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću.
Kako kaže stara narodna poslovica „talog dolazi na kraju“. A kod nas na Braču, a vjerojatno i na Hvaru se znalo gledat u talog u kavi i gatati. Što ja vidim kad pogledam u talog? U cijepljenju građana stojimo najgore u EU, a naši građani moraju po cjepivo ići preko granice u Srbiju. Epidemiološke mjere se selektivno provode, pa se tako šira obitelj ne smije okupit na svadbi, ali se zato ova familia može okupiti na pogrebu. Godinu dana nakon potresa nije obnovljena ni jedna jedina kuća u Zagrebu, a na Baniji ljudi žive bez struje i vode nakon 3 mjeseca, premijer sprečava promjene u pravosuđu u kojem osuđenici postaju tužitelji, a suci osumnjičenici. To što je u prošloj Vladi smijenio pola ministara, to se već polako i zaboravilo, 5.7. se to i poništilo, kao što reče predsjednik Vlade. Ali, nije sve tako crno. Po percepciji korupcije smo porasli, a istovremeno ne cveta cvijeće ni u medijsko preduzeće, novosti su cenzurirale Viktora Ivančića nakon 12 godina suradnje, jer ste vi, predsjedniče, bili izloženi, zamislite, satiričkom tekstu. N1 se polako gubi u bespućima medijsko-poslovno-političkih zbiljnosti zbog površnosti članova Vlade i nepreciznog pisanja zakona, Ustavi sud sve češće mora glumiti gornji dom Sabora i popravljati ovo što Vlada pogriješi, a imamo onda i formiranu većinu i opoziciju. A visoki Ustavni sud mora zbog vas mijenjati praksu pa više ne izriče presude odnosno ne potvrđuje odluke Povjerenstva za sukob interesa po čl. 5. Kritički glasovi, pa makar se radili i o predsjedniku republike pokušavaju se ušutkati sintagmom poznatog autora, locirati, identificirati, opozvati, a što vi vidite, predsjedniče Vlade, kad pogledate u talog i kako ide s opozivom onog ljepotana s Pantovčaka, završen citat.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bauk, ja mislim da vama ni gledanje u talog u turske kave ne može pomoći, ne, ma nema, ma cijelom SDP-u i cijeloj toj ljevici i cijeloj toj tiradi nabrajanja i kreiranja atmosfere za koju moramo svi skupa biti svjesni da je grozna, nikakva, užasna i da će evo, Hrvatska prema vašim pamfletiću i još drugim pamfletićima, niste vi jedini pamfletaš trenutno, ima ih još, propasti sutra. Neće biti plaće. Neće biti struje, neće biti plina. Ničeg nema. To je atmosfera koju želite kreirati, to je ovo što vi radite, to je cijeli vaš motiv, cijela vaša želja, cijela ta ujedinjena oporba gdje ovdje smo imali troje zastupnika danas sa agendom antisrpske histerije. Vi ste to odšutili, kao što šutili ste i neki dan na napade na čelnika SDSS-a u Hrvatskoj, odšutili. Pamfletaš odšutio. Čak kao sudac niste svirali ono, ajde, faul u napadu, pa nemoj. Nije u redu, šutite. Šutite. Ništa. Nada. Nego slušate, rekao sam vam. Kuriri i vodonoše, u to ste se pretvorili i znate jako dobro da je to tako. I nije vam ugodno u toj poziciji, ali je tako. I zato je razlika između nas koji smo odgovorni da u Hrvatskoj u ovakvoj krizi nema eksplozije nezaposlenosti koju ste vi prizivali. Nema. Da u Hrvatskoj koja je valjda diktatorska, kako sugerira vaša politička tajnica, gle čuda, diktati na vlasti, a nema policijskog sata. Nema. Pa valjda bi diktator prvo stavio policiju na cestu. Je li tako? A ne bi? Pa normalno da ne bi kad nema diktatora. Naravno da ne bi, pa ste prečuli maloprije kad sam odgovarao vašem predsjedniku koji je morao trčati brzo presicu organizirati jer nitko nije čuo što je rekao tu na aktualnom satu, da smo naručili 8,7 milijuna doza cjepiva. I da će se ljudi procijepiti. Da će se procijepiti. I ne može naša Vlada ili bilo koja druga vlada biti odgovorna za problem koji jedna mega farmaceutska globalna kompanija ima sa svojim cjepivom, svojim proizvodnim kapacitetima, svojim lancem distribucije ili u konačnici, svojom reputacijom trenutno. Za to ne može biti odgovorna hrvatska Vlada i nije, znala ili ne znala, što bi rekao moj novi fan i stalker Tomašević. Ne može jer ima i drugih zemalja koji to isto tako, se nalaze u ovoj situaciji. Prema tome, zastupniče Bauk, dosta je važno, ako netko, i tu ću završiti, mislim da je to bitno da ne bi to ispalo s horizonta i radara, da ako netko kani biti predsjednik Vrhovnog suda, onda je zastupniče Bauk i vodonoscu kapitalne, vrhunaravne, dosad neviđene reforme pravosuđa, minimum koji se očekuju. Minimum da se poštuje zakon, ako se ne može ništa drugo, onda barem da se poštuje zakon, a ne da se pravimo nevješti da nema zakona. Još se smijete, minimum vam je to, to vam je preduvjet svake reforme. Ako se poštuje zakon, onda okej. Ali ovo nije šala i zabava da može li još jednom, to ne ide.
Hvala vam. Izvolite očitovanje. Aha, kolegica Benčić, izvolite. Povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika čl. 238, dakle u više navrata, kontinuirano gotovo u svakom odgovoru premijer vrijeđa zastupnike. Konkretno, mog kolegu Tomaševića, između ostalog naziva stalkera, dakle nekoga tko ga uhodi, i to osoba koja je na čelu, kako ste se vi pohvalili organizacije, da dometnem, kriminalne organizacije, prema presudama hrvatskog suda, a jedino o čemu govori je vratit ću ... [[Govornik se ne razumije.]] Filipoviću jer je to [[Upadica: Kolegice Benčić.]] valjda jedini kadar koji je dovoljno ... [[Govornik se ne razumije.]] da se njime može pohvaliti.
Kolegice Benčić, ponovo ste prekršili Poslovnik i dobivate još jednu opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] To vam je druga. Ali gledajte, netko tko sebe proglašava reformatorom, koji inzistira na tome da se poštuju pravila, zakoni, itd., kontinuirano to krši. Dakle pokazujete sklonost prema nečemu o čemu govorite negativno, a pogledajte se u ogledalo, možda ćete otkriti nekakve skrivene u sebi još talente i namjere koje imate. Izvolite, još jedna povreda Poslovnika.
Dakle, prema Poslovniku, predsjedniče Sabora niste dužni mene komentirati niti moje stavove niti moj izgled niti moje ogledalo nego ste dužni obrazložiti da li prihvaćate povredu Poslovnika i ako ju ne prihvaćate, to obrazložiti poslovničkim jezikom. Vi niste ovdje da nama držite lekcije nego da na naš poslovnički opravdani zahtjev odgovorite sa da ili ne i to racionalno obrazložite [[Upadica: Kolegice Benčić]] Niste na placu, ponašate se ko na placu.
Kolegice Benčić, izvolite sjesti. Dakle, vi namjerno kršite Poslovnik i tražite povredu Poslovnika da biste mogli replicirati. To je jasno svakome, pa i najmanjem djetetu, dakle zato vam odgovaram na ovaj način, kao što vi zloupotrebljavate svoju poziciju, kada se to dogodi u tom trenutku ja moram odgovoriti da bi pojasnio zašto nešto činim jer samo hladno reći da ili ne nije dovoljno jer ovo gledaju ljudi i želim da znaju koje su vam namjere iza onoga što činite. A namjere su te da iskoristite jedan institut HS koji se zove povreda Poslovnika da biste replicirali i opetovano ponavljali svoja politička stajališta koja su vrlo često i uvredljiva, al onda tražite da opominjem onog drugog kada govori na sličan način kao vi. Dakle, ako želite biti vjerodostojni onda ono što tražite od drugih primjenjujte na sebe, pa vam onda neću odgovarati… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne vas nisam opomenuo ni jednom, niti bilo koga od vas koji ste danas govorili. Opomenuo sam vas samo kada ste kršili Poslovnik ili izlazeći iz vremena ili tražeći povredu Poslovnika da biste replicirali, ali u sadržajnom smislu nisam nikome davao opomene. To provjerite, od prvoga dana, pa do sada, ali naravno da vam to nije u interesu nego nastojite stvoriti neku sliku i percepciju da se radi nešto što u stvari činite vi. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. predsjedniče što ste i kolegice Benčić što ste mi dali vremena da razmislim jesam li zadovoljan odgovorom predsjednika vlade. U osnovi djelomično sam zadovoljan, dakle on nije u osnovi demantirao niti jednu moju početnu postavku koju sam rekao, nije demantirao ni ovo o cjepivu, ni ovo o Baniji, ni to da mu je smijenjeno pola ministara, ni percepciju korupcije, ni cenzuru u medijima, niti ovo sa N1. Dakle, on je gledao u jedan drugi talog, u jednu drugu ovaj perspektivu. Ali činjenica je također dakle da u ovoj priči koju ste spomenuli, a to je sa vrhovnim sudom odnosno vašu polemiku s predsjednikom republike da građani ipak više vjeruju njemu nego vama i morat ćete još dobro ovoga vježbati da povjerenje građana u tom smislu dostignete. Jer mi smo slušali ovdje g. Raspudića i predsjednika Jandrokovića čiji je veći misleći naravno na broj glasova koji su dobili na izborima, tako se može usporediti i vaši i od predsjednika, njegov je nešto veći broj glasova, milijun i nešto naprema 600.000. Tako da kriteriji koji se ovoga primjenjuju kad se na vas primjene nisu baš, nisu baš ovoga, ne idu vam u korist u svakom slučaju. Što se tiče transformacije HDZ-a vi bi dakle onda bili jedan veliki transformator. Transformator se inače sastoji od magnetske jezgre, primarnog i sekundarnog nameta s izolacijom. Magnetska jezgra HDZ-a se neće promijeniti, nećete je vi uspjeti promijeniti, ona je uvijek više-manje jednaka, a vi još neko vrijeme možete ovoga glumiti izolaciju jer HDZ je uvijek funkcionirala doktrinama održivog lopovluka i održivog ustašluka ili da budem malo politički korektniji održivog nacionalizma i održivog klijantelizma, pa sad vi izaberite koji vam se više sviđa. I kad tu ravnotežu [[Upadica: Zahvaljujem]] kad se ta ravnoteža ovoga [[Upadica: Hvala vam lijepa]] pokvari onda se dogodi ono što se dogodilo 2012.. Hvala.
Povreda Poslovnika kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bauk je povrijedio čl. 238. Poslovnika. Naime, nije mu dovoljno što vrijeđa predsjednika vlade nego usput vrijeđa sve članove HDZ-a nazivajući ih onako kako ih je maloprije nazivao. I vidim da vrlo pozorno prati ankete ispitivanja javnog mijenja u Hrvatskoj. Pa već kad nabraja ove novinske naslove ja bi ga posjetio da dva puta mjesečno ima priliku pročitati takve iste naslove u kojima je HDZ na 32%, a oni na 16% … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Zahvaljujem]] Toliko o tome što misle građani Hrvatske o nama i o njima.
Zahvaljujem kolega Bačić. Izvolite kolega Tomašević.
Znači povreda Poslovnika, čl. 238. Budući da se govornici ne drže teme, prvenstveno predsjednik vlade, ono što bi ja volio da se dogovorimo, znači meni je u redu ako ja postavljam predsjedniku vlade pitanje, on meni odgovori, pa ja odgovorim njemu. Međutim, kada troje zastupnika nakon mene postavi pitanje premijeru, a on i dalje odgovara meni, znači troje zastupnika nakon mene, kolegici Puljak, kolegici Ahmetović i kolegi Bauku, a onda ja ako uzmem povredu Poslovnika [[Upadica: Hvala vam lijepo]] da mu odgovorim onda ja kršim Poslovnik [[Upadica: Hvala vam lijepo]] Znači to, kakva je to praksa? [[Upadica: Hvala vam lijepo]] Pa onda mi nismo u ravnopravnoj poziciji onda.
Kolega Tomašević, vrijeme je isteklo. Dakle, predsjednik vlade nije odgovarao vama nego vas je ovlaš spominjao [[Upadica iz klupe: Tri puta]] Što biste htjeli i više?
Onda mogu i ja ovlaš njega spomenut, jel može tako?
Pa možete.
Svaki put kad on mene, ja njega.
Samo malo, pa vi ste toliko puta spomenuli premijera i HDZ i niko od vas nije dobio opomenu. Tako da ja ne razumijem vašu logiku, ne razumijem koliko ste nekritični da napadate, kritizirate, difamirate i onda kad vam se dogodi isto onda plačete. Ja to zaista ne razumijem. Dajte se posložite, ako hoćete fino civilizirano razgovarati može i to, ali ako otvarate raspravu na ovaj način, pa normalno da ćete dobiti onda s druge strane isto. Ne razumijem logiku vašu, možda se po tome i razlikujemo. Izvolite … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa vi mene pitate, ja sam dužan odgovoriti i iznijeti svoj stav, što bi ja trebao, pa nisam ja robot. Izvolite kolega Bauk.
g. Predsjedniče, nemam druge poslovničke mogućnosti nego da kažem svojim oporbenim kolegama koga god, koga god predsjednik vlade u slijedećem aktualcu spomene dobit će od mene kavu. Hvala.
Dobro.
Pit ću 3 kave.
Nisam shvatio ovaj što je tu sad povreda Poslovnika, ali dobro [[Upadica iz klupe: Ovo da ti častiš to je čudo]] Došli smo do kraja aktualnog prijepodneva, pa ćemo sada prijeći na slobodni govor odnosno iznošenje stajališta, za dvije minute molim vas tko želi ostati u sabornici neka ostane tko želi izići neka iziđe i krećemo sa slobodnim govorom. Nakon njega će biti stanka do 15 sati kada počinjemo s dnevnim redom.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,12 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas zauzmimo svoja mjesta pa ćemo ići na prvu točku današnjeg dana a to je 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 128. – predlagateljica: Vlada Republike Hrvatske Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu te Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Sanjin Rukavina. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici dopustite mi da ispred Vlade RH kao predlagatelja predstavim izmjene i dopune Zakona o lokalnim izborima kojim se uređuje pitanje zabrane kandidiranja na lokalnim izborima i pitanje prestanka mandata člana predstavničkog tijela, odnosno općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njihovog zamjenika. Zakonskim prijedlogom pred vama pooštravaju se uvjeti prema kojima birači i političke stranke smiju kandidirati osobe za člana predstavničkog tijela kao i za općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i njihovog zamjenika. Usvajanjem ovih odredbi birači i političke stranke neće smjeti za člana predstavničkog tijela jedinice niti za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njihovog zamjenika kandidirati osobe koje su pravomoćnom sudskom presudom osuđene za kazneno djelo na kaznu zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom. Ovim zakonom se ne izdvajaju pojedina kaznena djela kao što su taksativno sada bila navedena, već se primjenjuje generalni pristup po kome zabrana kandidiranja postoji za svako kazneno djelo za koje je počiniteljima djela izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje šest mjeseci ili je tako izrečena kazna zamijenjena radom za opće dobro ili je na istu primijenjena uvjetna osuda. Zabrana kandidiranja proširuje se na počinitelje svih kaznenih djela bilo propisanih kaznenim zakonom iz 1997. godine, odnosno Kaznenim zakonom iz 2011. godine bilo propisanih nekim drugim posebnim zakonom kao na primjer Zakonom o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, Zakonom o trgovačkim društvima itd. Svrha navedenog ograničenja je zaštita vladavine prava, pravnog poretka i javnog morala jer se onemogućuje da u procesu političkog odlučivanja sudjeluju počinitelji kaznenih djela kojima je izrečena kazna za počinjenje djela na način propisan zakonom. Utvrđivanje strožih uvjeta za ostvarivanje pasivnog biračkog prava u skladu je sa stajalištima Europskog suda za ljudska prava temeljem kojeg su države slobodne nametnuti strože uvjete za ostvarivanje pasivnog biračkog prava nego za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ovim prijedlogom uređujemo i pitanje prestanka mandata za člana predstavničkog tijela na način ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen za kazneno djelo na kaznu zatvora u trajanju od najmanje šest mjeseci ili mu je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom danom pravomoćnosti presude. Usporedbe radi sada važeća odredba glasi: „Ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju dužem od šest mjeseci danom pravomoćnosti sudske presude.“ Kada govorimo o općinskim načelnicima, gradonačelnicima, županima i njihovim zamjenicima prestanak mandata nastupio bi ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen za kazneno djelo na kaznu zatvora ili mu je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom danom pravomoćnosti presude. Važeća odredba propisuje ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju dužem od jednog mjeseca danom pravomoćnosti sudske presude. Ovakvim izmjenama otklanjaju se uočene nejasnoće vezane uz prestanak mandata. Kada je riječ o prestanku mandata zbog odjave prebivališta predlažemo jasnije, preciznije te odredbe na način da ona sada glasi: Ako odjavi prebivalište s područja jedinice danom odjave prebivališta, a ne danom prestanka prebivališta kako je propisano sadašnjim zakonom. Time smo odredbe uskladili sa izričajem iz odredaba Zakona o prebivalištu i na taj način otklanja se nejasnoća koja je uočena u provedbi. U preostalom dijelu odredbe se usklađuju sa uređenjem iz posljednje izmjene zakona iz prosinca 2020. godine tako da se usklađuju odredbe vezane uz dužnost zamjenika općinskog načelnika koji je izabran zajedno s njim slijedom činjenice da je dužnost zamjenika ostala i u općinama koji imaju više od 10000 stanovnika. Dodaje se da se odredba zakona koja se odnosi na zamjenika gradonačelnika koji se bira zajedno sa gradonačelnikom primjenjuje i na zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno sa općinskim načelnikom usklađuje odredba vezana uz davanje izjave o potrebnom trajanju prebivališta koji uvjet je brisan izmjenama iz prosinca 2020. Briše se izjava o činjenici potrebnog trajanja prebivališta kandidata na područje jedinice sukladno odredbama ovoga Zakona. Cijenjene zastupnice i zastupnici, donošenjem ovog zakona učinit će se značajni koraci u poboljšanju upravljanja jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. Osobe koje su pravomoćno osuđen za počinjenje kaznenog djela te se time ogriješili o pravni poredak RH neće se moći kandidirati na idućim lokalnim izborima. Slijedom navedenoga predlažemo Hrvatskom saboru da usvoji predložene promjene. Hvala.
Hvala lijepa. Molim vas ostanite jer imamo cijeli niz replika. Prva replika je poštovane zastupnice Karoline Vidović Krišto. Izvolite.
Gospodine Rukavina ova dopuna zakona je svrsishodna kao i vaše pravosuđe. Ja sam vas i gospodina Malenicu kao ministra pravosuđa upoznala s tim kako se zakoni u Hrvatskoj primjenjuju. A primjenjuju se na način da sudovi svjesno krše zakon, da sud u Šibeniku prihvaća tužbe, a da pri tome uopće ne utvrdi nultu točku, a to je legitimitet tužitelja, a sve s ciljem pogodovanja lihvarskim agencijama tj. skrivanju službenih brojki kako bi mogli opljačkati šesteročlanu obitelj čiji je otac hrvatski branitelj. I vi u ministarstvu znate da sud čini kazneno djelo, da kršite Ugovor o EU i Uredbu o zaštiti podataka i ništa ne poduzimate. Dapače stajete u obranu toga i ja vam kažem i pitam vas, jeste li svjesni da svakoj nepravdi dođe kraj. A nepravde hrvatskog pravosuđa će se uskoro proučavati na renomiranim sveučilištima jer su toliko ohole, drske i otvorene da će taj fenomen trebati znanstveno ispitati [[Upadica: Hvala.]] i ovdje želim dodati da upravo to i takovo pravosuđe sada treba biti arbitar tko se smije a tko ne smije kandidirati. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika, molim vas, molim vas, premašili ste vrijeme, premašili ste vrijeme, nemojte to činiti, ja vas lijepo molim.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Krišto vi ste u više navrata uputili pisana dopise prema Ministarstvu pravosuđa i uprave i mi smo vam svaki puta se očitovali u najbržem roku na vaše upite. Evo, hvala.
Slijedeća replika ja poštovanog zastupnika Pavličeka.
Poštovani državni tajniče, ovo su lijepe ali nažalost kozmetičke izmjene. Imam jedno kratko pitanje za vas. Koliko vrijede ruke Milorada Pupovca i SDSS-a u Hrvatskom saboru? Jesu li one vrijedne žrtve hrvatskog naroda, žrtve hrvatskog naroda u Vukovaru jer se prihvaćanjem amandmana prije 4 mjeseca SDSS-a koji su danas Članak 107. i Članak 108. ovog zakona omogućili dvostruko pravo glasa pripadnicima nacionalnih manjina. Zar jedan Vojislav Stanimirović u gradu Vukovara 16. svibnja treba dva puta glasati na redovnim i dopunskim izborima, a jedan Marijan Živković otac 2 poginula hrvatska branitelja jednom. Je li to u skladu sa Ustavom, je li to u skladu sa svim ostalim parametrima ravnopravnosti hrvatskog naroda sa pripadnicima nacionalnih manjina?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Pavliček ja se ne bih složio sa vama. Kao što ste i sami naveli imate opće biračko pravo i posebno biračko pravo koje nacionalnim manjinama pa tako i u onim općinama i gradovima gdje je hrvatski narod kao nacionalna manjina daje pravo na dopunsko glasovanje.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče u javnom savjetovanju pravobraniteljica za ravnopravnost spolova ukazuje na problematiku prekršajnog zakonodavstva kojim je reguliran problem nasilja u obitelji navodeći da je neprikladno da funkciju u predstavničkim izvršnim tijelima političke vlasti na lokalnoj razini obnašaju recidivisti odnosno višestruki počinitelji prekršajnih djela koja se odnose na nasilje u obitelji. Također je predložila da se uvrsti odgovarajuće zakonsko rješenje kojim bi se takvoj vrsti prijestupnika onemogućilo da se kandidiraju za obavljanje tih funkcija u predsjedničkim izvršnim tijelima političke vlasti na lokalnoj razini. Kakav je vaš stav o tome? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice predlagatelju su u interesu bili teži oblici kaznenih djela koji zaslužuju strože kažnjavanje i gdje je zadatak kazne bio to znači iznad 6 mjeseci u pravilu novčane kazne su do 6 mjeseci. Evo u tom smislu vam želim odgovoriti.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče Rukavina, uskoro ćemo vjerojatno doznati zbog čega idu ove izmjene i dopune zakona pa ćemo vjerojatno uz neko ime ili prezime vezati ovaj zakon pa će se zvati lex nekako, kad je, kad ste uputili, kad sam vidjela da je na dnevnom redu ovaj zakon po hitnoj proceduri mislila sam da je ipak netko razumio kako je epidemiološka situacija u Hrvatskoj i donesao nekakve odluke recimo da se smanji broj potpisa za lokalne izbore, ali nije riječ o tome nego je riječ ipak o nečemu drugom. Koji je to bio ključni moment, dakle 2 puta ste mijenjali zakon u 2020., zadnja izmjena je bila u prosincu i sad malo više je od mjesec dana pred lokalne izbore koji su 16. svibnja, koji je to bio ključni moment zašto se ovaj zakon baš mora mijenjati jer ako se ne promijeni neće se moći održati lokalni izbori odnosno očito se, će se moći netko kandidirati, pri tom i najavljujem amandman gdje ste vi sad [[Upadica: Hvala.]] i o tom smo raspravljali, to će biti prilika da u pojedinačnoj raspravi nešto kažem o amandmanu.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Zasigurno od određenih interesa za predlagatelja je bila zaštita vladavine prava, pravnog poretka i javnog morala. I svakako smatramo dodatno ovim osnažujemo lošu percepciju birača, povjerenje građana itd.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo. Poštovani državni tajniče Rukavina, jako je važno ustvari apostrofirati da želimo odvojiti žito od kukolja i vratiti povjerenje birača u sve dužnosnike od lokalne do državne razine. Danas razgovaramo o lokalnoj razni gdje se počesto zbog nekih pojedinih primjera svima lijepi vrlo ružne etikete. Tako da ja mislim da ovim izmjenama zakona upravo to i možemo postići, vratiti povjerenje birača. Ono što mene zanima, da li se ovim izmjenama zakona na bilo koji način mijenjaju izborna pravila ili izborni postupci i jer to naravno ne bi bilo u skladu sa onim što smo već propisali te sami ste rekli da su ova stajališta koja su iznesena u zakonu u skladu sa stajalištima Europskog suda za ljudska prava, pa onda pretpostavljam da su i u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo, uvažena zastupnice Petir. Ova pravila su predradnje. Znamo da Vlada Republike Hrvatske će raspisati provođenje lokalnih i područnih izbora i ukoliko se ovaj zakon donese u ovom Hrvatskom saboru prije donošenja o raspisivanju izbora Vlade Republike Hrvatske, apsolutno ne krši se Ustav Republike Hrvatske.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jeckov.
Uvaženi državni tajniče, Klub zastupnika u čije ime ću govoriti će podržati ove izmjene i dopune Zakona o lokalnim izborima. Samo mi recite, smatrate li da su ove izmjene u skladu sa uzimajući u obzir činjenicu da se događaju u vrlo kratkom razdoblju do raspisivanja izbora jesu li one u skladu sa Venecijanskom konvencijom?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Upravo se Ustavni sud očitovao na taj dio i apsolutno su u skladu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Državni tajniče, zalažem se da svi koji obnašaju javne dužnosti da za sve njih važi isti … [[ne razumije se]] pravila. I ako se nekome sudi za zloupotrebu službenog položaja i ovlasti tada se ne može dogoditi da se izbjegne svrha donošenja ovoga zakona i da bude nagodba odnosno presuda 5 mjeseci, jer se na taj način izbjegla upravo svrha donošenja ovoga zakona. Znači ne može se dogoditi da ako si gradonačelnik jednoga grada odakle dolazi predsjednik Državnog odvjetničkog vijeća onaj nesretni … [[ne razumije se]] da znači da možeš 5 mjeseci dobiti i da se na taj način to izbjegava ili ako obnašaš javnu dužnost recimo župana, gradonačelnika, načelnika ne daj Bože da netko tvoj bližnji zaposlen u toj ustanovi da to vrijedi za sve ostale institucije kako za suce tako i za državne odvjetnike. Znači sve u javnom prostoru. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Stričak apsolutno se slažem sa vama. Upravo smo kroz Kazneni zakon definirali sva kaznena djela i upravo ovim zakonom su sva kaznena djela obuhvaćena. Tako da što se tiče i članova predstavničkog tijela i izvršnog dijela od općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zamjenika nema selekcije jer znamo da zadnjim zakonom je bio samo jedan set navedenih kaznenih djela, a sada je obuhvaćeno apsolutno sve što je u Kaznenom zakonu navedeno i kažnjivo.
Replika poštovani zastupnik Prica.
Poštovani, neovisno o sadržaju samih izmjena i dopuna zakona, neovisno o tome da li se slažem ili ne sa sadržajem, zasigurno nije dobro da se izmjene zakona događaju samo mjesec dana prije lokalnih izbora. To nije dobro za demokraciju i naravno uvijek se može pojaviti mišljenje u javnosti da se to možda radi zbog nekog specifičnog slučaja i zato bi doista bilo dobro da se barem godinu dana prije samih izbora mijenjaju neke stvari vezane uz same izbore. Što se tiče same lokalne samouprave u Hrvatskoj, znamo da imamo 556 gradova i općina. Tu posebno govorim o manjim općinama. Već prije 20 godina na područjima općina živjelo je 1,3 milijuna stanovnika. S obzirom na iseljavanje, mortalitet veći od nataliteta pitanje je sada u novom popisu da li ćemo imati više od milijun stanovnika na području općina. Milijun stanovnika kada podijelimo na preko 400 općina dolazimo do manje od 2 tisuće i 500 stanovnika po općini. Teško je i naći ljude koji će se kandidirati. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajnik.
Pa evo ja moram ponovno konstatirati da Vlada Republike Hrvatske nije još uvijek raspisala izbore i da do tog trenutka ovaj Hrvatski sabor ukoliko donese ovaj predloženi zakon da apsolutno je sve u skladu sa zakonom.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Državni tajniče, ovim Prijedlogom zakona koji se nalazi pred nama regulirat ćemo izbor čelnika lokalne odnosno regionalne uprave. Stoga mi molim vas recite, kakvo je vaše osobno mišljenje o činjenice da osobe koje se ne mogu javiti na natječaj za zapošljavanje temeljem Zakona o lokalnim službenicima i namještenicima u lokalnoj i regionalnoj samoupravi mogu istovremeno se prijaviti kao kandidati za čelna mjesta u istim tim upravama odnosno ne ispunjavaju zakonske uvjete jer se protiv njih možda vodi kazneni postupak iako nisu pravomoćno osuđene ne mogu biti zaposlenici, ali mogu biti šefovi tim zaposlenicima. Na taj način šaljemo li dobru poruku našim građanima i da li zaista vraćamo povjerenje u politiku i političare? Znači ne možete biti domar u nekoj općini jer imate, vodi se kazneni postupak, ali možete biti općinski načelnik.
Hvala. Poštovani državni tajnik izvolite.
Mislim uvažena zastupnice da Zakon o lokalnim službenicima i namještenicima apsolutno nema veze sa ovim zakonom. Upravo jačamo ovim zakonom kažem sva kažnjiva djela koja su kažnjiva. Morat će to znači svi oni koji se žele kandidirati bilo u predstavničkom tijelu, bilo za načelnike, gradonačelnike i župane i zamjenike neće više moći se kandidirati. Tako da je ovo jedan dodatni napredak u jačanju svega onoga o čemu ste vi govorili.
Replika poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovani državni tajniče, pročitali smo pomno vaša obrazloženja i prijedloge i stavili i amandman na određene dijelove teksta s kojima nismo zadovoljni odnosno mislimo poboljšati. Ali fazi nam tu, dajte probajte nam, niste nam dali komparativni prikaz prakse u drugim europskim državama. Kakvo je stanje tamo, kako se to? Mi se moramo privatno informirati, a vjerojatno vi znadete to kako je u susjednim državama i tako u pogledu pravomoćne odluke, ali i nepravomoćne ovo što je kolegica iz SDP-a sada rekla.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Što se tiče Republike Hrvatske mislim da apsolutno u Republici Hrvatskoj je jako bitno tko će nam biti osobe izabrane u izvršnu vlast na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i članovi predstavničkih tijela. Tako da što se tiče drugih država mislim da mi kao, vi odnosno kao HS, a mi kao predlagatelj u tom smislu ne možemo ovaj činiti nikakve pomake.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Poštovani državni tajniče, meni je doista žao što su proceduralna pravila raspravljanja u HS takva da mi danas možemo manje-više se samo osvrnuti na ovaj vaš jalov i traljav zakonski prijedlog. A zašto je takav? Zato što u njemu nedostaje razmatranje o nekim drugim, hvala vam, pitanjima i problemima koje bi trebalo u tom zakonu nadopuniti. Nisu sporne ove izmjene. Ali zašto npr. niste razmotrili situaciju u kojoj će se prikupljati potpisi za nadolazeće lokalne izbore, pa uvesti mogućnost elektronskog prikupljanja potpisa ili neki drugi način olakšavanja prikupljanja potpisa putem Ureda državne uprave. Doista je tužno zašto su vaši okviri promišljanja o potrebama izmjena ovog zakona tako skučeni. Zašto?
Poštovani državni tajnik.
Predlagatelj se osvrnuo uvažena saborska zastupnice na ovaj dio koji smo naveli, a mislim da resorno ministarstvo će sigurno poraditi u narednom periodu i vremenu i na ovom o čemu vi govorite.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovani Dražen Bošnjaković, predsjednik Odbora za ustav, poslovnik i politički sustav. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za ustav, poslovnički i politički sustav HS je matično radno tijelo za ovaj zakon i na današnjoj sjednici smo raspravljali o ovom zakonu. Predstavnik predlagatelja naveo je kako se prijedlogom zakona predlaže precizirati zakonske odredbe kojima se propisuje zabrana kandidiranja na lokalnim izborima, te prestanak mandata članovima predstavničkih tijela i općinskim načelnicima, gradonačelnicima, županima i njihovim zamjenicima. Ovdje se proširuje obuhvat kaznenih djela, te se zabrana kandidiranja utvrđuje za svako kazneno djelo kada je počiniteljima kaznenih djela izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili je zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom. Preciziraju se zakonske odredbe koje se odnose na prestanak mandata u slučaju pravomoćne sudske presude kojom su navedene osobe osuđene za kaznena djela na kaznu zatvora ili je zamijenjena radom za opće dobro ili je uvjetnom osudom, te u slučaju prestanka mandata zbog odjave prebivališta s područja jedinice. U raspravi je izraženo mišljenje kako će stupanjem na snagu ovoga zakona stvorit se neujednačeni uvjeti za kandidiranje na lokalnim izborima, te izborima za zastupnike u HS odnosno kandidiranje za predsjednika RH. Izneseno je mišljenje kako unatoč činjenici što postoji veliki konsenzus za donošenjem ovog zakona isti je trebao ranije biti upućen u redovnu zakonsku proceduru posebno imajući u vidu zakonske rokove donošenja odluke o raspisivanju izbora. Također navedeno je kako se ovim prijedlogom značajno mijenja razlog zabrane kandidiranja na lokalnim izborima, te prestanak mandata članovima predstavničkih tijela, općinskim načelnicima, gradonačelnicima, županima i njihovim zamjenicima, te se umjesto dosadašnjeg taksativno navedenog kataloga kaznenih djela propisuje da sve navedene osobe neće se kandidirati na lokalnim izborima ako su pravomoćnom sudskom presudom osuđene za kazneno djelo na kaznu zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetom osudom. Navedeno je posebno problematizirano imajući u vidu odredbu čl. 30. Ustava RH, te izričaj koji se tamo utvrđuje, a to se odnosi na gubitak stečenih ili zabranu stjecanja određenih prava za počinitelje teških i osobito nečasnih kaznenih djela. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno sa 11 glasova za podupro donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Onda sad otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Pavliček i Sačić. Najprije poštovani zastupnik Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče. Evo još ljetos prošle godine ministar Malenica je uvelike najavljivao veliku reformu lokalne i područne samouprave, velike uštede gašenjem gotovo svih zamjenika gradonačelnika, gašenjem brojnih dožupana, gašenjem svih donačelnika, međutim od te velike reforme jedno veliko ništa. Naime, prvo je ministar bio prisiljen prihvatit amandman vlastite stranke na Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi gdje su ipak svi gradovi preko 10.000 stanovnika zadržali jednog zamjenika gradonačelnika iako se sam ministar tome usprotivio. Nakon toga ste prihvatili još jedan puno opasniji amandman SDSS-a, Furia Radina i Roberta Jankovicsa koji omogućuje pripadnicima nacionalnih manjina dvostruko pravo glasa i to dvostruko pravo glasa za isto tijelo za gradsko ili općinsko vijeće. Naime, po Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina u svim gradovima i općinama u kojima određena nacionalna manjina prelazi više od 15% udjela u stanovništvu isti imaju pravo na proporcionalnu zastupljenost u gradskom ili općinskom vijeću. Ukoliko se ta zastupljenost ne ostvari sukladno amandmanu SDSS-a koji je danas čl. 107. i čl. 108. Zakona o lokalnim izborima, provode se dopunski izbori na kojima se mogu kandidirati samo pripadnici nacionalnih manjina i na kojima mogu glasovati samo pripadnici nacionalnih manjima i time ste većinski hrvatski narod doveli u neravnopravni položaj. Time ste većinski hrvatski narod doveli u položaj građana drugoga reda. Ovim amandmanom kojeg ste prihvatili prije 4 mjeseca ste žrtvovali sve Hrvate na području herojskog grada Vukovara, jer 16. svibnja ove godine će neki moći glasovati jednom, a neki dva puta za Gradsko vijeće grada Vukovara. Tako ste žrtvovali jednog Marijana Živkovića, čovjeka koji je izgubio dva sina u Domovinskom ratu, žrtvovali ste jednu Milku Pančić majku koja i dan danas traga za svojom kćerkom koja je navodno bačena u Dunav '91. godine. Žrtvovali ste hrvatske branitelje Damira Ninčevića, Mirka Brođanca, žrtvovali ste hrvatske branitelje i logoraše Roberta Rapana, Željka Ivančića, Nikolu Bjelanovića, Miroslava Skubana i tisuće ostalih hrvatskih branitelja koji danas žive u Vukovaru jer oni imaju pravo jednom glasati. A jedan Vojislav Stanimirović, jedan Srđan Milaković će moći dva puta glasati. I ovo je na žalost rezultat koalicije vas i SDSS-a. I sjetite se ovoga kada dođete u Vukovar 18.11. Sjetite se kad se poklonite tamo na groblju hrvatskih branitelja koga ste žrtvovali ovim zakonom Hrvate koji žive u gradu Vukovaru. Sjetite se kad se poklonite Marku Babiću, kad se poklonite pokojnom generalu Blagi Zadri, sjetite se kog ste žrtvovali ovim zakonom. Ovim zakonom će manjina doći u mogućnost da bude većina u gradskom vijeću i da njihov glas vrijedi dvostruko, a nas Hrvata u gradu Vukovaru samo jednom. Niti je ovo u skladu sa Ustavom, niti je ovo u skladu sa tzv. pozitivnom diskriminacijom. I očekujem da će Ustavni sud ovu prijevaru poništiti do ovih lokalnih izbora. Ne tražim ništa drugo nego da imamo svi iste startne pozicije i nemam ništa protiv da pripadnici nacionalnih manjina imaju svoju zastupljenost u općinskim i gradskim vijećima, ali ne mogu isti imati dvostruko pravo glasa, a mi Hrvati samo jedno. Nađite mi jednu državu gdje to ima? Hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika, a oprostite kolega Sačić je otišao, nisam ga ni vidio. Mislio sam … Evo izvolite poštovani gospodin Sačić će nastaviti.
Hvala vam puno. Evo kratko ću. I vremena nam je malo ostalo. Dakle, doista bila je idealna prilika da se uvaži stanje današnji aktualni trenutak zapravo koji Hrvatsku trese i u veliku krizu nas je doveo, corona kriza i kako je ispravno primijetila poštovana zastupnica gospođa Mrak-Taritaš bilo vam je doista idealno da smanjite te kvote. Nije isto prikupljati 5000 potpisa ili ne znam koliko već u normalnim vremenima kada je sve normalno, kada su skupovi, nego u vremenu lockdowna, u vremenu kada 10 ljudi ne možemo okupiti na mjestu. To je, vi to niste sada stavili u proceduru izmjena. Razmislite o tome da i o tome još imate vremena nekoliko dana. Mi na žalost kao zastupnici ne možemo na to amandmane ni stavljati jer niste otvorili ta pitanja. S druge strane apsolutno podržavamo inicijativu koju vidim i drugi klubovi i daj Bože da nas bude više da se spusti granica, zapravo da se restriktivnije pristupa ograničenju pasivnog biračkog prava. Nema nikakvog razloga da mi se klanjamo instituciji presumpcije nevinosti koja je Ustavom propisana ali za stranke u kaznenom postupku ona ima učinak pretežito i najviše i praktično kapitalno u kaznenim postupcima. Ovo su sve eho, ovo su sve dopunski, odnosno sporedni učinci te vrhunske ustavne kategorije ali nikako se ne može, a i po presudi Europskog suda za ljudska prava i na kraju krajeva i po presudi Ustavnog suda RH ne mogu se dovesti takva pitanja, takva ustavna načela u svakodnevnoj političkoj praksi u zaštitu koga? Pravomoćno optuženih ili nepravomoćno osuđenih kriminalaca, lopova, korumpiranih, terorista, nekakvih suludih likova, sotonista koji zlostavljaju seksualno i na drugi način spolno uznemiravaju djecu pedofili. Prema tome, nema razloga da mi kao zakonodavno tijelo u RH ne spustimo tu razinu. To se po mom mišljenju to bi bilo dobro, ja sad malo tu egzaltirano govorim. Ali na kulturnoj razini ću vam dat amandman. Daj Bože da ga prihvatite jer on je argumentiran, on je fundiran na našoj pravnoj praksi i ustavno-pravnoj i europskoj. Nema razloga zašto bi mi bili robovi ako netko ima četiri nepravomoćne, četiri pravomoćne optužnice pa što još tom Hrvatu treba ili građaninu u toj županiji ili gradu da kaže da lopova ima ispred sebe. O.k. slažem se. U dva ili tri posto svih presuda dolazi do oslobađajućih, ali zašto bi mi taj rizik građani uzeli da trpimo očito stvari koje ne trebamo trpiti. Zašto ne bi čisti, pravno čisti ljudi išli među nama najbolji, najsvetiji, najpametniji, najsposobniji na čelna mjesta a ne da trpimo ljude sa pet, šest, deset pravomoćnih optužnica. Dapače i nepravomoćnim. I onda ćemo reći svatko je nevin dok mu se ne dokaže suprotno. Ne, to načelo je zlouporaba. Ako vi svojim očima vidite lopova ili ubojicu da ubija čovjeka ispred vas pa za vas to nije vama nevin. To načelo vrijedi u tom slučaju samo u odnosu na sud, državnog odvjetnika, optuženika, okrivljenika. Ali za mene kao čovjeka koji će trebati zaokružiti na listi županijskoj, gradskoj, općinskoj ili ne znam ni ja gradonačelnika, njegovog zamjenika, župana za mene je on ubojica. To je zdravo razumsko … [[Govornik se ne razumije.]] rješenje. Prema tome, slijedimo taj put. Bit ćemo na dobrom putu, očistit ćemo situaciju, vratit ćemo povjerenje i kako ste ispravno rekli povećat broj ljudi koji će izaći na izbore jer će vjerojatno sustav na ovaj način ćemo reći eto močvara dalje, močvara dalje nije isušena. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDSS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici tek za nešto više od mjesec dana pred nama su lokalni izbori i svakako da su to izbori koji izazivaju najviše interesovanja jer su od najvećeg neposrednog utjecaja na svakog građanina RH. Naravno da svakog od nas zanima tko će u njegovoj općini, gradu ili županiji biti načelnik, gradonačelnik, župan, zamjenik ili u slučaju da se radi o osobama ženskog pola svaka od njih će dakle na razini najbližoj građanima odlučivati o pitanjima koja ih se direktno tiču i odnose na kvalitetu svakodnevnog života. Ono što nas uvijek zanima je i kako to narod kaže kakav glas prati potencijalne kandidate ili kandidatkinje. I ono što je uvijek izazivalo revolt javnosti jeste činjenica da osuda za nasilje u obitelji do sada nije bila prepreka za kandidatura niti posljedica osude razlog za prestanak mandata. Zbog ovakvih i sličnih primjera izmjene i dopune zakona su nužne. Nužne da osobe za koje nakon izricanja presude nemaju više ni teorijsku šansu postati liderima zajednice bilo na lokalnom ili regionalnom nivou. Ove izmjene i dopune Zakona o lokalnim izborima dolaze pred same lokalne izbore, neki bi rekli 5 do 12, ali i pored toga smatram da su neophodne i čuli smo od uvaženog državnog tajnika da se ne mijenjaju izborna pravila niti izborni postupci vezani za provođenje ovih izbora. Dakle, ne zadiremo u preporuke Venecijanske komisije. Do sada je dakle postojao jedan manevarski prostor koji su koristili pojedinci i to ne samo oni medijski eksponirani slučajevi i bez obzira na počinjena kaznena djela pravomoćne osude bez imalo stida i srama nastavljali su raditi na svojim dužnostima. To im je nažalost omogućavao trenutno važeći ovaj nedorečeni zakon koji je propisao samo da se ne mogu kandidirati pravomoćno osuđeni uključujući i uvjetnu osudu za kaznu zatvora od najmanje 6 mjeseci za desetke pobrojanih kaznenih djela. Ali tu kao što rekoh nije bilo kaznenog djela nasilja u obitelji ili spolnog uznemiravanja. A o obavezi da se zbog pravomoćne osude odstupi s dužnosti nije bilo niti riječi. Zato je pohvalno i dobro što se više na neki način ne licitira šta se to smatra težim ili lakšim kaznenim djelima. Što se ipak odlučilo na varijantu da se ne proširuje popis kaznenih djela nego da to budu sva kaznena djela čime se primjenjuje generalni odnosno širi i jasniji pristup. Da nije tako budimo realni, danas bismo itekako raspravljali o tome zašto neko djelo jeste ili nije na popisu ovog, a tiče se ovog prijedloga zakona. Ovakvim novim zakonskim uređenjem bit će zabranjeno kandidiranje za svako kazneno djelo kada je počiniteljima kaznenih djela izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci uvjetno ili bezuvjetno. Ništa manje važna izmjena je i to da pravomoćnom presudom za svako kazneno djelo automatski prestaje mandat lokalnim ili regionalnim dužnosnicima, pa tako neće moći kako se to popularno kaže odraditi svoj mandat. Ovakav tretman osuđenih dužnosnika možda će bar na trenutak olakšati stanje zlostavljanim osobama jer im se neće kao do sada slati poruka koja je pogrešna da je bilo kakvo nasilničko ponašanje u našem društvu prihvatljivo. Trenutnom zakonskom regulativom slala se upravo ta pogrešna poruka jer su u dosudi, a država dozvoli nastavak obnašanja dužnosti. Svjesni smo da su postojale situacije u kojoj osoba koju sud pravomoćno osudi zbog seksualnog zlostavljanja ili zbog nasilničkog ponašanja prema ženi ili djetetu i dalje svojim primjerom vodi lokalnu zajednicu. I to samo zato jer i dalje ima svoj mandat. E upravo ovakve situacije su nedopustive i upravo ovakve situacije se ovim zakonskim prijedlogom će biti nedopustive. Iako je veći dio ovih izmjena i dopuna usko povezan za sferu kaznenog prava pitanje je gdje smjestiti malverzacije s prijavama i odjavama prebivališta lokalnih i regionalnih dužnosnika. Zato je dobro što je propisan prestanak mandata člana predstavničkog tijela odnosno načelnika, gradonačelnika, župana zbog odjave prebivališta s područja njegove jedinice. Međutim, tu govorimo samo o prebivalištu pa mi se naprosto postavlja pitanje kojim je recimo neostvarivo u praksi pa bi voljela čuti i vaše mišljenje uvaženi državni tajniče. Recimo član nekog općinskog vijeća sa istoka odakle dolazim, sezonski se zaposli u Splitu zbog korištenja svih prava iz radnog odnosa on uredno prijavi svoje boravište u nekom od recimo navedenog grada i zbog radnih zadataka ne dolazi u svoju općinu tako često, možda tek pokoji vikend, a kad je sezona u punom jeku onda ni tada. Zbog toga ne dolazi ni na sjednice općinskog vijeća zbog čega se postavlja pitanje zloupotrebljava li on, tačnije zaobilazi li zakonske odredbe. Da ne govorimo o tome da netko možda će reći da on više ni ne osjeti posljedice odluka tijela čiji je i sam član te da zauzima mjesto nekom drugom stanovniku te općine koji bi mogao biti vijećnik. Zbog nesporne važnosti izmjena i dopuna tačnije pravnih ali i svake druge sigurnosti koje iz njih proizlaze Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj zakonski prijedlog. I samo ću se još kratko referirati na iznošenje, na stajalište koje je iznio uvaženi kolega Pavliček kada je govorio o dvostrukom pravu glasa. Dopunski izboru su za one koji ne znaju alternativni i provodit će se tek ukoliko zagarantirana mjesta se ne popune izbornim mandatima pripadnika nacionalnih manjina i zato mu ja toplo preporučujem da njegova stranka vrlo visoko stavi jednog predstavnika pripadnika odnosno pripadnika srpske zajednice ukoliko takvog u gradu Vukovaru pronađe.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Zašto? Zato što smatramo da je ovo rješenje bolje od postojećeg, a bolje od postojećeg iz nekoliko razloga. Jedan od njih je zato što smo do sada imali bizarnu situaciju da su razlozi za prestanak mandata i razlozi za zabranu kandidiranja bili različiti pa se moglo dogoditi da netko može ostati gradonačelnik ili načelnik, ali onda kad mu istekne mandat ne može se kandidirati. Da bizarnost bude veća na to sam ukazao Ustavnom sudu i tražio sam da ocijeni je li to u redu, ali je Ustavni sud rekao da takva bizarnost je u Hrvatskoj normalna i dopuštena. I zato mi je drago da to ispravljamo i upravo zbog toga ćemo ovaj prijedlog zakona podržati. Ali to što ćemo ovaj prijedlog zakona podržati ne znači da ovaj zakon ne može, a ići ću par koraka dalje i reći mora biti bolji. Za početak ukazat ću na nešto što je po nama apsolutno neprihvatljivo i tražimo da usvojite ili ako nećete usvojite amandman koji će naš klub uputiti onda da Vlada uputi svoj, a to je rješenje iz Članka 4. i 5. gdje se govori o prestanku mandata ako načelnik, gradonačelnik, župan ili vijećnici odjave prebivalište s područja jedinice. Ovako kako je napisano to znači samo i isključivo ako odjavu prebivališta naprave sami, međutim u Zakonu o prebivalištu i boravištu jasno stoji da se prebivalište nekome može odjaviti i po službenoj dužnosti, a to čine nadležna tijela RH. I ako takva odluka postane konačna i izvršna ta osoba više nema prebivalište. A to se čini onda kada osoba zloupotrebljava svoje pravo. I sad pazite bizarnu situaciju, ako netko postupa po zakonu i sam odjavi svoje prebivalište ostat će bez mandata, a ako netko ne postupa po zakonu i nadležna tijela RH mu po službenoj dužnosti odjave prebivalište on ostaje gradonačelnik, načelnik, župan ili vijećnik. Molim vas, molim vas ovo moramo korigirati prije usvajanja zakona. Dakle, ovakvo rješenje naprosto ne može opstati jer se u povoljniji položaj stavljaju oni koji krše zakon u odnosu na one koji poštuju zakon. U pravnoj državi to nije prihvatljivo. Međutim, vratimo se na ono što moram ukazati kao, kao zamjerku. I tu se moram referirati na kolegicu Jeckov koja je govorila prije mene. Kolegica je rekla da se ne može licitirati oko toga što predstavlja teška kaznena djela ili teža kaznena djela, međutim ustavotvorac, Ustav RH je od nas kao zastupnika to zatražio. U Članku 30. Ustava je ograničavanje obavljanja službe ili nekih građanskih prava, a ovo jest ograničavanje građanskih prava legitimno, ali jest ograničavanje građanskih prava rekao da to može ali u slučaju teških i osobito nečasnih kaznenih djela. Dakle, od nas kao zakonodavca se traži da ocijenimo što su teška i osobito nečasna kaznena djela. Ponovit ću još jednom, podržat ćemo ovo rješenje jel je bolje od dosadašnjeg, ali Vlada RH mora jako dobro razmisliti hoće li ovakvo rješenje izdržati test razmjernosti na Ustavnom sudu, a pokazat ću vam na jednom primjeru. A to je da svima bude potpuno jasno i plastično kazneno djelo iz Članka 227. Kaznenog zakona izazivanja prometne nesreće i to stavak 2. privilegirani oblik tog kaznenog djela kada je ono izazvano iz nehaja. Poštovane kolegice i kolege, svatko od nas ili barem većina od nas vozi, u vožnji često nenamjerno, doista nenamjerno napravite neku radnju koja nije zakonita, nije u skladu sa pravilima kako treba voziti i to se događa. U većini slučajeva ako nas policija uhvati zbog toga platimo kaznu i to je to, ali nekad i pazite sad, to nije nužno povezano sa voljom, to nije nužno povezano sa radnjom zbog igre slučaja takav prekršaj rezultira nečijom tjelesnom ozljedom. Ako je ta tjelesna ozljeda teška, a primjerice samo da vam pokažem prijelom nosne kosti sa pomakom je teška tjelesna ozljeda vi završavate u sferi kaznenog zakonodavstva. I jedno od češćih kazni za ovo kazneno djelo kad je izazvano iz nehaja, dakle bez namjere, bez alkohola, bez volje počinitelja naprosto zato što ste pogriješili u vožnji, jedna o češćih kazni je upravo 6 mjeseci uvjetno na 2 godine, to se izriče redovito i ljudi to prihvaćaju. I vi ćete u isti koš staviti nekoga tko je izazvao prometnu nesreću iz nehaja, dakle ne iz namjere, slučajno jer mu se dogodilo, ne pravdam, ali mogu razumjeti kao i svako ko sjeda za volan jer svi riskiramo takvu prometnu nesreću stavit ćete takvu osobu u isti koš sa počiniteljima ratnih zločina i počiniteljima teških kaznenih djela protiv službene dužnosti. A onda pazite, mi imamo slučaj da su neki dužnosnici osuđeni za kaznena djela protiv službene dužnosti i da im je izrečena kazna od pet mjeseci, uvjetno na dvije godine i oni će se moći kandidirati. U okviru svoje službene dužnosti su počinili kazneno djelo, oni mogu, a neko ko je izazvao kazneno djelo u prometu ne može. I zato je ustavotvorac od nas tražio da procijenimo što su teška i osobito nečasna kaznena djela. Dakle, apeliram na Vladu RH ovo razmotri, znam da nema vremena, nema vremena ne zato što smo eto igrom slučaja dovedeni u zeitnot, nego zato što ovaj zakon nije ranije upućen u proceduru. A možda upravo nije upućen u proceduru zbog odredbi čl. 4.i 5.jer bi nekim dužnosnicima onda mandat prestao ranije pa onda već sada. Ali dobro, pustimo to. Mi smo sada dovedeni u zeitnot ovo ne možemo ozbiljno raspraviti, mi ako želimo da ovo stupi na snagu mi moramo ovo usvojiti u petak, što znači da Vlada sutra na sjednici ako želi korigirati i izbjeći da ovo padne na Ustavnom sudu mora reagirati. Hoće li ili neće? U potpunosti je na Vladi, u potpunosti je na Vladi. I tu ću na trenutak stati sa ovim izmjenama i dopunama i iskoristit ću mogućnost koja proizlazi iz činjenice da je objedinjeno rasprava i da se u prvom čitanju može govoriti i o općenitim pitanjima koje se ovakvim zakonima uređuju pa ću ukazati na nešto čega u zakonu nema, po mojem mišljenju bi trebalo biti, ali zbog toga što smo u hitnoj proceduri, to niti amandmanom ne možemo uvrstiti. A to su pitanja koja se tiču provođenja izbora u doba covid krize, toga poštovane kolegice i kolege u ovom zakonu nema. Slušali smo epidemiološke preporuke HZJZ-a koje se tiču načina prikupljanja potpisa, ali još uvije nismo ništa čuli što se tiče načina provođenja izbora. Mi smo predlagali jednu stvar, produljite glasanje na dva dana, mnoge su europske zemlje upravo to napravile kako bi se smanjio pritisak na biračka mjesta, kako bi se smanjile gužve koje eventualno mogu nastati u tim često malim prostorima. Nije prihvaćena, nisu prihvaćeni ni prijedlozi drugih kolega koji su se odnosili na način prikupljanja potpisa, toga ovdje nema. Ali nečega može biti, a to je vašeg jasnog odgovora, nadam se, a možete iskoristiti tu priliku i govoriti odmah poslije mene, da li postoji mogućnost odgode izbora, da li je to nešto o čemu se razmatra ili je to bilo samo nešto što je pušteno u javnost. Znam da je predsjednik Vlade o tome govorio, ali od trenutka kada je predsjednik govorio pa do danas neke brojke su se nažalost promijenile i to poštovane kolegice i kolege na gore. Da rezimiram, ovaj prijedlog zakona je bolji od stanja koji imamo sada i to je činjenica, bolji je, ali nije dovoljno dobar. Mi ćemo ga podržati upravo zbog toga što je bolje, ali dajte da ga svi zajedno popravimo i onda čim ga popravimo krenite mijenjati jedan drugih zakon, a to je Zakon o izborima zastupnika u HS. Jel poštovane kolegice i kolege, da li je logično da netko jer su odredbe o zabrani kandidiranja za HS jedinice lokalne samouprave različite, da li je logično da netko može biti zastupnik u HS-u, a ne smije biti, ne smije biti niti vijećnik u najmanjim općinama u RH? Meni nije. Kriteriji trebaju biti ili jednaki, što je ispravno ili stroži za Sabor nego za tijela jedinica lokalne samouprave ili jednaki ili stroži za Sabor. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gari Cappelli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnim izborima s Konačnim prijedlogom Zakona je pred nama i znamo jako dobro da su redovni lokalni izbori koji će se održati 16.svibnja, ali bez obzira na činjenicu da smo prošle godine već imali dvije izmjene i dopune ovog zakona, upravo su nadolazeći izbori prilika da se zakon još jednom izbrusi u pojedinim, ali podjednako važnim segmentima. Kao što smo čuli od predlagatelja ovog zakona, ono što se prvenstveno želi postići donošenjem ovog zakona u trenutku prije raspisivanja redovnih lokalnih izbora je da se onemogući, možemo reći zabrani osobama koje su se ogriješile o pravdi u pravni poredak što obuhvaća također i nasilničko ponašanje u obitelji odnosno prema ranjivim skupinama kao što su djeca i žene, kaznena djela na štetu djece, silovanje, korupciju itd., da sudjeluju u obnašanju javne vlasti i odlučivanju o svim bitnim pitanjima na lokalnom nivou. Dakle, još jednom ponavljam, da se onemogući i zabrani. Vjerujem da se kolege pitaju zašto se čekalo zadnji tren s ovim bitnim izmjenama i dopunama, međutim smatramo da je svaki trenutak dobar za kvalitetnu doradu onih zakona koji će narednih četiri godine bitno utjecati na što kvalitetniji odabir čelnika lokalnih zajednica kako na izvršnoj tako i u predstavničkoj vlasti, kao i na stanovništvo koje treba imati povjerenje u osobe koje svakodnevno djeluju u obnašanju tih dužnosti i provođenju lokalnih politika. Ovakvo proširivanje kaznenih djela odnosno pooštravanje uvjeta koji predstavljaju zapreku za kandidiranje na lokalnim izborima kao i donošenje odredbi koje će preciznije urediti prestanak mandata zbog odjave prebivališta s područja lokalne jedinice u kojoj je netko vijećnik, načelnik, župan ili gradonačelnik osim prvenstveno zaštite vladavine prava, pravnog poretka i javnog morala jednako važna poruka novog prijedloga zakona je i vraćanje povjerenja javnosti i građana u obnašanju tih dužnosti. Do sada, za kandidiranje na lokalnim izborima zapreka bila pravomoćna sudska odluka, uključujući tu i uvjetnu osudu, na kaznu zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci i to za točno određena Zakonom o lokalnim izborima pobrojena kaznena djela, pri čemu je za prestanak mandata dakle bila potrebna pravomoćna sudska presuda na bezuvjetnu dakle kaznu zatvora u trajanju dužem od jednog mjeseca. Uz to, pravomoćna presuda za nasilje u obitelju prema sadašnjem zakonu nije zapreka za kandidaturu, stoga je dobro da se to upravo i izmijeni. Prema predloženim izmjenama zakona, onemogućit će se kandidiranje svima koji su pravomoćno osuđeni za bilo koje kazneno djelo, a ne za pojedina kaznena djela, kao što je to sada i propisano te im je za počinjenje kaznenog djela pravomoćnom sudskom presudom izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili je tako izrečena kazna zamijenjena radom za opće dobro ili je na istu primijenjena uvjetna osuda. Također, predloženim dakle zakonom prestanak mandata vezuje se uz izrečenu kaznu zatvora ili slučajeve kada im je tako izrečena kazna zamijenjena radom za opće dobro ili je na istu primijenjena uvjetna osuda. Osim toga, dakle, ovaj novi Prijedlog Zakona o lokalnim izborima prilagođava se dakle posljednjim izmjenama Kaznenog zakona, tako da uz zapreke za kandidiranje ulazi i osuda za nasilje u obitelji i nasilničko ponašanje. Upravo time što je ovaj novi prijedlog zakona uključuje i kaznena djela protiv obitelji, žena i djece, a koja su precizirana izmjenama Kaznenog zakona iz 2019. g., koje su na snazi od početka 2020. g., Hrvatska doprinosi, između ostaloga i ispunjavanju međunarodnih obaveza i pravila koja proizlaze iz Istambulske konvencije, Konvencije vijeća EU o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji koji su hrvatski dakle Sabor, ratificirao u travnju 2018. g., kao i ostalih međunarodnih akata koji definiraju zaštitu temeljnih prava. Kad je u pitanju prebivalište, držimo pozitivnim da je ovim prijedlogom zakona definirano jasnije kada prestaje mandat lokalnom čelniku, odnosno kao da mandat prestaje s odjavom prebivališta jer dosad je u zakonu stajalo da lokalni čelnik gubi dakle mandat s prestankom prebivališta, što je podrazumijevalo i odjavu prebivališta, ali i ostavljalo prostor za svojevrsno dakle manipulaciju. Dužnosti i obveza nas u HS-u je preispitivati i dorađivati zakone, prvenstveno s ciljem zaštite i osiguranja temeljnih prava, pravnog poretka i javnog morala, kao i radi zaštite i sigurnosti građana, njihovog povjerenja u državne i pravne institucije. Ovaj novi prijedlog zakona, jasno dakle, dorađuje i definira pravila za kandidature izbor budućih predstavnika lokalnih i regionalnih jedinica na način da se vodi računa dakle o moralnim i etičkim kvalifikacijama budućih kandidata, kao i njihovim postupcima upravo na tim dužnostima te da se postave jasnije granice prema onima koji ne poštuju pravni poredak, temeljna ljudska prava prilikom obnašanja dakle tih istih dužnosti. Ovim zakonom dakle dorađuju se odredbe važećeg Zakona o lokalnim izborima, a koje se dakle odnose na zabranu kandidiranja na lokalnim izborima. Ujedno se pooštravaju uvjeti prema kojima političke stranke i birači ne smiju kandidirati osuđene osobe kojima je dakle izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili je tako izrečena kazna zamijenjena radom za opće dobro ili je na istu dakle primijenjena uvjetna osuda. Stoga će slijedom svega navedenoga, Klub HDZ-a podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege saborski zastupnici. Da rezimiramo, cilj ovih zakonskih izmjena je vratiti dobre dečke i cure u politiku, odnosno izbjeći da se oni loši kandidiraju na predstojećim lokalnim izborima. Zbog toga, argumentira se, idemo u hitnu izmjenu po hitnoj zakonskoj proceduri, stoga je za očekivati da se ovakvom zakonskom izmjenom doista nešto i može promijeniti u hrvatskoj politici. Je li to zaista i tako? Hajmo vidjeti što se događa na terenu i koji su oni ljudi koji su javnosti već prepoznati kao osuđivani i koji su oni ljudi na koje bi se dakle ovakve zakonske izmjene na nekakve njihove prototipove u budućnosti one mogle odnositi, bili se doista ovim zakonskim izmjenama nešto promijenilo. U tom smislu ovaj moj govor u ime kluba mogao bi se i zvati Tomaševiću, Alojzije Tomaševiću, pusti lokalnu politiku, mani se lokalnih izbora i kandidiraj se odmah za predsjednika. Tamo će te dočekati raširenih ruku. Što to naime, znači? Znači da mi u pogledu zakonske prakse imamo potpuno neujednačeno zakonodavstvo oko toga tko se smije, a tko ne smije kandidirati na izborima. Pođimo od Zakona o izborima zastupnika u HS. Zakon o izmjenama i dopunama Zakonima o izboru zastupnika u HS u svome čl. 8 navodi tko se smije, odnosno tko se ne smije kandidirati u HS i tu se izdvajaju tek određena djela za koja treba proći rehabilitacija, dakle omogućava se, pojednostavljeno, širi pristup ljudima koji žele da budu zastupnici u HS-u. Dakle, oni lošiji dečki i cure smiju u HS, ne smiju u lokalnu politiku. Nadalje, Zakon o izboru predsjednika RH. Tek čl. 2 kaže, za predsjednika RH mogu biti birani hrvatski državljani s navršenih 18 godina. Najgori dečki i cure mogu biti predsjednici RH. Idemo dalje. Zakon o izborima zastupnika iz RH u EU parlament, čl. 5, za članove EU parlament može biti biran hrvatski državljanin koji ima biračko pravo. Također, to mora biti onaj čiji su državljani, nisu pravomoćnom sudskom odlukom oduzeta im poslovna sposobnost, odnosno da pojedinačnom presudom u kaznenom postupku ili presudom u građanskom postupku nisu lišeni prava na kandidiranje. Neka opća odredba. Dakle ništa o tome ne govori. Ako ćemo dakle pogledati hrvatsko zakonodavstvo, mi ne vidimo nekakav širi plan i svrhu koja ide prema cjelovitoj izmjeni zakona koja bi objasnila zašto se ovo donosi po hitnom postupku i također, dovela do toga da se doista oni koji moralno ne zadovoljavaju funkciju koju bi htjeli obnašati kao javni djelatnici, kandidiraju odnosno ulaze u politiku. U tom smislu, ja ću se nadovezati na odluku Ustavnog suda iz 2017. g. koja govori upravo o ovom problemu, a što je prešućeno u opisu ovog zakona. Dakle, naime, Ustavni sud jasno nalazi da treba težiti donošenju cjelovitog i uravnoteženog izbornog zakonodavstva kao integriranog sustava za zaštitu ljudskog dostojanstva u kojem ključnu ulogu imaju demokracija i vladavina prava jer Ustavni sud prepoznaje i upozorava na nedosljednosti zakonodavca pri popisivanju izbornih pravila koja vrijede na lokalnoj razini u odnosu na ona koja se odnose na cjelokupni teritorij RH. Budući da su na lokalnim izborima propisana stroža pravila nego na parlamentarnim izborima. Ustavni sud, istina, ne onemogućava ovakve izmjene, no upozorava na to da treba učiniti izmjene u cjelovitom zakonodavstvu, inače ni ovo samo nema smisla, stoga je opravdano pitanje zašto uopće ove izmjene i komu one služe. Koji je ovo točno lex? Nadalje, ako ćemo o načinu na koji se propagira donošenje ovakvog zakona, iako sam i sama svjesna da je on doista bolji od prethodnog, no, ne rješava onaj problem putem kojega se želi objasniti njegovo hitno uvođenje, onda treba imati u vidu upravo ovaj prvi slučaj koji sam uzela paradigmatski, slučaj Alojza Tomaševića. Pa hajmo vidjeti bi li se doista nešto promijenilo ovakvim izmjenama, bi li netko tko je dobio osudu poput Alojza Tomaševića mogao ući u kandidaturu za lokalne izbore? Koliko ovo doista utječe na obiteljske nasilnike koji su kažnjavani? Zakon o pravim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji u svom čl. 19 navodi da rehabilitacija nastupa za 3 godine od dana izdržane, zastarjele ili oproštene kazne kod osude na kaznu zatvora do 1 godine od dana plaćanja novčane kazne, od dana isteka roka provjeravanja kod uvjetne osude, od dana izvršenja rada za opće dobro i od dana pravomoćnosti odluke od oslobođenja od kazne. Dakle, što bi se, recimo, dogodilo u slučaju Tomašević? Eventualno bi, s obzirom na njegovu presudu, a on je u prosincu 2020. g. pravomoćno osuđen na županijskom sudu zbog obiteljskog nasilja, na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 10 mjeseci, koja je prešla u uvjetnu osudu i rok kušnje od 2 godine, on bi možda propustio jedan izborni ciklus. Dakle, dame i gospodo, toliko o tome da će zakonske izmjene obiteljske nasilnike udaljiti doista od politike i to ove strože, koji su kažnjeni po Kaznenom zakonu, a ove prekršajni nisu uzeti ni u obzir. Što se događa? Ako vidimo da imamo jedan sustav problem s ljudima koji su bili i nasilnici, pa se sjetimo i nasilnika općine Lasinja Željke Prigorca, bivšeg HDZ-ovca koji na karlovačkom Županijskom sudu nepravomoćno osuđen na 2 godine zatvora za silovanje, primjećujemo vezu politike i moći koja korumpira na najgori mogući način. Gubi se kompas, često u politici, no politička moć ne znači i ljudsku svemoć. U tom smislu možemo primijetiti da nasilje često postaje i obiteljsko i nad ženama, a da je potaknuto političkom moći koju imaju pojedinci i onim, što se u narodu kolokvijalno zove, prethodnim „lex šerifom“ koji je onemogućavao da se takve osobe na lokalnim sredinama udalji s njihovih funkcija, pa smo imali paradoksalnu situaciju da su stroža pravila vrijedila unutar stranaka koji bi se odrekli svojih posrnulih članova, nego što su vrijedila za ostanak na javnim funkcijama gdje bi itekako pitanje morala i integriteta trebalo važiti. S obzirom na ovdje navedeno, a to su 2 stvari. Prva, da nema sustavnih izmjena zakona koje bi ujednačile zakonodavstvo na razini RH u pogledu kaznenih djela koja se ne smiju počiniti, odnosno niti jedno kazneno djelo, da se ne može počiniti, a da se osoba koja je pravomoćno osuđena kandidira, bilo za Sabor, bilo na europskim izborima, bilo za predsjednika RH, ovaj zakon ne donosi ozbiljnu promjenu. Isto tako, s obzirom da zakon mora, što je i opravdano, uvažiti sustav rehabilitacije, kada govorimo o obiteljskim nasilnicima, koji nažalost često prolaze i dolaze iz sektora politike, ovaj zakon može eventualno dovesti do toga da u najboljem slučaju propuste jedan izborni ciklus i to oni koji su uopće i bili kažnjeni jer vrlo često imamo situaciju da do toga ni ne dođe ili eventualno dođe do nekakve uvjetne osude. Dakle, famozni čl. 2 ovog zakona koji bi trebao urediti stvari, i koji bi trebao dovesti do, citiram, posljedice vraćanja povjerenja građana u obnašanju tih dužnosti kao i zaštitu digniteta samih tih dužnosti, ovim zakonom neće se postići. Ako ćemo ići prema izmjenama, moramo to činiti sustavno i moramo to činiti na prethodnoj razini, da se ljudi koji ne posjeduju moralni integritet uopće niti od svojih stranaka ne kandidiraju za ključne funkcije, a to vam ne može propisati niti jedan zakon, pa ni onaj unutarstranački. To bi trebalo biti pitanje ne vaše političke volje nego uopće razumijevanja političkog procesa. Gdje je nestao moral i kako ga vratiti u politiku, jedno je od pitanja na koja ne dobivamo odgovor, a ono je intencija ovog zakona. Paralelno, trgovačka politička praksa uči nas da ga je uopće besmisleno postavljati jer dok bi se moraliziranje još nekako i dalo naplatiti, a to je ono što se čini ovim zakonom, od iskonskog moralnog djelovanja ispada da u politici zaista nema nikakve koristi.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Moram priznati da često kada pokušavam ukazati na osnovni problem koji proizlazi iz nekog zakona, imam dojam da čitav Sabor ide u pike, a ja u sa svojim argumentima u špade, pa će vrlo vjerojatno tako biti i ovog puta. Kada čitam obrazloženje ovog zakona jedna rečenica mi je posebno upala u oko i privukla pažnju, a to je da je njegov cilj izbjegavanja aktivne uloge osuđenih osoba iz javnog života i njihovog sudjelovanja u politici, slažem se, kao zalog vraćanja povjerenja građana u obnašatelje javnih dužnosti, slažem se, kao zaštita javnog poretka i ostvarivanja demokracije, doista hvale vrijedni ciljevi i doista sam sigurna da većinu naših građana smeta što se osuđeni kriminalci nalaze na izbornim listama i vrlo često su upravo oni vodeći kandidati. Pa dolazimo do stvarnog pitanja, gdje je pravni problem? Je li u građanima što ih smeta to što se netko pravomoćno osuđen može kandidirati ili ih više smeta realna mogućnost i izgled da upravo takva osoba pobijedi? Pa onda nije samo pitanje morala osobe koja se kandidirala, pa onda nije samo pitanje dobro uređenog pravnog sustava nego je očito dio problema i u biračima. I sada ću se ponovo vratiti na ono što zakon kaže da mu je cilj ovih izmjena ostvarivanje demokracije. Pa znate kada ćemo mi moći reći da smo ostvarili demokraciju i da ona uistinu živi? Kada se svaki naš građanin i birač osjetiti ali istinsko zgražanje, gađenje prema svim osuđenim kriminalcima, a posebice onima koji su osuđeni za koruptivna kaznena djela počinjenja u obnašanju javnih dužnosti. I tu dolazimo do onog mog dijametralno suprotnog stava i mišljenja vezano uz ovaj zakon u odnosu na sve što smo danas čuli u sabornici. Šta je sa političkim strankama na primjer? Dakle, s jedne strane uspjet ćemo u tome da pravomoćno osuđene pojedince eliminiramo iz sudjelovanja u javnom životu u mogućnosti da obnašaju vlast na lokalnoj razini, no međutim političkim strankama osuđenim za korupciju tu mogućnost nećemo oduzeti. To je pravi apsurd o kojem do sada danas ovdje nitko nije rekao niti jednu jedinu riječ. Pa ponovno dolazim do pitanja, a što te birače uopće motivira, što ih čini vezanim da glasaju upravo za te koruptivne i kvarne? Dragi HDZ-ovci da obraćam se vama, što birače tjera da glasaju za vas? Kako je moguće da vodite u anketama? Po čemu? To što dobro upravljate državom? Pa sve nas je manje i sve smo siromašniji, to što imamo dobro osmišljen funkcionalan socijalne sigurnosti, pa djeca nam umiru, naša djeca. I romska djeca su naša djeca. Umiru stari i nemoćni, do danas nismo utvrdili što se dogodilo u zapaljenim staračkim domovima. Pravosudni sustav nam reformiraju pravomoćno osuđeni kriminalci, a onda doista koja je razlika reformira li naš pravosudni sustav bjegunac hrvatskog pravosuđa Zdravko Marić, Mamić pardon, ali i ovaj drugi je možda trebao biti predmetom kaznenih osuda, a ne samo istraga koje se nikada nisu provele ili ćemo doista prepustiti da nam pravosudni sustav reformira koruptivno osuđeni HDZ. To su pravne teme. I ono što je rekao kolega Peđa Grbin, u zeitnotu smo sa ovim zakonom. Ma nismo ni u kakvom zeitnotu, ništa fundamentalno drugačije se neće dogoditi sa ovim zakonom usvojili ga mi sada ovako na brzinu ili ne. U suštini će možda nekolicina ljudi biti onemogućena da se kandidira na ovim izborima pa ćemo konačno ovom zakonu moći dati neko lex specialis posebno ime, ali manje-više mi smo u zeitnotu od kada smo formirali ovu državu, od početka smo ju krivo postavili, od prve reforme teritorijalnog ustroja provedene ranih devedesetih godina kada smo ju ovako pretjerano razmrvili i napravili time podlogu za jedan izborni inženjering koji uvijek pogoduje velikim političkim, vrlo često koruptivnim političkim strankama. I kada sam govorila da je prava reforma antikorupcijskih politika ta da krenemo od reforme kompletnog izbornog zakonodavstva, s time da s takvom reformom treba krenuti na vrijeme, onda su se čuli glasovi onih političkih stranaka koji se silno busaju u prsa u želji da korupciju iskorijene iz političkog i društvenog života, ali eto nisu se snažno založili za ovakva rješenja, a potom reforma teritorijalnog preustroja, kada sam rekla da upravo ta mreža pretjeranog broja jedinica lokalne i regionalne samouprave [[Upadica Reiner: Kolegice Orešković, ja vas molim ajmo se držati teme. Nije sad tema teritorijalni ustroj Hrvatske. Molim vas.]] Da, tema je izmjena i dopuna zakona koje je toliko bez sadržajan. A zašto je bez sadržajan? Jer ga radi HDZ neposredno pred izbore, očito sa namjerom da se određenu osobu imenom i prezimenom eliminira iz političkog života, pri tom samog sebe HDZ i nadalje štiti i hrani. I do kada ćemo mi oporba naprosto držati se predloženih izmjena i dopuna i glodati nekakvu kost koju nam je bacio HDZ, a izbjegavati prave teme i prava pitanja upravo uoči novog izbornog procesa. Nije mi jasno zašto se ponašamo kao nojevi koji guraju glavu u pijesak, a to nije pijesak to je doslovno živo blato koje će nas jednog dana progutati. Da, mogu reć podržat ću ovaj zakon zato što načelno nije loš, ali od njega u ovako jalovo osmišljenom disfunkcionalnom sustavu koji doživljava kolaps u svim bitnim segmentima nema gotovo nikakve koristi. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Kolegice i kolege. Puno toga je već rečeno, neću ponavljati. Smatramo u Domovinskom pokretu da je i ovaj prijedlog jest jedan pomak u odnosu na prije uređenje ovog pitanja, međutim uvjereni smo da ovaj zakon i ove izmjene neće riješiti naš osnovni problem, a to je stupanj nemorala zapravo u hrvatskoj politici. Podsjetit ću da na ovim predstojećim lokalnim izborima u Hrvatskoj će se birati u preko 500 jedinica lokalne samouprave preko 8.000 vijećnika pa i drugih dužnosnika župana, gradonačelnika, načelnika i sl. Problem je što imamo zapravo ono to se sintagmom grijeh struktura i dalje na djelu, dakle zabranom nekim pojedincima, nekim osuđenim ljudima od teških kaznenih djela što će im se zabraniti sudjelovati na izborima ne rješavamo zapravo nono što tišti građane, a to je ta koruptivna praksa u svakodnevnoj politici i nažalost ona se često manifestira na lokalnoj razini, ne samo nacionalnoj. To svi znamo, vidimo i brojne slučajeve gdje je zapravo lakše smijeniti američkog predsjednika nego župana u Hrvatskoj. Oni mogu biti isključeni iz stranke i sl., a i dalje obnašaju svoju funkciju. I zato smatram da moramo malo dublje promišljati ovaj problem jer kod nas nažalost često ste ističe distinkcija između moralnosti i zakonitosti nekih radnji, nešto što nužno nije moralno može biti i zakonito kod nas. Iz toga proizlazi ova sintagma grijeh struktura, puno toga se provodi kroz natječaje, kroz raznih sklapanja ugovora i sl. na legalan način, a nije nužno transparentno pa i moralno. Neki su jednakiji od drugih u tim odlukama i to je ono što tišti hrvatske građane. Prvi put sad malo intenzivnije pratim postupak sastavljanja lista npr. za ove izbore i vidim koliko je to zapravo mukotrpan posao zbog broja ljudi koji se moraju angažirati. Ako se demografski trendovi nastavljaju, pitanje je koliko će biti moguće uopće za desetak godina sastavljati liste za sve te izborne jedinice? Nekima je to možda lako, velike stranke koje imaju puno gladnih ustiju i treba ih pomiriti, međutim za ostale je to vrlo zahtjevan i izazovan posao i to nije tajna. Svi znamo i postavlja se opet pitanje, da li ovakva struktura u Hrvatskoj samouprave, upravnih jedinica vrši svoju svrhu jer ima nas sve manje, a niko ne dira u broj županija, općina i sl. Jesmo to treba pohvaliti, smanjili nešto broj dužnosnika, međutim to nije dovoljno. Ovdje neću ulaziti u rad komunalnih poduzeća i sl. jer nije tama, ja sam svjestan toga, ali svi znamo zapravo na koji način se na lokalnoj razini troši javni novac i zapravo kupuje dio biračkog tijela. I to su te prakse koje nisu nužno moralne, neko će reć da je to sve u skladu sa zakonom, a moralno sigurno nije, izaziva kod naših ljudi ogorčenje. I zato mnogi umjesto da sudjeluju na izborima glasuju nogama i odlaze iz Hrvatske i taj trend se nastavlja, a vladajuće strukture zapravo ne uzbuđuju se previše jer njihovo biračko tijelo ostaje. Prema tome, uz to što ćemo zabraniti i sa pravom nekima da sudjeluju na izborima, bilo bi dobro da se to ujednači dakako za druge funkcije. Slažem se s tom tvrdnjom da bi trebalo. Trebalo bi razmisliti i postaviti opet pitanje, zašto je zabranjeno sudjelovanje na izborima elektroničkim i dopisnim putem, zašto se to uporno odbija kako bi se olakšalo našim ljudima, pogotovo koji su izvan Hrvatske da sudjeluju u političkom životu domovine? Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite. Zastupnika Tomaševića nema pa gubi pravo na govor. Sljedeći će onda, e onda smo zapravo završili sa klubovima pa idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] državni tajniče, hrvatska javnosti. Evo imali smo prilike čuti u nekoliko krasnih istupa kolegica i kolega o onom što je, mahom ono što je nedostatak ove inicijative predlagača, ali i ponešto dobrom što se, pokuša jedna naznaka da se ipak stanje popravi u odnosu na stanje koje trpimo sada gdje se do neke krajnosti, do čak do javne sablazni omogućava pojedinim kršiteljima zakona i pravnog poretka da konzumiraju to svoje pasivno biračko pravo. Sigurno da je ... [[Govornik se ne razumije.]] apsolutna zadaća nas u ovom zakonodavnom domu da ispoštujemo jednu u nizu izvrsnih odluka Ustavnog suda RH, a to je da uskladimo nesklad, da uskladimo zapravo trenutno konfuzno stanje u izbornom zakonodavstvu vi za vi, vi za vi, kako je kolegica Selak Raspudić izvrsno primijetila, uvjeta za kandidiranje za predsjednika republike, kolega Grbin za predsjednika .../nerazumljivo/... članove, kandidate saborske zastupnice i zastupnike, EU parlament jer sad imamo apsurdnu situaciju, daj Bože da se usaglasimo oko mnogih stvari, između ostalog i oko jedne koju ću sad iznijeti kao moj prijedlog, prijedlog Hrvatskih suverenista i imat ćemo apsurdnu situaciju da ćemo imati sito i rešeto, Bogu hvala, kako treba, za jednog lokalnog načelnika, gradonačelnika, njegovog zamjenika, župana ili člana mjesnog odbora gradske četvrti ili grada i neke općine, a s druge strane, imat ćemo zlo i gore za još uvijek imamo tu mogućnost, za kandidacije za predsjednika republike, za sve ovo što smo rekli. Što učiniti, kako? Idemo prvim korakom. Prvi korak je dakle idemo, tako i smatram, da vam je to dužnost, sad ste išli na najnižom razinom riješiti, na neki način stanje uskladiti sa općim moralom, na lokalnoj, regionalnoj, područnoj upravi i samoupravi, a daj Bože, za mjesec dana ili kad prije da nam dostavite te zakone kojima ćemo regulirati pitanje izbora predsjednika republike, Europarlament, Sabor, itd., jer to je ono što sad ne valja. Ja ću vam predložiti, dapače, volio bih da to najveća većina saborskih zastupnika i zastupnica prihvati jer to je tako logično, to je tako normalno, to je tako moralno, to je tako u skladu sa zdravim razumom, da zabranimo kandidaciju, kandidiranje na lokalnoj upravi i samoupravi za načelnike, gradonačelnike, župane, njihove zamjenike, ljudima koji imaju pravomoćno potvrđene optužnice, za točno kataloški određene kaznena .../nerazumljivo/... ne za sve, teška kaznena djela, umišljajno počinjena, s namjerom dakle, koja se progone po služnoj dužnosti, nema šta takav lopov, nasilnik, silovatelj, mi smo konzervativno društvo. I mi znademo u našem kraju, u našoj ulici, u našem selu, u našem gradu tko je lopov. Drugo je pitanje da li ćemo to dokazati, to je drugo pitanje. Ali, ako se već dođe do pravomoćno utvrđene i potvrđene optužnice, ako već dođemo do nepravomoćne presude u prvom stupnju, ako već dođemo do osude sa kaznenim nalogom, presude, sa kaznenim nalogom, pa nemojmo zatvarati oči, to je luđak, to je lopov, to je nasilnik, on krši pravni poredak i ne može se skrivati iza ustavnog načela da je nevin. Ne možeš biti nevin kad si lopov, naprosto. Policija je njega kazneno prijavila, okej, smatramo policija u redu. Nije bilo kontradiktornosti pa nećemo to uzeti. Kaznene prijave odbacujemo, neće, nisu kriterij. Otvorena je istraga, sud je već tu odlučio, istraga zatvorena, sud također, odlučio, sudska vlast, ali nećemo ni to uzeti. U redu. Provuci se, smatrat ćemo, a čuj, istraga je, ono, 20% prođe, 30% ne prođe, ali ako je pravomoćna optužnica, tu su već sudska tijela u pitanju, prihvatimo to. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Pavića, izvolite.
Poštovani zastupniče. Drago mi je što ste se dotakli te teme. Danas smo imali tu prekrasnih rasprava i od strane g. Grbina i naši tu zastupnica iz Mosta i kolegice Orešković i ono što mene zapravo smeta i što me cijelo vrijeme tu polako onako, iritira, vi ste to u jednom dijelu dotakli, ali niste do kraja izrekli. Zapravo, imamo problem i sa onima koji su na sudu 10 i više godina zbog koruptivnih radnji, zbog toga što su krali novac od ove države, zbog toga što su krali novac od naših građana, zbog toga što su krali novac iz lokalne samouprave, njima sudovi i dalje traju i tko zna kad će završiti. U međuvremenu su oni prošli jedan, dva, tri, četiri izborna ciklusa, i dalje kradu i ništa im se ne dešava.
Poštovani zastupnik Sačić.
Izvrsno. Upravo ste na tragu te moje ideje, tog mog amandmana, istog trenutka kada prihvatimo, daj Bože u petak, taj amandman, ti ljudi 5 godina će se imati prilike baviti samo sa sobom jer više neće biti ništa. Ni u predstavničkoj vlasti ni gradonačelnik ni, na ništa, silom zakona ćemo pa ti imaj vremena da tamo dokazuješ u kontradiktornom postupku da li to jesi ili nisi, ali nemoj zamarati lokalnu zajednicu jer ne smije biti sumnja, jer ne može biti sumnja za policajca. On mora biti čist k'o suza, ne može, ako se protiv njega vodi kazneni postupak, to znači kaznena prijava, sve ono, rješenje o istrazi, ne može se čovjek zaposliti, ne mogu se državni službenici ili namještenici zaposliti ako nisu čisti, a zamisli on može biti saborski zastupnik ako se protiv njega postupak vodi. Katastrofalno, loše, bizarno.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Karoline Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo. U političkoj terminologiji u Njemačkoj postoji gradacija prijateljstva koja kaže da postoji prijatelj, neprijatelj, smrtni neprijatelj te stranački prijatelj, tako bismo mogli govoriti o društvenoj nepravdi. Postoji društvena pravda, društvena nepravda, grozna društvena nepravda i društvena pravda u Hrvatskoj. Naime u Hrvatskoj cijeli državni aparat služi uskom krugu moćnika i to političko pravosudna elita uopće više ne skriva, tako i ove zakonske odredbe koje trebaju hrvatske građane zavarati da je riječ o tobožnjoj borbi protiv korupcije ili vjerodostojnosti politike kao npr. ova izmjena koju ste predložili su čista manipulacija jer eto Vlada predlaže da oni koji su u Hrvatskoj osuđeni se neće moći baviti politikom. To je nedvojbena manipulacija, ali još jedan instrumentarij u rukama korumpirane političke elite kako bi nepoželjne i opasne političke protivnike mogli isključiti iz izborne utrke. Svi mi znamo da pravosuđe u Hrvatskoj ne sudi prema zakonu kao što ni DORH ne vrši svoje zakonske obveze, već kazneno pravo služi političko društvenoj eliti u njihovome održavanju na vlasti i pljačkanju hrvatskog poreznog novca. A kako bi ta duboka država imala vjerodostojnost po potrebi se izvuku pojedinci koje sustav žrtvuje kako bi taj korumpirani sustav mogao opstati. Primjerice, po ovome se zakonu Ivo Sanader ne bi mogao kandidirati, ali se zato mogu kandidirati i Slavko Linić i Ivan Vrdoljak, i Milorad Pupovac, i Zdravo Marić, i Andrej Plenković, i Radimir Čačić, i Ivan Jakovčić, i Slobodan Ljubičić zvani Kikaš jer za sve ove navedene osobe postoje ozbiljne, vjerodostojne i dokumentirane optužbe za korupciju i kršenje zakona, ali ti ljudi nemaju nikakvog postupka protiv sebe. Ljubičić Kikaš ima doduše postupak ali on je od zagrebačkog Županijskog suda dobio trajnu nesposobnost te je de facto oslobođen, a taj navodno zdravstveno nesposobni Ljubičić uredno šeta po gradu i pije kave jer hrvatsko pravosuđe koje bi trebalo po zakonu biti tzv. društveni regulator svojim postupanjem je društveni devastator. Hrvatsko pravosuđe je brutalno i krvoločno prema običnom hrvatskom čovjeku, tko npr. hrvatsku sudovi uopće ne ispituju legitimitet lihvarskih agencija kada tuže hrvatske građane i oduzimaju im nekretninu. Hrvatski sudovi otvoreno sudjeluju u kršenju Europske uredbe o zaštiti podataka jer kao što znamo banke ne smiju dati podatke svog klijenta bez njegove suglasnosti.
Poštovana zastupnice Krišto, ja vas molim ovo je Zakon o lokalnim izborima.
Sve je u skladu s temom. A prodaja potraživanja [[Upadica Reiner: Nije baš u skladu sa temom, ja vas opominjem da se držite teme. Molim vas.]] Gospodine predsjedavajući, kako bi hrvatska javnost shvatila poantu, moram prikazati što je zapravo hrvatsko pravosuđe kada se tom i takvom hrvatskom pravosuđu sada daje da bude arbitar tko će se moći kandidirati, a tko ne. Dopustite da završim [[Upadica Reiner: Ali držite se teme.]] pa držim se teme [[Upadica Reiner: Ne držite se.]] Dakle, uredbe o zaštiti podataka kao što znamo banke ne smiju dati podatke svog klijenta bez njegove suglasnosti, a prodaja potraživanja jest davanje podataka bez suglasnosti klijenta. To znači takvi bi ugovori sukladno europskoj uredbi morali biti tretirani kao pravno ništavni i sud ih ne bi smio prihvaćati. Upravo zbog nefunkcionalnosti i kriminalnog djelovanja pravosuđa ovakve zabrane kandidiranja koje su ovdje predložene nemaju nikakvu svrhu. Ali postoji jedna povijesna istina, u trenutku kada se počnete osjećati potpuno sigurni u svojim zlodjelima, tada počinje vaš pad. Politika, pravosuđe i mediji u Hrvatskoj toliko otvoreno brane svoje zlouporabe i ponižavaju hrvatske građane da je samo pitanje vremena kada će građani reagirati i zasluženo ih poslati u ropotarnicu povijesti jer drugo ništa ni ne zaslužuju. Model po kojem svaka afera u Hrvatskoj traje samo jedan dan izgleda ovako. Najgrublje činjenice se prešućuju jer ih mediji ignoriraju, a pravosudni organi koji bi po zakonu morali reagirati na dokaze ne reagiraju jer oni su sami dionici tog koruptivnog sustava. Osobno svjedočim kako na moje otvorene, dokumentirane i argumentirane prozivke sustav jednostavno šuti. Vas cilj je zaborav vaših rabota te istodobno ubijanje nade u društvenu pravednost kod hrvatskih građana. No u zabludi ste jer upravo je moj posao i posao mojih podupiratelja da vas razotkrijemo i da ta naša tužna, naša postane lijepa naša. Hrvatski građani imaju pravo biti ravnopravni građani EU i biti jednaki pred zakonom, isto tako imamo pravo od onih koje plaćamo tražiti odgovornost. Iz svega navedenog jasno je da sam protiv izmjena ovog i onako već protu demokratskog, diskriminacijskog i protuustavnog zakona.
Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Puljak. Izvolite. Zastupnice Krišto ja vas molim da stavite masku.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege. Prema predloženim izmjenama koje su ispred nas čl. 13.kojim je propisana zabrana kandidiranja na lokalnim izborima ne bi više bio ograničen na točno određena kaznena djela već bi se počeo odnositi na sva kaznena djela za koja je izrečena kazna zatvora od najmanje šest mjeseci. Dakle, ovim izmjenama predviđeno je pooštravanje uvjeta za kandidiranje na lokalnim izborima i uvjetima za prestanak mandata izabranih kandidata. Tijekom predstavljanja ovih izmjena i u samom obrazloženju čulo se da se ovim izmjenama želi odvojiti žito od kukolja, vratiti povjerenje građana u politiku i pravni sustav. Dakle, bravo za tu namjeru i za taj cilj, međutim mogu li zapravo ove male izmjene učiniti tako veliku stvar, vratiti povjerenje građana u politiku i političare jer kakav nam je danas pravni sustav ili u kakvom sustavu danas živimo, takav da za kandidate imate ljude koji imaju upravo nekakve procese u tijeku, a oni rade i to u ovo doba pandemije fešte sa sucima, ne bi li ih valjda odobrovoljili, ne bi li ti suci blagonaklono gledali na njihove procese, itd., imamo pravomoćno osuđenog bjegunca pred hrvatskim pravosuđem koji javnosti sada otkriva korupciju i kriminal u pravosuđu, itd., itd. Uglavnom, pozdravljam ove zakonodavne izmjene, podnijeli smo i jedan amandman, isti onaj o kojem je govorio i kolega Grbin, dakle u ovom čl. 4 i 5 onaj dio koji se odnosi na promjenu prebivališta, dakle promjena prebivališta, ne samo u onom slučaju kad čovjek sam prijavi promjenu već se ta prijava, već se ta promjena može izvršiti i po službenoj dužnosti, dakle to smo podnijeli kao amandman, nadamo se da će se usvojiti. Međutim, evo, pitamo se, dakle nakon što pozdravljam ove izmjene, pitamo se što se ovoliko dugo čekalo i nekako ostaje tračak neke sumnje, koga se to HDZ želi na brzinu riješiti, je li, pred ove izbore? Vrlo vjerojatno je nekoga među svojim redovima. Napomena, isto tako, već smo je čuli ovdje da bi se ove izmjene na isti ovaj način trebale implementirati i na izbore na svim ostalim razinama i za HS, EU parlament, za predsjednika države. Ovim izmjenama u Zakonu o lokalnim izborima dakle uvodi se zabrana kandidiranja osobama koje su, među ostalim, pravomoćno osuđene i za slučajeve nasilja u obitelji, što je zakonodavno unaprjeđenje, pozdravlja ga, vidjelo smo i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, međutim, ona napominje i ukazala je na prekršajno zakonodavstvo kojim je reguliran problem nasilja u obitelji i predlaže da se u zakon, možda nekoj drugoj izmjeni, pored zabrane obnašanja funkcija u predstavničkim i izvršnim tijelima, za počinitelje kaznenog djela nasilja u obitelji također, se predvidi zabrana onim osobama koje su zapravo višestruki počinitelji prekršajnih djela, koja se odnose na nasilje u obitelji. Nekoliko još činjenica koje se odnose globalno na cijeli izborni proces. Možda se ne može sad u ovo doba pandemije neke stvari implementirati, Hrvatska je jedna od svega nekoliko država u svijetu koje ne zahtijevaju potpis glasača kod izlaska na izbore i kod preuzimanja glasačkog listića. Takva situacija omogućava i manipulacije na izbornim mjestima nakon završetka glasanja na način da se zaokruži broj osobe koja nije niti došla na glasanje i ubaci se listić, je li. Uvođenje obaveznog potpisa birača na biračkom mjestu, smanjila bi se mogućnost te manipulacije. Prva dakle faza nekog prijedloga izmjena izbornog procesa bila bi dakle uvođenje tog obaveznog potpisa birača na izbornom mjestu. Naravno, sada u doba pandemije možda bi se očekivale nekakve velike gužve pa je na biračkim mjestima, pa je to za nešto za razmisliti za u budućnost, ali druga faza, to je omogućavanje e-Glasanja i hibridnog glasanja, kako bi se korištenjem sustava e-Građani moglo glasati i bez fizičkog dolaska na birališta. Imali smo ovdje u prošlim tjednima raspravu o popisu stanovništva gdje smo vidjeli da će se omogućiti samopotpisivanje, samo popisivanje građana, zašto onda ne bi razmislili u što skorijem razdoblju i uvođenje e-Glasanja.
Hvala. Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Puljak. Naravno da nas sve zanima za koga je ovaj zakon. Vidjet ćemo hoćemo li do kraja dana, a sigurno hoćemo do početka izbora saznati za koga se pisao. No, mene zanima jedna druga stvar, spomenuli ste pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova i njezin zahtjev da se ovakav način postupanja proširi i na prekršajno djelo nasilja u obitelji, međutim, tu se postavlja pitanje, ona ga otvara, da li to učiniti za recidiviste ili za već prvi prekršaj. Ako ćemo ići prema tome, onda nije samo prekršaj možda nasilje u obitelji, nego i neki drugi prekršaj jer jedno je Kazneni zakon, a drugo su prekršaji, prekršajne odredbe. Dakle, što je po vama ta granica koju zakon treba predvidjeti, a onemogućava bavljenje politikom i gdje ju treba postaviti u slučaju nasilja u obitelji i općenito odnosa između prekršaja i kaznenog djela.
Poštovana zastupnica Puljak.
Da, dakle, evo, ovdje sam navela upravo to da pravobraniteljica za ravnopravnost spolova spominje kako bi trebalo, ona navodi upravo za to višestruke počinitelje prekršaja djela nasilja u obitelji, kako bi za njih trebalo zapravo uvesti isto tako, zabranu kao i za one počinitelje kaznenog djela nasilja u obitelji. Gdje je granica? Dakle, uvesti to za prvi prekršaj ili za nekoliko i koliko to prekršaja, to je zaista, ostaje zapravo i na struci i stručnim službama i na nama ovdje zapravo u Saboru da odlučimo gdje postaviti tu granicu. Znamo ove slučajeve, evo, bili su navođeni i ovdje tijekom rasprave, da imamo načelnike, gradonačelnike, župane koji su osuđivani, je li, dakle imaju i presude i prekršajne osude za nasilje u obitelji, a i dalje zadržavaju svoje funkcije.
Hvala. Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Evo, želim nešto reći o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Smatram da mi kao političari kroz ovaj zakon možemo doći do određene razine i tu smo napravili ono što možemo, a nakon toga opet nešto ne ovisi o nama, ovisi o nekim drugim ljudima, o nekim drugim sustavima i ključna riječ, po meni je ona riječ koja se zove, tj. izgovara kao pravomoćnost i ona postavlja dileme, da li ovaj zakon postiže sve što treba, pa i u vremenu za ove lokalne izbore ili za neke druge izbore jer svjedoci smo da do tih pravomoćnosti prolazi podosta vremena, a onda u takvom sustavu mnogi naprave ono što naprave, kandidiraju se i postanu i gradonačelnici i načelnici i mogu raditi svoj posao i to je ili vijećnici u općini ili gradu itd. Mislim da tu kažem o politici ne ovisi, ovisi o nekim drugim ljudima i zašto ti procesi traju toliko dugo da bi potvrdili da li je sud niže razine donio dobru odluku ili nije donio dobru odluku, preinačili tu odluku ili napravili nešto što mislimo da je pravedno kad smo višlji od svih drugih. Tako da ja ne mislim da će na ovim izborima zbog ovog zakona ili zbog ovih insinuacija tko se smije ili ne smije baš kandidirati ili da smo baš za nekoga uvijek napravili neki zakon, bit će ljudi koji će se kandidirati jer će moć dobiti unatoč svemu i potvrdu o nekažnjavanju, moći će dobiti sve što trebaju i kandidirat će se. I što naprave onda i oni drugi, a to su građani koji biraju oni i izaberu ljude koji su imali procese iza sebe. Imamo mi podosta slučajeva u RH gdje gradonačelnici ili načelnici jesu ljudi koji su u određenim stupnjevima već presuđeni i narod ponovno bira te političare, ljude i smatraju da rade dobro njihovoj zajednici. Hoćemo li mi tada kao političari reći da građani nisu dobro izabrali? Pa ne znam tko je to od političara izgovorio ili rekao, mislim to je ono o čemu ja želim govoriti. Znači mi možemo do neke razine i ja ovo podržavam, ovo je razina do koje može HS kroz zakonodavni okvir reći sve kaznena djela, bilo koje vrste presuđena pravomoćno ne možeš se kandidirati i to je u redu, što ovisi o samom pojedincu. Ja osobno sam od 2000.g. izlazim na izbore lokalne, regionalne, državne i stalno i sebe preispituješ jesi li ti taj koji stalno mora izlaziti na izbore, jesi li napravio sve kako treba, imaš li sve na sebi onako kako treba da bi izašao na izbore i koliko to vrijedi među našim građanima danas, kad je danas politika otišla u sasvim jednom drugom smjeru. Mi danas imamo poplavu političara svih vrsta, neovisno o znanjima, sposobnostima i na neki način o bilo čemu štogod kao političar predstavljate ne morate apsolutno znati gotovo ništa. Dovoljno je imati osobnu kartu, 18 godina prebivalište i vi ste političar i svjedočimo svakakvim situacijama. I kao lokalni čelnik svjedočim svakakvim situacijama i morate se s time na neki način nositi i boriti i dati građanima da biraju i oni su ti koji odlučuju i ako se njima sviđa i takav oni će ga izabrati. I ne trebamo biti mi ovdje koji donosimo sudove ili presude o onome drugome političaru jer smo tu subjektivni i tražimo tu neke svoje prostore i govorimo ovo što govorimo i danas tokom cijelog dana, tko je sve za nešto kriv iako ga sustav ili pravosuđe nije dohvatilo. Tu su naše borbe. Ali ono što građani vide, vide osobe ispred sebe. Mi smo uveli kao HDZ 2009.izbor direktno, imali smo mi prije toga i poglavarstva i biranja iz vijeća itd., sustav lokalne samouprave se mijenjao, 20 godina zaista se dosta izmijenio. I zadnje izmjene smanjili smo broj vijećnika, ukinuli zamjenike itd. i još će se mijenjati. Ali ono temeljno koga će građani izabrati, oni će izabrati. E sad, hoće li pravomoćnost presude biti u godinu dana, vrlo je važno ili u pet godina isto je vrlo važno, jer ako je u ovom drugom slučaju onda svatko može odraditi svoj mandat, ali onda ja ne bi to uzeo na sebe kao grijeh, neka o tome razmišlja onaj koji je u svom sustavu ima predmet, a ne rješava ga punih pet, sedam godina, može i dva mandata ne riješiti taj predmet i onda pravomoćnost, a i rehabilitacija tek kreće nakon osam godina ili pet godina itd., mislim da u tom dijelu treba raditi i to sudstvo tj. pogotovo Vrhovni sud koji kod sebe sigurno ima podosta takvih predmeta treba ih riješiti, ako se radi o političaru nek ih riješe na vrijeme. Zašto bi to političari u sabornici radili, to je taj problem kako ga ja vidim i mislim da će on opet omogućiti i danas i sutra na izborima nekima mogućnost.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Vidović Krišto.
Jasno, naravno da u polovici HDZ-a imamo idealno pravosuđe, ali od toga pravosuđa Hrvati bježe glavom bez obzira. Naši inženjeri voze taksije po Frankfurtu jer vaše pravosuđe jednostavno više ne mogu podnijeti. I sada to isto pravosuđe treba arbitrirati tko se smije kandidirati. Samo uzmite najnoviji slučaj kako Šeks daje upute svjedocima kako bi njego kum Kalmeta bio na slobodi. Kažem vam da imate minimum pristojnosti zbog vašeg biste pravosuđa u ovome Visokome domu zauvijek šutjeli.
Poštovani zastupnik Borić.
Nemam što odgovoriti ovo su obične insinuacije kolegice Krišto, ne znam zašto uvijek ide prema meni. Ja osobno smatram da sam itekako u svom životu pokazao što znam i mogu. Oni imaju recimo i svoje kolege pored sebe o kojima ne žele govoriti, uvijek vole o nekim drugima govoriti, recimo ne znam da li ste u nekom klubu vi i kolega Vrkljan pa vi ne želite govorite o ne znam možda o svom kolegi nešto. Da li je on u životu nešto loše napravio ili nije ne nego uvijek želite o nekom drugom, to je vaše pravo i građani će vas ocijeniti na sljedećim izborima po tome što ste vi ovdje govorili, za što se zalagali i što ste postigli s time. Ja osobno za sebe smatram da sam ispravan i da radim svoj posao kako treba. Zašto bi ja bio sudac nekome drugome? To si uzimate vi jer politika nemate, osim toga da tokom dana u sabornici ili u bilo kakvoj drugoj prilici pokušavate glumiti istražne organe i suce koji donose konačne te pravomoćne presude. Niste vi taj.
Sljedeća replika poštovane zastupnice SElak RAspudić. Izvolite.
Vratit ću se na ono što ste rekli o tome da su građani sami birali, a politika im je to omogućila i ona može na to utjecati samo do neke mjere. Da, tragedija je suvremene Hrvatske upravo u tome da naši građani sustav ide na način da svi kradu pa su sretni ako je pri tom i onaj koji krade recimo napravio jednu fontanu jer i onako svi kradu. Pa hajmo onda na sustav koji im je to omogućio. Dakle, da bi građani uopće mogli birati oni moraju imati dobar izborni zakon, a to je ono što ste vi onemogućili, pa imamo danas na snazi i protuustavne odredbe o načinu funkcioniranja izbornih jedinica. Drugo, kako funkcionira izborni sustav? Tako da zbog nedostatka preferencijalnih glasova na ona čelna mjesta dolaze isključivo stranački poslušnici koje građani nisu birali. Ne, građani kada su, budimo realni, glasovali za HDZ misle da su glasovali za Franju Tuđmana, a izabrali su tri najveće ulizice koje su dobile kao nagradu mjesta na stranačkim listama.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Ja ne znam zašto kolegice Selak za vas vrijede neka druga pravila, a za nas u HDZ-u samo nas neka ista pravila, mislim ne mogu to razumjet što nam želite poručiti, da ste vi u Mostu svi ispravni i da kada vas izaberu baš su izabrali vas. Pa i Most je bio u prilici dva puta sjediti ovdje u sabornici, imao je svoje ministre na koje su sjeli ljudi koji nisu bili izabrani. Tada to možda nije vam nije smetalo, ali su to takve situacije bile u kojima je Most obnašao vlast nije trajalo dugo, šest mjeseci, ali su neki drugi sjeli umjesto njih. Zašto … ospori taj legitimitet zakona i na koji način bi se formirala vlast po vama ako oni koji su izabrani na listama ne mogu postati ministri nego mogu biti samo saborski zastupnici, kakve su to politike? Znači valjda i ti ljudi nešto vrijede da bi sutra mogli obnašati izvršnu vlast. Vi ste ponudili za to rješenje, osim kritika. I nije ovo dobro što ste danas vašem suprugu napisali onu povredu Poslovnika da je pročito …
Hvala lijepa, vrijeme, hvala. Izvolite g. Selak Raspudić povreda Poslovnika.
Čl. 238. Očito omalovažavanje, dakle vi čitate i sad ste čitali s papira i uvijek čitate. Čitao je i moj suprug, ali postoji temeljna razlika, on čita ono što sam napiše za razliku od svih vas u HDZ-u. Drugo, govorili ste o kompetencijama koje netko treba imati, pa vaš ministar socijalne skrbi je g. Aladrović, podsjetite me koje su njegove kompetencije u tom sustavu, a manjkavosti njegovog provođenja u djelo očito vidimo već sada. Vi kreirate izborni zakon, vi građanima niste dali izbor da izaberu tko će sjediti u ovom saboru.
Hvala lijepa. Bila je replika, imate opomenu. Gospođa Ankica Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić. Ovim izmjenama i dopunama zakona pooštravaju se uvjeti za kandidiranje za predstavničku izvršnu vlast na lokalnim izborima. Smatrate li da će ove odredbe doprinijeti kvalitetnijim kandidatima na općinskim, gradskim i županijskim razinama? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Što se tiče kvalitete kandidata ja u to ne bih ulazio, ja to možda mogu napraviti kad su lokalni izbori u svojoj sredini, ja ne znam u nekoj drugoj sredini tko je kvalitetan ili manje kvalitetan, da će onemogućiti nekoga koji očito ima iza sebe pravomoćnu presudu za bilo koje djelo kazneno, hoće, neće moć dobiti papir s kojim može reći ja mogu na izbore. Ali sve ostalo je kažem ono što ja vidim kao problem u sferi nekog drugog sustava koji ne ovisi samo o nama ovdje o HS-u ili o zakonu koji ćemo donijeti. I ta pravomoćnost po meni još uvijek daje mogućnosti mnogima koji su se ogriješili o zakone da budu kandidati i to treba po meni hrvatsko pravosuđe što prije riješiti jer tih predmeta sigurno ima puno i omogućavaju svojevrsnu zlouporabu onoga što mi želimo postići, a to je da imamo ljude koji nemaju iza sebe loših stvari i da mogu biti kandidati. A onda narod kaže tko je taj tko će ih voditi ili za njih napraviti nešto u njihovoj lokalnoj zajednici.
g. Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Boriću. U nekoliko rasprava ovdje se mogla čuti teza kako se ovaj zakon odnosno izmjene ovog zakona donose u svrhu da bi HDZ spriječio nekoga da se kandidira na predstojećim izborima. Smatrate li da je ta teza nešto što drži vodu ili je to i dalje hajka prema HDZ-u kakva se vodi već permanentno ovih zadnjih pet, šest godina?
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa dosta sam dugo u ovom domu da bih znao da su mnogi zakoni dobili nazive pojedinih političara ili su se donosili u svrhu njihove promocije pa smo imali ne znam evo, kolega Bauk zna zvani lex Komadina kada smo omogućili da recimo Komadina, župan Komadina postane ministar i da na njegovo mjesto tada dođe njegov zamjenik i odradi svoj mandat do kraja i to se onda u politici koristilo i to je nešto što je evo moguće bilo i dobro. Ja nemam tu problem. Ali imamo zakona koji su se zvali opet po nekim drugim političarima, neću ih spominjati jer se uvijek razmišlja na taj način da je to samo za jednog političara. Ja gledam šire, ovo je za puno više političara, puno, puno više. E sad, ako nam je svejedno bit ćemo protiv ovoga. Ja sam za ovo jer smatram da je dobro i da svatko od nas sebe najprije treba pitati jesam li spreman za tu funkciju, mogu li je obnašati i imam li nešto iza sebe loše da bih stavio svoje ime ispred [[Upadica Radin: Hvala.]] ali nas je povijest puno puta kažem demantirala.
Hvala. G. Borić ja bih vas samo molio nemojte replicirati zastupnicima koji vam nisu replicirali nego drugima. Nemojte im se obratiti izravno jer onda je to lančana reakcija pa onda dođu povrede Poslovnika i sve to pa samo onda gubimo vrijeme. g. Klarić je, izvolite.
Uvaženi kolega Borić. Malo na čemu se toliko trenirala strogoća i na neki način mijenjali zakon kao na lokalnoj samoupravi, pa evo i onaj prošli zakon koji smo donijeli gdje su ukinuti zamjenici pa državne revizije i ne znam ko sve što nije kontrolirao pa Zakon o fiskalnoj odgovornosti svemu što smo svjedočili svih proteklih godina od '93., praktički '94. dok je ovakav ustroj lokalne samouprave. Mi možemo govoriti o bilo čemu jednu ključnu stvar ste vi ovdje rekli, a to da iza svakoga od nas koji se na bilo koji način bavi politikom pa onda i načelnika ili gradonačelnika jedini sud i pravi sud je sud njihovih birača i oni znaju što biraju i kad biraju kome daju povjerenje i mislim da o tome bi trebali suditi samo oni. Sve ovo ostalo su priče za malu djecu na ovoj način kako se ovdje interpretiraju.
Hvala. g. Borić.
Hvala lijepa kolega Klarić. Pa zato i kažem da nam je politika u zadnjih nekoliko godina otišla u sasvim nekom drugom smjeru, pa mi u Saboru imamo obitelji čak, imamo i u prethodnim sazivima tako nešto. Sada imamo, ne znam, zastupnicu koja se zalaže da njezin suprug postane gradonačelnik itd., u biti politika postane obiteljski biznis očito jer što drugo radimo jer imamo više tih slučajeva nije to samo jedan, a toga će vjerojatno biti i još više, toga imamo i na lokalnoj razini i brat i sestra i ne znam tko sve ne treba biti u toj politici da bi se bavili s tim kako razvijati određeno mjesto manje ili veće. Zašto toga prije nije bilo? Ja se ne sjećam takvih momenata u puno prije vremena znači tamo do 2010.g. ili devedesetih godina. Drugačiji su bili filteri, danas filtera više nema. Jednostavno i ovo je jedan filter koji će izbaciti samo one koji imaju određene loše stvari iza sebe, ali sve drugo ne možemo riješiti samo zakonom.
Hvala lijepo. Imamo jednu povredu Poslovnika, gospođa Marija Selak Raspudić.
Članak 238., slažem se da su bili drugačiji filteri i vjerujem da žalite za tim vremenima. Očito je teško podnijeti da i u obiteljskim odnosima postoje jednakopravni pojedinci koji mogu dobiti dovoljan broj glasova kao nezavisni zastupnici koje su građani izabrali da sjede u ovom saboru za razliku od politike poltronstva koja je vas i vama slične dovela zbog lošeg izbornog zakona na vrhovna mjesta na izbornim listama [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] a onda i u sabor.
Hvala, hvala lijepa, druga opomena kao što možete sami zaključiti jer ste replicirali.
A nitko nije spomenuo.
Idemo dalje, ne, ne, ne, idemo dalje, nema odgovora na to, idemo dalje. Na kraju gospođa Dalija Orešković.
Nitko je ne spominje sami se dižu.
Replika.
Dakle, uvaženi zastupniče Borić, najčudnije u vašem izlaganju je to što ste tvrdili da vaši birači pri tom mislite na konkretno HDZ-ove birače prepoznaju kvalitetu kandidata pa da je upravo to razlog zašto im daju podršku. Usuđujem se tvrditi da to nije tako. O tome sam govorila i u ime kluba. Pravi razlog je neka druga veza. Strah od gubitka posla, strah od egzistencije, dobiveni poslovi, natječaji, možda čak i diplome. Onaj cerek, ono podrugivanje predsjednika Vlade jutros na aktualnom satu kada se spomenulo da vaš kandidat u gradu Splitu ima plagirani doktorat pokazuje da ono čega se pošten čovjek srami time se HDZ-ovac ponosi pa tam to bio i predsjednik Vlade.
Hvala. Izvolite gospodin Borić.
Hvala lijepo. Pa ne znam što da odgovorim na ovu repliku jer očito je opet bila namjera da se netko bavi isključivo sa nama u HDZ-u ili nekim pojedincem koji im smeta. Vjerojatno će taj gospodin u stvari siguran sam postati gradonačelnik zato im i smeta. Što, tko utvrđuje plagijat? Vidjeli smo ovdje jednu ovaj jedan pokušaj da se jednog ministra smjeni upravo radi te priče o plagijatu i plagiranju na kraju se ispostavilo da od toga nema ništa i da oni koji su to pokrenuli nisu našli snage da se ispričaju tom čovjeku. Nekoliko dana je to trajalo, mjesecima je to trajalo u javnosti, a ovdje u sabornici nekoliko dana. Nakon toga nikome ništa. Tako i ova priča, malo ćemo te isprljati do izbora, a kad izbori prođu ako postaneš gradonačelnik evo nas kod tebe, možda te nešto budemo i pitali pa ćemo se s tobom lijepo razgovarati. To je to što ne valja, ali vi to i dalje radite sigurno ćete dobro proći na izborima kao što ste uvijek i do sada. Hvala.
Hvala lijepo, nemate više replika gospodin Borić, hvala vam. Sada je na redu gospodin Marijan Pavliček. Točno Pavliček ne Pavliček, jel Pavliček, dobro.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege ove izmjene i dopune zakona su ja vjerujem u dobroj vjeri napravljene ali uvijek se postavlja pitanje zašto se donose sada gotovo mjesec dana pred same lokalne izbore po hitnom postupku kada smo isti ovaj zakon imali prije nepuna 4 mjeseca na dnevnom redu upravo ovdje u Hrvatskom saboru. Što smo danas više pametniji nego prije 4 mjeseca? Međutim, žao mi je što niste ispravili nepravdu koju ste donijeli prije 4 mjeseca gdje ste prihvatili amandman manjinaca i SDSS-a kojim ste omogućili dvostruko pravo glasa pripadnicima nacionalnih manjina u gradovima i općinama gdje ima više od 15% stanovništva i time moraju biti proporcionalno zastupljeni u gradskom ili općinskom vijeću tako što ste dozvolili tzv. dopunske izbore u roku od 3 mjeseca na kojima će glasati samo pripadnici manjina i na kojima se mogu kandidirati samo pripadnici manjina. Gdje smo u toj priči mi kao većinski narod evo baš kod nas u Vukovaru? Pa jel vi ikad razmišljate kako se mi u Vukovaru osjećamo, mi koji živimo u Vukovaru? Svima vama je Vukovar u mislima, svima vama su puna usta Vukovara, grada heroja i onda dozvolite u tom gradu heroju da jedan Vojislav Stanimirović glasa 2 puta za gradsko vijeće grada Vukovara, a jedan Marijan Živković, otac 2 poginula hrvatska branitelja jednom. Jedan hrvatski branitelj logoraš jednom, jedan Srđan Milaković koji je otvoreno rekao da Oluja je etničko čišćenje danas je dogradonačelnik grada Vukovara ispred redova srpske nacionalne manjine će glasovati 2 puta. I njegovi ljudi iz njegove stranke će se moći kandidirati 2 puta. I ovim zakonom mijenjate volju većine, izbornu volju većine. I mi većinski narod smo u neravnopravnom položaju. I pustimo priče da svi volite Vukovar i da su vam puna usta Vukovara 18.11., a ovim zakonom ste žrtvovali nas Hrvate u Vukovaru. Dođite u Vukovar 364 dana u godini ne samo 18.11., pa vidite kako se živi u Vukovaru. I što ste napravili s ovim zakonom? S ovakvim zakonom ćete rastjerati Hrvate grada Vukovara jer u vlastitom gradu neće moći sukladno izborima dobiti većinu u gradskom vijeću jer će jedna manjina imati dvostruko pravo glasa. Ne može biti u skladu sa Ustavnom nikako, nikako. I lako je donositi zakone 300 km od Vukovara, a koje se odnose grada Vukovara. I to je nažalost politika vas i SDSS-a. I to je činjenica. Ali da 3 ruke Milorada Pupovca mogu toliko koštati da žrtvujete vlastiti narod e to je meni nepojmljivo kao Hrvatu koji živi u gradu Vukovaru. To je meni nepojmljivo, a kamoli hrvatskim braniteljima u gradu Vukovaru. I ja ne znam jel ćete imati obraza 18.11. doći u Vukovar i pokloniti se žrtvi Vukovara. A s ovakvim zakonom ste pljunuli po svim Hrvatima koji žive u gradu Vukovaru jer želite ovim zakonom dobiti većinu u gradskom vijeću koalicijom HDZ-a i SDSS-a postizborno. To želite i srušit aktualnu gradsku vlast. I nećete uspjet u tome bez obzira koliko se god trudili izmjenama i dopunama zakona. Ja se nadam da će Ustavni sud poništiti Članak 107. i 108. ovog zakona koji je direktna šteta većini bez obzira u kojem gradu ili općini i ne može biti u skladu sa Ustavom. Mene osobno ovo boli kao čovjeka. Pustimo mi sad politiku. Ja tamo živim gospodo i moja djeca tamo žive i moji roditelji tamo žive i moji prijatelji tamo žive. Vi tamo ne živite. I nemojte mi pričati o zaštiti interesa hrvatskog naroda i kako svi volite Vukovar. Ovako se Vukovar ne voli i ovako se ne vole interesi hrvatskog naroda u gradu Vukovaru.
Sada je na redu gospođa Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Dvije su osnovne intencije ovog zakona. Jedna je da moraliziramo politiku, a druga je da onemogućimo barem u očima javnosti ono što se postavlja kao pitanje recimo obiteljske nasilnike da se kandidiraju na predstojećim lokalnim izborima, a nadajmo se i u politici ubuduće. Što se tiče moraliziranja politike u govoru ime kluba taksativno sam navela sve ostale zakone, izborne zakone i pokazala da tog procesa sustavnog doista i nema tako da se recimo za predsjednika republike može kandidirati bilo tko, nitko ne propisuje niti jedno kazneno djelo koje bi spriječile punoljetnog pojedinca da sutra bude ukoliko dobije povjerenje građana predsjednik države. Što se tiče obiteljskih nasilnika i to samo dobro zvuči jer ako gledamo rehabilitaciju i proces rehabilitacije onda možemo vidjeti da u ovim djelima do jedne godine, a to su najčešće kazne koje se i propisuju u slučaju obiteljskog naselja ukoliko uopće dođe do njihovog propisivanja, vidimo da bi možda s obzirom na rehabilitaciju od 3 godine to eventualno u jednom izbornom ciklusu onemogućilo nekakvog paradigmatskog Tomaševića da se kandidira, a sigurno ga ne bi zauvijek udaljilo od politike. Dakle, u tom smislu ovaj zakon je promjena nabolje ali sigurno ne ostvaruje niti jednu od intencija koje pokušava. U tom smislu također smatram i promašenu čak i primjedbu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova koja smatra da se ove odredbe trebaju proširiti i na one koji imaju prekršajne kazne ali su recidivisti za obiteljsko nasilje. Naime, kakva je poruka u tom slučaju? U redu je ako netko jednom ošamari ženu, no ako je recidivist onda ne bi smio ulaziti u politiku. Tu se opet ništa ne postiže osim što se stječe dojam da se nešto radi. Dakle, ipak ključna odluka ostaje na nama građanima. E sad tu dolazimo do onog osnovnog pitanja koje se dosad kristaliziralo u raspravi. A ono je kolika je odgovornost za ovo loše stanje u državi u politici na dosadašnjoj politici, a kolika je odgovornost na građanima koji su izabrali stranke ili zastupnike da ih zastupaju u toj politici? Podsjetit ću na odluku Ustavnog suda od 4. Travnja 2017., a koja se odnosi upravo na ovaj izborni zakon, na njegovo ranije, njegovo ranije postupanje. U njoj predlagatelj Vlahušić, dakle Andro Vlahušić koji je podnio ocjenu ustavnosti navodi kako ima karizmu uspješnog gradonačelnika intelektualca koji je u značajnoj mjeri unaprijedio funkcioniranje grada Dubrovnika i da je pravi i prikriveni razlog donošenje Zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima u neustavnom i pobijanom dijelu predstavlja zabranu Andri Vlahušiću da se kandidira na predstojećim lokalnim izborima i on kao lex Vlahušić se odnosi na samo jednu osobu i posljedica obračuna parlamentarne većine s političkim neistomišljenicima. Dakle, već smo 2017. kada se tada mijenjao izborni zakon imali istu ovu situaciju gdje se govorilo o lex-u koji se odnosi na pojedinca. Zanimljivo taj pojedinac koji je i bio pravomoćno osuđen je govorio o tome da je njegova karizma neovisno o presudi dovoljna za dobro vođenje grada. No, ako ćemo doista govoriti o odgovornosti toga da netko tko jest osuđen može dalje biti u politici ako ga građani žele, jer je naša tragedija takva da mislimo da nitko ne valja tko u politici i da svi kradu pa i dijelimo te lopove na sposobne i nesposobne lopove onda treba podsjetiti da ključ nije u građanima koji biraju, nego je vrata koja taj ključ treba otključat se ipak nalaze u politici, a to je ono čega možda ni građani zbog loše funkcije politike nisu dovoljno svjesni. Izborni zakon kakav je danas i unutarstranačka nedemokratska politika podsjetit ću vas da je recimo vođa mladeži čak HDZ-a jednoglasno izabran kao što je sve aklamacijom jednoglasno izabrano u HDZ-u dok nije isto jednoglasno torpedirano ovisno o trenutnim političkim konstelacijama. Taj zakon nalaže da se mjesta autokratski na listama koje dolaze recimo u Hrvatski sabor postavljaju tako da oni koji su saborski poslušnici, a ne oni koji su najjači u svojim lokalnim sredinama dobivaju ključna mjesta. I što onda rade hrvatski građanin, onaj koji glasuje za HDZ? Ili ako se boji za svoju egzistenciju glasuje ili glasuje zato što misli da glasuje za Tuđmanov HDZ i nekakvu državotvornu politiku, ali ne glasuje za te pojedince koje ste vi stavili na ta mjesta. Promjena izbornog zakona je preduvjet demokratizacije društva i odgovornost je na politici, a ne na građanima.
Hvala lijepo. Imate jednu repliku gospodina Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice Selak Raspudić, dakle izmjene definiraju zapravo kako će one kao takve donijeti jedan drugačiji oblik povratka javnoga morala i vjere u politiku i političare na lokalnim razinama kao takve. Mislim da se slažete da je čovjek, točnije pojedinac samo slobodan pojedinac bez okova bilo kakve stranke onaj koji može vratiti jedan oblik morala, poštenja i pravednosti unutar same politike kao prvenstveno služenja građanima. Što se događa danas i što će se nastaviti događati nakon ovih izmjena jest jedan oblik privatizacije javnoga novca obzirom da je retorika HDZ-a u Splitsko-dalmatinskoj županiji jedan oblik vertikale vlasti koji je nužan da bi se događale određene investicije, određeni projekti itd. Što je sa aferama sa kulenovima, sa namještenim natječajima, sa siledžijama koji mlate žene i pripadaju redovima HDZ-a? Hoće li HDZ u budućnosti što mislite [[Upadica: Fala]] imati kandidate koje će moći kandidirati za izvršnu vlast na lokalnim izborima?
Fala lijepa. Izvolite odgovor.
Kolega Kujundžić, biti ću cinična, pa ću reći naravno da hoće jer ili će njihov, njihove presude odnosno njihovi procesi trajati vječno ili će presude biti oslobađajući ako stanje u pravosuđu ostane kakvo je sada. Dakle, ovo neće utjecati na HDZ-ovce nego možda naše misaone napore treba usmjeriti drugdje i razmišljati pokušavaju li se ovim izmjenama spriječiti neki iz nekih drugih stranaka da se kandidiraju jer svoje kadrove su jako dobro zaštitili. A drugo pitanje te demagogije da građani eto biraju i da nije odgovornost na politici nego na građanima svaka pristojna stranka bi onemogućila bilo koga ko kompromitira nekakvoj razini da uopće dođe u poziciju kandidiranja. A što se ovog tiče jednom kvalitetnom izmjenom izbornog zakonodavstva građani bi prodisali u smislu demokratskih procesa, pa bi onda mogli u potpunosti snositi odgovornost za svoje izbore, sve ostalo je puka demagogija.
Fala, nemate više replika, hvala. Sada je na redu g. Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja ću diskutirat malo drugačije od svih do sad jer u osnovi ne podržavam ovaj zakon. To bez obzira što je moj klub najavio podršku, ja sam se iako priznam samo sud svoje partije, ja sam se ovoga zalagao da mi se dozvoli izdvojeno mišljenje. Dakle, onog trena kada se smanjuju ljudska prava, a pravo na kandidiranje je jedno od temeljnih ljudskih prava barem u demokratskom višestranačkom sustavu i kada cjelokupna javnost i svi to podržavaju onda je vrijeme da se upale lampice i pita se što se događa? Ne samo to, ovdje smo čuli prijedloge da se i za prekršajnu odgovornost ne može kandidirati, a onda smo čuli prijedlog da se i nakon isteka roka rehabilitacije ne može kandidirati. Mislim da je vrijeme da se tome kaže brate dosta. Dakle, protiv sam bilo kakve demagogije možda zato što više vjerujem narodu nego pravosuđu. Pročitat ću vam čl. 30. Ustava: Kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela može u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova ako to zahtjeva zaštita pravnog poretka. Uz dužno poštovanje mislim da naš pravni poredak ipak nije toliko onemoćao da bi se trebao zaštititi zbog dvoje ili troje osuđenika koje će narod izabrati na neke dužnosti. Sory, al čini mi se da je tako. I drugo, ne čini mi se da su sva djela koja se navode u našem kaznenom zakonu osobito teška i osobito nečasna. To je samo po sebi jezično nemoguće. Ako je nešto osobito onda mora postojat nešto što nije osobito, to čak bi trebala biti većina toga. Ovdje smo stavili da su sva kaznena djela u RH teška i osobito nečasna. Niko ne može postati niti načelnik, niti vijećnik ako ga narod ne izabere. A ako narod izabire baš takve onda je pitanje da se zapitamo za nešto drugo, dakle onda stavljamo periku i štikle kako bi to jedan mislioc s početka 21. stoljeća rekao i glumimo nešto, a u stvari i onda kad narod bira nas onda je dobar, a kad bira neke eto koji su za nešto osuđeni nije. Primjerice bivši predsjednik vlade Catalan je kojeg je Španjolska osudila na mislim dvoznamenkastu kaznu zatvora, je izabran u Europski parlament, skinut mu je imunitet, ako se vrati u Španjolsku bit će zatvoren, ali je izabran, narod je za njega glasovao. Zašto? Zato što smatra da je njegova presuda nepravedna. Kad se vrati u Španjolsku on će odgulit svoje, ako se ikad vrati, ako ga izruče i kako to već ide. Prema tome, niko neće bit pošteđen od kazne koju mu sud izrekne. A mi sada želimo stavljati u zakon da je svaka presuda teža od 6 mjeseci čak i uvjetna, a kakvo je to teško i osobito nečasno djelo ako je osuđen uvjetno, ujedno i gubitak građanskih i drugih prava kao što je komunistički sud sudio '40 i neke za ove narodne neprijatelje. Ja, oprostite kolegice i kolege na tu vrstu demagogije ne mogu pristati. I kad svi budete govorili tako ja ću govoriti drugačije o ovome stvari. Dakle, svako se ima pravo kandidirat, narod ima pravo izabrat koga hoće, a neka sud odredi da taj ide u zatvor, pa onda neće moć obnašat dužnost. S druge strane, niko od nas zastupnika bez odobrenja HS ne može se uopće voditi kazneni postupak. I sad imamo hipotetsku situaciju da narodni zastupnik zato šta mu sabor eto neće skinut imunitet se može kandidirat jer nije osuđen, a njegova konkurencija koja to nije se neće moć kandidirati zbog ovoga kako je kolega Grbin naveo kaznenog djela izazivanja prometne nesreće iz nehaja sa teškom tjelesnom ozljedom, što može biti ovoga mislim čak i lom ruke, da ne idemo u ove estetske zahvate pucanje nosne kosti. Prema tome, nisam zato da se ograničava pravo kandidiranja, jesam zato da se ograničava pravo obnašanja dužnosti, ali pokušavajući predmnijevati želju Vlade RH da nas zaštiti i od takvih koji su osuđeni dao sam dva amandmana kojim sam predložio ako već tako vlada smatra da se onda ova zabrana kandidiranja odnosno pardon prestanak mandata proširi i na one koje je kandidirala politička stranka koja je pravomoćno osuđena za kaznena djela. Ne znam ko bi to mogao biti, hipotetski ovoga možemo pretpostavljati, ali kad već ono idemo, kad, kad je bal nek je, nek je bal, kako se, kako se to kaže. Da, da i maskenbal da. Da, da zaključim, ovoga pustimo narod da bira i kriminalce, to više govori o narodu nego o kriminalcima. I drugo, ovoga sa ovakvim pravosuđem nisam siguran da su, da neke da neke presude neće biti i motivirane eliminacijom političkih protivnika.
Hvala lijepa. Gospođa Karolina Vidović Krišto tražila je repliku.
Da, moram reći vi iz SDP-a se oličenje licemjera i vrijeđanja zdravog razuma jer vaš osnovni gen je upravo manipulacija pravosuđa. Sjetimo se vaših Linića, Vrhovnika, a poznato je da većinu tajkuna u Hrvatskoj koje imamo da oni imaju udbašku prošlost, a to je inače vaša služba. Molim, to je potvrdio i utvrdio sud iz Munchena. A kad uzmemo glavnu karakteristiku vaše zadnje vlade ona se zvala predstečajne nagodbe, privatizacija Croatia osiguranja i logično da vi ne dopuštate funkcionalno pravosuđe jer kao stranka uopće ne biste postojali da pravosuđe funkcionira. Uostalom vaše veze s kontraverznim Dankom Končarom te braćom Žužul potvrđuju da vam je osobna korist očito jedini smisao bavljenja politikom.
Odgovor, izvolite.
Pretpostavljam da ste ovo zadnje kad ste rekli vaše mislili na mene, a ne na cijelu stranku. Al to sam već negdje pročitao da ste rekli jer moje veze s njima su nikakve, dakle nema ih, ni sa jednim, ni sa drugim. A što se tiče, što se tiče ovoga ostaloga ja moram priznati da sam slušajući ovu raspravu u jednom dijelu bio zabrinut da ćemo se vi i ja jedini slagati oko ovoga pa mi je sad na neki način drago da ste me te hipoteke da se samo s vama u nečemu slažem riješili, dakle ostat ćemo ipak na neslaganju kao i dosada. Zahvaljujem.
Gospođa Marija Selak Raspudić, druga replika.
Kolega Bauk, podsjetit ću vas da je temeljno stajalište Europskog suda za ljudska prava da su države slobodne nametnuti strože uvjete za ostvarenje pasivnog biračkog prava biti biran, nego za ostvarenje aktivnog biračkog prava prava glasovanja. I za različite poslove u državnoj službi također se traži potvrda o nekažnjavanju. Dakle, mislim da ne možemo sve relativizirati kao što ste vi pokušali. Međutim, ono što možemo je tražiti jedinstvene kriterije. Ne mogu biti jedni kriteriji za zastupnike u Hrvatskom saboru, drugi kriteriji za lokalne dužnosnike pa nadalje da ne nabrajam. Dakle, postavlja se pitanje je li ova politika ako se sada samo čini za lokalne izbore licemjerna i kreira pravnu nesigurnost u odnosu na sve druge politike za bilo koje druge izbore u RH? Isto tako, podsjetit ću vas da paralela sa zatvorom nije dobra jer neće svatko ići u zatvor. Mnogi će zatvorsku kaznu od 6 mjeseci zamijeniti uvjetnom kaznom uz rok kušnje. Dakle, nećemo na taj način riješiti problem. Djelomično se slažem, možda, ali ako ćemo ograničavati onda moramo biti dosljedni.
Hvala, odgovor.
Zahvaljujem. Što se tiče Europskog suda za ljudska prava, dakle on je upravo rekao da države mogu to same napraviti i bilo bi dobro ustvari da vidimo komparativne analize kako je to u drugim državama. Što se tiče određenih stvari u državnoj službi tu je jedna stvar malo po meni neustavna jer ne možete biti zaposleni ako se protiv vas vodi kazneni postupak, a Ustav kaže da se nitko ne može smatrati osuđenim bez da ima pravomoćnu sudsku, za svako smatra nedužnim dok ima pravomoćnu, nepravomoćnu, dok nema pravomoćnu sudsku presudu, a što se tiče ujednačavanja kriterija ja se s vama u potpunosti slažem samo smatram da bi trebali biti kriteriji ujednačeni na način kako je to definirano u Zakonu o izboru predsjednika RH.
Gospodin Sačić.
Poštovani kolega Arsen, drago mi je da je, da ste svjedočili da ima raspuklina u Klubu SDP-a, da su ovi svi vaši kolege na jednoj strani, a vi da ste nasuprot i takvo vaše usamljeno mišljenje nadam se da će bit prikazano i u petak na ovaj glasovanju. Mi Hrvatski suverenisti smo apsolutno protiv relativizacije koju ste sad iznijeli jer moguće vi idete sa rezona vrhunskog matematičara, ali o pravu, ustavnom pravu vrlo malo znadete. Prepustite se i zdravom razumu bit će bolje i zaključite da u osnovi svako ograničenje pasivnog biračkog prava u interesu pravde, javnog morala i pravnog poretka je dobro došlo.
Odgovor.
Mislio sam ovo prešutit, ali neću. Dakle, iz vašeg kluba su nas u prošlome sazivu svakog 29.11. tjerali da držimo minutu šutnje osuđenom ratnom zločincu Slobodanu Praljku, a sada mi govorite o tome da netko tko je skrivio prometnu nesreću se ne može kandidirati. I govorite mi da se ja ne razumijem, da, da, da, nismo htjeli 30.11. ući u dvoranu da nas se ne bi dovelo u situaciju da to moramo napraviti, dakle stajati u minuti šutnje za nekoga tko je osuđen za ratne zločine pa makar i od suda u Haagu. A sad mi govorite da se ne razumijem, ja se jako dobro razumije u ustavno pravo, jako dobro se razumijem u ustavno pravo i zato mislim, nisam naravno doktorirao, ali nisu ni mnogi drugi koji pričaju o pravu, pa nema veze. Dakle, a i oni koji su doktorirali međusobno se ne slažu. Dakle, ja sam samo rekao da narodu treba dati pravo da izabere i da što se mene tiče građani nemojte glasati za one koji su osuđeni.
Hvala, hvala. Nisam shvatio 29.11. ili 30., jer spomenuli ste dva datuma različita 29.11. ili 30.11.?
… [[Govornik nije uključen.]]
Dobro, hvala lijepa. Čekajte, čekajte, tražite povredu Poslovnika? Dobro izvolite, 238. jel da? Da, može, može.
… [[Govornik naknadno uključen.]] citiram članak Poslovnika koji je izvan teme, onaj, ovaj govori izvan teme poštovanog kolege Bauka. Apsolutno je neprimjereno danas govoriti o Slobodanu Praljku. Molim vas nemojte to činiti, nemojte se ogriješiti o interese mrtvih ljudi.
Ja ne ulazim u sadržaj, ali vam moram dati opomenu jer 238. to ne predviđa. Gospođa Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolega Bauk, kad ste predložili da i one političke stranke koje su osuđene za korupciju ne mogu kandidirati ljude na listama došlo mi je da izgovorim ono što je Boromir izgovorio u Gospodarima prstenova, naprosto se razumijemo Frodo Baggins, ali onda sam shvatila da nije tome baš tako jer nije onaj postotak građana koji podržava toliko pokvaren i iskvaren koliko je pokvarena sama stranka. Mislim da je problem puno dublji, egzistencijalan je i radi se o uvjetovanosti glasanjem za HDZ vlastitim opstankom pa makar nauštrb države koju navodno svi tako domoljubno vole. Ono što od vas očekujem kao člana SDP-a a time najveće oporbene stranke u Hrvatskom saboru je da podržite reforme Izbornog zakona i teritorijalnog preustroja jer je to dugoročno najbolji način da se koruptivni političari, koruptivne političke stranke isključe u ovoj mjeri iz izbornih procesa.
Hvala. Hvala, izvolite, odgovor.
Zahvaljujem. Ja što se tiče reforme teritorijalnog sustava se zadržavam na razini svog otoka i ne izlazim izvan toga zato što tu postoje različita viđenja kod svih stanovnika kako bi to trebalo izgledati. Što se tiče citiranja, to su Gospodari prstenova, jel tako? Da, Mordor je jak još uvijek. Ali nije prejak, ima 20 i nešto posto, ovih 70 i nešto su još uvijek s druge strane, samo se ne sviđa meni kako je to raspoređeno, ali može biti bolje. Dakle, o tome zašto narod za nekoga glasa, postoje različiti motivi, dakle neko glasa prema emocijama, neko racionalno, neko smatra se da je ucijenjen, neko iz raznih razloga, ali na kraju krajeva to je slobodan izbor a narod ima vlast kakvu zaslužuje, tako kaže stara narodna poslovica, vi ovdje možemo samo upozoravati [[Upadica Radin: Hvala.]] da može imati i bolje.
Hvala lijepo. G. Domagoj Prica.
Kolega Bauk, spominjali ste narod, narod glasa, slažem se, ali pitanje je što je narod, koliko ga je ostalo. Naša zemlja je izgubila 1/6 stanovništva u zadnjih nekoliko desetljeća, logično je kako odlaze oni ljudi koji nažalost su u teškoj poziciji, možda ostaje veći broj ljudi vezanih uz jednu stranku, stranku koja je vladajuća, tako da se i narod promijeni u korist, nekad u korist vladajuće stranke. Također, tu je i pitanje izlaznosti, nažalost na lokalnim izborima uvijek izlazi manje od 50% građana, tako da je potrebno puno manje glasova da bi se pobijedila. Nažalost, danas pod aktualnim prijepodnevom smo isto slušali o velikim pobjedama na zadnjim izborima prije godinu dana, nažalost ta pobjeda je bila sa 1/3 glasova a i zašto je manje od 50% glasova, dakle 1/6 glasova, pa je opet jedna stranka dobila gotovo apsolutnu vlast u državi. Tako da nažalost kad kažem narod, pitanje je tko čini taj narod, čine ga glasači a nažalost izlaznost kad je niska, pitanje je jel to puna volja naroda.
Hvala, odgovor.
Da, a šta ćete, tako vam je to. Dakle, ako date 3 gola a primite 4, utakmicu ste izgubili, ako date 1 gol a ne primite nijedan, utakmicu ste dobili. Znači, činjenica je da svake godine sve manje i manje ljudi u Hrvatskoj izlazi na izbore i činjenica je da svake godine sve manje i manje ljudi živi u Hrvatskoj, međutim mi koji smo izabrani tu, imamo zadatak da se taj trend promijeni. Dakle, i u tom smislu možemo mi na razini umjetničkog dojma kako je to u umjetničkom klizanju, prigovarat da HDZ sa sve manje glasova dobiva sve više mandata, dakle vi kolege, iz ciklusa u ciklus dobivate sve manje glasova a sve više mandata ali to oni nisu krivi što i mi dobivamo manje, dakle mi se moramo brinuti za svoje, a oni se za sebe ionako pobrinu uvijek, to je tako. Prema tome, cilj parlamentarizma je ukazivati građanima kako imaju lošu vlast a cilj vlasti je naravno govoriti da je oporba još gora od njih, ali to je tako uvijek u parlamentarnoj demokraciji.
Hvala. Nemate više replika, g. Bauk. … [[Upadica Bauk, ne razumije se.]] Poslije, poslije, poslije, poslije, ionako ćemo završiti još malo pa ćete mi poslije objasniti da ne opteretimo druge. G. Prica je na redu.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Kao što je već spomenuto, Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj zakon o izmjenama i dopunama zakona no ono što nam konkretno smeta u ovome zakonu već je napomenuo i predsjednik naše stranke, radi se o odjavi znači, odjavi prebivališta. Naime, ovim zakonom je predviđeno da župan, gradonačelnik, načelnik kao i članovi općinskog ili gradskog vijeća te županijske skupštine koji odjave prebivalište da im time prestaje mandat. Ono što smatramo da je trebalo još biti dodano a to jest da je moguća i odjava znači prebivališta po službenoj dužnosti te da i na taj način prestaje mandat. To smo znači, pokušat ćemo to riješiti, znači stavili smo dva amandmana za koje se nadamo da će biti usvojeni. Dakle, da prebivalište koje se odjavi i po službenoj dužnosti, da to također bude temelj za prestanak obnašanja mandata. Što se tiče samoga zakona, nesretno je vrijeme u kojem se donosi. Zakoni vezani uz izborno zakonodavstvo bilo bi bolje kada bi se donosili barem godinu dana prije samih izbora. Ok, možemo reći da je ovaj sadržaj pozitivan, da možda izmjene nisu toliko velike no ipak uvijek bismo se trebali držati toga da se zakoni ne mijenjaju pred same izbore zato što to uvijek među hrvatskim građanima ostaviti jednu nedoumicu da se to donosi zbog konkretne osobe ili konkretne političke situacije u nekoj od hrvatskih gradova, općina ili županija. A kako imamo čak 556 gradova i općina i 20, županija, dakle imamo velik broj političkih situacija u svim tim općinama i gradovima. Što se tiče same veličine i teritorijalnog ustroja Hrvatske, moramo se uvijek vratiti na popis stanovništva. Prije 20 g. na području općina Hrvatske živjelo je 1,3 milijuna stanovnika. Kao što znamo, krajem ove godine će biti novi popis stanovništva, vjerojatno ćemo dobiti da na područjima općina danas živi milijun stanovnika a možda i manje. Kada tih milijun stanovnika podijelimo na 429 općina, dobivamo činjenicu da prosječnu općinu čini 2300 ili 24000 stanovnika prosječno ... [[Govornik se ne razumije.]] one koje su veće, koje imaju 10, 15 000 stanovnika iako ih je malo. Većina općina imaju 1000, 1500, 1800 stanovnika, to je nešto što se moramo zapitati, taj ustroj da li je dobar ustroj. Već je spomenuto da će u budućnosti možda biti problem slaganje lista, mislim da neće, kada je u pitanju vlast neće biti problem slaganja lista, ali problem je naravno financijskih iznosa jer plaće i naknade načelnika, gradonačelnika, župana te članova općinskih i gradskih vijeća, županijskih skupština ipak idu od poreza naših sugrađana, tako da je to nešto što opterećuje građane kroz poreze. Ali tu je i druga stvar, tu je pitanje ipak nekog kvalitetnog kadra. Ako imamo općinu od tisuću stanovnika, da li ćemo u njoj naći dovoljno kvalitetan kadar da imamo kvalitetnog načelnika, ali da imamo barem tri, četiri druga kandidata koja možda nisu uspjeli biti načelnici ili gradonačelnici, ali će biti uspješni kvalitetni članovi općinskog ili gradskoga vijeća, to je nešto što si moramo postaviti pitanje. I naravno neko će reć imamo sjajne općine koje možda imaju mali broj stanovnika, da, ali na njih možda dolazi 10 ili 20 primjera koji nisu takvi. Dakle, sama veličina neke općine ili grada jedinice lokalne samouprave dosta nam može govoriti i o kvaliteti rada, neovisno o tome tko je na vlasti. Također je to pitanje i županije u Hrvatskoj, Hrvatska je svedena, kažu neki demografi na manje od 4 milijuna stanovnika, dakle 3,2 milijuna ljudi živi na područjima županija kad preračunate to u 20 županija to vam je 160.000 ljudi. To su široke teme političke, o takvim temama treba stvarno graditi konsenzus u društvu, to nije samo pitanje za jednu vlast, to je baš pitanje da se stvori jedna klima u društvu da se razmisli što je potrebno i što je dobro za naše društvo. Također ono što moramo se podsjetiti jest da je 2009.g. u Hrvatskoj uveden direktan izbor gradonačelnika, načelnika i župana, osobno smatram da je to dobra stvar, mislim da je dobro da što širi krug ljudi odlučuje o vlasti. Tu smo preslikali zapravo američki predsjednički sustav, mislim da je to jedno dobro rješenje, samo nažalost nismo prenijeli ono što postoji u tom predsjedničkom sustavu u Americi, ali i u predsjedničkom sustavu u Hrvatskoj tj. ograničenje mandata. To je isto nešto o čemu trebamo voditi računa. Hvala.
Imate repliku g. Bulja najprije.
Hvala lijepo. Mijenjati izborne zakone u 20 dana ili prije nekoliko mjeseci kada su bile veće izmjene gdje se pogodovalo isključivo da imaju duplo pravo glasanja nacionalne manjine, to je bilo pogodovanje, poglavito SDSS-u Milorada Pupovca da bi u Vukovaru i drugim sredinama kod izbora vijeća mogli imati duplo pravo glasa, to je pogodovanje, to je trgovačko tezgarenje voljom većine. Znači to je prvo. Drugo vrlo bitno, ovdje je maloprije spomenut od vašeg kolege general Praljak u negativnom kontekstu, također je ovdje poslije Drugog svjetskog rata osuđen je i blaženi Alojzije Stepinac da je zločinac, ali on je blaženi i bit će svetac. Tako o generalu Praljku vaš klub ima negativno mišljenje [[Upadica Radin: Hvala.]] pa to mi možete pojasniti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Da, nadao sam se biti u svojoj raspravi konstruktivan, pozvati na sve da razmislimo o nekim temama o kojima bismo trebali razmislit, ne bih se sada htio vraćati u te teme koje duboko dijele hrvatsko društvo. Kolega koji je to izjavio Bauk je upozorio zato što se pozivalo i na presude koje se treba poštivat, pa je on u tom smislu to spomenuo. Ponavljam, ne bih se vratio u te teme. Danas razgovaramo o lokalnim izborima odnosno o ovim izmjenama tako da bih se više fokusirao na to, na ono što možemo poboljšati u budućnosti, a ne ono što nažalost ne možemo nikako, nikako ne možemo promijeniti prošlost.
g. Klarić.
Uvaženi kolega. Vaš raspravu sam shvatio kao želju za konstruktivnom raspravom da istaknete određene probleme i tu ste se dotakli broja stanovnika. Ja mislim da se često griješi, a po meni se griješilo na kraju amandmanom je nešto ispravljeno u ovom Zakonu o lokalnoj samoupravi kada se spominje kriterij broja stanovništva. To ne može biti jedini kriterij s obzirom na fiskalne kapacitete, s obzirom na obim posla, s obzirom na proračun, s obzirom i na geostrateški položaj i važnost određene sredine. Evo sada imamo slučaj i ovog potresom pogođenog područja i vidimo kakve su te lokalne sredine i često se ovdje kada se govori o lokalnim samoupravama izbjegava bit stvari što to ti ljudi na terenu radi, koje su njihove ključne funkcije i što oni tamo odrađuju, od nerazvrstanih cesta, od vodovoda, od kanalizacije, od puno tih nekakvih stvari koje život za to lokalno stanovništvo znače. Dakle, kriterij broja stanovnika u ovom dijelu svih onih zagovornika koji govore da ima previše [[Upadica Radin: Hvala.]] općina ili gradova ili da je taj ustroj ne dobar idu u krivom smjeru [[Upadica Radin: g. Klarić, vrijeme.]] na štetu građana.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Rekli ste fiskalni kapaciteti, slažem se s time, ali sam fiskalni kapacitet opet ovisi o broju poreznih obveznika tj. broju građana. Dakako postoje neke općine ili gradovi koje zbog specifičnih razloga možda imaju neke prihode, bilo od turizma ili na neki drugi način koje mogu imati veće prihode. Ipak u velikoj većini slučajeva situacija je takva da ako imamo mali broj građana kao mali broj poreznih obveznika, naravno da to još dodatno opterećuje funkcioniranje, ali ne samo da opterećuje funkcioniranje tih jedinica nego i opterećuje gospodarstvo kroz poreznu presiju. Što se tiče npr. samih teritorijalnih jedinica, postoji različita veličina, u nekim državama imamo okruge, što bi bio možda ekvivalent kada se prevodi naših županija zapravo općinama u nekim zemljama imamo okruge po tri milijuna stanovnika, što je gotovo stanovništvo Hrvatske.
Hvala lijepa. Nemate više replika g. Prica. Hvala lijepa. Sada prelazimo na završen riječi predstavnika klubova. Prvi je klub Hrvatskih suverenista kojeg će zastupati g. Željko Sačić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] rekli, sve što smo trebali čuti smo čuli, sve što smo mislili iznijeti kao dobro smo iznijeli. Završno, podržavamo sve stavove koji idu za to da se, za tim da se uredi stanje kako u ovom slučaju na, za kandidiranje na području lokalne uprave i samouprave. A u slijedećim fazama da upravo takav jedan reformski uvjetno rečeno stil poštivajući odluke ustavnog suda prenesemo i na ostalo izvorno zakonodavstvo. Mi smo na stajalištu da treba ograničit pasivno biračko pravo i to u skladu kako vidimo sa europskim stajalištima, posebno suda za ljudska prava, pa i našeg ustavnog suda, nikakvih tu dilema nema, nejasnoća, to je u skladu sa našim ustavnopravnim poretkom. Dapače, mi, Klub Hrvatskih suverenista se zalažemo i potičemo sve vas kolegice i kolege iz HDZ-a, iz vlasti, posebno iz oporbe neovisno o tome što je izrazio neslaganje sa time vaš ovaj član g. Arsen Bauk, da slušate vlastitu savjest i da podržite konstruktivna dobra, pametna rješenja koja slijede, ne jedan osvetnički duh, ne jedan kako je on rekao totalitaristički komunistički pristup da se neko bez presude proglasi krivim, da ga se kamenuje, da ga se ovaj stavlja izvan društva, nego naprosto slijedeći jedan suvremeni moderni pristup, jedan ljudski ovaj potpuno prirodni stav da ljudi koji su u svom životu se ogriješili na, na jedan teži način sa namjerom počinivši teža kaznena djela, tako da je ova digresija oko prometne nezgode potpuno deplasirana, mislim to su, to, naravno da to ne može doć u obzir i da to sad nije aktualno jel se govori da su samo teža kaznena djela upućena s namjerom ovaj kvalifika odnosno diskvalifikatorne okolnosti. I zato vas molim sve da podržite ovaj amandman Hrvatskih suverenista gdje mi spuštamo tu razinu na diskvalifikaciju svih kandidatkinja i kandidata koje protiv sebe već imaju od strane suda izrečenu osuđujuću ovaj prvostupanjsku presudu ili potvrđenu pravomoćnu optužnicu odnosno kazneni nalog jer praktično tu su već i bile u pitanju sve one sudske kontrole, sva ustavna prava i slobode Zakonom o kaznenom postupku i svim ostalim zakonima zagarantirana, a odvjetništvo, stranka koja je u tom postupku bila okrivljenik odnosno optuženik je imala sve mogućnosti i strpljivo iscrpiti i u jednom neovisnom nepristranom postupku sudbena vlast je donijela tu odluku. To je dovoljan razlog da mi ograničimo takvoj osobi pravo da se kandidira da nas ne zavodi. Mi smo svjedoci da, da se naš, naši birači ovaj u izbornoj kampanji zavode, to je činjenica. Svi, to, to se, svak se hoće prikazati ovaj boljim, ljepšim, pametnijim, mudrijim. Evo, sad ćemo imat prilike za par dana to vidjet. I naravno da jedan broj ljudi koji nije dovoljno budan, koji nije dovoljno informiran, koji čak ima i neke određene interese negdje opredijelio se je za neku osobu jel joj on nešto obećava, on joj nešto nudi, on joj neku nadu, a čovjek iza sebe ima šta, ima ponor, mrak, ima jedan dokazani, polu dokazani kriminal i zato trebamo molim vas vaše odobrenje. U petak dignite ruku za taj amandman, spustimo to, bit ćemo ponosni, naša djeca će nam bit, sasvim sigurno pljeskat će nam naša djeca na toj hrabrosti. Nema potrebe da nam neki ovaj već pravomoćno, ne pravomoćno osuđeni lopovi, nasilnici, budale, kriminalci, uopće dođu u priliku, sve nas onda zaprljaju, svima od nas rade jednu veliku štetu. Zato i kažu svi političari ste vi isti, svi ste vi prljavi, svi samo za sebe gledate. Zašto bismo zbog neke budale svi patili? Hvala vam lijepo i podržite taj amandman.
Fala. gđa. Dalija Orešković govorit će u ime Kluba Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Zakon o kojem smo danas raspravljali i izmjene koje su u njemu sadržane naprosto nisu dostojne izazova vremena i okolnostima pod kojima će se održati ovi lokalni izbori. Ako ništa drugo zbog novog vala i eskalacije broja zaraženih virusom Covid-19, činjenice otežanog prikupljanja potpisa, a isto tako i očekivane manje izlaznosti naših birača. No pored toga nije dorasla niti rješavanju stvarnih problema koji umanjuju demokratičnost izbornih procesa i uistinu je žalosno da ovako 5 do 12 fragmentarno točkasto mijenjamo jedan mali segment koji značajno neće doprinijeti apsolutno ničemu, a ujedno pokazujemo strahovitu otpornost i odbojnost prema svim krucijalnim promjenama koje su odavno trebale biti implementirane u naš izborni sustav. Nema ništa, neko je spomenuo riječ „moderno“, „suvremeno“, g. Sačić čini mi se neposredno prije mene. Ne, apsolutno nema ništa ni moderno, ni suvremeno u ovom zakonu, niti ima onih naznaka koje bi ako ništa drugo korespondirale sa najavama digitalizacije i ostalih velikih riječi kojima se voli dičiti aktualna vlast. Nema elektronskih prikupljanja potpisa nema elektronskog glasovanja, nema na kraju krajeva niti pravilnog utvrđivanja popisa birača, nema pravilnog vrednovanja težine glasa u pojedinim mjestima jer znamo da se situacija izmjenom demografskog sastava pojedinih mjesta značajno promijenila u posljednjih nekoliko godina. Nema ničega što bi uistinu izborni proces učinio pristupačnim hrvatskim građanima i motivirao ih na izlazak jer vide da se u Hrvatskoj iz desetljeća u desetljeće apsolutno ništa ne mijenja. Pa tim više kada vide da Zakon o lokalnim izborima donosimo par tjedana uoči predaje lokalnih, izbornih lista za lokalne izbore, možemo zapravo vidjeti dvije stvari. Prvo da imamo toliko nesposobnu i toliko neorganiziranu vlast da nije u stanju promišljati unaprijed. Šta, sad smo se odjedanput ovih dana sjetili da trebamo unijeti drugačije odredbe o nemogućnosti izlaska na izbore pravomoćno osuđenim osobama. To nismo znali prije godinu dana kada smo posljednji put mijenjali ovaj zakon? Tada nismo znali da nas u 2021. čekaju lokalni izbori? Pa nemojte biti smiješni. To je doista uvredljivo prema onim koji nas slušaju i prate na ovaj ili onaj način. Čisto sumnjam da nas ovog trena prenosi i HRT. Nepripremljenost u zadnji čas. Prije ili kasnije saznat ćemo tko je ta osoba koju su upravo fino intonirane i podešene odredbe žuljale i tko vam je to smetao od vaših protukandidata iz nekih drugih političkih stranaka. Također već dugi niz godina, kad već govorimo o lokalnim izborima i o tome tko će sve na te izbore izaći i tko eventualno biti izabran ili neće biti izabran, ne rješavamo niti uopće raspravljamo o pitanju dualnog mandata. Istovremenog obnašanja neke lokalne funkcije odnosno funkcije u izvršnoj vlasti na lokalnoj razini i obnašanja dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru i na koji način to odražava ili ne odražava na kvalitetu obnašanja javne dužnosti i na kraju krajeve na poruku koju šaljemo biračima jesmo li tu zapravo radi njih, radi sebe, radi stranke, radi koga. U konačnici čitav taj naš izborni sustav, kao i teritorijalni ustroj, kao općenito organizacija države i način financiranja političkih procesa podešen je interesima velikih političkih stranaka. I naravno da naši birači to vide. I naravno da nisu zainteresirani sudjelovati u takvoj jednoj da ne kažem farsi, u jednom ciklusu u kojem se dobar dio ishoda i rezultata na određeni način zna ili se velikom sigurnošću može projicirati unaprijed. Ako već nismo u stanju o tim temama i o tim problemima raspravljati i usvojiti neka kvalitetna rješenja e pa onda nismo trebali raspravljati niti o ovakvom zakonu upravo sada. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Miro Bulj zastupat će stajalište Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala lijepo. Predstavnici Vlade su došli ishitreno nekoliko dana prije izbora ili tjedana samih prikupljanja potpisa sa izmjenama Zakona o izborima na lokalnim i regionalnim, za lokalnu i regionalnu samoupravu. Postavlja se pitanje da li je po Ustavu, da li je to korektno, da li je to u skladu sa voljom naroda mijenjati Zakon o izborima mjesec, prije mjesec dana smo mijenjali gdje smo dali duplo pravo glasa nacionalnim manjinama tj. SDSS-u koji je istrgovao Milorad Pupovac koji će to koristi u Vukovaru, drugim sredinama gdje imaju ovaj određeni broj pripadnika nacionalnih manjina, znači pogodovalo se isključivo SDSS-u. Tako da ti zakoni koje govorimo ovdje kad gledamo od samom zakonu onda moramo kazati da cilj svakog zakon ovih izmjena, kažete onih koji su kažnjeni, presuđeni, to je kao cilj da ne mogu se kandidirati. Međutim, ja ne vjerujem u pravosuđe, ja ne vjerujem u Šeksovo pravosuđe evo i šta sad. Tko bira po Ustavu? Narod. Tko može biti biran? Svaki pojedinac. Evo u Šeksovo pravosuđe ne vjerujem koje je on sastavio, evo. Kako ćemo se sad dogovorit? Ja ne vjerujem u pravosuđe koje je Vladimir Šeks sastavio, skrojio, napravio. Maloprije je kolega Bauk spomenuo generala Praljka. Imamo mi osuđenih u povijesti koji su bili pravednici. Imamo Alojzija Stepinca. Na koji način vi krojite zakone? Čisto trenutnoj situaciji stranaka na vlasti. I tako prilagođavate zakone. Ja osobno smatram da u RH se previše utječe ovakvim izmjenama na izborne procese, da se poglavito prije izbora, u godini izbornoj, čak kad smo ulazili u EU u toj godini je se mijenja Ustav o referendumu. U godinu, da ne treba izaći 50 plus 1 ovaj birač. Znači isključivo usmjeravamo i kanaliziramo kompletne procese demokracije izbora usmjeravamo u interesu nekoga i nečega, a nikako volje većine hrvatskog naroda. Koji je cilj? Koji je cilj svega toga? Prije svega se postavlja pitanje vjeruje li narod pravosuđu? Da li je pravosuđe to koje je u Slovenskoj u klubu 9 imamo ministre iz Vlade, imamo aktualnog predsjednika, imamo pravosudne visoke suce, da li je to pravosuđe kojem će narod virovat? Mi imamo previše tih problema nagomilanih da bi čisto politički mjesec dana ili 3 mjeseca, bez obzira je li se ja slažem sa ovom odredbom, međutim ključ je, ključ problema je pravosuđe. Pravosuđe je najveći problem i najveće nepovjerenje ljudi je u pravosuđe. A izborne zakone ne mijenjati godinu dana jer ako netko iz Zagreba je trebao biti gradonačelnik HDZ-a, kandidat, nije živio u Zagrebu, tj. nije imao na adresi Zagreb, ... [[Govornik se ne razumije.]] se u tom trenutku išlo prilagoditi ali čovjek nije pristao da može biti mjesec prije se prijaviti. Ne smijemo to raditi, ne smijemo u godini izbornoj mijenjati svaki put a kamoli 20 dana prije izbora određene stvari. Mi moramo donijeti prave odredbe unutar zakona. Ali Ustav kaže svaki pojedinac se može kandidirat, biti biran i birati, to je biračko pravo. I 20 dana vi populistički, kao nešto ćemo mi sad spriječiti, pomoći. Još kolegi Bauku, ovdje malo je spominjao generala Praljka nevezano s ovom temom, spominjao je brojne druge stvari, pa ovdje je bio četnik Vučić, poklonilo mu se ovdje u Saboru koji je napadao Hrvatsku, koji je trebao biti uhićen odmah tu gore na ulasku u Hrvatsku, bit drito u Remetinec. Što smo dali mi, minut šutnje npr. generalu Praljku ili ne znam kome. Tako da je to bilo van teme, ali ovo sam morao reći. Još jednom na kraju, po meni je sramotno mijenjati zakon, izborne zakone u godini u kojoj se vrše izbori a kamoli 20 dana [[Upadica Radin: Hvala.]] bilokoji zakon. Hvala lijepo.
G. Branko Bačić će sad zastupat stajalište HDZ-a, završno. Izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Ispričavam se, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Već je kolega Cappelli u ime kluba iznio stajalište prema kojemu ćemo mi u klubu podržati izmjene Zakona o lokalnim izborima iz razloga kako ih je on naveo a ustvari i iz razloga koji su napisani u samome obrazloženju zakona kako bi se jasno propisali uvjeti kako i na koji način se može prekinuti mandat člana predstavničkog tijela ili nositelja izvršne vlasti u jedinici lokalne samouprave i s druge strane, kako se i na koji način može ograničiti kandidiranje člana predstavničkog tijela ili člana, odnosno predstavnika nositelja izvršne vlasti u jedinicu lokalne samouprave. Mi držimo da ove izmjene bez obzira što su napravljene mjesec, malo više od mjesec dana pred izbore, da njihova izmjena nije takve naravi da mijenja izborno zakonodavstvo. Ona na određeni način onemogućuje pristup izborima građana RH koji su presuđeni za kazneno djelo za koje je previđena kazna zatvora ili uvjetna kazna na rok duži od 6 mj. i mislim da je to doprinos onome što mi očekujemo od političara a to je da za političare vrijede na određeni način kriteriji koji podižu standard u hrvatskoj politici i stoga držimo da je ovo apsolutno prihvatljivo. Mi smo u Klubu zastupnika HDZ-a podnijeli amandmane, 3 amandmana, a koje smo na određeni način iščitali i sa rasprave na Odboru za Ustav u kojoj smo raspravi praktično predložili amandmane u kojima se ovakva zabrana kandidiranja pa i prestanak mandata ne bi odnosio na osobe koji su počinili kaznena djela iz nehaja na kaznu zatvora iako im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetom osudom. I mislim da smo na taj način praktično i raspravu sa Odbora za Ustav, uključili u izmjenu zakona. Ono što mi se čini zanimljivim i to je amandman kolege Bauka, koji je predložio da se u čl. 4. doda točka 5. u stavku 1. da je zabrana kandidiranja političkoj stranci koja je osuđena na kazneno djelo, pravo ... [[Govornik se ne razumije.]] kazneno djelo. Bilo bi možda dobro razmisliti da se ovakav amandman odnosi i na djela koja su presuđena za kršenje pravomoćnom presudom za kršenje Zakona o financiranju političkih stranaka i izbornih promidžbi. Koliko je meni, ja imam informaciju u ovom trenutku, jedino SDP ustvari, stranka za koju postoji pravomoćna presuda zbog kršenja Zakona o financiranju političkih stranaka i izbornih promidžbi a za provedbu lokalnih izbora 2009. g. kada je televizija Sljeme tužila SDP zbog neprijavljivanja određenog iznosa, čini mi se oko 4,5 milijuna kn u financiranju izborne promidžbe tadašnjeg gradonačelnika grada Zagreba kojega je kandidirala stranka SDP Hrvatske. Prema tome, bilo bi dobro kolega Bauk, kada ste već pisali ovakav amandman, da ste onda doista išli transparentno do kraja, na način da ova odredba o zabrani, o nemogućnosti kandidiranja, kandidacijskih lista ili kandidata, odnosi i na političku stranku koja je u značajnoj mjeri kad govorimo o financijskom aspektu a to je negdje oko 10 milijuna kn na kraju, presuđeno kasnije s nagodbom SDP čini mi se nešto je tu mijenjao, ali u ovom trenutku je jedino SDP od strane hrvatskog pravosuđa pravomoćno presuđen za kršenje Zakona o financiranju političkih stranaka i izborne promidžbe, tako da bi onda to možda takav amandman bio nekako vjerodostojniji i mogao bi na određeni način upotpuniti ovu jednu kolekciju prijestupa koju je napravio SDP kad je u pitanju poštivanje Zakona o financiranju [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] političkih stranaka. Hvala.
Zaključujem raspravu i glasovat ćemo. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, ali …
g. potpredsjedniče, vi ste mi onemogućili da se prijavim završno u ime kluba jer ste mi rekli da je u ime kluba pričao kolega Prica [[Upadica Radin: Je.]] Nije pričao u ime kluba [[Upadica Radin: Kako nije?]] Ispričavam se.
A oprostite, ispričavam se. Izvolite, moja greška. Izvolite. Bio je zadnji pojedinačno, pa sam, je moja greška. Izvolite, izvolite.
Zahvaljujem gospodine. Ne u redu je nesporazum. Ja se inače nisam mislio javljati, a bilo mi je glupo dobiti opomenu da dignem povredu Poslovnika na kolegu Bačića, pa sam iskoristio ovu poslovničku mogućnost. Dakle, ja unaprijed kažem da ako Vlada prihvati moj amandman u izmijenjenom obliku i to predloži da ću se ja s time suglasiti, ali to je sad stvar Vlade. A niste dobro čitali članak, ja nisam govorio o zabrani kandidiranja nego o prestanku mandata ako za vrijeme mandata dođe pravomoćna presuda, tako da bi se ono odnosilo na buduće pravomoćne presude. I čini mi se da, ne da mi se čini nego da sam potpuno siguran da u slučaju kojeg ste spomenuli SDP nije osuđen ni za prekršaje, a kamoli za kazneno djelo. To je bio jedan imovinski građanski zahtjev gdje je sud nešto presudio … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne, ne, nije bilo ni kršenje zakona, radilo se o imovinskom zahtjevu. Dakle, to bi bilo tipa ne plaćanje najamnine negdje ili ne znam, ali ne, ne radilo se g. Bačiću o imovinskom zahtjevu, o zahtjevu za naknadu već nečega što je potrošeno, a ne o prekršajnom ili kaznenom. Što se tiče kolega Bulj, vi ste mi ako sam dobro iščitao zamjerili da sam u svojoj pojedinačnoj raspravi usporedio blaženog kardinala Stepinca i g. Praljka ili nešto tako, da, dakle ja bih samo podsjetio da je presudu koju je donio komunistički sud HS svojom odlukom ukinuo još devedesete. A što se tiče ove presude nju je donio sud UN-a gdje smo i mi tražili osnivanje i ja se u svojoj pojedinačnoj raspravi nisam izjašnjavao o krivnji nego samo o činjenici da je netko za nešto osuđen. Ja isto tako imam pravo kao građanin misliti da je neka presuda nepravedna, bilo da je netko osuđen, a ja smatram da nije trebao biti, ali ostaje presuda, bilo da je neko oslobođen, a ja smatrao da je trebao biti osuđen. Ali to je isto samo moje mišljenje, niti sam imao uvid u spis niti sam gledao, dakle to je pitanje dojma, to svako od nas ima neko mišljenje, je li bio penal na finalu Svjetskog prvenstva kada je ovaj sudac gledao onu ruku u 16-tercu možemo raspravljati je li bio ili nije bio ali sudac ga je dosudio, tako i ovo. Prema tome u tom smislu da ja malo to da ja malo ipak relaksiram, govorio sam samo o pravnim činjenicama, a ne o mom vrijednosnom sudu da li je nešto pravedno ili da li se nešto dogodilo, tako i ovo. Dakle, pravna činjenica je presuda nekome, a je li sud ispravno presudio utvrđuje se u žalbenom postupku, ako je pravomoćno onda u ustavnoj tužbi ili na Europskom sudu za ljudska prava, a šta će ko od nas misliti o tome šta je sud dosudio, to je sada naša stvar, to spada u nekakvu slobodu mišljenja. Eto, u tom smislu ako se ja kao podnositelj amandmana mogu uvjetno očitovati da ako Vlada prihvati intenciju kolege Bačića da ja unaprijed prihvaćam taj izmijenjeni oblik. Zahvaljujem.
g. Bulj je digao povredu Poslovnika.
Hvala lijep. Evo kolegi Bauku povreda članka Poslovnika 238., jer je izrekao netočnost gdje je rekao da je general Praljak … u raspravi osuđen kao zločinac, međutim ja sam samo rekao jednu konstataciju da je i Stepinac osuđen od Jakova Blažića i udbaške klike da je zločinac i razlika između prava i pravde je ogromna [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] /Govornici govore u isto vrijeme./…
Vrijeme i opomena i zaključujem raspravu sad stvarno. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30 sa točkom Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, onda ćemo raspravljati točke koje su na dnevnom redu, ali i na kraju ćemo imati izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Hvala lijepa i doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 18:21 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,01 SATI]] 13 sati, iznošenje stajališta. Jel mogu? Fala. g. Daniel Spajić iznosit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta u svom krucijalno rečeno slobodnom govoru, izvolite.