Kolegice i kolege poslanici, poštovani gosti, otvaram 26. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija koji prate redovno rad našeg doma, mediji. Takođe, na sjednicu su pozvani i ombudsmeni za ljudska prava, predsjednik Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, predsjednik Savjeta Agencije za poštanski saobraćaj BiH radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 35 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda, želim da vas obavijestim da smo na dnevni red dodali tačku 3. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje), a sa dnevnog reda skinuli tačku 15. Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentralizovanog sistema upravljanja. Zajednička komisija za evropske integracije nije održala svoju sjednicu zbog nedostatka kvoruma te je tražila da se Informacija razmatra na narednoj sjednici Doma. Mislim da je to loša praksa i da trebamo da nastojimo, pogotovo kada je veliki razmak između dvije sjednice, da se komisije održe i da nastojimo da u tom vremenu završimo sve poslove koji su neophodni za realizaciju dnevnog reda. Dopunili smo i tačku 6. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, kao i tačke 7. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine i 8. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine sa mišljenjima komisija koje su u međuvremenu završile svoj rad. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ja imam prijedlog dopune predloženog dnevnog reda koja bi glasila: Informacija o raspisivanju Javnog konkursa za izbor i imenovanje dva člana Centralne izborne komisije. 2 Motivi i razlozi zašto ovo radim: raspolažem informacijama da je 10. aprila ove godine parlamentarna komisija Predstavničkog doma raspisala 'Javni konkurs za izbor i imenovanje dva člana CIK-a'. Evidentno je da ova komisija nije uzela u obzir odredbe člana 2. tačka 15. stav (4) Izbornog zakona BiH kojim je propisano, citiram: 'Ukoliko članu Izborne komisije mandat ističe u izbornom periodu, mandat mu se produžava do isteka izbornog perioda.' Kako je najavljeno, izborni proces bi trebao da počne početkom maja, 7., 8. maja, i trajat će sigurno do izbora, odnosno do oktobra mjeseca, i objektivno postoji opasnost da dođemo u situaciju da se prekrši ovaj član Izbornog zakona. Tačno je da se procedura za izbor novog člana CIK-a pokreće tri mjeseca prije isteka mandata. Ovim ljudima, barem prema informacijama koje ja imam, mandat je negdje u julu ove godine. Izbor se mora izvršiti 30 dana prije isteka mandata. Dakle, postoji i jedna vrsta kolizije u ovoj odredbi koja ne dozvoljava, odnosno traži produženje mandata ako je istek u izbornom periodu, i ova koja nalaže da tri mjeseca prije isteka itd. Ali, neovisno od toga mi ćemo – ako nešto ovaj Predstavnički dom koji je jedini ovlašten da imenuje, razrješava itd. članove CIK-a – doći u situaciju da ćemo prekršiti odredbe Izbornog zakona. Naravno, ja neću zloupotrijebiti, ja ću zamoliti i predsjednika Komisije za izbor dva član, a ako bude prihvaćeno da o ovome raspravimo, da iznese stav Komisije i kad je riječ o prigovorima i ranijim raspravama vezano za ovo. Dakle, apsolutno samo želim da ovaj parlament ne uđe u situaciju da prekrši zakon.
Zahvaljujem. Molim Vas dostavite mi i samo recite koja bi to tačka trebalo da bude. Uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, ja sam prije prošlog zasjedanja Zastupničkog doma podnio jednu inicijativu za smanjenje plaća i ostalih prinadležnosti zastupnicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, ali kažu da sam tada po Poslovniku kasno dostavio u proceduru, pa evo stoga pitam Kolegij šta je sa tom mojom inicijativnom, zašto nije danas na dnevnom redu ili se čeka zasjedanje nadležne komisije. Hvala lijepo.
Evo ja ću pozvati sekretara da odgovori na Vaše pitanje, ako bude potrebno dodati na to nešto. Ja mislim da smo svi ovdje glasali o tome da se stavi na dnevni red i to nije prošlo. Ja nisam shvatio poslije toga da je to Vaša inicijativa. Znači, predloženo za dnevni red, glasano i nije prihvaćeno. Ali evo, ako sekretar ima još nešto dodati. Izvolite.
Evo, samo da dodam, to je za prošlu sjednicu bio prijedlog dopune dnevnog reda. Glasalo se o tom prijedlogu. Prijedlog nije prihvaćen, tako da nije bilo na dnevnom redu prošle sjednice a mi nismo to zaprimili kao neku inicijativu naknadno. 3
Izvolite, Šemsudin Mehmedović.
Molim vas, s obzirom da se nije uopće na Domu glasalo o toj mojoj inicijativi,
Na Proširenom kolegiju je glasano.
Znači, glasalo se na Proširenom kolegiju?
Ali Vi niste obnovili na Domu.
Ali ja nisam bio prisutan tada na početku zasjedanja. Prema tome, nisam mogao ni obnoviti. Evo, ovom prilikom je obnavljam.
Imate dvije mogućnosti. Ja Vam predlažem da sad to predložite ili da to uvrstite kao inicijativu. Izaberite od te dvije mogućnosti.
Evo, neka to bude inicijativa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Drago Kalabić ima li potrebe? Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa, ima potrebe da reagujem na ovaj prijedlog gospodina Belkića s obzirom da sam član Komisije. Nije sporna rasprava i nemam formirano mišljenje da ne treba otvoriti raspravu, ali imamo problem sa principom. S obzirom da postoji parlamentarna komisija koja radi, i postoje mnoge parlamentarne komisije koje na neki način zauzimaju stavove, a da li ćemo kršiti te principe da prije zaključenja rada te komisije, ja mogu razumjeti ovo i kao upozorenje, međutim na Komisiji predsjedavajući Komisije je ušao u salu kad je gospodin Belkić, pa ne znam je li spreman da kaže svoj stav o ovome, jer ovo o čemu je govorio gospodin Belkić jeste činjenica, a činjenica je da mnogi zainteresovani oko te Izborne komisije iniciraju razne stvari, što je isto tako dozvoljeno, ali rezultat ovoga bi bio da bi mandat članova Komisije mogao da traje osam, devet ili 18 godina. Zakonska je odredba istovremeno i koliko traje mandat nečiji. Znači, računajte i na to. I mislim da je to na Komisiji sve razmotreno i sa svih strana i da to ide u pravom pravcu. Mislim da nije potrebna rasprava na Parlamentu prije nego što se ova procedura provede. A da budem iskren i nemam ništa 4 samo mislim da je to dupliranje posla zato što na toj komisiji svima su otvorena vrata, svi mogu da upozore, upute dopis, svi relevantni stručnjaci da se konsultuju jer imate kad izvadite iz konteksta, ovo stoji, gospodin Belkić je tačno citirao, ali istovremeno imate i drugu odredbu da je mandat jasan koliko traje. Da li možemo dovesti da je mandat neograničen i da li ga ovim našim egzibicijama možemo dovesti na 15 godina. Znači i to je jedna od dilema, ali mislim da Komisija to radi korektno i da, ne znam, a iskren da budem, nemam ništa ni protiv rasprave, ali to je onda na neki način, ne znam kako bih rekao, u toj raspravi su učestvovali, mislim da su učestvovali vrhunski pravni stručnjaci koje smo mi saslušali i koji su došli do mišljenja da treba ući u ovu proceduru. Mislim samo da vezano za upozorenje, a ovo što je govorio gospodin Mehmedović, pošto se SDA počela ponašati opoziciono pa su napustili Prošireni kolegij; opozicija ima pravo biti član Proširenog kolegija, nemojte to napuštati, tako da tamo gubite neke, neke konce. Tu je vama zagarantovano mjesto i u opoziciji.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Pa imam potrebu da pojasnim, dakle apsolutno ni na koji način moja inicijativa ne izražava, odnosno zahtjev za uvrštavanje u dnevni red ne izražava nepovjerenje prema Komisiji. Ona je motivirana, kao što sam maločas rekao, da ne dođemo u situaciju jer je konkurs raspisan, dakle procedure traju. U međuvremenu će se raspisati i izbori. Ako dođe do izbora prekršit ćemo zakon. I ja sam naznačio da imamo problem u zakonu. S jedne strane, jasno su propisani rokovi: tri mjeseca prije isteka mandata se mora pokrenuti procedura, 30 dana prije isteka mandata se mora imenovati novi čovjek, a istovremeno imate odredbu da to ne možete uraditi ako je izborni period. Dakle, mora se voditi računa, kad se ljudi imenuju mora se voditi računa da se to uskladi sa izbornim periodima i određenim ciklusima itd. Dakle, moj motiv je da se samo ovaj zakon poštuje, ništa više.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, samo kratko vezano za ovo o čemu je gospodin Belkić govorio. Dakle, nema suprotnosti u Izbornom zakonu. Izborni zakon je jasan, on propisuje rokove koji govore o mandatu, on govori o vremenu kad se mora do isteka mandama raspisati konkurs i kad se mora izvršiti imenovanje. I govori još jednu stvar: da imenovanje ne može biti u momentu kada počne dok se ne završi izborni proces. I to ništa nije suprotno. I ja samo tražim da se to ispoštuje. Dakle, ovdje je moguće raspisati konkurs jer izborni proces nije počeo, ali mislim da ne bi trebalo da bude imenovanje od početka pa do kraja izbornog procesa, jer to ima direktne veze sa integritetom izbornog procesa, jer mi kada smo, dakle mi smo zakonodavac, je li, kada smo donosili taj zakon onda se upravo vodilo računa o integritetu izbornog procesa i da nema promjena. I zbog toga je napravljen taj izuzetak da se zapravo dok se ne okonča taj izborni proces sačeka sa procedurom i praktično produži mandat za dva ili tri mjeseca. U tome je sav problem. 5 I ja mislim da ne bi trebali da upadamo u zamku da napravimo grešku zbog dva-tri mjeseca, da dovedemo u pitanje integritet izbornog procesa. I zato ja mislim da je ova inicijativa da se čuje o tome (jer raspisan je konkurs) o kojoj govori gospodin Belkić na mjestu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja se ispričavam zbog malog kašnjenja, ali vidim da je tema znači raspisivanje natječaja za dva člana iz reda srpskog i bošnjačkog naroda Centralne izborne komisije ili Središnjeg izbornog povjerenstva. Znači, Komisija za izbor i imenovanje članova CIK-a imala je ... sastanak, uvid u materijale, apsolutno, i mislim da nema nikakve zakonske zapreke za raspisivanje natječaja za dva člana CIK-a. Kad kažemo za raspisivanje natječaja, ne procedure. Ovo o čemu je govorio gospodin Belkić ne odnosi se na članove CIK-a na što su se pozvali dvoje članova CIK-a, na članak 2.15. Izbornog zakona BiH. Ti članci se odnose na članove općinskih izbornih povjerenstava. Znači, oni članci koji tretiraju isključivo članove CIK-a su članci 2.4., 2.5., 2.6. i ni jedan od tih članaka nije prekršen. Točno je da su postojale tamo nedoumice i u samoj komisiji, što je govorio kolega Kalabić, znači ti ljudi su imenovani 29.6.2005. godine, ovaj zakon je jasan da mandat traje sedam godina. Znači točno je propisano da mandat traje sedam godina što je, po meni, ovdje ključno, mada su to momenti ..., da ne elaboriramo šta su bili, bile su nekakve žalbe pa je Parlament i 2006. potvrdio još jednom te ljude, znači da su članovi CIK-a. Mislim da nema potrebe danas stavljati bilo kakvu točku dnevnoga reda o tome. Ovdje su upućeni zahtjevi, mislim unutar Sekretarijata, odnosno na Kolegij Parlamenta da se o tome može očitovati. Mi bismo pogriješili da nemamo raspisanu natječajnu proceduru, a natječajna procedura se može provesti i Parlament je jedini taj koji može odlučiti šta dalje. Eventualno, izbor novih članova CIK-a, njihov mandat može trajati poslije izbora, ako tako odluči Parlament, ako smo već u nedoumici. A ova natječajna procedura, znači to je sukladno ovom zakonu. Jedino je ovo moguće. A mi bismo prekršili grubo ovaj zakon da smo to odgodili za neko drugo vrijeme.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, ni jednog trenutka nisam ni doveo u pitanje proceduru o natječaju, samo sam upozorio ako se bude dovršila do kraja, poštujući rokove, dakle vi morate provesti u skladu sa rokovima proceduru i morate izvršiti izbor. A to će vam se desiti u izborno vrijeme, o tome ja govorim. I očigledno mi na različit način i vidimo i tumačimo ove odredbe ali nisam ni ja ni vi ti koji to rade. Dakle, sad je očigledno da je bilo razloga da o ovome raspravimo i, ako ništa, da naša Ustavnopravna komisija, odnosno da ovaj parlament da tumačenje. To je moja namjera, dakle da 6 ovaj parlament ni na koji način ne dođe u situaciju da prekriši ovaj zakon pa da za godinu ili dvije dana, ili pola godine, neki sud itd. demantira ovaj parlament.
Zahvaljujem. Proces autentičnog tumačenja zna se odakle potiče, od institucije koja provodi zakon. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, bez direktne volje imam osjećaj da smo se upustili u raspravu i razjasnili to. I moj prijedlog je da ovu inicijativu gospodin Belkić uputi onog momenta kad Komisija dostavi materijal Parlamentu. Znači, nećete ništa zakasniti: onog momenta kad dođe pred Parlament da dovede, jer gospodin Jurišić je objasnio da se ovo mora sprovesti i da ni vi ne želite na ovo da utičete, ali onog momenta kad dođe, Komisija završi svoj posao, donese to u Parlament, možete eventualno, i tad se i mora otvoriti ova, na kraju krajeva, i biće to tačka dnevnog reda i mora se otvoriti ova rasprava. I da ju prije vremena ne otvaramo nego jednostavno kad to tada dođe na dnevni red i da to bude tako.
Zahvaljujem. Ja pretpostavljam da predlagač neće odustati od ovoga. Zaključujem raspravu i idemo na glasanje o jedinoj predloženoj izmjeni i dopuni dnevnog reda od uvaženog poslanika Beriza Belkića. Tačka dnevnog reda bi trebala da glasi Informacija o raspisivanju Javnog konkursa za izbor i imenovanje dva člana Centralne izborne komisije. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 13, 'protiv' 12, 'suzdržanih' 11, nedovoljna entitetska većina. Hoćemo li u drugi krug odmah? Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 14, 'protiv' 10, 'suzdržanih' 10; nema dvije trećine glasova 'protiv' iz bilo kojeg entiteta. Konstatujem da smo usvojili tačku dnevnog reda Informacija o raspisivanju Javnog konkursa za izbor i imenovanje dva člana Centralne izborne komisije. Tačka će biti 22., zajedno sa informacijama o kojim raspravljamo. Zadužujem naše članove u Komisiji za izbor i imenovanje da određene informacije koje oni imaju u Komisiji pribave kako bi ovdje mogli da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda, da imamo materijal o tome, a naše službe da nekoga iz Centralne izborne komisije, po mogućnosti predsjednika, zamoli da dođe na ovu tačku dnevnog reda. Konstatujemo da 26. sjednica Doma ima sljedeći 7 1. Usvajanje Zapisnika sa 25. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-112, od 11.1.2012. godine (prvo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1212, od 26.3.2012. godine (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o jedinstvenom matičnom broju, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1312, od 3.4.2012. godine (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, predlagači poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, zakon broj 01-02-1-1611, od 5.9.2011. godine – odgođena rasprava na 25. sjednici, održanoj 29.3.2012. godine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 7. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj, zakon broj 01-02-1-712, od 1.2.2012. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 8. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj, zakon broj 01-02-1-612, od 1.2.2012. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, predlagač Zajednička komisija za administrativne poslove, zakon broj 01,02-02-1- 2811, od 29.12.2011. godine (drugo čitanje); 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, predlagač poslanica Ismeta Dervoz, zakon broj 01-02-1-412, od 19.1.2012. godine (prvo čitanje); 11. Godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, broj 01,02-12-34512, od 12.3.2012. godine – odgođena rasprava na 25. sjednici, održanoj 29.3.2012. godine; 12. Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za period 2005.-2010., materijal Savjeta ministara BiH, broj 01,02-50-19-8912, od 19.1.2012. godine; 13. Izvještaj o radu Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine i Finansijski izvještaj za 2011. godinu, materijal broj 01,02-50-19-46712, od 4.4.2012. godine; 14. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2011. godinu, materijal Izvozno-kreditne agencije BiH, broj 01,02-50-19-46812, od 4.4.2012. godine; 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića povodom rasprave o Izvještaju 8 o izvršenoj reviziji učinka o temi „Stambeno zbrinjavanje povratnika“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj 014-16-1-27812, od 27.2.2012. godine; 16. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Mirsada Đuguma sa 16. sjednice Predstavničkog doma, održane 22.12.2011. godine, koja glasi „Da državni parlament formira komisiju koja bi sa Ministarstvom civilnih poslova BiH i ministarstvima zdravstva iz Federacije BiH i Republike Srpske u što kraćem roku sagledala zakonske mogućnosti i stvarne potrebe za otvaranje specijalnih bolnica koje bi pružale usluge tercijarne zdravstvene zaštite, a s ciljem liječenja oboljenja koja se sada liječe u inostranstvu, npr. dječija kardiohirurgija, transplantacija koštane srži, transplantacija jetre, bubrega, liječenje pojedinih oblika karcinoma itd. Ove ustanove bile bi na državnom nivou i služile bi za liječenje svih građana BiH“; 17. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanice Nermine Zaimović-Uzunović sa 23. sjednice Predstavničkog doma, održane 16.2.2012. godine, koja glasi „Predlažem da se oformi interresorna radna grupa da pripremi zakon o političkim partijama u BiH, odnosno zakon o političkim organizacijama u BiH. Predlažem da rok za pripremu i slanje u parlamentarnu proceduru zakona o političkim partijama bude 30.4.2012. godine“; 18. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanice Ismete Dervoz sa 23. sjednice Predstavničkog doma, održane 16.2.2012. godine, koja glasi „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma, upućujem inicijativu kolegijumima oba doma Parlamentarne skupštine BiH sa zahtjevom da iniciraju donošenje odluke koja će obezbijediti da se zaustavi diskriminacija i ostvari ravnopravnost u jeziku u odnosu na osobe ženskog pola koji se koristi u komunikaciji, internim aktima i materijalima koji se šalju drugim institucijama u zemlji i inostranstvu, poslovnicima Parlamentarne skupštine BiH i svim drugim situacijama koje to zahtijevaju“; 19. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Bože Ljubića sa 15. sjednice Predstavničkog doma, održane 8.11.2011. godine, koja glasi „Predlažem da oba doma Parlamentarne skupštine BiH sprovedu raspravu o spoljnopolitičkoj orijentaciji BiH. Spoljnopolitička orijentacija BiH je za nas najvažnije pitanje državne politike“; 20. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića sa 24. sjednice Predstavničkog doma, održane 15.3.2012. godine, koja glasi „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu za održavanje sjednice Predstavničkog doma o temi 'Stanje poljoprivrede u BiH'“; 21. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Zijada Jagodića sa 24. sjednice Predstavničkog doma, održane 15.3.2012. godine, koja glasi „Kao poslanik ovog parlamenta dobio sam dopis od vojnog advokata iz Pentagona, gospodina Šona Glejsona u kojem me on moli za moj glas i pomoć pri oslobađanju Tariqa Mahooda Ahmeda Al-Sawaha, oca dvoje bosanskohercegovačke djece koja žive u Zenici, Amire i Sare. Naime, gospodin Sawah se već 10 godina nalazi u zatvoru Gvantanamo na Kubi, a stavlja mu se na teret saradnja sa Al-Kaidom, ali do sada bez ikakvih dokaza i sudskih rasprava o tom pitanju. Ovom prilikom iniciram da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zauzme stav o ovom pitanju i uobičajenim putem adekvatno odgovori gospodinu Glejsonu, vojnom advokatu 9 Pentagona, radi pomoći i podrške Ahmedu Savahu i Amiri i Sari, kao našim državljanima“; 22. Informacija o raspisivanju Javnog oglasa za izbor i imenovanje dva člana Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu u okviru Državnog programa IPA 2009. za Bosnu i Hercegovinu – Poboljšanje infrastrukture regionalne osnove transporne mreže u BiH – željeznički transport, između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Unicredit Bank Austria AG – Projekat „Izgradnja kanalizacije i vodosnabdijevanja u opštini Čelić“; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa prekograničnim programom Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2010. godinu; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa prekograničnim programom Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2010. godinu; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa prekograničnim programom Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2010. godinu; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o Centru za bezbjednosnu saradnju – RACVIAC; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2008. godinu; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2008. godinu; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2008. godinu; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa programom finansiranja učešća Bosne i Hercegovine u ERDF-ovim transnacionalnim programima evropske teritorijalne saradnje „Jugoistočna Evropa“ i „Mediteran“ u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2008. godinu; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma Horizontalnog programa o nuklearnoj bezbjednosti i zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2008. godinu, zaključenog između Komisije Evropskih zajednica i Bosne i Hercegovine, 28. jula 2009. godine; 10 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke – Hitna pomoć u slučaju poplave i prevencija – A; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o kreditu, finansiranju i projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora (zajmoprimac), i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarastvo finansija i Republike Srpske, koju zastupa Ministarstvo finansija Republike Srpske, i JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo (EPBiH) i JP Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg Bosne d.d. Mostar (EPHZHB) i JP Elektroprivreda Republike Srpske d.d. Trebinje (EPRS) za 17.000.000,00 evra – SCADADMSOMS na distributivnom nivou; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o finansiranju zaključen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke 26. novembra 2009. godine u Sarajevu – Kredit IRBRS za mala i srednja preduzeća (FI 25.254); 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Lihtenštajna o uspostavljanju migracionog partnerstva između Bosne i Hercegovine i Lihtenštajna; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Ministarstva komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine, Ministarstva saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Crne Gore i Ministarstva javnih radova i transporta Republike Albanije za rekonstrukciju i modernizaciju puta Sarajevo- Podgorica-Tirana. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 25. sjednice Predstavničkog doma
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege poslanici, gosti, mediji, sve skupa vas pozdravljam. Ono što mi je posebno drago je da sam dobio od Posavske županije odgovor vezano na inicijativu, odnosno pitanje: 'Šta čine u oblasti turizma?' Sa njihovim odgovorom sam zadovoljan, kao i sa odgovorom Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u pogledu Zakona o iseljeništvu i aktivnostima u tom polju. Također sam i sa njihovim odgovorom zadovoljan i zahvaljujem. Međutim, ono čime nisam zadovoljan je ... na moje poslaničko pitanje koje sam postavio Državnoj graničnoj službi i njenom direktoru. Međutim, po tom odgovoru tvrde da oni ... sudske presude koji se tiču određenog zaposlenika, komandira neke policijske stanice, gdje su sudske presude upravo i prvostepena i drugostepena u njegovu korist, dakle te osobe Državna granična služba, u kojoj je direktor Vinko Dumančić, odgovora da oni ne mogu postupiti po tim presudama i da smatraju da su oni u pravu. Ja zaista ovim smatram da o ovim stvarima moramo se pozabaviti i mislim da na osnovu ovog odgovora bit ću prisiljen pokrenuti neke nove poteze u tom pogledu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, dakle nakon tri ponovljena pitanja koja su se odnosila na isti problem, a to je diskriminacija radnika srpske i hrvatske nacionalnosti u namjenskoj industriji "Igman" Konjic, ja sam dobio odgovor sada s kojim mogu reći da sam zadovoljan. 12 Naime, resorno ministarstvo je uputilo komisiju u poduzeće, razgovaralo s Upravom poduzeća, razgovaralo sa radnicima koji su uputili peticiju meni. I istinski za 10 radnika nije uvezan radni staž. Tu je u tekstu i obrazloženje zašto se to nije desilo, ali za mene je najvažnije, dakle paragrafi 2. i 3. odozdo na 2. strani koji kažu: 'Direktor Društva gospodin Džahid Muratbegović je izjavio da od strane Društva ne postoji nikakav, a pogotovo ne nacionalni razlog da se ovaj problem za 10 uposlenika ne riješi odmah ukoliko se nađe zakonski osnov za to.' Predstavnici Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije, kao resorno ministarstvo, zadužili su Upravu Društva da u suradnji sa Federalnim zavodom PIO/MIO pokušaju iznaći rješenje za ovaj problem i obećali da će također kontaktirati Federalni zavod PIO/MIO kako bi se pomoglo u rješavanju ovog problema, što je Uprava Društva pozdravila i suglasila se da će prihvatiti svako zakonito rješenje što je i do sada činila. Prema tome, ja mogu reći samo da ću pratiti rješenje ovoga problema i ako bude potrebno ponovno reagirati ovdje na Parlamentu, ali nadam se da neće biti potrebe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za komentare. Prelazimo na b) Nova poslanička pitanja Pozivam poslanike da se prijave. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, kao najbrži. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi gosti, kolege i kolegice poslanici, članovi Savjeta ministara, pa, svake godine postavljam ovo pitanje, evo da vidim šta će ove godine biti. Dakle, pitanje direktno upućujem Ministarstvu finansija da mi dostavi odgovor: 'Koliko je u 2010. i 2011. godini iz budžeta BiH isplaćeno sredstava i kome na ime sporova koje su pred Sudom BiH i drugim pavosudnim institucijama izgubile institucije BiH, uglavnom Tužilaštvo, zahvaljujući nesavjesnom radu i isfabrikovanim optužnicama, gdje su nelegalno pritvarali ljude pa je to kasnije sud verifikovao kao grešku navodno, to je najlakše reći. Ali greška nije bila jer su pare iz budžeta BiH kao nadoknada morale biti isplaćene tim ljudima. Radi se o tim sudskim sporovima. Ima i radnopravnih sporova, neću nikog pojedinačno da navodim dok ne dobijem njihov odgovor. Ali postavljam ključno pitanje: Koja je to stavka iz koje se isplaćuju ta sredstva? Šta je to uradilo Pravobranilaštvo BiH? I šta su druge nadležne institucije radile da spriječe štetu za budžet BiH?' Hvala lijepo. 13
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, gosti, svi smo u posljednje vrijeme, cjelokupna javnost je putem sredstava javnog informiranja obaviještena da postoje ozbiljne sumnje o nezakonitom raspolaganju proračunskih sredstava namijenjenih za poticaj u poljoprivredi u Federaciji BiH. Pitanje ide ka Tužiteljstvu Federacije BiH i Tužiteljstvu BiH, a ono glasi: 'Da li je ta činjenica poznata tužiteljstvima i imaju li ikakve spoznaje o navedenim sumnjama, te da li su iste sumnje predmet bilo kakve istrage od strane nadležnih tužiteljstava?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Cijenjene kolegice i kolege, poštovani članovi Savjeta ministara, naročito se obraćam ovoj lijevoj strani u nadi da je popunjenost mjesta na ovoj strani dobar znak da će ovaj parlament uživati veće poštovanje nego što smo ga imali u prethodnom periodu. Ja vjerujem da neće biti samo danas popunjeno, da će i na narednim sjednicama vaš odaziv biti toliki. Evo, dozvolite mi da iznesem jednu inicijativu i jedno poslaničko pitanje. 'U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma, upućujem inicijativu za raspravu na oba doma Parlamentarne skupštine na temu: Bosna i Hercegovina i NATO integracije. Raspravu na ovu temu voditi na bazi pisanog materijala koji bi se u roku od tri mjeseca od usvajanja ove inicijative pripremio od strane Savjeta ministara, a koji treba da sadrži između ostalog i odgovore na sljedeća pitanja: 1. Argumenti za i protiv NATO-a; 2. Šta znači ulazak u NATO u vojnom i političkom smislu za BiH?; 3. Koliko bi BiH koštao ulazak u NATO, a koliko eventualno vojna neutralnost?; 4. Da li je uopšte moguće postići politički dogovor o veličini i strukturi budućih Oružanih snaga kao preduslov za izradu irelevantnog pregleda odbrane, kolike bi bile buduće Oružane snage i kakva bi im bila struktura?; 5. Jesu li ambicije BiH za brži ulazak u NATO u direktnoj suprotnosti sa trenutnim stanjem u Oružanim snagama, ali i ekonomskim stanjem u zemlji?; 6. Na koji način i iz kojih izvora BiH namjerava izvršiti ulaganje u modernizaciju Oružanih snaga, ali i pokrenuti ogromne troškove za učešće trupa BiH u NATO misijama i 14 7. Kako bi se na NATO integracije odrazilo negativno glasanje građana RS-a na referendumu o ulasku BiH u NATO, odnosno da li bi zemlja u kojoj bi se gotovo polovina stanovništva na referendumu izjasnila protiv ulaska u NATO mogla postati kredibilna članica NATO-a? Dakle, s obzirom da se u novinama sad ovih dana pojavljuje da će BiH biti članica 2014. godine NATO-a, mislim da ni na jednom nivou se ne vrši rasprava na ovu temu, da Predsjedništvo čeka da nešto uradi Savjet ministara, Savjet ministara čeka inicijativu od nekoga. Evo, dakle napravila sam tu inicijativu i nadam se da se o tom pitanju konačno u Parlamentarnoj skupštini može voditi govor.' I kratko samo pitanje za Savjet ministara, takođe: 'Šta namjerava preduzeti Savjet ministara na planu racionalizacije radne snage u institucijama BiH? Kada će Savjet ministara sačiniti analizu efikasnosti rada institucija BiH sa prijedlogom mjera za razrješavanje neefikasnih institucija koje su postale same sebi svrha, a koje troše ogromna finansijska sredstva? I, na koji način Savjet ministara BiH planira da zaustavi dalje povećanje administracije kroz nova zapošljavanja u institucijama BiH?' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Članovi Savjeta, kolege i kolegice poslanici, ja želim da postavim jedno poslaničko pitanje, prije svega vođen time da u poslednjih nekoliko godina imamo enorman uvoz svih roba, a koje bi objektivno mogli da proizvodimo na našem tržištu, i to roba za koje se izdvajaju značajna sredstva, a ovamo imamo stalan rast povećanja stope nezaposlenosti. Moje poslaničko pitanje upućujem Savjetu ministara, odnosno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH: 'Došao sam do podatka da u spoljnotrgovinskoj razmjeni BiH u okviru grupe proizvoda pića gdje spadaju alkoholna i bezalkoholna pića, pivo i voda, taj podatak kaže da uvoz pića u BiH u 2009. godini iznosi 320,3 miliona, zatim u 2010. godini 299,77 miliona KM i, na kraju, 2011. godine 311,03 miliona KM, dok je s druge strane izvoz iz BiH u 2009. godini iznosio 30,88 miliona, u 2010. godini 33,4, u 2011. godini 40,4 miliona. Naročito je zanimljivo da je samo uvoz piva u 2010. godini u BiH iznosio 130 miliona KM, u 2011. godini 136. Konkretno pitanje glasi: Šta Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa preduzima i šta će preduzeti, naravno u saradnji sa drugim nadležnim institucijama, prvenstveno u svjetlu provođenja CEFTA sporazuma i Odluke o zaštiti domaće proizvodnje, od prekomjernog uvoza kako bi se ova pokrivenost uvoza izvozom od 19% popravila i adekvatno kontrolisala uvoz svih vrsta pića u BiH u cilju zaštite i podrške domaćih proizvođača.' Odgovor tražim u pismenoj formi. Hvala. 15
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi dopredsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni gosti, predstavnici medija, sve vas skupa pozdravljam. Ja imam dva zastupnička pitanja. Prvo je za Vijeće ministara BiH: 'Šta Vijeće ministara BiH može poduzeti na zaštiti imovine bosanskohercegovačkih preduzeća u bivšim jugoslovenskim republikama, a koja do danas nije vraćena ovim preduzećima, niti država BiH ima od ove imovine bilo kakve koristi? Kolika je ukupna vrijednost te imovine i da li Vijeće ministara planira šta poduzimati u cilju rješavanja ovog problema?' Kraće obrazloženje. Dakle, ovdje se radi o veoma vrijednoj imovini koja je prepuštena drugim državama dok je BiH slične zahtjeve za povrat imovine preduzeća drugih država rješavala vrlo brzo. Navest ću ovdje samo jedan od mnogobrojnih primjera sa imovinom Agrokomerca u Beogradu, čiju okosnicu čini Trgovački centar Kotež u Beogradu. Imovina ovog preduzeća vrijedi više od 3 miliona eura. Nepojmljivo je da država čija je privreda u rasulu tek tako prelazi preko ovog i sličnih pitanja. Nije li bolje ovu imovinu vratiti pa i ako treba i prodati a novac od prodaje iskoristiti za sanaciju preduzeća čija imovina je u pitanju. To je pitanje koje se samo po sebi nameće u ovom slučaju. Drugo pitanje je također za Vijeće ministara BiH i glasi: 'Šta Vijeće ministara BiH može poduzeti s ciljem rješavanja statusa građana porijeklom iz BiH koji žive u državama u okruženju, a koji se osjećaju pripadnicima BiH i žele biti dio ove države. Navest ću samo primjer bosanskohercegovačke zajednice u Albaniji koja broji nekoliko hiljada građana porijeklom iz BiH, a koji baštine bosanskohercegovačku kulturu i tradiciju i njihov je položaj mnogo lošiji u odnosu na ostale manjine u toj državi. Sličnu sudbinu naravno doživljavaju i građani u drugim državama iz bliskog okruženja. Dakle, šta Vijeće ministara može i planira li išta poduzeti sa ciljem rješavanja ovog pitanja? I molim odgovor u pisanom obliku.' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, koleginice i kolege poslanici, poštovani ministri i gosti, moje pitanje upućeno je Savjetu ministara, odnosno Direkciji za ekonomsko planiranje. Ono glasi: 16 'Šta je Direkcija za ekonomsko planiranje uradila u oblasti monitoringa, a posebno implementacije srednjoročnih i dugoročnih razvojnih strategija na godišnjem nivou, kao stalno tijelo na polju ... planiranja razvoja? Na koji način Direkcija namjerava da ubrza ispunjavanje uslova koje zemlja mora da ispuni na putu prijema u EU?' Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala, gospodine dopredsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Imam osam zastupničkih pitanja za Vijeće ministara, Vladu Federacije i Ured koordinatora za reformu javne uprave. Ali zbog kratkoće vremena neću čitati navedena pitanja nego ću ih samo dostaviti. Međutim imam i jednu zastupničku inicijativu koja je vezana za današnju tačku dnevnog reda, a odnosi se na Izvješće Izvozno-kreditne agencije, IGA-e, tako ću tokom rasprave obrazložiti navedenu zastupničku inicijativu, ali bih ovom prilikom samo pročitala. Dakle: 'U skladu sa članom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, upućujem inicijativu da Vijeće ministara pripremi izmjene i dopune Zakona o Izvozno-kreditnoj agenciji u cilju davanja ovlaštenja IGA-i da u ime i za račun države BiH odobrava garancije za izvozne ugovore.' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja za danas imam dvije poslaničke inicijative. Jedna se odnosi za uvođenje direktnog prijenosa sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine uz obrazloženje da je to u skladu sa Zakonom o BHRT-u, kao i samoj ulozi BHRT-a. Ovim bi najšira javnost bila zadovoljena kao i otklonjena dilema da su javni emiteri potpuno bili, u najvećoj mjeri, politički obojeni, objavljujući samo ono što oni žele da vide i da promovišu, a ne stvarna dešavanja u toku parlamentarnih sjednica. Ova inicijativa u Predstavničkom domu BiH se potkrepljuje time da javni emiteri i u susjednim zemljama direktno prenose sjednice državnog parlamenta. 17 I druga poslanička inicijativa Predstavničkom domu odnosi se na to da država bi morala izvršiti otkup viškova poljoprivrednih proizvoda od naših zemljoradnika. S obzirom da se u ovom momentu u oba entiteta nalaze značajne količine viškova poljoprivrednih proizvoda, prije svega krompira, luka, graha, itd., radi čega su zemljoradnici potpuno u dilemi da li uopšte više i za koga proizvoditi ove kulture, imajući u vidu da su navedene vrste povrća, kao i neke druge, mjerene u hiljadama tona pri uvozu u BiH, po nekoliko puta veće od našeg izvoza, radi čega smatram takav uvoz nedopustivim. Ovu inicijativu cijenim vrlo hitnom i neophodnom za urgenciju ovog parlamenta i Vijeća ministara, odnosno predlažem da se pod hitno na nivou države održi sastanak entitetskih premijera sa njihovim ministrima, kao i predstavnicima vlasti Brčko Distrikta, a u cilju urgentnog otkupa viškova poljoprivrednih proizvoda od zemljoradnika. Time bi država, odnosno entiteti umjesto subvencije proizvođaču trebali dati primjerenu subvenciju krajnjem potrošaču, odnosno kupcu te robe, čime bi se znatno smanjio uvoz istih, a što je ključni cilj ove inicijative. U prilogu ovog dostavio sam samo šemu devet ključnih poljoprivrednih proizvoda gdje je vidljivo, po godinama, koji je to uvoz i izvoz u hiljadama tona, a ja zasigurno vjerujem da je to otprilike 10% na našoj strani pri izvozu, a devet puta veći izvoz kod svih kultura. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam jedno pitanje za Vijeće ministara i Kolegij Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, a pitanje glasi: 'Da li vam je poznato i imate li namjeru riješiti proceduralni zastoj vezan za Amandman na Ustav BiH koji se odnosi na član IX stav 2., a sadržajno briše se odredba: Naknada za lica koja obavljaju funkcije u institucijama BiH ne može biti umanjena za vrijeme trajanja mandata. Ova inicijativa, odnosno amandman je iz 2005. godine, a predlagač je Vijeće ministara. Zašto ovakvo pitanje? Inicijativa je data u namjeri da se otkloni ustavna prepreka za smanjivanje plata i primanja izabranih i imenovanih dužnosnika u zakonodavnu i izvršnu vlast BiH. A u prilogu ovom pitanju, odnosno uz pitanje u pisanoj formi dostavljam i Mišljenje Vijeća ministara od 8.9.2009. godine koje je dato Parlamentarnoj skupštini BiH, odnosno Zastupničkom domu na prijedlog Amandmana II. na Ustav BiH u kome stoji u sadržini, kako se može vidjeti da je Vijeće ministara u sazivu 2002.-2006. godina predložilo Amandman I. kojim se briše stav 2. u članu IX Ustava BiH i da je u proceduri Zastupnički dom Parlamentarne skupštine na sjednici održanoj 31.8. usvojio dvotrećinskom većinom Amandman u oba čitanja, a Dom naroda je na svojoj sjednici od 5.10.2005. godine usvojio zaključak, odnosno usvojio Amandman uz zaključak da će Dom naroda obaviti raspravu u drugom čitanju onda kada Vijeće ministara dostavi Prijedlog zakona o platama. Međutim, rasprava u drugom čitanju i izjašnjavanje Doma naroda o ovom amandmanu u drugom čitanju do danas nisu provedeni. Ja hoću posebno da naglasim da je u međuremenu, 18 inicirajući da se ova procedura okonča, Klub poslanika Stranke za BiH u prethodnom sazivu dostavio također u proceduru ... Amandman na Ustav BiH, a povodom koga se Vijeće ministara očitovalo ovakvim mišljenjem Parlamentarnoj skupštini. Dakle, iniciramo da se okonča procedura vezano za izmjene Ustava, odnosno brisanje člana IX stav 2., odnosno odredbe koja govori da naknada za lica koja obavljaju funkcije u institucijama BiH ne može biti umanjena za vrijeme njihovog mandata. Ovim bismo i otvorili prostor da se eventualno zakonodavne inicijative pojedinih poslanika, kao što je bilo nedavno i od strane kolege Šemse Mehmedovića, a i ranije od strane drugih poslanika, stave u proceduru sa ustavnim obrazloženjem. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, cijenjeni gosti, ja obnavljam jedno staro pitanje postavljeno još početkom septembra prethodne godine, a novi događaji su me potjerali da ga obnovim, jer još nisam dobio odgovor na svoje poslaničko pitanje koje je bilo upućeno Vladi Federacije i Vladi Zeničko- dobojskog kantona. Radi se o poznatom projektu svima vama ovdje, koji vrlo dobro znate za taj projekat, radi se o Banji "Tičići". Izgradnjom Koridora 5c i onaj provizorij banjskog lječilišta za siromašne, kako ga je neko nazvao, svi vrlo dobro pamtite, prolazili ste onim putem između Kaknja i Zenice i vi ste vidjeli da je u toku ljetnih mjeseci praktično iz čitave BiH i siromašni dio našeg naroda nalazio tu mogućnost izlječenja nekih bolesti, jer se radi, ne samo o toplim izvorima nego i ljekovitim izvorima. Projekat Banje "Tičići" stoji u ladicama, ja ne znam koga, i zato i tražim ovim poslaničkim pitanjem i ponovo upućeno Vladi Federacije BiH i Vladi Zeničko-dobojskog kantona, znači njihovom Ministarstvu privrede koji treba time da se bavi. Malo sam ga ojačao, dodao sam još nekoliko ekspertiza koje su izvršene u posljednje vrijeme, posebno od mađarskih stručnjaka koji su došli i bili zapanjeni veličinom i kaptažom tog izvora, kao i toplom vodom koja daje nevjerovatnih preko 60 stepeni Celzijusa, što je nonses. I potkrepljujući takva jedna mišljenja smatram da je stvarno vrijeme da se taj projekat izvadi iz ladica, da se prestane brinuti o nekim talovima koji izgleda čekaju da bi se podijelilo zemljište kojem pripadaju ovi kapitalni izvori. A izgradnjom tarse Koridora 5c automatski se ostvaruje mogućnost stvarnog početka izgradnje Banje "Tičići" i tog kompleksa koji može da dobro i veoma efikasno koristi tu toplu vodu za različite namjene, čiji je dio ovdje praktično, parafraziram, i dodat ovome mom poslaničkom pitanju. Zato se obraćam Vladi Federacije i Vladi ZE-DO kantona da stvarno uzmu ozbiljno u razmatranje ovaj projekat koji nije važan samo za područje općine Kakanj i ZE-DO kantona nego i Federaciju pa i BiH, ako se to bude pametno iskorištavalo. Hvala lijepo. 19
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Nermina Ćemalović.
Uvaženi dopredsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Ja za današnju sjednicu imam jedno poslaničko pitanje i jednu inicijativu. Poslaničko pitanje upućeno je Vijeću ministara: 'Da li Vijeće ministara u svom programu rada za 2012. godinu ima planiranu pripremu i stavljanje u parlamentarnu proceduru izmjenu i dopunu Zakona o sportu u BiH i Zakon o volontiranju u BiH koji je odbijen na 80. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 30.6.2010. godine? Neposredan povod za ovo pitanje su inicijative Olimpijskog komiteta BiH i mreže lokalnih volonterskih servisa u BiH.' Inicijativu upućujem Kolegijumu oba doma Parlamentarne skupštine BiH, a glasi: 'Zahtjev da se formira komisija ispred državnog parlamenta koji bi sa Ministarstvom civilnih poslova BiH i ministarstvima zdravstva oba entiteta i Distrikta Brčko u što kraćem roku sagledala mogućnost pripreme prijedloga zakona o transplantaciji i osnivanju donorske mreže u BiH. Neposredan povod za ovu inicijativu su zahtjevi udruženja građana invalidnih lica, učenika i potreba za hiljade bolesnih koji čekaju na transplantaciju. Napominjem da preko 3.000 je bubrežnih bolesnika na hemodijalizi koji također očekuju mogućnost transplantacije. Donošenjem ovog zakona bi se omogućilo i uključenje u Eurotransplant. Osvrt na inicijativu zahtijevam u pisanom obliku, kao i za poslaničko pitanje.' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Koristim se pravom da pismeno dostavim inicijativu Zajedničkom kolegiju.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih postavio sljedeće pitanje koje bi dopunilo moje ranije pitanje vezano za visokoškolsko obrazovanje: 20 '1. Šta je sa revizijom privatnih fakulteta koje je izvršila Komisija Savjeta za razvoj i ocjenu kvaliteta visokoškolskih ustanova u RS-u? Šta je Vlada preduzela u pogledu privatnih visokoškolskih ustanova koje ne ispunjavaju uslove Zakona o visokom obrazovanju RS-a i koji nisu ispunjavali uslove prilikom osnivanja, a dobili su dozvole od strane nadležnog ministarstva? 2. Da li će nadležne institucije BiH izvršiti reviziju statusa odvojenog života koje imaju mnogobrojni državni službenici nezakonito? Imam pouzdanu informaciju da samo 12 službenika u isturenom centru Banja Luka uživaju to pravo, a da imaju stanove i kuće, s obzirom da se govori i da imamo danas ovdje prijedlog smanjenja plata itd. Mislim da ima toliko rezervi u korišćenju budžetskih sredstava koja se koriste na nezakonit način da gotovo ni jednom državnom službeniku u zajedničkim institucijama ne treba smanjivati plate. Dakle, mislim da u ovom segmentu postoje također mnogobrojne nezakonitosti. Dakle, ne znam da li ste me shvatili. Ovo je samo primjer, pouzdana informacija da 12 državnih službenika u Obavještajnoj službi u Banja Luci koristi to pravo, a nema pravo, vjerovatno je taj dvocifreni broj u institucijama BiH.' Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja nisam imao namjeru danas postavljati poslaničko pitanje, ali ovdje je prisutan ministar za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose sa inostranstvom, gospodin Mirko Šarović, i ja koristim njegovo prisustvo da postavim ovo pitanje. Bojim se da svako čekanje u postavljanju i ovog pitanja može biti problem. Ono se tiče ulaska Hrvatske u EU, posljedica koje će BiH tim povodom pretrpjeti i konkretno fitosanitarni granični prelazi, govori se o dva neka granična prelaza. Ja mislim da je to nedovoljno za bosanskohercegovačku privredu i za odnose BiH sa EU. Ja ću formulirati pitanje za Vijeće ministara, dakle: Šta planira poduzeti na tom planu, šta poduzima i šta planira poduzeti kako bi se osigurao dovoljan broj ovih prelaza? A iskoristio bih danas prisustvo ministra Šarovića i zamolio ga da ovdje za govornicom ono što on može u ovom trenutku da kaže u odgovoru na ovo pitanje. Evo, to je ono, a dakle pitanje će biti u pisanoj formi za Vijeće ministara, a danas je usmeno ovdje, dakle za prisutnog ministra da nam usmeno odgovori na sjednici šta ima da kaže na tu temu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se. Dakle, time smo iscrpili točku 2. Poslanička pitanja/zastupnička pitanja. Ja koristim ovdje priliku da evo pozovem uvaženog ministra. Ukoliko želi, može odgovoriti sada. Izvolite. 21
Hvala. Uvaženi poslanici koristim priliku da vas sve pozdravim i ukoliko je to moguće u ovom kratkom vremenu dam osnovne informacije o pitanju koje je formulisao uvaženi poslanik Džaferović. Kao što znate, taj kritični momenat desiće se 31.12. ove godine, znači prije ulaska Republike Hrvatske u EU 1.7.2013. godine. Zašto? Zato što će Republika Hrvatska novi režim na granici sa susjedima koji nisu u EU da uspostavi šest mjeseci prije ulaska, zvaničnog ulaska Hrvatske u EU. Znači, vremena za određene stvari, pa kada su u pitanju i granični prelazi, imamo vrlo malo, rekao bih, nekih sedam, osam mjeseci. Kao što pretpostavljam, vi znate, BiH je sa EU i Hrvatskom kao drugom stranom, a to i jeste druga strana EU i Hrvatska, ispregovarala dva BIP-a, odnosno dva granična prelaza preko kojih će moći da se prometuje roba biljnog i životinjskog porijekla. Znači, preciziram, biljnog i životinjskog porijekla. Bosanskohercegovačke institucije su usaglasile svoj stav proteklih mjeseci, a on glasi da s obzirom na dužinu granice sa Republikom Hrvatskom preko 1.000 km ova dva granična prelaza su malo, pogotovo imajući u vidu da na mnogo manjoj granici sa Mađarskom Hrvatska ima više tzv. BIP-ova i da samo dva granična prelaza preko kojih može da se prometuje ova vrsta robe u svakom slučaju usložnjava promet, odnosno trgovinu sa susjednom državom i poskupljuje promet proizvođačima iz BiH, pogotovo imajući u vidu da je Hrvatska jedan od najvažnijih, ako ne i najvažniji, spoljnotrgovinski partner BiH kada je u pitanju i izvoz i kada je u pitanju uvoz roba. Moram i da istaknem da kada su u pitanju prelazi i granice, ovo ministarstvo nije, na čijem sam ja čelu, mislim na Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, nije jedino nadležno i da ovo pitanje spada u nadležnost više institucija BiH. Znači: kako Savjeta ministara, Ministarstva spoljne trgovine, tako i Ministarstva bezbjednost itd., itd. I u skladu sa mnogobrojnim zahtjevima i očekivanjima, posebno privrede, otpočeli su pregovori sa susjedom, odnosno sa EU kako bi se povećao broj prelaza preko kojih bi mogla da se vrši trgovina za robe, kao što sam rekao, biljnog i životinjskog porijekla. I u tom smislu i ima određenih naznaka koje nam daju za pravo da možemo da budemo optimisti, pogotovo imajući u vidu činjenicu da je EU proteklih godina, mislim, protekle dvije, tri, četiri godine najviše, iz svojih fondova u opremanju prelaza u BiH uložila preko 40 miliona eura. Mislim da se radi o pet prelaza koji bi mogli da zadovolje standarde EU i da je šteta da se na tim prelazima ne može u narednom periodu vršiti promet po pitanju roba o kojima sam sada govorio. Posljednji sastanak održan je prije, čini mi se, tri ili četiri dana na kojem je formiran tim za pregovore ispred BiH i ... predstavnika Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Postoje ozbiljne sada naznake, rekao bih znači ozbiljne, ne bih možda koristio neki drugi izraz i ne bih mogao da budem potpuno precizan, ali postoje ozbiljne naznake da bi BiH mogla da dobije bar još jedan, bar još jedan prelaz preko koga može da prelazi roba biljnog i životinjskog porijekla i o tome ćete narednih dana, odnosno sedmica, biti informisani. A kada je u pitanju fitosanitarna zaštita, znači to sada preciziram, znači samo o robama biljnog porijekla, tu je situacija nešto povoljnija jer postoji veća spremnost da se obezbijedi više prelaza u BiH preko kojih može da prelazi roba, odnosno hrana, znači samo biljnog porijekla. Jer su tu kontrole inspekcije nešto lakše i manje zahtjevne od trgovine hranom životinjskog porijekla. Mislim da će vjerovatno delegacija BiH u narednom periodu nastaviti razgovore i da bi u tom smislu mogli očekivati povoljan ishod. 22 Evo ja mislim da je to sasvim dovoljno. Ako treba još nekih detalja, ja sam tu i mogu da ih iznesem. Hvala.
Zahvaljujem ministre. Uvaženi poslanik, je li to ok?
Samo da se zahvalim na ... korektnom odgovoru, čak je i širi nego što sam ja postavio i zamolio bih, zaista, da se ovom pitanju posveti dužna pažnja i kroz Ministarstvo i kroz Vijeće ministara, posebno dakle, evo ja ću sada javno izgovoriti ovdje, kad je u pitanju granični prelaz Izačić kod Bihaća. Dakle, to ne bi smjelo nikako ostati da ne bude granični prelaz koji ima režim kojeg ima sada. Ja Vas molim da o ovome povedete računa. Hvala Vam još jedanput na ovom odgovoru, a pitanje u pisanoj formi ide Vijeću ministara kako ste Vi zapravo u Vašem odgovoru i kazali, jer, kako bih ja kazao, ovdje je potreban multiinstitucionalan pristup, dakle pristup kompletnog Vijeća ministara. Hvala Vam.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje) Savjet ministara je ovaj zakon dostavio 11.1.2012. godine. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 31.1., a nadležna Komisija za spoljnu trgovinu i carine Mišljenje o principima Prijedloga zakona dostavila 17.4.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvažena poslanica Dušanka Majkić se javila prva. Izvolite.
Hvala lijepa. Dozvolite mi da prije nego što bilo šta kažem o principima Prijedloga zakona da riješimo jedno proceduralno pitanje i da vidim da li poslije možemo da razgovaramo o onome ... što se zove principi Prijedloga zakona o carinskoj tarifi. 23 Dakle, imam jednu dilemu. Dakle, dobili smo Prijedlog zakona o carinskoj tarifi koji ne sadrži carinsku tarifu. Dobili smo Mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje u kojem stoji da je Prijedlog zakona o carinskoj tarifi potrebno povući iz procedure jer mu nedostaje carinska tarifa koja je njegov sastavni dio. I Upravni odbor predlaže da se krajem 2012. godine u proceduru uputi novi prijedlog zakona sa carinskom tarifom a ... koji bi se primjenjivao od 1.1.2013. i potpisnik je predsjedavajući Upravnog odbora dr. Nikola Špirić. Nakon toga imamo stav, odnosno Mišljenje o principima predloženog zakona nadležne komisije u kojem stoji da je Komisija za spoljnu trgovinu i carinu jednoglasno prihvatila principe Prijedloga zakona o carinskoj tarifi. I kao posljednji argument vezano za svu ovu koliziju želim da navedem pismo koje je Uprava za indirektno oporezivanje poslala na oba doma Parlamentarne skupštine 2010. godine koje je potpisao bivši ministar gospodin Vrankić, koji ovdje sad sjedi s nama, gdje između ostalog stoji 'da je neophodno naglasiti i imati u vidu da je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje jedini ovlašten da utvrđuje prijedloge politike o indirektnom oporezivanju za provođenje u cijeloj BiH, u skladu sa Zakonom o sistemu indirektnog oporezivanja BiH, „Službeni list“ taj i taj, pa shodno tome je i jedini ovlašten da daje mišljena na prijedloge izmjena zakona iz te oblasti, ukoliko su predloženi od strane drugih predlagača. Znajući da je ovaj zakon datiran od 11.1.2012., dakle to je prije izbora Savjeta ministara, pretpostavljam da postoji neka kolizija i da novi ministar nije uspio da postigne saglasnost, odnosno da iskoordinira dogovor oko ovog zakona sa Upravnim odborom Uprave za indirektno oporezivanje pa mislim da bi prije početka rasprave na temu principa ovog zakona trebali nekoliko informacija vezano za ove nesporazume. Eto, hvala.
Zahvaljujem. Resorni ministar gosp.Šarović želi da da uvodne napomene u vezi sa zakonom. Izvolite.
Hvala predsjedavajući i uvaženi poslanici. Evo, ispalo je da se javljam sada ponovo, nakon ovog poslaničkog pitanja, i mislim da je potrebno neke stvari razjasniti na samom početku, pogotovo imajući u vidu da ovdje razgovaramo o principima, a da stvari u nekoj drugoj fazi, detaljima, u amandmanskoj fazi ćemo razgovarati možda o kvalitetu samom određenih prijedloga. Vi ste dobro primijetili, znači ovaj tekst utvrdio je Savjet ministara u prošlom sazivu i uputio u parlamentarnu proceduru, i inače radi se o zakonu koji se u jednom kontinuitetu usklađuje sa EU, počev od 1998. godine, i on je skoro svake godine pretrpio odgovarajuće izmjene ili dopune ili tehnička poboljšanja. I mi smo u obavezi da u pregovorima sa EU i u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju usklađujemo ovaj zakon, prilagođavamo evropskom zakonodavstvu i promjenama kada su u pitanju carine i carinske tarife i dostavljamo ga u nadležnu parlamentarnu proceduru. A uostalom, vidjeli smo iz poslaničkih pitanja prije 5, 10 minuta bilo je jedno ali možda i više pitanja koje su se ticala podrške domaćoj proizvodnji i šta mi činimo na zaštiti domaće proizvodnje, pogotovo kada su u pitanju implikacije skorog ulaska Hrvatske u EU. Želim da naglasim da je ovaj zakon na tzv. Listi E, što znači našu obavezu, preuzetu obavezu da ga u proceduri, rekao bih u razumnom vremenu, uskladimo sa EU zakonodavstvom. 24 E sada, još nekoliko stvari koje bih želio da kažem da je na ovaj tekst, koji je tu pred vama, pozitivno mišljenje dala Kancelarija za zakonodavstvo, Direkcija za evropske integracije, koja vodi računa o usklađenosti sa EU direktivama, privredne komore RS-a, Federacije BiH i Distrikta Brčko i Spoljnotrgovinska komora BiH i da su pozdravile određene mjere koje se nalaze u ovom zakonu. Mišljenje je dala i Uprava za indirektno oporezivanje, posebno sa primjedbom na, po meni, tehnički dio, znači misli se na tarife ii da je prijedlog koji su oni dali da se ovaj zakon povuče i da se u izmjene i dopune praktično uđe u 2013. godinu predug rok, i zaista sada iznosim svoj stav: mislim da se u drugoj fazi, amandmanskoj fazi mogu otkloniti i pitanja koje je tretirala Uprava za indirektno oporezivanje, jer se radi o tome da li je ili nije u ovaj tekst inkorporirana i carinska tarifa i da je to otklonjivo, uvažavajući i primjedbe Uprave za indirektno oporezivanje. Ovdje, možda će to proizići posebno u ovoj drugoj fazi rasprave, nema pokazatelja o mogućim finansijskim pokazateljima što je pretpostavljam ključno i važno kada govorimo ili nešto što je vrlo važno kada govorimo o ovom zakonu, jer je ovo procesni zakon i ta pitanja znači ne možemo sada precizirati ili tretirati. Znači, on otvara samo određene mogućnosti. Možda je dobro da kažem i da je logično od nekih deset članova najinteresantniji član 2. ovog zakona kojim se ozakonjuju, po meni, prvi put zaštitne mjere za privredu BiH a to su: privremene suspenzije, primjena smanjenja stopa i privremene tarifne kvote. Znači, to su nove mjere koje su u funkciji potreba privrede, i to u njenom razvojnom i zaštitnom dijelu. Ove mjere su uslijedile i na osnovu mnogobrojnih zahtjeva koji su došli od komora koje sam pobrojao, pa rekao bih i poslanika i poslaničkih klubova i pojedinačno od privrednih subjekata širom BiH. Moram da napomenem da su ove zaštitne mjere ugrađene i u propise svih CEFTA zemalja, što je vrlo važno. Znači, naši susjedi koji sa nama trguju, kada mi izvozimo u Srbiju ili Hrvatsku pa im se taj izvoz, odnosno uvoz u njihovu zemlju, učini prekomjeran ili da šteti njihovoj privredi oni brže-bolje na mjesec-dva dana uvode odgovarajuće mjere kako bi to preduprijedili, a mi smo očito bili El Dorado koji takve mjere nije mogao, odnosno nije postojao precizan pravni osnov, zakon ili možda neki niži pravni akt koji bi to omogućio. I vi se sjećate različitih rasprava, peripetija, pa rekao bih i skandala, prethodnih godina oko određenih pitanja iz ove oblasti koji su bili došli i u ovaj parlamentarni dom i u Savjet ministara. EU je u pregovorima koji su uslijedili prilikom pripreme ovog zakona na kraju pristala da i ove mjere ugradimo u ovaj zakon, s tim da, naglašavam, konačna ovlaštenja i postupanja po ovom ima Savjet ministara na zahtjev neke od zainteresovanih strana. Da li smo pogodili ili nismo, reći ćete i vi, naravno, posebno u drugoj fazi, da li nešto u ovom treba poboljšati ili drugačije riješiti. Dozvoljavam da je to i moguće, uostalom, to je zakon koji ćete na kraju i vi ovdje da ... Ali smatram i ja sam osjetio da je možda ključno pitanje: znači Mišljenje Ureda za indirektno oporezivanje ja mislim osnovno opredjeljenje, odnosno suština je da ovo ministarstvo predlaže zakon ili predlaže izmjene i dopune Zakona i to ... su mu ovlaštenja koja su mu data odgovarajućim aktima BiH, a vi ste ti koji to usvajate, a Uprava za indirektno oporezivanje može da da svoje mišljenje i ona treba da sprovodi taj zakon. Evo, toliko i hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite. 25
Dakle, nije u klasičnom smislu ali nemam drugi način nego mi imamo dva načina da izađemo iz ove situacije. Jedan je da odgodimo izjašnjavanje a da se u međuvremenu napravi dogovor sa Upravnim odborom Uprave za indirektno oporezivanje i da nemamo dva različita stava. Nikada do sad ovaj parlament otkad je osnovana Uprava za indirektno oporezivanje i njen Upravni odbor nije davao saglasnost na zakone ... ako je mišljenje Uprave bilo negativno. To je jedna stvar. I druga stvar, znači imamo mogućnost da odgodimo i da se usvoji zaključak u kome se kaže: 'Da se obavezuje Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da najkasnije do zaključenja amandmanske faze dostavi prijedlog carinske tarife koja bi bila sastavni dio Prijedloga zakona o carinskoj tarifi. Dakle, moramo dobiti tarifu, jednog momenta moramo dobiti tarifu, dakle moramo nešto odlučiti šta ćemo od toga.' ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... još poslanike pa ćete na kraju dobiti riječ. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja sam upravo htjela maloprije da sugerišem da eventualno resorni ministar se ili obrati, da se obratio prije možda svih diskusija, uključujući i diskusiju koleginice Majkić, ili nakon diskusija poslanika, ali evo bit će možda i prilike da se očituje. Posebno mi je zadovoljstvo da vidim i gospodina Šarovića, ministra Šarovića, i njegovog pomoćnika, gospodina Hajrudina Varešanovića koji je resorni pomoćnik za carine i carinsku tarifu itd. i vjerovatno će biti i prilike da možda malo više bude angažiran u narednom periodu otklanjajući neke dileme o kojima je jednim dijelom već bilo riječi, a evo ja ću skrenuti pažnju na još neke. Ja moram pomenuti da budete svi spremni, ukoliko budete insistirali na carinskoj tarifi, da dobijete obiman materijal, jako obiman materijal, pa evo možda bi bilo bolje da se Ministarstvo očituje prema resornoj komisiji u elektronskoj formi, možda, ili jedan primjerak u hard verziji, ko god bude zainteresovan da to vidi tamo, da malo smanjimo doživljaje, jer mi ćemo ovdje biti svi pretrpani papirima jer tarifa je ogromna. Drugo, hoću i da pomenem da sam možda ... neko ko se malo bolje razumije u ovu materiju i svjesna da ima potrebe da se carinska tarifa usklađuje, pogotovo sa jedinstvenom nomenklaturom, da postoje i EU pravila i pravila koja proizilaze iz obaveze, odnosno obaveza BiH koje proizilaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, a posebno i u narednom periodu koje će proizaći za BiH. A jednako tako i prema uzusima koje smo mi, bez obzira što nismo članica WTO-a, ipak u obavezi da ispoštujemo kao pravila svjetskog trgovinskog sistema. Međutim, ne zastajući nad ovim dilemama o kojima je govorila gospođa Majkić, ja hoću da vam skrenem pažnju, pogotovo poslanicima, na nekoliko stvari. Prvo, carinska tarifa je jedinstven 26 dokument, je li tako gospodine Varešanoviću, ja znam da Vi to dobro znate? Ovdje u članu 2. ovog zakona, odnosno Prijedloga zakona, odnosno Nacrta prijedloga, ja više i ne znam šta je ovo, stoji da carinska tarifa obuhvata: nomenklaturu ..., carinske stope, preferencijalne, privremene suspenzije o kojima je maloprije ministar govorio i ostale mjere predviđene propisima BiH, iako se ne navode koje su ostale mjere. Dakle, ovo je jedinstvena carinska tarifa koja sadrži ovih pet elemenata. E sad pogledajte dalje u članu 5., kaže: 'Nadležnosti u postupku usvajanja carinske tarife', to morate znati svi poslanici ovdje da za a), c) i d) je nadležno Vijeće ministara, a za ostalo je nadležna Parlamentarna skupština, a tarifa je jedinstvena. Ja znam da je jedna od uspješnih zemalja koje su vrlo brzo išle putem prilagođavanja svog zakonodavstva evropskom zakonodavstvu, kao što je slučaj Slovačke koja je jedan dio zakonodavnih nadležnosti prenijela na vladu, a naknadno ih je potvrđivala u Parlamentarnoj skupštini. Ako je ovo početak te prakse, ja ću je pozdraviti, ali onda ne može ovaj zakon glasiti ovako, jer je carinska tarifa jedinstvena. Utoliko me i čudi da je Ustavnopravna komisija se očitovala na način na koji se očitovala u Mišljenju koje nam je svima dostavljeno. Ja ne sporim da to možda treba, i radi brzine prilagođavanja, fleksibilnosti itd., ali ne možemo jedinstvenu carinsku tarifu tretirati na ovakav način kakve su formulacije u ovom dokumentu koji je nama dostavljen. Ja se obraćam Vama, iako znam da je ovo napisano i prije Vašeg mandata, gospodine Šaroviću. Drugo, da ovaj tekst zaista zaslužuje retuš, ja sam bila čak iznenađena da je recimo Ured za zakonodavstvo dao pozitivno mišljenje kako ste Vi to rekli. Možda su se oni rukovodili nekim drugim kriterijem, ali molim vas obratite pažnju: član 1. Zakonom o carinskoj tarifi uspostavlja se', pa ću malo preskočiti, 'carinska tarifa sa ciljem ispunjavanja potreba carinske tarife.' Ako je ovo dobra formulacija, ako ja griješim ispravite me molim vas, nadalje, pogledajte, kaže: 'Carinska tarifa', u članu 4., 'uključuje sve informacije koje se zahtijevaju da bi se ispunili ciljevi ovog zakona.' A vidjeli ste šta je cilj ovog zakona. Nadalje, kaže se, u članu 5., evo zašto sam bila iznenađenja nad Mišljenjem Ustavnopravne komisije, član 5. stav (2) 'da carinska tarifa u članu 2. stav itd. ovog zakona zasniva se na nacrtu prijedloga koje priprema Ministarstvo.' Postoje li u našem sistemu pravnom nacrt prijedloga? Ako postoji korigujte me, ja prvi put čujem da to postoji. A onda kaže da te dokumente, odnosno propise, usvaja Parlamentarna skupština. Počašćeni smo kao Parlamentarna skupština i propisima izmjena i dopuna carinskih stopa za zemlje koje nisu članice Svjetske trgovinske organizacije, a onda kaže da se ova carinska tarifa usvaja na godišnjoj osnovi. Eh, molim vas, član 6. kaže: 'Nacrt prijedloga carinske tarife dostavlja se Upravi za indirektno oporezivanje koja je dužna da dostavi mišljenje.' Ovdje moram vam reći da u odnosu na to kako je Parlamentarna skupština isključena iz dijela ovog zakona, iz dijela carinske tarife koja je jedinstvena, ovlasti su prenesene na Upravu za indirektno oporezivanje, bez čijeg mišljenja u određenom roku ministarstvo, odnosno tarifa se, evo ružno rečeno, ne pika. A onda imate, kažete: 'Član 7. Nadležnosti za tumačenje Zakona: Ministarstvo je nadležno za tumačenje i objašnjenje.' Ovo je novina u našem zakonodavstvu, jer tumačenje zakona daje onaj ko ga je donio. Hoće li ova Parlamentarna skupština donijeti ovaj zakon ili neće? Možda će Ministarstvo pripremiti prijedlog tog tumačenja, ali tumačenje zakona daje i svakog zakona daje zakonodavac. Dakle, član 7. je potpuno kontradiktoran našem pravnom sistemu. A evo kakva se još novina uvodi: 'Član 8. Carinska tarifa i svaka izmjena i dopuna carinske tarife će se objaviti u skladu sa zakonom u „Službenom glasniku BiH“. Jeste li čuli za ovu novinu? Ja ne znam ni jedan zakon u kome stoji da će se zakon objaviti u skladu sa zakonom u „Službenom glasniku“. Ja samo znam da zakon stupa na snagu osam dana, ili koliko dana, nakon objavljivanja u 27 „Službenom glasniku“. Šta je, mislim, u čemu je suština ovih formulacija koje naš pravni sistem ne poznaje? Ja znam da su ovdje bili angažovani i eksperti iz inostranstva, da postoje nove potrebe usklađivanja carinske tarife, ja ću se sad vratiti opet na početak, ali barem moramo ovaj tekst uskladiti sa našim pravnim sistemom. I, s obzirom da mi danas pričamo o principima, ja vas molim da čak i u principima ove stvari ne podržimo, da ne glasamo protiv sebe, protiv našeg pravnog sistema, da ne glasamo protiv. Ja ne sporim da ovo treba pod hitno uraditi, ali misli da zaslužuje zaista da se ovaj retuš jedan napravi, odnosno jedan napor. Bilo bi dobro da je to urađeno prije stavljanja na dnevni red ove tačke, ali ako se i može nešto uraditi, možda, ili nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine, Ustavnopravna komisija itd. da se to koriguje, neovisno sad o carinskoj tarifi. Ali ovako, ovakve formulacije na koje sam samo jednim dijelom skrenula pažnju zaista ne mogu stajati. I drugo, ja posebno se obraćam kolegama i koleginicama u Ustavnopravnoj komisiji, ne znam da li ima koleginica u Ustavnopravnoj komisiji, ovo je prvi slučaj da se dio zakonodavnog procesa prenosi, ovlaštenja prenose na izvršnu vlast, ovo je prvi slučaj. Mi ćemo vjerovatno imati potrebe da to radimo i ubuduće, ali da li možemo samo dio jednistvenog jednog akta, kao što je carinaska tarifa, prenijeti na izvršnu vlast, a dio ostaviti u nadležnosti Parlamentarne skupštine, ja nisam sigurna. Nisam pravnik u tolikoj mjeri, ja ne znam da to može. Ili sva ovlaštenja su na Parlamentarnoj skupštini, odnosno zakonodavcu, ili sva ovlaštenja ova Parlamentarna skupština vezano za operativni dokument jedan takve vrste i takve specifične težine kao što je carinska tarifa prenosi na Vijeće ministara. Ja zaista ne znam kako izaći iz ovoga. Ja sam potpuno sjvesna da mi trebamo napraviti jedan iskorak ovdje, omogućiti fleksibilnost i Vijeću ministara i Ministarstvu vanjske trgovine itd., ali evo odmah da vam kažem da ja ni slučajno ne mogu dići ruku za ovakve formulacije kakve stoje ovdje. Hvala vam. Izvinjavam se, gospodine Šarović, ako sam možda nešto poremetila u vašem sistemu, iako, opet ponavljam, ja znam da ovaj dokument nije napisan u Vaše vrijeme.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Ja bih samo zamolio, ne bih ja replicirao sada da ovo već nije možda drugi-treći put da koleginica – ja sam to primijetio i trpio sam do sada, sada neću više da trpim – ne potencira akciju i ulogu ove Ustavnopravne komisije. Koleginice Hadžiahmetović, pročitajte ovlaštenja Ustavnopravne komisije iz Poslovnika pa kada ih dobro iščitate i istumačite onda možemo da razgovaramo o ulozi Ustavnopravne komisije, generalno u ovom parlamentu pa i u ovom slučaju. Ovde ova komisija nije nadležna komisija, nadležna komisija je druga komisija. Ja bih vas samo zamolio da ne uzimate bez potrebe Ustavnopravnu komisiju, kazat ćemo mi kada treba šta da kažemo, nemojte se sekirati samo. Toliko, hvala vam. 28
Uvaženi poslanik Mladen Bosić, replika. Izvolite.
Pa evo, ja bih naglasio još jednom da je ovo ustvari Prijedlog zakona koji je donesen u prošlom mandatu Savjeta ministara gdje su sjedili i predstavnici, odnosno ministri stranke, koju zastupa gospođa Hadžiahmetović, i vjerujem da su glasali za takav prijedlog. Evidentno je da će taj prijedlog kroz ovu skupštinsku proceduru doživjeti promjene i da ima, i mi imamo, amandmanske promjene, i mi imamo određenih primjedbi i daćemo amandmane i očekujemo da ćemo svi zajedno doći do poboljšane verzije ovog zakona. Ali ovdje se izgleda radi o principima. Šta su prioriteti ovog društva? Ovo nije pitanje samo jednog prostog zakona. Ovdje se radi o pitanju je li prioritet punjenje budžeta ili je prioritet pomoć privredi i zapošljavanju. Ovo je prvi put da se otvara prostor za interventne mjere u slučaju ugroženosti domaće privrede. Ovo je prvi put da se predviđaju mjere zaštite domaće poljoprivrede. I, to je mnogo važnije od bilo koje primjedbe ... od bilo kojeg poslanika kojeg smo čuli do sada. Znači, ja očekujem da mi kažemo: naš prioritet je zapošljavanje, naš prioritet je zaštita i pomoć našoj ekonomiji i ovaj zakon je korak u tom smjeru i ja očekujem da ovaj parlament to usvoji, a da u nastavku procedure u amandmanskoj fazi uspijemo popraviti sve ono što je nedostatak. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Prvo, evo dozvolite da pomenem da sam se ja ovde referirala na mišljenja dvije resorne komisije, Komisije za vanjsku trgovinu i carine i Ustavnopravne komisije. Ja sam zastala više nad formulacijama koje su malo više pravne prirode, iako sam skrenula pažnju na ono što se tiče same tarife, ali formulacija, recimo nacrt prijedloga, da će se izmjene i dopune tarife objaviti u skladu sa zakonom u Službenom glasniku, da se dio recimo nadležnosti zakonodavne, koja je regulisana ovim zakonom, jedinstvenog dokumenta carinske tarife prenosi na izvršnu vlast itd. To je pravna problematika, ustavnopravna problematika i ja sam čak i u dobroj namjeri sugerisala da možda eventualno Ustavnopravna komisija razmisli, jer ovo je možda i prvi slučaj takve vrste. A, ja ne znam zašto se gospodin Džaferović našao u svojim muhanatostima koje su mu uobičajene, kako bi Francuzi rekli, ali evo ukoliko smatra da ovo na šta sam skrenula pažnju ne zaslužuje ustavnopravno razmišljanje da kažemo, neka zaboravi ove moje sugestije. To je jedno. Drugo, gospodine Bosiću, tačno je da je ovo donijelo prethodno Vijeće ministara u kome je sjedio gospodin Zirojević umjesto gospodina Šarovića, u kome je predsjedavajući Vijeća ministara bio gospodin Špirić itd. Mi imamo nekih promjena, nekih i nemamo itd. Nebitno sada ovde ko je iz kog saziva itd., ja sam i rekla, gospodine Šarović, savršeno dobro razumijem da trebate donijeti ovakav zakon i ova Parlamentarna skupština da vam treba obezbijediti mehanizme itd., ali nisam sigurna da nam trebaju ovakvi apsurdi u formulacijama kakve imamo u ovom zakonu. Kad ćemo ih 29 ispraviti, hoćemo li sad vratiti eventualno Vijeću ministara, hoćemo li to ostaviti za amandmansku fazu itd., izvolite, neka odluči ova većina, Parlamentarna skupština ima većinu. Hvala vam.
Replika, uvaženi poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Ma, čisto kao pokušaj nekakvog pojašnjenja. Uloga Ustavnopravnog povjerenstva u ovom slučaju je da da mišljenje: postoji li ustavni temelj za zakon i je li zakon u skladu s pravnim sustavom BiH. Da je Ustavnopravno povjerenstvo reklo da ne postoji ustavni temelj za ovaj zakon, odnosno da on nije usklađen s pravni sustavom, mi o zakonu ne bismo raspravljali. Činjenica je da postoji ustavni temelj i činjenica je da su određene formulacije koje su sadržane u određenim člancima zakona, i na koje ste vi kolegice Azra s pravom ukazali, dubiozne iz aspekta ove procjene: je li to u skladu sa pravnim sustavom BiH? Ali to je sad pred nama i možemo naravno sve to, ukoliko procijenimo da na taj način možemo dobiti dovoljno kvalitetno zakonsko rješenje, možemo to mijenjati i promijeniti amandmanskim djelovanjem. Hvala.
Replika, uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Iako nisam bila na toj sjednici Ustavnopravne komisije, mada se često pozivam na član III.1. tvrdeći da nešto nije u njemu, ja sada moram reći da prema članu III.1. Ustava BiH carinska politika je nadležnost BiH. Prema tome, samim tim postaji ustavni osnov za donošenje ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika druga. Izvolite.
Samo kratko. Dakle, nemojte sad da se ovdje vrijeđamo ko je muhanat, a ko nije muhanat. Koleginice, da li ste Vi muhanati ili sam možda ja, to će procijeniti oni koji nas slušaju, i to uopće ovdje nije tema. Mislim da je nekorektno s Vaše strane da idete u tu oblast. Ja sam samo pokušao da Vam kažem – ne želeći da Vas, poštujući Vas, dakle uvažavajući Vas – da postoji nadležna komisija koja ima obavezu da popravi, ako treba i ove stvari o kojima ste Vi govorili. To nije Ustavnopravna komisija. Mi smo svoj posao završili kada smo kazali da ovaj zakon može, što se ustavnog osnova tiče, ići dalje u proceduru. To sam ja samo htio da kažem. A ne bih ni ovo danas govorio da nisam dva, tri puta do sada u ovom sazivu primijetio neke male žaoke koje dolaze sa Vaše strane. Ja Vam to moram kazati, ja ne želim da u meni ništa ostane. Toliko, hvala vam. 30
Imate li odmah potrebu replicirati ili ćete nakon? Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, druga replika. Izvolite.
Pa znate šta, a propo tih žaoka, gospodine Džaferoviću, ili nešto što Vi vidite a što ne postoji, zaista, ja zaista ne znam kada ste i kojim povodom do sada imali priliku da kumulirate tu svoju muhanatost, posebno prema Stranci za BiH i posebno prema meni, na koju se referirate u ovom nekom periodu. Ali ako mi kažete da nije ustavnopravna materija da se zakon zasniva na nacrtu prijedloga koji ne postoji u našem zakonodavstvu, da se zakon objavljuje u skladu sa zakonom u Službenom glasniku itd., ako mi to kažete da to nije pravna materija, ja ne osporavam uopšte ustavni osnov, jer savršeno dobro znam nadležnosti i Vijeća ministara i državnih institucija, pogotovo Ministarstva vanjske trgovine, kada je u pitanju carinska tarifa, a posebno nadležnost Ustavnopravne komisije, kada je u pitanju promjena jedna koja se unosi i za kojom će biti potrebe da se unese i u druge zakone i u druge oblasti, a to je da se dio nadležnosti Parlamentarne skupštine prenese na Vijeće ministara, odnosno nadležna ministarstva. Izvinite, ja toliko znam i Ustav i pravo da znam da je to ustavnopravna materija. Moja kritika nije bila u smislu što Vi to niste uradili, nego sam adresirala na Ustavnopravnu komisiju da će imati mnogo više posla u narednom periodu da da objašnjenje i pojašnjenje onoga što slijedi i u vezi ovog zakona i drugih zakona koji će donositi ova Paralmentarna skupština. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, gospodine ministre, ja ću pokušati nekoliko rečenica u vezi sa predmetnim zakonom. Naime, upravo ono što ste čuli od prethodnih diskutanata i jeste bio predmet širokih rasprava pa i na samoj Komisiji. Kao član Komisije i kao predsjedavajući Komisije želim da Vam kažem da smo uočili mnoge nedostatke u ovom zakonu i da je na ivici, da kažem, mogućnost donošenja ovih principa bila prisutna u Komisiji i mi smo na kraju krajeva, čisto radi cjelovite slike, kao Komisija i reagovali više puta i u više navrata, tražeći, između ostalog, rješenja kako bi se došlo do donošenja ovoga zakona, a prije svega vođeni potrebom kada je u pitanju poljoprivreda i prehrambena industrija i potreba da zaštitimo domaće proizvođače. To je opredjeljenje Komisije, ne ulazeći dakle, ali i ulazeći naravno u sadržaj koji je u mnogim svojim dijelovima vrlo diskutabilan jer je na to ukazalo više i nadležnih a i onih institucija koje su direktno zainteresovane u vezi sa donošenjem ovoga zakona. Mi smo na samom početku rada u Komisiji ovaj zakon vratili dakle nazad, odnosno uputili smo svoj zahtjev, još 2. februara, Upravi za indirektno oporezivanje, odnosno njenom Upravnom odboru, u kome smo tražili mišljenje na prijedlog pomenutog zakona. Naime, mi smo tada naveli da Komisija za spoljnu trgovinu i carine Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, kao nadležna 31 komisija, na svojoj 10. sjednici, da vas podsjetim, to je bilo 1.2.12. godine, nije mogla da ispoštuje poslovničku proceduru prema Predstavničkom domu. Dakle, zaključeno je da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH zatraži po mogućnosti u najkraćem roku da dostavi Mišljenje o Prijedlogu zakona koji vam prosljeđujemo u prilogu. Navedeno Mišljenje Komisije je bilo neophodno radi razmatranja pomenutog Prijedloga zakona. Poslije toga, 2. februara na adresu Komisije poslan je dakle zaključak Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje u kojem stoji: 'Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje na 119 sjednici, koja je održana 2.3.2012. godine u Banja Luci, razmatrao je Prijedlog zakona o carinskoj tarifi i zaključio da se Prijedlog zakona ponovo razmotri na narednoj sjednici Upravnog odbora koja je zakazana za 20. mart 2012. godine, budući da se radi o donošenju novog Zakona o carinskoj tarifi, zbog čega bi trebalo da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa zajedno sa Upravom za indirektno oporezivanje, odnosno Upravnim odborom Uprave za indirektno oporezivanje, još jednom preispita neke od predloženih zakonskih rješenja. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje moli da se uvaži ovaj zaključak i da se razmatranje i usvajanje Zakona o carinskoj tarifi od strane Parlamentarne skupštine BiH odgodi do usaglašavanja ovog zakona.' Dakle, to je ono što je bilo u postupku pred Upravnim odborom. Naime, poslije ovog stava Upravnog odbora dolazi novi stav kao Mišljenje na Prijedlog zakona, u kojem stoji, da ne čitam ovaj cijeli uvod, da vam pročitam samo Mišljenje. Dakle: 'Mišljanja je Upravni odbor da Prijedlog zakona o carinskoj tarifi je potrebno povući iz procedure jer mu nedostaje carinska tarifa kao njegov sastavni dio.' Ako je to jedina primjedba Upravnog odbora, stava su prije svega članovi Komisije a i ja sam da se dakle obezbijedi do konačnog prijedloga teksta: carinska tarifa koju sam ja donio ovde, prosto da je pokažem, ovo je ta carinska tarifa, to je ta knjižica i trebalo bi naći formu kako dostaviti i Komisiji ili poslanicima. Ako će poslanici pročitati ovaj materija, ja predlažem da ga odmah dostavimo. Ako neće, predlažem da se ovo uradi u elektronskoj formi, dostavi svim poslanicima ne izbjegavajući potrebu da poslanici razmatraju carinsku tarifu. Dakle, ovo je objavljena važeća carinska tarifa, ona je od četvrtka, 29. novembra 2011. godine, „Službeni glasnik“, broj 105, to je carinska tarifa. To je taj problem koji nedostaje ovom zakonu. Je li ovo nedostaje? Pa molim lijepo, podijelite nam uz ovaj zakon važeću carinsku tarifu i otklonili smo ovu primjedbu koju ima Upravni odbor, ako je to jedina primjedba. Ja mislim da nije to jedina primjedba, da ih ima više. I na samoj Komisiji članovi Komisije su iznijeli niz drugih primjedbi na sam tekst ovog zakona. Ali svjesni činjenice da je on neophodan privredi, opredijelili smo se da ipak podržimo, dakle da se utvrde principi, kako bismo na neki način izvršili svojevrstan pritisak na sve nadležne institucije, pa između ostalog i na Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje da se što je moguće brže uključi i otkloni prije svega nedostatke u samom ovom propisu. Ja sam jako zahvalan uvaženom resornom ministru koji je prije svega na neki način dobio u nasleđe Zakon ovoga sadržaja i nije bilo moguće da promijeni tekst, što ne znači da se dodatni angažman samog ministarstva i Uprave za indirektno oporezivanje, njenog Upravnog odbora, članova Komisije i ovde prisutnih poslanika – neće uvažiti do konačnog prijedloga teksta zakona. Iz tih razloga, naravno, Komisija je utvrdila svoje Mišljenje 17.4. gdje smo rekli samo u jednoj rečenici, ne ulazeći u sam sadržaj, da podržavamo principe. Jer, ako bismo ušli u sadržaj ovog zakona onda bi se čulo jako mnogo primjedbi zbog kojih bi opredjeljenje poslanika bilo takvo da se ne usvoji ovaj zakon. Iz tih razloga smo samo napisali tu jednu rečenicu, jer smo prethodno dali negativno mišljenje zbog toga što imamo uočene nedostatke u samom zakonu. 32 Na kraju krajeva – da ja ne ulazim u sadržaj samog zakona na koji i sam imam određen broj primjedbi, naravno imamo i određena mišljenja raznih institucija, koja će biti predmet naših rasprava – ja apelujem na poslanike i, naravno, uz uvažavanje svih primjedbi, da prije svega i pored ogromnih nedostataka, i pored toga što nisu stvorene pretpostavke za donošenje ovakvog propisa koji je urađen na način kako je ovde nama predložen, da se ipak podrže ovi principi uz obavezu svih nas, uz dodatni angažman kako bismo došli do Prijedloga zakona koji će zadovoljiti, prije svega privredne subjekte koji traže donošenje ovoga zakona. Dakle, one koji su zainteresovani direktno za zakon i naravno neće biti moguće ni donijeti zakon ovde u parlamentarnoj proceduri koji neće zadovoljiti potrebe i entiteta i konstitutivnih naroda i narodnih poslanika, poslanika prisutnih u ovom Predstavničkom domu. Evo, to je samo jedan mali doprinos kako bismo pokušali doći do mogućih rješenja kada je u pitanju ovo zakonsko rješenje. Ja vam se zahvaljujem.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne želeći ovde da okrivljujemo nikoga za ovakav zakonski projekat, a imajući u vidu sa su svi učestvovali u njegovom sastavljanju, ne zanima me da li je to bio prethodni ministar, ministar gospodin Zirojević, ili je ovaj naslijeđeni od gospodina Šarovića projekat došao kod nas, hoću da tri važne stvari ovde istaknem koje su bitne za sve nas. Jedna je da je Ustavnopravna komisija, po meni, morala da napiše da ovaj zakonski projekat nije u skladu sa pravnim sistemom ove zemlje i da navede da se to može u amandmanskoj fazi provesti, jer on nije usklađen sa pravnim sistemom ove zemlje kada se u njemu nalaze činjenice ili nalaze dijelovi koji govore o Zakonu o Službenom glasniku BiH, što ne poznamo mi u BiH. Znamo u Ustavu da se dokumenti u ovoj Parlamentarnoj skupštini, nakon objavljivanja u „Službenom glasniku“, vode kao pravovaljani i postoje odredbe koje se vode kao da je to nacrt prijedloga što nije u skladu sa pravnim sistemom ove zemlje koji pozna Ustav. Znači, Ustavnopravna komisija je morala to da napiše i da kaže da se to može u amandmanskoj fazi promijeniti. S druge strane, naša Komisija za trgovinu i carine nije mogla da stavi pozitivnu tačku ili da da svoju saglasnost na principe, jer ovi principi, iako je dobra namjera, nisu prihvatljivi za sve nas. Princip u kome se nadležnost daje isključivo Savjetu ministra, a nadležnosti ove Parlamentarne skupštine – govorim o tačkama u članu 5. a odnosi se na član 2. gdje Savjet ministara, a mi znamo da u Savjetu ministara se odluke mogu donositi preglasavanjem i nema zaštite entitetskog interesa u Savjetu ministara – mi dajemo u nadležnost Savjetu ministara i time pravimo Vladu BiH, a ne Savjet ministara. To nije prihvatljivo za sve poslanike ovde u Parlamentarnoj skupštini BiH. I treća stvar principa, da nedostaje čitav jedan dio ovog zakona koji treba da bude jedinstven, nije princip koji se može podržati ovde, pa makar se pričalo da se to u amandmanskoj fazi može 33 promijeniti. Ljudi, ovde u amandmanskoj fazi moramo da promijenimo čitav ovaj zakon. Pa zar je način da se u parlamentarnu proceduru ubaci zakon da bi se morao ... amandmanom promijeniti čitav zakon? Treća stvar, nemamo pozitivno mišljenje od Uprave za indirektno oporezivanje. Mi moramo da imamo njihovo mišljenje kako bi ovaj zakon prošao. Mislim da smo brzopleto ušli u vrlo važan zakonski projekat i da je bila dobra namjera da se zaštiti domaća proizvodnja, ali ne možete me uvjeriti da će zaštititi domaću proizvodnju Savjet ministara a da to neće da uradi ovaj parlament. Zašto se ne vjeruje ovom parlamentu da će na prijedlog Savjeta ministara usvojiti prijedloge koji će zaštititi domaću proizvodnju? Zato predlažem na kraju rasprave – naravno, ministar se javio da se ponovo ovde obrati parlamentarcima, dobiće tu priliku – da se do kraja rasprave povuče zakonski prijedlog i da dobijemo ovdje zakonski prijedlog usaglašen, koji će dobiti potrebnu većinu da ide u daljnju proceduru. Inače, bojim se da ćemo se zapetljati iz dobre namjere. Želim da vjerujem da je bila dobra namjera i prethodnog ministra i ovoga ministra i svih nas da se zaštiti domaća proizvodnja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću.
Gospodine ministre, hoćete li odmah ili ćete sačekati da poslanici kažu još?
nije uključen mikrofon
Uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Pa gledajte, ja nisam mislio da diskutujem o ovom zakonu iz razloga što je predsjedavajući naše komisije iznio činjenice ... i dileme koje su bile postavljene pred Komisiju za vanjsku trgovinu i carine. Međutim, želio sam da repliciram na netačne navode vezane za entitetsko glasanje u Vijeću ministara. Prema tome, postoji taj mehanizam i u Vijeću ministara kojim bi se moglo eventualno spriječiti neka ugroženost entiteta, ako tako mogu nazvati. Mi smo ove sve dileme, o kojima su kolegice i kolege zastupnici govorili, imali i na Komisiji. Međutim, želim na jednom praktičnom primjeru da pokažem koliko je važno ovo da se prenesu ovlasti na Vijeće ministara radi efikasnijeg djelovanja na zaštiti domaće proizvodnje. Naime, u vrijeme sazrijevanja šljive EU je donijela privremenu Odluku o zabrani uvoza šljive iz BiH u EU. Mi nismo mogli adekvatno odgovoriti zato što imamo kroz parlamentarnu proceduru tako kompleksan i komplikovan proces da bi bilo šta mijenjali. Znači, naše Vijeće ministara nije imalo ovlasti da djeluje. Slična situacija je i sa zaštitom ostalih poljoprivrednih proizvoda u BiH. Kada imate sazrijevanje poljoprivrednih proizvoda, onda je opća navala vrlo jeftinih proizvoda iz uvoza. Zašto ne na takav način ne dati ovlaštenje Vijeću ministara da zaštiti domaću poljoprivrednu proizvodnju u smislu evo nekih privremenih mjera. Kroz ovaj zakon ne možemo zato što to krši sporazume i o CEFTA-i i o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju s EU. 34 Prema tome, ja vas molim da ove principe ipak podržite a da sve ove nedostatke, o kojima su kolegice i kolege govorili, kroz amandmansku fazu popravimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite.
Gospodine presjedavajući, ostala mi je diskusija, imao sam dvije replike tako da ovo je pokušaj da Vama odgovorim sada na vršu tvrdnju. Da smo mi postupili na način kako Vi smatrate da smo trebali postupiti, vi biste imali negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije i ovaj zakon ne bi išao nikud dalje u proceduru, a to bi značilo da mi tvrdimo da ne postoji ustavni osnov za ovaj zakon i da ne postoji usklađenost ovog zakona sa pravnim sistemom BiH. I mi to radimo u onim situacijama kada to zaista ne postoji. Postoji ustavni osnov za ovaj zakon, valjda o tome ne treba da govorimo, to je ustavna nadležnost BiH. Postoji i usklađenost sa pravnim sistemom. Vjerovatno postoje određene pravne nekonzistentnosti, ja ne mogu o tome u ovom trenutku da govorim. Ali kada ste čuli da je povodom ustavnog osnova Ustavnopravna komisija raspravljala amandmane i usvajala amandmane, postoje tamo pravno-tehničke pogreške, ali to se sve raspravlja i utvrđuje kod nadležne komisije. Dakle ona je ta koja usvaja amandmane. Treba podnijeti amandmane i to će komisija, ja sam samo zbog toga reagirao. I molim vas da se razumijemo. Mislim, moram reagirati kada čujem ovakve stvari.
Replika, predsjedavajući Predstavničkog doma Milorad Živković.
Zahvaljujem. Ja nisam rekao nijednom riječju da nije usklađen sa Ustavom. Ja sam rekao da sa pravnim propisima nije usklađen. I jednom Ustavnopravna komisija mora da nazove imenom stvari koje se dešavaju u Ustavnopravnoj komisiji. Nije dovoljno da kaže: mi nismo mogli ništa da učinimo samo zato da zakon treba da prođe, može i da ne bude u skladu sa pravnim sistemom ove zemlje. To jednostavno nije tako. Može se napraviti izdvojeno mišljenje, može se napraviti komentar na svoje mišljenje. S druge strane, kada govorite o urgentnom djelovanju Savjeta ministara, zaštita entitetskog interesa u Savjetu ministara može se desiti samo kada se odluke donose, pri čemu mora predsjedavajući i dva zamjenika da glasaju za. Kada se donosi, kao što piše u članu 5., na osnovu konsultacija, usvaja ga Savjet ministara, to ne znači odluku. To može biti i preglasavanje. Molim vas nemojte to da radimo, da preglasavanje, koje je ovde bilo uobičajeno, prebacimo u Savjet ministara i jednu tako važnu stvar stavimo tamo bez zaštite entitetskog interesa. Druga je stvar da piše ovde odluka, tu bi onda značilo to što piše u Zakonu o Savjetu ministara. Samo usvajanje Savjeta ministara podrazumijeva i mogućnost preglasavanja. Zahvaljujem. 35 Uvaženi poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, dakle, ja sam htio samo kratko da kažem da ovaj zakon je potreban i ga trebamo što prije da donesemo. Oko ovih pravno-tehničkih stvari mislim tu ne bi trebalo biti problema, jer znamo da EU na mjesečnoj bazi prati svoju vanjskotrgovinsku politiku, odnosno uvoz i izvoz na mjesečnoj bazi, i može njihova Evropska komisija da djeluje u tom pravcu. I slažem se u potpunosti da ovde damo alat u ruke Vijeću ministara koji može upravo na promtnoj bazi da djeluje kada je u pitanju ovaj segment, jer, kao što je ovdje bilo izlaganja, svako kašnjenje i mjesec dana je preveliko, ako odluka kasni mjesec dana to je već preveliko jer treba djelovati maltene jednodnevno promtno kada je u pitanju ova materija. I zato je dobro da Vijeće ministara ima alat i da ovaj zakon što prije donese. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Darko Babalj, uvaženi poslanik. Izvolite.
Evo, da vas pozdravim, predsjedavajući. Pa, meni je na početku bilo sve jasno a sada mi ništa nije jasno, međutim evo da kažem nekih par stvari. Ono što je definitivno da smo svi da taj zakon treba BiH i čuli smo od svakoga pojedinačno da je najviše razloga zašto treba da se pomogne privredi u BiH. Onda imamo situaciju da li da ga povučemo ili da djelujemo amandmanski na njega. Po meni je svejedno na način da ćemo kao konačni cilj imati zakon koji je pomoć privredi. Da li je ministar prethodni ili ovaj sadašnji, po meni, za građane BiH uopšte nije bitno. Bitno je da se taj zakon usvoji. Ono što mene malo zbunjuje je ovo naša prepucavanja na način jedna komisija, druga komisija, treća komisija, što pomalo zbunjuje građane BiH. Mislim da smo svi pričali, evo i ja među svima vama, na način kako da pomognemo BiH i da je to ono što mi treba da radimo, a da ove stvari ostavimo malo po strani. Toliko od mene.
Zahvaljujem. Ministar uvaženi gosp. Šarović ima potrebnu da diskutuje u vezi sa ovim. Nadam se da ćemo imati još mogućnosti da o ovome raspravimo. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaženi poslanici, pa naravno, znači nije problem ni da ovako diskutujemo, razgoramo i nije to ništa neuobičajeno. Ja polazim od principa kontinuiteta i u institucijama BiH i zakon koji je pripremljen od strane Ministarstva, na čijem čelu je bio moj prethodnik i koji je dobio zeleno svijetlo 36 u Savjetu ministara BiH u starom sazivu, ja sam prihvatio kao akt koji trebate da shvatate u potpunosti o čemu govorim. Ako me pitate, i to je možda odgovor na mnoge diskusije koje sam čuo ovdje danas, ako me pitate da li je ovaj tekst mogao da bude bolji, ja vam kažem da, mogao je da bude bolji. Sigurno, znači mogao je da bude bolji. Ali, od varijante da krenemo unazad do, rekao bih, varijante nekog opšteg dobra i opšte potrebe ovog društva, ja bih izabrao ovo prvo. Mislim da imamo sasvim dovoljno prostora u narednim danima i sedmicama da većina vas koja je iznijela odgovarajuće primjedbe, da li se radilo o bilo kom poslaničkom klubu, bilo opoziciji, poziciji, znači ima sasvim dovoljno prostora da se on popravi i da dobijemo ono što želimo da dobijemo. U tom smislu, možete u potpunosti očekivati moje puno učešće i onih koji na ovom projektu rade u Ministarstvu. Ja pretpostavljam da shvatate da u bilo kojoj fazi do sada nisam bio u poziciji da popravljam ili prepravljam tekst tehnički na ovaj ili na onaj način jer je on ušao u odgovarajuću proceduru. Za mene je u ovoj fazi bitno da je ovaj zakon nešto što je potreba privredi BiH, da su principi na kojima je uspostavljen dobri i da ga podržavaju oni kojih se ovaj zakon tiče, a da u drugoj fazi možemo i da izbrusimo i one dijelove koji, evo da kažem, mogu i da zadiru u pitanje određene zaštite entitetskih, nacionalnih ili bilo kojih drugih. Uostalom, na ovom domu je da raspravi da li će određen dio ovlaštenja da prenese na Savjet ministara. Zašto da ne? I možete a i ne morate, čuli ste obrazloženje zašto da. I da kažem da je ovakvu vrstu ovlaštenja učinilo evorpsko zakonodavstvo i da su ovakvu vrstu ovlaštenja učinile sve zemlje CEFTA, odnosno susjedi BiH. A kako ćemo to uraditi? Možemo li još nešto, jedan stav da dodamo u određenom članu? Možemo li da naglasimo da Savjet ministara to čini odlukama, a ne zaključcima, preporukama ili nečim drugim? Pa to je naravno na nama. Ili možda želite da zadržite stari način, dosadašnji način za koji mislite da je možda najbolji, da za bilo koju mjeru zaštitnu koja zahtijeva moguće čak i dnevnu aktivnost sazivamo Parlament i o tome raspravljamo. Na vama je naravno, mi smo dali, odnosno prijedlog Savjeta ministara je da to ide na ovakav način. Evo, znači to bi bili na neki način moji odgovori ili pojašnjenja. Sviđa mi se drugi prijedlog, koji je iznijela poslanica Majkić, da se ovo pitanje riješi zaključkom. Za mene kao ministra je potpuno prihvatljivo i ono bi bilo na tragu, rekao bih, i mnogih diskusija, diskusija ovdje, i on u suštini omogućava prolaz, taj proces koji bi ovaj zakon imao do kraja usvajanja. Hvala.
Zahvaljujem. Ja nisam čuo nikoga da je dao prijedlog o otvaranju javne rasprave. Ovim nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH 37 Savjet ministara je Prijedlog zakona dostavio 26.3.2012. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu i principima Prijedloga zakona dostavila 18.4. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Kratko. Dakle predlažem da Predstavnički dom podrži ovaj zakon. Ovim zakonom zapravo ispravlja se jedna nedosljednost, jedna teška greška koja je načinjena prilikom ranijih izmjena i dopuna ovog zakona. Radi se o onoj poznatoj, je li, stvari koja je bila diskutirana i u bosanskohercegovačkoj javnosti, jednoj nedosljednosti, jednoj, ja bih rekao, gluposti koja je sadržana u našem zakonu, a to je da se kao jedan od općih uvjeta za postavljanje državnog službenika traži dakle da su prema njemu prestale pravne posljedice presude za krivično djelo nasilja u porodici izrečene pravosnažnom sudskom presudom, u skladu sa krivičnim zakonima. Dakle, ovo je nešto što je nastalo kao rezultat amandmana u ranijoj fazi na ove zakone. I ovo je dakle jedna teška greška, nedosljednost, nešto što treba izbrisati iz ovog zakona i ja predlažem da se ovaj zakon usvoji, jer zapravo to čini. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, evo, ja poslije kolege Džaferovića mogu samo neke stvari da ponovim. Naime, upravo nakon jednog raspisanog konkursa za zapošljavanje državnog službenika pokazalo se da Zakon o državnoj službi u institucijama BiH ima jednu veliku grešku, kojom se u neravnopravan položaj dovode različiti aplikanti i kojom praktično dovodimo do jedne, evo kako je kolega rekao, stupidne situacije. I mislim da je ovo trebalo i prije staviti u proceduru. Ja predlažem da upravo brišemo ovu odredbu kojom se traži da kandidati ... donesu praktično potvrdu da im je prestala pravna posljedica presude za krivično djelo nasilja u porodici. Da ne bi bilo dileme, mislim da smo svi saglasni da ovaj zakon prihvatamo, ovo što je predloženo, i da se briše ova ružna odredba.
Zahvaljujem. Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite. 38
Malo je začuđujuće, vrlo jednostavna izmjena, a evo nešto diskutujemo više nego što treba. Ali evo, ja ću pokušati objasniti zašto sam se javio. Dakle, ovo je primjer, dobar primjer djelovanja ombudsmena, dakle na njihovu preporuku je ovo urađeno. To je broj jedan. Broj dva, također je primjer neopreznog djelovanja nas samih poslanika. Dakle, ovo je rezultat amandmana. Amandmana za koje nije prethodno provjereno jesu li usklađeni sa međunarodnim konvencijama i ostalim sistemskim zakonima. Dakle, to su dvije stvari zbog kojih sam se ja javio. I treća stvar, koju treba reći kako sve to sporo ide: tri godine je ovaj zakon na snazi. Dakle, on tri godine ima ovaj feler u sebi i ovu glupost, kako kaže Džaferović, i proizvodi posljedice. I kada dođemo do glasanja, meni nije apsolutno jasno zašto predlagač nije tražio hitnu proceduru, prosta jednostavna izmjena, dakle kada dođemo do glasanja predlažem Kolegiju da se izjasnimo o izjašnjavanju u oba čitanja. Hvala.
S obzirom da nema više prijavljenih, zaključujem raspravu o četvrtoj tački dnevnog reda. Prelazimo na petu tačku tačku dnevnog reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o jedinstvenom matičnom broju (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH je Prijedlog zakona dostavilo 26.3.2012. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima Prijedloga zakona je dostavila 18.4.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Prvi za diskusiju se prijavio Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, radi se o zakonu kojim se pokušava ispoštovati Odluka Ustavnog suda BiH, koja se tiče Zakona o jedinstvenom matičnom broju vezano za nazive općina. I iako mi o toj temi možemo nadugo i naširoko govoriti, ja tu imam svoje mišljenje, postoji dakle Odluka Ustavnog suda i ovaj zakon je s tim ciljem upućen u parlamentarnu proceduru. Ali ovo je primjer kako ne treba implementirati, po mom dakle mišljenju, ja sada govorim kao Šefik Džaferović, zastupnik. Mišljenje Komisije ste dobili, tamo sam ja preglasan i sada govorim kao član Parlamenta, ovo je primjer kako ne treba pokušavati implementirati presude 39 Ustavnog suda i da se uz ono što je suho, što bi rekao naš narod, podmetne i ono što je sirovo pa da zajedno sve izgori. Dakle, ovdje se uz jednu stvar koju treba popraviti, u skladu sa odlukama Ustavnog suda, pokušava uraditi jedna druga stvar: izmijeniti reorganizacija registarskih područja; u BiH za matični broj to ne traži ni Ustavni sud, ne traži niko i oko toga se uopće nismo dogovorili u BiH. Mi u BiH od 2001. godine, kada je donesen Zakon, imamo 10 registarskih područja kada su matični brojevi u pitanju i ta područja su napravljena u skladu sa jednom logičnom organizacijom, gdje su ljudi, bez obzira u kom entitetu žive, bili u istom registru i imali isti broj u onoj grupi 4. Prva grupa u matičnom broju su dva broja koja se odnose na dan rođenja. Druga grupa: dva broja koja se odnose na mjesec. Treća grupa: tri broja koja se odnose na godinu. I sad ova četvrta grupa: dva broja koja se odnose na broj registra. Peta grupa je spol i šest grupa je kontrolni broj. Dakle, ova četvrta grupa, četvrtu grupu ili broj imaju isti ljudi koji žive npr. sada u Zvorniku, rođeni su dakle u Zvorniku, Tuzli, Brčkom, Bijeljini,Tuzli - dakle, to je isti registar – Zenici i Kupresu, Travniku, da ne govorim ja sada dalje. Ovde se sada uz ono što se zove implementacija presude i usklađivanja naziva sa Zakonom o teritorijalnoj organizaciji – ali i o tome mi možemo govoriti, ja o tome imam dakle svoj sud i stav, ali ovaj puta, dakle to nije tema – pokušava se napraviti reorganizacija matičnih područja i svesti njih, dakle registre i matična područja, u granice entiteta i Brčko Distrikta. Ja mislim da to nije cilj niti to sigurno nije zahtjev presude Ustavnog suda. Mislim da to nije interes nas u BiH i ja zbog toga danas, iz ovih razloga, ne mogu podržati ovaj zakon i glasat ću protiv ovog zakona. Toliko, hvala vam.
Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Ja neću ponavljati ovo što je gospodin Džaferović govorio, ali motivi mog javljanja su vrlo slični i moja namjera je bila da predlagača praktično upitam da mi pojasni šta je motiv bio za ove izmjene kada je riječ o ovim registracionim područjima, odnosno registracionim skupinama. Jer, gledajući Mišljenje resornog Ministarstva za lokalnu upravu i samoupravu RS-a, nisam primijetio da je na ovo upozoreno, ni da je ovo traženo. Također sam primijetio da nije pribavljeno ni odgovarajuće mišljenje resornog ministarstva iz Federacije. Ako je već to praksa pribavljanja kroz procedure mišljenja, konsultacije itd., red je bilo da se čuje i ovo ministarstvo iz Federacije, iz prostog razloga što se dolazi u situaciju da sada sa nazivima ... imamo sad novu vrstu problema kada se upustite u ovakvu vrstu rabote. Sada imate recimo u Federaciji opštinu Trnovo, imate u Federaciji opštinu Ilidža. Da li to sada znači treba biti zapadna ili treba biti u Federaciji itd. Ja recimo vidim tamo se Ilidža označava kao Ilidža u Federaciji, a nije mi poznato da je oficijelni naziv opštine Ilidža u Federaciji – Ilidža u Federaciji, nego samo Ilidža. Dakle, bilo je nužno, meni se čini, kada se već u ovakvu vrstu rabote upustilo, čuti se i sa resornim ministarstvom iz Federacije. I ja bih volio ako ima neko od predlagača da nam pojasni, prvo, šta su bili motivi za ovo premještanje opština iz registracionih područja u druga. Tamo u obrazloženju stoji da se to prilagođava teritorijalnoj organizaciji, ali zašto to onda ranije nije ispoštovano itd. i da se objasni da li je bilo nužno konsultovati i resorno ministarstvo, nadležno ministarstvo i u Federaciji da bi se izbjegle ove nedoumice. I ja bih, usput rečeno, više volio da se napravila jedna analiza o ekonomskoj opravdanosti postojanja najmanje 20, iz političkih motiva, uspostavljenih opština s nazivima istočnih 40 i zapadnih itd. koji nemaju apsolutno nikakvih referenci, niti preduslova da budu opštine i u Federaciji i u RS-u. I šta su to građani BiH, stanovnici tih područja uopšte dobili od ovih silnih epiteta? Hvala.
Riječ ima Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, ja ću svoju diskusiju značajno skratiti zbog izlaganja kolege Belkića a i kolege Džaferovića. Dakle, Klub SDP-a je potpuno na fonu ove diskusije i mi smatramo da kada je ovaj zakon u pitanju da se radi o zloupotrebi presude Ustavnog suda, odnosno implementacije presude Ustavnog suda. Vrlo je jasno, svi smo dobili u materijalima, na šta se odnosi presuda Ustavnog suda i nikakav problem ne bi bio za nas da se ta sudska presuda implementira kroz izmjene i dopune ovog zakona. Međutim, ovde se otišao korak dalje i uz implementaciju presude, onako kako je to Ustavni sud rekao, dodao se još jedan element koji apsolutno nije dio presude, a to je promjena registara matičnih brojeva. Mi smo ovaj materijal razmatrali na Ustavnopavnoj komisiji i tražili smo objašnjenja slično onima koje je kolega Belkić tražio i dobili smo odgovore koji su takvi kakvi su: da postoji taj princip na nešto što je bilo i ne mora značiti da je dobro, bez toga da smo dobili odgovor zašto to nije dobro. Jel' nekom stvara problem to što su u istom registru građani Goražda i Foče? Jel' to nekom stvara problem u životu? Jel' to stvara problem nekome iz Zvornika i Tuzle i Brčkog što su u istom registru? Kakve to ima veze u kom su registru? Ovdje je rečeno, a evo vidim da se kolega Prodanović javio, on je to rekao na sjednici Komisije da ne bi trebali biti protiv implementacije presude Ustavnog suda. Ja odmah da kažem i da jasno to naglasim: SDP apsolutno podržava presudu Ustavnog suda i njenu implementaciju kroz izmjene i dopune ovog zakona, ali nikad neće podržati da se uz našu zakonsku obavezu stave neke stvari kojima apsolutno ovdje nije mjesto, o kojima nije vođen razgovor, o kojima nisu vođene konsultacije. I zbog toga Klub SDP-a neće podržati ovaj prijedlog za izmjene i dopune zakona. Takođe, princip ko nije za ovo protiv je provođenja presude, a to smo čuli na sjednici Ustavnopravne komisije, za nas je apsolutno neprihvatljiv. I na kraju ću reći samo da smatramo da ne bi bilo naodmet pokušati graditi povjerenje među svima nama i razgovarati o ovim stvarima pa, ako ništa, bilo je korektno da se u obrazloženju zakona, gdje je vrlo korektno dato obrazloženje za ovaj dio koji je urađen radi potrebe implementacije Odluke Ustavnog suda BiH da se isto tako dalo obrazloženje i za ovaj drugi dio, umjesto što se bojažljivo jednom rečenicom na kraju pasusa reklo: predloženom izmjenom se također registraciona područja prilagođavaju teritorijalnoj organizaciji BiH. I stavljena je tačka bez ikakvog obrazloženja. Dakle, da skratim, mi ovaj prijedlog zakona, bez obzira na dalju diskusiju, nećemo podržati.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite. 41
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, pa evo, bila je rasprava na Ustavnopravnoj komisiji, htio bih da ponovim to za sjednicu Predstavničkog doma. Ovo je jedan od tipičnih načina parcijalnog odnosa prema provođenju odluka Ustavnog suda BiH da se često u BiH različito ponašamo prema određenim pitanjima gdje isključivo insistiramo na implementaciji, a ovdje kada bismo htjeli da zadržimo status quo koji je nažalost nametnut potpuno bespotrebnim nametanjem zakona i snažnim pritiskom međunarodne zajednice u BiH, što je proces dijaloga i demokratizacije dramatično osporavalo, gradilo veći stepen nepovjerenja i osjećaj da samo u BiH postoje jedni koji su pravi i drugi koji su bili krivi. Treba podsjetiti na to da ovaj prijedlog zakona ima apsolutno sve odlike implementacije odluke, odnosno presude Ustavnog suda BiH koja se odnosila na zahtjev od strane poslanika Narodne skupštine RS-a. Šta je problem ako se zahtijeva da registarska područja o jedinstvenom matičnom broju budu usklađena sa teritorijalnom organizacijom BiH? Prethodni zakon je primijenjen na teritorijalnu organizaciju, Zakon o teritorijalnoj organizaciji bivše Socijalističke Republike BiH, mislim iz '74. godine. Takve organizacije sada, takva teritorijalna organizacija u BiH ne postoji. U BiH sada postoje: lokalne zajednice, postoje entiteti RS i Federacija BiH, postoje kantoni, postoji BiH. Implementacija ove, kada je RS bila dovedena u situaciju da promijeni nazive određenih mjesta, što je isključivo nadležnost, i po Ustavu BiH, nadležnost entiteta, to je urađeno odmah na vrijeme, ne samo nazivi naseljenih mjesta u entitetu RS već i grb i zastava i niz drugih simbola što je bila obaveza RS-a. Sada se predlaže da ova registraciona područja budu u skladu sa teritorijalnom organizacijom. Problem jeste, odmah da otvorimo, problem jeste ne samo, slažem se sa kolegom Belkićem koji govori da imamo tužnu iscjepkanost lokalnih zajednica u oba entiteta i pitanje je da li trebaju neke opštine da postoje sa par stotina ili hiljadu, ali to je sasvim drugo pitanje, to nema nikakve veze. Ali ... reći problem je i nema nikakvog razloga da jedinstveni matični broj opštine Zvornik bude u registracionom području Tuzle. Neće niko iz Zvornika pobjeći niti iz RS-a niti iz BiH. Uskladićemo to sa sadašnjim ustavnim uređenjem BiH. Ono je sada takvo kakvo jeste i tužno je što 16-17 godina poslije Dejtonskog sporazuma dolazimo u situaciju da to prilagođavamo. Za nas je to apslutno neprihvatljivo. Takođe, zbog čega bi neki građanin opštine Petrovo trebao da ide po svoja dokumenta u Gračanicu? Zbog čega iz Osmaka treba da ide u Kalesiju? Treba da ostvaruje prava tamo gdje mu pripadaju. Dakle, ovdje je jasna namjera da se u čitavoj priči, kada se prijedlog ovog zakona postavlja ovako kako jeste, da u BiH postoje snažno prisutni nepolitički stavovi. Ja nemam ništa protiv tih stavova, odmah da kažem, nemam protiv ..., politički ne mogu proći, što se tiču RS-a. Ali oni zagovaraju uvijek dodatnu priču o regionalizaciji i nepoštovanju Ustava BiH. Ako Ustav BiH i kada bude bio u skladu sa Ustavom i Poslovnikom promijenjen i utvrdi se drugi način teritorijalne organizacije BiH, sasvim bi logično i legalno bilo, i u skladu sa zakonom i Ustavom ove zemlje, da se tada o toj poblematici na taj način razgovara. Sada zagovarati da treba da zadržimo registraciona područja pa ćemo, čak ako ih sada ne poštujemo ovako kako su predložena, imati situaciju da se građani iz dvije ili tri opštine, čak sa istim nazivom, nalaze u istom registracionom području, što može da stvara velike probleme i veliku zabunu. Dakle, za SNSD je prijedlog ovog zakona i njegov ustavni osnov apsolutno u skladu i sa principima ovog zakona, apsolutno u skladu sa ustavnopravnim sistemom BiH i znači 42 implementaciju Odluke Ustavnog suda o ovom pitanju koja je donesena i sa kojom se inače u implementaciji kasni. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Ispravak netačnog navoda i kratka replika. Dakle, nije tačno da neko iz Osmaka treba ići u Kalesiju po bilo kakve dokumente, niti da neko iz Zvornika treba ići u Tuzlu po bilo kakve dokumente. Radi se samo o broju unutar matičnog broja koji pokazuje broj registra gdje se ta opština nalazi. Dakle, apsolutno se ne radi o tome da iko igdje ide po bilo kakve dokumente. Dakle, to da razjasnimo. Druga stvar, kad smo predlagali implementaciju presude Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić-Finci protiv BiH da idemo na sveobuhvatnu reformu, u smislu da sad u startu odmah otklanjamo i diskriminaciju konstitutivnih naroda koja će nam vrlo brzo uslijediti, između ostalog stav SNSD-a je bio: ni manje ni više od onog što piše u presudi. I na kraju smo prihvatili taj stav jer radimo na bazi konsenzusa. I sada još uvijek postojeća radna grupa radi na tom principu ni manje ni više nego ono što piše u presudi. Kada to primijenimo na presudu Ustavnog suda BiH u ovom slučaju i kažemo idemo na istom principu, idemo sprovesti, implementirati presudu Ustavnog suda, onda se kaže da imamo parcijalni pristup implementacije presude. Nemamo parcijalni nego imamo dosljednost u odnosu na utvrđeni princip. Ako implementiramo presudu hajmo implementirati, ako hoćemo nešto šire onda je logično da razgovaramo o tome nešto šire i da budemo upoznati, a ne da dobijemo u materijalu kroz jednu rečenicu obrazloženja da bi ko biva i nešto još se tu trebalo uraditi. Dakle ovdje je, ja završavam, rješenje da se ovaj zakon povuče i da se napravi novi zakon koji će se baviti samo implementacijom presude Ustavnog suda i bez problema ćemo ga usvojiti.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Ja ne znam o kojoj unutrašnjoj teritorijalnoj organizaciji gospodin Prodanović govori. Nigdje nije propisano u Ustavu BiH da sve oblasti života, sve ono što je predmet regulative treba da bude strpano isključivo u entitetske granice. Mi imamo primjera, i to su dobri primjeri, gdje stvari funkcioniraju onako kako je to funkcionalno i efikasno, bez obzira na međuentitetsku liniju. Ovo je jedna od tih stvari. Ima ih još nekoliko vrlo važnih i vrlo bitnih: indirektno oporezivanje, obavještajna služba, SIPA, niz drugih, prema tome, ne znam o kojoj se to organizaciji govori koja zahtijeva ovakvu reorganizaciju matičnih brojeva. To je jedna stvar. 43 Druga stvar, ovo je neko napisao da uopće nije promislio, neka se ne ljuti ko god je pisao, ili možda je dobro promislio, ne znam, ja želim da vjerujem da nije promislio o mogućim implikacijama ovog rješenja. Da li je pomislio šta znači ovo u odnosu na već izdate matične brojeve, šta ovo znači u odnosu na prognana i raseljena lica, šta ovo znači u odnosu na popis stanovništva, šta ovo znači u odnosu na nove lične karte, šta ovo znači u odnosu na set zakona koji se tiču državljanstva? Dakle, sve ovo ima itekakve veze i nemojte misliti da se ovo ne analizira i da mi ovo ne znamo. Dakle, ja sam ovo sada izgovorio da kažem da je ovo jedan pokušaj da se sve ovo uradi kroz implementaciju presude Ustavnog suda, a nije predmet presude Ustavnog suda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja nisam očekivao da će jedno ovakvo pitanje izazvati ovoliko polemike. E, ovaj zakon neće očito dobiti podršku većine, to je nesporno. I ja mogu razumjeti ishod, ali ne mogu razumjeti šta je problemu broju. Evo, imali smo problem, ne znam ni ja, u nacionalnosti, imali smo problem u pismu. Šta je problem u broju? Evo, razumijem da neko hoće da zadrži postojeće stanje, ali ne razumijem šta je strah od novog stanja? Šta mijenja ako ja imam sedmicu umjesto trojke ili obrnuto? U čemu je problem? Zašto tako neviđeni strah od toga? Zato što nije sedmica nego je trojka. Imaju li brojevi nacionalnost? Jedno tehničko i administrativno pitanje odjednom je pretvoreno u nešto što ne bi trebalo. Tačno je da lokalna samouprava, eniteti preuzimaju ono što im je do sad bilo uskraćeno, bilo silom, bilo na koji god hoćete način. I ta presuda Ustavnog suda ima svoje posljedice da lokalna samouprava, pored ispravljanja onog što izričito tamo stoji, da preuzmu i ovo što joj pripada. Pripada joj. Zato što mene plaši odakle strah od promjene brojke. Šta će biti sutra kad budemo mijenjali nešto drugo ako je u brojci problem? I zar je, evo problem i da ostane, ali zašto je problem da se promijeni neviđen problem? A zašto ne bismo promijenili registarske tablice? Zašto ne bismo vidjeli kao sve države svijeta da vidimo, ne, sve ima različitih modela, ali zašto mi projektujemo strah od toga što će nam na tablicama pisati da je neko iz Banja Luke ili Sarajeva? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma nemojte budžet, evo pasoš ste nekidan usvojili pa idemo sa budžetom. Pustite tu priču šta ima posljedice, sve ima posljedice i znamo mi da košta. Ali zašto u BiH je strah da se na tablicama vidi Mostar, Sarajevo, Banja Luka? I mi živimo pod tim strahom i odgađamo to pitanje jer mislimo da je ovo bolje. Nije ovo bolje, mi smo ovo iz straha uradili i sad nemamo snage da priznamo da treba da to promijenimo. Da vidimo šta je problem i da ostane ovako, ali šta je problem i da promijenimo? Isto tako i kod ovih brojeva. Mogu biti argumenti i da ostane, mogu biti i argumenti da je presuda jasna i posljedice te presude da lokalna uprava, samouprava, entiteti preuzmu jer im to 44 pripada, jer je to teritorijalna organizacija. Ako to nije eksplicitno tamo napisano to njih pripada, i oni su samo radi praktičnih razloga to sada uradili. I nije problem što je neko da se to ne mijenja, nego je problem što se kaže da će sada jedna promjena brojke izazvati haos. A mi smo prihvatili i živjeli pod tim nametnutim stvarima i nije problem bio, evo nismo pravili problem. Ali odgađajući da se prilagodimo realnom životu mi pokazujemo tek time da smo za podjele. Tek time pokazujemo da život ide drumom, a mi šumom, ili obrnuto, kako hoćete.
Vrijeme!
Zaključujem. Ja zaista vidim da iza ovoga stoje drugačija viđenja političkog uređenja zemlje, drugačiji planovi mimo Dejtona, mimo nove priče koja je realnost ovdje, koje smo svi potpuno svjesni. I ne može se to promijeniti, ovo će biti prije ili kasnije usvojeno.
Replika, uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite
Moja replika odnosi se na diskusije ili replike uvaženih kolega Saše Magazinovića i Šefika Džaferovića. Jeste problem kada govorite zašto je problem da bude Zvornik u Tuzli. Jeste, jer Zvornik nije niti u Tuzlanskom kantonu niti u Federaciji BiH. Moramo onda biti otvoreni oko toga. Nikakav problem, nemamo rezerve da se registar jedinstvenih matičnih brojeva vodi u BiH onako kako je to u skladu sa zakonom, ali registraciona područja moraju biti prilagođena Ustavu, a samim tim i teritorijalnoj organizaciji BiH. Problem jeste. Vidite čime smo nezadovoljni. Nasiljem je učinjeno niz poteza koji stvara konfuznu situaciju BiH. Još jednom ponavljam, neoprostiva je greška zašto na ličnoj karti građana BiH nema pored grba BiH i grb entiteta i ispod naziva države BiH naziv entiteta. Nemamo ništa protiv takve države u kojoj će se poštovati prava svih, u kojoj ćemo biti ravnopravni i tako razgovarati. Ali protiv takvih stavova imamo i borićemo se na svaki mogući način. Stvorićemo pretpostavke, odmah da vam kažem. Ako je u pitanju jedinstven matični broj zar nije logično da on odgovara uređenju Ministarstva unutrašnjih poslova, znači policijskih snaga u BiH i pravosuđa. Nepravedno je uspostavljena i Uprava za indirektno oporezivanje na način kako je uspostavljena i imamo vidljive presude Suda BiH oko toga i svako se trudi da jedni druge varamo. Nemamo razloga. Pitanje je i uspostavljanja SIPA-e i niza drugih organizacija. Otvorićemo svako pitanje, sve do jednog u BiH, dakle otvorićemo ga i razgovarati o njemu da dođemo zajedničkim dogovorom do onog momenta dok svakom građaninu u BiH ne bude jer BiH ne smije nikom biti tijesna ali nikom ni previše komotna, a nekom tijesna. Dakle, protiv takvog načina, protiv bilo kakvog uspostavljanja zakona mi se na taj način borimo. Nismo iskreni. Ako imamo, to sam napominjao na Ustavnopravnoj komisiji: kada trebamo da implementiramo presudu Ustavnog suda u ovoj oblasti, onda bismo to samo što nam odgovara, dajte zadržimo to što ima. Kada treba implementirati presudu Ustavnog suda BiH o gradu Mostaru, 45 takođe to nastojimo. Dajte jednom da razgovaramo šta je problem, kako ćemo doći do nečeg što je zajedničko. Ovo, mislite da nisu, ovo su životna pitanja građana u BiH kao pretpostavka demokratskog razvoja i ekonomskog napretka. Mi gubimo vrijeme na tome uzalud, gubeći dakle suštinske pretpostavke da možemo raspravljati o bržem članstvu BiH i putu BiH za članstvo u EU i boljem ekonomskom razvoju, ali nećemo od njih odustati po cijenu da platimo cijenu, u određenm smislu, ekonomskog statusa građana BiH. Hvala vam,
Idemo dalje s replikama. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja sam se javio, pošto gospodin Prodanović je postavio javno pitanje šta je problem i pozvao se na iskrenost. Evo, ja ću vrlo iskreno i otvoreno reći šta je za mene problem kao Beriza Belkića. Problem je što lider njegove političke partije kaže da ga BiH ne interesuje, da ona nema perspektivu i da ona kao država maltene ne postoji. I dakle sve što je u kontekstu toga, te radnje u smislu ataka na ono sve što čini integraciju ove zemlje ja doživljavam kao direktan udar na moju sigurnost i moju životnu perspektivu. Evo, gospodine Lazare, to je iskreno moj motiv da i u tehničkim stvarima vidim nekad drugu vrstu namjere, jer čovjek otvoreno kaže.
Uvaženi poslanik Saša Magazinović, replika, netačan navod, ispravka, odgovor na repliku, sve zajedno.
Ovo je još što mi je ostalo pa da se ne uključujem više. Dakle, ja mislim da je kolega Kalabić zapravo postavio ključno pitanje, pravo pitanje. Šta kome uopšte znači promjena broja? I to je upravo ono što sam ja u svojoj diskusiji htio reći. Šta, koji je razlog da se on mijenja i šta to nekome uopšte znači? Koja je upotrebna vrijednost te promjene? Šta će se sa njom desiti? I što je uopšte ikome palo na pamet da ovo stavi u izmjene i dopune i time onemogući usvajanje zakona koji jeste iniciran presudom Ustavom suda. Dakle, kolega Kalabiću, tu se apsolutno s Vama slažem. Ja ne bih dalje išao u ovo kakve bi ko želio tablice, grbove itd., mislim, jedna je stvar naše lične želje, a druga je ono što je realno. Možda bih ja volio da na ličnoj karti ili na tablicama imam grb Fudbalskog kluba "Željezničar", ali je to i nelogično i, ne znam ni ja, da ne ocjenjujem dalje, nerealno pa takve stvari i ne predlažem. Dakle, da se vratimo u ove realne okvire i da probamo ići ka rješenju, a po meni još jednom rješenje je da se dobije novi zakon bez ovoga što je kamen spoticanja.
Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. 46 Pa, mene iznenađuje ovoliki broj diskusija na relativno prihvatljive i trivijalne promjene. Sadašnji Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o jedinstvenom matičnom broju samo uvodi registre po izbornim jedinicama kako su to definisani u Izbornom zakonu. Pored toga, član I. stav 3. Ustava BiH kaže: 'Bosna i Hercegovi se sastoji od dva entiteta, Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske.' Šta je sporno da se u jednom registru nađu opštine koje pripadaju jednom entitetu, koje pripadaju istoj izbornoj jedinici? Ja ne vidim odakle paranoičan toliki strah. I, kad vidim takav jedan paranoičan strah i takav jedan pokušaj da se to spriječi, ja se onda osjetim ugroženo, jer mi se oduzimaju moja građanska prava da se osjećam i državljaninom entiteta RS-a. Evo, danas smo mogli da vidimo, ja sam zapanjena onim što sam čula od gospodina Belkića, da je promjena ovog matičnog broja atak na integraciju BiH i sigurnost. Ja bih onda, ako idemo tom logikom, mogla reći da zadržavanje sadašnje podjele u registrima predstavlja atak na ustavni poredak BiH, jer se ona sastoji iz dva entiteta, i da predstavlja pokušaj centralizacije BiH. Hvala.
Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Evo, trebao bih imati pravo na dvije replike, ali pokušaću skratiti. Znači, kad sam rekao gospodinu Magazinoviću: mi ne možemo promijeniti stvar što vi nećete glasati, nećemo pomrijeti svi zbog toga što danas nećemo promijeniti ... To je činjenica, ali ostaje stega, ostaje da to nećete i ne date. I dobro vas je dopunio gospodin Belkić, ne damo, i evo sad vam kažemo ne damo, zato što mi planiramo s vama nešto drugo. Mi s vama planiramo nekakav drugačiji scenario svoj imamo, zato ne damo. E, to je činjenica što sam ja rekao, ne možemo promijeniti. Ali što kažu: 'I mi konja za trku imamo.' Čekaćemo se na nekom drugom gdje nećemo moći da promijenimo. Jer i mi razmišljamo o ovome što je rekao gospodin Belkić ali izvadio je iz konteksta. Prvo je njegov sadašnji polulider ili ne znam da li je i L od lidera, bivši vođa, davio Milorada Dodika sa pričom 100% BiH gdje njega nema ni kao čovjeka, ni kao od entiteta, ni kao države. I davio, davio dok se ovaj nije oteo. A kad se oteo, rekao je i to tvoje nije ništa. To je gospodin Belkić zaboravio da u priči od 100% BiH nije bilo mjesta ni RS-u, ni Srbima, ni bilo kome. I kad je to pretvoreno u prćiju i kad je to propalo, i politika i vođa i sve ostalo, sad se čudi što Milorad Dodik ne ide i ne plješće BiH. Ja mislim da bi bolja bila politika da legalizujete ono što govori Milorad Dodik. Da mu dozvolite da se demokratski u ovom parlamentu raspravlja o njegovim idejama kao što su to dozvolile Škotska i Engleska. I sad trezveno o tome raspravljaju, vrlo trezveno. Jel' mislite da on nije odgovoran kad iznosi te ideje? Nije lako te ideje spovesti i one sve imaju svoje izazove. Ali suprotan je efekt da ne date da govori, da ne date. To je poziv na tamni vilajet, to je zulum. To je to što proizvodi kontraefekat. Ma ne dam ti ni da pričaš o tome, a kamoli da to sprovedeš u djelo! I obično se to desi da taj ko to uporno priča sprovede u djelo. Istorija nas uči tome da je uvijek bilo tako, imam osjećaj da će biti i u ovom slučaju.
Replika druga, uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 47
Pa evo, prvo na ovu temu vođa itd., dakle svakom njegovo, gospodine Kalabiću, vidjet ćemo šta će se desiti sa Vašim vođom. Vi ste inače vrlo vješti za ove doskočice i za ovu prezentaciju raznih scenskih događaja itd. Ali da pojasnim, dakle apsolutno sam u kontinuitetu stava da ovakvi entiteti sa ovakvim raspoloženjem i namjerama prema BiH su neprijatelji njezini i apsolutno sam za ukidanje takvih entiteta, s takvom filozofijom i s takvim namjerama. Apsolutno sam protiv centralizacije zemlje. Apsolutno sam protiv zuluma itd. Dakle, gospodine Kalabiću, ja kada sam na diskusiju gospodina Prodanovića, koji je rekao da moramo biti iskreni, da moramo reći jedni drugima o čemu se radi, ja sam jednostavno odgovorio sljedeće: da u kontekstu izjava koje daje predsjednik SNSD-a u smislu da BiH kao država ne postoji, da ga ne interesuje, da je najbolje da se raspadne itd., pa kada to politički i racionalno promislite sa diskusijama koje ovdje čujete, sa inicijativama da se ukine ovo, da se ukine ono, sa inicijativama da se država do gola razvlasti, da tako kažem, onda morate imati oprez i boriti se da je sačuvate. Prema tome, dok sjedimo ovdje, poslanici Strake za BiH će ovako reagirati. Imamo i mi instrumente, ruke, pa da vidite kako je to kad se zloupotrijebi entitetsko ili ovako ili onako glasanje.
Replika, predsjedavajući gosp. Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Zamolio sam kolegu da najavi da ne bi sam sebi davao riječ. Gospodin Kalabić ima dvije replike i ne može treću da ima, može da diskusiju ima. Mislim da smo se udaljili od današnje teme. Tema je matični broj, Zakon o jedinstvenom matičnom broju i molim vas da se vratimo na današnju temu razgovora. Nećemo završiti ovaj zakon, jasni su ovdje stavovi svih. Znamo unaprijed ko je za, ko je protiv. Nemamo potrebe da izgubimo čitav dan kako bi jedni drugima rekli što ružnije stvari. Ako želite da otvorimo diskusiju na taj način, svako od nas poslanika ima šta da kaže, i u vezi ko voli BiH, ko voli RS, ko je mrzi, ko je naziva genocidnim, ko su agresori svaki dan, ko želi da je ukine, šta je zloupotreba entitetskog glasanja, šta je preglasavanje itd., itd. Ali to nije tema današnje diskusije ovdje. Tema je Zakon o jedinstvenom matičnom broju, prošlo kroz Savjet ministara na isti način kao prethodni zakon, došao ovdje i na nama je da kažemo jesmo li za ili protiv. Mi smo iz RS-a, koliko sam vidio, decidirano rekli da podržavamo ovaj zakon, smatramo da je to podrška Odluci Ustavnog suda. Naravno, argumenti drugi su protiv toga i idemo dalje na sljedeće zakone. Hvala. Uvaženi poslanik Petar Kunić, diskusija. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja sam na Ustavnopravnoj komisiji rekao svoje stanovište. Mislim da je prijedlog nadležnog ministarstva u stvari usklađivanje sa Ustavom. Dakle, usklađivanje ovog zakona sa Ustavom i to je trebalo učiniti daleko ranije. Ima još nekih stvari koje će se pojaviti, koje će biti takođe usklađivanje 48 sa Ustavom, a nisu do sada usklađene. Očito su neki bili pod velikim atakom dugo vremena da nisu iz Ustava pronalazili neke odredbe koje nisu usklađene, odnosno neki zakoni da nisu usklađeni sa Ustavom ili neki zakoni još nisu doneseni, a trebaju biti doneseni. Zaista, postavlja se pitanje zašto izaziva to toliko žuči, da li smo u fazi da imamo toliki stepen nepovjerenja. Zaista je visok stepen nepovjerenja. Suštinsko ovo pitanje, i ja ću ponoviti od gospodina Kalabića: pa koga smeta taj broj, a kad se zna da je to usklađivanje sa Ustavom, odnosno usklađivanje sa teritorijalnom podjelom BiH, odnosno administrativno-teritorijalnom podjelom. Gospodo, ja bih vas podsjetio da je to bilo najvažnije pitanje u Dejtonu i u preddejtonskim sporazumima, dakle ta administrativno-teritorijalna podjela. Koliko su jedni osjetljivi na to toliko su i drugi. I moram reći da ćemo insistirati na tom i da nećemo prihvaćati mjere amortizacije u tom pogledu, jer to je ustavno pravo. Dakle, činjenica je da građani žive u RS-u a da imaju matični broj u Federaciji. Činjenica je da je lokalna samouprava u isključivoj nadležnosti entiteta, dakle isključiva nadležnost entiteta. Ja bih vas podsjetio da je prilikom donošenja, odnosno rasprave o ustavnim amandmanima, Aprilski paket kako se zove, bilo je predviđeno da BiH uređuje osnove, dakle bio je predviđen okvirni zakona. To nije prihvaćeno. Sadašnje pravno stanje je prema tome da entiteti uređuju lokalnu samoupravu i to je apsolutna kategorija i tu nema nikakvih dilema. Prema tome, logično je, pa da nije čak, da nije usklađivanje sa administrativno-teritorijalnom, ako hoćete, i političkom podjelom, dakle mi nikada nismo ovdje otvorili raspravu, jer gotovo nemoguće je otvoriti raspravu koji je tip ovo države. Ja stalno tvrdim da je to ... sada federalna država. Naravno, neki misle da nije. A kad otvorimo raspravu, onda ću vam dati egzaktne elemente koji apsolutno govore da se radi o federalnoj državi, jer je teorija tu jasna, definisala je šta je federalna država, koji su njeni elementi. Dakle, mi imamo administrativno-teritorijalnu podjelu i naravno da će i matični brojevi biti vezani za tu administrativno-teritorijalno podjelu. Jer građani ostvaruju svoja prava, molim vas, ostvaruju svoja prava u entitetima, odnosno presumpcija je u opštinama. Kao što postoji presumpcija nadležnosti u korist entiteta prema Ustavu BiH, tako postoji i presumpcija nadležnosti u korist opštine. Zašto? Zato da se poslovi približavaju bliže građanima, da se jeftinije i efikasnije izvršavaju. Hvala vam.
Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, nismo iskreni i možda, bez obzira što predsjedavajući maloprije kaže da bi trebali da završimo sa svim ovim pričama, možda nam baš takva priča nedostaje, možda bismo otklonili sve silne dileme koje imamo, a naročito strahove koji su oko nas. O svemu treba govoriti, ali vidimo da različito o tome mislimo zato što smo sa pozicije donošenja odluke uvijek ako moramo ili ako ne moramo. Recite mi molim vas da smo izašli sa prijedlogom, da nije postojala ova odluka Ustavnog suda, da li bi ovaj parlament ikada donio ovaj zakon kojim bi se konačno uskladila imena opština sa stvarnim stanjem? Nikada, nikada. Razgovarali smo mi više puta na tu temu, apsolutno nije postojala spremnost da se tako nešto usvoji. Hoću da vas podsjetim, što se tiče te korektnosti entiteta, RS je uradila sve ono što se od nje očekivalo sa aspekta ispunjavanja ustavnih obaveza. Rečeno je: ne može biti srpski glas pa je postao „Glas Republike Srpske“, rečeno je ne može biti Srpski Brod ili ne znam šta, pa je to sad samo Brod. Dakle, niste trebali vi da nas upozoravate na to, mi smo to uradili i bili smo spremni da 49 uradimo. Ja sam mislila da će ova odluka Ustavnog suda pomoći da se unutar Federacije riješi pitanje i da Gornji Vakuf ne bude istovremeno i Uskoplje i obratno, odnosno da Rama bude i Prozor, to vam nije pomoglo. Šta je još licemjerno u svemu ovome? Kad treba braniti neke elemente bivše države vidimo da je upravo brane oni koji su najviše uložili da nje danas nema. Slavite praznike bivše države, pa ne znam zašto nismo ostali kad nam je tako sve bilo dobro, zašto nismo ostali u toj državi nego smo činili sve da je ne bude. Evo sad i ovo, neko neće da kaže car je go, iako ništa time neće postići. Kako kaže Lazo Zvornik je u Republici Srpskoj, makar pisalo tamo ne znam šta. I ne priznati da je ta teritorijalna podjela takva znači ne priznati da postoji entitet koji se zove RS. I znamo mi da je to problem u vama. Nije tačno da nemamo ono što je uzeto od RS-a, jer što je uzeto to je i dalje problematično. Uprava za indirektno oporezivanje danas duguje 60 miliona RS-u, da ne govorimo o ostalim institucijama. I još jedna stvar s kojom bi trebali da porazgovaramo i da otvorimo debatu zaista: da li nove institucije, svaka nova institucija znači više BiH? Ne znači. Ni nismo spremni na ovom parlamentu da govorimo o institucijama koje smo nagruvali a da one nemaju smisla nikakvog i da troše novac da moramo uzimati od onih kojima treba novac, evo možda ćemo uzeti od Granične policije zato što hoćemo da zadržimo i one institucije koje ni na koji način nisu opravdale svoje postojanje. Nema ovaj parlament snage da to uradi. I ovo što sad činite da zadržite teritorijalnu podjelu bivše države, hoću da ostanem dama pa da ne kažem do kraja šta to znači. Moramo početi da razgovaramo o temama koje će nas približiti a ne udaljiti, ako hoćete da zadržite ovu državu. Ne ruše predstavnici RS-a BiH. Od nas ćete dobiti uvijek pouzdanog partnera kad gradimo u interesu da i mi imamo koristi, ali zašto bi mi glasali za zakone koji samo vama korist donose, vama iz Federacije, mislim. Hoćemo da imamo i mi koristi od toga, nećemo da nas niko krade i da nam uzima dio naših prihoda od Uprave za indirektno oporezivanje, nećemo to. I zašto bi to, jel' biste vi to dozvolili? Hoćemo da strogo poštujemo ono što je ustavna materija i ni na koji način nećemo osporavati BiH ako budemo imali koristi od nje. Za sada što god je naš prijedlog vi ste protiv toga. Entitetsko glasanje, evo nemojte danas da zloupotrebite entitetsko glasanje i glasate protiv ovog zakona. A ništa nećete dobiti time što ćete ga srušiti, jer Zvornik će i dalje ostati u RS-u.
Uvaženi poslanik Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Kod rasprave o ovom zakonu na Ustavnopravnom povjerenstvu upozorio sam na pogodnost pitanja za otvaranje teških priča, strateških priča pod navodnicima, ili bez njih i apelirao sam da tomu usprkos da se dakle pokušamo othrvati toj zamci, toj opasnosti, da pokušamo biti što racionalniji i pragmatičniji. Naime, kod ovog zakona jedna stvar je jasna, on ima svoj nužni i svoj dodatni dio. Nužni je onaj dio kojim se implementira presuda Ustavnog suda, a dodatni je onaj koji nužno nije morao biti a mogao je i jeste. Rekao sam i na Ustavnopravnom povjerenstvu da nisam previše oduševljen činjenicom da je dodat taj dodatni dio i taj moj stav je naravno otprilike rezultat činjenice da je 50 raspoloženje spram tog dodatnog dijela proporcionalno raspoloženju kojeg Hrvati osjećaju prema dejtonskom ustavnom okviru. Ali evo, da i ja ne bih upao u zamku započinjanja teških i složenih priča, pokušat ću apelirati još jednom da nastojimo biti racionalni i pragmatični i da ne zaustavljamo ovaj zakon u ovoj fazi, riječ je o prvom čitanju. Naime, sve dvojbe i dileme, sve ono protiv i za što je ovaj ili onaj, mogu se riješiti u drugoj fazi. Do te druge faze može se još dodatno i razgovarati i eventualno približiti stavove i onda se eventualnim amandmanskim djelovanjem može doći do zakona koji će izići iz ove Parlamentarne skupštine i kojim će biti implementirana presuda Ustavnog suda, a mislim da nam je to svima interes. Dakle, evo apeliram još jednom: nemojmo zaustavljati zakona u ovoj fazi i pokušajmo ostaviti nešto prostora za dodatno usuglašavanje do druge faze, odnosno do amandmanskog djelovanja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Nije diskusija više je replika, ali evo malo ću biti na fonu ove vaše priče. Jednostavno, nisam htio da se prijavljujem za repliku zbog kolega koji su već bili prijavljeni za diskusiju. Ma, evo par riječi, je li, da nas podsjetim da BiH nije državna zajednica, kako to ovdje kroz diskusije da se primijetiti, da je BiH država koja u teritorijalnom dijelu ima unutrašnje razgraničenje na dva entiteta, i jedan od entiteta na 10 kantona itd. To je suština problema. I Distrikt Brčko, evo napominju mi, to je suština koju moramo znati ako hoćemo da razgovaramo na ovu temu. I uistinu, ako mislimo na drugačiji način nego da ovaj zakon ne treba prihvatiti iz ovih razloga koji su ranije navedeni, onda mi idemo u dodatnu podjelu države BiH, to je suština. I to nije dobro, i to nije dobro i moramo bježati od toga. Ja sam državljanin BiH, ja sam se ovog entitetskog odrekao, to me ne interesuje. Znači, ja sam državljanin BiH i mislim da bi se svi na jedan takav način trebali i ponašati. Pa ako u ovom momentu imamo nešto zajedničko što nas veže, pa i taj broj koji evo postade sporan, sad ne znam kome više, onda ga trebamo zadržati kao takvog i da imamo još jednu dodatnu sponu koja će nam pomoći da u nekom periodu ispred nas mi ili neke druge generacije ovu državu BiH učine i ustavno boljom i boljom u ekonomskom smislu za život budućih generacija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Niko Lozančić. Izvolite. 51
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, cijenjeni gosti, pa, vrlo interesantno je, ja da budem iskren, nisam mislio raspravljati o ovom zakonu, ali pošto je ovaj zakon pobudio raspravu o svim temama osim o samoj prirodi i principima zakona, evo pri kraju ove rasprave odlučio sam da dam i nekakav svoj skroman doprinos. Ovdje ni u jednom bar dijelu rasprave dosadašnje nismo čuli šta je to uopće jedinstveni matični broj građana, i zašto je on uspostavljen, i čemu on služi, i gdje se on sve danas nalazi, i koliko je građana ove zemlje koji imaju nekakav jedinstveni matični broj građana, i nije propisano ovim prijedlogom hoće li se to morati mijenjati, kad će se to morati mijenjati, u koliko službenih evidencija će se to morati mijenjati, od matičnih knjiga rođenih gdje su, gdje je upisano preko 4 miliona jedinstvenih matičnih brojeva, od osobnih iskaznica, vozačkih dozvola, prometnih dozvola, bankovnih računa, mirovinskih itd., itd., i svih mogućih evidencija koje postoje u ovoj zemlji gdje se jedinstveni matični broj koristi kao najpouzdanije sredstvo identifikacije svakog građana. Mi smo ovo pretvorili u lokalnu upravu i samoupravu, što blage veze nema. Pretvorili smo u priču o entitetskim podjelama, ne podjelama, zagovaranjima, ne zagovaranjima, nema blage veze s tim, ja moram reći, bar ja tako mislim da nema blage veze, ali smo najmanje pričali o tome, iako u zakonu kaže da nisu potrebna dodatna finansijska sredstva, koliko i kako će se ovaj zakon odraziti na, evo najmanje, najmanje 4 miliona građana ove zemlje koji imaju određen matični broj. I koliko će to ... od njih ... Ne vjerujem da će puno sredstava trebati država izdvajati, znači, ali koliko će to od njih sredstava uzeti da promijene svoju identifikaciju u svim mogućim ... države i vjerovatno ... su u njihovom interesu, vjerovatno da bi njima bilo bolje i da bi pored svih konfuzija u kojima danas žive dobili još jednu konfuziju, niti znaju kad treba mijenjati ovaj matični broj, niti znaju kako će ga mijenjati, niti znaju do kad važi postojeći. I ja mislim da iz tih razloga, zbog tih građana nije nužno u ovom trenutku da se vrše promjene, znači nije nužno, jer to zahtijeva njima novi namet na vilajet. A volio bih kad smo pričali maloprije o onom zakonu pa se pozivali na interese privrede itd. da budemo efikasni pa da se malo i praktično ponašamo u interesu građana, a da ih ne zbunjujemo dodatno zakonima koji nisu nužda.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi kolege i kolegice, uvažena lijeva strana koja je još ostala i nisu se razišli, u prošlom mandatu a evo i sad u ovom uvijek sam insistirao i insistiraću da svaki zakon koji dođe u parlamentarnu proceduru držimo, pod navodnim znacima, živog dok ne iscrpimo sve mogućnosti kako je Poslovnik predvidio do njegovog konačnog finala, a finale je kada se stavlja posljednji put, ne posljednji put u smislu glasanje, nego na taj zakon prst da li je on definitivno usvojen ili je pao. Dakle, mi ovakvim diskusijama kad se pojavi u prvom čitanju toliko treba da govorimo o tim principima, a to sve te principe zaobiđemo a onda umiješamo. I šta nam se desi? Da su nam važniji brojevi nego ljudi. I mi praktično dovodimo u poziciju sebe da gubimo vlastiti identitet ko smo, šta smo od pamtivijeka i pretvaramo se u brojeve. Dakle, mi štitimo interes i ustavnu poziciju RS-a i ja plediram uvijek na kolege da nas ne tjeraju iz BiH, jer ako se nekada ne razumiju sa nama ili ne slažu, to ne znači da smo mi ovdje došli 52 sa stavom i danas proglasili samostalnu RS. Mi samo iznosimo poziciju RS-a, njene ustavne nadležnosti, čime najviše takvim načinom branimo Ustav BiH. I onda na kraju kad bi se pravila jedna opšta analiza, morao bi neko, barem sa ljudske strane, da kaže: pa ovi poslanici iz RS-a su veći zaštitnici ustavne pozicije i teritorijalne organizacije BiH nego mi sami koji njih napadamo kao navodne separatiste, a to nije tako. Dakle, šta želim da kažem? Dajemo šlagvort centrima civilnih inicijativa, koje pozdravljam uvijek, koji će imati informaciju: Parlament je planirao da usvoji toliko i toliko zakona, a usvojili su 5%. Pa nećemo ni 2%, jer nikada ni u njihovom izvještaju neće biti barem tri rečenice: vodila se žestoka rasprava, nego će biti: poslanici neradnici sa ogromnim primanjima usvojili su najmanje zakona od svih država u regionu. Dakle, pogrešna koncepcija jer tamo su jednonacionalne države, oni nemaju problema s matičnim brojem jedne opštine koja pripada RS-u i one koja pripada Federaciji. Ali ako matični broj i ta registracija pripada recimo opštini Pale, nema tog ni fizičara, ni kosmičke neke sile koja će danas Pale prebaciti na mjesto Gruda, a Grude prebaciti na Pale. E mi takve stvari i komplikujemo i dovodimo do apsurda. Zato ću završiti, a uvijek sam tako radio, ne sa porukom i molbom, nego dajte ljudi da iscrpimo sve mogućnosti, damo zakonu mogućnost da živi, u amandmanskoj fazi vidimo da li je moguće nešto popraviti, pa kažemo u onom finalu, kažemo: mi jesmo za, ovi drugi nisu za, ili oni drugi jesu za, mi nismo za, ili niko nije za, ili svi smo za. Kamo sreće, jer mi smo za samo kad trebamo ratifikovati neke sporazume, jer to malo ko i čita, a kad je ovako ova neka polemika koja ne bi trebala da ovoliko izazove pažnje, barem u prvom čitanju, evo mi dokle dovedemo i ja pitam predsjedavajućeg kad ćemo mi na pauzu. Hvala lijepo.
U zavisnosti od prijavljivanja. Ja sve očekujem da je zadnja diskusija. Gospodin Milan Zjajić već peti put diže ruku, ali nećete još dobiti riječ, jer još nije vrijeme za Vas, polako, smireno, ima diskusiju Saša Bursać, u zavisnosti šta bude poslanik govorio i vjerovatno će biti replika ili neće biti replika i drugih prijavljivanja. A pauza, namjera je moja bila u 14,00 da bude, ali vidjećemo kako će se dešavati. Izvolite, Saša.
Hvala, predsjedniče. Pozdravljam cijenjeno predsjedništvo, kolege poslanike, sve prisutne u sali. Ja neću dugo, a nadam se da neću prouzrokovati ni jednu repliku. Ovako, razmišljam i slušam šta kolege govore. Jedan se sjetio uređenja BiH, a pričamo o matičnom broju, drugi se sjetio bezbjednosti u BiH i kako ga može ugroziti matični broj i izjave Milorada Dodika, ne vidim isto nikakvu vezu, jedan, i logičan, šta će nam uopšte matični broj. A ja, evo, ponukan ovako svim diskusijama i slušam znači gdje se sve luta, a znam za jedan praktičan problem. Ja dolazim iz Prijedora i kada sam ja bio u priči oko nekog matičnog broja, odnosno neko meni blizak, matičnih brojeva nije bilo i taj se matični broj čekao 15 dana. Da li se iko sjetio da bi to mogao biti problem? Ako taj matični broj može da dođe brže i lakše iz mjesne zajednice, ja sam zato da prenesemo ovo, sad malo parafraziram, znači na mjesnu zajednicu. Ako je to lokalna zajednica koja će to brže da uredi i neće se morati čekati 15 dana, neka to ide na lokalnu zajednicu. Ako je to entitet, neka to bude entitet, ako će to biti komplikovano na bilo koji način, kako sam to sad pobrojao, dajte da tražimo neko četvrto, peto rješenje. Znači, BiH ili bilo ko samo da se to praktično riješi. 53 Gospodine Belkiću, što se tiče bezbjednosti, znači ne želim Vas da prozivam, samo da Vam dam jednu informaciju: ja dolazim iz Prijedora, a u Prijedoru je jako mnogo povratnika, povratnika Bošnjaka, muslimana kako god. Ti su ljudi imali ogroman problem, oni su uzeli često godišnji odmor da dođu u Prijedor da riješe svoje dokumente, za svaki dokument treba im matični broj. I kada su tamo došli i podnijeli neki zahtjev, jer moraju lično da dođu da podnesu taj neki zahtjev, rekli su im: nema matičnog broja, dođite za 15 dana. A njihov, recimo, godišnji odmor traje 7 ili 10 dana i znači oni su morali da traže načina kako da ostanu ili poslije da dođu da riješe taj problem. I ti su problemi onda ogromni i tek onda kreće jurnjava za svim ostalim dokumentima, znači tipa lične karte, pasoša, ovoga, onoga, svega ostalog. Nemojte da komplikujemo. Ako će ovaj zakon, ako je došao ovakav kakav jeste i ako će on nama poboljšati, znači građanima BiH olakšati da dođu do tog matičnog broja, ako će im olakšati da dođu do svojih dokumenata, ako im išta znači taj broj u životu, dajte da to bude što lakše, što brže. Znači, nemojte da sad spominjemo neke tamo izjave ne znam koga. Nisu se oni osjećali ugroženi jureći taj svoj matični broj, ali su se osjećali sigurno poniženi zato što ga čekaju 15 dana. Ja bih rekao poniženi, znači ne treba koristiti riječ ugroženost, ugroženost od nekog ili od nečeg, ako ljudi imaju praktičan problem. Ovdje ja ne vidim ugroženost, ne vidim ovo, ne vidim ono, znači vidim samo da je problem i da je ponižen svako od svoje države, bila to BiH, od opštine ili bilo koga ako ne može to da završi u što kraćem vremenskom roku. U normalnim zemljama taj broj dođe poštom na kućnu adresu, ne ide se nigdje i ne juri ga niko i ne svađa se niko oko njega da li je to nadležnost ovoga ili onoga. Samo znači iz ovog praktičnog dijela ponukan ovim stvarima sam se javio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. S obzirom da smo od ministra civilnih poslova gosp. Sredoje Novića dobili da je on na službenom putu u Rusiji, pomoćnik ministra gosp. Milan Zjajić ima potrebu da se javi povodom ovog zakona. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, kada je u pitanju ovaj zakon, ja želim odbaciti sve one fobije i pretpostavke o postojanju nekakvih skrivenih namjera, bilo ministra, bilo nas koji smo radili na ovom zakonu. Zakon je bio potreba implementacije Odluke Ustavnog suda BiH. I kroz implementaciju Odluke Ustavnog suda došli smo u poziciju da imamo četiri para opština u BiH koje imaju ista imena: imamo Pale, imamo Foču, imamo Kupres, imamo Trnovo. To može i stvara velike probleme u praktičnom radu, i bio nam je motiv da to pitanje pokušamo riješiti na adekvatan način kao tehničko pitanje. Sa druge strane, i prilikom izrade i ovog zakona i bilo kojeg drugog zakona, mislim da je obaveza svih koji učestvuju u zakonodavnom procesu da zakone usklađuju sa Ustavom i drugim zakonima i kreiraju adekvatan pravni sistem. Vi ste vidjeli da je prethodna ili važeća podjela po registracionim područjima napravljena na neki način. Ona je napravljena 1976. godine ne po nekoj zvaničnoj teritorijalnoj međuopštinskoj organizaciji BiH, jer je zvanične nije bilo, ali je bila nezvanična za organizaciju tadašnjih društvenopolitičkih organizacija, pa je bilo deset međuopštinskih konferencija Saveza komunista, 54 omladine, sindikata i socijalističkog saveza, e, to su ove koje imate u registracionim područjima. U međuvremenu promijenio se ustavni poredak BiH, prvo ona je podijeljena na dva entiteta i Brčko Distrikt. S druge strane, Federacija BiH se sastoji od 10 kantona. Vjerovatno ste primijetili, ali niste reagovali, da je došlo i do promjena u registracionim područjima opština iz Federacije, da opštine Kiseljak, Fojnica, Visoko, Kreševo, Vareš još uvijek se po ovoj ... postojećoj nomenklaturi, rekao bih, nalaze u Sarajevu, a to su opštine koje pripadaju drugom kantonu. Ista je situacija i sa opštinom Olovo koja je takođe pripadala, mislim, sarajevskom, a sada pripada tamo. Ovo su činjenice. Druga stvar koju trebamo reći kada je u pitanju ... Ilidža FBiH; tu je naziv Ilidže uzet iz Ustava Kantona Sarajevo koji je relevantan za određivanje naziva mjesta u Federaciji. I svi nazivi su za Federaciju uzeti iz relevantnih ustava kantona. Kada je u pitanju primjena zakona, vidjeli ste da je rečeno i da je predloženo ... da on stupa na snagu osam dana od stupanja na snagu, što znači da će se primjenjivati samo na buduće matične brojeve, na one matične brojeve koji su evidentirani i nalaze se u evidenciji. On se neće primjenjivati jedino u slučajevima zamjene ili promjene iz bilo kog razloga ako dođe, jer situacija sa Javnim registrom matičnih brojeva je takva da imamo još uvijek duplih brojeva, imamo još uvijek ljudi koji nisu izvršili registraciju svog matičnog broja. Tu se javljaju određeni problemi, jer u toku ratnih dešavanja u BiH radili su paralelni organi, paralelne institucije, a ovako predložena podjela registracionih područja omogućava brz i efikasan način rada nadleženih organa. Jer vidite, kod kasnije eventualne pretrage u ovoj oblasti, jer kada se jednom učini greška u registru, mukotrpan je put da se ona ispravi. A ako morate tražiti Olovo za kojeg znate da je u Ze-DO kantonu, morate ga tražiti u Sarajevu, u sarajevskom ili otvorite registar Kupresa pa vidite dva Kupresa u zeničkom registracionom području; na koji kliknuti da biste pogodili pravi, a jedan je u Kantonu 10, drugi u RS-u. To su bili praktični razlozi za ovo i ovdje nema nikakve politike niti namjere da se politikuje. Znači, mi smo samo uz implementaciju Odluke Ustavnog suda htjeli implementirati i Ustav BiH i Ustav Federacije. Ako je to greška, ja se izvinjavam.
Zahvaljujem. Evo ga replika. Idemo, sad drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Denis Bećirović, prvi. Izvolite.
Pa ja bih ovo mogao reći da je ovo ispravak krivog navoda. Dakle, kolega Zjajić je rekao da je BiH podijeljena na dva entiteta.
nije uključen mikrofon
Drago mi je da je to bila terminološka greška jer je to i suštinski bitna razlika. Dakle, nije ona podijeljena, već kako ste i sami sada rekli sastoji se od dva entiteta.
nije uključen mikrofon 55
Vi ste imali i sve ste istrošili što ste imali.
nije uključen mikrofon
Evo možda će uvaženi kolega Šefik Džaferović, koji ima pravo na repliku, to pitati. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Kolega Kalabić, mogu ja i odustati, nije problem nikakav, mislim. Samo da kažem da ja neću, zaista, ovdje je bilo mnogo štošta kazano što zaslužuje da dobije svoj odgovor, u mnogo diskusija. Ja ću se suzdržati od svega toga, neću da učestvujem u tome, samo ću kazati jednu činjenicu. Ova organizacija matičnih brojeva izglasana je 2001. godine zakonom koji je usvojio Parlament BiH, šest godina nakon Dejtona u postdejtonskoj BiH. Ima to svojih razloga i ja nisam slučajno kazao, ja nisam nikoga optužio, samo sam kazao da treba dobro izučiti relaciju ovoga – lične karte, povratka ljudi, popisa stanovništva – ovo su ozbiljne stvari, dakle. Nije ovo 2001. godine slučajno postavljeno ovako kako je postavljeno. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Na 25. sjednici Doma, održanoj 29. marta 2012., odgođena je rasprava o Prijedlog zakona jer Zajednička komisija za ljudska prava nije dostavila Mišljenje. Zajednička komisija je 19.4. dostavila Mišljenje koje je negativno. Napominjem, prema zadnjim izmjenama Poslovnika Doma: ako Dom prihvati negativno mišljenje zakon je odbijen, a ako ga ne prihvati obustavlja se zakonodavna procedura. Takvo tumačenje će se primijeniti i na slijedeća dva zakona koji su o Sudu i Tužilaštvu. Otvaram raspravu o Mišljenju. Uvažena koleginica Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 56
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, dozvolite na početku da izrazim žaljenje da nije bilo podrške i dovoljno sluha da se jedna materija koja je bila predviđena ovim zakonom reguliše na način na koji smo mi predložili. Ali evo, dozvolite da i na kraju ove procedure, kako je to predviđeno i kako ste vi pomenuli i ovim izmjenama Poslovnika, da izrazimo i zadovoljstvo da je Komisija, Zajednička komisija između ostalog inicirala, odnosno složila se da treba pokrenuti izmjene Krivičnog zakona koje bi tretirale djela negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti. I evo, na tragu upravo ove konstatacije, koja stoji u zapisniku Komisije, mi kao ovlašteni predlagači ovog zakona predlažemo i zaključak: 'Da se zaduži Vijeće ministara, Ministarstvo pravde BiH da pripremi i u parlamentarnu proceduru stavi Prijedlog izmjena i dopuna Krivičnog zakona BiH kojim će se obezbijediti da negiranje, minimiziranje, opravdavanje ili odobravanje holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti budu kao krivična djela regulisani, odnosno tretirani u Krivičnom zakonu BiH. Prijedlog zaključka stavljamo u proceduru.' Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se prijavio drugi zamjenik, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Dakle, raspravljamo o šestoj tački dnevnog reda, tačnije o Mišljenju Zajedničke komisije. Ja sam pažljivo iščitao sva ova mišljenja Zajedničke komisije i prvo što možete da vidite, kada to iščitate, jeste da su različita obrazloženja zašto ova komisija nije podržala ovakav zakon. U jednom od mišljenja se kaže da je on neprihvatljiv zbog toga što 'predloženi zakon', citiram, 'predstavlja klasično biće krivičnog djela i kao takvo treba da bude regulisano u Krivičnom zakonu BiH.' Nakon toga Komisija je ponovo zasjedala i sada ima drugačije obrazloženje u odnosu na ovo. Ja naravno neću čitati sve osim ovog dijela da 'Komisija to nije podržala', i citiram, 'zbog toga što ovaj zakon ima politički karakter.' S obzirom na ovakvo obrazloženje Komisije, zaista želim ovdje danas javno na sjednici pitati šta to znači da jedan zakon ima politički karakter. O kojoj klasifikaciji zakona je riječ? Koliko je meni poznato, takva klasifikacija ne postoji ni u Ustavu, ni u zakonu, ni, pogotovo ne u našem Poslovniku. Pa da vidimo šta znači jedna formulacija da ovaj zakon ima politički karakter. Koji to nema politički karakter? Evo, kao poslanici trebali bi dobiti zvanično obrazloženje od Komisije u vezi s ovim.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu.
nije uključen mikrofon 57
Pa neće niko da odgovori. Ne mogu ja natjerati nekoga da odgovori. Niko se ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zašto bi se javljali ako ne morate? Pa nemojte na provokacije ... Sedma tačka dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Dakle, vezano za ovu i narednu tačku dnevnog reda, samo kratko. Sve ono što sam prošli puta o tome govorio, Izvještaj Komisije je identičan kao prošli Izvještaj. Za one koji su glasali protiv principa ovih zakona, to je većina u Komisiji, neprihvatljivo je kao princip ukidanje institucije Suda i Tužilaštva BiH.
Zahvaljujem. Ako dozvolite, ja bih dodao da objedinimo raspravu o 7. i 8. tački dnevnog reda, tako da se možete prijaviti u objedinjenoj raspravi. Ako se slažete, ako nema niko ništa protiv? Dobro. Znači objedinjena je rasprava o Zakonu o Sudu i Zakonu o Tužilaštvu BiH, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Ad. 8. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu BiH, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije 58 Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. I upravo na ovom objedinjavanju rasprave koja će pomoći da racionalno utrošimo vrijeme na ove dvije tačke, iako smo do sada, evo slažem se sa kolegama, svi rekli sve što smo imali, ja mogu samo da izrazim žaljenje nad činjenicom da ova dva zakona očito neće dobiti podršku, ali ona ne mijenjaju takav stav, takav ishod glasanja po ova dva zakona, ne mijenja sumornu sliku o stanju u bh. pravosuđu. Ničim ne mijenja, naprotiv, od same inicijative ona je još više pogoršana do današnjeg dana. Svi učesnici u ovoj raspravi na različite načine su stavili do znanja da je stanje u bh. pravosuđu katastrofalno, da su gotovo svi nezadovoljni sa njim. Ja sam očekivao da će oni koji su protiv ova dva prijedloga ponuditi svoj prijedlog izlaska iz ove situacije. Nema ga, ja samo mogu protumačiti da su oni zagovornici očuvanja statusa quo, odnosno ovako lošeg statusa. Vi kada pogledate činjenicu da ovaj parlament je iz medija saznao da je smijenjen glavni tužilac BiH, da danas niko ne zna ishod, da ni u toj mjeri poštovanja prema ovom parlamentu ne dobijamo bilo kakav odgovor. Iz medija saznajemo da su drugi tužioci opterećeni desetinama teških krivičnih prijava i da rade na nekim predmetima. Sve mi to čitamo, gledamo iz medija i svi saglasni da je to užasno, neprihvatljivo. Kada ovde pogledate sarajevsku štampu, evo da ne pričam o drugoj, i u medijima, desetine strana u listovima se posvećuje teškim oblicima kriminala, zločina, protiv ne znam više sve koga, od najviših državnih funkcionera, i to sve tako stoji i sve to tako egzistira, da niko ne poduzima bilo šta, a evo protiv je ovakvih prijedloga. Jedino, kažem, izražavam žaljenje što u međuvremenu niko nije ponudio da kaže: dobro, ovo vaše nećemo prihvatiiti, ali evo zato što je stanje loše mi nudimo to i to. To je samo dalja saglasnost sa stranputicom kojom ide i pravosuđe, podrazumjevajući i sudstvo i tužilaštvo i sve ono što se dešava. I sada bi mogli satima otvarati priče konkretne i ne znam ni ja ostalo, ali mislim da smo to sve ovdje ispričali, sa svim mogućim argumentima, od pojedinačih slučajeva do pozivanja na određene istorijske događaje i ostalo i to nije dalo nikakvih rezultata. Ali ponavljam, rezultati glasanja neće promijeniti sliku građana cijele BiH o katastrofalnom stanju u Sudu i Tužilaštvu. I ja jedino mogu da kažem da mi ni za jedan zarez nećemo odustati od naše ocjene o stanju i da ćemo sigurno tražiti sve moguće dozvoljene metode i na drugi način vrlo brzo da to stanje promijenimo. Hvala.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja ću samo u najkraćem ponoviti, dakle ono što je vrlo jasan stav nas iz SDP-a. Dobro je da ćemo danas završiti ovu priču, kada je riječ o Sudu i Tužilaštvu, na ovakav način. Podsjećamo još jednom da je Ustavni sud BiH razmatrao ovo pitanje i donio svoju odluku. Mi smo dužni poštovati odluke Ustavnog suda. Ustavni sud je rekao da su i Sud i Tužilaštvo formirani u skladu sa Ustavom BiH. 59 Druga bitna stvar je da smo u junu prošle godine počeli sa strukturiranim dijalogom. Svi oni koji su obećali da će učestvovati u strukturiranom dijalogu obavezali su se na konstruktivan pristup tokom tog procesa. Na početku tog strukturiranog dijaloga najviši zvaničnici EU vrlo jasno i decidno su rekli da su Sud i Tužilaštvo BiH neupitni. Stoga mislim da ovakva dva zakona, za koje smo unaprijed znali da nikada neće dobiti podršku ovde u Parlamentu, mislim da nije ni bilo potrebe da opterećujemo jedni druge sa ovakvim prijedlozima. Ono, sada iznosim svoje lično mišljenje, što mislim da ćemo sasvim sigurno u narednom vremenu trebati raditi na našem evropskom putu je činjenica da ovoj zemlji treba evropski, odnosno da joj treba Vrhovni sud i nadam se da ćemo što prije doći i do Vrhovnog suda BiH.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Znači, do Vrhovnog suda prije svega nećemo nikada doći, odmah da budemo jasni. Jesam li ja dobro čula: gospodin zamjenik predsjedavajućeg je rekao da je naša obaveza da poštujemo odluke Ustavnog suda. To mi je nešto malo u koliziji s malopređašnjom diskusijom o izmjenama i dopunama Zakona o matičnom broju. S tim što još bih podsjetila da je Ustavni sud u slučaju izmjena i dopuna Zakona o matičnom broju jednoglasno donio svoju odluku, za razliku od ove odluke gdje su sudije iz reda dva konstitutivna naroda, srpskog i hrvatskog naroda, preglasani i odluku su donijele sudije: strane sudije i bošnjačke sudije. Dakle, rad tog Ustavnog suda je nešto što svakako treba biti predmet rada ovog parlamenta, jer je ovo jedini sud u svijetu koji ne radi po zakonu, nemamo Zakona o Ustavnom sudu BiH. Ne znam zašto. Ja znam da je SDS još 2005. uputila taj zakon u proceuduru, ali da je on iz nekih razloga proglašen neustavnim. Pazite, to je apsurd, odlično se sjećam, Ustavnopravna komisija je tada rekla da je Zakon o Ustavnom sudu BiH – Ustavni sud koji je ugrađen u Ustav BiH – neustavan, a ustavan je Zakon o sudovima koji ne postoje u Ustavu BiH. E, to je ona šizofrena i paradoksalna situacija u kojoj se mi ovdje nalazimo. Znači, u svakom slučaju mi i dalje ostajemo pri stavu da niti su Zakon o Sudu niti Zakon o Tužilaštvu BiH donijeti u skladu sa Ustavom BiH. I svakako, pored toga ni svojim radom, možda je namjera onih koji je nametao te zakone bila najbolja, ali je činjenica da je i put do pakla popločan vrlo često dobrim namjerama. Rezultati rada ovog Suda BiH i ovog Tužilaštva BiH nažalost niti vode ka pomirenju, niti vode ka izgradnji BiH, naprotiv oni vode ka razdoru i svaki dan su sve više i više predmet sukoba i izgradnje nepovjerenja u institucije BiH. Jer kada vi imate nepovjerenje u pravosudnu vlast u ovoj zemlji, a očito je da makar jedan narod ako ne i dva imaju, onda smo u velikom problemu i svakako da je ovo pitanje na kojem će se i dalje morati nastaviti vrlo ozbiljno raditi. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena koleginica Dušanka Majkić. Izvolite. 60
Moram da uložim repliku našem kolegi Denisu Bećrioviću koji nam je maloprije održao primjer kako treba uspješno da se dogovaramo i sporazumijevamo. Gospodine Bećiroviću, kao što ste rekli da smo znali unaprijed da ova dva zakona nikada neće proći, tako ja želim sada da vam poručim da zakon koji govori o Vrhovnom sudu nikada neće proći.
Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Ma, više kao ispravak krivog navoda. Naši prijedlozi zakona nemaju veze sa Odlukom Ustavnog suda, jer ovde bi, kada biste tumačili doslovice ono što je uvaženi kolega Bećirović rekao, da onda Ustavni sud propisuje šta će raditi Parlament ove zemlje. Ustavni sud je rekao svoje, ali Ustavni sud nikada nije osporio pravo ovoga parlamenta da uređuje stanje u zemlji. Nikada se Ustavni sud neće miješati kako ćemo mi urediti pravosuđe, kako ćemo urediti ministarstva. I nikada Ustavni sud nije rekao: ne smijete vi ovo mijenjati. On je rekao svoj stav o nečemu, na način kako su kolege govorile, ali ni u jednoj rečenici nije rekao da mi pravosuđe ove zemlje decentralizujemo našim prijedlogom, a ne predajemo ga u ruke nekoj stranoj državi. A onda, ono što je najpogubnije po ovu zemlju, danas promovisano mišljenje da su strani zvaničnici rekli da se u to ne smije dirati. Onaj ko drži do svoje zemlje i do njenog suvereniteta, nikada to ne bi izgovorio. Ko je strani zvaničnik da kaže: ne, to ne smijete. On može preporučiti, on može reći šta on misli, šta bi bilo dobro, ali ne, oni su kazali to i to se ne smije. Nebitno šta se ne smije. To je samo znak kakva je ovo država i šta mi mislimo o tome, bilo koga put nanese u Sarajevo tako olako iznese stav šta mi smijemo, šta ne smijemo, taj koji se ruga ovoj zemlji, koji nas drži kao protektorat, koji nas drži kao maloumnike koji su tu da slušaju bilo kakvog stranog zvaničnika da se tako iživljava nad ovom državom. Nagledali smo se toga u prošlosti, i s obzirom da se tome nismo suprotstavili zato i jesmo u tom stanju. I zato nemojte se čuditi kada jednog dana ti isti strani zvaničnici u krivini povuku kočnicu i kažu: e, sad ćemo ovako. Onda se džaba pozivati na istorijsko trajanje, onda se džaba pozivati na suverenitet, onda se džaba pozivati na svoju državu, jer mi smo promovisali da će biti onako kako je strani zvaničnik rekao. Evo, hajte da se i mi pridružimo, pa ćemo i mi sačekati šta će o nama jednog dana važan strani zvaničnik da kaže. Ja vas samo molim da ga ćutke saslušamo i da pošto smo taj sud zvaničnika, pošto smo napustili sudove svoje partije, sudove svog naroda, sudove svoje zemlje, sada smo prihvatili i promovisali sud nekog minornog stranog zvaničnika, evo, i ja ću sjediti i dalje i čekati presudu i sud tog zvaničnika šta ću smjeti a šta neću ovdje.
Uvaženi kolega Boško Tomić, preplika.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Ma evo, pokušavao sam da se suzdržim koliko je to uopšte moguće od replika, posebno kada je u pitanju oblast iz koje ja nisam stručnjak, ali me baš na to i ponukalo. Prvo, mi smo u nekoliko navrata pokušavali da dođe do ustavnog osnova uopšte za raspravu. Pa je rečeno da ne postoji ustavni osnov. E sad, izgleda ovde se pravo dijeli na pravo koje ... važi za Bošnjake, pravo koje važi za Hrvate i pravo koje važi za Srbe, ili bar eksperte iz tih oblasti, zavisi iz kojeg naroda dolaze, tako 61 ocjenjuju. Neprihvatljivo je, mi smo imali da ustavni osnov ne postoji za donošenje ovakvog zakona. Evo sada postoji ustavni osnov, ali principi nisu kako treba itd. Nije to, nije se ni očekivalo da se ovde dođe do toga. Meni šta samo smeta, što unaprijed neko ustane, pa i u prethodnim diskusijama, ma džaba ste to uopšte iznosili – to neće biti usvojeno. Znači, ovde argumenti uopšte ne dolaze u obzir. I to mi smeta kao čovjeku. Mi ćemo onda stvari potpuno zabetonirati i ni jednu stvar ne možemo. Evo, jedan primjer: Privredna komora, kada se govorilo da je neki nesporazum, dajte da vidimo da izmijenimo zakon u kome ćemo doći do rješenja jer nas privreda sve interesuje. Ni tu se nismo mogli da usaglasimo. Kakvu poruku mi onda građanima ovde šaljemo? Ja moram da kažem potpuno razočarajuću poruku, jer ovo nema više stvarno nikakvog smisla. Faktički, ovde sada ja moram da iskažem da postoji strah u RS-u da sve što pređe na nivo BiH ne dozvoljava se da smo mi dio toga. Ne, ovo je sada sve što pređe na nivo BiH pripada samo jednom ili dva naroda, mi ostali, čak ne možete, možete pričati ali džaba pričate. To pomalo smeta, to vrlo ružnu sliku daje i ja da se nalazim na mjestu gdje sam većinski u jednoj republici imao bih malo više osjećaja prema onima koji su u manjini i ne bih tako sjekao i rezao i rekao to džaba pričate, neće doći, jer to nas neće zbližiti, nećemo napraviti BiH onakvu kakvu narod od nas očekuje, objektivnu zemlju koja će ući u EU i zemlju koja će građanima obezbijediti bolji život. Ja ne vidim da to radimo na ovakav način, čak mislim da radimo potpuno suprotno. E sad, možete misliti osjećaj nas iz RS-a, ne osjećamo se mi nebezbjedno ali osjećamo se pomalo nezgodno zbog svega ovoga što nismo u stanju da argumentima jedni drugima dokažemo ko je u pravu a ko nije. Hvala.
Replika, uvaženi kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Da ne bi bilo nikakvih nesporazuma, dakle što se mene lično tiče, svaka diskusija koja ide ka tome da popravimo stanje u provosuđu BiH, da ono bude efikasnije, kvalitetnije, što više nezavisno itd. je prihvatljiva. Međutim, ono oko čega mi ne možemo raspravljati je da raspravljamo o nekim odredbama koje su eksplicite zapisane u Ustavu BiH. Dakle, govoriti o načinu odlučivanja Ustavnog suda je apsolutno, jednostavo, hajde da kažemo, nije uradu da mi na takav način ovde to tumačimo u Parlamentu. Prvo, zbog toga što je sam Ustav BiH u članu VI. naveo kakva je uloga Ustavnog suda BiH, kakve su procedure unutar toga, kakav je sastav Ustavnog suda, kakva je njegova jurisdikcija i način odlučivanja. Što se mene tiče, ne pada mi napamet da raspravljam o nečemu što je Ustav BiH riješio.
Druga replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
U ovom sukobu do maloprije navijao sam za SDP, sad ću opet preći na stranu SDA. Taman pomislim jedno, jer sad cijelo vrijeme razmišljam, ovo što je sada rekao gospodin Denis Bećirović, ako važi za provođenje presude Sejdić i Finci mi smo završili posao. Znači, molim vas, u Ustavu jasno piše prava tri konstitutivna naroda, ja sam u konstitutivnom narodu, imam utvrđena prava 62 tamo, i to piše i zapisano u Ustavu. Je li Tale? Jeste, kapetane. Evo ovako piše, on kaže mene ne zanima, piše za Ustavni sud tako i kapak. Znači, ako je ovaj princip o kome je maloprije govorila kolegica Majkić, kada to vama odgovara i da smo mi sve prenijeli, zaista omalovažavajući i procedure i ljude koji nas gledaju, da sve to gledamo iz nekog svog ugla, pa čak i ove pravne stvari koje su istorijski postavljene tako da ih ne možemo mi u ovim svakodnevnicama mijenjati, mi dolazimo u sitauaciju da je za jedne u Ustavu sveto slovo i da šta me briga to tamo tako piše, a istovremeno sutradan presuda Sejdić i Finci traži da se izmijeni Ustav BiH. Valjda je to svima nama jasno. Slijedeći ovu logiku mi bismo ... kad kažemo pa što bi mi to mijenjali. Pa neće biti isključena iz Vijeća Evrope RS, nego BiH. A kada isključe BiH, mi ćemo se potruditi da zauzmemo njeno mjesto, ako idete tom logikom, u Vijeću Evrope. Ako hoćete tu logiku. Nije to dobra logika, nije to normalna logika. Mi tražimo da promijenimo stvari. Ako je to za normalnu BiH koja treba tamo da bude i da ona bude funkcionalna i da danas, ovi ljudi koji su govorili, da se svi u njoj osjećamo i komotno i bezbjedno i na svaki drugi način, da nikome ne bude to do kraja na štetu drugih. Ali ovakva poruka, ono što je kao u šahu kada imate taknuto maknuto, to je završeno, ali ovo, znate, ovo što sve drugo trebamo mijenjati jer nama treba tamo. Pa ljudi, mislim da je to do te mjere providno da ovo u prvom razredu ne bi moglo da prođe. Mi, mi smo potpuno ukinuli dijalog. Čekamo ove strane zvaničnike šta će nam reći, a i oni sami se ponašaju u mjeri da niti znaju kud su pošli, niti znaju gdje su došli. Dio njih kada dolaze sada u Sarajevo je do te mjere dezorijentisano da i oni ne znaju šta će s nama. __________(?) A neće da idu nigdje. A neće da idu, ali znaju šta će sa sobom. E vrijeme je da i mi shvatimo da ti ljudi više ne znaju šta će sa nama, niti imaju više pametne predloge za nas; pa valjda je ovo naša država da kažemo, sjednemo i da kažemo šta ćemo. Ne, ne, tamo je neko rekao: 'Od stranih zvaničnika iz EU prihvatam samo stav kada kažu - vi ne možete ući u EU, dok ne uradite to i to. To prihvatamo.'
Vrijeme!
Oni su ti koji odlučuju, i završavam, oni su ti koji odlučuju kako ćemo ući, ali da oni kažu 'u EU nećete ući nikada, ali ovde će biti ovako, ovako', e, pa to mislim da to gubi svaki smisao.
Uvažena kolegica Milica Marković, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, želim samo da kratko kažem da možda će danas neki potajno likovati ovde što evo kažu da danas ćemo završiti sa ovim vašim prijedlozima zakona i nećemo se više time baviti, da to jednom skinemo s dnevnog reda. Ali morate znati svi danas koji tako mislite i razmišljate, bilo da to 63 kažete javno ili ne, da ova priča i ovakav odnos prema ova dva zakona ima jednu drugu poruku. Svaka priča se može čitati u redovima a i između redova se može čitati. U ovoj priči se može mnogo toga pročitati između redova, a to je da sve ono što je u prethodnom periodu i što danas govori predsjednik Republike Srpske gospodin Milorad Dodik je potpuno utemeljeno i argumentovano i zasnovano na našoj stvarnosti i realnosti, a to je da ova zemlja nema budućnosti i da je ona postala nemoguća misija. Kad to kažem, evo danas imamo dokaze za to, kada vi kažete, e, neće proći ovi zakoni o Sudu i Tužilaštvu, a mi kažemo da neće proći ni zakon o Vrhovnom sudu, pa ćemo vidjeti gdje ćemo doći. S druge strane, imamo činjenicu da u prethodnoj tački dnevnog reda, kada je riječ o matičnom broju, vi kažete nije to, šta, je li, to je Odluka Ustavnog suda, ne možemo mi to prihvatiti, a sada se kaže: ma samo to što je rekao Ustavni sud i Ustav BiH i ništa drugo. Znači, i ovo je danas jedan primjer, jedna situacija iz koje treba shvatiti i zaključiti da je ova zemlja osuđena na propast i hvala Bogu da, iako je moj kolega Drago rekao ovako o strancima, ja se u velikom dijelu slažem s njim u tome, ali hoću da kažem još jednu stvar, da hvala Bogu da ima i tih stranih zvaničnika koji sve više shvataju da je BiH nemoguća zemlja i prihvataju stvarnost i realnost koja je na djelu u ovoj zemlji i nemojte zato uzimati, nemojte da vas pogađa to što mi kad kažemo da dolazimo iz RS-a, jeste dolazimo iz RS-a, i to je za srpski narod u BiH prevashodno jer je RS domovina tog naroda. A BiH je zemlja u kojoj mi živimo zato što trenutno moramo, ali to moranje ima svoj rok trajanja. Neće potrajati vječno, i vidjećemo kako će se to završiti. Zato vam savjetujem i predlažem: dajte da ako imamo razuma i ako imamo dobronamjernosti u poslu koji radimo u ovom parlamentu da se razumijemo i da uključimo razum i da vidimo šta je to što možemo uraditi, da bude na korist svih onih koji žive u BiH. Ako hoćete da tjeramo inat i da se pretjerujemo ovdje ko će kome više oboriti zakona, mi možemo prihvatiti takvu igru, nije problem. Ima entitetsko glasanje. Vi ćete danas, a mi ćemo na nekom narednom zasjedanju, pa ćemo tako vidjeti dokle ćemo stići.
Zahvaljujem. Dajem pauzu do 15,00 sati za ručak i nastavljamo sa ovom tačkom dnevnog reda. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta, pozdravi i čestitke mogu biti nakon sjednice. Ja vjerujem da znate gdje smo stali, ali isto tako i da je ova pauza pomogla da odustanete od replika i diskusija povodom ove tačke dnevnog reda. A da vas podsjetim da je tačka dnevnog reda: rasprava o Mišljenju, negativnom, koje je o Sudu i Tužilaštvu, pošto je objedinjena rasprava. Svako onaj ko misli da bi doprinio da ovu sjednicu privedemo kraju i da odustane od replike, puno bi nam pomogao, ali svako ima pravo da zadrži to, tako da idemo redom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 64
Cijeneći ovo što ste rekli, a htio sam replicirati čitavom nizu budalaština koje je gospođa Marković izrekla, a cijeneći prije svega sebe a i svoje mentalno zdravlje i zbog razloga mentalne higijene, evo ja odustajem.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Godišnji izvještaj o pojavama ____________(?) Poslovnička intervencija. Samo malo, izvinjavam se, ja sam mislio da smo ove izvještaje komisije Kolegija završili, međutim nismo. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje)
Ja razumijem da smo već vjerovatno pomalo i umorni pa ću vrlo kratko i vrlo brzo. Prvo bih volio da mi se pojasni da li je od strane Institucije ombudsmena, odnosno prisutnih ili od predsjednice Komisije: šta znači ova formulacija u Izvještaju da je web stranica Institucije ombudsmena diskriminatorskog karaktera. Ovo mene jako brine i bilo bi dobro da vidimo o čemu se tu radi. To je jedna stvar. I sad bez obzira što otprilike bi trebalo raspravu o ovom izvještaju voditi, ja samo dvije-tri rečenice da kažem. Ustvari, imam prijedlog, dakle pošto praktično ima taj negativan izvještaj, ja ne znam kako će se stvari sada razvijati. Ja sam mislio da bi trebalo jedan broj ovih preporuka, evo recimo jedan dobar primjer – mi smo danas jednu preporuku realizirali, to je dobro – da jedan broj ovih preporuka pretočimo u naše zaključke. I ja sam pokušao izvući neke ... na koje bi mi mogli direktno i konkretno uticati. I evo u najkraćem, dakle ja bih prvo zadužio Instituciju ombudsmena da dostavi pregled i podatke o neizvršenim preporukama, ako je moguće, za što duži vremenski period, ne samo za prošlu godinu nego da nam da jedan pregled neizvršenih preporuka i mjera dostavi. 66 Također bih predložio da preporučimo Vijeću ministara i Predsjedništvu BiH da prilikom utvrđivanja budžeta, ako nije naravno već kasno za ovu 2012., pokuša se poduprijeti ova Institucija ombudsmena, naročito ovaj sektor koji se bavi ovim ljudskim pravima. Također bi pozvali, odnosno zadužili ili tražili od Ministarstva za ljudska prava da konačno, ako nisu barem iz Izvještaja i ono što sam se ja raspitao, ako nisu da naprave Pravilnik o načinu prikupljanja podataka o predmetima diskriminacije i da uspostavi ovu centralnu bazu podataka za počinjna djela diskriminacije. Koliko sam shvatio, to još nije urađeno a zakonska je obaveza. I naravno, pozvao bih sve ove zakonodavne i izvršne organe u BiH na svim nivoima, ako to nisu učinili, da hitno pristupe analizi zakona i opštih propisa iz svoje nadležnosti sa stanovišta usklađenosti sa Zakonom o zabrani diskriminacije. Imali smo primjer da smo i mi na državnom nivou imali neusklađenost koju smo danas popravili. Dakle, uz podršku radu Instituciji ombudsmena i spremnosti da glasam protiv Izvještaja Komisije, ja evo završavam diskusiju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Svakako konstruktivnu diskusiju gospodina Belkića koju ja apsolutno podržavam, ja ipak smatram da problem nije tako lako riješiti kao što je naveo gospodin Belkić, a to se vidi između ostalog iz ovog jednog jako bitnog Izvještaja koji danas imamo pred sobom. Naime, povjerenje građana predstavlja samu bit i u obliku postojanja Institucije ombudsmena. To povjerenje se gradi radom i autoritetom. Međutim, institucija, koja nije imuna na to da i sama diskriminiše druge, koja ignoriše vrlo ozbiljne društvene pojave diskriminacije, o kojim danas nema ni riječi u ovom izvještaju i zbog čega sam ja glasala protiv i iznijela negativno mišljenje, sigurno je da ne može imati ni autoritet ni ugled. To pomanjkanje autoriteta i ozbiljnih rezultata rada, što opet za rezultat ima da se građani, kako se i priznaje u ovom izvještaju, vrlo rijetko obraćaju Instituciji ombudsmena, u ovom izvještaju se stalno skriva iza floskule koja se konstantno ponavlja u ovom izvještaju, a to je nedostatak finansijskih sredstava za promovisanje Zakona o zabrani diskriminacije. Ombudsmen svoje rezultate i svoj rad ne promoviše tako što će hodati po okruglim stolovima, u TV emisijama pričati o Zakonu o zabrani diskriminacije, nego svoj rad promoviše rješavanjem problema, svoj rad promoviše tako što će građanima pomoći da riješe, što će posredovati. Nije cilj rada ombudsmena da donese preporuke nego da posreduje da se riješi određen predmet. UNESCO-va istraživanja kažu da u BiH živi 15% nepismenog stanovništva, da 1,7 miliona ima osnovnu školu. E, ja vas pitam da li će ti ljudi doći da slušaju neka predavanja o promovisanju Zakona o zabrani diskriminacije i koliko će to njima biti jasno, ili je mnogo efektnije da čuju da su ombudsmeni upozorili na političku diskriminaciju prilikom zapošljavanja, a svakodnevno su nam mediji puni medijskih izvještaja gdje, da bi neko dobio posao, prvo mora ovoj 67 ili onoj partiji potpisati pristupnicu. O tome u Izvještaju Institucije ombudsmena nema ni riječi, znači stanje nam je idealno, kao pojava to uopšte nije konstatovano. Naime, u ovom izvještaju su zabilježena samo četiri slučaja političke diskriminacije. Običan građanin znaće za Instituciju ombudsmena onda kad oni budu reagovali, opet nešto o čemu pišu mediji, na što mediji, očito mediji rade posao ombudsmena, kad se otpuštaju trudnice bez posla, kad se pitanje na poslu postavlja prvo da li imate porodicu i da li mislite rađati da bi neko bio primljen na posao. Nije se čuo ni glas ombudsmena po pitanju diskriminacije djece koja nemaju predmet vjeronauke u Federaciji, o čemu su mediji danima brujali, zbog čega je ministar u Federalnoj vladi kantona podnosio ostavku. Znači, to ovdje čak nije ni konstatovano. Dalje, nema ni riječi o kršenju međunarodnih konvencija o ... i diskriminaciji, samo optuženih iz reda jednog naroda, konkretno iz reda srpskog naroda pred Sudom BiH koji se diskriminišu i samo se njima sudi retroaktivno po Krivičnom zakonu BiH. To nije zavrijedilo paženju ombudsmena. Diskriminacija očito nije, opet brojni mediji o tom pišu, ni kada srpski zatvorenici u Zenici tvrde da su diskriminisani, da ih premlaćuju, tuku, zlostavljaju, reketiraju, opet sve na nacionalnoj osnovi. Znači, o tim problemima ovdje u ovom izvještaju nema riječi. Kaže: 'Građani su veoma malo informisani o mogućnosti obraćanja Instituciji ombudsmena', to piše u ovom izvještaju. Pa čija je to krivica, je li to krivica ovog parlamenta? Ombudsmeni se promovišu isključivo svojim radom. Sramota je da u ovom izvještaju se kaže da je u prošloj godini bio 191 predmet. A našla sam podatak da se ombudsmenu Srbije dnevno uloži 40 do 50, čovjek toliko dobije žalibi i pritužbi, ali zato o ombudsmenu Srbije danas nećete naći novinu koju kad otvorite nećete: čovjek se oglasio o ovom fenomenu, ovom zakonu, reaguje apsolutno na sve u društvu. Postao je jedna vrsta Don Kihota, u Srbiji ga smatraju, ja sam idući, pošto sam tamo često, stalno slušala o nekom Saši. Pa ko vam je taj Saša? Pa zaštitnik građana. Naši, evo to i ombudsmeni sami priznaju, da od 1.600 ispitanika 70% pojma nemaju ko su ombudsmeni ni šta im je posao, a od onog ostatka, tih 30%, oko 65% je tačno znalo precizno da odgovori šta su njihove nadležnosti. Postoji još jedan veliki problem, a to je problem diskriminacije, problem segregacije – dvije škole pod jednim krovom, potreba prekidanja ove prakse – što se ističe u Izvještaju Evropske komisije o napretku BiH u procesu približavanja EU, o ovoj diskriminaciji se govori u Izvještaju Savjeta Evrope, ovo je nezaobilazna tema nad kojom se zgražavaju UN u svojim raspravama. Odbor UN za ekonomska, socijalna i kulturna prava zatražio je od BiH da stvori uslove za ukidanje dvije škole pod jednim krovom. O ovom problemu je čak nedavno, kako sam vidjela u medijima, i gospodin Pjer Mirel razgovarao s federalnim premijerom gospodinom Nikšićem. Međutim, o ovom problemu svi pričaju izuzev naših ombudsmena koji kažu da je ovo primjer multietičnosti BiH. Znači, segregacija i diskriminacija djece je primjer multietičnosti koja se valjda iz tog razloga nije ni našla u ovom izvještaju. Navešću još jedan primjer diskriminacije od strane Institucije ombudsmena. Naime, Komisija za ljudska prava je dobila predstavku građanina koji nam je rekao, i naveo tamo što smo mi proslijedili ombudsmenima, da na sajtu ombudsmena nema jezika srpskog i hrvatskog naroda. Ja sam poslije tog otišla i provjerila, zaista moram priznati, periodično su se određena saopštenja davala, ono nije srpski jezik, to je konvertovan, ne znam ni ja koji jezik, nesrećno na ćirilicu, pa onda u tom saopštenju koje bi trebalo da bude na srpskom naći ćete riječi obavijest, ured, ravnatelji ili ne znam već kako. Ombudsmeni, mi smo upoznali ombudsmene s tim pismom, oni su nam odgovorili da je to nedostatak materijalnih pretpostavki, da oni imaju volju da to preprave i isprave kad im obezbijedimo pare u budžetu za ovu godinu. Pri tom moram reći da postoji verzija sajta na 68 engleskom jeziku. Znači, građani BiH koji dolaze iz reda dva konstitutivna naroda su diskriminisani eto i u odnosu na one koji koriste engleski jezik, ne samo jezik bošnjačkog naroda. I što je još gore, znači ombudsmeni su, a reći ću vam znači, evo pitala sam ljude koji se bave programiranjem koliko bi koštalo da se napravi još i ta trojezična varijanta, to je dodatnih 4.400 okruglo maraka, znači 4.400 ne 40, nego 4.400 maraka. Eh, dalje, Institucija ombudsmena je čak otišla i u područje politike. Pa suprotno spoljnopolitičkoj reorijentaciji BiH, koja nije priznala nezavisnost tzv. Kosova, Institucija ombudsmena je to učinila, pa na sajtu ombudsmena imate i link Institucije ombudsmena tzv. Kosovo. I na kraju ću navesti još jedan primjer koji pokazuje – znači zaista ja bih se ombudsmenima zahvalila jer su meni napravili politički marketing tim primjerom, ali su pokazali, gospodine ..., molim predsjedavajućeg da upozori kolege iza da ne dobacuju – postoji nešto što pokazuje: ako se ovako odnosi prema nekom ko je državni funkcioner, kako će proći običan građanin? Pošto mi ističe vrijeme, biću kratka. Naime, zbog moje političke izjave koja je iznijeta ovdje, mog političkog stava koji je krajnje korektan i koji je rekao: dok živimo u ovoj zemlji mi srpski poslanici ćemo dolaziti u ovu zgradu i svoje kancelarije ćemo uređivati kako hoćemo, neka radnica Ministarstva za ljudska prava podnese žalbu ombudsmenima i žali se da sam je ja, ne znam ni ja, valjda diskriminisala, i to po nekom zakonu koji ne postoji, pazite, zakon koji ne postoji, zakon o zabrani svih oblika diskriminacije BiH ne postoji. Da sam prekrišila neke akte, nebitno koje, i ombudsmeni na te notorne budalaštine otvore postupak i traže da se ja izjasnim da li sam prekršila zakon koji ne postoji, pri tom kršeći moje pravo, Ustavom zagarantovano pravo na slobodu misli i izražavanja, kršeći moje pravo Poslovnikom zagarantovano, Poslovnik Predstavničkog doma kaže da poslanik ima slobodu izražavanja u svom govoru. Zakon o imunitetu to isto kaže, znači ombudsmeni ovdje nisu uopšte imali, niti se šta u toj žalbi tražilo, mislim ne znam, nekom se nije dopalo; ja sam prosto tad došla u situaciju da karikiram čitavu situaciju pa da svim ovdje kolegama kažem da smo nekom svojom izjavom diskriminisali, čisto da vidim da li bi ombudsmeni se i tu onako malo latili posla da nešto urade. I pritom moram još, evo završavam predsjedavajući, reći što govori i radi ombudsmen. Ombudsmeni meni dostave kompletno lične podatke žene koja je podnijela tu prijavu suprotno Zakonu o zaštiti ličnih podataka. Gdje je tu diskreciono vođenje postupka? Znači, bojim se da je ova institucija upravo ovim primjerom o diskriminaciji pokazala da ovi ljudi koji tamo rade postoje radi sebe, a ne radi građana. I ja, ukoliko ovaj danas Izvještaj ne prođe, pozivam ih da podnesu ostavke i da tu, Institucija ombudsmena nam treba, i da tu dođu ljudi koji znaju i koji će kvalitetno i kako treba raditi svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Pa inače često izvor nesporazuma među ljudima: terminologija kod koje pod jednim pojmom ili jednom riječju mislimo na nešto drugo, odnosno ne mislimo na istu stvar, dakle kad riječi nisu precizno definirane. Kolegica očito nije na istoj valnoj dužini sa mnom kad je riječ o pojmu segregacije. Segregacija se, neću reći uvijek, ali uglavnom definira kao nasilno odvajanje, nasilno 69 razdvajanje. Kad je riječ o problemu dvije škole pod jednim krovom, to je tehnički izraz ili tehnička manifestacija nečega što se zove školstvo u BiH ili pojedinim dijelovima BiH po različitim nacionalnim programima. Nema ni govora da je u bilo kojem slučaju riječ o nasilnoj odvojenosti, nego je uvijek riječ o pravu na realiziranje slobode izbora. Mi u BiH imamo tri dominirajuća nacionalna identiteta. Ono što definira bilo koji identitet nije samo jezik, nego je i povijest, tradicija, religija itd. I sve to na svoj način mora biti i odraženo u obrazovnom sustavu. Druga važna stvar vezano za ovo je da se stalno i uporno ponavlja, i to postaje pomalo floskula, da moramo više raditi na povratku prognanih, i to je trajni zadatak. Jedan od preduvjeta da se uopće počne događati povratak nakon prošlog rata bio je da se stvore pretpostavke da se djeca – hrvatska djeca, bošnjačka djeca u nekim slučajevima, i srpska djeca – mogu obrazovati na svom jeziku i po svom nacionalnom programu. Dakle, tu je stvar više nego jasna, bojim se i mislim, na koncu, nije samo u ovom slučaju nejasan pojam segregacije vama, odnosno svima nama, nego bojim se i Vijeću Evrope i nekim drugim institucijama. Na koncu, nakon vjerskih ratova između protestanata i katolika, nakon njihovog okončanja imamo i danas primjere da su pojedine crkva kao objekti u Njemačkoj zajednički za katolike i protestante, i to nitko ne spominje kao problem, nitko ne govori o dvije crkve pod jednim krovom kao o problemu, nego o tome se govori afirmativno. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, odgovor, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević.
Valjda bi ovdje trebalo promovisati tri škole pod jednim krovom, pošto taj fenomen još nemamo. Izvinite, gospodine Lijanoviću, ukrala sam od njega ovo. Evo, kolega Franjičević je priznao da se to navodi, taj problem dvije škole pod jednim krovom, da se kao segregacija tretira i u izvještajima i on tvrdi da nisu u pravu međunarodne organizacije. Gospodine Franjičeviću, ako su ta djeca fizički odvojena, ako oni idu u različitim smjenama, imaju različita dvorišta, različite ulaze u školu, sprečava se svaki njihov kontakt, pa šta je to, gospodine Franjičeviću? Ja ću Vam reći: evo moja majka, i ja sam s tim ponosna, radi u jednoj osnovnoj školi u kojoj ima 150 bošnjačke djece, povratnika. Ta djeca imaju u onim nižim razredima i obrazovanje na svom jeziku, po svojim nastavnim planovima i programima, i oni dolaze poslije, oni se jako fino druže sa drugom djecom, djeca se asimiluju, uči se suživot u ovoj zemlji. I nikada ni jedan incident u toj školi nije zabilježen na međunacionalnoj osnovi između te djece. Probleme prave roditelji i problemi su u glavama roditelja. Jel' trebamo djecu učiti od malih nogu da se ne smiju igrati sa onim tamo, da ne smiju dijeliti loptu sa onim tamo drugim djetetom zato što se zove srpsko, hrvatsko ili bošnjačko? Pa hajde onda da ih odmah zatvorimo u torove, da ih, ne znam ni ja šta radimo kad nam odu djeca, nepojmljivo nam je znači da nam djeca idu u školu sa onim drugim, al' nam je pojmljivo da svoju djecu šaljemo u inostranstvo pa tamo mogu ići i školovati se u školi sa, ne znam, u Velikoj Britaniji itd. Znam da me SDP u ovom podržava, hvala vam i prijatno.
Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite. 70
Ma, ja ne znam ima li smisla nastaviti dalje, jer Vi, kolegice, očito ne znate o čemu govorite. Moram to tako vrlo grubo reći, jer navedite mi primjer, jedan primjer u bilo kojoj školi koja funkcionira na ovaj način da je zabranjeno druženje djece različitih nacionalnosti. Zaista, mislim govorite stvari koje činjenično nisu točne. Postoje škole koje rade po različitim nacionalnim programima, ali u tim školama je potpuno slobodno da u školu koja radi po hrvatskom nacionalnom programu dođu i budu školovana bošnjačka, srpska djeca itd., i tih slučajeva ima bezbroj. I nitko ne postavlja to kao problem. Postoje također škole koje rade po bosanskom nacionalnom programu koje pohađaju hrvatska djeca. Ja sam prije neke dvije ili nešto više, dvije i pol godine možda, imali smo raspravu na Federalnom parlamentu i sadašnji aktualni ministar za pitanja branitelja u Federaciji gospodin Helez, koji dolazi iz Bugojna, je rekao da u Bugojnu u neku srednju školu koja radi po bosanskom programu pohađa preko stotinu hrvatske djece. To je najbolji primjer o čemu se radi. Nije riječ o segregaciji, riječ je o realizaciji prava na slobodu izbora. A sloboda izbora kad je riječ o maloljetnim osobama je na roditeljima. I nije riječ ni o kakvim torovima, nego je riječ naprosto o tome da se mora omogućiti, ukoliko živimo u demokratskoj zemlji, da se različiti identiteti izražavaju i u oblasti obrazovanja na način koji je primjeren. Hvala.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić, replika. Izvolite.
Gledajte, poštovane kolegice i kolege, dvije škole pod jednim krovom, zapravo, makar će za neke to i heretično zvučati, održale su se samo tamo gdje se održala multietičnost. I zapravo su u funkciji održanja te multietičnosti jer daju pravo izbora roditeljima različitih nacionalnosti da obrazuju svoju djecu kulturi i jeziku i tradiciji koju oni baštine. O idili o kojoj Vi govorite u RS-u gdje bošnjačka djeca imaju pravo na sve što i srpska djeca, pa i na farbanje uskrsnih jaja, ja vam mogu reći isto tako na primjeru vrlo bliskom meni: ima jedno selo na granici mostarske i širokobriješke općine gdje je škola sa naravno većinskim hrvatskim stanovništvom i škola je dakle po hrvatskom planu i programu, i prije par godina moj mali nećak dolazi kući i kaže da je dobio dvicu iz crtanja jer im je učiteljica rekla da nacrtaju Uskrs. A pita njega mater, dakle moja sestra, a je li iko dobio peticu? Jeste, kaže, Samir. Dakle, Samir Bošnjak koji je talentiran za crtanje očito je to nacrtao puno bolje nego moj nećak Nikola. Prema tome, evo toliko o toj, da tako kažem, idili u krajevima koji su ovako ili onako etnički čisti. Ovo kažem ovako ili onako ili prirodnim putem ili rezultatima rata.
Uvaženi kolega Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Ja želim da repliciram kolegi Franjičeviću, prije svega, da upozorim i pozovem na malo više ličnog poštovanja između zastupnika, jer smatram da je nekorektno kolegici reći da ne zna o čemu govori, tim prije što je ona sve što je govorila, zapravo, pogodila tačno u metu. I sad bi bilo nekorektno da kad nam se ne sviđa što neko govori, kad nam to ne godi ušima, da ga zalijepimo takvim izjavama: ne znate o čemu govorite itd. i mislim da se trebamo uvažavati. 71 Kad je u pitanju taj fenomen diskriminacije koji je nazvan dvije škole pod jednim krovom, o njemu smo imali priliku u mnogo navrata govoriti, ali ja samo želim reći da je porazno djecu odvajati u 21. vijeku, odvajati u nacionalne torove, a još je poraznije braniti to. A aparthejd klasični koji se dešava izjednačavati sa multietničnošću je zaista nedopustivo. I znam da nije, znam da nije ovo tema samo Izvještaja, ali kolegica Pandurević je zaista dobro locirala jedan ogroman problem o kome, evo, i mi ovdje a i svi ostali nedovoljno posvjećujemo pažnju. Hvala.
Uvaženi kolega Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, dame i gospodo, kada se donosio Zakon o ombudsmenu BiH bilo je nekoliko spornih pitanja ... i dugo vremena smo proveli ovde u Parlamentu u periodu 2002.-2006. godina dok smo usvojili taj zakon. A jedno od spornih pitanja, zapravo jedno od pitanja koje uopće nije bilo sporno tada bilo je sporno sjedište, pa onda jesu li trojica, pa da li jedan, pa dva zamjenika, pa svašta nešto je bilo, ali uopće nije bio sporan status Institucije ombudsmena. Ja danas pozdravljam ovde prisutnog ombudsmena, želim mu dobrodošlicu, jednog od ombudsmena, u Parlamentarnu skupštinu BiH i odmah da kažem da naš zadatak niti može biti, niti jeste da usvajamo ili ne usvajamo izvještaje ombudsmena, jer onda kad to počne raditi Parlament tada prestaje Institucija ombudsmena. Pogledajte malo zakon. Dakle, postoje institucije u ovoj državi, Institucija ombudsmena koja ima vezu sa Parlamentom onoliko koliko je neophodno potrebno za funkcioniranje te institucije i nema te institucije koja usvaja ili ne usvaja izvještaj ombudsmena. Postoje institucije koje, a u tome ključnu ulogu igra ovaj dom, zahtijevaju da se preporuke ombudsmena poštuju. I ja vas molim da se prema Instituciji ombudsmena odnosimo, prije svega, na ovaj način. Pogledajte Zakon, i bez obzira što u diskusiji koleginice Pandurević postoje elementi sa kojima se ja mogu složiti i ja ću o tome nešto kazati, ali ja bih zamolio da kada se tretira Izvještaj ombudsmena da niti Komisija niti Parlament ne ulaze u to da li usvajaju ili ne usvajaju Izvještaj ombudsmena, nego ga prime na znanje, izdiskutuju ga, kažu šta misle o tome i zahtijevaju da institucije, kojima se ombudsmen obraća u svojim preporukama vezano za slučajeve diskriminacije, ispoštuju te preporuke. To je zapravo smisao postojanja Institucije ombudsmena i to je odnos Parlamenta prema ovoj instituciji. Prema tome, ovo što je uradila Komisija, ja mislim da niste mogli glasati o Godišnjem izvještaju da li ga usvajate ili ne usvajate. Dakle, ja predlažem da se pogleda Zakon, da se tačno vidi šta piše u Zakonu, da se prema ovom izvještaju odnosimo onako kako Predstavnički dom, odnosno Parlament prema tom izvještaju treba da se odnosi. Uvijek kada sam bio u dilemi kod ovih institucija, kada je u pitanju rad Parlamenta i komisija, da li se usvaja izvještaj ili se prima na znanje sa preporukama i zahtijeva se izvršene tih preporuka, išao sam na ovo drugo, jer ovo je jako važno pitanje. Oboriti Godišnji izvještaj ombudsmena znači negirati Instituciju ombudsmena. Zahtijevati da ombudsmen unaprijedi svoj rad je pomoć Instituciji ombudsmena u Parlamentu BiH. To je dakle jedna stvar. 72 Ja sa svoje strane mogu da kažem da podržavam ovaj izvještaj o pojavama diskriminacije, primam ga dakle na znanje i pozivam sve institucije, na koje se poziva Institucija ombudsmena, da realiziraju preporuke. Sa svoje strane imao bih nekih sugestija koje se tiču rada ombudsmena, ali mislim da će neke kolege, upoznat sam sa nekim diskusijama koje će ići u tom pravcu, volio bih da vas češće vidim u bosanskohercegovačkoj javnosti, da vas češće vidim u medijima sa vašim izvještajima, sa vašim kampanjama, ali mislim da će na tu temu već biti nekih diskusija. Što se tiče ovog problema dvije škole pod jednim krovom, dakle problema obrzovanja, ja također mislim da bi i to trebalo da nađe, molio bih vas za objašnjenje, mjesta u ovakvim izvještajima. Možda je to u nekim drugim izvještajima vašim, ne znam to, zato ne smijem da tvrdim, ali mi imamo, ljudi, zakone koji regulišu pitanje osnovnog obrazovanja, srednjeg obrazovanja, visokog obrazovanja i mi smo na nivou regulative u BiH riješili ovo pitanje kroz zajednička nastavna jezgra i zna se kako treba da se postupa. Nema, po Zakonu dakle ne mogu postojati dvije škole pod jednim krovom. Drugo je što se odbija implementacija Zakona. Zna se dakle da djeca u osnovnoj školi, u srednjoj školi treba da idu zajedno, postoje zajedničke, postoje ... zajednička nastavna jezgra, postoje posebne grupe predmeta, i to je formula koju smo mi riješili 2003. godine, još dok smo bili dole u onoj sali 1/I. Tada smo donijeli taj zakon, i treba implementirati zaj zakon. Mi imamo problem sa neimplementacijom ovog zakona. I ja bih zamolio kolege, nemojte to pravdati nikakvim pravom izbora, niti bilo čim drugim, treba implementirati ovaj zkon. Djeca? Dakle, moguće je kroz taj zakon, jer je vodio računa o tome da djeca idu zajedno u školu, da postoje zajednička nastavna jezgra i da postoje posebne grupe predmeta, i to treba na takav način raditi. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Druga replika, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine Džaferoviću, Vi se stalno pozivate na zakone. Po kojem to zakonu kaže da ne smiju postojati dvije škole pod jednim krovom? U Širokom Brijegu već decenijama funkcionira srednja i osnovna škola pod istim krovom. Prema tome, termin dvije škole pod jednim krovom, ne, ne, gledajte, dvije škole pod jednim krovom je termin koji je manipulacija, ustvari, i što je zamjena teza i nametnuto. Prema tome, ja kad govorim o terminu dvije škole pod jednim krovom, ja ga govorim pod navodnim znacima. Recite mi zakon gdje ne smiju biti dvije škole pod jednim krovom.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Kolega Ljubiću, ja Vas cijenim kao ozbiljnog čovjeka i malo me iznenađuju ove neozbiljnosti koje iskazujete u raspravi o ovako važnoj temi. I ja Vas molim da i dalje ostanete ozbiljan čovjek. Vi znate dobro o čemu sam ja govorio, nemojte da ove stvari karikiramo. Dakle, smisao ovoga je da djeca iz jednog mjesta, bez obzira koje je to mjesto u BiH, idu u osnovu školu, 73 idu u srednju školu, da ne idu u odvojene škole po hrvatskom programu, po bosanskom programu, po srpskom programu, da zajedno sjede u razredu. To je smisao tog zakona da postoje zajednička nastavna jezgra i da postoje posebne grupe predmeta kada djeca idu i posebno izučavaju, one se odnose na jezik, odnose se na historiju, ne znam na šta se. To je dakle smisao tog zakona, o tome ja govorim.
Uvaženi kolega Mirsad Mešić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, razlog zbog čega učestvujem u ovoj današnjoj raspravi je jedna zabrinjavajuća činjenica iznesena na način kako je to gospođa Aleksandra rekla: da od 1.600 ispitanika njih 70% nije znalo ništa o Instituciji ombudsmena, ni načinu na koji će štititi svoja ljudska prava. Od ovih 30%, 60% je možda nešto i znalo. Smatram da niste dovoljno učinili napora da prezentirate, predstavite i propagirate u informativnim kampanjama koje ste trebali voditi, prije svega pred javnim medijima koji vama ne traže neka dodatna sredstva, kojih vi nemate, pa iz tog razloga predlažem prijedlog zaključka koji glasi: 'Zadužuje se Institucija ombudsmena za ljudska prava u BiH da odmah provede informativnu kampanju s ciljem upoznavanja bh. javnosti sa odredbama Zakona o diskriminaciji u BiH, te načinima zaštite ljudskih prava pred tom institucijom.' Za kampanju koristite ovo što sam već rekao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Preporučuje se, eto ok, preporučuje se da ne bismo bili u koliziji sa Zakonom, tako je. A s obzirom da smo mi dali svečanu izjavu za zaštitu ljudskih prava, gospođa Aleksandra već nekoliko puta spominje događaje u Zenici, predlažem da i mi radimo malo nešto od ovog posla, i evo pozivam gospođu Aleksandru, koje nema, ja ću biti domaćin, da posjetimo sve srpske zatvorenike ili zatvorenike Srbe, da vidimo, pa ako ima kršenja njihovih ljudskih prava vrlo lako možemo riješiti probleme. Prije svega, rukovođenjem tim kazneno-popravnim zavodom. Dakle, gospođi ćete prenijeti, evo pozivam je i bit ću joj domaćin.
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Boško Tomić, uvaženi kolega, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. 74 Čitajući ovaj izvještaj ne može se steći jedna prava slika o ukupnom stanju i kršenju ljudskih prava po bilo kom osnovu na osnovu samo jednog izvještaja i iznesenog ovde u ovom materijalu. Ja bih iskreno volio da je kroz ovaj izvještaj, ne upuštajući se u to da li treba da usvojimo ili ne, to je stav procedure i zakona, nadam se da će nam to sekretar ili neko reći da li mi usvajamo ili primamo k znanju – bez obzira usvajali ili primali k znanju vrlo je bitno da se Parlament informiše o tome šta se dešava na terenu i kakvo je stanje. Ja smatram da bi ovaj izvještaj bio potpun u dijelu kada bi se tačno reklo u kom gradu, u kojim institucijama se to dešava, tako da, ako je to uopšte u skladu sa zakonom i dozvoljava se da mi znamo gdje se šta dešava, onda bi čini mi se i efekti bili kvalitetniji, s time što bi ako se kaže da je to, ne znam, u bilo kojem gradu, opštini, mjestu, instituciji, da tačno vidimo. To me interesuje zbog jedne druge stvari o kojoj želim da govorim. Koliko se ova diskriminacija vrši kada je u pitanju posebno zapošljavanje, u koliko slučajeva ste intervenisali kod privatih poslodavaca, a koliko u društvenom sektoru? Znate, ja vjerujem da taj odnos privatni i društveni vjerovatno nije u srazmjeru, zbog toga što onaj kod privatnika ne smije da se žali ili je možda više izražen, ali volio bih da mi ne nagađamo nego da na osnovu saznanja vaših dođemo do toga. Drugo, pretpostavljam da je iz mjesta iz kojih dolaze ove pritužbe da se tu obično radi o obrazovanim ljudima i urbanim sredinama, a puno manje u mjestima gdje ljudi i ne znaju u smislu da postojite. Prema tome, iz tih razloga vaša uloga bi bila da se malo češće pojavljujete i u javnosti a i u manjim mjestima, i opštinama, i nudite svoju pomoć. Posebno kada se zna, ako vi želite da tužite preduzeće koje vam je napravilo bilo koju vrstu diskriminacije, po bilo kom osnovu, boji kože, rasi, polu, ne znam, nacionalnosti itd., vi to teško možete ostvariti. Ako to predate na sud, onda morate sudu odmah unaprijed uplatiti određenu sumu novca, a vi ste nezaposleni, ne primate platu duži vremenski period i automatski odustajete od toga. I zbog toga bi uloga ombudsmena bila u toj situaciji da zajedno sa oštećenom strankom i poslodavcem, ili bilo kojom drugom ustanovom i institucijom, stupi u kontakt i pravovremeno ukaže, kako bi se problem riješio. Iz tih razloga volio bih kada sljedeći izvještaj bude i o kome budemo raspravljali da se malo raščlani to, da se vidi i po mjestima i po oblastima itd. Mislim da bi to bilo, a volio bih da znam da li vi imate kakvih problema kada je u pitanju, od finansijskih, materijalnih, kadrovskih itd., i to bih volio da znamo, pa da na određen način vidimo da li je to dovoljan broj ili možda ovaj broj koji imate nije u srazmjeri posla sa kojim vi radite. U tom pravcu bih volio da imamo tačno konkretno koje škole, koja mjesta, koje ustanove, koje institucije, koji pojedinci, da na takav način možemo da reagujemo a i da se vi češće pojavljujete u javnosti kada nađete da su u određenim institucijama napravljene određene greške. Posebno je to teško dokazati, jer ja vidim da vi nemate tu ni mogućnost da vi dokažete da li je neko po nacionalnoj osnovi diskriminisan ili nije, osim kada dođe do sudske presude. Ali nama bi dobro bilo i da se kaže da su bili ozbiljni elementi da je neko diskriminisan. U tom pravcu nadam se da će neki od sljedećih izvještaja nam dati malo preciznije podatke i malo i javnost bude šire upoznata, a i mi u svom radu i djelovanju da možemo da na neke stvari pravovremeno utičemo kako ne bi do njih dolazilo. Hvala.
Uvažena koleginica Aleksandra Pandurević. Druga replika, je li? 75
Jeste, znam da sam završila. Ja bih, zbog stenograma, zahvalila se gospodinu Mešiću na pozivu. S obzirom da je gospođa Majkić imala inicijativu koja je nažalost na Komisiji onako prilično dugo prolongirana, a svaki dan maltretiranja i šikaniranja bilo koga, ja u ovom momentu uopšte ne želim da ulazim da li su to Srbi, Hrvati, Bošnjaci, zašto su osuđeni, to je sve po strani – ali niko u ovoj zemlji, bilo gdje da bude, ne može da bude šikaniran i ja sa zadovoljstvom, evo, i voljela bih s obzirom da je gospođa Majkić i svi smo mi dobijali pisma, evo, vi nam organizujte kad god hoćete, kad vama odgovara, gospođa Majkić i ja ćemo to uraditi. Ja vam moram reći, isto tako, ja sam imala pritužbi i razgovora sa advokatima o maltretiranju i diskriminaciji zatvorenika u zatvoru Foča. Pa s obzirom da su ovde kolege iz SNSD-a, ja se nadam da će oni biti pa isto tako dobri domaćini, kao i gospodin Mešić, pa da će nam oni organizovati posjetu zatvoru Foča, s obzirom da je tamo riječ o upravniku, ako može. Hvala.
Ja mislim da je dobro da pozivamo i jedni i drugi u posjete, ali da se trebamo vratiti Poslovniku i parlamentarnoj dosadašnjoj praksi gdje je naša komisija zadužena za obilazak. U prošlom mandatu sam bio član Komisije i obilazio sam te zatvore i utvrđivao, zajedno sa članovima Komisije, kakvo je stanje i kakvi su problemi, tako da se vratimo Poslovniku i komisijski način rada i da to obiđemo na način na koji to treba da se radi. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Replika na diskusiju gospođice Aleksandre. Ja podržavam Vaše inicijative, korisne prijedloge itd., ali nemojte ovde tražiti da ... politička partija omogućava ulazak u bilo koju instituciju da se kontroliše, jer to nije stvar političkih partija nego institucija. Obratite se Ministarstvu pravde i mislim da ćete imati priliku da posjetite.
Dobro. Evo to je ono što smo htjeli da kažemo. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Denis Bećirović. Diskusija, replika, ne znam.
Diskusija. Raspravljamo o Godišnjem izvještaju ombudsmena o pojavama diskriminacije za 2011. godinu. Ja želim reći nekoliko stvari. Prvo, smatram da je važno da podržimo Instituciju ombudsmena u našoj zemlji. Ta institucija ima svoj osnov i u Aneksu IV. i u Aneksu VI. Općeg okvirnog sporazuma, a drugo, naravno, imamo i Zakon o ombudsmenu iz 2000. godine, koji je nekoliko puta i mijenjan nakon toga. Želim reći da bi bilo dobro da Predstavnički dom da podršku i pomoć u kapacitetu u kojem može da ojačamo finansijske i kadrovske kapacitete kada je riječ o ombudsmenima u borbi za ljudska prava. Mislim da važna poruka koju danas trebamo uputiti jeste da ohrabrimo ombudsmene da nastave borbu protiv svih oblika diskriminacije u ovoj zemlji i da je pošteno reći, i ovde za govornicom Parlamenta, nije jednostavno biti ombudsmen i boriti se za 76 ljudska prava u državi BiH. Da bismo imali efikasniju borbu za ljudska prava u BiH, mislim da nešto moramo promijeniti i u samom pristupu. A kada kažem da moramo nešto promijeniti u pristupu, onda za početak trebamo biti svi do kraja svjesni da ne postoje bošnjačka, srpska, hrvatska ili bilo koja druga ljudska prava. Postoje ljudska prava jednaka za svakog čovjeka u ovoj zemlji. I stoga bi bilo dobro, kada svi nastupamo ovde, da pokušamo principijelno govoriti o ljudskim pravima jednakim za sve narode i građane u ovoj zemlji. A ako neko ima iluziju da nekoliko ombudsmena u ovoj zemlji može poravnati i ublažiti sve ono što radi nažalost povelik broj ljudi kada je riječ o kršenju ljudskih prava u našoj zemlji, onda smo u iluziji. Zbog toga bi bilo dobro da svi pomalo samokritički nastupimo. Ne ovde da držimo samo lekcije ombudsmenima za ljudska prava, već da se zapitamo, posebno mi koji smo u izvršnim i zakonodavnim organima vlasti, šta smo i mi uradili da u ovoj zemlji bude veći stepen poštivanja ljudskih prava. Koliko smo svojim izjavama, djelatnošću, svakodnevnim aktivnostima doprinijeli da se zna da u ovoj zemlji postoje ljudska prava, da ih treba poštovati i da treba ohrabrivati sve one koji se bore za ta ljudska prava. U tom smislu, želim reći da mi na neki način trebamo u sinergiji djelovati sa ombudsmenima i da shvatimo da smo mi svi na istom zajedničkom zadatku, a to je zaštititi ljudska prava za sve ljude u ovoj zemlji, bez obzira na njihovu naciju i vjeru.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa, iz jednog specifičnog ugla posmatram svu ovu raspravu. Naravno da se danas vodi samo na onaj uobičajeni izvještaj jedne komisije o kojem treba da donesemo svoju odluku i da malo o njemu raspravimo. Dobro je rekao naš kolega, gospodin Bećirović, 'ljudska prava'. Da li mi u potpunosti uopšte shvatamo šta su ljudska prava? Sudeći po današnjoj BiH i svemu onome šta se u njoj dešava, mi izgleda da smo potpuno zaboravili šta znači taj pojam, strahovito ga gazimo. 90% izvještaja naših ombudsmena, ne samo o ovom izvještaju o kojem mi raspravljamo, svodi se na ono što je jedna od rak rana ljudskog društva od njegovog postanka, kao što je recimo robovlasništvo, kao što je recimo prostitucija, kao što je najveće prokletstvo ljudskog roda, kao bolest ... i kao što je naravno diskriminacija u svim oblicima i svim mogućim načinima. Diskriminacija je veoma stara. Ja nju često poredim sa pravdom. Znate onu čuvenu izreku pravde nikada na svijetu nije bilo i neće je nikada biti, ali protiv nepravde se stalno i uporno treba boriti. Tako je i sa diskriminacijom o kojoj često govorimo i najviše danas o njoj, nažalost, govorimo. Pa nje svugdje ima, u svakom segmentu nažeg života možete je naći. Evo, kada bi bili pošteni jedni prema drugima, u dosadašnjoj današnjoj raspravi najmanje tri primjera bih mogao da navedem diskriminacije u ovom parlamentu. Razmislite jesam li u pravu, pošteno? Eto nećemo spominjati o čemu se radi. Maloprije samo čujem jedno, to mi je onako ostalo zvečeći, kako se to kaže, u glavi da neko kaže da svi ne govorimo jer ovde imaju već tri ... Malo morgen, što bi rekli ono jedni drugim. Nemojte tako postupati, molim vas. Ovo je vrlo ozbiljna stvar. Sistem ombudsmena ne poznaje moja generacija, vi koji ste bliski mojoj generaciji. U onom sistemi mi stvarno nismo ni znali šta to znači 77 ombudsmen. Ali briga o ljudskim pravima koju takvi ljudi treba da vode, dakle oni treba da budu neka vrsta korekcije, neka vrsta korektora u ime nas, da budemo pošteni, jer mi smo ipak najveći zakonodavni organ u ovoj državi, zar ne, iako to neki ovde osporavaju. Možda sutra zatraže da se ukine i Parlament kao ... I to je neka vrsta diskriminacije one psihološke. Dakle, moje poštovane kolegice i kolege, bazirajmo se na onome što sam rekao na početku. Tačno je da nama treba Institucija ombudsmena, itekako, svi ovi primjeri koje ste vi govorili, vjerujte. Da li ste vi ikada o tome razmišljali da postoji rasna diskriminacija u BiH? Jeste li sigurni da ne postoji? Jeste li sigurni da ne postoje robovlasnički odnosi u BiH, jeste li sigurni da ne postoje? Dakle, mnogo oblika diskriminatorskog odnosa čovjeka prema čovjeku je prisutan u ovoj i ovakvoj današnjoj BiH. Nažalost, to moramo sami sebi da kažemo i da to priznamo. Uostalom, zašto da se lažemo? Da toga nema zar bi bio uopšte onda potreban ombudsmen, da je ovdje sve med i mlijeko? Nažalost, nema ni meda ni mlijeka. Ja vas molim da podržimo ovaj izvještaj, ma kako on za neke bio neprihvatljiv, iz jednog krucijalnog i jednostavnog razloga: da učinimo sve što je u našoj mogućnosti da nepravde bude što manje, da ljudska prava budu što veća i da što manje budu ugrožena, a da tu prokletu diskriminaciju, koja će se uvijek vući kao parazit uz nas i uz svako društvo, da smanjimo na najmanju moguću i podnošljivu mjeru. Mislim da je ovakav način razmišljanja danas najbolji. Ali, nažalost, rijetko ga upotrebljavamo. Nadam se ja da smo se razumjeli. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, s obzirom da sam ja dva puta replicirao, ja treći put ne mogu replicirati ali mogu raspravljati. Obraćam se uvaženom kolegi Magazinoviću da bih reagirao na ono o dopustivosti. Kolega Magazinoviću, ukoliko želite biti demokrata, a ja sam uvjeren da Vi to i jeste, nemojte nikada sebi uzimati za pravo da nekome nešto dopuštate ili ne dopuštate da govori, jer je to relikt totalitarnih sustava, bilo fašističke, bilo komunističke provenijencije, a nadam se da smo ih zauvijek ostavili iza sebe. Drugo, s obzirom da se onako kruži oko problema različitih obrazovnih sustava u BiH, a da se zapravo ne dotiče bit niti srž stvari, ja moram reći da kada je riječ o ovoj oblasti postoji Međunarodna konvencija o diskriminaciji u obrazovanju, koja je jedan od ključnih dijelova međunarodnog pravnog sustava zaštite ljudskih prava. Nažalost, ja ne mogu citirati jedan članak iz te Međunarodne konvencije, ali ga mogu parafrazirati, a on glasi: neće se smatrati diskriminacijom postojanje škola koje rade po različitim obrazovnim sustavima baziranim na jeziku, nacionalnoj pripadnosti ili vjeri, ukoliko je uključivanje u njihov rad dobrovoljno. To svi moramo imati na umu, parafrazirao sam, ali zaista sam rekao bit, to svi moramo imati na umu kad olako govorimo o diskriminaciji, o segregaciji i aparthejtu. I na koncu, je li konzekvencija ovoga za što se Vi, gospodine Magazinoviću, zalažete i na moje iskreno čuđenje i uvažena kolegica Pandurević, je li konzekvencija da je vrhunac demokracije 78 kada se onemogući hrvatskom djetetu ili bošnjačkom djetetu ili srpskom djetetu da pohađa nastavu na svom jeziku, nego ga se prisiljava da nastavu pohađa na nekom drugom jeziku. Ako je to vrhunac demokracije, onda hvala na toj demokraciji. Ja naprotiv mislim da je tu upravo riječ o diskriminaciji.
Uvaženi kolega Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Je li kolega Franjičević nema više replika i diskusija? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Odustajem i ja onda.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam viška replika, ako mogu kome posuditi da se kolege izraspravljaju. Evo dakle, mi danas razmatramo jedan vrlo značajan Izvještaj o pojavama diskriminacije u BiH za 2011. godinu i nema sumnje da razmatramo Izvještaj institucije koja je veoma značajna za procese demokratizacije u BiH, i to niko od nas ne može i ne želi poreći. Ali isto tako nisam ni za prijedloge određenih nekih kolega ovdje koji na neki način predlažu da se Institucija ombudsmena stavi pod stakleno zvono i da se ne može raspravljati o njihovom radu, o njihovoj efikasnosti itd. Tačno je da građani BiH imaju velika očekivanja od institucija ombudsmena, tačno je da je veliki teret Zakonom o Instituciji ombudsmena stavljen na pleća ovih ljudi i tačno je dakle da institucije Bosne i Hercegovine nisu uradile dobro svoj dio posla koji se odnosi na stvaranje uslova za njihov efikasan rad. To nas dakle dovodi do dvije najvažnije grupe pitanja kada govorimo o ovoj instituciji i njenoj ulozi i njenom radu. Prva grupa pitanja odnosi se dakle na institucije BiH koje su trebale, mogle, i koje trebaju i mogu više uraditi kako bi Institucija ombudsmena mogla puno bolje i efikasnije funkcionirati. Druga grupa pitanja odnosi se na sami rad Institucije. Naime, ako danas deset i više godina nakon usvajanja ovog zakona i uspostavljanja ove institucije imamo situaciju da od 1.600 građana iz 17 bosansko- hercegovačkih gradova njih ukupno 70% uopće ne znaju šta je Institucija ombudsmena BiH, u tom smislu se odgovornost ne može prebacivati na institucije BiH, na ovaj parlament, na Vijeće ministara itd. Tu se dakle radi o isključivoj odgovornosti ombudsmena i zaposlenika ove institucije koji su morali više uraditi na promociji same institucije. Naravno, ono što je neophodno u narednom periodu uraditi jeste da se ispune ovi zahtjevi same institucije kada su u pitanju kadrovske i materijalne pretpostavke za njihov rad, ali isto tako svako mora preuzeti svoj dio odgovornosti. Dakle, i od 79 Institucije ombudsmena se mora očekivati i očekuje ... da se puno efikasnije pozabavi onim za šta je i formirana. U tom smislu ja ću podržati ovaj izvještaj i nadam se da će većina kolegica i kolega to danas uraditi uz sugestiju, evo ja ne znam, pošto je budžet za 2012. godinu još uvijek velika misterija, ne znam da li je utvrđeno u Nacrtu, da li su predviđena sredstva, dakle i za ovu instituciju. Volio bih ako neko zna tu informaciju da je podijeli s nama, a koliko nije, dakle apeliram da se prilikom usvajanja budžeta povede računa o zahtjevima Institucije ombudsmena za finansijsku potporu, a s druge strane očekujem i efikasniji rad ove institucije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, danas je Klub SBB-a relativno miran, nismo se puno javljali, ali ovdje bih zamolio kolegu Franičevića da omogući tamo odakle dolazi, a to je u Kantonu 10, da u opštinama, odnosno u osnovnim školama omogući bošnjačkoj djeci da uče jezik na bosanskom jeziku ili srpskoj djeci da uče jezik na srpskom jeziku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, govorimo sada da nisu narušena prava, a prava jesu narušena. I ako ima pravo onda molim Vas, molim Vas, ne bih se javljao da nisam ovim izazvan Vašom reakcijom da ima pravo i da nije ugrožen niko u tom dijelu. Ali ako već govorimo da ima u Stocu jedna škola, odnosno dvije škole pod jednim krovom, molim Vas tamo bar odakle dolazite omogućite bošnjačkoj i srpskoj djeci da uče jezik na svom maternjem jeziku. Hvala.
Uvaženi kolega Niko Lozančić, može li on to pokriti. Izvolite.
Hvala, uvaženi gospodine predsjedatelju. Pa ovo je stvarno tema baš za jednu ovako, ne znam ni ja kako bih rekao, bez obzira što je uvaženi kolega Džaferović upozoravao uvaženog zastupnika Ljubića na malo ozbiljnosti, međutim kad saberem sve ove rasprave, mislim, teško je ostati ozbiljan. I nemojte mi zamjeriti ako ja iskočim iz toga pa i ja malo neozbiljno neke stvari prokomentiram jer jedino se tako razumijemo. Mi danas raspravljamo ovdje Izvješće o pojavama diskriminacije koje nam je dostavila Institucija ombudsmena za zaštitu ljudskih prava, kao neovisna institucija, nadležna, ovlaštena, 80 uspostavljena zakonom, da nas informira. I u ovom izvješću oni su nas malo podsjetili na odredbe zakona temeljem koga funkcioniraju. Malo ali dovoljno, ako hoćemo da čitamo. Međutim ... nisu, podsjetit ću, to nas ne ispričava, mi bismo morali znati ovaj zakon temeljem koga funkcionira ova institucija i mnoge druge institucije o kojima volimo raspravljati, o kojima raspravljamo i znati temeljem čega oni postupaju. I oni su rekli da postupaju po pojedinačnim žalbama osoba fizičkih ili pravnih koje osjećaju da su diskrimirane. I onda su nam iznijeli statističke pokazatelje koliko se to osoba obratilo njima, po mjestima iz kojih dolaze žalbe, i prezentirali nam to. Nisu oni puno toga obradili što se diče diskriminacije u BiH. Hajmo hipotetički, evo, da su možda shvatili kao moju žalbu činjenicu kad sam upozorio da je Vijeće ministara imenovano uz diskriminaciju jer nije ni jedna žena imenovana u Vijeću ministara, pa da su poveli postupak, pa da su uputili preporuku ovom Zastupničkom domu da se ta diskriminacija otkloni, pitam vas sve: biste li vi glasali da otklonimo tu diskriminaciju? Postavljamo pitanje, i ja moram reći nemam potrebu braniti Instituciju ombudsmena, ali zbog određenih rasprava i diskusija imam dojam da smo došli u fazi u kojoj je najlakše da zamijenimo teze i da Instituciju, koja nas upozorava na pojave oblika krešenja ljudskih prava i diskriminacije, optužimo kao krivu za to. Ko to ... krši ljudska prava, ko vrši diskriminaciju? Institucija ombudsmena, možda!? Pa onda treba valjda i oko toga da raspravljamo i dokazujemo jedni drugima. Ljudska prava krši vlast i niko drugi, znači, nema mogućnosti. Diskriminaciju radi vlast ili produžene ruke vlasti. I oni nas diskretno upozoravaju. Mi smo zakonima, temeljem evo i evropskih i nekih drugih standarda, uspostavili zakon da Institucija ombudsmena nema izvršnu odluku kad utvrdi ... nema pravo, nema pravo na sankciju, ona upućuje preporuku tim istim vlastima da otklone to gdje krše ljudska prava, da otklone to gdje vrše diskriminaciju. I ovdje je nabrojano nekoliko slučajeva pojavnih oblika kršenja, diskriminacije, ali mogli su nabrojati, i bez pojedinačnih žalbi, mogli su desetine drugih oblika nabrojati. Međutim, oni su se držali u okviru Zakona. Postavlja se pitanje zašto samo 191 žalba, ako sam dobro sad zapamtio, Instituciji ombudsmena? I nisu oni krivi za to. Hoćete da kažete da narod ne zna da postoji Institucija ombudsmena? Institucija ombudsmena u BiH je uspostavljena, mislim '94., '95., nisam siguran sad napamet. Evo, i ja moram reći kad sam ja čuo ovaj pojam pa sam lomio jezik dugo vremena da se naučim izgovarati ombudsmen, ombudsmen, ombudsmen, dok nisam naučio izgovarati ombudsmen, i onda skontao da je to institucija koja eto treba štititi ljudska prava onih čija su ljudska prava ugrožena. Možete misliti koliko smo tad znali o Instituciji ombudsmena, a možete misliti koliko je narod tad se žalio Instituciji ombudsmena: 10 puta, 100 puta više. I postavljam pitanje sad: zašto se sad narod više ne žali Instituciji ombudsmena? Nisu ovi ljudi krivi. Znači, vidjeli su da od toga ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa odlično, tako je, jer su vidjeli da vlast ne poštuje preporuke ombudsmena. Da te preporuke ne znače ništa nama koji napadamo Instituciju ombudsmena. Da smo mi i dalje spremni pričati ovdje o zaštiti ljudskih prava. Uz svo uvažavanje, gospodine Mešiću, ja ne znam kako Vi mislite nekoga voditi u kazneno-popravnu ustanovu. Pa ne možete Vi to, nemate pravo na to, i u pravu je, ne znam ko je reagirao na to. Pazite, jel' to kazneno-popravna ustanova u Zenici SDP-ova možda? Pa možda jeste. 81 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Predsjedavajući Zastupničkog doma, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Dvije stvari. Jedna stvar je Zakon o Ombudsmenu BiH po kome je konstituisan Ombudsmen za ljudska prava u BiH i drugi zakon je Zakon o zabrani diskriminacije u kome je u članu 7. data nadležnost Instituciji ombudsmena da sprovodi taj zakon. Ta dva zakona mi ovdje očigledno miješamo i ne znamo, kad govorimo o ombudsmenu, o kojem zakonu govorimo. Ombudsmen u članu 7. je imao pravo i podnosi godišnji izvještaj a prema potrebi i vanredne izvještaje Parlamentu BiH, Parlamentu Federacije BiH, Republike Srpske i Distrikta Brčko. Ali isto tako u stavu h) gdje on na sopstvenu inicijativu sprovodi istraživanje u oblasti diskriminacije mi danas nismo niti u ovom izvještaju vidjeli niti čuli da je sproveden bilo kakav nezavisan izvještaj o diskriminaciji od strane ombudsmena, Institucije ombudsmena za ljudska prava u BiH, nego samo rješavano po žalbama građana. Da li je to samo zadatak ombudsmana BiH prema Zakonu o zabrani diskriminacije, članu 7. pod h) gdje na sopstvenu inicijativu sprovodi istraživanje u oblasti diskriminacije, i to je trebalo da bude sastavni dio ovog izvještaja, tako da kad govorimo o radu ombudsmena ne govorimo samo o reagovanju na žalbe nego i samostalnom istraživanju u oblasti diskriminacije u BiH i podnošenju izvještaja, što je bio njegov zadatak da ovdje uradi. S druge strane, želim da vas podsjetim da je Parlament Federacije BiH prošle godine, ispravite me, evo i gospođa Nives će nakon toga uzeti riječ ispred ombudsmena, da je primio k znanju Izvještaj, ove godine ga je usvojio. Republika Srpska je dala pozitivno mišljenje na Izvještaj. I mi danas ovdje možemo da damo svoj stav prema tome ... Upozoravam vas da kad smo govorili o Izvještaju o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta nismo htjeli dati čak ni saglasnost da smo ga primili k znanju, jer smo dali politički stav prema instituciji koja podnosi izvještaj i koji po našem mišljenju nije bio adekvatan. Mi imamo pravo da kažemo za svaku instituciju, jer je ova Parlamentarna skupština nadležna za svaku instituciju da kaže šta misli o njenom radu. Mi nikada ne možemo da dobijemo izvještaj o radu Institucije ombudsmena jer to po zakonu ne može, ali možemo dati svoj stav prema izvještaju u određenim oblastima o kojem dobijamo izvještaj ovdje. Mi smo danas dobili i čuli dosta diskusija u vezi diskriminacije u BiH ali nismo dobili adekvatan izvještaj o diskriminaciji u BiH od Institucije koja je trebala raditi po zakonu. I mi moramo dati svoj stav prema takvom izvještaju ovdje a ne bježati od odgovornosti koju Parlament ima, i to da kaže: nema ni jedno nezavisno tijelo u BiH, sudski savjet, Ustavni sud, za koje ovaj parlament ne može da kaže svoje mišljenje u vezi sa time, nema ni jedna institucija. Ovaj parlament je iznad svih institucija u BiH u 82 smislu davanja mišljenja jer u ovome parlamentu jedino se ne može odgovarati za izneseno mišljenje, a ono se može dati u ... institucijama. I zato nemojte bježati od odgovornosti i prava koje vam je Ustav dao. Ja sam dobio zahtjev od ombudsmena, gospođe Nives Jukić. Izvolite.
Dobar dan. Cijenjeni predsjedatelji, cijenjeni zamjenici, cijenjeni poslanici, poslanice, dame i gospodo, ja vas pozdravljam. Dozvolite mi da budem što kraća. Ali naprosto s vama sam tu cijeli dan, znam da ste umorni, ali ja ipak mislim da bih mogla dati jedan kratki sažetak ovog izvješća o pojavama diskriminacije u BiH u 2011. godini, koji se prvi put nalazi pred vama i vama se već unaprijed zahvaljujem na vrlo, vrlo jednoj konstruktivnoj diskusiji, i time ću dati i odgovore na pitanja koja nisu možda odgovorena samim ovim izvješćem. Ja ću možda odmah za početak i reći, dakle jedan sam od ombudsmena, trenutno obnašam dužnost predsjedavajućeg, nas je troje. Pozdravljam vas u ime mojih kolega koji su opravdano spriječeni i nisu tu sa mnom. Prošli put su bili pa ih već poznajete. Institucija ombudsmena svoj osnov za rad i funkcioniranje ima u Aneksu IV. i VI. Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH. I temeljem ovih dokumenata ova institucija je počela raditi 2006. godine. Zakon o Ombudsmenima je donesen 2000., a zatim je dopunjavan i mijenjan 2002., 2004. i 2006. Ja dugi niz godina, prije nego što sam sada imenovana za ombudsmena, radila sam kao pomoćnik u instituciji i vrlo dobro se sjećam početaka kada je bilo teško izgovoriti svima nama ovu riječ i kada su građani dolazili i pitali šta znači ombudsmen. Da, ovo je jedna švedska riječ, neću vam oduzeti vrijeme, ima vrlo interesantnu priču kako je nastala u srednjem vijeku i zašto uopće postoji. Mi smo preuzeli original tu riječ iz švedskog dok naše zemlje u regionu koriste druge termine itd., da ne pričam dalje o tome. Ja danas ovdje prezentiram Izvješće o pojavama diskriminacije. Vama je već upućeno Izvješće o rezultatima aktivnosti i radu Institucije ombudsmena i stoga ću ovdje odgovarati samo na pitanja koja se tiču Izvješća o pojavama diskriminacije, a vrlo brzo ćemo se vidjeti kada budemo govorili i o Godišnjem izvješću koji će ponovo biti vama ... na jednom slijedećim dnevnom redu. Šta želim reći? Institucija ombudsmena ima posebne ovlasti i prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije. Ovaj zakon je novina. Nije novina u BiH, novina je i u regionu. Prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije mi smo jedna centralna institucija za zaštitu od diskriminacije. I prije donošenja Zakona o zabrani diskriminacije mi smo imali Odjel protiv svih oblika diskriminacije, jer je nažalost diskriminacija u BiH prisutna. Mi smo i prije imali žalbe koje su se odnosile na diskriminaciju. Stoga je ovo prvi put da mi prema odredbama Zakona o diskriminaciji podnosimo ovo izvješće potpuno odvojeno o pojavama diskriminacije u 2011. godini. Zakon je donesen 2008. godine. Kada govorim da je novina do danas mi uopće ne možemo govoriti o uspostavljenoj sudskoj praksi, jer prema našim statističkim pokazateljima trenutno postoji samo jedna pravomoćna presuda u Mostaru i jedna u Livnu prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije gdje je sud presudio. Kada ste spominjali nevidljivost – tačno je. Mi smo i naveli da 17% građana uopće zna za Zakon o zabrani diskriminacije i našu ulogu. To su istraživanja nevladinog sektora. Ali je razlog sljedeći: Institucija ombudsmena do danas nije dobila niti jedno finansijsko sredstvo vezano za 83 obaveze koje ima prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije. Ne moram vam pričati o Odluci o privremenom financiranju i svim ograničenjima koje smo imali u protekloj godini, pa umjesto 56 smo završili godinu sa 54 uposlena i trenutno nama radi u ovom odjelu samo šef odjela, jedan stručni saradnik i savjetnik. Dakle, temelj ovog izvješća su individualne žalbe. I sve žalbe koje smo imali, po kojem su se zakonu pozvale stranke, prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije su sažete u ovom izvješću. Znači, mi naprosto nismo bili u mogućnosti, ja ne znam stvarno, vi mi recite koji je to način da mi možemo uopće raditi promoviranje, gdje doći i pričati građanima o mogućnosti i korišćenju sredstava prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije, a da to ne košta. Evo. Ja mislim i osobno smatram da je prioritet rješavanje predmeta po žalbi. ... Ne slažem se da građani ne znaju šta je ombudsmen. Građani jako dobro znaju šta je ombudsmen iz razloga što ćete vrlo brzo, kao što sam već rekla, dobiti naše Godišnje izvješće gdje ćete vidjeti da smo imali samo 6.000 neposrednih obraćanja građana i 3.067 žalbi po kojima je rađeno to Godišnje izvješće. Dakle radimo, ovdje govorimo samo o pojavama diskriminacije i prema pravu koje su građani koristili, prema odredbama Zakona o zabrani diskriminacije. Ova Institucija ombudsmena je jedna neovisna institucija koja je akreditovana kao nacionalni mehanizam za zaštitu ljudskih prava od strane ICC komiteta za akreditaciju sa sjedištem u Ženevi. Mislim da vam je poznato da smo prošli jedan proces akreditacije i 2010. dobili smo status „A“ pred ICC i poslije ovog procesa reakreditacije. Ali, ja ponavljam, bez financijskih sredstava naprosto je nemoguće odgovoriti na sva pitanja i, naravno, dovoljno je vidjeti samo Zakon o zabrani diskriminacije koji se odnosi na sve građane u BiH koji prepoznaje sve oblike diskriminacije. I dozvolite mi da vam kažem da je samo u 2011. godini došlo do povećanja broja žalbi u odnosu na 2010. godinu, i to za 41%. Usporedbe radi, u 2010. godini zaprimljeno je 135 žalbi, u 2009. 105 žalbi, a dok je sad u ovoj godini registriran 191 predmet. Mi smo uputili 26 preporuka. Diskriminacija se vrlo često spominje, diskriminacija je riječ koja je često prisutna ali nju treba dokazati. Vrlo bitno je naglasiti da mi nismo imali žalbe evidentirane zbog segregacije kao jednog od oblika diskriminacije. Ta pojava je bila već razmatrana od strane ombudsmena: i entitetskih, i u prethodnim izvješćima. Ponavljam, ovo izvješće nema ni jednu žalbu zbog škola pod jednim krovom. Bitno je reći možda na kraju: kada govorimo o našoj web stranici, naša web stranica sve dokumente ima na tri jezičke varijante. Ima i saopćenja za javnost koja naizmjenično stavljamo ali nažalost mi nemamo mogućnost uraditi ... stranice. Znači imati, kako kažu tehničari, jedan link pa se prebaci sve na jedan jezik, već sve dokumente imamo na sve tri jezičke varijante, a saopćenja za javnost dajemo naizmjenično: jednom na hrvatskom, jednom na srpskom, jednom na bosanskom jeziku. Sve probleme koje ova institucija ima a tiče se našeg rukovođenja i financijskog je bio i zaključak Doma naroda, evo ja ga imam pred sobom, još od 28.7.2010. godine, 'da se zadužuje Komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine BiH da održi tematsku sjednicu u vezi sa radom i problemima sa kojima se susreće Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH'. Mi još uvijek nismo pozvani na ovu sjednicu, vrlo rado ćemo doći i tu vidjeti ove sve probleme koje imamo i koji se tiču, ponavljam, financijske prirode i praćenja svih obaveza koje imamo prema Zakonu o zabrani diskriminacije. Dozvolite mi na kraju da kažem da ako me pitate da li postoji diskriminacija – postoji. Evo i sami smo danas govorili, pa dovoljno je otvoriti, vjerovatno, danas novine, kad bi otvorili sigurno bi bilo osnova da se otvaraju predmeti i ex officio, i samo na temelju medijskih članaka. Ali ako mi ne budemo imali financijska sredstva kako na to odgovoriti, ako imate već žalbe ... tražimo postupanje 84 građana. Diskriminacija da li postoji više u privatnom ili državnom sektoru? Također nemamo uopće i vrlo mali broj žalbi iz privatnog sektora. Ja imam svoj razlog, ja sam ga već iznijela i smatram da se građani i boje prijaviti diskriminaciju, jer naprosto se boje šta kad prijavim, da li će to biti ombudsmen, da li će podnijeti tužbu sudu, da li će on ostati bez posla. Svi mi moramo raditi na stvaranju društva bez diskriminacije. Potpuno se slažem da sve ovo treba samo da ide ka unapređenju i stvaranju društva bez diskriminacije. Ja se zahvaljujem, možda sam bila kratka, možda duga, ali naprosto sve ovo je moralo biti rečno. Hvala još jednom.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 12. tačku: Ad. 12. Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za period 2005.-2010. Savjet ministara BiH Izvještaj je dostavio 4.4.2012. godine. Na osnovu zaključaka usvojenih na ... sjednici Doma, nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o Izvještaju je dostavila 18.4. Komisija je usvojila Izvještaj sa pet zaključaka, četiri predložena u Izvještaju i jedan predložen na Komisiji koji glase: 1. Usvaja se Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u BiH u periodu 2005.-2010. godina; 2. Donošenjem Zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava, „Službeni glasnik BiH“, broj 63/10, i sprovedbenim propisima uspostavljen je zadovoljavajući pravni okvir za kolektivno ostvarivanje i u ovom trenutku nema potrebe za njegovim izmjenama i dopunama; 3. Pozivaju se autori i nosioci autorskih i srodnih prava da intenziviraju svoje aktivnosti s ciljem ispunjavanja uslova za izdavanje dozvole za kolektivno ostvarivanje njihovih prava; 4. Neophodno je angažovati relevantnu instituciju u BiH da utvrdi ... i potpuno finansijsko poslovanje postojećih kolektivnih organizacija; 5. Savjet ministara BiH i Institut za intelektualno vlasništvo trebaju u narednom periodu jednom godišnje podnositi izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH o funkcionisanju sistema kolektivnih ostvarivanja autorskih i srodnih prava u BiH do potpunog sprovođenja Zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvažena koleginica Nermina Zaimović-Uzunović, diskusija. Izvolite. 85
Hvala lijepo, predsjedavajući. Kolegice i kolege, evo, nakon diskusije na neke druge teme, ja se radujem da danas na dnevnom redu imamo jednu temu koja predstavlja, istina, rijetko i srećemo takve teme, ali nešto što predstavlja Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskih prava i srodnih prava u BiH, a odnosi se na implementaciju ovog zakona koji smo mi na kraju prethodnog mandata usvojili nakon dugog niza rasprava, odnosno dosta amandmana koji su bili podneseni na Nacrt zakona ... Ovaj zakona za razliku od ovih prethodnih o kojima smo mi raspravljali – ovih ... i svega ovog što se pričalo, više ne znam ni šta je sve bilo, koliko je to, to je valjda nama najvažnije – ovaj zakon predstavlja, a taj zakon koji je uslov, odnosno kriterij za Evropskog partnerstva, nešto što predstavlja, što se finansira i aktivnosti koje se na ovom planu provode što su se finansirale iz sredstava Evropske komisije. I, ja prije svega pozdravljam što smo dobili ovakav jedan izvještaj u kome je na jedan kratak i jednostavan način dato šta je to po starom zakonu urađeno u periodu 2005. do 2010. na zaštiti autorskih i srodnih prava, dok nismo imali ovaj Zakon o kolektivnom i ostvarivanju autorskih prava. Naime, mi smo imali i još uvijek je djelimično, nije, ti recidivi tog prethodnog zakona, odnosno ne- postojanja zakonske regulative jesu da su autorska prava bila štićena od strane profitnih organizacija. Nigdje takva praksa ne postoji i nije moguće da privredna društva koja se bave i drugim djelatnostima, osim ovih, budu zaštitnici autorskih prava, odnosno autora i njihovih autorskih prava. Ovdje imamo u prilogu ovog izvještaja i četiri primjera, četiri organizacije koje još uvijek egzistiraju i koje, po meni, nisu legitimni predstavnici organizacija, odnosno ne mogu biti legitimni predstavnici ili organizacije koje štite autorska prava. To mogu biti samo strukovna udruženja, staleška udruženja koja treba da štite autore, odnosno njihova autorska prava. Dakle, ovaj zakona koji je donesen je zahtijevao, kao neki ključni zakon zahtijevao je donošenje niza podzakonskih akata. Ja moram da kažem da i u prethodnim izvještajima, kako izvještajima koje smo dobivali od onih koji prate naš napredak ka EU bila je pohvaljena inicijativa, kako Parlamenta tako i Instituta za intelektualno vlasništvo koji upravlja ovim procesom i koji je nakon usvajanja ovog zakona donio podzakonska akta, određene pravilnike, zatim organizovao edukaciju. ... Nije zamislivo u Evropi, u kojoj mi želimo da idemo, jel', da po ulicama imamo čitave štandove gdje se piratski prodaju kako knjige, tako CD-ovi, ili sa videom ili sa audiosnimcima itd. Institut je odštampao i brošure i jedan, hajde da kažem, ne za široku javnost, što bi možda trebalo u nekoj kampanji i uraditi, ali makar one zainteresovane je upoznao sa postojanjem ovog zakona i sa odredbama ovog zakona. Ovdje nemamo dovoljno efekata koje je polučio ovaj zakon, jer je ovo proces, dakle proces koji treba da se dalje izgrađuje. Urađeno je dosta i mislim da je rano cijeniti ukupne efekte koji bi trebali biti mnogo veći u primjeni ovog zakona, a posebno što se tiče zaštite autora i njihovih prava. Autora bilo koje vrste, a namjerno napominjem, jer se ovdje najviše radi o autorima muzičarima i onim koji rade produkciju, oni koji emituju to. Međutim ovdje ni tad kad se usvajao ovaj zakon, a ni sada nije se pričalo, valjda se to podrazumijeva da ne treba štititi autorska prava onih koji pišu knjige, pa tako i nerijetko da oni koji napišu nešto to mogu samo podijeliti, jer ne mogu prodavati jer neko drugo prodaje njihov rad. Ja sam smatrala potrebnim da nakon ovih diskusija o drugim temama otvorim ovo kao jedan od primjera da mi možemo, ako ustrajemo, raditi na evropskom putu BiH sa konkretnim primjerima, ne samo sa kritikama i vraćanjem procesa unazad. I drugo, ja predlažem da ovaj izvještaj usvojimo, 86 da usvojimo zaključke koji su ovdje predloženi i da čekam kad će se stvoriti organizacije koje će biti legitimni predstavnici autora i stvarno štititi njihova prava, a ne profitne organizacije, koje, kao što je to bilo u prethodnom periodu, u stvari su samo svoj materijalni interes štitile, a autorima oduzimale ono malo prava ili ih prisiljavali da im oni budu zaštitnici, odnosno oni koji će skupljati u njihovo ime sredstva. Evo, toliko i istinski predlažem da ovo usvojimo.
Replika, uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, samo jedna mala nadopuna ovoga o čemu je govorila uvažena koleginica Zaimović. Problem u BiH i jeste proizašao iz toga što su se profitne organizacije bavile ovim dijelom intelektualnog vlasništva, i to na način da su isključivo marile i brinule samo za to kako će priskrbiti i obrnuti određena sredstva koja pripadaju autorima. Problem je vjerovatno i u ovim podzakonskim i zakonskim aktima koji nisu u dovoljnoj mjeri obavezivali, niti Institut za intelektualno vlasništvo, niti licencirane organizacije, da moraju dati pravilne i ispravne podatke i statistike o tome na koji način svi oni koji koriste intelektualna prava to čine i na koji način se odnose prema svojim obavezama koje se tiču obeštećenja prema autorima. Meni je drago da mogu kazati da znam da je upravo pokrenuta aktivnost koja je dovela do toga da su se autori na nivou BiH organizirali u svoju strukovnu organizaciju koja se zove AMUS i koja očekuje licencu od strane ovog Instituta za intelektualno vlasništvo, te vjerujemo da će oni promijeniti situaciju koja je trenutno u BiH na ovom polju, i to na taj kvalitetni način da će brinuti o pravima i svemu onome šta pripada autorima po njihovim pravima. Ono što u ovom izvještaju zabrinjava je to da Institut za intelektualno vlasništvo je svjestan toga da postoji preklapanje nadležnosti kod onih kojima su licence izdane, ali se ništa po tom pitanju nije poduzelo i to je situacija koja je dovela do daljnjeg usložnjavanja ove problematike. Dakle, očekujemo da ćemo u tom sljedećem godišnjem izvještaju koji ( u zaključcima koje mislim da treba podržati) slijedi imati i informaciju o tome da je AMUS počeo brinuti za kolektivna prava autora u BiH. A ja koristim priliku da bosanskohercegovačke autore također pozovem da svoja prava ostvaruju kroz strukovnu organizaciju u zemlji, i da ne budu članovi udruženja i organizacija u regionu u kojima na brži i lakši način, istina, ostvaruju svoja prava sada, a neka se vrate svojoj strukovnoj organizaciji, na taj način je pojačaju i daju joj priliku da može raditi u njihovom interesu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, na sjednici Ustavnopravne komisije, pravo da vam kažem, ja sam bio pozitivno iznenađen atmosferom. Tamo su došli brojni autori koji su uključeni u ovu organizaciju i pratili su rad Ustavnopravne komisije, pokazali veliki 87 interes, zajedno sa nekoliko predstavnika Instituta za intelektualno vlasništvo čija direktorica je danas ovdje prisutna, koju također pozdravljam. Smatram da je uloga Parlamenta u demokratskom društvu daleko iznad samo razmatranja i izglasavanja zakona. Uloga Parlamenta je i u kreiranju rješenja, naravno u razmatranju zakona, ali i implementaciji zakona. I čini mi se da je ovo jedna od oblasti gdje postoji volja i od strane Instituta za intelektualno vlasništvo i od strane Vijeća ministara a i nas iz Parlamenta pa, ja bih kazao, i strukovnih udruženja da se uloga Parlamenta u vezi praćenja implementacije zakona odvija do kraja, do momenta dok se zakon u potpunosti ne implementira. I u tom kontekstu mi smo, kada smo 2010. godine usvajali ova dva zakona na koje je bilo puno amandmana, usvojili i zaključke da nakon izvjesnog vremena, nakon godinu dana imamo izvještaj o realizaciji tih zakona. Evo, to je stiglo sad na dnevni red i ja vas pozivam da podržite Izvještaj Instituta za intelektualno vlasništvo, sa prijedlogom četiri zaključka koje je Institut predložio i sa petim zaključkom kojeg je, zajedno sa ova četiri, prihvatila i Ustavnopravne komisija, na prijedlog autora a on glasi: 'da nastavimo pratiti ovu oblast i da svake godine imamo izvještaj o implementaciji ova dva zakona, dakle Zakona o autorskim i drugim srodnim pravima i Zakona o kolektivnom ostvarivanju tih prava, sve do konačne implementacije zakona'. Ovo tim prije jer ja mislim da je ovo jako važna oblast kada je u pitanju evropski put BiH. BiH ima nesređeno stanje u ovoj oblasti i bit će puno posla da se implementiraju ova dva zakona koja su inače usklađena sa ovim evropskim standardima. Iz Izvještaja vidite da je stanje krenulo nabolje. Nije ono dobro, ali je donošenje zakona od 2010. godine pa naovamo krenulo nabolje. Nema potrebe za promjenama zakona, to je procjena Instituta za intelektualno vlasništvo, ali ima potrebe da se pomogne i Institutu i Vijeću ministara, dakle izvršnoj vlasti, od strane Parlamenta da se zakoni što prije implementiraju. I ja sam najviše se javio za riječ, dakle ne da kažem ovo što sam rekao, nego da kažem jednu stvar koja nije napisana u Izvještaju a preporučena je Institutu za intelektualno vlasništvo na sjednici Komisije. Mi smatramo da pored ove godišnje rasprave ovdje u Parlamentu, a prije toga na Komisiji koja će biti na bazi Izvještaja Instituta, što će nadam se danas Predstavnički dom prihvatiti, Institut za intelektualno vlasništvo treba u toku godine organizirati javnu raspravu, dakle u svojoj organizaciji, ako treba i ovdje u Parlamentu, sa svim organizacijama koje su zainteresirane i jednostavno javnosti staviti do znanja šta je to šta se dešava i na taj način animirati sve koji su zainteresirani kako bi se u ovu oblast u BiH uveo red. Toliko, hvala vam
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja ću biti kratka pošto su uvažene koleginice i kolega Džaferović više-manje sve rekli. Ja moram reći da sam zaista čitajući ovaj izvještaj, pripremajući se za Ustavnopravnu komisiju, bila jako prijatno iznenađena, jer je ovo jedan od kvalitetnijih izvještaja koji je ušao u srž problema kojim se bavi, koji se našao pred nama. I iz ovog izvještaja je jasno da ljudi koji se bave ovim problemom imaju i volju i znanje i da žele da riješimo ovaj problem, a te volje očito ne manjka ni u 88 ovom parlamentu, ni u ostalim institucijama koji se ovim bave. I ja sam sigurna, ovaj izvještaj je opširniji nego čak što se i tražilo i pokazuje i gdje smo bili do unazad godinu dana, i gdje smo u poslednju godinu dana. Vidim i naznake, i mi smo stoga i predložili ovaj peti zaključak, da kroz godinu dana, ja sam uvjerena ne da ćemo samo imati izvještaj koji će nam reći koji su efekti zakona koji je donijet prošle godine, nego ja očekujem da će i Institut za intelektualno vlasništvo, ne da očekujem nego sam sigurna, ukoliko se pokažu neke manjkavosti zakona u međuvremenu, da će oni sigurno nama ovdje pripremiti i uputiti neke amandmane. Zato ja zaista podržavam sve ovo što su rekli uvažene koleginice, sve to stoji, i kolega Džaferović i, naravno, takođe se pridružujem ovom pozivu da se ova četiri zaključka koje je predložio Institut plus ovaj peti, koji smo jednoglasno predložili svi članovi Ustavnopravne komisije, da ih svi ovdje zajedno podržimo. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Hoću da kažem da je ovaj izvještaj došao od strane Savjeta ministara, ipak se zahvaljujem direktorici gospođi Lidiji Vignjević koja je ovdje popratila ovaj izvještaj i svi oni koji su zajedno sa direktoricom i osobljem od 2006. godine radili na ovom zakonu i na svim ovim sada su radosni što se ovakav izvještaj našao u Parlamentu i što su svi poslanici govorili afirmativno. Čestitamo još jednom i zahvaljujem. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Ad. 13. Izvještaj o radu Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine i Finansijski izvještaj za 2011. godinu U skladu sa članom 10. stav (9) Zakona o poštama, Agencija za poštanski saobraćaj je dostavila Izvještaj 4.4. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije 17.4 dostavila je Mišljenje o Izvještaju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Ja vjerujem da o Agenciji svi smo dobili izvještaje; ja želim kao član Komisije za saobraćaj i komunikacije, prije svega kolegice i kolege poslanike da upoznam ukratko, jer do sad smo imali, prema ovim prethodnim izvještajima, imali smo nekoliko, da ne kažem neobičnih izjava, komentara, diskusija. Meni je želja, prije svega, poznavajući problematiku Agencije i ove oblasti, ja upravo mogu reći da su oni zaista jedna Agencija koju možemo pozdraviti i podržati poslovanje na način kako posluju, s tim da ne želim isključiti da nemaju problema. 89 Ovaj izvještaj želim, odnosno diskusiju želim dijeliti na dva dijela. Dakle: onaj dobri i onaj što bi rekli negativan, odnosno što se smatra kao problem te Agencije. Prije svega, šta je to što su moguće dobre stvari? Oni su praktično u pretprošloj godini uspjeli da donesu Metodologiju za obračun troškova završne faze u međuoperaterskom poštanskom prometu, kao i tranzitnim troškovima u međunarodnom poštanskom prometu. Donesena je i Odluka o jedinstvenoj tarifnoj politici za ... poštanske usluge. Završena je aktivnost na izradi i primjeni Uputstava za uručenje sudskih pismena, što smatram također vrlo bitnim. Pokrenuta je procedura za izmjenu Odluke o visini troškova za izdavanje licenci u visini godišnjih naknada za obavljanje poštanskih usluga. Predstavnici Agencije su također intenzivnim svojim kontaktima sa istovjetnim institucijama u okruženju osigurali nova saznanja o procesima koji se tiču predmetne problematike. Kada su u pitanju njihovi problemi, odnosno problematika Agencije, ona se prije svega odnosi na insistiranje kontinuiranog smanjenja njihova budžeta. Druga stvar, imaju također probleme sa popunjavanjem osnovnih pozicija iz sistematizacije radnih mjesta, bez kojih Agencija ne može ostvarivati efekte koji su joj dati u obavezu. Zatim, također imaju probleme u vezi sa kapitalnim ulaganjima. Međutim, problem pod brojem 4., odnosno ja sam definisao i na jednoj i na drugoj strani po pet nekakvih i dobrih i, hajde da kažem, problematičnih stvari, četvrti od ovih koji se smatra kao jedan, na neki način, od ključnih problema Agencije je problem samo dostave računa i finansijskih izvještaja, a gdje tu dostavu vrše isključivo nelicencirani pravni subjekti ili lica. Međutim, peta, kao, hajde da kažem, i ona se smatra problemom Agencije, a to je problem izrade poštanskih markica sa isključivo entitetskim obilježjem. Ja se nadam, imajući u vidu sve navedeno, dakle i jedno i drugo, i dobre i one hajde da kažem negativne stvari, smatram da je potrebno da u Agenciji za poštanski saobraćaj nastave sa ovim dosadašnjim tempom i dinamikom, odnosno, kvalitetom i što je moguće boljom primjenom kako naših zakona tako i međunarodnih konvencija kao primarnog prometnog prava. Stoga ću lično ja, a vjerujem i moje kolege iz SDA podržati ovaj Izvještaj o radu Agencije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2011. godinu U skladu s članom 14. stav (3) Zakona o Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, Upravni odbor Agencije dostavio je Izvještaj 4.4., a nadležna Komisija za spoljnu trgovinu i carine Mišljenje je dostavila 17.4. 90 Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvažena kolegica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Naime, na prošloj sjednici Komisije za vanjsku trgovinu i carine imali smo priliku upoznati se sa materijalima Izvozno-kreditne agencije BiH te čuti probleme s kojima se susreće ova agencija koja je zadužena za davanje garancija našim izvozno orijentiranim poduzećima, te za poslove faktoringa i osiguranja. Nažalost, stanje i uvjeti poslovanja IGA-e se nisu nimalo promijenili, odnosno poboljšali od našeg prošlog izvješća, nažalost. Zbog ograničenih finansijskih resursa IGA-e, prijeko potrebne a ne- izvršne dokapitalizacije, zbog nemogućnosti vršenja asignacije u inozemstvu kao i zakonskih manjkavosti i nedorečenosti, naime, Zakon o Izvozno-kreditnoj agenciji ne daje mogućnost IGA-i da u ime i za račun države odobrava garancije za izvozne ugovore, te je IGA-in rad otežan. Mislim da je konačno zaista i došlo vrijeme da se aktivnije založimo za navedenu agenciju i proširimo njen dijapazon. Dakle, dijapazon njenog djelovanja i ne ograničavamo, kao npr. što smo uradili sa Centralnom bankom koja ima ograničeno, odnosno nema mogućnosti limitiranja obveznica, kao i koja nema mogućnost obavljanja poslova banke posljednjeg utočišta, što su sasvim normalne aktivnosti, dakle ingerencija centralnih banaka na zapadu. O značaju samog faktoringa, naime, svjedoče brojne studije i istraživanja koji su vezani za povećanje likvidnosti i uspješnosti izvozno orijentiranih kompanija. Faktoring objedinjava u sebi i usluge finansiranja, kreditne zaštite i efikasnijeg upravljanja potraživanja. Isto tako mislim da o značaju davanja garancija za izvozne potrebe zaista ne treba dodatno govoriti. Dakle, juče smo, odnosno prekjučer su nam naši uvaženi gosti iz IGA-e skrenuli pažnju da bi davanje garancije iza koje bi stajala država smanjilo troškove davanja garancije za 1,5-2% te poboljšalo uvjete izdavanja u smislu ročnosti. Dakle, imali bismo mogućnost, odnosno naša agencija bi imala mogućnost da daje dugoročne garancije. Dakle, u cilju davanja podrške našim izvoznicima data je ona moja inicijativa na početku sjednice, a u vezi sa izmjenom manjkavosti postojećeg Zakona o IGA-i. Još jedanput bi se zahvalila i gospođi Kozarić i dakle cijelom timu na ovom izvještaju koji ste mi dostavili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, imamo pred sobom Izvještaj jedne institucije BiH koja je postigla vrlo visok nivo u svojoj efektivnosti i efikasnosti. I u tom pogledu svaki realan pristup bi dao dosta visoke ocjene za rad ove agencije u proteklom periodu. 91 Međutim, ono što ja želim da istaknem je da Agencija ima toliko malen kapacitet finansiranja, odnosno toliko malen finansijski potencijal da se ta činjenica oštro kosi sa onim što sam rekao u vezi sa izgrađenim institucionalnim kapacitetom. Naime, ova bi agencija mogla mnogo više da podrži, prije svega, izvozno orijentiranu proizvodnju, i to posebno u dva sektora, drvni i metalni sektor za koji su i u samoj informaciji dati dosta pregledni rezultati istraživanja tržišta i marketinga. Agencija ima obim aktivnosti u 2011. godini od 213 miliona u čemu su pozajmice i krediti 32 miliona, osiguranje 65, faktoring svega 14 i garancije za izvozne poslove oko 100 miliona. Ako imamo u vidu da je HBOR, hrvatska agencija, koja ima sličan profil, samo ona objedinjuje onu razvojnu funkciju koju objedinjuju naše razvojne banke, ako je ocijenimo i da zapravo navedemo da HBOR ima oko milijardu eura kapital na raspolaganju i da ima aktivu od oko 3 milijarde eura, dok naša IGA ima negdje oko 57 miliona kapitala i ovih 213 miliona maraka, je li, aktivnosti, možemo vidjeti koliko je uloga Agencije u nesrazmjeri sa obimom izvoza, sa potrebama izvoznih organizacija i koliko je u tom pogledu zabrinjavajuća situacija. Naime, mi svi vidimo i u izvoznoj orijentaciji, odnosno u izvozu vidimo pokretač ekonomskog rasta i prevazilaženja ove stagnacije u ekonomskom razvoju, prije svega, i u zapošljavanju. I uloga IGA-e bi u tom smislu mogla da podrži jedan, može se reći, od vodećih strateških ciljeva razvoja ekonomije. Zato, prije svega, postoje uslovi kod samih kompanija koje iskazuju potrebe za većom podrškom IGA-e koja bi mogla rezultirati poslije i većim poslovima i većom zaposlenošću, većom zaoslenošću kapaciteta, tako da zaista postoje svi ekonomski i društveni uslovi da se IGA i potrebe da se IGA snažnije podrži u njenoj vlastitoj ekspanziji. Svrha mog čitavog ovog izlaganja je da se predloži Vijeću ministara da poduzme mjere jačanja kreditnog potencijala IGA-e kako bi se udovoljilo naraslim potrebama poslovne zajednice u BiH i dao doprinos ubrzanijem ekonomskom oporavku zemlje, zasnovanom prije svega na izvoznoj orijentaciji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja ću Vas samo podsjetiti da mi imamo kao tačku dnevnog reda Izvještaj o radu Upravnog odbora, dakle ne o radu Izvozno-kreditne agencije. Ali evo, iskoristit ću priliku upravo zbog formulacije tačke dnevnog reda da pomenem da je i angažman Agencije i sve ono dobro što je uradila Agencija urađeno zahvaljujući Upavnom odboru koji, evo, da pomenem i to da mu je istekao mandat. Ali gospodin Milomir Draganić zaslužuje zaista, i njegov tim koji su vodili Agenciju, da se između ostalog i pomene da i ova Agencija svakako nije uradila, mogla je uraditi mnogo više, ali da je uradila jako puno dobrih stvari. Ako ništa drugo, skrenula je pažnju svima onima koji su bili možda i skeptični kad je u pitanju podrška jedne državne institucije koja ne funkcioniše sa budžetskim sredstvima, opet da podsjetim, podrška izvozu, odnosno jačanju izvoznih kapaciteta bosanskohercegovačke ekonomije. 92 Ja se u potpunosti slažem sa ovim što su koleginica Martinović i kolega Domazet pomenuli ranije i u tom smislu cijenim dobrim inicijativu koju je danas i na početku današnje sjednice kolegica Martinović pokrenula u smislu izmjena Zakona o Izvozno-kreditnoj agenciji, jer u ovim teškim i turbulentnim vremenima i ovako skromna bosanskohercegovačka ekonomija zaista zaslužuje i ima potrebu za možda i posebnom pažnjom u smislu garancija za dobro vršenje posla. I u tom smislu možda bi trebalo ići u pravcu otvaranja jednog državnog računa za garancije, koji bi svakako doprinio pobljšanju i ukupnih ekonomskih performansi. Ja hoću posebno da pomenem da bi izmjene zakona, o kojima je već ranije bilo riječi, između ostalog, dale i mandat ovoj Izvozno-kreditnoj agenciji da za račun države daje garancije i za izvozne ugovore što bi svakako pojeftinilo garancije klijentima, a samoj Agenciji omogućilo da dobije i veće limite kod ino banaka, što je danas mnogo značajnije nego što je to bilo prije godinu, dvije, pet itd. I svakako da i ovaj parlament, odnosno i Vijeće ministara, kad bude razmatrao taj zakon, odnosno izmjene zakona i Parlament kad bude razgovarao o budžetu narednom, odnosno narednim budžetima, treba razmisliti i o modalitetu možda i dokapitalizacije Agencije, što bi dalo svakako dodatna krila za sve one funkcije koje su i zamišljene, kad je u pitanju Agencija, jedna agencija ovakve vrste. I evo, hoću da pomenem sam Izvještaj o radu Upravnog odbora, dakle koji se zaista može pozitivno ocijeniti zahvaljujući, između ostalog, i pozitivnoj ocjeni o radu same Agencije. Sam ovaj izvještaj o pozitivnoj ocjeni neka bude Izvještaj o radu samog Upravnog odbora kome je istekao mandat na čelu sa gospodinom Milomirom Draganićem. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege zastupnici, gosti, želim reći, u stvari, podržati ovu informaciju kad je u pitanju Upravni odbor, a samim time ako podržajem Upravni odbor, znači i Agenciju. To je jedna cjelina koja je dobro djelovala, radila, ima sigurno pozitivne rezultate. Međutim, bili bi puno sretniji da su oni ... u puno većim ciframa i da smo mi omogućili to da može tako da bude. Ja mislim da je više svakom jasno da BiH ne može opstati u ekonomskom smislu ukoliko ne napravi sve svoje strukturalne reforme, a mislim da smo kroz točku 3. otvorili ovo pitanje. Možda bi dobro bilo da je bila jedna iza druge točke gdje bi to stvarno bila jedna cjelina i da bi se moglo ukazati da sve skupa u jednom sinhroniziranom djelovanju faktički može dati rezultat. Ukoliko želimo izaći na međunarodno tržište i okušati se na toj utakmici, onda sigurno ne možemo bez ovakvih instrumenata kao što je ovo što se nudi ovdje i ova paleta proizvoda, ako tako možemo reći, koja se nudi preko IGA-e. Zbog tog podržavam sve ove inicijative i kad je u pitanju garancija i kad je u pitanju dokapitalizacija i mislim da uopće nije problem osigurati sredstva koja bi evo išla u prvom redu kad je u pitanju dokapitalizacija i kao sredstva za kreditiranje, bez obzira što mi imamo naše dvije razvojne banke koje sasvim imaju jednu možda i drugu ulogu ili je možemo ostaviti na domaćem terenu. A isto tako želim reći da sam prije dvije godine pokrenuo kao ministar ovu 93 inicijativu da se nešto napravi s ovom bankom. Nažalost, tad nije bilo političke podrške. Mislim da su malo svjesniji i da se stvorilo vrijeme i da možemo sad razgovarati o tome, dakle za ovu inicijativu, to stvarno ..., jer naš realni sektor upravo ovo očekuje od nas. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. tačku: Ad. 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića Izvještaj ste dobili. Kolegijum kao komisija nije postigao saglasnost. Izjašnjavamo se u drugom krugu o predlogu zaključka. O ovome nema rasprave. Tačka 16. Ad. 16. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Mirsada Đuguma
Poštovane kolegice i kolege, dakle, ja sam na 15. sjednici pokrenuo ovu inicijativu, zapravo motiviran našim zastojem u procesu euroatlantskih integracija i očito, s obzirom da nadležno povjerenstvo većinom glasova nije podržalo ovu inicijativu, bojim se da me se nije dobro razumjelo. Naime, nije motiv za pokretanje ove inicijative bio da na bilo koji način dovodim u pitanje postojeću vanjskopolitičku orijentaciju BiH koju su utvrdile nadležne institucije u BiH – Predsjedništvo, Parlament, Vijeće ministara – a koja je naravno definirana kao smjer euroatlantskih integracija. Iz samog obrazloženja inicijative posebice je vidljivo da je glavni motiv za predlaganje ove rasprave zapravo bio naš zastoj na evropskom putu. Mnogo propuštenih šansi pa i naše ponašanje glede mnogih evropskih reformi dovodi u pitanje zapravo našu sposobnost, pa moglo bi se reći čak i našu opredijeljenost na ovome putu. Jer samo ako se vratimo godinu i po dana unazad, otkada ovaj parlament radi ili tu negdje, i ako vidimo koliko smo zakona usvojili i ako znamo da samo acquis communautaire u postojećem kapacitetu sadrži oko 80.000 zakona i raznih pravnih akata, mnogi od tih u nadležnosti i ovoga parlamenta i institucija, zapravo koji su naslonjeni na ovaj parlament, onda zapravo moramo se zapitati koliko smo mi zapravo sposobni i opredijeljeni da brže krenemo ovim putem. Međutim, i ova inicijativa je dakle podrazumijevala da se rasprava obavi zajednički u oba doma. Kako smo nekidan na Kolegiju dobili inicijativu – i ona je u proceduri i nadam se da bi se mogla naći već na sljedećoj sjednici – od kolege Senada Šepića koja nosi naslov "Aktualna pozicija BiH na evropskom putu – ispunjavanje obveza iz Mape puta i napredak BiH u procesu evropskih 95 integracija", radi racionalizacije, objedinjvanja rasprave, jer se zapravo radi o istoj materiji, evo ja predlažem da ovu moju inicijativu spojimo ili pridružimo inicijativi kolege Šepića i da onda ovo pitanje raspravimo kao zajedničku inicijativu, tim više što proces NATO integracija ide posebnim smjerom i o tome je jutros govorila nešto kolegica Majkić, dakle da se i ova moja inicijativa fokusira na ovaj proces evropskih integracija. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Ma, zahvaljujem, razmišljam da li uopšte ima smisla više nakon diskusije gospodina Ljubića, odnosno prijedloga na kraju Vaše diskusije, ali evo, imam potrebu da obrazložim, iako naravno predsjedavajući Komisije za vanjske poslove, koji je nažalost danas odsutan, ali evo ovdje ima još članova Komisije za vanjske poslove koji mogu između ostalog i potvrditi zašto negativno Mišljenje. Ja moram izraziti žaljenje da je Komisija zasjedala u danu kada je gospodin Ljubić imao važne komunikacije i sastanke, čini mi se u Mostaru, fizički nije mogao biti prisutan na sjednici Komisije za vanjske poslove. Mi nismo skidali sa dnevnog reda tu inicijativu jer je već od 8.11. inicijativa u proceduri, ali smo bili ubijeđeni da je gospodin Ljubić bio prisutan da bi malo i drugačije formulisao inicijativu, odnosno obrazloženje, imajući u vidu protek vremena i ono što se događalo u međuvremenu, što ste uostalom, između ostalog, i pomenuli u svom uvodnom izlaganju. Ja ću Vas samo podsjetiti da se dio recimo obrazloženja odnosi na one zakone koji su bili u proceduri kao dio onog evropskog paketa – Zakon o popisu, Zakona o državnoj pomoći itd. – gdje je procedura već završena. Vijeće ministara je u međuvremenu već formirano itd. Ali moram i pomenuti da je stav Komisije bio više iniciran time da se možda napravi jedna preformulacija ... obrazloženja ovakve tačke dnevnog reda, odnosno inicijative, ili da se ona spoji, odnosno razmatranje ove sadržine koja je inicirana spoji sa raspavom koja je planirana, kako smo mi obaviješteni. Zajednička rasprava – Predsjedništvo, Ministarstvo vanjskih poslova i Parlament – svako iz svojih nadležnosti kad je u pitanju vanjska politika, imajući u vidu upravo ono što ste Vi u naslovu svoje inicijative posebno apostrofirali. Ja hoću da pomenem da je zaista bilo za žaljenje možda da predlagača nije bilo tu, da možda reagujemo odmah na Komisiji i da zajednički utvrdimo neke stavove, ali eto, Komisija se morala očitovati o dokumentu koji je od 11. mjeseca već bio u proceduri. Gospodin Bosić, gospođa Marković i evo još ima članova Komisije za vanjske poslove – mogu i dodat nešto, ja sam govorila isključivo u svoje ime. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite. 96
Evo, ja samo kratko želim reći: dakle da sam saglasan sa ovim prijedlogom kolege Ljubića. Pripremit ćemo zajednički ovu inicijativu da spojimo obje ove naše inicijative i da obavimo zajedničke rasprave. ... Mislim da je sva diskusija u tom pravcu bila ok.
Uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Ja mislim da nije dobro da mi ovdje otvaramo bilo kakvu raspravu o vanjskoj politici BiH, a da pri tome u pripremi eventualno takve tačke dnevnog reda ne obavimo razgovor, prije svega sa Predsjedništvom BiH. Prva ustavna nadležnost Predsjedništva BiH je vođenje vanjske politike. I da mi čak i bez razgovora sa Predsjedništvom BiH dovodimo se sada u poziciju da mi otvaramo neke široke rasprave, a da pri tome nećemo čak ni da razgovaramo sa Predsjedništvom na tu temu gdje su ljudi isključivo nadležni za vođenje vanjske politike, ja mislim da bi bio potpuni promašaj ovog parlamenta. Stoga bilo bi dobro možda da razmislimo da obavimo određene konsultacije s Predsjedništvom, a nikako ovako da idemo i da srljamo u ovakve tačke dnevnog reda, a da pri tome potpuno ignorišemo i šta su čije ustavne nadležnosti u ovoj zemlji. Dakle, bilo bi dobro da pravimo, ako već pravimo nekada i zajedničke sjednice oba doma, da pokušamo pripremiti te sjednice. Nije cilj takve jedne zajedničke sjednice ovdje da napravimo cirkus u Parlamentu, predstavu za medije itd., da se, pod znacima navoda, posvađamo, ispričamo, bez ikakvog efekta. Ako želimo ozbiljan pristup, onda on podrazumijeva da obavimo određene komunikacije sa svim nadležnim, a prije svega sa onima koji su nadležni za vođenje vanjske politike.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, javila sam se kao član Komisije za vanjske poslove. Tačno je da je Komisija dala negativno Mišljenje u vezi sa ovom inicijativom iz više razloga, ali ja sad neću elaborirati te razloge nego hoću da kažem dvije stvari. Ono što sam prvo htjela reći kolega Bećirović je već rekao. Znači, kada se postavi ovakva jedna široka tema "spoljnopolitička orijentacija BiH", nezaobilazno je da se obave konsultacije, razgovori, ili da se vodi zajednička diskusija sa Predsjedništvom kome je to primarna djelatnost i nadležnost te institucije. Ali, s obzirom da je kolega Božo Ljubić rekao da se na neki način pridružuje inicijativi gospodina Senada Šepića, onda mislim da ovako postavljena Vaša inicijativa sa onim što smo čuli da će biti tema za diskusiju koju će kandidovati kolega Senad Šepić je po meni prilično, ne može se reći da su potpuno identične i da se to tek tako može spojiti i da kažemo hajde sad to da spojimo i da pričamo o tome. Priča o euroatlantskim integracijama koju ćete Vi kandidovati je potpuno, da 97 kažem, u duhu ovog trenutka i onoga što je vrlo bitno i korisno za BiH u ovom trenutku, a spoljnopolitička orijentacija BiH ne podrazumijeva samo euro, mada može da podrazumijeva euroatlantske integracije, ali to je samo jedan od segmenata koji se tu može posmatrati i elaborirati. Po meni je u okviru te teme vrlo važno pitanje, recimo, efikasnosti i rada naših diplomatsko- konzularnih predstavništava, ponašanje i efikasnost naših konzula i ambasadora, što je vrlo, vrlo problematično u pojedinim slučajevima i zato mislim da ovakva tema, ili da se Vi, ja predlažem, odnosno sugerišem Vam da ili da se pridružite i da podržite ovo što će kolega Šepić kandidovati da bismo razgovarali što je zaista aktuelno, korisno, potrebno i da kažem urgentno u ovom trenutku da pričamo u Parlamentu, kad je riječ o toj spoljnopolitičkoj orijentaciji BiH u pravcu euroatlantskih integracija. A ova ovako postavljena tema Vaša je prosto i zato je Komisija – jedan od razloga je bio kod Komisije za vanjske poslove zašto je dala negativno Mišljenje – što je tu potrebna itekako, itekako opsežna priprema da bismo postavili jednu takvu temu na dnevni red. Hvala.
Replika, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Pa gledajte, ne radi se o tome, zapravo, meni je žao kao da nisam slušan ponovo danas ovdje. Ja sam želim reći da sigurno pitanje rasprave o jednom tako širokom problemu kao što je vanjskopolitička orijentacija države zaslužuje, kao što su neke kolege diskutirale, sudjelovanje svih relevantnih i odgovornih institucija BiH pa i Predsjedništva, bez obzira na naš odnos prema izabranim članovima glede njihovog legitimiteta. Ali isto tako meni je žao što nisam mogao biti na sastanku ovoga povjerenstva da zapravo objasnim na način kako sam danas to objasnio, ali iz teksta obrazloženja zapravo se moglo vidjeti da se čitavo obrazloženje veže zapravo za evropske integracije, da ovdje nije ni u jednom momentu, čini mi se, čak ni rečeno euroatlantske. Prema tome, ja apsolutno ostajem na stajalištu da pridružujem ovu inicijativu dakle inicijativi kolege Šepića koja glasi kako glasi i da ne trošimo ovdje više riječi oko toga, jer opet želim reći da bez obzira na različita stajališta o pristupanju NATO-u koja su se mogla čuti i danas ovdje jasno je da su institucije u BiH, uključujući i Predsjedništvo, donijele vanjskopolitičku orijentaciju glede NATO-a i zato ne želim ja sada problematizirati i otvarati ponovo to pitanje. I zato se još jedanput, kažem, pridružujem ovoj inicijativi i neka glasi ovako kako glasi.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma kolega Živković. Izvolite.
Kolegice i kolege poslanici, ja mislim da sam već jednom diskutovao o ovoj temi. Riječ je bila o poslovničkim problemima u vezi sa inicijativama i o ostvarivanju prava poslanika da predlažu inicijative. Kao prvo, imamo ovde sad masu inicijativa, samo na današnjem dnevnom redu, podsjetiću vas da o tri inicijative izjašnjavamo se u drugom krugu glasanja, a da o dvije inicijative upravo raspravljamo, sada o jednoj, na idućoj o jednoj. Od gospodina Šepića inicijativa je otišla u 98 komisijsku fazu. Od kolege iz SDA inicijativa takođe ide prema Administrativnoj komisiji. Prvo, nejasne su inicijative koje se podnose u Parlamentarnoj skupštini i najveći broj inicijativa propada zato što nije bila tačno definisana tačka dnevnog reda, stavljeno u samom naslovu inicijative i obrazloženju. Molim vas da se usredsredite na predlaganje inicijative sa jasno tačnim dnevnim redom koji treba da bude ovde. Ja sam se danas smijao kada sam čitao prijedlog tačke dnevnog reda u vezi sa inicijativom. Pa nemojte da nas dovodimo u tu poziciju. Jasno i glasno definišite šta je vaša inicijativa i prijedlog ovog dnevnog reda o čemu ćemo raspraviti. Obrazloženje je sastavni dio inicijative, a ne tačka dnevnog reda. Mi ovde raspravljamo o tome šta je pisac htio da kaže u vezi sa inicijativom. Kako možete pridruživati inicijativu gospodina Šepića kada njegova inicijativa nije došla ni u komisijsku fazu? Otkud znamo da će ta inicijativa proći od gospodina Šepića i Vi predlažete da se pridruži inicijativa njegova, a nismo ni glasali o Vašoj inicijativi. Dajte da poštujemo malo Poslovnik, dajte da napravimo ovde malo reda. Ako ne napravimo reda, nećemo moći da radimo kako treba. Molim vas, jasno i glasno, inicijativa treba da glasi kako treba da glasi tačka dnevnog reda, obrazloženje je sastavni dio inicijative, i o tome da raspravljamo ovde i tako da se vratimo u Poslovnik. Ovde ćemo glasati o ovoj inicijativi, osim ako predlagač povlači inicijativu. Predlagač može povući inicijativu, nećemo glasati o tome. Šta će on uraditi sa svojom inicijativom, da li će ... nekome drugom ili neće, to je njegova stvar. Ali nemojte da sada pridružujemo nekom inicijativu koja nije došla ni u komisijsku fazu. Zahvaljujem. Naravno, predlagač ima pravo povući inicijativu. To može uraditi sada ili za vrijeme glasanja, svejedno je. U svakom slučaju prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: Ad. 20. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića On je uputio inicijativu na 24. sjednici, od 15. marta. Nadležna Komisija za spoljnu trigovinu i carine je 17.4. dostavila Mišljenje i podržala inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Izvolite. Predlagač: uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović.
Zahvaljujem. Inicijativa na ovu temu i ova točka dnevnog reda svakako će doći u ovaj parlament, ali bojim se da ako bude kao prošle godine u 11 mjesecu, bit će onda skroz prekasno zbog situacije u kojoj se sada BiH nalazi, jer danas smo imali tu i ministra, baš kojeg se tiče ova tema, i zbog toga sam htio ja da požurimo što prije nadležne, a, koliko sam upoznat, u sljedećem tjednu Parlament Federacije će raspravljati upravo o ovoj temi. Dobro bi bilo da i RS pokrene pa da Vijeće ministara to objedini i da 99 što prije imamo zbog situacije o kojoj smo danas čuli ovde u oblasti o kojoj se radi. I mislim da ovo bi trebalo da se podrži. Hvala lijepo.
Gospodine Lijanoviću, ja ću pročitati Vašu inicijativu: 'U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, pokrećem inicijativu za održavanje sjednice', pa dobro, znači tražite sjednicu, ne tačku dnevnog reda. Sačekajte molim vas, daću vam riječ, tražite znači održavanje sjednice Predstavničkog doma na temu: 'Stanje poljoprivrede u BiH'. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ma evo, vrlo kratko. I ja dijelim Vaše mišljenje kada je riječ o ovim inicijativama. Pitanje je i svrshishodnosti i efikasnosti i kada se izvaga i gubljenje vremena i efekti koje postižemo prilično je upitno, ali ne pada mi napamet da uskraćujem pravo ljudima itd. Dakle, kada je riječ o konkretnoj inicijativi gdje se traži tematska sjednica, ja bih samo podsjetio ovaj parlament da mi imamo inicijativu da se razmatra tačka dnevnog reda 'Ekonomska situacija BiH', pokrenuta 24.11.2011. godine. Ona je i podržana 19. januara ove godine. Dakle, ovo govori da bez dobre koordinacije sa resornim ministarstvom, institucijama itd., pitanje je mogu li poslanici u svom kapacitetu obezbijediti materijal. Gospodine Ivankoviću, ko će obezbijediti materijal za to? Vijeće ministara? Evo dajte, je li vi smatrate da tema 'Ekonomska situacija u BiH' obuhvata i ovo o čemu Vi govorite?
nije uključen mikrofon
Ne obuhvata, je li? Dobro, izvinjavam se, gospođo Majkić. Ja sam mislio ... da je i poljoprivreda u ekonomiji. Da, izvinjavam se, nisam znao, izvinite.
Molim vas nema dobacivanja, svako ima pravo da kaže ono što želi. Ja nemam više prijavljenih za ovu temu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 21. tačku, ponovo o inicijativi: Ad. 21. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Zijada Jagodića 100 Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Zijada Jagodića koji je podnio inicijativu na 24. sjednici Doma, održanoj 15. marta 2012. godine. Nadležna Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Mišljenje o inicijativi je dostavila 19.4. i nije podržala ovu inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Uvaženi kolega Beriz Belkić, Vi se niste prijavili, to je ostala prijava od prošlog, je li tako? Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Jesmo umorni, jeste ovo zadnja tačka dnevnog reda, ali evo, baš o tome kakve su nam inicijative, evo, primjer je ova sadašnja. Ja mislim da gospodin Jagodić da je shvatio kakve sve reperkusije može da ima ovakva jedna inicijativa, onda je on nikada ne bi podnio. Dakle, kao što vidite, radi se o tome da je on dobio ... pismo, mi, niko od nas nije dobio ovakvo pismo, ni jedan od srpskih predstavnika, dakle niko od srpskih predstavnika, ne znam za druge, niko od srpskih predstavnika ovo pismo nije dobio, dakle da s tim prvo završimo da ne bi bilo da smo svi dobili, nismo dobili, u kome se kaže da vjerovatno advokat po službenoj dužnosti koji je zadužen da predstavlja i brani gosp.Tariqa Mahmooda Ahmeda El-Sawaha, pravo bošnjačko ime, pred američkim vojnim komisijama. Ovde se kaže da je ovaj malopređašnji pročitani tip da je državljanin BiH od decembra 2001. godine i da boravi u zatvoru Gvantanamo od 2002. godine zato što je optužen da je ostvarivao saradnju sa Al-Kaidom. Čovjek traži ... od gospodina Zijada Jagodića da pomogne da se on oslobodi, a da gospodin Jagodić preko Parlamentarne skupštine, zvaničnog zakonodavnog ... jedne zemlje, da se uključi u nepravilan rad američkog pravosuđa i oslobodi poslije 10 godina služenja kazne, da ga oslobodi konačno iz zatvora. Dakle, stavljaju mu se u djelo pitanja terorizma. Podsjećam vas da na kraju ovde kaže da je gospodin Sawah musliman koji ima 54 godine i koji je živio u miru i tako, a podsjećam vas da još uvijek nadležna Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost nije završila rad na pitanju napada na Američku ambasadu i pitanja koja još nisu zatvorena. BiH je sigurno jedna od zemalja koja budnim okom prati kada su u pitanju sva ova dešavanja i nije nimalo smiješno, trebalo bi zaista svi da se zamislimo, naročito oni koji su nosioci ovakvih inicijativa. Ja sam se malo raspitala o kakvoj osobi se radi, i to zamjeram gospodinu Jagodiću zato što to nije uradio. Dakle, Tariq Mahmood Ahmed Al-Sawah rođen je 2.11.1957. godine u Aleksandriji kao državljanin Egipta. Komisija za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana prilikom izvršene revizije oduzela mu je državljanstvo BiH, tako da on više nije državljanin BiH. Primljen je u državljanstvo 1995. godine kao pripadnik Armije BiH i odreda El-Mudžahid i isto mu je oduzeto zbog utvrđenog ... ponašanja i nepravilnosti, kao što sam maloprije rekla. Prema informacijama koje sam dobila, ovo lice je koristilo u BiH dva identiteta. Jedan je kao državljanin Egipta, a drugi kao državljanin Kuvajta. Prema tadašnjim provjerama, ovo lice nije nikada stanovalo na području Zenice na prijavljenoj adresi: Crkvice broj 21. Vjerovatno se radilo o fiktivnoj prijavi adrese zbog toga da bi se dobila tadašnja ona stara lična karta. Ovo lice nije nikada izvadilo CIPS-ovu ličnu kartu. Znači, bezbjednosne agencije BiH su podnosile krivične prijave protiv njega. Ono što nisam uspjela da 101 saznam, a sad ću pokrenuti i to pitanje, da li je ovo lice optuženo, odnosno osumnjičeno od strane bezbjednosnih agencija BiH kao prijetnja za bezbjednost zemlje. Dakle, tom licu treba pomoći, po inicijativi gospodina Jagodića. Ja se nadam da gospodin Jagodić je to olako shvatio i mislim da bi bilo dobro, gospodine Jagodiću, da ovakvu inicijativu povučete i da nešto slično više nikada ne ponovite.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić, je li tako, replika? Izvolite.
Tako je, replika. ... Moram iskreno reći da nisam razmišljao replicirati, ali na ovakav tekst, odnosno riječi gospođe Majkić, zasigurno ja imam uvijek svoje mišljenje, bez obzira što ja neću na ovaj način, kao što to ona iznosi, tako ...
nije uključen mikrofon
Dobro, Vi ste se raspitivali, ja se nisam apsolutno raspitivao, ja sam, ono što ste vi svi dobili, ali ja sam se usudio da postavim pitanje kao običan čovjek i normalno kao odgovoran poslanik. Želim da saznam zašto neko može biti 10 godina u zatvoru a da ga niko ne pozove: gospodine, vi ste uhapšeni, jeste maltretirani, ali niko vas ne zove na rasprave da vam kaže i to će trajati u nedogled. Mi smo svjedoci da u BiH, gospođo Majkić, mnogi ljudi se procesuiraju i, na kraju krajeva, sve se to odgađa, međutim, ja ne znam, ne bih želio da to iko doživljava. I stoga ja želim da se ovaj parlament očituje i da da kakvo-takvo mišljenje, a neka to javnost gleda. Međutim, to što kažete da je to, ne znam, onakav gospodin, ja zaista o tome čovjeku nemam, niti ja imam interes specijalno da on dođe niti da ostane, ali zaista kao čovjek želim da ko god na neki način izvjestan period boravi u zemlji, maltretiran, progonjen, znamo mi šta je Gvantanamo, ja ne bih to nikome poželio. Ko zna ko je moguće i od nas slijedeći, ja ne znam šta će se desiti, ako je to tako, ja ne bih želio. Ja zaista smatram da svaki naš građanin, svaki naš građanin ima pravo ...
Samo malo, molim vas. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne znam ja, on je otac dvoje bosanskohercegovačke djece. Ne znam ja, to vi govorite. Međutim, ja zaista želim ... 102
Samo malo, molim vas.
Pogledajte, ovo je moguće čak i prilika da kažem da gospođa Majkić, pa mogli ste se uključiti i maloprije kada sam govorio o sudskoj presudi u kojoj bi se određeni komandir policijske stanice trebao da vrati na mjesto po sudskoj presudi. Ovdje nema sudske presude i Vi to tako zagovarate. Tamo imamo sudsku presudu gdje bi trebao da se vrati, Vi niste riječi rekli. Ja bih zamolio da i o ovim stvarima povedete računa. Vi jeste poznata po ovim temama i ja bih želio da mi ovo bude zadnja tema o kojoj želim, ali kao čovjek smatram da nije pošteno da neko leži, bez obzira ko to bio, da li to bio državljanin ove zemlje, one zemlje, mogao je to biti i Rus, mogao je Nijemac, Englez, Grk, ne znam ko, ali ja zasigurno želim da niko, bez obzira gdje na zemlji planeti se nalazi, bude maltretiran. To je moje, a ovaj parlament i kolegice i kolege molim da zaključe onako kako sami smatraju. Ja neću insistirati nekim specijalnim zaključcima, ali sam želio kao poslanik da postavim inicijativu i da dobijem odgovarajući odgovor, kakav-takav. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać. Nadam se samo da nećete da formiramo komisiju za odlazak tamo.
Ne, ni slučajno. Ma evo, ja ću sam sebi postaviti jedno pitanje, a da vi samo razmislite o tome. Da li se o gospodinu Mahmoodu Ahmedu El-Sawahu nasekirao Egipat i Kuvajt zato što on tamo leži i zato što je on njihov državljanin, prije nego BiH, a evo čuli smo da je državljanin tih država? Baš me interesuje da li su se te države nasekirale za nekog ko ima ovakvu prošlost i ko ima ovakav, hajde da kažem, dosje? A mi sada ovde treba da se brinemo o njemu. Mislim da je bespredmetno.
Koliko sam shvatio, vi ste zapitali sami sebe, je li tako? Ali će vam odgovoriti uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Prvo sam oduševljen i ohrabruju počeci mog kolege Saše, jer vidim koje ga teme interesuju i sam sebi je postavio pitanje. Da je meni na hodniku, ja bih mu sve rekao o ovom čovjeku. Dakle, on je protjeran iz tih zemalja, a ne iz tih, on jeste državljanin jedne zemlje bio, ali on je imao državljanstva još pet zemalja. I, kada su svi ga protjerali, on je ovdje došao. Ali ovdje je svako mogao dobiti državljanstvo, pa je i on dobio. Da bi mi ovaj slučaj riješili što prije, ja predlažem sebe u delegaciju da idemo u Gvantanamo da ga oslobodimo. Pošto imam dobre veze sa Amerikancima, 103 ja ovo ozbiljno govorim, da mi skratimo ovu proceduru. Halo, što bi rekla moja jedna komšinica, ovo nije ni pežorativno, ni bezobrazno, halo ljudi, ovde u Centralnom zatvoru milion problema imaju naši zatvorenici, naši, kojim znam babu mu i majku. Ovog ne zna niko, ne zna ni on svoju babu i majku, pobjegao, niko živ. Gospodo prijatelji, ovdje dolazi hitna svako sat vremena, za ove ljude ispred. Imamo mi prečih problema, kakav Gvantanamo. Sad ću ja Obami pisati da ovoga pusti i izazvati nove sukobe, a oni jedva čekaju da neki Srbin piše da nas ponovo bombarduju, jelde, taman posla. Pa dajte, ljudi, stvarno da se uozbiljimo malo. Kakvih ja sve pisama dobijem i kakve bih postavljao inicijative, ja mislim da bi vi, kao prijatelji moji, a ja bih vam odobrio da me onda izbacite čim se pojavim, a ne kad zinem, nego kada me vidite. Prekinite više sa ovim inicijativama. Ja izuzetno kolegu Jagodića poštujem, ali ako je on glavni problem BiH, i Vaš lično, hajmo se stvarno angažovati da ovom čovjeku pomognemo. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Ja se pridružujem koleginici Majkić da ovu situaciju treba uozbiljiti. Mislim da mi imamo jedan problem, a isto tako živimo u jednoj državi i ovo je dobronamjerna jedna sugestija gospodinu Jagodiću. Znači, ukoliko on ima kontakt sa ovim čovjekom i njegovom porodicom, mislim da je adresa za rješavanje ovih problema ombudsmen BiH. Hvala.
Čovjek upita sam sebe i vidite šta uradi. Uvaženi kolega Zijad Jagodić, replika. Izvolite. Zijade, replika, ako ste se Vi javili. Izvolite.
Jeste. Ja zaista moram iskreno reći da nisam očekivao da će da se digne tolika ... zbrka oko te inicijative, ali ako je to zaista tako za određenu grupu poslanika, ja iskreno rečeno, dobronamjerno, ja ću povući tu inicijativu i da smirimo, da idemo dalje, ako je to zaista takav problem. Nema problema, eto.
Dobro. Uvažena kolegice, ako je povučena inicijativa, šta ćemo sad? Vi ćete diskutovati i dalje, je li, iako je povučena?
Hoću, hoću.
Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. S obzirom da je ovo tačka dnevnog reda još uvijek, izvolite. 104
Da se stvari malo pojasne.
Mi smo izglasali dnevni red i ova tačka je na dnevnom redu. Je li rasprava o toj tački dnevnog reda? Jeste. Ja neću o sadržini inicijative. Možemo se mi ovde šaliti, možemo se smijati, dobro je možda da imamo neki povod da pred kraj ovakvog dana se smijemo, međutim ja hoću da skrenem pažnju na nešto što je vrlo ozbiljno. Neki advokat, vojni advokat Pentagona je poslao pismo poslanicima, jednom, dvojici, petorici, nebitno uopšte, poslanicima državnog parlamenta. Ja se pitam ako eventualno neki advokat iz Pentagona ima potrebu da šalje pismo, ja pretpostavljam da bi mi to dobili preko Američke ambasade. Ako ovde u ovaj državni parlament svakom državnom poslaniku može doći neko pismo koje je potpisao neki nazovi advokat, vojni advokat iz Pentagona, ja se onda pitam nad radom ove naše institucije, neovisno o sadržini, ja se uopšte ne referiram na sadržinu, jer ja se referiram na povod što je bilo, povod inicijativi, a to je neko pismo nekog advokata iz Pentagona koji je poslao nekom državnom poslaniku nešto. Vidite, možda ne bi bilo loše da mi nad ovim zastanemo i da eventualno utvrdimo i neka pravila. Ovde treba postojati neka služba koja, između ostalog, treba i da distribuira ili ne distribuira takve suspektne pošiljke. Jer izvinite, ja je smatram suspektnom. Ako je iz Pentagona, ja očekujem da nekom državnom poslaniku bude uručena na neki drugačiji način, a ne preko pošte. Ili, na koji način mi možemo nasjesti ovde na svačije predstavljanje, a da ne govorimo o sadržini predstavljanja problema koji taj dotični recimo predstavlja u svom pismu. U tom smislu ja molim, ja ne znam zaista je li to možda za Kolegij da razmisli o nekom načinu da se urede neki odnosi, je li to za službe ovde da nam dopisi takve vrste, na imena poslanika, ovo je državni parlament, i da malo sebe i dignitet ove institucije sačuvamo. Ja vas molim u tom smislu da razmislite, neovisno, ja sam samo iskoristila ovo kao povod. Hvala vam.
Predsjedavajući doma, poslovnička intervencija.
Već u nekoliko navrata uvažena koleginica Hadžiahmetović daje primjedbe Kolegiju, da kažem, uz nesuvisle komentare, ali ovo je jedan najgori komentar koji sam mogao da čujem. Znači web stranica Parlamenta u kome svaki poslanik ima svoju web stranicu i koja je dostupna svakome ko klikom jednim može da dođe na web sajt, i dobijamo sve moguće e-mailove koje možemo i mi da distribuiramo, koje ćemo prihvatiti, koje nećemo prihvatiti. Vi tražite od Kolegija da za svakog poslanika napravi sito i da dopušta ko može, ko ne može da pristupi tome. Pa to je najgore što sam mogao da čujem, primjedba za rad na Kolegiju ovde. Da imate pravo makar jednom na primjedbe koje ovaj Kolegij radi, ali da meni dajete u mandat da poštu Vašu distribuiram na način: ovo možete da čitate, ovo ne možete da čitaje, pa ja stvarno ne znam šta više trebam da radim. Pa e-mailom su došli i dobili pojedini poslanici ovo, pojedini poslanici. Čovjek je e-mailom našao web stranicu Parlamenta, rekao ovima ću poslati, ovima neću poslati, i šta sada tu Kolegij može da uradi? Šta tu 105 Kolegij još može da uradi? Da li Kolegij treba da napravi službu koja će otvarati čak i pisma da provjerava da li je antraks u tim pismima? Da li Kolegij treba da napravi informativnu službu koja će web stranicu da uređuje Parlamenta na način da ovi mogu tekstovi, ovi ne mogu tekstovi? Izvinite što ovako govorim, jer sam stvarno pogođen na način da se i ono što treba i što ne treba spočitava Kolegiju da treba da radi ovde. Ovde niste u pravu. Nemam pravo da bilo čiju poštu ja filtriram. Čovjek je odabrao e-mailom stranice onih poslanika kojima je htio da pošalje poštu. I evo ispravka, jedan od srpskih poslanika, ne iz RS-a, ali gospodin Saša Magazinović je dobio tu poštu, između ostalog. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Evo, svaki put kad se pojavi makar malo mogućnosti da uvaženi kolega Jovičić otputuje van ove zemlje, prekine se aktivnost na tome i to ovako brutalno, povlačenjem inicijative. Da nije inicijativa povučena, on bi dobio šansu da realizuje taj odlazak. A i ja sam se javio upravo vezano za ovo što je gospodin Živković rekao. Znači ovaj čovjek, ovaj advokat, on radi svoj posao. On uopšte po meni nije sporan. On brani ljude, ima pravo da ih brani širom svijeta i traži pomoć širom svijeta, od koga god može ima pravo da komunicira sa svim ljudima, to je, valjda mi ne zagovaramo da ljudi, ne znam ni ja, bilo kojom aktivnošću se bavili u svim demokratskim zemljama imaju pravo na odbranu. Znači, imaju pravo na advokata. Ali ovdje je vješto zaobiđena činjenica, ovde kada se traži pomoć ovom čovjeku, da li se traži i pomoć ovoj organizaciji kojoj on pripada? Znači, uključuje li to da pomognemo i Al-Kaidu jer se ljudi nalaze u problemima očito tamo. I kako smo ... mi došli u situaciju da u državnom parlamentu jedna velika politička partija troši sat vremena na priču da li trebamo pomoći aktivnosti jedne od najvećih terorističkih organizacija na svijetu. Znači, tu je problem. Ne može nama zabraniti niko inicijative i ostalo i ne znam ni ja, niti ko smije preturati po pismima i pismenima koji se upućuju poslanicima. Ali mislim da je ovo jedini parlament u Evropi koji je potrošio evo gotovo pola sata ili više i razmišlja da li bi se toj organizaciji pomoglo i kako. Da li da našu najbližu jedinicu tamo koja je blizu Gvantanama upotrijebimo, ko nam je sad dolje, od Avganistana ili da mi ovo što je gospodin Jovičić, da napravimo nekakav vlastiti, znači ovde se radi o tome. I to je kolegica Hadžiahmetović zaobišla i otišla na sasvim sporednu stvar da gospodin Živković čaprka po mojim pismima. E to, ne može čaprkati po mojim pismima. A, gospodin Sredoje Nović, nema ga tu, rekao je jednu vrlo umnu misao, kada su ga pitali zašto ne angažuje savjetnike. I vi ste to mogli pročitati u medijima, on kaže da pametnom čovjeku ne treba savjetnik, a budalu je džaba savjetovati. I, znači mi odlučujemo svi o svojim postupcima i svi odgovaramo za svoje postupke i gospodin Živković i svi ljudi iz Kolegijuma ne mogu spriječiti ni jednog poslanika u svojim legalnim i legitimnim inicijativama, a svako brate neka odgovara za posljedicu svoje inicijative. Za ovo što smo potrošili gdje razmišljamo da li da pomognemo Al-Kaidi 106 ili ne pomognemo, ja mislim da smo jedini parlament, pa ne znam ima li i jedan drugi da se usudio da ovo stavi i da o ovome raspravlja sat vremena. To je sad već za neku drugu priču.
Replika, uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Ja moram reći da sam jako iznenađena, gospodine Živković, Vašom diskusijom. Ja ništa spočitala Kolegiju nisam, ništa. Ali sam povod ove inicijative iskoristila samo da skrenem pažnju na jedan potencijali problem od sada pa nadalje. Nisam očekivala ni da Kolegij, ni bilo ko od članova Kolegija čita moje mejlove itd. Ja mejlova na nekoliko mojih mejl adresa dobivam sa raznih strana svijeta i svakakve vrste itd. Ovo su oficijelne koverte koje su putem pošte kroz parlamentarnu portirnicu ... dostavljene putem knjige itd. Ja sam htjela da skrenem pažnju da ovde svako može nekom državnom poslaniku poslati dopis takve vrste i da se to završava na ovakav način, sa ovakvom pričom i ovakvim diskusijama i što je sigurno svako od nas ovde prisutan u ovoj sali najmanje htio. Ja naravno nemam namjeru ni da Vam se izvinjavam, jer ja ništa nisam spočitala Kolegiju. Ako Kolegij, odnosno gospodin Živković i dalje misli da sam ja nešto konkretno njemu lično ili Kolegiju učinila, ja Vas molim da pročitate stenogram sa mojom diskusijom. Ukoliko ne smatrate, kolegice i kolege i članovi Kolegija, da nas treba zaštititi i pojedinačno i kao instituciju od ataka razne vrste, za koje ovako nešto može biti samo proba, onda zaboravite i na moju diskusiju. Hvala.
Zahvaljujem. Znači Kolegij nema namjeru niti da čita e-mail poštu niti da razvrstava poštu koju dobija svaki pojedinačni poslanik. Na svakom poslaniku je da svoju poštu otvori na način na koji misli da je primjeren. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ma, ja nisam diskusiju gospođe Hadžiahmetović ni shvatila u tom smislu da Kolegijum treba da čita nečiju poštu. Nego naprotiv, svi mi dobijamo mnogo pošte i ne znamo ko zaista stoji, da li je taj koji je napisao zaista ta osoba. Ko je, šta je, kako se predstavlja? I u tom smislu mislim da svi mi trebamo pokazati, Kolegijum je naravno morao uraditi, kada je pokrenuta inicijativa staviti tu inicijativu na dnevni red i to nije sporno. Ali mislim da svi mi ovde trebamo da razlučimo od tih silnih pisama koje dobijamo šta je mjesto ovdje u ovom parlamentu, a šta nije mjesto u ovom parlamentu. To da se ovaj parlament miješa u američki pravni sistem mislim da je apsolutno neprihvatljivo. I mislim da ovo što gospodin Kalabić kaže da mi treba nešto da se odlučujemo da li podržavmo ili ne podržavamo Al-Kaidu, gospodine Kalabiću, nemojte molim Vas ovdje o Al-Kaidi. Evo ja ću vam reći da sam dobila jedno pismo koje vas povezuje sa Al-Kaidom. Zaista sam dobila kao predsjedavajuća Komisije za ljudska prava pismo od gospođe Milosave Jakovljević, koja je bila poslanik Stranke za BiH u prošlom sazivu Narodne skupštine, u kojoj je od mene zatražila da 107 zaštitim njena ljudska prava od gospodina Kalabića, i odlično sam to zapamtila, pokazala sam ga i Vama, i tamo je žena napisala: Drago Kalabić je moja bijela Al-Kaida, moj mudžahedin, moj terorista. Ja nisam poslanik zato što je Drago Kalabić rekao da mi je SDS kupio dvije gume za biciklo da podržim Vladu Pere ... Mislim, zar sam ja to pismo trebala ovdje staviti? I obavezati ... toliko. [[zajednička diskusija]]
Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Naravno da je svježa poslanica u ovom parlamentu, nova, gospođa Pandurević u svojoj ekspanziji čitala sve to, imala namjeru da sve to izloži, pa kada se malo povukla, vidjela da te razne budalaštine ne treba sve iznositi na ovaj parlament i da to treba malo tamo prebirati i vidjeti o svemu tome, iako evo ona je iskoristila priliku da to na određeni način iznese, iako je sama u svojoj diskusiji pomenula da mi svi dobijamo razna pisma, a mi smo se borili za ovo da budemo poslanici i cijena toga je da ljudi se obraćaju na razne način, kao što ja danas nisam pominjao da je inicijativa SDS-a, nama je došla za posjetu ovim zatvorima, gospođa Pandurević traži od nas iz SNSD-a da omogućimo tu posjetu u Foči. I mi ćemo omogućiti, ali i mi tražimo da vi onima kojih ima više s druge strane omogućite da s nama razgovaraju, jer su bliži vama u toj priči. I ja to nisam danas tražio, a uvažena kolegica Jakovljević Milosava je bila moj uvaženi poslanik, kolegica koju ja uvažavam, poštujem, ona je bila poslanik Stranke za BiH i uvijek je govorila da najviše na svijetu voli crvenu zvijezdu i Harisa Silajdžića. I mi smo cijeli mandat potrošili da objasnimo to dvoje, kako je došla da to spoji. Naravno, poslije nije uspjela u tom mandatu i svi mi koji smo bili, ona je smatrala nas odgovornim da joj nismo omogućili taj mandat i ona je osjetila tu novu snagu u Parlamentu i kolegici Pandurević se obratila da zaštiti i da ju promoviše eventualno .., jer žena želi biti poslanik i smatra da je spriječena u tome i traži načina oko toga. Ali s jednim se slažem, na nama je odgovornost ovde i za izrečenu riječ, i za inicijativu, i za bilo što što uradimo. I neka svako od nas razmišlja, što kaže, da tri puta odmjeri prije nego što odreže, a nikakav kolegijum i nikakve druge zabrane ne mogu tu pomoći, niti trebaju uopšte.
Zaključujem raspravu. Nema više prijavljenih. Prelazimo na 22. tačku: Ad. 22. Informacija o raspisivanju Javnog konkursa za izbor i imenovanje dva člana Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine To je nova tačka dnevnog reda. Uvrstili smo je na prijedlog poslanika Beriza Belkića. Nadam se da ste dobili materijal koji je i naša Komisija za izbor dobila. 108 Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Beriz Belkić.
Evo vrlo kratko. Ja se zahvaljujem predsjedniku Komisije koji je ipak obezbijedio u kratkom vremenu Informaciju. Međutim, gledajući Informaciju i dokumentaciju kojom ja raspolažem, ja i dalje ostajem pri tvrdnji da ovaj proces, koji je započet i ako se nastavi na ovakav način, dovest će nas u situaciju da kršimo Zakon o Centralnoj izbornoj komisiji, odnosno odredbe koje govore o načinu izbora članova Centralne izborne komisije. Ja zbog toga predlažem zaključke koje ste dobili. Mislim da ste ih već dobili i nema potrebe da ih čitam. Suština je da mi prolongiramo do okončanja izbornog procesa ove radnje koje se tiču izbora, dakle da se postojećim članovima kojim 1. jula ističe mandat produži mandat do konca izbornog perioda, to je novembar mjesec, mislim konac oktobra, a da se onda usklađuju rokovi tri mjeseca prije isteka mandata, raspisivanje 30 dana prije isteka mandata, izbor itd. To se onda može sinhronizirati i da bude ok. Kašnjenje je tri mjeseca, možda četiri, ovi koji imaju namjeru da konkurišu mogu za dva-tri mjeseca to uraditi. Eto, to je.
Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam obavezu, s obzirom da gospodin Jurišić je morao napustiti sjednicu kao predsjedavajući, pa je zamolio a i ja sam smatrao da je neophodno da kažem par rečenica, iako nemam ništa novo reći od onoga što sam rekao jutros. Ova tačka dnevnog reda od maloprije, ovaj nesretni advokat je našao za shodno da piše pisma, a ovi su vještiji što se vrte oko Izborne komisije pa to usmeno traže da neko pokrene ta razna pitanja. Naravno da je izbor interesantan i da ljudi na razne načine pokušavaju ove aktivnosti. Mi smo tada razgovarali na sjednici Komisije – mislim da i ovde ima prisutnih – dobro saslušali pravne argumente gdje evo imate i ovaj materijal koji je danas dostavljen, na koji se poziva da se procedura mora provesti, da mandat ne može biti duži od sedam godina i ne osporavajući, sad govorim sa stanovišta Komisije, Parlamentu da u momentu kada se završi ta procedura odluči kada će biti imenovanje. I to je ono što sam ja jutros predložio da se jednostavno onog momenta kada Komisija, koja mora, vidite iz ovih dokumenata da jednostavno jasno piše da mora raspisati i kada mora raspisati konkurs, i završiti proceduru što se tiče Komisije, a onog momenta kada dođe ovde u Parlament koji u konačnoj instanci odlučuje, tada se može eventualno razgovarati o nekim drugim stvarima. Ja mislim da sprečavati sad Komisiju da nas tek to vodi u nekom drugom pravcu. Ja znam da, evo imate ovih mandata na dvije godine pa se ljudi ne mire s tim, sada smo došli u situaciju da se i ovi sa sedam godina ne mire s tim i da vjerovatno nema kraja tim našim ovde željama i koristimo razne metode da to na neki način pokušamo ostvariti i u praksi. Ja mislim da Komisija treba da završi u skladu s procedurom svoj posao, da ovom parlamentu dostavi sve neophodne prijedloge, a na Parlamentu je da odluči hoće li to uraditi u avgustu, hoće li to uraditi u novembru i nadalje, kada ta tačka dođe na dnevni red. 109
Replika, uvaženi kolega Beriz Belkić.
Evo, ja sam, Drago, jedan od tih metoda koje ljudi koriste. Dakle, vrlo rado sam se stavio u funkciju zaštite zakona. Dakle, ovo što predlaže gospodin Kalabić izgleda ovako. Dakle, konkurs je raspisan, Zakon je propisao tri mjeseca prije isteka mandata onim umjesto kojih se biraju, ali je također propisano da se izbor mora izvršiti 30 dana prije isteka mandata. Dakle, ne može se izbjeći imenovanje kada konkurs krene. Mora se u 30 dana prije isteka mandata, dakle početkom juna mora se okončati ovaj proces i imenovati ljudi. I to će se desiti u trenutku izbornog procesa i ništa više. Ako ste vi raspoloženi da to uradite, nema problema, glasat ćemo pa na šta izađe.
Uvaženi kolega Zijad Jagodić, replika.
Ja se izvinjavam, ja ne želim nešto posebno da repliciram, ali kada je ova tema, razmišljao sam kada da se uključim, ali evo izgleda da je sada jedino pametno i smisleno. Ovde ima masa nekakvih zaključaka naših kolegica i kolega. Molim vas lijepo, ja izuzetno lijepo čitam – ja puno čitam i oči su mi često puta crvene gledajući u razne tekstove, ali ovo – ja znam i latinicu, znam i ćirilicu, znam i njemači i engleski otprilike polijepo – međutim, ovo ja, vjerujte, ja ne mogu da pročitam. I zamolio bih sve ubuduće: dajte ono što nam dostavljate, ako želite da se ..., ja moram pola sata da čitam da povežem šta je ko htio da kaže. I druga stvar, ovo moram pohvaliti bez obzira što nisam računao sada: kolegica Majkić izuzetno lijepo, evo štampana, ... hvala joj lijepo, ja to mogu da pročitam, ali ovi drugi što je pisano, molim vas, eto toliko.
Gospodin Beriz Belkić predlaže dva zaključka: 1. Produžava se mandat članovima Centralne izborne komisije Hadžović Vedranu i Vuičić Tihomiru do okončanja izbornog procesa lokalnih izbora 2012. godine, a u skladu sa Zakonom, sa članovima 26.a) st. (2) i( 2.15) stav (4) Izbornog zakona BiH. 2. Komisija za izbor i imenovanje članova CIK-a prilagodiće raspisivanje Javnog konkursa, provođenje procedure izbora, dostave lista kandidata Parlamentarnoj skupštini BiH. Evo to su zaključci. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite. 110
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, mislim da mi moramo dati odgovor na pitanje koje je danas postavljeno. Ja u ovom trenutku ne preferiram ni jedan mogući odgovor, ali odgovor se mora dati. Jer činjenica je da mandat ističe u izbornom periodu, činjenica je da bi imenovanje, ako bi bilo, bilo u izbornom periodu i činjenica je da postoji zakonska odredba koja kaže da ukoliko mandat ističe u izbornom periodu da se onda to prolongira do završetka izbornog perioda. Ovo pitanje nije baš tako bezazleno pitanje i mi ukoliko napravimo grešku možemo dovesti u pitanje integritet, ukupan integritet lokalnih izbora, jer bi tada i u jednoj i u drugoj varijanti učestvovali ljudi, članovi Izborne komisije su ljudi koji imaju ozbiljnu odgovornost, koji nisu praktično mogli da učestvuju ako mi napravimo grešku. I zato je za mene važno ovo pitanje. Zbog toga ja mislim da bi, kolega Belkiću ako nemate ništa protiv, trebalo preformulirati ove zaključke i zatražiti od ove komisije koja radi ovaj posao da nas zvanično obavijeste o svom stavu da to znamo kao Parlament i da ga onda mi kao Parlament raspravimo ovdje. Ovo danas još uvijek nije zvaničan stav, Komisija ima mnogo više članova, Komisija ima tri člana iz Predstavničkog doma, ima člana iz Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, ima članove iz Izborne komisije, dakle ovo treba da stavi na dnevni red i da nas obavijesti o svom stavu, a nakon toga bismo mi zauzeli stav. Ovim ljudima dakle mandat ili je produžen ili nije produžen, mi ga ne možemo produžavati, zbog toga ja ne mogu podržati ovaj prvi zaključak. Dakle, mandat ili je produžen ili nije produžen, zavisno od tumačenja, dakle on je već tu gdje jeste. Danas smo čuli predsjednika ove komisije koji kaže da se ovo odnosi samo na lokalne izborne komisije. Ja sumnjam da se ovo odnosi samo na lokalne izborne komisije. Pokušao sam iz ovih materijala koje sam dobio od njih da nešto zaključim. Ja mislim da se ovo odnosi na sve komisije, pa i CIK i lokalne izborne komisije, jer se upotrebljava termin Izborna komisija, negdje se upotrebljava lokalna izborna komisija, negdje se upotrebljava CIK, ali morao bi se pogledati kompletan zakon da se ovo istumači. Zbog toga ja dakle predlažem da ako Vi naravno možete ovo prihvatiti: Vi preformulišete Vaše zaključke i da zatražimo od ove komisije da sjedne i da se prije nastavka procedure oficijelno izjasni o ovome i obavijesti Dom, a onda ćemo dalje vidjeti šta ćemo. I još samo jedna stvar, dakle rekao sam, ... dakle treba provjeriti da ovi ljudi treba da nastave da rade kao članovi Izborne komisije do okončanja izbornog procesa, to je ono šta ja mislim. Ali to nije dovoljno i to treba svakako provjeriti. Mislim da ako je to tako da je onda njima samim zakonom, dakle ex lege produžen mandat. Nema Parlament šta sad produžavati, na osnovu čega produžavati. Mislim, ja ovo govorim potpuno otvoreno, potpuno pošteno, rekao sam i šta mislim i šta može da bude problem. I ovo je moj prijedlog. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite. 111
Dvije stvari mislim da je jutros jasno rečeno i stanovište na toj komisiji je bilo da se ovaj set članova 2.14. pa nadalje odnosi na opštinsku izbornu komisiju. Sve i jedan stav koji govori o CIK-u jasno kaže CIK, govori o njenom radu, o njenom izboru, o njenim obavezama, a ovdje se u 2.14., 2.15. eksplicitno govori o članovima opštinskih izbornih komisija. I mi smo smatrali na preporuku uvaženih stručnjaka da je to, jer mi smo njih saslušali i čuli tu stvar. A ja podsjećam i dalje: kako je moguće da član CIK-a u osmoj godini odlučuje o rezultatima izbora? Je li to eksplicitno kršenje zakona? Ljudima ističe mandat, pa zar to ne daje puno veći povod nekome da kaže da u osmoj, devetoj i jedanaestoj godini ne može učestvovati u izbornom procesu, nego u roku sedam godina. Znači, imate i potpuno jasnu činjenicu sa kojom smo se mi suočili pored ovih, hajde da kažem, evo nejasnih drugih, ova je potpuno jasna: ističe mandat. Obaveza ove komisije je da provede proceduru, mi ne imenujemo, mi ne biramo, biraće ovaj parlament, mi moramo provesti proceduru zato što ljudima ističe mandat da ne bi imali suprotno, da ne bi bili optuženi da nismo pratili rokove i da nismo to učinili. Opet kažem, mi ne možemo izbjeći ovu proceduru, mislimo da je tumačenje ovako: ne odražava stanje u zakonu i da nema nikakve potrebe da se sprečava nakon sedam godina izbor u skladu sa zakonom i u skladu sa rokovima i time omogući legitimnost izbora da se izvrši izbor ovih članova Izborne komisije u skladu sa procedurama koje su jasno i precizno propisane, kao nigdje u drugim slučajevima.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Nije ovo od jučer, oni koje je ovo interesovalo vrlo su dobro ovo sve proučili i znamo mi svi o čemu se ovdje radi. Ja još jedanput pokušavam, gospodine Kalabiću, da Vas uvjerim da namjera apsolutno nije zadržavanje nekoga 10, 15, 8, 7 godina, jednostavna je namjera da izbjegnemo situaciju da ovaj parlament ne dođe u poziciju da imenuje. Držim Vas za riječ kada dođe, jer vidim vi ćete to izglasati itd.. Hvala gospodinu Džaferoviću, ne treba nikakva korekcija, ovo je jasno i sami ste rekli u diskusiji da se slažete s ovim uglavnom, barem Vaše lično mišljenje. Dakle, vidjet ćemo šta će se desiti jer vi nećete zaustaviti konkurs, očigledno vrijeme je da neke nove ljude stavite, politički dogovor je u pitanju, vjerovatno. Pa ćemo vidjeti kako će se Parlament ponijeti kad bude doveden na svršen čin.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Vidite, gospodine Kalabiću, ja ne tvrdim da ste u pravu, niti da niste u pravu, ne tvrdim ni da sam ja u pravu, niti da nisam u pravu, ja samo tražim da se ova stvar istraži i da se da odgovor na vrijeme. Jer u pitanju je legitimitet izbornog procesa, njegov integritet. Ovi ljudi sjede u Izbornoj komisiji i, ukoliko tamo dakle dođe do zamjene suprotno zakonu ili ne dođe do zamjene suprotno 112 zakonu, mi možemo imati problem sa izbornim procesom. Zato je za mene ovo važno pitanje, meni ovo uopće nije personalno pitanje i nije mi uopće pitanje sedme ili osme godine, za mene je ovo pravo pitanje integriteta izbornog procesa. Zbog toga ja mislim da se mi o ovome moramo očitovati kao Dom, dakle o ovom pitanju. Iz njega će proizaći, dakle o očitovanju, da li je mandat produžen ili nije produžen mandat, ali o tome se moramo očitovati. Ja u ovom trenutku nakon današnjeg izlaganja predsjednika i na osnovu ovoga što sam vidio ovdje, a rekao sam i zašto, pominje se CIK, lokalna izborna komisija, Izborna komisija, mislim da treba da se stvar potpuno istraži i da ovo treba staviti na ovu komisiju i pošteno istražiti. Jer ovdje niko nema ništa protiv toga da neko bude dva ili tri mjeseca kraće ili duže u mandatu. I ja zbog toga uopće, ovo za mene nije vrijedno zbog toga da ustajem danas tri puta da govorim na ovu temu, ali je vrijedan integritet izbornog procesa, zbog toga ja to mislim. Toliko.
Druga replika, Drago Kalabić. Izvolite.
Evo, možda ako šta pomažemo ili još više odmažemo, slažem se da ona rasprava koja je bila na Komisiji zarad nas treba da na neki način dođe do Parlamenta. Mi smo je zaista proveli opširno, saslušali, ali evo nismo smatrali potrebnim, niti je to ko od nas tražio da o tome upoznamo Parlament. Evo to, to mislim da nije nikakav problem, jer smo istu argumentaciju mi saslušali koju treba proslijediti i Parlamentu. Ali ima jedno zanimljivo pitanje: Da li legitimnost ovih izbora dovode ta dva člana Izborne komisije? Zašto mi dovodimo to u pitanje, imamo pravo naravno, zašto oni koji su evo direktno na neki način pogođeni zašto oni ne dovedu ili će se prijaviti na konkurs? Onog momenta kad se prijave na konkurs, pa ne možemo mi biti njihovi advokati da mi smatramo da ti ljudi su, ne znam ni ja, ako oni budu smatrali da je proces legitiman i podnesu, a mislim, mislim čak da su neki podnijeli prijave. Ne može i jare i pare. Znači, ako učestvuju u tom procesu oni ga ne dovode, o imenima se radi dvojice ljudi, oni imaju pravo da dovedu u pitanje ovaj proces ako misle da su oštećeni. Da pokrenu određene procedure pred sudovima, da ospore konkurs, ali ako su oni odlučili da učestvuju u tom procesu zašto mi dovodimo u pitanje, zašto smo mi postali njihovi advokati. Mislim da i to treba sačekati, odgovor na to pitanje, imamo dovoljno vremena, a ja mislim da će se upravo desiti tako da će ti ljudi, s obzirom da su stručnjaci u svom poslu, da će učestvovati u tom procesu i ne vidim ništa sporno ako se radi o kvalitetnim ljudima da im se produži mandat. Ništa sporno i da ćemo imati isti sastav Izborne komisije kao što je on i sada, govorimo o hipotetičkoj mogućnosti.
Zahvaljujem. Koleginice i kolege poslanici, mi ovdje imamo praktično samo dva zaključka koje smo dobili od gospodina Beriza i nikakve više nemamo zaključke, niko nije predlagao zaključke da se Izbornoj komisiji sugeriše da traži autentično tumačenje. Očigledno da njima ne treba autentično tumačenje. Niko nije pravio nikakve druge zaključke; kad budemo glasali imamo glasati samo o zaključcima koje je gospodin Beriz Belkić podnio i ništa više. Zaključujem raspravu. 113 Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda. Predlažem, iako imam sugestiju određenih poslanika da se razdvoje diskusije u vezi sa ovim tačkama dnevnog reda, ja sugerišem da sastavimo raspravu od 23. do 38. tačke dnevnog reda, a da svako ko ima potrebu da diskutuje imenuje zakone o kojima smatra da sada ne trebamo raspravljati ili da te ratifikacije trebamo da odložimo i predlažem da se o tome izjasnimo. Znači, da se objedini rasprava o tačkama od 23. do 38. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 31, bez 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da smo odlučili da se objedini rasprava o tačkama od 23. do 38. Ad. 23. – 38. Davanje saglasnosti Mišljenje nadležne Komisije za spoljne poslove o saglasnosti za ratifikaciju ste dobili. Otvaram raspravu. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja imam jedan prijedlog, s obzirom da smo mi danas s dnevnog reda na nepoznat način, nisam čula šta je navedeno kao razlog, skinuli jednu tačku koja se zove: Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentralizovanog sistema upravljanja (DIS) Instrumentima pretpristupne pomoći (IPA), to je predložio Savjet ministara. I to je Informacija koja je došla na zahtjev oba doma Parlamentarne skupštine gdje smo trebali da se upoznamo šta se dešava na tom planu. Iz nekog razloga to je skinuto, je li to bilo na zahtjev Savjeta ministara ili ne, ali upravo ovaj materijal odnosi se od 14 sporazuma na 8. Ja bih molila da ne bi problematizovali sve sporazume da se ostavi da se o ovim sporazumima glasa na narednoj sjednici, dakle ... postoje tu neki nesporazumi. Vjerovatno iz tog razloga je i Savjet ministara tražio da se to povuče. Ako ne postoji nekakav poseban problem, a pošto se radi o sredstvima IPA 2006., 2007., 2008., 2009. ja mislim da o tome treba ozbiljno razmotriti, te zašto je to Savjet ministara uradio i da, zaista, mislim da nije problem da se o tome izjašnjavamo na idućoj sjednici.
Koliko sam ja razumio, Vi predlažete za sve ratifikacije, sve ratifikacije predlažete da se razmatraju na idućoj sjednici. Molim Vas taj zaključak dajte u pismenoj formi. Što se tiče skidanja tačke s dnevnog reda, obavješteni smo da Komisija za evropske integracije, Zajednička komisija, nije imala sjednicu i nije dostavila izvještaj. Znači, tačka nije mogla da bude tačka dnevnog reda, jer nije bio znači sastanak, nije bio izvještaj i nije se moglo staviti na dnevni red. 114 Nema više prijedloga za raspravu. Zaključujem raspravu. Evo, Kolegij je odlučio da u 18,30 glasamo o tačkama. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Mislim da možemo i sa mjesta reći u vezi sa tim tačakama koje vas interesuju, o kojima ćemo glasati i da pređemo na glasanje. Usvajanje Zapisnika sa 25. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju Zapisnika. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 37, 'protiv' i suzdržanih' nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik. Tačka: 3. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 35, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' tri. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić. Ima li potrebe da čitam zaključak? Znate. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 20, 'protiv' 13, 'suzdržanih četiri, nedovoljna entitetska većina. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Izvolite, poslovnička intervencija.
Predlažem u ime Kluba SDP-a da kao prethodno pitanje glasamo da li smo za prihvatanje Izvještaja ili primanje k znanju Izvještaja, te da se o tome izjasnimo. Dakle, ili prihvatamo Izvještaj ili ga primamo k znanju. 118
Ja nisam vidio Vaš prijedlog takvog zaključka, a u kontinuitetu u ovome parlamentu smo usvajali izvještaje.
nije uključen mikrofon
Ali ne vidim napismeno i meni u podsjetniku nema ništa od toga, a u kontinuitetu smo govorili o usvajanju izvještaja. I prošli izvještaj smo ovdje usvajali. Znači, glasamo o usvajanju. Ovdje u podsjetniku, čak ne govorim ni ono što sam ja mislio da uradim, znači prijedlog zaključka poslanika Beriza Belkića. Ima li potrebe da čitamo četiri zaključka? Nema potrebe. O tim zaključcima prvo glasamo. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Želite da ponovimo glasanje? [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Jeste li sigurni da ste upamtili?
Hajte Vi pročitajte.
'Zadužuje se Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da u saradnji sa Komisijom za izbjegla i raseljena lica BiH napravi registar dosadašnjih i budućih korisnika sredstava Fonda za povratak BiH u kojem će biti evidentirani svi dosadašnji korisnici sredstava Fonda za povratak BiH i rang-lista po prioritetima svih budućih korisnika sredstava iz Fonda za povratak BiH.' Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 22, 'protiv' 12, 'suzdržan' jedan. 121 Konstatujem da ovaj zaključak nije prošao. Prelazimo na tačku: 16. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Mirsada Đuguma Glasamo u drugom krugu o inicijativi. Ima li potrebe da čitam tu inicijativu? ____________(?) Nema potrebe, znamo. Sigurno znate? Dobro. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 23, 'protiv' 14, 'suzdržanih' nije bilo. Konstatujem da ova inicijativa nije dobila potrebnu većinu. Prelazimo na tačku: 17. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanice Nermine Zaimović-Uzunović Glasamo u drugom krugu o inicijativi. Ima li potrebe da čitamo tu inicijativu? ____________(?) Nema.
Povlačim inicijativu da se ne bi tumačila kao dovođenje u pitanje utvrđene vanjskopolitičke orijentacije.
Zahvaljujem. Prelazimo na tačku: 20. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića Glasamo o usvajanju inicijative, to je ono sjednica o poljoprivredi. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 20, 'protiv' 13, 'suzdržanih' dva. Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas pripremite se za glasanje, glasamo u drugom krugu. Možete glasati, sad! 'Za' 21, 'protiv' 14, 'suzdržanih' tri. Konstatujem da ova inicijativa nije dobila podršku. [[zajednička diskusija]] Molim vas samo malo, glasamo o inicijativi uvaženog kolege Zijada Jagodića, osim ako on nije povukao inicijativu. Je li tako?
nije uključen mikrofon
Povukao, dobro. 123 Tačka: 22. Informacija o raspisivanju Javnog konkursa za izbor i imenovanje dva člana Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine Glasamo o prijedlogu zaključaka poslanika Beriza Belkića. Ne treba ih čitati. Je li tako? Dobro. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' sedam, 'protiv' 22, 'suzdržanih' sedam. Konstatujem da ovi zaključci nisu prihvaćeni. E sad glasamo o sporazumima. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe da glasamo. Znači, imamo dva prijedloga, jedan je prijedlog da sve sporazume odgodimo za izjašnjavanje do iduće sjednice i stavljam prvo taj prijedlog na glasanje, s obzirom da je širi prijedlog. Ako on ne dobije podršku, imamo drugi prijedlog u kome se samo dio sporazuma odgađa za glasanje za iduću sjednicu. Ali prvo ću staviti na glasanje prijedlog u kome se odlaže izjašnjavanje o tačkama od 23. do 38. do sljedeće sjednice. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 15, 'protiv' 21, 'suzdržan' jedan. Konstatujem da taj prijedlog nije dobio podršku. Imamo drugi prijedlog koji se odnosi na, molim vas da pazite, tačku 23, 25, 26, 27, 29, 30, 31, 32 i 33 da se odloži izjašnjavanje do iduće sjednice. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja se izvinjavam, mislim da je zabuna vezano za ubacivanje ove 22. tačke, jer ste Vi malo pomjerili i zamoljavam kolegicu Majkić sa Vama da za minut drugačije poredate, molim vas. Da drugačije poredate ove tačke ako nije ...
nije uključen mikrofon
Ja mislim da sam dobro pročitao, samo malo, mislim da sam dobro pročitao, jer je u novom dnevnom redu koji ja imam već uvrštena tačka 22. i počinje od 23. tačke IPA fondovi.
Jesam li Vas ja razumio da tražite i 33. da se odloži izjašnjavanje?
Jeste.
nije uključen mikrofon
Dobro, uredu.
Jeste i 33., pošto se radi o instrumentima pretpristupne pomoći, i to je to.
nije uključen mikrofon
Ja sam pročitao, ali morate da pazite. Evo pročitaću vam još jednom. Znači prijedlog je da se iz glasanja izostave tačke i da se ostave za narednu sjednicu tačka 23, po novom izmijenjenom dnevnom redu 25, 26, 27, 29, 30, 31, 32 i 33. Je li sad sve uredu? Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 15, 'protiv' 20, 'suzdržanih' tri. Konstatujem da ni ovaj prijedlog nije dobio većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o sljedećim tačkama dnevnog reda. S obzirom da, koliko ste vidjeli, nema saglasnosti da se o ovome u paketu raspravlja i idemo tačku po tačku. Prva tačka je tačka 23. 125
nije uključen mikrofon
Znači, evo na prijedlog kolege Džaferovića glasamo o tome da o svim tačkama dnevnog reda koji se tiču od 23. do 38., a tiču se davanja saglasnosti, glasamo u paketu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 29, 'protiv' devet, 'suzdržanih' nije bilo, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je ovaj parlament odlučio da o svim tačkama, od 23. do 38., glasa u paketu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 28, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' sedam, nema dovoljne entitetske većine iz RS-a. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) Ponovite glasanje.