Hvala. Evo na početku ću kao predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije izraziti nezadovoljstvo jer su i predsjednik sabora Jandroković i potpredsjednik Sanader danas prekršili poslovnik, nisu dopustili da tijekom rasprave o Strategiji borbe protiv korupcije uopće pročitam mišljenje nadležnog odbora, radnog tijela HS-a. A znate li zašto? Zato što Nacionalno vijeće nije prihvatilo ovu strategiju, ona nije prošla na matičnom radnom tijelu jer je svima jasno da je ona zapravo mrtvo slovo na papiru. Govorio je i kolega Petrov o tome u ime kluba i kolega Miletić da je nama dostavljen ovdje jedan birokratski dokument kojeg se može čitati jedino ako čvrsto začepite nos, posebno ako gledate sve ove afere kojima svjedočimo iz dana u dan u kojima sudjeluje vladajuća stranka, posebno ako uzmete u obzir da je ta stranka i pravomoćno presuđena odgovornom za korupciju. I možda bi bilo dobro osvrnuti se i na afere o kojima čitamo ovih dana u medijima da je RBA Leasing oštetio 50.000 hrvatskih građana za oko 700 milijuna kuna. Dakle evo vidimo kako se banke, kako se financijske institucije ponašanju u RH i tko im je to omogućio. Omogućila im je vladajuća stranka, omogućila su im regulatorna tijela, omogućila su im tijela koja navodno sprečavaju korupciju i bore se protiv korupcije, a zapravo imamo situaciju da se tim tijelima stalno režu ovlasti, tako i sa Povjerenstvom za sprečavanje sukoba interesa. I znate što je najbolje od svega? Što kada mi optužujemo vladajuće za korupciju, oni vade odluke Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa koji su upravo oni srušili i čiji su se predsjednici žalili na to i onda sudovi ruše te presude i sad oni koriste to kao argument protiv oporbe, a mi iz oporbe, mi iz Mosta zahtijevamo da se ovlasti povjerenstvu ojačaju, a vi ih želite, vi ih želite srezati. Dakle, ono što ovdje treba reći prije nekoliko godina je u Hrvatskoj borba protiv korupcije zapravo imala puno veći značaj, ona je i ova tijela o kojima govorimo imala su nekakvu funkciju. Npr. prije nekoliko godina čak je i predsjednica države morala dostaviti svoje putne naloge plaćene novcem hrvatskih građana, a danas se čak i putni nalozi HDZ-ove veleposlanikove supruge proglašavaju državnom tajnom, zamislite to je državna tajna dakle da antikorupcijska tijela, da tijela HS, da saborski zastupnici, da javnost imaju uvid kako se troši novac hrvatskih poreznih obveznika. Nije za čuditi da nam se događa ovo, nije, nije za čuditi uopće da smo prvaci po percepciji korupcije u EU. To tvrdi i Transperensi, to tvrdi i Eurobarometar Europske komisije, a vlada nama u ovoj strategiji koja je zapravo predložena kažu podaci ovih mjerenja za RH u recentnom razdoblju ne odražavaju provedene pozitivne pomake. Dakle, vlada nas ide uvjeriti kao kako konkretni podaci Europske komisije zapravo nisu ispravni jer ne odgovaraju tom ružičastom stanju koji oni nama ovdje ovaj predstavljaju i gdje njihovi stručnjaci za uljepšavanje stvarnosti poput kolege Borića žele reći da nije onako kako piše u podacima nego je onako kako oni tvrde. Koji su to točno pozitivni pomaci u borbi protiv korupcije ovaj g. Borić, a koji su vaši zapravo i ciljevi u borbi protiv korupcije? Vi nam kažete da 2030. bi Hrvatska trebala zauzeti mjesto koje sada zauzima Bugarska, dakle Hrvatska bi i za 10.g. trebala biti na tim ljestvicama znatno ispod prosjeka EU. Dakle, ja mislim da za utvrđivanje glavnog uzorka korupcije u Hrvatskoj, to su rekle i kolege, ne treba čitati strategiju nego ovu pravomoćnu presudu o kojoj smo govorili, a ja se nadam da se u Hrvatskoj neće događati da banke, da telekomi izvlače novac iz džepova hrvatskih građana, a da imaju zaštitu vladajućeg HDZ-a. Hvala.
Evo s ovim smo završili iznošenje stajališta, vraćamo se na točku dnevnog reda. Slijedi iznošenje u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Jure Brkan.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo. Od 3. do 5. listopada u Varšavi u parlamentu Poljske Sejm-u održao se Forum mladih parlamentaraca Inicijative triju mora na kojem su ispred HS-a sudjelovali kolega Marko Milanović Litre i moja malenkost. Forum se održao u organizaciji mladih poljskih parlamentaraca koji su ujedno bili i sudionici foruma. Forum je uvodnom riječi otvorila predsjednica Sejm-a Elzbieta Witek također je održala i završnu riječ. Pored poljskih i hrvatskih parlamentaraca na formu su sudjelovali parlamentarci iz Estonije, Mađarske, Latvije, Litve, Rumunjske, Slovačke i Slovenije, sveukupno forumu su prisustvovali izaslanici 9 do 12 zemalja Inicijative triju mora forum je organiziran kao dvodnevna panel rasprava. Prvi panel je za temu imao ulogu nacionalnih parlamenata u građenju i promoviranju Inicijative triju mora, tema drugog panela je bila energija, transport, kulturne institucije, sektorska suradnja u razvoju zemalja Inicijative triju mora. Treći panel obradio je temu geopolitički značaj Inicijative triju mora za snažniju ulogu u Centralnoj Europi, a četvrti panel naslovljen je „Uloga mladih parlamentaraca u razvoju Inicijative triju mora“. Ciljevi Inicijative triju mora utemeljeni su na europskim načelima i usmjereni su na razvoj Srednje Europe kroz postizanje gospodarske integracije, jačanje konkurentnosti, podizanje i iskoristivosti eu fondova i diversifikaciju energetskih izvora. Stoga je odlukom vlade od 14. listopada 2020. MVEP-a određeno nacionalno koordinacijskim tijelom, a ministar vanjskih i europskih poslova imenovan je nacionalnim koordinatorom za Inicijativu triju mora s ciljem koordiniranja aktivnosti vezanih za sudjelovanje Hrvatske u ovoj inicijativi. Kroz Inicijativu triju mora Hrvatska zahvaljujući povoljnom geostrateškom položaju može višestruko prosperirati te zauzeti mjesto jedne od najvažnijih država Srednje Europe, unaprijediti tako možemo jadranske luke strateški se nalaze na najisplativijem pomorskom pravcu s Dalekog Istoka preko Sueskog kanala prema Srednjoj Europi koji je 2000 nautičkih milja kraći od pravaca prema lukama Roterdam ili Hamburg. Hrvatska stoga ima mogućnost postati glavna uvozno-izvozna točka za distribuciju i plasman roba s Dalekog Istoka na tržište Srednje Europe. Riječne luke realizacijom češkog projekta Triju rijeka i izgradnja kanala koji će povezivati rijeke Labu, Odru i Dunav omogućit će se plovnost rijekama od sjevera prema jugu Europe što bi moglo ostvariti puni potencijal Luke Vukovar i otvoriti oko 25.000 radnih mjesta. Željeznički pravci, izgradnjom nizinske dvotračne željeznice od Luke Rijeka do Budimpešte ubrzao bi se plasman robe na tržišta Srednje Europe te bi se u potpunosti iskoristio potencijal Luke Rijeka, a s vremenom i Luka Zadar i Ploče. Digitalna ekonomija izgradnjom odgovarajuće infrastrukture u svrhu podizanja kapaciteta za prihvat novih digitalnih tehnologija kako bi se omogućila širokopojasna mreža odnosno ispunio osnovni preduvjet za prelazak na digitalnu ekonomiju. Digitalno gospodarstvo proširuje tržišta, poboljšava usluge po prihvatljivim cijenama te stvara nove izvore zapošljavanja. Energetika, kroz LNG terminal na otoku Krku Hrvatska se već pozicionirala kao ključna dobavna točka energenata na jugu Srednje Europe sa kapacitetima zakupljenim godinama unaprijed. Dodatno će tome pridonijeti i realizacija drugih hrvatskih energetskih projekata poput Jonsko-Jadranskog plinovoda. Prioritet je osigurati uspostavu dvosmjernog plinskog toga između Baltika i Jadrana, time bi se pridonijelo i jačanju veza između koridora sjever i jug i Zapadne Europe čime bi se povećao broj potencijalnih dobavljača plina u koridoru i omogućilo potrebnu diversifikaciju. Hrvatska je do sad uspješno uvrstila 11 svojih projekata u katalog strateških projekata Inicijative triju mora i to tri iz područja energetike, jedan iz digitalnog sektora te sedam iz područja prometnog povezivanja u sveukupnoj vrijednosti od milijardu 782 milijuna kuna. Inicijativa višestruko pridonosi zaštiti interesa srednjoeuropskih zemalja, jačanje regionalne suradnje u sektorima energetike, prometa i komunikacijskih mreža te će uz zajedničku političku potporu zemalja sudionica pridonijeti ispunjenju zadanih ciljeva, bolje povezanosti zemalja Srednje Europe uz učinkovitije korištenje svih dostupnih europskih instrumenata potpore. Ono što je ostavilo kao dojam je da je uspjeh što se Forum mladih parlamentaraca održao, da se Inicijativa triju mora mora približiti nacionalnim parlamentima ili kroz promociju nas mladih parlamentaraca ili kroz osnivanje odbora unutar nacionalnih parlamenata. Sve u svemu formu se smatra uspješnim, ostaje otvorena opcija održavanja novog foruma, ali nije precizirano gdje ni kada. Hvala.
Dobro. S obzirom da je 13 sati sad ćemo kratko prekinut raspravu. Idemo na iznošenje stajališta, prvi za iznošenje stajališta prijavio se Klub zastupnika Domovinskog pokreta, poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani, kako glasi ključ za uspjeh onih koji su se obogatili na poticajima koje je Hrvatska uz potporu Europskih strukturnih fondova unatrag 15-tak godina dijelila šakom i kapom? O ovome danas mnogi mediji pišu i tema zaslužuje da je netko izgovori ispred ove govornice. Otprilike ovako, registriraš firmu za poljoprivrednu proizvodnju ili stočarstvo, ne OPG, oni su ipak neka druga priča, oni nisu u milosti našeg ministarstva i vrlo je mala vjerojatnost da ćete proći na natječaju, nego firmu. Zatim apliciraš na sredstva EU preko Agencije za plaćanje u poljoprivredi, dobiješ nekoliko milijuna kuna za ekstezivniji uzgoj stoke, podizanje voćnjaka i vinograda, pokretanje prerađivačkih pogona voća i povrća ili slično, zaboraviš što si obećao u projektu kojim si aplicirao na sredstva, ako si slučajno nabavio životinje, zaboraviš i na njih, napustiš ih, pa se one same snalaze tražeći hranu i pokušavajući ostati na životu. U međuvremenu ugasiš firmu ili ona ode u stečaj, novac nikad ne vratiš, nijedan sud ne može obaviti prisilnu naplatu od nečega što ne postoji, nema žiro računa niti odgovorne osobe jer je firma za hrvatsko zakonodavstvo prestala postojati. A da je tomu tako svjedoči nalaz državnih revizora koji su češljajući poslovanje Ministarstva poljoprivrede utvrdili postojanje milijunskih dugova pojedinaca koji se zasigurno nikada neće naplatiti jer poduzeća su već odavno otišla u stečaj, a dobiveni i potrošeni poticaji nisu evidentirani u stečajnoj masi, a najlakši je način ubiranja poticaja kroz sustav krava-tele. Riječ je o ekstenzivnom uzgoju goveda na kojemu se okreću milijuni kuna i ništa ne bi bio problem da se vlasnici brinu o kravama na koje ubiru novac. Takve krave su prepuštene same sebi, same se tele, same žive, same ugibaju, ljeti pate od žeđi, a zimi od hladnoće. Vlasnici za njih znaju samo kada treba popisati serijske brojeve za obračun poticaja i time nanose sramotu i štetu svima onima kojima je životinja blago i čuvaju je kao zjenicu oka svog. Revizori su utvrdili da su korisnici pretpristupnih fondova EU nenamjenski potrošili čak 18,6 milijuna kuna. Međutim, nad korisnicima tih mjera je zaključen stečajni postupak i trgovačko društvo je brisano iz sudskog registra, pa je potraživanje nenaplativo jer je dug taj koji nije ušao u stečajnu masu. A nisu samo problemi povrata nenamjenski potrošenih potpora iz vremena pretpristupnih fondova. Revizori evidentiraju i slične stvari i u protekloj 2020. i 2021.g.. Državni revizori također smatraju da u cilju onemogućavanja parcelacije poljoprivrednog zemljišta čija bi posljedica bilo usitnjavanje treba propisati jasne kriterije za utvrđivanje minimalne i maksimalne površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH koja se daje u zakup radi poljoprivredne proizvodnje. S obzirom na činjenicu da su najkvalitetnije površine poljoprivrednog zemljišta dane u dugogodišnji zakup i koncesiju u prijašnjim godinama na rok do 50.g., te da zakupci ostvaruju potpore i sredstva za izravna plaćanja Državni ured za reviziju preporučuje provoditi aktivnosti na uspostavi učinkovitog sustava kontrola kako bi se utvrdilo je li državno zemljište u funkciji poljoprivredne proizvodnje ili je puko sredstvo za ostvarivanje poticaja. Tako se ponovno vraćamo na priču o novčanim potporama i poticajima iz državnog proračuna i europskih fondova koji se u velikom broju slučajeva zloupotrebljavaju, a država nema kvalitetan kontrolni mehanizam kako bi to spriječila. Dame i gospodo, ovo ne čine OPG-ovi koja garantiraju da će dobiveni novac utrošiti u vlastitu proizvodnju i preživljavanje vlastitim krovom nad glavom, ovo ne rade oni koji žive sa životinjom i smatraju je svojim blagom, ovo ne rade oni kojima je taj novac presudan za preživljavanje u vrijeme opće krize i nekontrolirane inflacije, ovo ne rade obitelji kojima je život na selu svetinja, ali nažalost OPG-ovi kako sam već rekla nisu u milosti našeg ministarstva, OPG-ovi nemaju svoje lobiste gore u uredima ministarstva, od nedavno nemaju ni poljoprivrednu komoru koja bi ih zastupala jer je i ona u međuvremenu preuzeta i to šutke od strane krupnog kapitala. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Jučer sam tijekom rasprave o Zakonu o obnovi ministra Horvata pitala o problemu nedostatka radne snage, zanimalo me jesmo li uopće u planovima za obnovu nakon potresa predvidjeli jedan očiti i teško rješivi problem, tko će raditi. Iz ministrovog odgovora nažalost nisam stekla dojam da je on o tome uopće razmišljao, a kamoli da bi on ili bilo tko iz vlade nešto ozbiljno predvidjeli ili isplanirali. Ali situacija je takva da nam u nekim djelatnostima, posebno u građevini, kronično nedostaje radne snage. Još prije nekoliko godina mi koji smo predviđali takav razvoj situacije smatrani smo luđacima. Ali evo zaista smo se točno našli u takvoj situaciji, nedostaje nam radne snage, a vlada ne radi baš ništa, nikakve planove, nikakve politike ili projekte da se taj problem riješi. U Hrvatskoj najviše nedostaje čistača, kuhara, konobara, vozača kamiona i autobusa, građevinskih radnika, malih obrtnika i prodavača. Problem je posebno izražen na cijeloj obali koja spada u europske regije s najvećim nedostankom radne snage. Na pomolu su i novi izvori nedostanaka vezani uz klimatsku neutralnost budućnosti i europski zeleni plan. Tu će posebno trpiti proizvodnja, građevinarstvo, promet, profesionalne i zdravstvene djelatnosti, turizam, poljoprivreda i obrazovanje. Kod nas se tek očekuje nedostatak radne snage i u energetici. Prema anketi provedenoj još 2019., među europskim tvrtkama 27% tvrtki vrlo teško pronalazi kvalificiranu radnu snagu, a 51% prilično teško. U situaciji već sada situacija je bila gora od europskog prosjeka, 35% tvrtki vrlo teško, a 80% prilično teško je pronalazilo radnu snagu. Procjena je da će 2030. čak 40% europskog stanovništva živjeti u regijama s nedostatkom radne snage i da će nedostajati više od 80 milijuna radnika. Dakle, podatke imamo, predviđana utemeljena na tim podacima imamo, imamo i popis raznih mjera koje bi se mogle primijeniti, razni način privlačenja radne snage uključujući prekvalifikacije i cjeloživotno obrazovanje, smanjivanje regionalnih razlika, olakšavanje dolaska radnika iz trećih zemalja. Treba se posebno fokusirati na mjere u pojedinim sektorima ili zanimanjima gdje je problem najveći, uključujući povećanje plaća ili poboljšanje radnih uvjeta. Mogli bismo osmisliti i mjere zaustavljanja iseljavanja pa možda i povratak iseljenika. O tome HDZ vrlo često i rado govori, ali između onog što govori i onog što čini je ogromna razlika jer čini vrlo malo. Moramo pojačano koristiti i ono što nam je dostupno, ali neiskorišteno, aktivirati radno neaktivno stanovništvo, osigurati kvalifikacije za migrante, više ulagati u cjeloživotno obrazovanje i prekvalifikacije, sprečavati prerane mirovine i bolje uskladiti obrazovanje i tržište rada. Kod nas je najveća kriza u turizmu i građevinarstvu, procjena Hrvatske udruge turizma da nam nedostaje 5.000 radnika u hotelijerstvu i 10.000 radnika u ugostiteljstvu. Ukidanje kvota za zapošljavanje radnika izvan EU prema iskustvima s terena samo je zakompliciralo i usporilo zapošljavanje. MUP nema rok za rješavanje zahtjeva pa u praksi to traje i više od dva mjeseca, problem imamo i u prerađivačkoj industriji i u IT-u. Ono što nama treba je ozbiljna i detaljno razrađena strategija za razvoj tržišta radne snage koja će povezati razne sektore od obrazovanja, znanosti, tehnologije, strategije razvoja, industrijske strategije do plana oporavka i otpornosti i strategije prilagođavanja klimatskim promjenama. Ako ostanemo samo na nemuštim odgovorima kakve smo jučer čuli, razvijene zemlje će nam uzeti i ono malo dobrih radnika koje imamo, a nove nećemo niti stvoriti, niti ćemo ih imati gdje pronaći. Ovo znači samo jedno, definitivno ćemo se zakucati na zadnje mjesto u svim europskim statistikama.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, danas sam odlučila malo govoriti o jednoj gospodarskoj grani s kojom se dosta hvalimo i pretpostavljam već znate radi se o turizmu, ali o turizmu na hrvatski način i neki kažu da je 20% BDP-a, neki su radili neke druge izračune kažu da je 11% BDP-a, ali mi se moramo zapitati je li to što mi zovemo turizmom, turizam ili je to tek ubiranje položajne rente. Vidjeli smo prošle godine kako je to jedna gospodarska grana koja je vrlo osjetljiva na udare razno razne krize i tada smo vidjeli i da nam je robni uvoz također pao pa se moramo zapitati što mi to nudimo turistima jer činjenica je da oni ovdje kupuju u stranim trgovačkim lancima koje imaju i u matičnim državama, proizvode koji se proizvode negdje dalje, a ne u Hrvatskoj i onda još samo nedostaje da to plate EUR-ima pa na neki način doživljaj je potpun, a mi možemo za naš turizam promijeniti budući da ih često mijenjamo i evo ja predlažem da bude „Dođite u Hrvatsku osjećati ćete se kao kod kuće doslovno“. Naš turizam uistinu ovako kako ga mi imamo je ubiranje položajne rente i to za zapadnjake željne sunca i mora i kada se sve zbroji i oduzme u stvari mi tek naplaćujemo taj prostor za kampiranje ili smještaj i to naše gospodarstvo neizbježno gura prema tom rentirskom modelu koji sa sobom nosi brojne poteškoće i probleme. Treba li uistinu biti tako? Naravno da ne treba i često se evo i danas smo čuli, opozicija samo kritizira, opozicija ništa ne nudi, ali evo ja ću navesti samo jedan primjer gdje bi mi mogli iskoristiti naše potencijale, a Hrvatska je kao država predodređena za različite oblike turizma, a ja ću vas podsjetiti da je Hrvatska domovina nogometnih svjetskih viceprvaka sportaša koji su nositelji brojnih odličja u rukometu, vaterpolu, košarci, skijanju, atletici, gimnastici, tenisu, jedrenju itd. da ne nabrajam, brojnim sportovima. I ako pogledate u kojim uvjetima u kojim oni rade onda je stvarno pravo čudo što osvojimo ikad igdje i jednu medalju jer mi imamo talentirane sportaše, uporne roditelje koji su toj djeci od malih nogu potpora, vrhunske trenere i tu manje-više sve tu završava. Što se tiče sportske infrastrukture tu smo poprilično tanki i da sve bude još tragičnije sjetimo se da je jedini olimpijski centar koji smo imali na Bjelolasici izgorio prije 10 godina. Otada stoji zatvoren, obnove nema i umjesto da mi orijentiramo Hrvatsku kao turističku destinaciju za vrhunske sportaše za sportske kampove, za vrhunske sportske rezultate mi i dalje idemo brojati turiste od 6. do 9. mjeseca i ubirati tu položajnu rentu. Znači kad bi samo malo više imali ideje, entuzijazma i ulaganja u sportsku infrastrukturu, u sportske sadržaje u kojima bi ne samo naši nego i strani vrhunski sportaši ali i rekreativci boravili tijekom cijele godine mogli bi pričati o nekom smislenom turističkom sadržaju. Umjesto toga puno je lakše objesiti zimmer frei, raditi 2 do 3 mjeseca i betonirati obalu načičkanu nepotrebnom količinom apartmana. I na kraju ću samo reći da bez sportske infrastrukture, bez svega toga što je potrebno ne samo našim sportašima, a što bi se moglo staviti u funkciju turizma teško ćemo mi i dalje, ja ne znam na temelju čega uopće očekivati i vrhunske rezultate naših sportaša jer oni se nekim čudom uistinu događaju, ne znam kako, ali se događaju vjerojatno zato što smo mi kao narod uporni, svestrani i talentirani, a zamislite još da mi kao država im pružimo potporu koja neće se mjeriti u promilima u odnosu na to koliko izdvajamo za sport nego onako kako to izdvajaju druge europske države. Hvala vam.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Jučer sam snimila sjednicu Odbora za rad i pozivam sve zastupnike i zastupnice da pogledaju tu snimku. Sramotno je na koji način se u ovoj instituciji raspravlja o zakonu koji će sutra imati doslovno materijalne posljedice za 52.000 ljudi koji rade za minimalnu plaću. Minimalna plaća inače zadovoljava samo 25% osnovnih životnih potreba. Jučer predsjedavajući dakle tog odbora Davorko Vidović nije imao dovoljno strpljenja, niti snage da više od par minuta posvetimo ovom zakonu, a u tome mu je zdušno pomagala Majda Burić iz HDZ-a potpredsjednica sabora. No, ono što je problematično s ovim zakonom je slijedeće. To je zakon koji ćemo vjerojatno, vjerojatno raspravljati o njemu idući tjedan i ja pozivam sve sindikate da reagiraju na taj zakon. To je zakon koji će umjesto neto propisati bruto minimalnu plaću što je dobro, ali će jedini učinak biti negdje 50 kuna možda povišica te plaće, to nije dovoljno. U tom Zakonu se pored postojećih iznimki u kojima poslodavac može isplatiti plaću manju od minimalne, uvode nove iznimke, umjesto da Zakon o minimalnoj plaći bude zakon koji ograničava minimalnu plaću i da minimalna plaća bude minimalna plaća koja se smije isplatiti radniku za puno radno vrijeme, mi donosimo zakon u kojem unosimo nove iznimke od pravila i to su mi državni tajnici jučer cinično odgovorili, a to je samo tako ako se potpiše kolektivni ugovor, tada će radnici raditi za manje od minimalne plaće, kao da ne znamo da postoje žuti sindikati koji će biti spremni potpisati takav ugovor i to upravo u radno intenzivnim industrijama, prerađivačkoj industriji koja na to i cilja. Druga stvar koja je problematična s tim Zakonom je da zakon ne donosi definiciju minimalne plaće, a na terenu znači svi sindikati koji stoje uz radnike doživljavaju jednu te istu problematiku, a to je da poslodavac, znači, upravo zato što ne postoji definicija minimalne plaće, isplaćuje minimalnu plaću tako da računa u nju i dodatke, znači i dodatke za prekovremeni rad, za minuli rad, za otežane uvjere rada, za rad blagdanom, itd., to poslodavac uračuna u iznos minimalne plaće, što bi trebalo biti protuzakonito, znači mora postojati minimalna plaća i na tu minimalnu plaću poslodavac mora isplaćivati sve dodatke. Znači to na terenu nije tako i to ovaj Zakon propušta definirati. Druga stvar koju propušta definirati je da minimalna plaća treba biti taj puni iznos minimalne plaće koji se donosi uredbom u listopadu, do 31. listopada, to znači sada, mora biti taj iznos iz kojeg će se računati ti dodaci, znači dodaci za rad blagdanom, prekovremeni, itd., a šta poslodavci rade? Oni su se sjetili znači da odvoje minimalnu plaću na osnovnu minimalnu plaću i nešto što nazivaju obavezni dodatak ili kako sve ne kreativno i onda postotke od te bijedne minimalne plaće, znači postotke za dodatni rad računaju samo iz tog bazena znači minimalne plaće. To su bijedni dodaci. I treća stvar koja je problematična dakle s ovim Zakonom je da ovaj Zakon opet ne donosi koliki su to postotci, koliko treba radniku više isplatiti za taj dodatni rad i neki sindikati stvarno jesu pristali na to da se ne definira koji je to postotak, ali zato da bi kolektivno ispregovarali navodno bolje postotke, ali dobili smo jučer na Odboru za rad, niz sindikata je reagiralo na taj Zakon o minimalnoj plaći iako predsjedavajući nije htio niti pročitati te primjedbe jer mi nemamo vremena, je l'? Za 16 tisuća kuna ne možemo sad više od pola sata posvetiti Zakonu o minimalnoj plaći. Nismo niti pročitali te primjedbe i jedna od tih primjedbi je bila da sindikati nisu zadovoljni s tim i da zapravo time se pokazuje da oni koji nam tamo predstavljaju te zakone, državni tajnici, između ostalog i lažu, znači jer sindikati su poslali svoje primjedbe koji su bili uključeni u to savjetovanje gdje kažu da žele ipak definirati koji su to postotci za taj rad, znači minimalni postotci pa onda nek oni kolektivni pregovaranjem ispregovaraju više, ali koliko minimalno radnik mora dobit ako radi prekovremene, rad blagdanom, koliko dobiva za minuli rad, koliko za otežane radne uvjete, itd. Znači da imamo minimalno određeno, oni to nisu htjeli naravno niti staviti u zakon, a neki sindikati su im poslužili kao legitimacija za to da bi zapravo rekli da ćemo mi kolektivno pregovarati, a Vlada je inače dodala, odgovorila na [[Upadica: Vrijeme.]] EU da ne trebamo kolektivno pregovarati, da je to previsoki postotak od 70% kolektivnog ugovora.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba SDP-a, poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, jučer, prekjučer je ministar Beroš uputio u početak javne rasprave izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Zašto sam ja zgrožen? Iz više razloga. Dakle, mogu prvo razgovarati o 129a. točci Ustava koja nalaže da su područne jedinice lokalne samouprave nadležne za pitanje zdravstva što zna i moj kolega iza u to vrijeme župan Sanader. A sa druge strane jer se događa ja nemam poima uopće kako da to upotrijebim, ne mogu reći nacionalizacija nego se događa …/nerazumljivo/… područne imovine. Ajmo krenuti od jedne obične ustanova koja se recimo zove zavod za javno zdravstvo. Dakle, ko i svugdje u Hrvatskoj je pod upravljanjem jedinica područne uprave tj. pod upravljanjem županija i koji osim Ličko-senjskog mislim vam uvijek posluje pozitivno. I sad što želi učiniti ministar Beroš? Dakle, želi ih zapravo područno ukinuti i staviti ih pod upravljanje državom. Dakle, ne samo da uništava ono što je dobro još od vremena Andrije Štampara, nego pazite ovo u doba pandemije znači gdje su vam zavodi za javno zdravstvo zapravo prvi da tako kažemo na braniku borbe protiv Covida on želi dodatno stvorit jedan da tako kažemo kaos u sustavu. Onda ajmo korak više, onda kreće na županijske bolnice za koje želi učiniti isto. I ja ću reći da i vlada SDP-a je privremeno županijske bolnice, ali uz dozvolu osnivača stavila na upravljanje države, sanirala ih je i vratila ih je. Dakle, ovdje u ovom prijedlogu tog nema. I sad koji je tu problem? Koji je tu problem? Problem je to da su županije kakve god bile u zadnjih 15-tak godina minimalno ovisi o njihovoj fiskalnoj snazi od 5 do 10 milijuna godišnje ulagale u opremu, u kupovinu poslovnih prostora, u poboljšavanje standarda. Da te županijske bolnice vam imaju, neke čak i 4-5 hektara zemljišta dakle kojim upravljaju one ili županija kako njihov osnivač. Onda imamo tu i zavod za hitnu, dakle ista priča, opet vam županije, jedinice, općine i gradovi sufinanciraju različite timove koji se otvaraju, a sada jednim potezom pera dakle to se želi centralizirati. A moje pitanje je zašto? Dakle, najveći gubitaši u sustavu su vam državne bolnice od Rebra do Vinogradske, od KBC-ova, dakle prvo trebate riješiti svoj problem. A ključni problem vam je HZZO koji je zbog naravno proračuna RH dakle on mora biti pozitivan, u plusu mora biti i šta onda radi, dakle jednostavno ne plaćaju bolnicama i zdravstvenom sustavu ne plaćaju stvarnu uslugu, ne plaćaju stvarnu uslugu. I šta se događa? Periodično svakih godinu, dvije, tri dolazi ministar financija i kaže e sad ćemo sa 2-3 milijarde kuna sanirati zdravstvo. Saniraj HZZO, saniraj sebe prvo, a onda možeš krenuti na nešto što dobro funkcionira i onda možemo razgovarati o tome da li specijalne bolnice koje isto by the way tim prijedlogom zakona prelaze u vlasništvo države mogu biti regionalne, mogu biti države, državne. Ali to je stvar rasprave, a ne jednokratnog dekreta. Dakle, jednokratnim dekretom ministar Beroš što želi, zapravo sav sustav koji još donekle dobro funkcionira i koji je sukladno Ustavu obaveza područne uprave, znači da se brine o zdravlju primarne zdravstvene zaštite što vam je zavod za i hitna i to vam je i zavod za javno zdravstvo i domovi zdravlja, slijedeće pitanje je moje zašto nećeš uzeti domove zdravlje kod sebe to ti je isto kao i zavod za javno zdravstvo. Da je on možda dao prijedlog ajmo racionalizirati, pa ajmo razgovarati da se možda dom zdravlja spoji sa zavodom za javno zdravstvo, to još mogu čak onako procesuirati, ali ovo kakav je prijedlog to je užas i katastrofa jer se promijenit neće ništa. Nažalost bio sam čak i ja osobno u bolnici prije 3-4 tjedna i sada jedan lijek neću ga spominjati je koštao 5 kuna, antibiotik jedan, no međutim, baš smo se malo našali sa kolegama tamo, taj isti lijek je koštao 35 kuna dok sam se ja liječio. Znate zašto? Zato jer centralizirana javna nabava nije provela javnu nabavu i naravno da monopolisti, a monopolisti u zdravstvenom sustavu vladaju hrvatskim zdravstvom, ne vlada ministar Beroš su jednostavno 35 kuna digli cijenu tog lijeka. I šta se događa? Samo raste dug. Pa razmišljajte prvo kako ćete državni sustav reformirati, razmišljajte na način ajmo rješavat to postepenim koracima, idemo vidjeti što ne funkcionira u zdravstvenom sustavu. HZZO vam ne funkcionira, ne funkcionira vam stvarna cijena koja treba biti isplaćena bolnicama, zdravstvenim ustanovama, to ne funkcionira, ali se možda nešto i krije na HDZ-ov način. Kad ja čujem specijalne bolnice vraćam se u film od prije deset godina, privatizacija, a možda dolazi i laboratorij da ih privatizira umjesto Zavoda za javno zdravstvo, privatni laboratoriji će dolazit.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba socijaldemokrata, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Danas ću vam ispričati jednu priču koja počinje 2014. g. koja nije završena i zbog koje Vlada RH i mi zajedno sa njom gubimo godišnje stotine milijuna kuna. Radi se zapravo o strateškom projektu Vlade RH Uspostava centra dijeljenih usluga kojim se uspostavlja središnje upravljanje konsolidacije državne informacijske infrastrukture, podataka, zahtjeva, operacija i horizontalnih procesa javne uprave u svrhu unaprjeđenja transparentnosti, odgovornosti i učinkovitosti javne uprave. Temeljni pravni okvir za provedbu projekta određen je Zakonom o državnoj informacijskoj infrastrukturi iz 2014. g. i Uredbom o organizacijskim i tehničkim standardima za povezivanje na državnu informacijsku infrastrukturu iz 2017. g. Cilj projekta je objedinjavanje i racionalizacija državne informatičke infrastrukture te ujednačavanje postupanja tijela javnog sektora i pružanje ... [[Govornik se ne razumije.]] usluga tijelima javnog sektora. Ciljne skupine projekta su javne službe, tijela državne uprave i ostala državna tijela. Sve sam ovo naveo da bi bilo jasno da se RH još 2014. g. odlučila centralno upravljati svojom državnom informacijskom infrastrukturom te tako uštediti značajne IT i financijske resurse. Uštedjelo bi se i preko milijardu kuna godišnje na kupovini raznog hardvera i softvera za državna tijela, na kupovini licenci te izradi nepotrebnih aplikacija koje se već nude ili su u planu realizacije kroz CDU. 2018. g. je to naše Ministarstvo uprave u suradnji sa partnerom na projektu APIS IT-om i Središnjim državnim uredom za razvoj digitalnog društva, konačno uložilo značajne napore i kroz opsežan proces dokazivanja svojih preduvjeta za ugovaranje projekata dobilo suglasnost ... [[Govornik se ne razumije.]] te je CDU vrijedan 360 milijuna kuna ugovoren u svibnju 2019. g., a krajem 2019. g. je popušten u probni rad. Provedena je najveća IT javna nabava u RH, za 13 grupa predmeta javne nabave, od čega je do danas završeno 11 grupa, a 2 su još uvijek u toku jer se država ne može dogovoriti što i kako dalje. Doneseni su svi standardi koji su potrebni da bi CDU mogao raditi, da bi se konačno moglo postupati prema zakonu iz 2014. g. i prema uredbi iz 2017. godine. Povjerenstvo za javnu nabavu je završio posao 2019. godine. Od tada je više puta produžavano jamstvo, osnovano je drugo povjerenstvo i slučaj je sada na loptanju između DKOM-a i države. Razlog navodno nisu u proračunu Ministarstva pravosuđa i uprave i kasnije Središnjeg ureda, državnog ureda osigurana financijska sredstva za provedbu te faze projekta, a radi se o strateškom projektu Vlade RH. Interesira me tko tu koga sabotira? HDZ-ova javna uprava, HDZ-ova ministarstva, HDZ-ovu Vladu. Tu nešto ne štima. APIS-IT koji u ime i za račun ministarstva prije, a sada Središnjeg državnog ureda provodi posao i svojim stručnim i ljudskim kapacitetima drži sustav da to sve skupa pliva i da se pokuša ostvariti cilj ulaska 300 institucija do 2023. godine radi težak posao međutim to se još uvijek nije ni približilo onom cilju. Za sada je tek 200 institucija djelomično ušlo u tak sustav. Stoga postavljam pitanja trude li se dovoljno javne službe, tijela državne uprave i ostala državna tijela da daju svoj obol zajedničkoj državnoj priči, tko ih kontrolira? Što radi upravljački odbor CDU-a? Donosili li potrebne odluke za zdrav i održiv razvoj CDU-a ubuduće? Informirali li se o ovoj temi adekvatno i pravodobno Nacionalno vijeće za državnu i informatičku infrastrukturu kojim predsjeda premijer? Poštuju li čelnici državnih tijela odredbe Zakona o fiskalnoj odgovornosti i načelima dobrog upravljanja državnim novcem, novcem svih nas? To su ključna pitanja uz pitanje vidi li Vlada RH ovdje elemente korupcije i što poduzima da bi se korupcija spriječila i krivci [[Upadica: Vrijeme.]] kaznili? Hvala.
Zahvaljujem snimateljima, zahvaljujem novinarima. Dobro jutro, pozdrav zastupnicama i zastupnicima. Prva točka danas: -Prijedlog strategije sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 172. Poslovnika, a u vezi s čl. 11. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe i Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije. Prije nego što dam riječ predlagatelju imamo zahtjev za stanku. Kolega Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS g. Jandroković, tražim stanku u ime Kluba Mosta jer imamo dosta teškoća, pa bismo htjeli dodatne konzultacije. Na jedan način argumentum ad apsurdum mi je situacija da evo danas ćemo razgovarati o strategiji o korupciji, a predlažu ju oni koji imaju iskustva, dakle s korupcijom. Ja sam u procijepu, sve u meni govori da oni koji imaju iskustva s korupcijom ne bi trebali predlagati strategiju o korupciji, a s druge strane iskustveno možda to nije loše zato jer čovjek kad iskustveno nešto prođe onda točno zna gdje su određene stavke i što više nikada ne bi trebao ponoviti. S druge strane isto tako želim reći nikakve strategije neće riješiti problem korupcije. I želim isto tako biti jasan, nije država koruptivna, pa reći ću i ovako, nisu stranke koruptivne, koruptivni su pojedinci, koruptivan je svatko od onih građana koji podlegne napasti korupcije. Koruptivan je svatko onaj tko dopusti drugome da upravlja na način da ostvaruje sebi vlastite interese iznad interesa pojedinaca. I zato bi i predložio vladi dakle evo svima nama ovdje, ali Vladi RH da se oduzme status predlagatelja i da do božićne stanke utvrdimo nove procese i da se dodijeli jednom od saborskih radnih tijela, dakle strategija borbe protiv korupcije. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvaženi g. ministre, uvažene kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražimo stanku radi dodatnih konzultacija o ovoj točki. A ono što prvo moramo podsjetiti da se ova točka trebala raspraviti prošli tjedan, a onda na dan kad je objavljena presuda zbog korupcije i to upravo vladajućoj stranci upravo na taj dan odlučili ste to maknuti. Da li je koincidencija ili nije ostavljam svakome da prosudi sam, ali je činjenica. U tjednu kada je HDZ osuđen za korupciju vi o korupciji u HS niste htjeli raspravljati. Ali vratimo se na ovu strategiju. Najbolja crtica vezana uz ovu strategiju je odnos vlade odnosno HDZ-a odnos vladajućih prema Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa. Govorimo o tome da ćemo se kao društvo boriti protiv korupcije, govorimo o tome da nam je to cilj, govorimo o tome kako želimo percepciju korupcije, zamislite, smanjiti na 80% u 10.g., da samo 80% građana misli da je država korumpirana, namjerno sam ovdje ironičan. A kada govorimo o konkretnim mjerama ne da donosimo mjere koje bi trebale spriječiti korupciju već onim alatima koji su se pokazali učinkoviti, a to je rad Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, ukidamo najvažniju ovlast. Umjesto da Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa eutanaziramo kao što vi iz vlasti predlažete vi bi im trebali dodijeliti veće ovlasti kako bi postali stvarna brana i stvarna zapreka širenju korupcije u našem društvu. Ali, poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a, vi to ne želite. Vama korupcija odgovara i zato ovakve strategije u ovom obliku su samo mrtvo slovo na papiru jer ono što se događa [[Upadica: Hvala. Hvala vam kolega Grbin.]] u praksi pokazuje da je borba protiv korupcije za vas [[Upadica: Hvala vam.]] samo riječ i ništa više od toga [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala.
Stanka je odobrena. Kolegice Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. U ime Kluba stranke Centar i GLAS tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Nije nikakva novost reći da je Hrvatska potonula pod teretom korupcije. Istraživanje Tada Jurića, docenta na Katoličkom sveučilištu pokazuju da je korupcija glavni razlog iseljavanja naših stanovnika. Stoga bi ovaj dokument kojeg nazivamo strategija u sebi trebao sadržavati put i smjer kuda bi zapravo Hrvatska trebala krenuti, kamo ići. Ovaj dokument to ne donosi. Ako govorimo o 5 tema, 5 područja kojima se posvetila ova Vlada, po mjerama koje sama Strategija predlaže svaka pojedinačna je negacija svega onoga što se kaže da se želi postići. Kažete, jačanje institucija, pa vidimo što ste s institucijama napravili. Doslovno ste napravili i proveli sabotažu, od Povjerenstva pa nadalje. Kažete da ćete jačati transparentnost rada tijela javne vlasti, uporno odbijate provesti transparentnost proračuna na način da se vidi prikaz svih pojedinačnih uplata i isplata. Treće, kažete da ćete jačati sustav integriteta i upravljanja sukobom interesa, a onda ste najznačajnije tijelo, to je bilo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa onesposobili i oduzeli mu ovlast da se upravo tim temama i tim područjem bavi. Zatim, rekli ste da ćete jačati mehanizme u području sustava javne nabave, a onda smo došli do toga jedan ministar, zamislite, jedan ministar propisuje antikorupcijske mehanizme u sustavu javne nabave u procesima obnove nakon potresa. I za kraj, rekli ste da je cilj ove Strategije podizanje jačanja svijesti o štetnosti korupcije i značaju prijavljivanja koruptivnog ponašanja i onda smo u situaciji da takvu Strategiju suzbijanja korupcije donosi pravomoćna presuđena koruptivna politička stranka.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Idemo na 4. raspravu, odnosno 4. zahtjev za stankom, kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom proučili ovaj Zakon i obratili pažnju na nešto što mislimo da se u ovoj saborskoj raspravi i neće tako često spominjati, a postavit ćemo pitanje ministru Malenici kako misli, citiram, iz ove dakle, prijedloga Strategije poboljšati gospodarsko blagostanje i prosperitet svih građana ovim antikorupcijskim politikama, ako uzmemo u obzir da je ova Strategija više-manje prepisana strategija 5-godišnja koja prema mnogima u Hrvatskoj znači nije polučila nikakvog cilja, a upozorit ćemo i na to da iako dušobrižnička retorika o antikorupcijskim politikama može politički zvučati efektno, da je percepcija korupcije ono što muči ljude u Hrvatskoj, velikim dijelom vezana stvarno uz to gospodarsko zaostajanje koje ni po čim i ni na koji način ne mislite i nemate namjeru mijenjati. To da je HDZ optužen kao koruptivna stranka može baciti i sumnju na takav tip diskursa da je riječ o potpuno korumpiranom sudstvu, ali upravo to upućuje na ono što vi ne mislite činiti, bez obzira što je važno provesti antikorupcijske politike, važno je prestati sa kontinuitetom trke prema dnu koju HDZ vodi na način da uvodi jedinu konkurentnost u odnosu na strane zemlje snižavanjem cijene radne snage. I još ću vam reći da mnogi to zanemaruju, ali radnici na sudovima su oni koji uredno gube pravne akte, gube svoje sudske presude gdje im se stvarno tretira kao roblje. Ono što bih htjela upozoriti u ovoj raspravi i što ću pokušati naglasiti je da gospodarski prosperitet sigurno nećete postići ovakvih strateškim planom.
Stanka će biti odobrena i kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, tražim stranku u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jednom, ne se usuglasili, ne razmotrili nego jednostavno ukazali na činjenicu da smo mi imali strategiju i prije ove Strategije i sad ćemo mi imati strategiju ponovo. Hrvatska ima strategije, Hrvatska ima regulatorne mehanizme, institucije, agencije, tamo rade brojni ljudi, a onda nam se dogodi da su naši građani prevareni, oštećeni od leasing kuća i to u iznosima koji su, koji se mjere stotinama milijuna kuna zato što HANFA nije reagirala na vrijeme i dobar dio toga je otišao u zastaru pa tako i ova Strategija, pogotovo jer su tu dobrim dijelom izrazi, unaprijedit će se, poboljšat će se, sve nekako općenite naravi bez konkretnih aktivnosti, bez konkretnih akcijskih planova, bez konkretnih termina kada će se nešto provesti, tek mrtvo slovo na papiru. Nažalost, 97% građana smatra da je korupcija raširena, a ono što mene osobno najviše zabrinjava, to je podatak da 57% poduzetnika tvrdi kako korupcija predstavlja ogroman problem u njihovom poslovanju. Kako ćemo mi se pomaknuti sa tog začelja EU kada nam poduzetnici i to preko pola naših poduzetnika je onemogućeno u radu upravo zbog korupcije? Hvala.
Stanka će biti odobrena, kolega Habijan, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege, poštovani ministri. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se još jednom konzultirali o ovom dokumentu koji je pred nama. Naravno da je riječ o načelno općenitom dokumentu obzirom da je riječ o strategiji, a da ste pročitali sam dokument bilo bi jasno da će se konkretne mjere propisati akcijskim planovima koji se donose za 3.g. Ono što želim naglasiti obzirom da sam čuo što kolege govore ispred svojih klubova, danas možemo ovdje na početku odlučiti da li ćemo raspravljati o strategiji, dakle o njenom sadržaju, da li ćemo čuti neke konstruktivne prijedloge od strane oporbe na koji način ako smatraju da istu treba poboljšati sad je prilika ili ćemo kako su krenuli raspravljati na ovaj ja bi rekao jedan, jednom demagoškom nivou i jeftinim populizmom. Dakle, na vama je da to odlučite, HDZ je spreman i za jedno i za drugo s time da bi mi više voljeli raspravljati o samom dokumentu, o strategiji, ono što jest na dnevnom redu. Iskoristit ću ovo kratko vrijeme samo da ukažem obzirom da se provuklo ovdje pitanje Zakona o sprječavanju sukoba interesa i povjerenstva, konkretno kolegica Orešković ovdje se osvrnula da je čl. 5. okljaštren odnosno onemogućen rad povjerenstva. To nije točno, samo je pitanje primjene čl. 5., a vi kao bivša predsjednica povjerenstva imali ste problem s time što jednostavno taj članak niste znali primijeniti, pa su vam onda i visoki upravni sud i ustavni sud ukazali da je to bilo krivo, zauzeto je pravno shvaćanje i pravna praksa i sukladno tome ovaj zakon koji je sada u e-savjetovanju i to bi kolega Grbin trebao znat do 5.11. očito ga nije pročitao, pa bi znao o čemu je riječ i koje su to nove ovlasti koje povjerenstvo dobiva. Prema tome, kolegice i kolege iz oporbe na vama je u kom smjeru će ova rasprava ići i dalje. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika, kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Radi se o povredi čl. 238. Poslovnika. Uvažene kolegice i kolege, ako govorimo o tome da bi jednom tijelu koje je ključno u borbi protiv korupcije, a to je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa trebalo povećati ovlasti onda je to vrlo konkretan prijedlog. Vaše protivljenje tome je demagogija i nemojte to svaljivati na druge. Hvala.
Kolega Grbin, vi jako dobro znadete da ste prekršili Poslovnik i dobivate opomenu. Javlja li se još tko? Isto tako povreda Poslovnika, kolegice Orešković izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Povreda čl. 238., vrijeđanje zastupnika. Međutim, ovdje je puno veći problem to što vi obmanjujete građane i obmanjujete javnost. Kolega, ako želite pričati o samom sadržaju ovog dokumenta, pa on vam je pun sukoba interesa, etike i integriteta. Postoji etičko povjerenstvo za državne odvjetnike, postoji etičko povjerenstvo za suce, postoji etički kodeks za državne službenike, dakle čitav državni i javni sustav [[Upadica: Hvala vam kolegice Orešković]] treba se pridržavati etike i integriteta [[Upadica: Gotovo, vrijeme vam je isteklo]] osim političara jel smetaju Andreju Plenkoviću.
Kolegice Orešković, pa kako se to ponašate? Prvo prekršite Poslovnik, onda se unaprijed zahvaljujete na opomeni, pa ja ću vam onda dati opomenu. Imamo li ovaj još koga tko se želi javiti? Onda radimo stanku do 10 sati. STANKA U 9,46 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo sada s radom. Molio bih poštovanog ministra pravosuđa i uprave Ivana Malenicu da predstavi Prijedlog Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021.-2030. g. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Korupcija kao negativni društveni fenomen snažno utječe na vladavinu prava, povjerenje u institucije, demokratsku i političku kulturu te društva u cjelini. Nepobitna je činjenica da korupcija negativno utječe na gospodarsko blagostanje i prosperitet svih građana. U borbi protiv korupcije važno je stvoriti strateški okvir, ojačati institucije, ali i raditi na osobnom integritetu svakog pojedinca. Ta borba uključuje ne samo nadležna tijela javne vlasti, već i društvo u cjelini, poslovnu zajednicu, civilni sektor, pa i međunarodnu zajednicu. Prepoznavanje i sprječavanje i borba protiv korupcije uvjetovana je sviješću o društvenim vrijednostima i neprihvatljivom ponašanju u društvu kako bi se očuvao javni interes. Kako bismo bili učinkoviti u toj borbi, potrebno je povezati djelovanje svih dionika i kontinuirano raditi na preventivnim mehanizmima. Cilj nove Strategije sprječavanja korupcije je ojačati postojeće antikorupcijske mehanizme i stvoriti nova sustavna rješenja kako bi se na svim razinama podigla svijest o štetnosti korupcije. Strategija koja je pred vama inzistira na snažnoj afirmaciji građana, civilnog društva i medija kao neizostavnim partnerima institucijama u borbi protiv korupcije. Takav pogled izvana pomaže tijelima javne vlasti da rade odgovornije, transparentnije i da na odgovarajući način prepoznaju koruptivne rizike. Prilikom izrade Strategije analizirano je trenutno stanje, posebno uzimajući u obzir ostvarene rezultate provedbe prethodne Strategije, identificirana područja korupcijskih rizika u relevantnim dokumentima međunarodnih tijela, kao i istraživanja o percepciji korupcije. Uz to Ministarstvo pravosuđa i uprave provelo je i anketno ispitivanje građana putem društvene mreže, društvenih, putem mrežnih stranica Ministarstva upravo s ciljem definirana polazišnih točaka same Strategije. Na temelju navedenog, novi strateški pristup obuhvaća 5 osnovnih posebnih ciljeva i to: jačanje institucionalnog i normativnog okvira za borbu protiv korupcije, jačanje transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti, jačanje sustava integriteta i upravlja sukobom interesa, jačanje antikorupcijskih potencijala u sustavu javne nabave, podizanje svijesti o štetnosti korupcije i nužnosti prijavljivanja nepravilnosti i jačanja transparentnosti. Svako od tih 5 područja predstavlja temeljne stupove prevencije korupcije na koje je ova Strategija generalno usmjerena. U okviru tih područja predviđeno je 95 antikorupcijskih mjera u području javne uprave, političkog sustava, pravosuđa, gospodarstva, upravljanja državnom imovinom, javnim financijama, poljoprivrede, zdravstva, znanosti, kulture, obrazovanja, sporta, infrastrukture, zaštite okoliša, energetike, prometa i infrastrukture. Antikorupcijsku Strategiju kao krovni dokument pratit će 3 trogodišnja akcijska plana. Prvi za razdoblje 2022.-2024., drugi za razdoblje 2025.-2027. i treći za razdoblje 2028.-2030. g. Strategija kao jedan od posebnih ciljeva ističe jačanje sustava integriteta i upravljanja sukobom interesa na lokalnoj, područnoj i središnjoj razini. Osim normativnog uređenja područja sukoba interesa, predviđeno je nekoliko dodatnih mjera na lokalnoj razini. Primjerice, transparentnije imenovanje u trgovačkih društvima, javnim ustanovama u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave, zatim će se kvalitetnije urediti pitanje imenovanja predstavnika jedinica u javnim ustanovama ili trgovačkim društvima koje osniva jedinica lokalne samouprave i cilj je ove mjere utvrditi načine i uvjete imenovanja tih predstavnika. Unaprijedit će se zakonodavni okvir postupka izbora ili imenovanja članova trgovačkih društava, javnih ustanova te drugih pravnih osnova kojima je osnivač jedinica lokalne i područne samouprave te će se ojačati mehanizmi uključivanja građana na lokalnoj razini. Zakonom će se propisati da su sve jedinice lokalne i područne samouprave dužne donijeti Etički kodeks za službenike, ali i lokalne dužnosnike. Poticat će se jedinice na javnu objavu Etičkog kodeksa, objavu informacija o mogućnostima podnošenja pritužbi, vremenskom roku za odlučivanje o pritužbi te kontakt osobe koja bi bila zadužena za pritužbe i koja bi omogućila građanima ulaganje prigovora digitalnim putem ili putem otvorenog telefona. Sastavit će se jasne smjernice za izradu etičkih kodeksa kako bi se osigurala jednakost svih jedinica. Također, uvest će i obveza prijavljivanja poslovnih odnosa članova predstavničkih tijela, a popis će biti javno objavljen. S druge strane, uvest će se informatički sustav za upravljanje etičkom infrastrukturom državnih službenika na način da će se kvalitetnije prikupljati i analizirati podaci i standardizirati rad povjerenika za etiku. S ciljem transparentnosti rada, efikasnog upravljanja rizicima korupcije i pozitivnog utjecaja na kvalitetu propisa i odluka koje donose zakonodavna i izvršna vlast, u Strategiji je jasno naznačena i potreba reguliranja lobističkog djelovanja. Usvojit ćemo novi zakon o lobiranju kojim će lobiranje biti uređeno kao legalna i legitimna profesija prema najvišim etičkim standardima. Uz to, ojačat će se sustav zaštite prijavitelja nepravilnosti odnosno zviždača. Nastavit će se i provoditi edukativne aktivnosti u cilju jačanja sudske zaštite zviždača. Provodit će se i kontinuirana edukacija povjerljivih osoba, sindikalnih povjerenika i službenika o načinima sigurnoga prijavljivanja nepravilnosti. Postupak donošenja prijave nepravilnosti pučkom pravobranitelju će se digitalizirati i napravit će se dodatni iskoraci o podizanju svijesti o pravima zviždača. Strategija predviđa više mjera koje se, koje pridonose otpornosti pravosudnog sustava na koruptivne rizike. Među ostalim, jačanje komunikacijskih kapaciteta pravosudnih dužnosnika i službenika za odnose s javnošću. Zatim mjere za jačanje integriteta pravosudnih dužnosnika, unaprjeđenje kapaciteta i normativnog okvira rada DSV-a i DOV-a te unaprjeđenje normativnog okvira za procesuiranje kaznenih djela korupcije s ciljem ubrzavanja kaznenog postupka. Dodatno, izmjenama stečajnoga zakona propisat će se jasnija mjerila ulaska u profesiju, napredovanja i edukacije stečajnih upravitelja uz mogućnost uvođenja stečajnih ureda. Uvodi se transparentno i centralizirano imenovanje sudskih vještaka, procjenitelja i tumača. Propisat će se kriteriji i stručne kvalifikacije za pojedina područja. S obzirom da sada o imenovanju odlučuju 24 suda, to stvara nejednaku i neujednačenu praksu. Usvajanjem izmjena Zakona o sudovima, sudske vještake, procjenitelje i tumače imenovat će Ministarstvo pravosuđa i uprave. Definirat će se mjerila njihovoga usavršavanja, napredovanja, ali i mogućnost podnošenja predstavki na njihov rad. Jedno od posebno istaknutih područja u Strategiji jest jačanje i antikorupcijskih potencijala u sustavu javne nabave radi prisutnih konkurentnih financijskih interesa, što čini jedno od najkritičnijih gospodarskih aktivnosti s obzirom na korupcijske rizike. U predstojećem strateško razdoblju, planirano je ojačati institucionalni i normativni okvir na području javne nabave, poboljšati učinkovitost te stvoriti sveobuhvatni strateški pristup sprječavanja i smanjenja korupcijskih rizika u području javne nabave. Također, učinit će se i dodatni iskoraci i uvesti mjere za suzbijanje koruptivnog rizika u zdravstvu, posebno u pogledu podizanja svijesti kod građana o štetnosti darivanja liječnika. Primjerice, transparentnije će se iskazivati mogućnost sukoba interesa kod medicinskog osoblja koje istovremeno radi u javnom i u privatnom zdravstvu. S obzirom na prepoznate visoke postotke negativne percepcije građana u području korupcije, Strategija poseban naglasak stavlja na podizanje svijesti o štetnosti korupcije, djelovanju postojećih antikorupcijskih mehanizama, potrebu prijavljivanja korupcije i jačanje uloge građana u sinergijskim antikorupcijskim aktivnostima. Poštovane zastupnice i zastupnici, fenomen korupcije se može promatrati sa više aspekata zbog različitih pojavnih oblika korupcije, ona se može sagledavati kao problem kojim se bave samo pravosudna tijela. Korupcija obuhvaća znatno širi spektar neprihvatljivih ponašanja, od onih koje je zakonodavac propisao kao kaznena djela. Kada dođe do kaznenog postupka zbog korupcije, to znači da su sva preventivna nastojanja zakazala, međutim, postupanja tijela zaduženih za represiju u takvim situacijama mora biti snažna poruka da se korupcija ne isplati. Ciljevi i mjere predložene strategijom, vjerujemo, odgovaraju na ključne izazove borbe protiv korupcije. Jačanje normativnog i institucionalnoga okvira, provođenjem preventivnih mehanizama i podizanjem svijesti građana da koruptivne rizike treba prepoznati i prijaviti. Možemo napraviti iskorake u borbi protiv korupcije. Zato je potrebna uključenost cjelokupnog društva i predanost svih tijela i nulta stopa tolerancije na korupciju. Vjerujem da ćemo u današnjoj konstruktivnoj raspravi detektirati ključne korupcijske rizike i definirati preventivne mjere kako bi RH bila učinkovitija u borbi protiv korupcije. Hvala.
Zahvaljujem ministru i idemo sada sa replikama. Prva je na redu kolegica Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Nedavno smo svjedočili korupcijskoj aferi u Kutini oko kupovine gradskih vijećnika od strane samoga gradonačelnika koji se nakon otkrivanja afere putem audiozapisa ispisao iz HDZ-a. Nad potpredsjednikom gradskog vijeća USKOK provodi izvide zbog zapošljavanja sina u Eko Moslavini u zamjenu za rukicu za proračun. Predsjednik gradskog vijeća također je upleten i razotkriven te daje ostavku na mjesto predsjednika gradskog vijeća ali i dalje ostaje na tom mjestu čak je i nagrađen sa novim mandatom u nadzornom odboru jedne gradske firme. Ali to nije sve i to nije kraj. Smjenjuje se direktorica Eko Moslavine koja je USKOK-u u srpnju prijavila kaznena djela trgovanja svih navedenih osoba i uz pomoć njene hrabrosti razotkriven je cijeli koruptivni lanac u Kutini. Postavljam pitanje koja je poruka ljudima koji prijave korupciju i suprotstavljaju se nezakonitim radnjama? Da li je to ta vaša borba protiv korupcije s kojom se toliko hvalite i što ćete [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] konkretno poduzeti po tom pitanju rješavanja [[Upadica: Hvala lijepa.]] korupcije u vašim redovima.
Izvolite odgovor.
Hvala vam uvažena zastupnice, kada ste nabrajali konkretne slučajeve mislio sam da ćete nastaviti i sa Čakovcem i Novom Gradiškom i ostalim nekim mjestima. U konkretnom situaciji dakle nadležna tijela poduzimaju određene aktivnosti tako da ja u ovom slučaju ne bih ulazio u kvalifikaciju postupanja i ponašanja i niti čelnika jedinica lokalne samouprave, dakle tu postoji Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, postoji Državno odvjetništvo RH, postoje sudovi koji će postupiti ukoliko se utvrde da postoje određena kaznena djela. Dakle, to su neovisne i samostalne institucije kojima ministarstvo i Vlada daje punu podršku i u ovome kadrovskom i materijalnom smislu i tu se to svakako vidi prema proračunu koji iz godine u godinu raste Državnog odvjetništva i USKOK-a. Tako da evo, prepustio bih njima da provedu sve potrebne radnje i utvrde određene zaključke. Hvala.
Hvala vam. Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani ministre, poštovani predsjedniče i državni tajniče, korupcija u pravnom smislu je kazneno djelo zloupotrebe povjerenja i dužnosti koju se obnaša u upravi sudske vlasti, gospodarstvu i tako redom dalje. Korupcija nije ustroj, to je slabost pojedinca kada on na poziciji potpada pod utjecaj lobija ili pojedinaca koji žele progurati svoj vlastiti interes. Da je tih pojava bilo kroz povijest to nam je jasno i u svim sustavima i da su tih problema bili svjesni recimo i Dubrovčani što pokazuje i poruka s Kneževog dvora, obiliti privatorum, publica curate, ostavi privatno djeluj javno, dakle korupciju nećemo eliminirati to nitko i nigdje neće, ali se treba pokušati kontrolirati. Da li po vama spomenuti mehanizmi [[Upadica: Hvala vam.]] mogu kontrolirati korupciju?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, dakle prije svega strategija kao jedan strateški načelni dokument ide u smjeru prvenstveno prevencije korupcije. Dakle, kada korupcija dođe pred sudove, pred pravosudna tijela to znači da je, da smo mi kao društvo zakazali, da je sustav prevencije zakazao. I iz tog razloga dakle ova strategija se prvenstveno bazira na prevenciji na nisu mjera i aktivnosti koje će se poduzimati kroz akcijske planove koji će prevenirati pojavu korupcije. Mislim da je to izrazito važno i da je zapravo naglasak na prevenciji jer mislim da zakonodavni okvir u dijelu korupcije je dobar i on će biti unaprijeđen i izmjenama Zakona o kaznenom postupku da se ti postupci dodatno ubrzaju. No, međutim smatramo da je prevencija područje u kojem možemo više djelovati, u kojima možemo napraviti veći iskorak i u tom smislu je ova strategija tako i koncipirana. Hvala.
Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre dokument počinje sa vizijom koja kaže, ostvarenje modernog demokratskog društva, vladavine prava i jakih institucija koje uživaju povjerenje građana kao temelja blagostanja cjelokupnog društva. Potpisujem svaku riječ. No, to bi trebala ostvariti Vlada Andreja Plenkovića koja u zadnjem mandatu ju je obilježilo 33 tzv. žetončića odnosno prebjega zastupnika, 15 smjena ministara, 38 rošada na čelu ministarstava i ja se slažem da korupcija treba imati ime i prezime, ali nije li malo previše tih imena i prezimena u Vladi koja bi trebala ostvariti ovu viziju koju vi navodite na početku ovog strateškog dokumenta? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice, dakle Vlada Andreja Plenkovića se svjesno opredijelila za borbu protiv korupcije. Dakle, nema tu nikakve nevidljive ruke koja upravlja sudovima, koja upravlja USKOK-om, državnim odvjetništvom i drugim tijelima. Vlada daje punu potporu radu tih tijela, dakle strategija odnosno korupcija svaka ima ime i prezime bez obzira dakle na stranačku pripadnost, pravosudna tijela rade neovisno i zapravo ono što sam prethodno rekao, dakle kazneni postupak će se dodatno ojačati i pravosudna tijela se dodatno će se ojačati da budu kapacitirana da se mogu nositi sa ovim izazovima. Svjesni smo i percepcije korupcije, ali i prisutnosti korupcije u našem društvu i zato donosimo ovaj strateški dokument. Zato u njemu predviđamo 95 mjera, zato predviđamo 3 akcijska plana koji imaju za cilj prevenirati korupciju, a isto tako da i izmjenama zakonodavnog okvira da se dodatno ubrzaju [[Upadica: Hvala vam.]] sudski postupci. Hvala.
Kolega Habijan, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče evo već smo rekli da Strategija za sprječavanje korupcije za ovo razdoblje '21.-'30. zapravo jedan načelni, općeniti dokument. Njime su pripisani zapravo ciljevi koje Vlada želi postići u borbi protiv korupcije, način na koji to žele napravit. Međutim njena provedba, njena implementacija propisuje se akcijskim planovima, sad ste zapravo u odgovoru na repliku to i spomenuli, dakle razdoblje '22., '24., '25., '27. i '28. '30. Pa konkretno pitanje obzirom da je pred nama ovaj prvi akcijski plan za razdoblje '22.-'24. u kojoj je to fazi odnosno je li Ministarstvo pravosuđa i uprave krenulo s njenom izradom. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, kao što ste i sami napomenuli dakle imamo 95 mjera, imamo 3 akcijska plana. Dakle, prvi akcijski plan se već počeo pripremati s obzirom da nam se 2022. godina bliži. Dakle, on će sadržavati niz mjera odnosno aktivnosti po svakoj od tih mjera koje uključuju, svakako izmjenu i niza zakona, prvenstveno i Zakona o sudovima i Zakona o Državnom odvjetništvu, Zakona o lobiranju, Zakona o sprječavanju sukoba interesa, dakle već u prvom Akcijskom planu imamo niz aktivnosti koje idu u smjeru jačanja institucionalnog i normativnog okvira za borbu protiv korupcije, no, tu bi svakako napomenuo i jedan, istaknuo jedan podatak, a vezan je za prethodnu Strategiju i akcijske planove koji su proizašli iz te Strategije, dakle one su u velikom postotku izvršene, dakle sve aktivnosti koje su u tim akcijskim planovima su izvršene, odnosno velik postotak, tako da vjerujem da ćemo i u narednom razdoblju s narednim akcijskim planovima, aktivnosti ostvarivati visok postotak izvršavanja tih aktivnosti. Hvala.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, u Strategiji 2015.-2020. kad ukucate u tražilicu pojam zdravstvo, 2 puta se nađe. Sada ste napredovali, sad se može naći 7 puta, uključujući i javno savjetovanje. Recite mi, ove navedene mjere iz prethodne Strategije nisu polučile zadovoljavajući učinak. U nedavno objavljenoj online anketi, nažalost građani zdravstvo, dakle sektor iz kojeg ja dolazim, stavljaju na prvo mjesto. Ne smijemo generalizirati, naravno da nisu svi zaposlenici u zdravstvu korumpirani i koruptivni. Čime vi jamčite da će ovi sadašnji akcijski planovi i mjere dati svoj učinak u ovoj navedenoj Strategiji? Već se zakazalo u samoj prevenciji i edukaciji građana i djelatnika u zdravstvu, dakle to je, slažemo se da nam je to zadatak broj 1, a već se tu zakazalo. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle mi smo temeljem ankete koju je provelo Ministarstvo pravosuđa i uprave detektiralo zdravstvo kao jedno od područja gdje prijeti veliki korupcijski rizik i to smo naveli u ovoj Strategiji. Naravno, dakle uz ove 95 mjere, 95 mjera, dakle idu akcijski planovi. Dakle 3 akcijska plana u kojima će se razrađivati te mjere i vjerujem da će u tim akcijskim planovima, uzimajući u obzir dakle rezultate te ankete gdje je zdravstvo detektirano kao područje s najvećih korupcijskim rizikom u RH biti pojačane aktivnosti koje će se provoditi u području zdravstva, prvenstveno u ovom dijelu prevencije korupcije, a tu mislim onda i na edukaciju samoga osoblja, odnosno djelatnika u zdravstvenom sustavu. Hvala.
Kolega Miletić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS-a g. Jandroković, poštovani g. ministre. Dakle moram reći da sam malo u šoku, konsterniran sa izjavom kolege g. dr. Kirina kad je rekao, korupciju ne možemo zaustaviti, mi je trebamo pokušati kontrolirati. Ja sam sportaš, igram košarku, to je kao da ideš se boriti protiv nekog sportskog neprijatelja, sportskog neprijatelja, koji znaš da je opasan, ali ti kažeš, pa dobro, izgubit ćemo, ali ako nije više od 20 razlike, pa nije loše. Dakle, molim vas komentar, evo, srce mi tuče, baš sam užasnut. A drugo, ministre, neka hrvatska javnost vas čuje, baš želim vas čuti. Dakle, osobno vjerujem da ste pošten čovjek, stvarno vjerujem, evo i sad me zanima vaš stav. Hoće li ova Strategija zaustaviti korupciju u Hrvatskoj, recite hrvatskoj javnosti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče i hvala lijepa na komplimentu. Što se tiče gospodina, odnosno uvaženog zastupnika Kirina, vjerujem da je on mislio da i Strategija je trebala ići u smjeru da se prevenira i da se prevenira pojava korupcije, dakle korupcija je nešto što je jako teško iskorijeniti, međutim, ova dva dijela, preventivni i represivni dio moraju biti takvi da svakako utječu u znatnoj mjeri na smanjenje korupcije. Što se tiče ovoga drugoga dijela, da, svakako sa ovim strateškim dokumentom, ali ne samo sa njime, nego nizom aktivnosti i zakona i normi koje je Vlada ili Ministarstvo uprave i pravosuđa poduzima idu u tom smjeru da se smanji u najmanjoj mogućnoj mjeri pojava korupcije, da imamo ovaj preventivni dio, ali isto tako, da represivni bude takav da i on sa učinkovitošću, ali i sankcijama prevenira i [[Upadica: Hvala vam.]] smanji pojavu korupcije.
Kolegice Jeckov, izvolite.
Poštovani g. ministre. Kada se građane upita, gdje su najčešće primorani sudjelovati u korupciji, oni u pravilu, odnosno u procentu od 33,5% kažu da je to u zdravstvu. Recite nam konkretno, šta planirate poduzeti s obzirom da je evidentno da ta korupcija, ta vrsta korupcije postoji i naravno, baca sjenu na sve one savjesne i profesionalne zdravstvene radnike.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa ono što smo istaknuli dakle, zdravstvo je područje u kojem postoji veliki koruptivni rizik, to smo detektirali u samoj anketi koje je Ministarstvo i provelo. Dakle predviđene su određene aktivnosti, pogotovo usmjerene prema samim građanima, prema potencijalnim pacijentima u smislu podizanja štetnosti o pojavi darivanja liječnika, a isto tako će se znatan dio aktivnosti usmjeriti i prema edukaciji samih zdravstvenih djelatnika, prvenstveno dakle da im se pojasni što je to sukob interesa kada oni istovremeno rade i u javnom i u privatnom zdravstvu. Dakle to su 2 područja u kojima ćemo se fokusirati kroz ovu Strategiju, odnosno kroz akcijske planove koje ćemo donositi temeljem Strategije.
Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, dakle istraživanja pokazuju kako dodatne prihode od korupcijskih aktivnosti ubire jedna manja društvena skupina koja se nerazmjerno bogati, dakle ona iskorištava povlastice, svoj položaj, privatizira javne aspekte društvenih djelatnosti, dakle koja ima utjecaj na rad institucija. Dakle ona skupina koja bi se zapravo trebala boriti protiv takvih koruptivnih pojava u društvu, dok oni siromašniji slojevi stanovništva, naravno, zbog okolnosti u kojima žive, ali i zbog nedostatka utjecaja oni ne mogu sudjelovati u takvim radnjama. Smatrate li da je u Hrvatskoj upravo to glavni razlog zašto je borba protiv korupcije tako slabašna i spora? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, iako je ovaj strateški dokument predlaže Ministarstvo pravosuđa i uprave koje je u najvećoj mjeri i sudjelovalo u izradi ovoga dokumenta zajedno sa nizom drugih stručnjaka učinkovita borba protiv korupcije moguća je samo u suradnji sa svim dionicima ovoga društva. Prvenstveno i građanima i medijima i nizu drugih neovisnih institucija koje su oformljeni iz tog razloga dakle borbe protiv, protiv korupcije odnosno sprječavanja pojave korupcije. I vjerujem da sa sinergijom i rada svih tih tijela, ali isto tako samih građana da se može napraviti određeni iskorak i određena promjena u, i u percepciji same pojavnosti korupcije u našem društvu ali isto tako i u određenim aktivnostima. Hvala.
Kolega Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre svi znamo da je u tijeku zapravo postupak izrade izmjena Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Želim ovdje samo podsjetiti da je donošenje implementacija tog Zakona o sukobu interesa bilo iznimno važno mjerilo, ispunjavanje mjerila za ulazak Hrvatske u članstvo EU, također i na neki način implementacija osnivanja Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Jako je važno jer se stvara dojam da se izmjenama zakona želi eutanazirat kako je ovdje danas rečeno Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa i da mu se žele umanjiti ovlasti. Jako je važno da to ne bude tako nego da ono bude i jače opremljeno i da bude njegova značajnija uloga nego što je to do sada jer najznačajnije zapravo umanjenje ovlasti je bilo odlukom Ustavnog suda ja mislim iz 2012. godine kada je 5 ovlasti, 5 članaka je ukinuto na prijedlog SDP-a.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, dobro ste istaknuli, dakle 2012. godine kada je Ustavni sud eutanazirao povjerenstvo, vjerujem da to i , da će se to naglašavati tijekom današnje rasprave, ali isto tako i kada bude rasprava o Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. Dakle, novi zakon koji je trenutačno u javnom savjetovanju predstavlja dodatni iskorak u prevenciji sukoba interesa. Tu je prije svega povjerenstvo ojačano nizom mehanizama. Tu je prije svega i sam zakon ide u smjeru sudske prakse i Ustavnog suda i Visokog upravnoga suda, ali isto tako i upravnih sudova koji su jasno detektirali što je povjerenstvo činilo u prethodnom razdoblju. Tako da ne bih detaljnije ulazio u analizu novog zakona odnosno prijedloga Zakona o sprječavanju sukoba interesa, ali da vratio bi se na ono vaše, dakle SDP je 2012. potaknuo Ustavni sud da dodatno [[Upadica: Hvala vam.]] uskrati određene nadležnosti i ovlasti povjerensta. Hvala.
Hvala lijepa ministre. Sada je na redu kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Prije nekoliko dana sudac Visokog kaznenoga suda Ivan Turudić vratio je optužnicu protiv Ivice Todorića na ponovno odlučivanje prvostupanjskom sudu. Poznato je da Turudić uglavnom sudi onako kako vladajućoj strukturi odgovara, a suđenje Todoriću jest igrokaz jer se Vlada i pravosuđe boje tog Todorića. Ima li možda Todorić nekakove materijale protiv moćnika u politici i u pravosuđu? Mi to ne znamo. Suca Turudića je pak policija naganjala zbog prebrze vožnje i to u autu vrijednom iznad milijuna kuna, a čovjek je cijeli život na plaći u pravosuđu. Gospodine ministre hoćete li zatražiti sigurnosnu provjeru za suca Turudića kako bi se utvrdila legalnost njegove imovine? To je inače uobičajen postupak primjerice u Bavarskoj, znači u potpunosti je legalen i u skladu s europskim normama jer kao što znamo ne postoji zakon koji dopušta korupciju.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, trenutačno je u završnoj fazi pripreme izmjene Zakona o sudovima i Zakona o državnom odvjetništvu. Dakle, prijedlozi zakona prošli su javno savjetovanje i vjerujem da ste vidjeli da je u izmjenama tih dviju zakona su uvedene i sigurnosne provjere za pravosudne dužnosnike. Dakle, kroz izmjenu Zakona o sudovima i Zakona o državnom odvjetništvu uvode se periodične sigurnosne provjere za sve suce. Dakle, do sada su sigurnosne provjere prolazili samo suci USKOK odjela županijskih sudova i suci kada su se primali na prvi stupnja. Dakle, izmjenama Zakona o sudovima dakle sigurnosne provjere će provjeriti, prolaziti svi suci svakih 5 godina. Ukoliko izvješće Sigunosno obavještajne agencije utvrdi postojanje određenih rizika za neovisnost i samostalnost u obnašanju dužnosti suca ili nekog drugog pravosudnog dužnosnika tada se Državno sudbeno vijeće može pokrenuti stegovni postupak i može stegovno sankcionirati samog pravosudnog dužnosnika. Tako da kroz izmjene tih dviju zakona [[Upadica: Hvala vam.]] uvodimo taj antikorupcijski mehanizam.
Hvala ministre. Imamo povredu Poslovnika, zastupnica Vidović Krišto, izvolite.
Hvala lijepa. Članak 238., ovo je omalovažavanje zastupnika. Ja sam vas konkretno pitala hoćete li provesti sada sigurnosnu provjeru navedenog suca Turudića i imate već osnovane razloge za to koje sam također navela u pitanju. Vi ste pred cijelom hrvatskom javnosti izbjegli odgovoriti na to pitanje, ali evo ja vas opominjem da je to omalovažavanje zastupnika i da ste možda na taj način odgovorili da to nećete učiniti.
Nije to omalovažavanje zastupnika, to je bio odgovor ministra na vaše pitanje i znadete i sami da je ovo bila povreda Poslovnika tako da vam dajem opomenu. Idemo dalje, sada je na redu kolega Piletić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre iščitavajući ovu strategiju i 5 osnovnih posebnih ciljeva nije mi jasno kroz koju mjeru odnosno aktivnost će Vlada kroz ovu strategiju riješiti jednu od najvećih pljački koja se dogodila u RH od njezine samostalnosti, a počinilo je tada u potpisu SKH SDP. Naime, '90. godina kad se stvarala Hrvatska država Socijaldemokratska partija odnosno pravni slijednik Saveza komunista se uknjižavao na državnu imovinu redom po gradovima i općinama od Makarske, Omiša, Novog Marofa, Novske, brojnih gradova i općina. Na taj način oštetili državnu imovinu, državni proračun za neraspolaganje tom imovinom. Onemogućili dakle pravnim vlasnicima i korisnicima jedinicama lokalne, regionalne samouprave da taj prostor koriste, da taj prostor energetski obnove, a najviše oštetili dakle državnu [[Upadica: Hvala vam.]] imovinu za imovinske iznose.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, svakako se radi o jednom velikom problemu, ali evo kroz ovu strategiju i kroz mjere koje smo naveli u ovoj strategiji svakako se jedan dio odnosi na upravljanje državnom imovinom. Vjerujem da će se i u tom dijelu i naći određenih aktivnosti koje će se, kojim će se zapravo dodatno štiti državna, državna imovina. Međutim, evo da ne ostane neodgovoreno kolegici Vidović Krišto koje nije ovdje u sabornici, dakle ministar pravosuđa ne može pokrenuti postupak sigurnosne provjere to može samo predsjednik suda i predsjednik neposrednog višeg suda. Hvala.
Kolegica Ankica Zmaić, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, Strategijom sprječavanja korupcije za razdoblje 2021. do 2030. godine jedan od prioriteta za jačanje antikorupcijskih mehanizama na lokalnoj, regionalnoj razini po pitanju upravljanja trgovačkim društvima u vlasništvu općina, gradova i županija, zatim jačanje fiskalne transparentnosti i transparentnosti trošenja sredstava na lokalnoj razini, donošenja kodeksa ponašanja za dužnosnike, službenike i članove predstavničkih tijela kao i veća uključenost građana u donošenje pravnih akata na regionalnoj i lokalnoj razini. Kako sam i sama članica savjeta za sprječavanje korupcije kao predstavnica hrvatske zajednice općina poznate su mi segmenti strategije i mjere za provođenje strategije koje i podržavam. Vaše ministarstvo i Vlada RH već ste pristupili rješavanju i uvođenju nekih mjera za provođenje ove 10-to godišnje strategije, pa vas molim da nam malo pojasnite koje su to mjere za lokalnu i regionalnu samoupravu. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle dobro ste detektirali da postoji velik dio mjera koji se odnosi na lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu. To je iz razloga što smo i u anketama Ministarstva pravosuđa i uprave ali i u nizu drugih dokumenata utvrdili da postoji veliki korupcijski rizik na području odnosno prostoru lokalne samouprave. I u tom dijelu smo se i fokusirali na niz aktivnosti, niz mjera koje ćemo poduzimati. Ne samo kroz strategiju ove mjere i akcijske planove već i kroz Nacionali plan otpornosti i oporavka. Istaknuo bi samo jednu mjera koja je proizašla iz izmjena Zakona o lokalnoj samoupravi, a koju će slijediti sada i promjena u Zakonu o proračunu, to je uvođenje transparentnosti i otvorenosti u lokalne proračune. Za to je previđena i određena, određena financijska sredstva da se izradi potrebna platforma da jedinice lokalne samouprave mogu objavljivati sve podatke i da oni budu dostupni građanima.
Kolegice Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, jedan od 5 posebnih ciljeva u ovoj strategiji je podizanje javne svijesti o štetnosti korupcije, dužnosti prijavljivanja nepravilnosti i jačanja transparentnosti. U okviru tog cilja predviđeno je i podizanje svijesti civilnoga društva i jačanje civilnoga društva u cjelini. Mnoge udruge civilnog društva i danas jesu partneri Vladi RH i vašem ministarstvu. Imate iskustava s njima i znate što konkretno treba učiniti. Možete li kratko reći kako ste planirali ojačati civilno društvo? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, dobro ste detektirali da imamo jedan važan zakon koji je naveden ovdje u ovoj strategiji, to je Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, on je također u završnoj fazi i kroz 10-tak dana i on bi trebao biti na sjednici Vlade. Tu smo dakako dodatno ojačali određene mehanizme koje smo već 2019. uveli među prvim državama u EU oko zaštite tzv. zviždača i u tom zakonu smo dodatno predvidjeli i ulogu organizacija civilnoga društva koja bi trebala zapravo, čija je uloga pomaganje i prijavitelja nepravilnosti i u vidu nekakve besplatne pravne pomoći da im se, da im se predoči procedura i da im se olakša prijava nepravilnosti, da im se pruži potpora u tom dijelu. Tako da će biti svakako prostora ne samo kroz Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti nego u niz drugih mjera da organizacija civilnog društva bude uključena jer nam je jako bitno da uz medije i građani bilo pojedinačno, bilo kroz organizacije civilnog društva [[Upadica: Hvala vam ministre.]] budu uključeni. Hvala.
Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani ministre, danas stranka koja je osuđena za korupciju predlaže strategiju borbe protiv korupcije. I nema smisla da uopće i dalje išta pričam. Zašto? Jer umjesto da se pospete pepelom ja danas od saborskih zastupnika HDZ-a danas u sabornici čujem relativizaciju korupcije. Ja ne mogu …/nerazumljivo/… je nemoguće je iskorijeniti, to je stvar pojedinaca, trebamo se pokušati boriti. Zato je ovo danas što se događa u sabornici rapsodija nebitnoga. Obično mrtvo slovo na papiru. Jel mislite da griješim? Ako vam je stalo onda ćete učiniti da politički akteri koji su pljačkali, korumpirali Hrvatsku, a danas su ovdje s nama u sabornici prvi napuste politiku. Pođite od sebe. Jel vam stalo? Onda učinite da pravosuđe bude učinkovitije, a ne da se ljudi rješavaju za 3 mjeseca koji duguju za struju, a desetljećima se ne rješavaju pravi ključni sporovi koji su biti za rješavanje borbe protiv korupcije [[Upadica: Hvala vam.]] i klijentelizma i kriminala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Ja sam od vas očekivao da ćete pozdraviti ove mjere koje se odnose na lokalnu samoupravu. Prvenstveno onaj dio koji se odnosi na transparentnije imenovanje u trgovačkim društvima i javnim ustanovama u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Tu se radi dodatni iskorak i uvodi se transparentnost. Uzimajući u obzir da ste vi sankcionirani od Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa zbog jednog takvog imenovanja u nadzorni odbor ili upravu jednog trgovačkog društva dok ste bili gradonačelnik Metkovića, vjerujem da ćete pozdraviti ovaj ovu aktivnost i ovu mjeru koja se poduzima i koja je navedena u strategiji.
Povreda Poslovnika, kolega Petrov, izvolite.
Riskirajući opomenu poštovani ministre, ja pozdravljam apsolutno svaku borbu protiv korupcije kod onih koji se stvarno bore protiv korupcije. To što vi ulažete enormne napore da biste bilo kako okaljali moje ime to je vaš legitiman način borbe protiv mene. Činjenica je da su vam sve te prijave pale u vodu i to isto javnost treba znati, a vaše nisu Vrhovni sud vas je osudio za povođenje, organiziranje korupcije.
Povreda Poslovnika, kolega Katičić, izvolite.
Pa poštovani predsjedavajući Hrvatskog sabora, opetovano se iskazuje da je HDZ osuđena, elementarna pristojnost kaže da se pročita presuda i da se jasno utvrdi koja je, ne postoji kolektivna odgovornost tamo je, ona proizlazi u odgovornosti samo za pojedinačni konkretan akt nekoga koji je nešto počinio, a ne postoji kolektivne odgovornosti HDZ-a.
Dobro, dobivate opomenu, dakle i kolega Petrov i kolega Katičić jer ovdje nema veze … [[Upadica: Ne razumije se.]] molim, nisam zakasnio, ne može se zakasniti kad je nešto ispravno. Dakle, jedan i drugi ste povrijedili poslovnik i otvorili ste u stvari raspravu, replicirali jedan drugome odnosno kolega Petrov replicirao ministru, a kolega Katičić kolegi Petrovu, pa dobivate opomene. Ja vas pozivam, kolega Grmoja vidim da ste se i vi javili da se držite onda povrede Poslovnika, a ne da i vi replicirate ali izvolite.
Kolega Katičić je povrijedio Članak 238., dakle nije točno ovo što on iznosi, obmanjuje javnost. Stranka HDZ je proglašena odgovornom za korupciju. Da je Ivo Sanader krao novac stavljao ga samo u svoj džep tada odgovornosti ne bi bilo, ali vi ste tim novcem financirali svoje izborne uspjehe, svoje izborne kampanje i tu je odgovornost političke stranke. Ja ne znam kako vam to nije jasno, nije ni Papa Franjo odgovoran za pedofiliju [[Upadica: Hvala vam kolega Grmoja.]] pojedinih svećenika pa se ispričao [[Upadica: Kolega Grmoja.]] a ovdje je vaš predsjednik financirao vaš
…/Upadica: Dobivate prvu opomenu./
… uspjeh na izborima, a vi se ne želite ispričati.
Kolega sad ćete dobiti i drugu opomenu zato što ste 15 sekundi me ignorirali na moja upozorenja da stanete. Nemojte to raditi. Kolega Borić, tražite povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče. Članak 238., kolega Grmoja povrijedio je Poslovnik ponovno optužujući nas sve ovdje zajedno kao i kolega Petrov zaboravljajući pritom da je stranka MOST imala jednu od najvećih afera, aferu Grizli, gdje su oni mogli preko svojih ministara dogovarati sastanke sa …/nerazumljivo/… organizirati emisije na televiziji gdje su vas trebali prokazati kao neke pojedince protiv kojih treba voditi postupke itd., i danas kažu da to nije ništa. Iako je Grmoja rekao da će to istražiti [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Boriću.]] nikada to nije istražio.
I vi dobivate opomenu, dobivate opomenu. Kolega Petrov, pretvara se sad ovo u raspravu, koristi se povreda Poslovnika, radite ono što vas molim da ne činite. Ali dobro, ne mogu vas spriječiti. Izvolite.
Povrijeđen je Članak 238., gospodin Borić zaboravlja kazetofone koje je nosio, snimke koje je snimao i sve to radio u službi upravo onoga koji je osuđen. A zašto, što je dobio zauzvrat? Dobio je financiranje svoje kampanje da danas sjedi tu. I on je jedan od političkih aktera koji bi u trenutku da ima malo obraza zahvalio se nakon presude Vrhovnog suda i rekao ljudi oprostite mi, kriv sam, više neću, izlazim iz politike, ovakav sam nečastan i nedostojan.
Kolega Petrov dobivate drugu opomenu jer ovo je bila čista replika. Sada se javlja i kolega Borić.
Hvala lijepa još jedanput. Kolega Petrov, očito da su jako nervozni danas pa pokušavaju laži govoriti o vremenima koji uopće ne odgovaraju onome o čemu vi govorite. Vi miješate odnose u stranci HDZ, vrijeme 2009., 2010., poima nemate o čemu govorite što vas ne ekskulpira od toga da ste vi jedan od saborskih zastupnika ili dužnosnika koji se najbrže skućio kao političar pored kolege Sinčića u mandatu kad je to mogao koristeći državne potpore i koristeći sve mogućnosti za koje su odgovarali ljudi [[Upadica: Hvala vam.]] ne vi nego oni kojima ste davali papire.
Hvala kolega Borić i ovo je opomena, isto tako je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Idemo sada dalje sa replikama, kolega Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče i uvaženi ministre, državni tajniče ova moja replika zasigurno neće odjeknuti kao što su ove rasprave prije moje bile i kolega Habijan je dobro rekao kuda bi ova rasprava mogla krenuti i tako se i pokazuje. No, pokušat ću evo dvije stvari detektirati kao najbitnije možda u ovoj cijeloj strategiji i kasnije u akcijskim planovima. Prvo je jačanje transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti, naravno misleći pri tome i na općine, gradove i županije. I ono što je po meni bitno, uključenost cijelog društva, bez toga nema borbe protiv korupcije. Mi uglavnom vodimo raspravu na ovaj način, građani stiču tu lošu percepciju i uglavnom je fokus na političarima no percepcija odnosno korupcija se dešava u svim slojevima društva i vrlo je upravo bitna ta uključenost cijelog društva u borbu protiv korupcije.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, osim otvorenosti i transparentnosti koja je istaknuta u ovoj strategiji i na kojoj aktivno radimo, ono što ste spomenuli dakle jača uključenost građana u donošenje odluka odnosno informiranje određenim aktivnostima će se realizirati kroz sustav e-savjetovanja koji se planira kroz određene aktivnosti spustiti na lokalnu razinu. To je jako bitna i važna stvar da građani budu upoznati sa aktivnostima koje poduzima jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave da prati određene aktivnosti, prati određene akte koji se donose. A isto tako na lokalnoj samoupravi dakle planira se i donošenje etičkog kodeksa, isto tako i kroz novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa, deklariranje interesa članova predstavničkih tijela tako da nam je velik fokus na lokalnoj samoupravi. Hvala.
Kolege Grmoja i Petrov jel sve u redu? Dobro, malo, malo vas samo molim, glasni ste bili, a kolega, odnosno ministar govori. Idemo dalje, sada je replika kolegice Orešković, izvolite.
Predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Opljačkana država posljedica je dugogodišnje vladavine HDZ-a, a ova Strategija nije dokument kojim se to stanje na bilo koji način mijenja. Ministre, sami ste rekli da je prethodna Strategija ispunila većinu svojih mjera, a vidimo da rezultate nije dala. Ova Strategija je čisto prepisivanje onoga što smo imali do sada. Jedino gdje ste bili u pravu, to je da je prevencija 99% uspjeha u borbi protiv korupcije. Tu prevenciju je trebalo raditi Povjerenstvo. A upravo vašim političkim inženjeringom to Povjerenstvo je sada ne samo oslabljeno, nego eutanazirano i postalo je potpuno nepotrebno antikorupcijsko tijelo i ne znam kako imate srama s te govornice obrušiti se na Božu Petrova i njegov sukob interesa. Donijela sam ja tu odluku, to je bila odluka o povredi načela, ista onakva kakva se odnosila i na vašeg stranačkog šefa Andreja Plenkovića i to je razlog zašto ste [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala lijepa.]] načela maknuli iz sustava borbe protiv korupcije. Hvala.
Prije odgovora, imamo povredu Poslovnika, kolega Ivanović. Izvolite.
Hvala lijep uvaženi predsjedniče, povrijeđen je čl. 238. Kolegica Orešković je vrijeđala uvažene zastupnike HDZ-a, a pri tome je zaboravila da prvo ime koje je jedan osuđeni kriminalac izgovorio kad je izašao iz zatvora, upravo bilo njeno ime i prezime, da ga je molila i kumila da joj da posao da bi radila za njega.
Kolega Ivanović, svjesni ste da ste povrijedili Poslovnik, dobivate opomenu. I kolega Habijan, isto tako, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, kolegica je povrijedila čl. 238. Zanimljivo je da kolegica ovdje priča o tome kako je novim Prijedlogom Zakona o sprječavanju sukoba interesa onemogućeno rad Povjerenstva. Međutim, zanimljivo je ovdje, ako pogledate recimo, zaključak koji je podnijela kolegica, prijedlog kojim obvezuje Vladu da pripremi prijedlog Strategije, ona sama govori o nekim ovlastima koje bi trebalo Povjerenstvo dobiti. Upravo te ovlasti ovim zakonskim prijedlogom su sada predviđene, uključujući i širi krug adresata. To vi tražite, a sad govorite da to ne valja. Pa dajte se dogovorite što je onda, valja ili ne valja?
Kolega Habijan, isto tako, povreda Poslovnika i opomena. I kolega Katičić, isto tako.
Poštovani predsjedavajući, također, povreda Poslovnika 238, omalovažavanje i iznosenje neistina. Kolegice Orešković, jako dobro znate da sve ove odluke na koje ste se spominjali, nije donijelo nitko nego su potvrđene po odlukama suda i stoga, mi ako smo pravna država, a ja se duboko zalažem da jesmo pravna država, moramo poštovati odluke suda i tome ih poštovati. Hvala.
U redu je da moramo poštovati odluke suda, ali povrijedili ste vi Poslovnik pa dobivate opomenu. Idemo sada odgovor na repliku, ministre, izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice na vašoj replici i zahvaljujem evo na, vašem angažmanu na javnom savjetovanju prilikom izrade ove Strategije. Ne bih htio da se rasprava o Strategiji odnosi isključivo na Zakon o sprječavanju sukoba interesa, no budući da ste vi obnašali dužnost predsjednice samoga Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, onda ću se, onda ću reagirati i nadovezat ću se na izlaganje g. Habijana. Dakle i kao pravnica, kao bivša predsjednica Povjerenstva, dakle morate biti svjesni činjenice da su postojale određene sudske odluke, dakle i odluka Ustavnog suda i presuda Visokog upravnog suda i odluke, niz odluka upravnih sudova koje su zapravo utvrdile da je Povjerenstvo pogrešno primjenjivalo Zakona o sprječavanju sukoba interesa i sukladno toj praksi dakle, Ministarstvo u jednoj široj radnoj skupini je, vjerujem izgradilo jedan kvalitetan zakon [[Upadica: Hvala vam.]] i omogućilo dodatne mehanizme i [[Upadica: Hvala ministre.]] alate Povjerenstvu.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Evo čuli smo od jedne naše kolegice, g. Orešković njezino viđenje što se događa u RH kad govorimo o korupciji, a danas evo, jedan naslov u dnevnoj tiskovini, bez natječaja Puljak odabrao tvrtku za posao od 15 milijuna kuna. Znači, imamo situacije, ja ne znam je li ovo točno ili nije, vjerojatno su novinari provjeravali, ali silne optužbe. Mi znamo da čelnici lokalne samouprave najvećih gradova mogu raspolagati sukladno zakonu do iznos od nekih milijun kuna. Ovo vjerojatno nije bilo na Vijeću i ne znam di je bilo. Vi govorite o Strategiji, znači 2020.-2030. borbe protiv korupcije. Upravo ono što se odnosi na lokalnu samoupravu koja je možda i pod najvećim povećalom, kao što je i ovo, znači iz stranke Centar gđe. Orešković je nešto što nas treba interesirati i voditi takvu raspravu. Recite nam, što nas čeka s obzirom na ove brojne optužbe koje dolaze prema nama u budućnosti [[Upadica: Hvala vam.]] u ovoj borbi protiv korupcije kad [[Upadica: Hvala lijepa.]] govorimo o lokalnoj samoupravi.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Borić. Dakle, veći dio dosadašnje rasprave se odnosio na lokalnu samoupravu i tu je stvarno detektirano područje visokokorupcijskog rizika i zato je niz aktivnosti i mjera se odnosi upravo na lokalnu samoupravu. Prvenstveno ono što ćemo vjerojatno, što smo čuli do sada i u postupanju niza gradskih uprava i g. Puljka i g. Tomaševića gdje imamo jedan sustav netransparentnog imenovanja članova nadzornih odbora ili uprava trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i upravo je to područje koje smo i prepoznali i koje ćemo kroz niz aktivnosti i mjera pokušati učiniti još više transparentnijim, omogućiti zapravo i građanima na lokalnoj samoupravi da kroz javno savjetovanje mogu utjecati na akte koje donose predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave.
Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Iznijeli ste i pojasnili u svom uvodnom izlaganju načela odnosno osnovne ciljeve koji su predviđeni u ovoj Strategiji i da će oni biti pojašnjeni kroz akcijske planove u 3 trogodišnja razdoblja kroz različite mjere. Osobno bih htjela posebno naglasiti, a vi ste i u replici kolegice Lukačić potvrdili da je jedan od prioritetnih sada zadataka donošenje Zakona o zaštiti zviždača, kao i niz mjera. Mislim da je to izuzetno dobro jer kao što znamo dosada baš i nisu po neki puta dobro prošli zviždači, a to je i demotiviralo građane da o tome, o nepravilnostima i korupciji progovore. Zakon o lobiranju zaista je važan, pa možete nešto reći kada će biti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, kako sam i u uvodnom govoru istaknuo, dakle lobiranje je također jedno područje koje predstavlja određeni korupcijski rizik i zapravo je samo dio jednog i Zakon o lobiranju je dio antikorupcijskog paketa normativnih akata koje vlada priprema u narednome razdoblju, dakle radna skupina o Zakonu o lobiranju radi na, na pripremi zakonodavnog okvira. Vjerujem da će ubrzo i taj zakon doći na javno savjetovanje, no ne samo Zakon o lobiranju nego i Zakon o prijavitelju odnosno zaštiti prijavitelja nepravilnosti tzv. Zakon o zviždačima gdje smo mi 2019. među prvim državama EU donijeli propis, u međuvremenu su se i direktive i europsko zakonodavstvo promijenilo, pa ga dodatno još usuglašavamo i jačamo mehanizme toga zakona. Tako da taj jedan antikorupcijski paket pokazuje snažnu volju ove vlade za borbu protiv korupcije, a ova strategija zapravo ide samo u tom smjeru i pruža podršku dakle nizu novih normativnih aktivnosti.
Hvala vam. Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, g. ministre, kolegice i kolege. Evo vi ste već jedno par puta spomenuli u svom izlaganju jedan dosta bitan dio strategije koji se spominje u ovoj strategiji, naravno radi se o jednom dijelu koji se odnosi na unaprjeđenje korporativnog upravljanja u trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu RH. Naravno u tom dijelu će se ić, ide se, ide se za time da se između ostalog u taj dio projekta koji između ostalog vodi OECD uinkorporiraju i trgovačka društva u vlasništvu JLS-ova. Stoga vas molim, kako ocijeniti činjenicu da nas OECD u svom pregledu za 2021. ocijenio značajnim napretkom u ovom dijelu, posebno u dijelu korporativnog upravljanja jer se time naravno što je vrlo jasno smanjuje i korupcijski domet?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, osnova za donošenje ove strategije je bio niz dokumenata koji se odnosio na RH, pa izvješće o vladavini prava, pa izvješće GRECO-a, pa među ostalim i izvješće OECD-a koji se odnosi na taj sustav korporativnog upravljanja. Istaknuo bih da smo kroz zakon odnosno novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa dodatno proširili obuhvat obveznika toga zakona i na članove uprave trgovačkih društava u vlasništvu RH, ali isto tako u vlasništvu JLS-ova. No osim toga važan dio odnosi se na prevencije i edukacije, tako da će ova strategija sa ovim mjerama koje su u njoj predviđene predvidjeti i određenu edukaciju i u tom smislu osoba koje su dio upravljačkih tijela trgovačkih društava u vlasništvu i ne samo RH već i JLS-ova.
Kolegica Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Dakle, jedan od primjera transformacije iz grada slučaja u grad primjer je Varaždin. Dakle, tamo je danas participativan proračun, tamo je danas u pripremi etički kodeks i tako redom. Izbori su presudili korupciji i Čehoku s optužnicama iz 2011.g., ali taj isti još i danas oblači opozicijom. Tamo je, tamo je, tamo su ormari puni kostura, a jedan od njih je poznat i široj javnosti, a to je Ugovor o radu koji će još 8.g. nakon što prestane biti šef jamčiti istu plaću, dakle ugovor iz snova. Pitam vas da li strategija jamči prestanak takvih aktivnosti i hoće li biti prva lasta ili će biti prvi mačići?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, strategija je načelan dokument koji predviđa niz mjera i određenih aktivnosti koje će se realizirat kroz akcijske planove. Svakako da ponovno apostrofiram lokalnu samoupravu kao područje gdje je utvrđen visok korupcijski rizik i gdje će ova strategija svakako kroz akcijske planove predvidjeti određene aktivnosti. Vjerujem i da će kroz današnju raspravu se iskristalizirati i da ćemo vidjeti nekakve možda još prijedloge koji su konstruktivni i koji idu u tom smjeru jačanja transparentnosti i efikasnijeg i učinkovitijeg upravljanja u lokalnoj samoupravi. Ne bih konkretno ulazio u pojedinačni slučaj u gradu Varaždinu, niti u tom trgovačkom društvu budući da je to u nadležnosti JLS, no svakako transparentnost i otvorenost, ali i to korporativno upravljanje u lokalnoj samoupravi nešto što će biti fokus i ove strategije, ono što je u fokusu ove strategije, ali isto tako što je u fokusu, što će biti u fokusu akcijskih planova i mjera i aktivnosti u tim akcijskim planovima.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. U uvodnoj riječi govorili ste i o mjerama i akcijama i aktivnostima koje će se događati u okviru stečajeva. Naime, poznato je da su stečajni postupci bili jako dugački, da je tu jedan dio nepovjerenja u pravosuđe, u funkcioniranje inače sustava i inače poduzetnici koji bi trebali imati čim prije što čišću situaciju, a i cijelo društvo. Evo zanima me što ćete tu poduzimati i na koji način zapravo te postupke znatno skratiti i učiniti što učinkovitijima?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, stečajevi i stečajni postupci kao takvi dodatno su odnosno posebno su apostrofirani u ovoj strategiji. Jučer je na javno savjetovanje stavljen niz odnosno paket zakona iz područja trgovačkog prava, među njima to je i Stečajni zakon koji ide u tom smjeru većeg nadzora i kontrole nad stečajnim upraviteljima na njihovim imenovanjem, nad njihovom edukacijom, a isto tako i sa dodatnim ubrzanjem samog stečajnog postupka i pogotovo zaštite radnika u tim stečajnim postupcima. Tako da vjerujem da ćemo kroz taj paket izmjena propisa koji se odnose na područje stečaja stvoriti jedan kvalitetan zakonodavni okvir gdje ćemo izbjeći određene negativne posljedice koje proizlaze iz stečajnih postupaka, a koje proizašle su možda iz lošeg upravljanja samim stečajem ili postupanjem samih sudova. Hvala.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, pažljivo sam slušala vaše uvodno izlaganje i ima jedan dio izlaganja gdje sam se osjećala kao u onom filmu iz 1993. g. Beskrajni dan ili Beskonačni dan. Dakle, kad ponavljamo jedno te isto, o čemu je riječ? Riječ je o zakonu o lobiranju. Dakle vi ste u jednom dijelu govorili o tome da moramo regulirati lobiranje i moramo ga regulirati. Ja mislim da smo mi jedna od rijetkih zemalja EU koja to nije regulirala. Ja sam imala prilike vidjeti osobno 2 zakona koja su onda nestala negdje, što u bespućima hodnika Vlade, što u bespućima ovih naših saborskih hodnika i nikad nisu došli ni do rasprave u ovom parlamentu odnosno na po' puta su stali. Mene zanima, u vašem planu aktivnosti, kad predviđate zakon o lobiranju, kad će ići u javno izlaganje i kad ga možemo očekivati u Saboru jer je to jedan od stvari i jedan od elemenata, jedan od stupova koji se zaista želimo boriti protiv korupcije. Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Drago mi je da se slažemo o važnosti zakonodavnog uređenja instituta lobiranja zbog te prijetnje, odnosno postojanja potencijalno koruptivnog rizika u tom području. Dakle zakon o lobiranju je kao takav i naveden u ovoj Strategiji i u mjerama koje će se provoditi temeljem ove Strategije. Isto tako, važan je dio i Nacionalnog plana otpornosti i oporavka, gdje je kao jedna antikorupcijska mjera odnosno mjera za borbu protiv korupcije koju se Vlada obvezala je i zakon o lobiranju. Tijekom sljedeće godine, odnosno radna skupina je, trenutačno radi na pripremi toga zakona tako da vjerujem da ćemo početkom sljedeće godine imati prvi prijedlog zakona o lobiranju.
Kolegice Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Danas kad govorimo o tome što se sve namjerava činiti kako bi se spriječila korupcija u narednom periodu, treba isto tako podsjetiti što je ova, odnosno prethodna Vlada napravila po tom pitanju. Znači, imao novi Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti 2019., zatim Zakon o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe, referenduma, Zakon o javnoj nabavi kojim želimo ojačati nadzor i pravnu zaštitu, profesionalizaciju i transparentnost, međutim, bez obzira na to danas svjedočimo novom naslovu, novoj akciji stranke Centar po kojoj gradonačelnik, kaže Puljak, odobrio tvrtki posao od 15 milijuna kuna bez natječaja. Što je nama činiti da takve stvari spriječimo?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Pa svakako kvalitetan zakonodavni okvir je prvi korak odnosno drugi korak u sprečavanju odnosno prevenciji pojave ove korupcije. Svakako su mediji ti koji imaju značajnu ulogu u sprječavanju odnosno prevenciji same korupcije, što zapravo i pokazuje i naslovnica evo, jednog dnevnoga lista koja je zapravo detektirala određeno problematično postupanje gradonačelnika Splita. Da li u tome postoji određena povreda zakonodavnog okvira, dakle to će utvrditi nadležna tijela, no međutim, i ova Strategija je zapravo doprinos borbi protiv korupcije, prvenstveno u ovom dijelu prevencije, a tu svakako i mediji i organizacije civilnog društva, ali i sami građani imaju veliku ulogu. Hvala.
Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Danas će tijekom rasprave biti vjerojatno puno govora upravo o sukoba interesa. Međutim, što ja doživljavam kao jedan od problema? Kad nekog novog načelnika neke male općine izaberemo, on ne mora biti ni pravnik prije toga ni odvjetnik, a kad dođe u situaciju da je načelnik, mora regulirati svoj status u odnosu na Zakon o sukobu interesa i tad on pita pravnike, odvjetnike u svojem okruženju kako da to napravi, međutim, oni mu ne znaju dati odgovor, a ne znaju dati odgovor zato što je upravo Povjerenstvo u prošlom sazivu uvelo takvu praksu da jedino i samo ono zna što je sukob interesa, a što nije i to na način da se zasjedaju i većinom glasova izglasaju šta je, a šta nije sukob interesa. Ta praksa se nastavlja, onda to padne na sudovima, itd. Ja sam siguran da će upravo kolegica Orešković biti danas vrlo glasna tijekom rasprave pa sam siguran da će onda glasno progovoriti i o slučaju Puljak iz grada Splita.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, da se vratimo na Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, svakako je njegova važna uloga, uloga prevencije i ono bi zapravo prije svega, trebalo biti tijelo koje treba učiniti najveći napor da ne dođe do sukoba interesa i evo, ja mogu istaknuti ovdje pred vama, evo, da pozdravljam aktivnosti Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa koji obilaze RH u ovom sad, u ovoj sad dijelu odnosno nakon provedenih lokalnih izbora i educiraju same obveznike odnosno dužnosnike o samom Zakonu i obvezama njihovim koji proizlaze iz tog Zakona i tu je važno zapravo, ta preventivna uloga samoga Povjerenstva da zapravo pojasne dužnosnicima što je to sukob interesa i koje radnje moraju poduzeti da do sukoba interesa ne dođe. Hvala.
Kolega Stier, izvolite.
Ministre, najavili ste donošenje etičkih kodeksa, to je nešto što Vijeće EU stalno sugerira, stoga treba to pozdraviti. E, sada oko borbe protiv strukturne korupcije. Imam nekako dojam da neki misle da će se to uspjeti tako što će reći maknite ovog čovjeka, maknite ovu stranku, doći ćemo mi, mi ćemo biti pošteni. Povijesno iskustvo pokazuje da to nije tako. Za pobjedu nad strukturnom korupcijom treba manje državno dirigirane ekonomije i više tržišta. Da, regulirano tržište, socijalno tržišno gospodarstvo, ali ipak tržište. Dakle, manje ljudi, manje firmi koje ovise o proračunu države, županije, grada, a više o uspjehu na tržištu. To je način na koji se strukturno može pobijediti korupcija. Naravno da je to upravo kao što ste vi rekli ne samo pitanje jednog ministarstva ili jednog dokumenta nego širi pristup i naravno politička volja cijeloga društva.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, evo složit ću se sa vašom konstatacijom da je zapravo jako bitna ta prevencija, jako bitan i etički kodeks koji smo predvidjeli ne samo na lokalnoj razini i za lokalne dužnosnike već i onaj koji smo predvidjeli i koji ćemo donijeti i za državne dužnosnike, a vjerujem i koji ćete vi donijet u Hrvatskom saboru za saborske zastupnice, zastupnike. Tako da je to važan isto tako mehanizam koji može utjecati, koji će i zasigurno utjecati na prevenciju i sprječavanje pojava određene korupcije. Hvala.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre kada neko državno, upravno tijelo uporno krši zakon i pričinjava štetu hrvatskim građanima onda to tijelo se s pravom pribija na stup srama, a često puta i njegovi čelnici završavaju u nekakvim sudskim epilogama s kaznenim postupcima. No, kada jedno drugo državno tijelo također krši zakon i čini štetu jednom drugom dijelu hrvatskih građana onda ga oporba pokušava podignuti na pijedestal zaštitnika demokracije, moralnosti, etičnosti, transparentnosti u politici. To se događa s Povjerenstvom za sukob interesa. I kada hrvatski sudovi utvrde da je to tijelo i njegov čelnik uporno kršio zakon oni i dalje optužuju one koji se zalažu za zakonitost za poštivanje neovisnosti sudbene vlasti i njihovih odluka, oni nas prokazivaju da mi želimo u stvari protuzakonito okljaštriti ovlasti tog tijela [[Upadica: Hvala vam.]] kako ćemo na ovaj način spriječiti [[Upadica: Hvala.]] da se takve stvari i postupanja prekinu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa svakako zakonodavni okvir u kojem postupaju nadležna tijela je prvi korak zapravo da ta nadležna tijela stvaraju povjerenje samih građana u rad tih tijela. Vjerujem da će i novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa koji će ubrzo doći ovdje pred vas pokazati zapravo da smo mi kao zakonodavac odnosno kao predlagač, a vi kao Hrvatski sabor detektirali određene probleme u dosadašnjem postupanju samoga povjerenstva, što je zapravo utvrdilo, što su utvrdila i određena sudska tijela gdje se zapravo svojatalo određena ovlast povjerenstva koja ne proizlazi iz samoga zakona. Vjerujem da je ovaj put koji sam spomenuo malo prije, da povjerenstvo prevenira sukob interesa da je to ispravan put, da, također da kroz Zakon o sprječavanju sukoba interesa on ima i dovoljne mehanizme, a u Članku 7. Zakona o sprječavanju sukoba interesa postoji više nego dovoljnih mehanizama samom povjerenstvu da spriječi sukob interesa i da postupi ukoliko utvrdi da postoji sukob interesa.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, evo stali ste ovdje pred nas i govorite nam o prijedlogu Strategije sprečavanja korupcije za razdoblje 2021.- 2030. godina i siguran sam da ste aktivno sudjelovali na izradi te strategije i da ste znali da će tim dokumentom biti obuhvaćen i cilj jačanje transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti. U skladu s tim ciljem molio bih vas objašnjenje što mislite poduzeti i kako to mislite provoditi u segmentu transparentnosti imenovanja koja se obavljaju od strane ministara, Vlade pa i samog sabora, a sa ciljem da zaista budu imenovani kandidati koji imaju najbolje formalne kvalifikacije te sa ciljem da se poštuju prednosti koje su navedene u zakonima, a ne da im je najviša prednost podrška HDZ-a. Ovdje mislim i na imenovanja javnih bilježnika koja potpisujete vi osobno, a od kojih je neka veoma teško ili nemoguće valjano obrazložiti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, kvalitetnije uređenje imenovanja predstavnika ne samo jedinica lokalne samouprave nego i Vlade i drugih državnih tijela je navedeno u ovoj strategiji i njemu će svakako biti posvećena, posvećena je već sada mjera u ovoj strategiji ali će biti posvećene i određene aktivnosti u akcijskim planovima koji će se donositi kroz naredno razdoblje. Svakako je tu detektirano određene probleme u samoj praksi, prilikom primjerice odnosno prvenstveno u trgovačkim društvima jedinica lokalne samouprave tako da te aktivnosti koje se budu poduzimale svakako će ići u smjeru što transparentnijeg imenovanja predstavnika, ali isto tako i rada tih tijela. Hvala.
Sada je na redu kolega Brkan.
Poštovani ministre svjesni smo svi visokog postotka negativne percepcije građana što se tiče korupcije. Međutim, ono što zabrinjava je to vrlo niska razina svijesti o štetnosti korupcije kod građana bar na lokalnom nivou. Tako možemo vidjeti da se za bivšeg SDP-ovog gradonačelnica Čakovca koji je uhvaćen u koruptivnim radnjama skupljaju grupe potpore. U mojoj Makarskoj bivša SDP-ova vlast koja je izvukla 4 miliona iz gradskoga proračuna pomoću SDP-ovih odvjetnika, nađu se opravdanja, nešt ti oni su pošteni, sadašnja SDP-ova vlast u Makarskoj, dva poslovna prostora gradska bez javnog natječaja daje privatnoj kompaniji koja izvlači milijunske dobiti. I dalje se pravda oni su pošteni, vi niste. Kako promijeniti svijest građana da i SDP-ovci mogu biti lopovi?
Prije replike kolege Šimičevića odnosno odgovora ministra imamo povredu Poslovnika kolegice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega povrijedio je Članak 238., omalovažava naš zdravi razum, iznosi potpune neistine. Kao prva moram reći da osuđujem svaki oblik korupcije, bio HDZ, SDP itd., ali ne možete tu iznositi stvari koje ne stoje. Znači ovo nije bio gradonačelnik Čakovca bila je jedna druga pozicija, prema tome muljate i iznosite neistine. Hvala.
Da istina, koliko znam grupe za potpis nisu skupljane za gradonačelnika nego za župana. Jel tako? Da, pa počinio je kolega Brkan jednu grešku, lapsus, neću vam onda dati opomenu jer ste imali pravo. Želite li vi, povreda Poslovnika kolega Brkan, izvolite.
Pa upravo tako poštovani predsjedniče, povrijeđen je čl. 238.. Ja kad sam govorio o nečasnim radnjama bivšega gradonačelnika Čakovca koji je uhvaćen u koruptivnim dijelima, ja sam to govorio na osnovu onoga svega što je poznato javnosti otprije, možda sam se nekom crticom krivo izjasnio, ali svakako ja mislim da je poanta bitna da i SDP-ovci mogu biti korumpirani. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Da, gradonačelnik nije zbog koruptivnih radnji nego zbog lažnog optuživanja da je bio ovaj predmet nečijih prijetnji i tako, ali dobro nebitno sada. Ja ću ipak dati opomenu kolegi Brkanu, mislim da on nije trebao na ovaj način još jednom se javiti, pa idemo sada na odgovor kolege, ministra Malenice.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, dakle ja mislim da smo svi svjesni štetnosti korupcije, ali isto tako i prisutnosti korupcije u hrvatskom društvu. I mislim da svjesni trebamo biti toga da samo kroz kvalitetan zakonodavni okvir, ali isto tako podizanje svijesti o štetnosti korupcije kod samih građana možemo doprinjeti smanjenju pojavnosti korupcije u hrvatskom društvu. I ova strategija je zapravo prvi korak koja ide u smjeru kvalitetnijeg zakonodavnog okvira, niza, niz mjera i aktivnosti su usmjerene zapravo prema smanjenju odnosno preveniranju same korupcije jer smatramo da je tu prevencija ključ svega i tu kroz otvorenost i transparentnost u lokalnoj samoupravi nastavimo evo građanima omogućiti da budu upoznati sa svime što lokalna samouprava radi, o aktivnostima koje ona poduzima, o načinu trošenja javnih sredstava, ali vjerujem da ćemo kroz evo i nadolazeće izmjene Zakona o proračunu također to pojačati. Hvala.
Hvala ministre. Idemo na zadnju repliku, kolega Šimičević izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Poštovani ministre, evo pozdravljam donošenje Strategije o sprječavanju korupcije jer je to nužno da bi moglo funkcionirati društvo odnosno pravna država. Ova strategija je sveobuhvatna i inkluzivna jer su u nju uključeni svi sudionici u izradi, znači od Ministarstva pravosuđa do raznih udruga. Prioritet ove vlade je nulta tolerancija na korupciju i na sve oblike neprihvatljivog ponašanja i to je razvidno u više navrata i premijer vlade rekao g. Andrej Plenković i vi ministre u svojim izjavama, edukacija i prevencija su primarni oblici sprječavanja korupcije, ali isto tako ne smiju bježati i od represije, kad se iscrpi edukacija i prevencija onda, onda mora stupiti i represija [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Ja vas pitam [[Upadica: Hvala vam]] što će sud napraviti da se smanje trajanje [[Upadica: Kolega Šimičević, hvala vam lijepo]] sudskih procesa?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, svjesni smo izazova dugotrajnosti sudskih postupaka, velikog broja neriješenih predmeta, dakle to su dvije stvari koje svakako ne ulijevaju povjerenje građana u pravosuđe, ali kroz akcijski plan koje Ministarstvo pravosuđa i uprave poduzima, ali isto tako kroz pripremu izmjene zakonodavnog okvira, prvenstveno Zakona o kaznenom postupku i Zakona o parničnom postupku, idemo u smjeru da se ubrza, ubrzaju sudski postupci. Akcijski planovi idu odnosno idu za tim da se pojedini sudovi, predsjednici sudova ili suci angažiraju da pojačaju učinkovitost rada na pojedinim predmetima i da se smanji broj zaostalih predmeta, dakle trenutačno ih ima preko 400.000 neriješenih predmeta i vjerujem da će i ovi akcijski planovi koje mi trenutačno poduzimamo pokazati određene rezultate već krajem ove godine. Hvala.
Ministre hvala, gotovi ste s replikama, možete se vratiti na svoje mjesto. Pozivam sada izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Povreda Poslovnika? Izvolite kolega Miletić da čujem to šta je sad.
Poštovani predsjedniče HS g. Jandroković, čl. 180., dakle molim vas da s obzirom da je mijenjan dnevni red i da predstavnik matičnog odbora ne može doći i iznijeti mišljenje, dakle navedenog odbora antikorupcijskog, pa vas molim ako možemo napravit jednu pauzicu da popijemo kavu do 11 i 45 i da onda može predsjednik antikorupcijskog odbora doći ovdje i pročitati mišljenje.
Kolega Miletić, naravno da nema povrede Poslovnika. Kolega Grmoja je došao ovdje i pitao me je da li može stanka, naravno da ne može jer je još od petka poznato da će danas prva točka dnevnog reda biti upravo ova o kojoj sada raspravljamo i on je mogao promijeniti termin nadležnog odbora odnosno nacionalnog vijeća jer je imao dovoljno vremena. Još od sredine prošlog tjedna zna se, tada sam najavio da ćemo o ovoj točci raspravljati u ovome tjednu i morao je voditi računa o tome kada će biti ova rasprava, to znade od petka i da je o tome vodio brigu mogao je kasnije sazvati, ranije ujutro, jučer, sutra, bilo kada, ali ne baš u vrijeme kad je ova rasprava. Tako da ne mogu ja podrediti raspravu na plenarnoj sjednici radu jednog odbora odnosno vijeća. Tako da razumijem što želite reći, ali tu nema povrede Poslovnika. Budući da se ne javlja nitko od izvjestitelja odbora idemo sada onda na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Mosta, poštovani kolega Petrov i nakon njega kolega Miletić, izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, vlada vođena strankom koja je osuđena za korupciju predlaže Strategiju borbe protiv korupcije, stranka koja ima sudski certifikat za korupciju, stranka u čije je vrijeme zadnjih 5.g. odselilo četvrt milijuna ljudi iz Hrvatske. Zašto ovoliko oštro? Zato što vidim da danas u raspravi ne pokazujete niti mrvu žaljenja, niti mrvu razuma, razumijevanja i kajanja za ono što ste napravili, zato ovako oštro inače bi bili konstruktivniji, ne u ovoj raspravi u prvih sat vremena ja vidim opravdanja, ja vidim čak aboliranje razumijevanje korupcije. Znate to je slabost pojedinaca, da to je slabost pojedinaca. Slabost pojedinaca kao što je korupcija koja šteti društvu se treba kazniti jer ako se ne kazni onda postaje pravilo i društvo pati. Nema razumijevanja za korupciju. Nema razumijevanja za takvu slabost. Takvi ljudi ne mogu voditi politiku. Što vi radite? Vi idete toliko daleko da optužujete SKH, pa jel vama jasno koliko to jadno zvuči, koliko to smiješno zvuči. I kada govorite da vi nećete prihvatiti kolektivnu odgovornost, pa ljudi moji vi ste kolektivno odgovorni, vas je Vrhovni sud ljudi proglasio odgovornima po Zakonu o odgovornosti pravnih osoba, napismeno. I zato završite s tom pričom. Pametnije, odgovornije, zrelije bi bilo, ljudi napravili smo problem i svi griješimo, ali zakopavanje glave u pijesak, dociranje drugima dok imate s Vrhovnog suda presudu za organiziranu korupciju je smiješno, smiješno. Umjesto jačanja institucija za borbu protiv korupcije Vlada nastavlja kresati i ono malo ovlasti preostalim institucijama pa to vidimo i da je napravila sa Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa. A što se tiče same ove strategije, ljudi to su vam čisti sporedni tehnički detalji čime se odvraća pozornost od katastrofalnog stanja u institucijama. Nekad je prije sama predsjednica države treba položiti račun za putne naloge, danas je, danas su putni nalozi veleposlanikove supruge državna tajna. Danas predsjednik Vlade kada treba tumačiti mišljenje Europske komisije koja govori da smo na dnu, da smo šampioni korupcije u EU, znate kako on govori, Europska komisija nije prepoznala naše učinjene pozitivne pomake. Zanimljivo. Što Europska komisija kad vam odgovara je dobra, kad ne odgovara i ne gleda kroz vaše ružičaste naočale nije dobra. Molim vas recite mi koji su pozitivni pomaci? Dok ova Vlada nije sjela mi nismo bili najgori u Europi. Danas smo najgori u Europi, danas smo šampioni korupcije u Europi. Pola Vlade vam je otišlo i to danas nitko još ne spominje, pola Vlade vam je otišlo u prošlom sazivu zbog sumnje na korupciju. Ljudi, o kojim pozitivnim pomacima govorite? O kojim pozitivnim pomacima govori Andrej Plenković? I toga trebamo biti svjesni. Trebamo biti realni, trebamo biti racionalni. Neće vam se korupcija iskorijeniti na način da ćete je abolirati. Neće nekakva edukacija odvratiti suce ili bilo koje druge javne dužnosnike od primanja mita nego će to napraviti oštre zakonske kazne. Gdje su? Neće vam edukacija zaustaviti niti državne odvjetnike, niti druge javne dužnosnike od skrivanja milijuna po gepecima i podrumima, nego strah od Remetinca. Gdje je to? Kada gledate praksu drugih država onda možete vidjeti da je Slovačka promijenila priču. Znate kako? Osnovala je neovisno tijelo. Deseci sudaca, policajaca i javni dužnosnika nakon promjene vlasti zbog korupcije završilo u zatvorima. A kako ste krenuli i kako opravdavate korupciju bojim se da će i to dogoditi nakon promjene ove vlasti jer tada će biti potrebno vidjeti tko je skrivao korupciju, tko je zataškavao korupciju. Ljudi nemojte ići u tom smjeru. Nije potrebno. Hrvatska ne zaslužuje takav smjer. Ono što je najgore je kako ova Vlada vidi Hrvatsku po pitanju borbe protiv korupcije za 10 godina. I to piše u ovoj strategiji. Znate gdje nas vidi? Po njihovim ciljanim vrijednostima borbe protiv korupcije Hrvatska bi 2030. trebala zauzeti mjesto na ljestvici korupcije koju sada zauzima Bugarska. Znači Hrvatska bi po ovome za 10 godina trebala i za 10 godina trebala biti ispod prosjeka EU. I zato ćemo vam odbiti ovo mrtvo slovo na papiru. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Sanader, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice, kolege, moram priznati da me ova rasprava malo podsjeća na onu situaciju u, biblijsku, u prvom vrtu u Edenu, ako uzmemo da je HDZ oprostite mi na ovim slikama Eva, a SDP Adam i sad ja između, a zmija je zlo jel ko i kod nas to znamo da je to jedna slika je li, ne, i sad ja slušam ovi prebacuju ovima, ovi ovima, ovi ovima, nitko nije kriv je li, to je nevjerojatno ta slika. Eva se dala nagovoriti od zla ali kad ju je Bog s tim suočio onda je rekla nisam ja kriva, nisam ja kriva, zmija me nagovorila, onda kad, a tko je kriv, nisam ja, nisam ja, dakle nitko nije kriv ni Adam, ni Eva ni nitko. Ja bi volio da, znate kako i mi u MOST-u pričali smo o tome neki ste nešto govorili, tko negdje pogriješi evo dakle ispričaš se, pokaješ se i kažeš da oprostite pogriješili smo, pogriješio je taj netko. Ja npr. nisam, ali taj netko je pogriješio. Zar nije to preduvjet da možeš ići naprijed ako priznaš pogrešku. Što to prebacivanje loptica, to mi je baš evo ne sviđa mi se to nikako dakle kao čovjeku je li ne, nitko nije kriv je li ne. Korupcija je produkt u stvari pokvarenog društva. Ja stvarno vjerujem u to, govorio sam danas ujutro u stanci, država nije koruptivna, nije. Zakon po sebi u fundamentu ne može bit koruptivan i ja , ja vjerujem kao Marin Miletić stranka kao stranka ne može bit koruptivna, stranka kao stranka, ali ljudi koji čine stranku mogu bit koruptivni, tako i bilo koji dakle ne znam u SDP-u, Mostu, HDZ-u, u DP-u, ne znam, Možemo!, dakle ljudi koji nešto čine mogu biti pošteni, kvalitetni i dobri, a mogu bit koruptivni. Ljudi su ti koji nešto čine i zato bi volio da jasnije svi skupa nekako komuniciramo i da kažemo ako nešto ne valja ne valja, ako je netko negdje pogriješio pogriješio, ako sam ja negdje pao pao, ispričaš se, pospeš se pepelom i evo tu sam narode ako me hoćeš dalje idemo naprijed, ako ne bavi se s nečim drugim. Dakle govorio sam u stanci da mi je uistinu argumentum ad absurdum s jedne strane da slušamo evo kako Strategiju borbe protiv korupcije predlažu oni koji imaju iskustva s korupcijom jer imaju kao pojedinci je li ne unutar jedne organizacije. No s druge strane iskustveno kad nešto prođeš znaš gdje više ne smiješ ništa ponoviti da ti se ponovo nešto ne dogodi. Pa ja se molim dragom Bogu da, da, da uspije to i da, da ta korupcija se uguši. I zato sam ostao začuđen kad je kolega Kirin govorio o tome ono ko korupcija je zmaj, ovo ja nadodajem zmaj, nije on rekao zmaj, nego kao borit ćemo se, pokušat ćemo je, pokušat ćemo, šta ćeš pokušat brate, šta ćeš pokušat brate i sestro na koncu, dakle ne prihvaćaš ju i boriš se protiv nje i želiš joj stat s nogom na glavu, zgnječit ju da je nema u tvom dvorištu nigdje drugdje i to ovaj zakon ministre mora napravit. Dakle, vi kao pošten čovjek morate izgorit, dakle nema nikoga iznad vas i ispod vas nego dragi Bog i ta korupcija treba se istjerat, istjerat, polit benzinom, zapalit da nestane, da možemo ić naprijed kao država. Mlada smo država, to nas steže, ta omča, ne možemo disat, kad god pomisliš prodisali smo opet nas dolje gurne ispod površine. I zato mi u Klubu Mosta predlažemo da se Vladi RH možda oduzme status predlagatelja da do božićne stanke utvrdimo nove procese i da se nekom od radnih tijela sabora da da bude predlagatelj ovdje evo ako je moguće. Hvala.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika, kolega Petrov samodopadno docira članovima Kluba HDZ-a. Kolega Petrov i za mene i 15-tak zastupnika HDZ-a protiv kojega se ne vodi niti jedan postupak, niti sudski, niti je utvrđen u sukobu interesa za razliku od vas čija će politička ostavština biti prevara birača javnobilježničkom izjavom i ostavština koja je gradonačelniku Metkovića ostavila milijun kuna troškova koje ste vi prouzročili nezakonitim postupanjem i otkazom brojnim radnicima i službenicima grada Metkovića.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, imate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., zastupnik Petrov zaista vrijeđa zastupnike ovdje sve prisutne, a i javnost time što on naknadnom pameću se sjetio moralizirati protiv stranke koje je silno želio ući u vlast, u vladu i pod okriljem noći je šetao od jedne stranke do druge stranke željne učešća u vlasti, a već tada je znao vjerojatno da postoji proces Fimi-medije, ali zbog svojih interesa to ga nije smetalo.
Imamo opomena. Marin Piletić, poštovani zastupnik, izvolite, povreda Poslovnika.
238., poštovani potpredsjedniče, zastupnik Petrov kaže da je jadno što je SKH i SDP u trenucima kad se Hrvatska stvarala okupirao narodnu državnu imovinu, zaplijenio stotine kvadrata imovine koja po zakonu treba pripasti državi, onemogućio stvarnim korisnicima jedinicama lokalne i regionalne samouprave da raspolažu tim nekretninama koje je plaćeno novcem naroda ne partije. Tko će bit protiv ove strategije? Vaš klub koji čini nekolicina kumova i bračni par, kad treba se zaposlit na filozofski bračni par se zaposli na filozofski, kad treba vodit HRT onda se bračni par … [[Govornik se ne razumije]] na HRT, kad treba u sabor [[Upadica: Vrijeme]] bračni par … [[Govornik se ne razumije]] u sabor [[Upadica: Vrijeme]]
Vi ste ovo iskoristili za repliku i imate opomenu i molim vas nemojte zloupotrebljavat vrijeme. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Kolega Miletić povrijedio je 238. koristeći biblijske motive za ove svoje političke konstrukcije ovdje u saboru. Međutim, govoreći o tome kako treba stat korupciji nogom na glavu, mene zanima kako će on stat na glavu Boži Petrova u aferi kum, kako će stat kad je svog šogora imenovao tamo gdje nije trebao itd.. Most, pa odlučite se već jednom, stanite prvo na glavu sami sebi.
I vi ste ovo iskoristili za repliciranje, imate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., g. Božo Petrov vrijeđa zapravo sve zastupnike HDZ-a koji su u ovom sazivu sabora. Ja se osjećam ponosni Hrvat i ponosni član HDZ-a i nisam otuđio nijedne lipe i za što vjerujem da i svi ovi ljudi ovdje koji sjede, tako da nema kolektivne odgovornosti i ako već govori o krivici neka govori o imenu i prezimenu, a ne o HDZ-u. Hvala.
Dobro, imamo opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, evo povreda Poslovnika, čl. 283., doista vrijeđa [[Upadica: 238.]] 238., vrijeđa zastupnika HDZ-a pozivajući se stalno na prošlost, na povijest, na afere. Ja ne znam da li postoji neka studija koja bi pokazala koliko su stranke, s obzirom na to vrijeme koliko su provele na vlasti i imale afera. Mislim da bi to bilo vrlo interesantno i da bi tu Most daleko daleko prednjačio čak i ispred SDP-a, kad bi to izračunali da vidimo, s obzirom na broj članova i vrijeme koje su proveli u vlasti, koliko su imali tih afera. Evo, hvala.
Opomena i vama jer je ovo zloupotreba Poslovnika. Sljedeći je povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, ja bih lijepo molio da se cijela rasprava vrati na samu korupciju iz razloga što je ovo sad počela biti dakle na osobnoj osnovi ovdje napadi. A s druge strane ću vas upozoriti, ne znam da li ste bili ovdje u Saboru, dakle kolega Nikola Grmoja je dobio 2 opomene zbog toga što je prekršio vrijeme na -15 sekundi, gospodin, odnosno kolega Piletić je -17 sekundi imao i dobio je samo jednu opomenu. Volio bih da se uvedu jednaka prava za sve nas zastupnike, dakle da možemo raspravljati, da svi budemo dakle jednako tretirani u saborskom govornicom.
Dobro. Hvala na upozorenju, vama isto opomena. Sljedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Povrijeđen je Poslovnik 238, kolega Troskot, on ne shvaća da je i on dio neke stranke i da ne može napadati drugu stranku, a onda kad netko napadne Most, onda tu nešto malo plače i kaže vratimo se na ono što je bit. Pa kolega Petrov ovdje nije ništa govorio o Strategiji, samo je napadao HDZ cijelo vrijeme.
Druga opomena i vama. G. Božo Petrov, povreda Poslovnika.
Povreda čl. 238, čast mi je dobiti 3. opomenu i ne biti u ovome društvu jer kada se vas opominje, opominje vas se s razlogom jer ste odgovorni. I shvatite to. Novac koji je ukrao vaš šef, vi ste koristili da biste danas sjedili tu. Kraj priče. A o Strategiji sam rekao i rekao sam da je nedostojna rasprave u hrvatskoj sabornici jer nije dovoljno dobra. I tehnički loša. Okej? Hvala.
Dobro. Kako ste i sami najavili, ovo je vaša treća opomena, gubite pravo riječi do kraja rasprave po ovoj točci dnevnog reda. Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238, g. Božo Petrov vrijeđa sve nas članove HDZ-a, ja vam moram reći g. Petrov da ja nemam nikakvu kaznu, odnosno nikakvu ovaj, Povjerenstvo za sukob interesa o, niti kaznu niti upozorenje, a vi ju imate, stoga ovaj, ne mora vas biti sramota sjediti ovdje sa nama, ja niti ostali članovi nemamo takvih upozorenja niti kazni, stoga se vi trebate ispričati nama, a ne vi nama.
I vama opomena jer ste ovo iskoristili kao repliku. Nema više povreda. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovo sve više nalikuje na natjecanje u tome tko ima više koruptivnih afera, nadam se da ćemo se vratiti na bit mada jutros kada sam krenula u Sabor, srela sam poznanika, pita me čime se danas bavite, ja kažem Strategija borbe protiv korupcije, čovjek se nasmijao. Nakon toga se malo zamislio pa je rekao u biti, to je tragikomično. Svi smo već oguglali na to i prihvatili korupciju kao nešto što je eto, normalno, a nije normalno i ne smije biti normalno i vraćam se na ovu viziju koja je stvarno dobro sročena, ali bojim se da će nam trebati malo više od 10 godina jer kako smo krenuli i kakva je situacija na terenu, čini mi se da uz ove vlade kontinuiteta, nećemo ni 9999. iskorijeniti korupciju, a ne do 2030. do koje je ova Strategija. Zašto to govorim? Situacija u kojoj se Hrvatska nalazi i to ne samo danas već godinama uistinu ne ulijeva povjerenje i izaziva podsmijeh. Afere se nižu jedna za drugom, uzalud sve ove priče, korupcija ima ime i prezime, nulta tolerancija na korupciju, itd. Sve vam ide na to da mediji pišu neko vrijeme, a onda se smisli nekakvo zgodno PR ima, maestro mali, maestro veliki, Spice, ovo, ono, vamo, tamo i lagano to padne u zaborav i jedno velike ništa. Presude nam dolaze 11 godina poslije, pa čak i duže jer eto, to ima 10 tisuća stranica, 20 tisuća stranica, 50 tisuća stranica, itd., pa i pristupni ugovor u EU Hrvatske ima 17 tisuća stranica pa kažu vladajući ne treba referendum za kunu, o tome smo se već izjasnili. Ma tko je pročitao tih 17 tisuća stranica kad je izašao na referendum za ulazak u EU? Pojavi se neka nova afera i tako u krug. Broj ministara u svakoj vladi koju smo mi imali do sada, bilo HDZ-ova, bilo SDP-ova, nebitno, uz koje se vežu jedna ili više afera je uistinu popriličan i ne čudi stoga što je percepcija takva da 97% građana smatra kako je korupcija raširena, 54% građana smatra da korupcija utječe na njih u osobnom životu, a 57% poduzeća smatra kako korupcija predstavlja problem za poslovanja, za njihovo poslovanje i po tome smo mi najgori u EU, to je činjenica, možete se vi sad prepucavati, povreda Poslovnika, vamo, tamo, nismo odgovorni, odgovorni ste. Držimo neslavno prvo mjesto po ovim pokazateljima. Imali smo mi Strategiju i prošlih 10 godina i prije toga, što se promijenilo? Manje-više ništa. Vidimo, fokus je na lokalne zajednice, ima tamo svega, ali onog trenutka kada se bude tražilo da svi općinski, gradski i županijski proračuni budu transparentni do zadnje lipe, onda ću vam povjerovati da se uistinu borite protiv korupcije. Onda ću vam povjerovati da se sredstva iz proračuna, sredstva poreznih obveznika neće trošiti na janjetinu, kulene i parfeme nego na ono što je našim građanima potrebno. Navodite transparentnost u ovom dokumentu i pristup informacijama kao temeljno pravo, pa ministri ni nama saborskim zastupnicima ne odgovaraju u zato propisanim rokovima pa što bi onda odgovarali građanima. Na razini lokalne i regionalne samouprave vidjeli smo i danas u Splitu cirkus, poslije izbora podjela plijena. Tko će vodovod, tko, počnu ko kad djeca igraju monopol, društvenu igru, tko će vodovod, tko će stambeno, tko će ovo, tko će di ćemo nadzorni odbor. Na sjednici Gradskog vijeća grada Osijeka prije par dana u kazališno vijeće Dječjeg kazališta Branka Mihaljevića su imenovali 2 člana jedan je doktor dentalne medicine, drugi administrativni tajnik pročelnika u Upravnom odjelu za poljoprivredu i ruralni razvoj Osječko-baranjske županije mada Zakon o kazalištu lijepo kaže da to moraju biti ugledni umjetnici, radnici u kulturi, kazališni umjetnici, zaposlenici kulturne ustanove itd., a ne zubari i tajnici, ali opet to nije smetalo gradsko vijeće. Podsjetite me tko je ono na vlasti u gradu Osijeku, da nije možda HDZ sa svojih jedno 6-7 koalicijskih partnera. Često mi čujemo kako se tuži premijer kaže svi udaraju po HDZ-u i smatra da je HDZ stalno baražnom paljbom. No, je li uistinu tako? Jeste čitali malo o ovim imenovanjima, pa ja baš i nisam jel. Ne pišu nešto o tome ni lokalne novine, Glas Slavonija, a kako bi i pisali kada im za plaću županijska ustanova koju je utemeljila Osječko-baranjska županija radi se o Ljekarnama Srce, ljekarnama Osječko-baranjske županije je posudila milion i 100 tisuća kuna u dva navrata, jednom 400.000, drugi put 700.000 mada u svom statutu u Članku 7. se posuđivanje novaca i financijske transakcije ne navode kao djelatnost upravo tih ljekarni. Podsjetite me tko je ono na vlasti u Osječko-baranjskoj Županiji? Da nije opet HDZ? Ili se ja to nešto krivo sam pokupila i tko će odgovarati za ovo gospodine državni tajniče, koji je eto baš iz Osijeka. Kako će ova strategija koju ste vi nama danas stavili na klupe spriječiti ovo kadroviranje koje je protivno zakonu, protuzakonito je i posuđivanje privatnim tvrtkama i to medijima od strane ustanove kojoj je osnivač Osječko-baranjska županija ili neka druga županija. Što ćete sad vi napraviti, evo sad znate, tražili ste konkretno? Evo, imate konkretno. Bit će vjerojatno pojeo vuk magare, zastupnica je nešto rekla, nadamo se da to mediji neće primijetiti i samo da ne bude negdje na naslovnici, idemo dalje rekli bi Amerikanci business as usual. U Austriji je austrijski kancelar Sebastian Kurz osumnjičen zajedno sa svojim najbližim suradnicima da je novcem poreznih obveznika plaćao medijima da objavljuju pozitivne članke o njemu i stranci. U Austriji je to očigledno korupcija. U Hrvatskoj nitko se ni ne zakašlje na takvo nešto, ni ne zakašlje. I ja ne znam zašto vi mislite da ćemo mi ovu strategiju shvatiti onda ozbiljno. Kad imate koruptivnih radnji na svim razinama svuda oko nas. Ovakvih primjera koje sam ja iznijela imate u brojnim općinama, gradovima, županijama, tvrtkama koje osnivaju te iste županije, gradovi, općine. Ne znam zašto se čudite zašto tražimo nekakvu odgovornost. Ne znam. Ono što vidimo, što su predviđene mjere počinju riječima jačanje edukacije, unapređenje, razvoj sustava, digitalizacija. Pa će biti neki aktivski, neki planovi akcijski, pa nešto pa vamo pa tamo pa će se za 3 godine pa će se ovo ono, neka prođe vrijeme. Ali morate biti svjesni da je i korupcija jedan od razloga zašto ljudi odlaze, zašto se sele iz Hrvatske. Oni žele živjeti u uređenoj državi i jednostavno ne da im se da za svaku sitnicu moraju što bi naš narod rekao tražit vezu. Građani operativno već godinama provode svoju strategiju borbe protiv korupcije i to tako što odlaze iz Hrvatske. Na taj način vam govore da su izgubili vjeru da se ovdje išta može promijeniti i jednostavno su otišli živjeti u uređene države. To je njihovo mišljenje o vašoj borbi protiv korupcije. Vrlo jasno i glasno su ga iznijeli tako što su bespovratno napustili Hrvatsku. I ne morate se za tu presudu ispričavat meni, ne morate, ni meni ni ovdje saborskim kolegama, ali ispričajte se hrvatskim građanima, ispričajte se ljudima koji su zbog korupcije napustili hrvatsku državu i nikada se više ne namjeravaju u nju vratit upravo zbog korupcije. Ispričajte se.
Dobro. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče povrijeđen je Članak 238., kolegica vrijeđa nas zastupnike koji dolazimo iz Osječko-baranjske županije ovaj na način da iznosi različite insinuacije. Ja ne vidim šta je problem u tome da se u upravno vijeće nekog kazališta stave ljudi koji nisu nužno djelatnici u kulturi, dakle da li samo oni moraju biti tamo. Znači u nedostatku nekakvih stvarnih argumenata vi iznosite koje kakve fiktivne samo da biste izliječili svoje frustracije jer ste izgubili te izbore tamo. Hvala.
To je bila vaša replika, imate opomenu, to vam je druga opomena. Slijedi povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođa Vučemilović slušala sam tu vašu ovu raspravu, ali, povrijedili ste Članak 238., jer vrijeđate velite da se mi moramo ne ispričati vama tu u saboru, nego građanima, a kome ćete se vi ispričati gospođo Vučemilović da ste došli u ovaj Hrvatski sabor i napustili ste ju. A HDZ je stabilna stranka koja je ostala čvrsta i u koju građani imaju povjerenje. Hvala lijepa.
Slijedi povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče Članak 185., izvjestitelj radnog tijela koje je razmotrilo prijedlog zakona može iznijeti mišljenja, stajališta, primjedbe i prijedloge koje je zauzelo radno tijelo. Budući da je mijenjan raspored, ova točka je treba biti idući tjedan i ja sam kao predsjednik antikorupcijskog vijeća sazvao sjednicu za danas, nisam je mogao otkazati zbog vanjskih članova, to je tijelo koje ima vanjske članove, nisam imao priliku iznijeti mišljenje, ja vas molim da mi izađete u susret i da iznesem mišljenje radnog tijela evo sada nakon ovih povreda Poslovnika.
Ovo nije moja kuća, niti moja odluka. Postoji Poslovnik, postoji Poslovnik tumačenje ovdje Poslovnika je da ne možete. Vi se možete žalit Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, ako oni odobre onda ćemo vam dati priliku. Imamo povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Članak 238., mada ovdje kolega Šašlin povrijedio jednu načelnu stvar, a to je poštivanje hrvatskih zakona. Ja vidim da vama nije jasno da zakone treba poštivati. Zakon lijepo kaže tko može biti u kazališnom vijeću, ako su vama zubar i tajnica u županiji kulturni djelatnici, meni nisu, a nisu ni gradskim vijećnicima koji su pokrenuli postupak zbog toga. Tako da zakon moraju poštivati svi pa tako i oni koji su na vlasti i oni koji su u oporbi.
Vi ste ovo iskoristili povredu da bi njima odgovorili na repliku, zato i vama opomena. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik …
Poštovani potpredsjedničke sabora, prije svega svi znamo i toga smo svjesni da je loša vlast temelj korupcije, a od korupcije koristi imaju samo moćni, a štetu imaju svi. Pogotovo štetu imaju oni najsiromašniji i oni koji posluju po propisima, koji se drže reda i posluju pošteno. Puno je rečeno o tome no nažalost u Hrvatskoj je malo na tom pitanju rađeno i učinjeno. Hrvatska je nažalost danas osiromašena i opljačkana zemlja i na toj nesreći neki su se obogatili, a kao što je vidljivo iz primjera i ove i prošle Plenkovićeve Vlade, neki se i dalje bogate. Korupcija ne samo da izjeda hrvatsko društvo, zbog nje živimo lošije, zbog nje su mirovine manje, zbog nje su plaće manje, ona jednostavno smanjuje šansu društvu za uspjeh, zbog nje mladi iseljavaju, zbog nje su investicije na razini koje nikad nisu bile, na rekordno niskim razinama. A posebno žalosti gubitak povjerenja građana u sustav institucija nadzora. Jer kad ljudi vide da oni koji bi ih trebali štititi od korupcije poput pravosudnih organa i drugih institucija nadzora zapravo često pred tom korupcijom zatvaraju oči. Prema izvješćima Transparency Internationala godišnje u korupciju u privatne džepove slije se nekoliko milijardi kuna i to nije smiješno. Tih nekoliko milijardi kuna da umjesto odu u privatne džepove mogle su otići u povećanje plaća, mogle su otići u povećanje mirovina, mogle su otići u povećanje naknada za osobe sa invaliditetom koje su i dalje mizerne i jadne. Ono što je jasno i ono što je iz ovog izvješća vidljivo i ove strategije tzv. Strategije borbe protiv korupcije da je Hrvatska i dalje među najkorumpiranijim zemljama u Europi i da tu zapravo nema pomaka. Mi svake godine sve dublje i dublje na tom planu tonemo. A indeks percepcije korupcije po kojem smo na 63 mjestu zapravo direktno ukazuje na način funkcioniranja i državnog aparata i države i Vlade, ali i svega onoga što Vlada čini kako bi se borila protiv korupcije. A što čini? Ne poduzima zapravo ništa. I možete imati najbolju Strategiju sprječavanja korupcije ako nemate političke volje, ako nemate političke snage da se ona provede, jednostavno sve pada u vodu. U Hrvatskoj nažalost nema ni političke volje, nema ni političke snage, a nema ni strategije. Jer ovo ne da nije strategija ovo je jedan seminarski rad ministra Malenice kojeg sada nema, a o važnosti ove teme za HDZ i vladajuće najbolje govori to da ovdje ni nema ni predsjednika Vlade, a i ovu raspravu je napustio i resorni ministar. Što se tiče volje da se u Hrvatskoj korupcija iskorijeni možda je sve nabolje rečeno upravo prošli tjedan kada je HDZ kao politička stranka dobio presudu za lopovluk. Tada da se umjesto ovo vodstvo HDZ-a ogradi od toga i ispriča hrvatskim građanima oni su zapravo negirali bilo kakvu odgovornost HDZ-a prebacujući sve na Ivu Sanadera i njegovu osobnu odgovornost. Ali Ivo Sanader nije bog zna tko, Ivo Sanader je bivši predsjednik HDZ-a, on je čovjek čiji mnogi njegovi suradnici i danas sjede u ovom Hrvatskom saboru od kojih su neki za njega nosili i crne torbe. To vi vrlo dobro znate. On je kriv, al eto oni kao nemaju apsolutno nikakve veze sa njim. Naravno da je i sam predsjednik Vlade Plenković prao ruke od svog političkog patrona iz Ministarstva vanjskih poslova Ive Sanadera i relativizirao tu krivicu umjesto da se ispričao hrvatskim građanima. A zašto je to radio? Zato jer je i on sam vodio Vladu iz koje je u prošlom mandatu otišlo 14 ministara zbog sumnje u kaznena djela i korupciju. Pa tko je onda najodgovorniji za to, valjda šef orkestra, vođa orkestra, šef hrvatske Vlade koji ne samo da se nije imao potrebu ispričati, nego na tom polju nije ništa ni rekao i negirao je svoju bilo kakvu odgovornosti. Pogledajte Austriju, da netko je dobro primijetio, u kojoj su se pojavile indicije za kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti od strane ljudi u austrijskoj vladi i Kurtz je odmah ne razmišljajući dao ostavku na mjesto kancelara jer je rekao kako je Austrija važnija od njega. Naravno da je u našem slučaju za vladajuće parola slijedeća, Hrvatska naravno nije važnija od njih jer oni i njihov model vladanja su zapravo važniji od Hrvatske. U Hrvatskoj nažalost ne postoji ta osobna politička odgovornost jer da postoje ministri i u ovoj vladi kojima smo svjedočili u brojnim aferama bi odavno dali ostavke. Korupcija ide i toliko daleko da se i sustav cijepljenja izvrgnuo javnoj sramoti i u Hrvatskoj unatoč navodno jakim vezama u Briselu vlada na početku nije osigurala dovoljne količine cjepiva, nakon toga sustav „Cijepi se“ je pao prije nego što se digao, a za taj sustav netko je naravno uzeo velike novce. Tu nikakve odgovornosti nije bilo ni za zdravlje, ni za građane, a pogotovo ne za one koji su umrli zbog neadekvatnosti i pravovremene upotrebe cjepiva i neadekvatne reakcije vlade. I to je razlog zašto je Hrvatska i na dnu procijepljenosti, zato jer su ljudi izgubili povjerenje u vladu, u institucije. Pogledajte nordijske države, pogledajte države u kojima ljudi imaju povjerenja u svoje institucije. Tek su rijetki primjeri osobne odgovornosti političara u Hrvatskoj i upravo ti rijetki primjeri su zapravo potvrda da iznimka potvrđuje pravilo, a pravilo je da osobne odgovornosti u politici danas još uvijek nema. Politika u Klubu Socijaldemokrata za nas nije vlast već isključivo odgovornost, tako ju gledamo. I naš cilj nije vlast nego je naš, naš cilj je da politika bude sredstvo kojim ćemo omogućiti dostojanstven život svakom čovjeku u Hrvatskoj, bolji život, a zato ta vlast ne smije biti korumpirana i zato ćemo se nastaviti boriti za ciljeve koji su iznimno važni kad je u pitanju borba protiv korupcije, a to je jačanje i zaštita nezavisnih institucija nadzora, to je sustavno utvrđivanje porijekla imovine, imovinskih kartica, te oduzimanje imovine stečene zlouporabama, to je pooštravanje kazni i ubrzavanje postupaka za korupcijske slučajeve, to je uvođenje strože i neovisne kontrole javnih nabava, trošenje javnog novca i imovinskih kartica. Važno je i poštovanje i jamčenje slobode medija i novinara, te jačanje istraživačkog novinarstva, neprofitnih medija, kao i organizacija civilnog društva koji su pod velikim pritiskom. Također moramo omogućiti i proaktivne objave javnih podataka kao jednog od glavnih temelja prevencije korupcije. Važno je također i učinkovito nadziranje financiranja stranaka i kampanja uključujući i referendumske kampanje uz osiguravanje stručnosti, a ne podobnosti kod zapošljavanja u javnim poduzećima i drugim institucijama. Također iznimno je važno i transparentno, te učinkovito raspolaganje i upravljanje javnom imovinom uključujući i procese privatizacije, kao i objavljivanje proračuna na svim razinama kako bi ti proračuni bili jednostavno transparentniji i razumljiviji i kako bi se bolje mogli pratiti kad je u pitanju sumnje na koruptivne radnje. Ono što treba isto tako također omogućiti je da se spriječi bijeg krivaca preko granica naše zemlje kojem često svjedočimo. Ja i dalje vjerujem da je Hrvatska zemlja koja ima velik potencijal i šansu za uspjeh, ali samo ako se riješimo korupcije i samo ako joj služe ljudi koji su joj spremni služiti, a ne oni koji su ju spremni pljačkati. Naš zadatak, prvenstveno tu vidim ulogu HS i zastupnika, je ojačati institucije naše zemlje, posebno institucije nadzora jer formula je jasna. Jaka država znači jake institucije, jake institucije nadzora znače uspješnu Hrvatsku, bez toga nema ničega. Zato mi je žao što se i ova rasprava iz političkih razloga odgurala u ovaj tjedan što ona nije bila na dan kad je trebala biti, a iz političkih razloga je prebačena jer je taj dan bila presuda Ivi Sanaderu i što ovo antikorupcijsko povjerenstvo o kojem je kolega govorio iz Kluba zastupnika Mosta nije održano drugi dan već se sve gura u jedan dan kako bi se eto što manje pričalo o korupciji koja je evidentno prisutna u Hrvatskoj, koja je nikad izraženija i koju HDZ je, dakle zastupnici HDZ-a gorljivo brane kao da je nema, to je nešto što je po meni nedopustivo, kao što je nedopustivo g. potpredsjedniče sabora da se danas, to ću ovdje isto reći prije nego što odgovorim vjerojatno na replike koje će biti, koristi Poslovnik HS kao alat za repliciranje i institut povrede Poslovnika umjesto da se zastupnici koncentriraju na svoje pojedinačne rasprave i ono što će reći. To je čista zloupotreba institucije i HS i Poslovnika, to nije dobro ni za parlamentarizam i to dodatno srozava ugled HS, a HS je institucija koja bi našoj zemlji trebala vratiti povjerenje i građanima osigurati zapravo to važno povjerenje u institucije. Hvala vam.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prva je poštovani zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega je povrijedio čl. 238., govori o isprici, pa evo pitam kolegu Bernardića, kada će se on ispričat za plesanje kola sa županicom Lovrić Merzel, kada će se ispričati za naricanje i plakanje s g. Kovačem, kada će se ispričati za to što primjerice Ikić Baniček nije dostavila dokumente koje je naložio USKOK? Kada govori o HDZ-u ja ga pitam što je sa SDP-om SKH, kada misli i zašto nije ništa poduzeo oko vraćanja imovine koja je uknjižena '90.-tih godina? Što se tiče povjerenja u vladu dovoljno vam govori jučerašnje istraživanje, a povjerenje u Socijaldemokrate je toliko da nije stalo u to istraživanje.
Ovo je bilo vaše repliciranje prethodnom govorniku, imate i vi opomenu za ovu povredu Poslovnika koja nije bila. Slijedeća povreda Poslovnika poštovana zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Povrijeđen je čl. 238., zastupnik Bernardić je iznio u svojoj raspravi naravno niz neistina kako bi oblatio i vladu i HDZ, a vrhunac licemjerja je to što okrivljuje vladu za nedostatak cjepiva. Cjepiva ima dovoljno, a on niti njegova stranka nisu pridonijeli promociji cijepljenja niti malo već su se bavili svojim osobnim problemima i to je zaista nedopustivo za nekoga tko se ovako deklarira kao moralna vertikala.
I vi ste iskoristili ovu povredu Poslovnika za repliku, imate opomenu i vi. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, upravo na to sam upozorio, dakle se institut povrede Poslovnika, prekršen je naravno Članak 238. koristi na to da se replicira umjesto da se govori o meritumu. A podsjetit ću vrlo dobro gospođu Nadu Murganić da je ona izbačena iz Vlade zbog brojnih afera, a gospodina Habijana ja se ne sjećam da sam ja s nekim plesao, ako je to vaša autoprojekcija, a vi ste s nekim plesali to je isključivo vaša stvar i nemojte mi to imputirati.
Evo vi ste molili da se ne koristi povreda Poslovnika, a vi ste to isto napravili. Iskoristili ste ovo za odgovor na njihove replike, pa onda i vama opomena. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče ja se zbilja rijetko kada koristim ovim instrumentom, to znate i sami, može se to vidjeti i po statistikama Hrvatskog sabora. Ovakav način rada u potpunosti osuđujem, a pogotovo kada se na difamaciju i objede ovaj kolega iz sabora ne možete odgovoriti pa morate i vi koristiti povredu Poslovnika da biste odgovorili na optužbu da nismo ništa radili vezano za kampanju što se tiče samog cijepljenja protiv pandemije što je totalno i apsurdno klevetanje i difamiranje.
Evo uvod je bio dobar, očekivao sam da će biti takav i završetak, ali i vi ste podlegli ovom da dajete replike kroz ovu povredu, pa onda i vama opomena. Nada Murganić, povreda Poslovnika to vam je treća.
Znadem, ali zaista ovo je isto još jedna laž zastupnika Bernardića, ja nisam izbačena iz Vlade zbog brojnih afera, žalosno je da tragedije pojedinih naših građana koristite za lažne optužbe dok u isto vrijeme bili ste blagonakloni svojoj ministrici kada je ona u svom resoru nažalost imala ovakve iste slučajeve. Dvostruka mjerila gospodine Bernardiću, ali vi imate i dvije stranke pa vi to možete.
Dobro, ovo je ponovno ista stvar, dobili ste ovo je treća opomena, gubite pravo riječi do kraja rasprave o ovoj točci dnevnog reda. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Davor Bernardić.
Povrijeđen je naravno Članka 238., došlo je do zloupotrebe Poslovnika i podsjetit ću Nadu Murganić, kako vas nije sram poklone namijenjene siromašnoj djeci dijelili ste u privatnom vrtiću bogatoj djeci. Kako vas nije sram? Pitam vas jel imate stida? Jel se sramite? I to nije jedina od vaših afera? Jel se sramite zbog toga? Kako vas nije sram što ste uzeli iz usta siromašnoj djeci i davali poklone po privatnim vrtićima?
I vama, i vama opomena, znate da ste ovo iskoristili kao repliku pa onda molim vas, molim vas mir u, gospodin Šimičević Rade. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, povrijeđen je Članak 238., ne mogu vjerovati da kolega Bernardić može na ovakav način govoriti uvaženoj kolegici za nešto što nema dokaza ni što nije istina. Dakle, obmanjujete javnost, govorite neistine i onda želite da vam ljudi vjeruju. Govorite istinu onda će i Bog biti na vašoj strani.
Dobro, evo i Bernardiću je bila druga opomena, vama isto druga opomena. Još imamo prijavljenu povredu Poslovnika, Marin Piletić.
Gospodine Bernardiću kome ste uzeli stipendiju kada ste dobili značajan iznos? Možda onim studentima koji nisu imali mogućnost studiranja i nisu imali mogućnost dobivanja stipendije. Nekoliko puta sam vas zamolio i da vratite imovinu koja je vaša stranka kao pravni slijednik komunističke partije uzela jedinici lokalne samouprave, ni reagirali niste. Htjeli ste iz napaćenog proračuna grada koji je uništen u Domovinskom ratu za korist svoje partije [[Upadica: Vrijeme.]] uzeti više od milijun kuna. Nije li vas sram [[Upadica: Vrijeme.]] gospodine Bernardiću?
I vama opomena. Davor Bernardić, ne, odustaje. Erik Fabijanić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] s time da čokoladice su točno izvještene u medijima, a vezano za stipendiju čovjeku je stipendija dodijeljena, nije ju tražio.
Dobro, i vama opomena za ovu povredu Poslovnika. Slijedi dalje rasprava, molim vas, molim vas, slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana zastupnica Dragana Jeckov.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, već smo više puta čuli, dakle pred nama je Prijedlog Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje od '21. do '30. Na trenutak imam osjećaj da je izraz sprječavanje preblag i da se dokument treba zvati strategija sprječavanja i borbe protiv korupcije. Dakle i represivno djelovanje jer se protiv korupcije treba boriti i preventivno, ali i represivno dakle nije dovoljno samo sprječavati nego i boriti se protiv korupcije na svim razinama vlasti i to bi svakako trebao biti prioritet kako strategije tako i prioritet predlagatelja. Korupcija je svakako nešto što se uvuklo u svaku sporu života i predstavlja društveni fenomen koji ima snažan negativan učinak na vladavinu prava i povjerenje u institucije. Svakako da ima učinak i na gospodarstvo, demokratsku političku kulturu i sigurno da se tiče svih nas, svih građana. Istraživanja u pogledu percepcije korupcije koja su pretpostavka da se uopće krene u borbu protiv korupcije u pravilu pokazuju loše rezultate, ponekad i one najlošije. Iznad europskog prosjeka smo nažalost u lošem kontekstu. Istovremeno u pojedinim kategorijama smo ispod europskog prosjeka, nažalost opet u lošem kontekstu. Ovakvi brojevi upozoravaju na nedostatak povjerenja građana u institucije i javnu vlast, pa tako podatak zaista poražavajuće zvuči iz istraživanja Eurobarometra da čak 97% građana smatra kako je korupcija u zemlji raširena dok recimo taj procent u EU je 71%. Kod nas recimo 54% osobe smatra da korupcija direktno na njih utječe u svakodnevnom životu, a u EU je taj prosjek duplo manji, 26%. Ovakvi brojevi svakako upozoravaju kao što sam rekla na nedostatak povjerenja građana u institucije i javnu vlast. Kada je u pitanju povjerenje u institucije u kontekstu borbe protiv korupcije građani imaju najviše povjerenja u organizacije civilnog sektora, a najmanje u sudove, pučke pravobranitelje i policiju. U ovoj strategiji navedeno je kako je zajedničko stajalište smanjenje postotka korupcije i da je to jedan od osnovnih ciljeva kojima treba težiti. Mišljenja sam da cilj se ne bi smio toliko banalizirati i svesti na smanjenje postotka, što je svakako jedna puka statistika nego bi cilj trebao biti povratak povjerenja građana u institucije vlasti. Svi mi znamo, posebno mi saborski zastupnici, šta znači kad se jednom izgubi povjerenje građana i da ga je veoma teško i veoma zahtjevno povratiti. U ovoj strategiji pohvalno je predviđanje uređenja pitanja lobiranja, kao i daljnje unaprjeđenje okvira za zaštitu prijavitelja nepravilnosti odnosno zviždača. Od svih oblika korupcija, dakle podmićivanja, pronevjere, sukoba interesa, iznuđivanja, pristrasnosti, u Hrvatskoj prema analizama jedne ekonomske stručnjakinje svakako je najveći problem klijentelizam odnosno favoriziranje i dodjeljivanje poslova ili nekih drugih beneficija određenim pojedincima ili bliskim suradnicima bez obzira na njihove sposobnosti i s posebnim akcentom, dakle ako se radi o dodjeljivanju unosnih i utjecajnih poslova ili položaja rođacima ili članovima uže obitelji onda naravno poznato je da govorimo o nepotizmu, o čemu mediji vrlo često i vrlo detaljno i govore. Strategija nadalje uređuje pitanje i jačanje kapaciteta za vođenje i provjeru imovinskih kartica pravosudnih dužnosnika, to je također nešto s čime smo se susretali zahvaljujući medijskim akcijama, ali i daljnje unaprjeđenje sustava javne nabave zbog prisutnosti korupcije na, najizraženije prisutnosti zapravo na lokalnoj razini, o čemu su također sustavno izvještavali mediji i svakako je najizazovnija će biti provedba antikorupcijskih mjera u sustavima javne nabave na području regionalne, lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Postupci javne nabave u RH su i dosad bili pod strogom kontrolom, od objave dokumenata do donošenja odluke o odabiru dobavljača. No korupcija utvrđeno je da nastaje i prije tj. u postupku kreiranja uvjeta i definiranje tehničkih specifikacija. Tu naravno dolazi do namještanja natječaja za pojedine dobavljače i to je ono na šta svakako u ovoj strategiji bi se trebala obratiti posebna pažnja. Nešto sam rekla o odnosno pitala o mjerama koje se tiču zdravstva i nadam se da će kao što sam rekla doći do sprječavanja sukoba interesa kod osoblja koje istovremeno, kod zdravstvenog osoblja koje istovremeno radi i u privatnom i u javnom sektoru i to je sigurno nešto što opterećuje zdravstveni sustav, a što je česta praksa. Edukacija građana o štetnosti korupcije i benefitima prijavljivanja mora imati važnije mjesto u strategiji. U njoj su nabrojane mnogobrojne edukacije brojnih djelatnika javnih službi, pravosudnih dužnosnika npr., sportskih inspektora ili carinskih službenika. Međutim, ono što svakako nedostaje, a na što se treba kao što sam rekla obratiti posebna pažnja jeste da se na problem korupcije počne govoriti u najranijoj dobi, možda već početkom srednjoškolskog obrazovanja kada bi mlade ljude svakako trebalo uputiti o korupciji, o njenoj štetnosti, o njenim negativnim učincima na cjelokupno društvo. Dakle, učinkovita borba protiv korupcije, imali smo priliku čuti, ne podrazumijeva samo nadležna javna tijela nego i cijelo društvo, poslovnu zajednicu, građane, civilni sektor, međunarodnu zajednicu, ali i posebno, poseban odnos medija i svakako da u ovoj strategiji, usuđujem se reći da mediji zaslužuju veći broj stranica, a ne tek jedan mali pasus. Moramo detektirati i djelovati na djelovati na uzroke korupcije jer je kasno poduzimati kada te posljedice nastanu jer posljedice korupcije su sigurno štetne za cijelo društvo osim za korumpiranu osobu. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Mišel Jakšić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sanader. Poštovani predstavnici ministarstva, trenutno je s nama kolega državi tajnik Salapić, poštovane kolegice i kolege, dobar dan, lijep pozdrav svima. S obzirom da slušamo pozorno i današnje rasprave, ali i slušamo sve ono što je rečeno o ovoj Strategiji borbe protiv korupcije u proteklih nekoliko dana mislim da bi se za početak trebali podsjetiti u svojim raspravama da je godina 2021. i vrlo je blizu 2022. Dakle, duboko smo zašli u 21. stoljeće. Kad razmišljamo koliko duboko smo zakoračili u 21. stoljeće trebali se prisjetiti koliko smo šansi propustili i u tome 21. stoljeću, koliko smo šansi propustili i u svom mandatu članstva u EU koliko je naših sugrađanki i sugrađana zbog nepovjerenja u hrvatske institucije i razočaranost stanjem u društvu napustilo našu zemlju, koliko je gospodarskih subjekata propalo, koliko je potencijalnih velikih investitora zaobišlo našu državu i kako smo se u tome svemu uspjeli naći na dnu po percepciji i vjere u naše pravosuđe i vjere u naše institucije, ali i bogami kako smo uspjeli stvori to da je korupcija maltene najčešće spominjana riječ i da nema teme s koje više možemo normalno korektno pričati s našim građanima da oni neće odmahnuti rukom i reći, ma sve je to korupcija. Uz riječ tranzicija, pretvorba i privatizacija, strukturne reforme, bilo kakve reforme korupcija je u top 5 hrvatskih spominjanih riječi u proteklih 30 godina. Vjerojatno se spominje više nego Janica Kostelić ili Hrvatska nogometna reprezentacija ili Vegeta ili Čokolino da sad ne nabrajam brendove koje je moguće spominjati. I svaka čast strategiji, svaka čast i volji da imamo novu strategiju i svaka čast svemu onome što želimo postići s tom strategijom, ali trebali bi si prvo postaviti pitanje kako se ta riječ korupcija toliko udomaćila i kako smo došli do toga da zapravo ako pričamo o odlasku liječniku, o upisu neke sportske škole, srednje škole, fakulteta, registracije auta, traženju radnog mjesta, provođenju javne nabave uvijek završimo na riječi korupcija. Kako smo došli do toga da naši građani čak i kad moraju ići na naše sudove na kraju završe na riječi korupcija. Što smo svi zajedno napravili da do toga ne dođemo? Danas je nekoliko puta spomenut Savez komunista Hrvatske i SDP kao pravni slijednik SKH, čudi me da uopće imamo obraza nakon 31 godine više o tome pričati, ali ok, možda je to nešto što će nas fakat spasiti i fakat riješiti korupcije iako komunizam je iz nekog razloga propao. Propao je zato jer se pojavilo demokratsko nezadovoljstvo i ljudi su rekli da više ne žele živjeti u takvom društvenom uređenju. Dakle, raspravljamo o nečemu što je umrlo i što ne postoji. Ivica Račan kao tadašnji predsjednik SDP-a se ispričao za sve ono što se dogodilo u komunizmu kao pravni slijednik SKH. Ponavljam, Ivica Račan se ispričao. A i kad je objašnjavao zašto je reformirao SDP, sad ću se malo našaliti, pa zato se valjda i toliko volimo vraćati na temu komunizma i komunističke partije, rekao je da je jednostavno ostao bez članstva jer je velika većina komunista prešla u HDZ. Da li nas možda to toliko svrbi, pa zato to toliko volimo spominjati. Imali smo jedan zalet u obračunu s korupcijom kad smo lovili EU tada smo očito u pregovorima jako puno toga obećavali, jako puno toga smo jamčili EU da ćemo ostvariti, zatvoreni su ili kazneno gonjeni neki ministri i potpredsjednici Vlade, sam predsjednik Vlade, padale su i neke velike i krupne i gospodarske ribe, pa čak smo imali i pokušaje obračuna sa mafijom, no ušli smo u EU i danas si možemo opet reći da smo doživjeli ili fijasko ili polufijasko jer nitko osim novinara i vjerojatno ljudi koji rade u pravosuđu pa ih to zanima ne zna u kojoj su fazi više neki veliki predmeti, gdje su neke velike i krupne ribe osim što je dobar dio njih pobjegao preko granice i što dalje uopće i mislimo sa tim svim procesima raditi. Dakle, i taj vlak ulaska u EU smo propustili. I sada nakon što imamo i presudu Vrhovnog suda protiv HDZ-a koji bi isto tako doprinio društvenoj higijeni da se barem netko ispričao i rekao nama je žao što je Ivo Sanader radio, mi smo ga izbacili van iz stranke, ajmo svi zajedno nešto mijenjat, mi tumačimo da nema potrebe da se ispričamo, ali da nije bilo komunizma ne bi bilo Sanadera, ne bi bilo lopovluka, ne bi bilo korupcije. To što već smo ušli u fazu da naši birači koji su upisani i tako to ide iz godine u godinu, velika većina njih danas više i nije živjela u komunizmu, to nema veze to ćemo ostaviti, ali zgodno zvuči za one koje možemo s tom temom zapaliti. I zato svaka čast želji da se napravi strategija obračuna s korupcijom, ali isto tako nemojmo bježati kao što vladajući sad pokušavaju nemoćno bježati od toga da se puno toga lošega u ovih 30 godina dogodilo i da zato imamo ovakvo stanje i percepcije korupcije kakvu danas imamo i o kakvoj pokušavamo danas razgovarati. I da imamo najbolju strategiju nećemo promijeniti percepciju tako dugo dok ćemo bježati od toga da se ispričamo za grijehe svojeg bivšeg izbačenog predsjednika, tako dugo kad na Vrhovnom sudu i raspravi o vodstvu Vrhovnog suda će biti važnije tko ga je predložio, a ne što taj čovjek ili ta žena može ponuditi, kad ćemo isto takve rasprave imati o tome tko će voditi DORH ili USKOK, kad ćemo i dalje imati tu volju razgovarati o imenima, ali ćemo uporno bježati od rasprava u kakvim uvjetima ti ljudi rade u policiji, DORH-u i USKOK-u, kakve plaće imaju, da li imaju ljudski kapacitet, da li imaju tehnološki kapacitet i da li uopće imaju onu ne vezu jer veza nije dobra riječ, al dal postoji ona spona da ti ljudi za svoj pošteni posao na kraju mogu očekivati da će ih hrvatsko pravosuđe osuditi kad ulove kriminalce. To se za sad baš prečesto ne događa. Isto tako nećemo se obračunati s korupcijom tako dugo dok ćemo Povjerenstvo za sukob interesa kao nešto dobro spominjati samo onda kada nam to odgovara ili kad to trebamo … pokazati Europi. Danas smo napravili do sada sve da u to Povjerenstvo za sukob interesa nitko ne vjeruje, maknete gospođu Orešković i tada je rečeno da je to politički obračun, pa je ispalo da i ona gospođa Novaković koja je izabrana voljom vladajuće većine i HDZ-a sad isto unazad nekoliko mjeseci, godina nije dobra pa idemo upravnim sudovima rušiti uopće postojanje Povjerenstva za sukob interesa. O obračunima sa medijima uopće ne želim govoriti, vjerojatno smo kao zemlja na vrhu EU po podignutim tužbama protiv medija od strane političara, poglavito od strane vladajućih političara, a kao trebali bi se obračunati s korupcijom i ukazivati na nju. I onda dolazimo u jednu zanimljivu situaciju, netko se ne želi ispričati za grijehe iz prošlosti kakvi god oni bili, netko ne želi transparentnu raspravu o HRT-u pa čak i kad se to izbjegne ne želi da se donese zaključak da se prekinu sudski sporovi protiv novinara od strane uprave HRT-a, ali će imati strategiju korupcije kojom će dovesti do toga da se to više ne događa. Sve ono što se dogodilo i oko izbora ravnatelja Šveba, i oko izbora predsjednika Vrhovnog suda i oko izbjegavanja rasprava o presudama medijima, i oko izbjegavanja rasprava o tome zašto nam bjegunci bježe preko granica, i oko izbjegavanja toga da si priznamo koliko je ova zemlja u pretvorbi i privatizaciji opljačkana, a masa toga je otišla u zastaru nećemo doći do toga da možemo reći ponosno pred građanima ove zemlje koji su nas birali i koji su nas plaćali i koji nas plaćaju da imamo strategiju, vjerujemo u nju i vjerujemo da ćemo u ovih deset godina konačno promijeniti tu percepciju da se u Hrvatskoj sve može kupiti, da se sve može platiti, da se sve može prodati pa čak i javni interes. Hvala vam lijepa.
Imamo jednu povredu poslovnika, poštovani zastupnik Marin Piletić, to je vaša treća potencijalna opomena.
Kolega Jakšić, dakle inzistirate konstantno da se u ovoj sabornici članovi iz vladajuće garniture ispričaju. Ja vas osobno ne smatram odgovornima kad je osoba koja je prokazala Marinu Lovrić Merzel dobila od županice otkaz, ja vas ne smatram osobno odgovornim niti se trebate ispričati kad je njezin suprug dobio otkaz na HRT-u znamo za čijega mandata. Nemojte svaljivati odgovornosti na ljude koji s tim nemaju veze.
Vrijeme. Vi ste ovo iskoristili za repliku i ja vam dajem opomenu i to je vaša treća opomena, gubite pravo riječi do kraja rasprave. Sljedeća povreda poslovnika poštovani zastupnik Stipo Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Povreda poslovnika 238., ne da su uvrijedili saborskog zastupnika nego su uvrijedili sve hrvatske branitelje, sve ljude koji su se borili za ovu državu slušajući i s lijeve strane svoje i s desne strane svoje o korupciji u ovih 30 godina. S takvim lopovlukom, s takvim stvarima što se radilo u ovih 30 godina uvrijeđeni su svi oni pošteni i čestiti ljudi koji su se borili za ovu Hrvatsku da je stvore. Hvala vam lijepa.
Dobro, vi ste rekli istinu, ali ste zloupotrijebili poslovnik tako da dobivate opomenu. Sljedeća povreda poslovnika poštovana potpredsjednica Sabina Glasovac.
Gospodine potpredsjedniče HS-a apeliram na vas da stanete na kraj ovoj cjelojutarnjoj zlouporabi povrede poslovnika. U strahu od odgovora na repliku vaše kolege iz HDZ-a cijelo jutro dižu povrede poslovnika riskirajući time da sami sebe eliminiraju iz ove sabornice i to me podsjeća kao na tu sklonost ka korupciji gdje su ljudi iz vaše stranke spremni uzimati novac poreznih obveznika [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na način da sami sebe eliminiraju iz političkog života.
Vrijeme. Niste mi puno pomogli, vi ste isto malo docirali i vama opomena. Sljedeća povreda poslovnika poštovani zastupnik MIšel Jakšić. Izvolite.
Prvo potpredsjedniče sabora čestitam vam na živcima i ja ću dobiti opomenu. Hvala kolegi Mlinariću na ovome što je izrekao i apsolutno se slažem s njim. Kolega Piletić vrijeđa jer ili je ne informiran ili svjesno laže, dakle možemo pričati o svakom pojedinačnom primjeru SDP-ovac prvi koji je komentirao uhićenje Matije Posavca i Stjepana Kovača sam bio ja i ja sam rekao ako se to pokaže točnim da mi je izuzetno žao da se ispričavam, kao što sam se i nekoliko puta ispričavao za dionice Milana Bandića u SDP-u. Nisam potpisivao s njim ugovore za biootpad.
Vi ste isto lijepo govorili, ali nažalost ovo nije bila povreda poslovnika, ovo je bila vaša više replika pa moram i vama dati opomenu. Sljedeća povreda poslovnika poštovani zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Čl. 238. kolega već kad ste tako lijepo govorili i ispričali ste se za određena nedjela vaše partije, pa vas pitam evo u svoje ime, vi ste rođeni isto osamdesetih jel vi osjećate potrebu za ispričat se za svo zlo saveza komunista, a tražite i od mene ispriku ili možda osjećate ili osjećate potrebu za ispričat se što vaša partija i slijednik Saveza komunista nije glasao za samostalnost Hrvatske u ovom domu pa tražite od mene isto ispriku za nešto [[Upadica: Vrijeme.]] kad sam ja bio maloljetan [[Upadica: Vrijeme.]] ne kužim. Hvala.
I vi ste zloupotrijebili Poslovnik i vama opomena. Uvaženi zastupnik Mišel Jakšić, izvolite. Molim vas dopustite, zastupniče ispričavam se samo molim vas, molim vas da dopustite zastupniku da čujemo povredu Poslovnika.
Ma realno je nema, dakle ja sam se u svojoj raspravi osvrnu na to da se Ivica Račan ispričao za sve što se dogodilo u doba komunizma i nemam problema reći da je komunizam iz nekoga razloga propao. Ali ako mislite mene lovit na tome, nemojte meni i užoj obitelji nitko nije bio član Komunističke partije, čak mogli bi krenuti i obratno, pa ako je potrebno možemo i secirati kome je kad bio pa ćemo vidjeti na koju stranu će prevaliti postotak članstva u toj crnoj Komunističkoj partiji.
Dobro i vama opomena jer ovo je isto bilo. Odgovor opet povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Ante Bačić.
Kolegama zahvaljujem [[Upadica: Vas…]] i čestitam što su se odrekli komunizma to je super ko šta vjerujem da neki kolege koji sjede oko vas nisu se odrekli i koji će govorit …/nerazumljivo/…, ali ponavljam ako pričamo iz generacije koje su rođene '80.-te za šta onda tražite od mene ili od bilo koga ovdje koji sjede iz, ovdje ima kolega koji su bili maloljetni Ive Sanadera i u doba 2009., 2008. i tko zna koje godine, ko i vi što ste se sad odrekli toga ili ispričali ili ne ispričali. Zašto inzistirate onda na glupostima [[Upadica: Vrijeme.]] ajmo završit …/nerazumljivo/…
Opomena i vama jer je bila čista replika. Slijedi, dalje idemo sa raspravama, slijedi rasprava Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima, mogu čak reći da mi je drago se odvila ovakva predstava prije mojeg izlaganja će njegova glavna tema biti svi su oni isti. Znači nakon završetka petogodišnje strategije 2015. do '20. godine ovdje imamo prijedlog strategije za iduće razdoblje od 2021. do '30. godine, više-manje prepisana stara strategija. Zato pravo pitanje nije što ova strategija donosi već zašto radna većina na petogodišnje strategije koja je provođena u suradnji sa stručnom javnošću, akademskom zajednicom, civilnim društvom, tijelima državne uprave uz potrošene novce nije urodila nikakvim plodom. Naravno, sad će opozicija reći pa to je zato što HDZ nije ništa radio. Zapravo na vlasti je HDZ koji kontrolira sudstvo, koji zapošljava preko veze, namješta natječaje, pa kako je onda moguće da je HDZ stranka koja je optužena za korupciju, nije li to malo proturječno. Kako je moguće dakle da imamo situaciju u kojoj ipak ta činjenica da je HDZ osuđena stranka za korupciju koliko god to naravno HDZ-u ne bilo drago, ali na njihovu, ide vodu, stavlja vodu na njihov mlin jer to opovrgava tezu da je sudstvo korumpirano od HDZ-a. No, s presudom ili bez presude percepcija korupcije koju niti jedan zastupnik i zastupnica ovdje nisu propustili spomenuti ostaje ista. Znači ljudi misle i uvjereni su i osjećaju to na svojoj koži da se apsolutno ništa nije promijenilo. Zašto je to tako? Pa zato jer se loš materijalni status, socijalni status, gubitak socijalnih i materijalnih prava, sve slabija dostupnost zdravstva, javnog obrazovanja, nedostatak radnih mjesta, nemogućnost zapošljavanja nisu promijenili niti postaji ikakva naznaka da se mogu promijeniti i to se neće promijeniti ovom ali ni bilo kojom drugom antikorupcijskom strategijom. A kada ljudi govore da se ništa nije promijenilo i da Hrvatskom vlada korupcija onda misle i na sve ove stvari koje sam ovdje napomenula. Antikorupcijski narativ se uvriježio kao standardni antiklijentelistički narativ iz kojeg crpi svoje, svoju legitimaciju većina pretendenata na vlast. Radi se o pristupu koji uzroke klijentelizma i korupcije svodi na problematičan, individualni i grupni moral onih koji ostvaruju utjecaj na zapošljavanje, na dodjelu javnih sredstava, sudske presude i slično. Tako smo ovdje evo baš svjedočili takvim moralizatorskim ocjenama s jedne i druge strane od opozicije i vladajućih. Riječ je dakle o pukom moralu koji jedni imaju drugi nemaju, a neki često sugeriraju da je tako i u narodu jel, da je naš narod takav korumpiran jel i to se može čuti u podtekstu, ne samo političari nego čak je i narod sklon korupciju, eto to je u nas tako. Iz tako postavljanje dijagnoze proizlazi da je prevladavanje korupcije i klijentelizma takvo da nisu potrebne nužne društveno ekonomske promjene već je dovoljno putem izbora u postojećem političkom okviru zamijeniti moralno problematične pojedince i grupacije na pozicijama s vlasti s moralno nepotkupljivim pojedincima koji neće prakticirati ili podržavati klijentelizam, nepotizam niti korupciju. To da narod baš i ne vjeruje ovoj naraciji i da ne misli da je sve baš tako jednostavno, da je dovoljno zamijeniti jedna lica drugima najbolje govori jedan podatak koji se ovdje nije navodio tako često, a to je postotak onih koji izlaze na izbore. Ljudi naprosto ne vjeruju da će smjenom jednih lica sve biti bolje. Ono što ostaje i iz ovih rasprava i uz ove rasprave sigurna sam gotovo da će ljudi ispred svojih malih ekrana imati taj zaključak je onaj svi su oni isti. Ljudi nisu u potpunosti u krivu iako je prvi korak smijeniti HDZ s vlasti, činjenica je da antikorupcijske politike i to neće reći nitko iz opozicije bojim se osim mene, nisu rješenje svih problema već su i korupcija i nepotizam i klijentelizam samo simptomi dubljeg problema. Svi oni koji budu htjeli promijeniti taj status radne većine morat će ipak promijeniti neke dublje dakle proizvodne odnose. Klijentelizam i korupcija bujaju u Hrvatskoj gdje je jedini način zapošljavanja zapošljavanje preko veze, gdje se javno dostupne usluge poput zdravstva i obrazovanja većini svake godine čine i stvarno su sve nedostupniji. No klijentelizam i korupcija činjenica da se netko može zaposliti samo preko stranačke iskaznice ili doći do liječnika samo preko veze je tek djelomično posljedica moralne korupcije klijentelizma, a velikim dijelom posljedica osiromašenja. Činjenica da živimo u drugoj najsiromašnijoj zemlji u Europi u kojoj nema dovoljan broj više dobro plaćenih kvalitetnih radnih mjesta, nema dovoljno kapaciteta za svima dostupnu zdravstvenu uslugu, nema novaca za socijalne transfere i tomu slično. I sada će većina onih koji su jako zainteresirani da se uvuku u ove rasprave o komunizmu i kapitalizmu, o komunističkoj partiji i HDZ-u zaključiti i složiti se da je to samo kod nas tako, da je riječ o ortačkom tipu kapitalizma tzv. krovni kapitalizmu. To je odličan narativ, antikorupcijski narativ odlično tako služi vladajućima jer umjesto da mijenjaju stvarno odnose i uzroke našeg zaostajanja u našoj dakle zemlji i našu poziciju u odnosu na razvijene zemlje Europe, da počnu brinuti o tvrtkama od državnog interesa, da ne rasprodaju državno srebro, da ulažu u razvoj tehnologija, znanstvenih istraživanja, u industrije koje imaju mogućnost biti izvozne industrije, da prestanu zatvarati izvozne industrije kao što je brodogradnja, da potiču industrije koje na sebe vuku druge industrije, imaju te multiplicirajuće učinke na privredu i privredni razvoj, oni će samo obećati da će bit pošteni, čak ni to jer čak mislim da i vladajući znaju da ni ne moraju previše obećavati da budu pošteni, da čak mogu i prihvatit onu činjenicu da ljudi ne misle o njima dobro jel, ali stvari se ne mogu promijeniti. Zanimljivo je da je percepcija korupcije godinama građena i u to se uvlači i poznati narativ o uhljebima koji je zanimljivo se pojavio onda kad su krenule tipične krize u kapitalizmu s tipičnim posljedicama na periferiji oko 2008.g. dok je prije toga društvena većina prozivala vladajuće zbog zatvaranja tvornica, gašenja radnih mjesta, privatizacijske krađe velikim dijelom legalno omogućene, oko 2008.g. javlja se narativ o uhljebima. To je objašnjenje zaostalosti koje se pojavilo nakon što je u Hrvatskoj u svega par godina izgubljeno po nekim procjenama oko 140 i 200.000 radnih mjesta. Država se suočila sa smanjenim poreznim prihodima zbog pada privredne aktivnosti što je u kontekstu politika štednje koje su međunarodni i financijski i politički centri ideološki i proceduralno nametnuli kao jedini prihvatljiv odgovor na krizu značilo da kompenzirajući rast javne potrošnje i investicija koje za zapošljavanje u javnoj upravi i javnim poduzećima više nisu bili rješenje kao kriza. Ideološki napad počeo se sve više usmjeravati na javni sektor kao takav hraneći se podjelom i negativnom solidarnošću između radnika u privatnom i radnika u javnom sektoru. Više se kao problem nije postavljalo ekonomsko zaostajanje već se zaoštravao socijalni Darvinizam između poduzetnika i radnika u javnoj i državnoj upravi. S druge strane upravo zbog nedostatka kvalitetnih i dobro plaćenih radnih mjesta tisuće ljudi postaju poduzetnici i bili su prisiljeni na samozapošljavanje, čime su postali znači mali i srednji poduzetnici na kojima počiva navodni ekonomski razvoj iako je očito da nemaju snage povesti taj razvoj. Poduzetnik je uostalom u Hrvatskoj i vozač Ubera jer je mali obrtnik kojeg unajmljuje Uber za vožnju, a on postaje i prestaje biti radnik i postaje poduzetnik ne zbog svoje volje nego zbog svojeg zapravo životnih okolnosti. On je zapravo radnik, ali bez radničkih prava i onda se to naziva poduzetnikom. Znači nezaposleni u nas imaju samo 3 izbora. Jedan je emigracija koju obrazovani svakako najbolje i najsretnije biraju, samozapošljavanje i borba za bolji položaj koji se stječe uglavnom poznanstvima, ugovorima s državom i slično ili pristanak na slabo plaćene eksploatirajuće poslove za plaću koja radnika često smješta u status de facto socijalnog slučaja bez socijalnih prava. Objasnit ću u slobodnoj raspravi i kako se taj narativ lijepo uvezuje uz mitologiziranje na, … [[Govornik se ne razumije]] zaključim, nikakve antikorupcijske politike neće pomoći radnom stanovništvu da popravi svoj status i ove rasprave između lijevog i desnog ovdje potpuno su beznačajne. Ono što će popraviti društveni status je ekonomski razvoj.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani zastupnik Daniel Spajić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Ovaj dokument koji je predmet rasprave zasigurno ima određenu vrijednost, barem priznaje kako je RH po percepciji korupcije na 97% među građanima i 73% među poduzećima jedna od najkorumpiranijih zemalja koja na transperisi listi dijeli 63. mjesto sa Lukašenkom i Bjelorusijom. A ovo je ništa drugo nego čestitat. Također priznaje se kako dosadašnje aktivnosti nisu dale rezultate, dapače pali smo sa 60. mjesta od 2018.g.. Koristi se femizam kako transperisi istraživanja ne održavaju provedene pozitivne pomake. Ostatak teksta pun je floskula poput ostvarenje modernog demokratskog društva, vladavine prava, jakih institucija koji uživaju povjerenje građana kao temelja blagostanja cjelokupnog društva. Dokument vrvi alibi akcijama koje služe stvaranju dojma o borbi protiv korupcije poput one u strateškom razdoblju provedene su edukativne aktivnosti na području etike, integriteta, te sprječavanja nepravilnosti, prevare i korupcije za službenike Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta i Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU. Ova edukacija će zasigurno pomoći da naša administracija prestane sudjelovati u koruptivnim aktivnosti. Među alibi spominje se čak 17, kako je čak 17 županija osnovalo antikorupcijska vijeća, dok je Hrvatska zajednica županija objavila antikorupcijski vodič za službenike i namještenike jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Upravo se najveći kriminal dešava u našim županijama, gradovima i općinama, čast izuzecima. U dokumentu, tko uopće ima živaca pročitati ga u cijelosti može se naći i floskula, snažno civilno društvo doprinosi učinkovitoj borbi protiv korupcije i preduvjete transparentnog i otvorenog društva, stoga je važno osigurati kvalitetan strateški okvir za razvoj i jačanje kapaciteta organizacija civilnoga društva. Vau. Iz dostupnih dokumenata, a Domovinski pokret je dosta govorio o tome, jasno se vidi kako je Vlada i značajan dio cijelog sektora uvukla i u koruptivnu hobotnicu, dijeleći milijarde poreznih obveznika kroz različite programe i na različitim razinama, od državne pa do lokalne. Najbolji dokaz za to je ponašanje tog civilnog sektora u našem društvu. Iako je RH jedno od najkorumpiranijih država u EU te iako je korupcija percipirana kao ključni problem naš gospodarski, a i ukupni razvoj, vrlo rijetko ćete naići na primjer da se civilni sektor bavi ovom temom. Ali se itekako bavi našim vrijednim policajcima koji ispunjavaju svoju zakonsku obvezu i čuvaju našu domovinu. Kao svoju primjedbu na ovaj dokument, GONG je tražio uvođenje videonadzora na postupanjima policije uvođenjem kamera na odorama i automobilima. Našoj civilnoj sceni, naši policajci koji rade za mizerne plaće primarni su i potencijalni počinitelji korupcijskih dijela, a ne političari ili direktori javnih poduzeća. Iako sami dokument priznaje kako je pravosuđe naznačeno kao jedno od glavnih sektorskih područja u kojem se percipira visoka razina korupcije. Vlada je upravo Ministarstvu pravosuđa dodijelila ulogu nositelja provedbe Strategije borbe protiv korupcije. Ako već ne znaju ili se ne žele obračunati s korupcijskom, onda su osigurali način kako će obmanjivati javnost nekakvim uspjesima i rezultatima. Naime, umjesto korištenja međunarodno priznatih metodologija mjerenja korupcije, Ministarstvo pravosuđa će kao pokazatelj učinka borbe protiv korupcije koristiti rezultate istraživanja upravo Ministarstva pravosuđa i uprave o percepciji korupcije na mrežnoj stranici Ministarstva. Na uzorku od cca 3000 ispitanika, vrlo je jednostavno manipulirati rezultatima. U dokumentu se često spominju poduzeća u javnom vlasništvu pa se kaže, potrebno je održavati edukativne aktivnosti o antikorupcijskim mjerama u trgovačkim društvima u vlasništvu RH. To će zasigurno pomoći da direktore javnih poduzeća nemaju brojače novca, kao što ga i dosad nisu imali. Fenomen rastuće korupcije, kao i svaki drugi problem, može se desiti samo onako kako se problemi i inače rješavaju, prepoznavanjem i otklanjanjem uzroka, a uzrok ležu u činjenici kako je udio javnog sektora u RH daleko najveći u EU, a udio javne nabave u BDP-u narastao sa 13 na čak 16,5% u zadnje 4 godine. Državni aparat toliko je jak da ne upravlja samo javnim dobrima već određuje pobjednike i u ovisno privatnom sektoru. Sjetite se samo kako je Ministarstvo zdravstva poslove pripreme i nadzora digitalizacije najbolesnijih sustava u RH povjerilo cvjećarki i bivšem Sanaderovom ministru. Nakon što je Domovinski pokret u više navrata upozoravao na to i nakon nekoliko medijski napisa, Ministarstvo je poništilo natječaj i opet je bilo, tko je jamio, jamio je. Mediji i civilna scena opet o tome šuti, a uhvaćeni u nedjelu smišljaju nove načine kako izvući dodatni novac. Isti taj dokument ukazuje na jedan vrlo važan antikoruptivni mehanizam, a to su preporuke skupine država za borbu protiv korupcije naziva GRECO kojim je RH članica od 2000. g. Nećete vjerovati, u tom antikorupcijskom tijelu Vijeća EU, zapamtite ovo, vjerovali ili ne, 17 godina sjedi g. Marin Mrčela, zamjenik predsjednika Vrhovnog suda RH kojeg je inače na to mjesto imenovao g. Đuro Sesa, u narodu poznat kao Đuro Kesa, pri čemu je posljednjih 10 godina na samom čelu tog tijela predsjednik, dok je voditelj hrvatske delegacije u GRECO-u g. Dražen Jelenić, naš bivši glavni državni odvjetnik, ujedno i član jedne udruge, Veliki orijent hrvatske masonske lože, već ili samo 3 puta suspendiran zbog sumnje da je počinio stegovno djelo ponašanja ili postupanja suprotno temeljnim načelima Etičkog kodeksa državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika. Pametnom dosta. A da ne pričamo o novom imenovanju ravnatelja HRT-a, to je samo još jedan od dokaza da se mi uopće ne borimo protiv korupcije nego nastavljamo dosadašnju praksu, kao što radimo u zadnjih 20 godina, di vjerojatno opet nitko za ništa neće odgovarati i opet će biti, tko je jamio, jamio je. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, danas pred nama Prijedlog Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje '21.-2030. g. ili bi bar trebala biti. Predmetna Strategija možemo reći da je nastavak kontinuiranog provođenja sustava antikorupcijskih mjera u RH, a nakon što je isteklo razdoblje dakle važenja ove prethodne strategije za 2015.-2020.g. Borba protiv korupcije jedna je od prioritetnih područja javnih politika u okviru strateškog cilja učinkovito i djelotvorno pravosuđe, javna uprava i upravljanje državnom imovinom Nacionalne razvojne strategije RH do 2030.g., a u kojoj su također utvrđeni i prioriteti djelovanja antikorupcijskih mehanizama. Dokument koji je pred nama nosi naziv strategija, odmah na početku da pojasnimo što zapravo znači strategija odnosno što ista podrazumijeva. Strategija podrazumijeva odnosno označava postupanje koje je usmjereno k ostvarivanju određenog cilja nakon dužeg planiranja, prema tome strategija kao općeniti načelni dokument propisuje način ostvarenja cilja te pri tome uzima u obzir prilike i prijetnje iz okruženja te resurse i kompetencije organizacije. Da bi navedenim dokumentom uspostavili učinkovit i djelotvorni strateški provedbeni okvir borbe protiv korupcije potrebno je sagledati što sve podrazumijevamo pod pojmom korupcije. Naime, ne postoji univerzalna definicija pojma korupcije, najčešća korištena definicija propisuje kako korupcija predstavlja zlouporabu moći i položaja i ovlasti za privatnu korist. Jednako tako možemo reći kako je korupcija društveni fenomen koji ima izrazito snažan negativni učinak na vladavinu prava i povjerenje u institucija, naravno posljedično i na gospodarstvo, demokratsku političku kulturu te naravno društvo u cjelini, drugim riječima imajući u vidu navedeno učinkovita borba protiv korupcije trebala bi uključivati ne samo nadležna tijela javne vlasti već i društvo u cjelini, trgovačka društva koja djeluju na tržištu, civilni sektor ali i sve građane. Fokus javnosti najčešće je usmjeren na nazovimo to tako, velike korupcijske afere, međutim koruptivno ponašanje ne ovisi o visini novčanog iznosa koji je obuhvaćen pojedinom koruptivnom radnjom već namjerom da se koristeći svoj položaj stekne prednost u odnosu na druge čime se narušava tržišna ravnoteža dionika istog kao i njihova ravnopravnost. Drugim riječima, ne postoji klasifikacija dionika potencijalnog koruptivnog ponašanja. Upravo zbog navedenog prepoznavanje, sprečavanje i borba protiv korupcije kao društveno neprihvatljivog fenomena uvjetovana je sviješću o društvenim vrijednostima i prihvatljivom ponašanju u društvu s ciljem ostvarenja javnog interesa. Kratko ću se osvrnut na institucionalni okvir uspostavljen u borbi protiv korupcije, pri tome naravno trebamo razlikovati tri skupine institucija koje su uključene u predmetnu borbu. U prvoj se nalaze one koje djeluju na području formiranja antikorupcijske politike, tu možemo uključiti prije svega Ministarstvo pravosuđa i uprave kao središnje tijelo za prevenciju korupcije koje koordinira izradom, provedbom i nadzorom provedbe nacionalnih strateških i provedbenih dokumenata. U drugu grupu institucija ubrajamo one koje djeluju na području prevencije korupcije u RH, prije svega tu mislim na Povjerenstvo za sprečavanje odnosno odlučivanje o sukobu interesa, povjerenika za informiranje, pučku pravobraniteljicu, ali i čitav niz drugih institucija. Konačno u onu treću grupu ubrajamo tzv. represivni mehanizam u koji uključujemo USKOK te PN USKOK. U nastavku osvrnut ću se na dio iz strategije koje se odnosi na pitanje percepcije korupcije. Percepcija korupcije okosnica je stvaranja atmosfere zastupljenosti korupcije u našem društvu, a koja onda služi kao glavni alat ili oružje pojedinih zastupnika koji po tom svojim izjavama dodatno pridonose navedenoj percepciji. Stoga bi pozdravio odluku Ministarstva pravosuđa i uprave koja je paralelno s postupkom izrade ove strategije provelo on line istraživanje na mrežnim stranicama navedenog ministarstva upravo s ciljem dobivanja procjene postojećeg stanja percepcije korupcije kod građana kao polaznih odnosno referentnih rezultata prije početka provedbe mjera u okviru nove strategije. Bitno je napomenuti kako je korupcija društveni fenomen prisutan u svim državama i u svim segmentima ljudskog djelovanja. Isto tako ne postoji referentna mjerna jedinica kojom bi se korupcija izmjerila, pa se u pravilu mjerenja odnose na percepciju korupcije kod građana. Međutim, prilikom ocjene stope percepcije korupcije treba naglasiti kako predmetne rezultate treba detaljnije razložiti. Naime, navedenim istraživanjem do dana 15. prosinca 2020.g. bilo je obuhvaćeno 3.815 građana. Ono što svakako treba uzeti u obzir je primjerice istraživanje koje se odnosi na sektor pravosuđa. Prema istraživanju više od 37% ispitanika sigurno je da su sudovi i državna odvjetništva korumpirani, dok gotovo 58% smatra da je pravosuđe korumpirano. Dakle, ovdje govorimo o dojmu, međutim bitno je istaknuti kako velik dio navedenih građana nije primjerice stranka niti u jednom sudskom postupku. Međutim, neovisno o tome isti smatraju kako je pravosuđe korumpirano. Postavlja se pitanje zašto je tome tako? Da li i mi u ovm domu ponekad u našim raspravama, javnim istupima doprinosimo takvoj percepciji? Da li ponekad priličnom lakoćom dijelom etikete da je netko korumpiran, da su određene radnje koruptivne, da je pravosuđe skup sudačke klike i drugi izrazi koji se mogu vrlo često čuti i u ovom domu. Nastavno na navedeno istraživanje u sklopu ove strategije bitno je napomenuti da osim postavljenih ciljeva treba staviti naglasak i na pokazatelje praćenja uspješnosti borbe protiv korupcije. Jedan od pokazatelja učinaka bit će upravo i rezultati naprijed navedenog istraživanja. Planirano je da sa ciljem praćenja rezultata takvo istraživanje provede na kraju razdoblja provedbe svakog od planiranih akcijskih planova, dakle krajem '24., '27. te 2030.g. Sljedeće što želim istaknuti jest činjenica koju sam spomenuo i na početku da je strategija načelni dokument čija implementacija se planira kroz trogodišnje akcijske planove. Međutim, strategijom je propisano i pet ciljeva, jačanje institucionalnog i normativnog okvira za borbu protiv korupcije, jačanje transparentnosti otvorenosti rada tijela javne vlasti, jačanje sustava integriteta i upravljanje sukobom i jačanje antikorupcijski potencijal u sustavu javne nabave te podizanje javne svijesti o štetnosti korupcije, nužnosti prijavljivanja nepravilnosti i jačanja transparentnosti, a svaki od njih je popraćen nizom mjera za upravljanje rizicima od korupcije. U tom smislu navest ću ukratko i najvažnije prijedloge izmjena pozitivnih propisa s ciljem jačanja borbe protiv korupcije. Prije svega ovdje mislim na najavljene izmjene Zakona o kaznenom postupku te Zakona o USKOK-u. Rekao bih riječ zapravo da jednim krovnom i ključnim zakonima za efikasniju i učinkovitiju borbu protiv korupcije. Nadalje, tu su izmjene Zakona o sprečavanju sukoba interesa s naglaskom na povećanje ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa o kojima je već bilo dosta riječi u javnosti, a o kojem ću više i u svojoj pojedinačnoj raspravi. Također s ciljem transparentnosti rada i efikasnog upravljanja rizicima korupcije najavljeno je donošenje zakona o lobistima kojim bi se lobističko djelovanje uspostavilo kao legalna i legitimna profesija prema najvišim etičkim standardima. Također predviđena je izmjena zakonodavnog okvira glede imuniteta članova vlade s ciljem njegova ograničavanja. Jedan od prioriteta ove strategije jest i jačanje antikorupcijskih mehanizama na lokalnoj i regionalnoj razini, poglavito u kontekstu jačanja antikorupcijskih alata u upravljanju trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave. Nadalje, predmetna strategija određuje daljnje unaprjeđenje normativnog okvira u području zaštite prijavitelja nepravilnosti nastavno na donošenje Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Strategijom su također predviđene izmjene niza drugih pozitivnih propisa, a sve u svrhu ispunjenja gore navedenih ciljeva. Zaključno, borba protiv korupcije, ali i nulta stopa tolerancije na korupciju baza je za postavljanje zdravih temelja svake suverene države. Korupcija kao fenomen, kao negativna pojavnost u svim segmentima i porama društva nema stranačku pripadnost, nema stranačku iskaznicu, korupcija ima svoje ime i prezime. Korupcija nije rezervirana samo za visoke dužnosnike, političare i gospodarstvenike. Korupcija se ne prosuđuje po novčanom iznosu koji je istom obuhvaćen, nevažno je da li je riječ o 10.000 kuna ili milijunima kuna, da li je riječ o zapošljavanju ili korištenju veza za dobivanje određene usluge. Prema tome, borba protiv korupcije iziskuje otvoren i transparentan pristup svih nas zajednički bez figa u džepu. Neovisno o tome siguran sam da će ova vlada i Ministarstvo pravosuđa i uprave temeljem prethodne, ali i ove nove strategije imati i ima sve potrebne alate za to, ali isto tako i stvarnu volju. Sukladno tome Klub zastupnika HDZ-a podržat će predloženi prijedlog strategija. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava poštovane zastupnice Dalije Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Predsjedavatelju, malobrojne zastupnice i zastupnici. U razdoblju od 2013. do 2018. bila sam predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koje je tada po prvi puta počelo djelovati kao samostalno stalno profesionalno i neovisno državno tijelo. I u tom razdoblju i u tom svojstvu donosila sam na stotine i stotine mišljenja o tome što znači povreda načela djelovanja, čini mi se da ih je bilo preko tisuću ili dvije do kraja mandata, a isto tako donosila sam i odluke o povredama načela djelovanja jer su mišljenja i odluke dvije strane jednog te istog novčića. Ne samo da sam donosila odluke o povredama načela nego komotno se može reći da sam možda njihov glavni i idejni začetnik i tvorac takvog načina djelovanja povjerenstva. Između ostalog donijela sam i odluku u odnosu na Božu Petrova kojeg je danas resorni ministar politički vrlo kukavički i bijedno pokušao Boži Petrovu natrljati na nos. Zašto kažem kukavički i bijedno? Zato što se u tom, u tom, u toj odluci spominje povreda čl. 5., povreda načela djelovanja. Kao predsjednica povjerenstva donijela sam i onu čuvenu i poznatu odluku u odnosu na Tomislava Karamarka i moram priznati da sam čak i pisala možda ključne dijelove obrazloženja te odluke, a sve ono što je činjenično utvrđeno u tom postupku nitko nikada nije osporio do današnjih dana. No nisam ja izgovorila rečenicu da stranka ne može biti talac političke sudbine bilo kojeg svog člana, niti je to izgovorilo povjerenstvo, bio je to Andrej Plenković na općem saboru skupa HDZ-a. Njegove su riječi bile da se od modernih političara očekuju najviši standardi transparentnosti, odgovornosti i integriteta što je preduvjet za kredibilno političko djelovanje. No unatoč tim riječima ne bi bilo ničeg, ne bi bilo možda niti pada vlade da nije bilo institucionalne osude koja je ispravno, činjenično točno i pravno utemeljeno bila izrečena tada od strane povjerenstva. I koliko se sjećam u ono vrijeme nitko od vas HDZ-ovaca nije stao u obranu postupanja tadašnjeg svog, a sada već bivšeg šefa. Svi ste se tada sakrili iza odluke povjerenstva bez koje ne bi bilo sada na ovoj funkciji gdje je niti Andreja Plenkovića, a niti bi većina vas sjedila tu gdje sjedite sad. Kada se Tomislav Karamarko pokušao politički rehabilitirati današnji predsjednik HS Gordan Jandroković poznat po nadimkom Hrabri rekao mu je da nema povratka na staro. I doista, Hrvatska se nije vratila na staro i bilo bi potpuno pogrešno vladavinu Ive Sanadera uspoređivati sa Hrvatskom kakva je ona danas, danas je ona neusporedivo gora jer je nakon mog mandata novi saziv povjerenstva nastavio sa ustaljenom i dobrom, dobrom praksom rada tog tijela, pa je i u odnosu na Andreja Plenkovića donosio odluke o istim tim povredama načela djelovanja i povredama Članka 5. Zakona o sprječavanju sukoba interesa. I tada je Andrej Plenković shvatio ono čega se ni Ivo Sanader dosjetio nije, a to je da ne mogu nezavisne institucije biti te koje se bore protiv korupcije i ne mogu nezavisne institucije određivati što je to sukob interesa, a što nije jer Andrej Plenković želi da on bude jedini sudac i jedini mjerač svih mjera i svih stvari. Dolaskom Andreja Plenkovića na vlast borba protiv korupcije je naprosto stala, a političkim i pravnim inženjeringom u proteklih je 5-6 godina provedena sabotaža i eutanazija ključnih antikorupcijskih tijela. Stara Strategija borbe protiv korupcije bila je neučinkovita i slaba baš onakva kakva HDZ-u treba, a ova strategija je ostvarenje svih HDZ-ovih maštarija i želja. U ovoj strategiji navode se samo prazne fraze u kojima borbe protiv korupcije uopće nema. Jedan od motiva i jedan od razloga zbog kojih sam se 2019. godine upustila u kandidaturu i kampanju za predsjedničke izbore bio je poraz Hrvatske u borbi protiv korupcije. Još od afere Borg koja se u javnosti počela razotkrivati godinu dana ranije, dakle tijekom 2018. bilo je jasno da se našim institucijama koje bi tu borbu protiv korupcije trebale nositi na svojim leđima nešto ozbiljno i opasno ne funkcionira kako treba. Kada sam prvi puta čitala iskaze sad već bivše ministrice gospodarstva Martine Dalić, ali i ministra financija Zdravka Marića i ostalih Borgovaca koji su dani USKOK-u u okviru obavijesnih razgovora koji su se vodili povodom podnesenih kaznenih prijava nisam bila sigurna je li to nečija fikcija, je li to scenarij za kakav film ili skripta nekog krim romana. I neposredno prije nego što su ti iskazi objavljeni u medijima bivši glavni državni odvjetnik Dražen Jelenić danas poznati kao mason shvatio je da traganje novinara za istinom neće posustati pa je bio primoran priznati da su ti iskazi nažalost autentični i istiniti i da oni predstavljaju našu stvarnost, da je to naša java, a ne tek ružan san. Za slučaj Borg sam od prvog dana tvrdila da ima kriminalnu komponentu, a to tvrdim i danas. No, ono što je golim okom vidljivo, ono što je zdravom razumu kristalno jasno tijela koja bi se trebala boriti protiv korupcije ne vide i ne razumiju. Iskaz Martine Dalić zajedno s ostalim iskazima opisuje do koje mjere je sva državna moć zloupotrijebljena u rukama nekolicine i na koje su sve načine čelnici različitih državnih tijela spremni biti sluge. Nema tko u slučaju Borg nije bio upleten, od FINE koja je ministrici neovlašteno davala informacije o tome kad sjeda koja ovrha ili blokada pa do ravnatelja SOA-e koji je provjeravao osobe koje po zakonu nije imao ovlasti provjeravati. Ne samo da sam tada očekivala istragu protiv Borgovaca uključujući i samoga Andreja Plenkovića već sam očekivala i odgovornost i smjenu čitavog niza visokopozicioniranih državnih dužnosnika. Očekivala sam da će se zatresti država, no nije se dogodilo ništa. To ne znači da su moja očekivanja bila pogrešna. Država se tada trebala zatresti, a nije se zatresla zato što je zapravo i nema. Imati državu ne podrazumijeva ne podrazumijeva samo imati granice, himnu i zastavu. Imati državu znači imati institucije koje su sposobne uspostaviti vladavinu prava i udahnuti život odredbama Ustava i zakona. A slučaj Borg pokazao je da naš politički život pa tako i pravni život funkcionira kao farsa. Država nam je u tom institucionalnom smislu još uvijek neizgrađena i slaba, jer samo u državi slabih institucija zakone može pisati neka tajna protuzakonita skupina i da potom ta ista skupina na takvom zakonu enormno zarađuje. Samo u državi u kojoj nema niti minimuma stvarne kontrole parlamenta u odnosu na izvršnu vlast, zakoni se izglasavaju onako kako stranački šef kaže bez da itko išta pita. Samo u državi kakva je ova naša, pljačka i otimačina se kontinuirano događa pod okriljem, uz zaštitu i uz blagoslov zakona, a ako baš zaškripi i zatreba onda i uz pomoć Ustavnog suda. Jedna takva odluka Ustavnog suda iz 2019. godine kojom su osporene ovlasti Povjerenstva za sukob interesa meni je bila jasan znak da će se radi zaštite političkih interesa i stolice Andreja Plenkovića nastojati nadalje urušavati ionako slabe institucije. Da je država debelo utonula u korupciju, nazadovali smo u indeksu percepcije korupcije kao i svim, po svim drugim indeksima i kriterijima na svim relevantnim ljestvicama. Jedan mladi znanstvenik s Hrvatskog katoličkog sveučilišta rekao je da je upravo korupcija glavni razlog iseljavanja. No, unatoč brojnim korupcijskim aferama koje su nicale jedna za drugom, unatoč ministrima koji su zbog sukoba interesa i korupcije morali napustiti Vladu, prave javne rasprave o uzrocima i o genezi nastanka korupcije nije niti bilo. Kao društvo pali smo u apatiju i u pomirenost postojećim stanjem. I tada sam došla na ideju da se u okviru kampanje za predsjedničke izbora pokuša otvoriti i pokrenuti tema o tome kojim bi putem Hrvatska trebala ići. S obzirom da predsjednik države ima ovlast predložiti Vladi da se održi zajednička sjednica i da se na njoj razmotre nekakva osobita važna pitanja smatrala sam da je borba protiv korupcije upravo takva tema i ideja je bila da se ova ovlast predsjednika države iskoristi za to da se jedan gotov nacrt strategije suzbijanja korupcije tada 2019. uputi na Vladu s obzirom da je bilo jasno da Vlada sa svojim nacrtom Strategije borbe protiv korupcije kasni. Pa je tada kao dio mog programa za predsjedničke izbore nastala i Strategija suzbijanja korupcije koju sam već tada 2019. godine poklonila Hrvatskom saboru, a sada kao zastupnica 10. saziva Hrvatskog sabora tu sam strategiju uputila i u zakonsku proceduru. No Vlada je na taj moj prijedlog rekla da ona zna bolje i ja se slažem kada je o korupciji riječ [[Upadica: Vrijeme.]]
Slijedi rasprava Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ministar Malenica je danas rekao da se u borbi protiv korupcije u ovoj strategiji naglasak stavlja na podizanje razine svijesti građana o štetnosti korupcije. Dakle, inače kad se radi bilo koji strateški dokument onda se prvo definira neki središnji problem koji imamo i onda se iz njega definiraju cilj ili ciljevi. Znači prema ovome što je ministar danas rekao, glavni problem korupcije u Hrvatskoj ste, prema mišljenju HDZ-a i njihove vlade, upravo vi dragi građani, vi i vaša svijest ili kako HDZ misli vaša nesvijest. I tako vam je stranka osuđena za korupciju poručila da nisu krivi oni za korupciju nego vi dragi građani nemate dovoljno svijesti o štetnosti onoga što oni rade pa oni eto to rade dokle god vama ne podignu svijest na višu razinu i to će sigurno zdušno raditi i zato im treba ova strategija. Sama strategija u svojim ciljevima i mjerama razotkriva ili vašu nevoljkost da se s korupcijom borite ili nesposobnost za to, pa tako evo vlada navodi da će uspješnost provedbe ove strategije između ostaloga mjeriti i time kolika je percepcija korupcije u Hrvatskoj. Inače kroz cijelu strategiju, samo da napomenem se povlači to da je percepcija korupcije puno veći problem od korupcije same, dakle problem je što se ona vidi, a ne što ona nastaje. Dakle, šta kaže vlada kako će mjeriti uspješnost provedbe strategije, kaže da je sada polazna vrijednost percepcije korupcije u Hrvatskoj čak 94%, ali već 2030. će nam biti puno bolje jer će biti samo 80% i onda će nam bit odlično. Ili primjerice, HDZ smatra uspjehom ako do 2030.g. čak 15% građana koji se susretnu s korupcijom tu korupciju prave. Fenomenalan rezultat. Ovo je strategija vrijedna investiranja. Dalje, strategija ističe problem političkog utjecaja na Agenciju za elektroničke medije, a pri tome uopće ne predlaže nikakav mehanizam da bi se taj politički utjecaj na Agenciju za elektroničke medije eliminirao. Kad smo već kod toga u ovom dokumentu vlada se pohvalila da je pravilima o transparentnosti vlasništva nad medijima osiguran kvalitetan sustav obavještavanja državnih tijela i javnosti o vlasništvu medija. Pa mislim ako vi zbilja imate taj kvalitetan sustav da vas se obavještava o stvarnim vlasnicima medijima, ja ne znam kako vam se dogodio slučaj Topa radija i 101 koji je razotkrio to da osoba koja je vlasnik Top radija je ujedno i vlasnik žigova za 24 druge radiopostaje u Hrvatskoj. Dakle, ili imate dobar sustav pa ste to znali i svejedno mu dali koncesiju na 101 i omogućili koncentraciju na tržištu ili to niste znali pa nemate dobar sustav obavještavanja? Dakle, nitko od ukupnih institucija tu nije vidio problem skrivenog vlasništva nad medijima, ali ajmo dalje. Strategija kaže da će i dalje jer kao to navodno već imamo, sustavno financirati neprofitne medije od strane države i strane jedinica lokalne i područne samouprave. Pa bi ja ovdje podsjetila i vladu i sve zastupnike HDZ-a da je upravo vaša vlada neprofitne medije izbacila iz Uredbe o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele prihoda od igara na sreću, pa im je tada jedini pravi kontinuirani i donekle nezavisni izvor financiranja u potpunosti ukinut. Provjeravala sam tu uredbu i za 2021.g. i među popisima aktivnosti odnosno vrstama djelatnosti koje se financiraju nisu navedeni neprofitni mediji i dalje. Natječaj iz Europskog socijalnog fonda za neprofitne medije odgađan je nekoliko godina. Lokalni mediji su danas u najgoroj medijskoj mogućoj situaciji i u potpunosti su zarobljeni od strane lokalnih vlasti koji su im u najvećem broju slučajeva jedini financijer. I tako su se naši lokalni mediji, naše lokalne radiopostaje najčešće pretvorile u PR agencije za lokalne župane i gradonačelnike. Međutim, o tome ova strategija ne govori ništa. Ajmo pogledat nacionalne medije, kolikogod privatni bili nisu oslobođeni ni oni političkog utjecaja odnosno političkog financiranja. Neki dan je portal Indeks objavio koliko milijuna kuna pojedini nacionalni mediji uključujući i portale i novine dobivaju od vlade i ministarstava. A postoji jedna nova forma koju sam zapazila, a ta forma zove se konferencije vlade. Vlada stalno u nešto po nekim određenim medijima ime neke svoje konferencije. Koliko to vlada plaća taj podatak nemamo. Da li vlada putem takvog načina financiranja medija odnosno plaćanja njihovih usluga utječe možda na to kako mediji oglašavaju, posebno imajući u vidu u kojem su položaju oni na tržištu i da tržišno zapravo ne mogu preživjet, ali o tome ova strategija ne govori. Idemo dalje, javne nabave, dakle javne nabave su detektirane ovom strategijom kao područje, problematično područje za korupciju, međutim isto tako mada se spominje jačanje kapaciteta državne komisije dakle DKOM-a ne navodi se jedna od ključnih stvari koja je problematične u kontroli postupaka javne nabave, a to je da DKOM nema ovlasti, primjerice samostalno ispitivati koluziju ili tzv. nedopuštene dogovore između natjecatelja na javnim nabavama, nema. Znači ono što DKOM može raditi je da li je ispoštovana procedura, da li je u proceduri bilo sve u skladu sa Zakonom o javnim nabavama i tu njihova ovlast staje. I naravno da je sve po zakonu i naravno da je procedura ispoštovana, a imate bezbroj slučajeva i ja ih vrlo često gledam, a i bavila sam se analizom javnih nabava, gdje imate konzorcij x koji da ponudi više cijene i imate drugi konzorcij y koji da ponudu niže cijene, ali su zaboravili priložiti jedan od ključnih dokumenata jer kada se javljate na natječaj od recimo 100 milijuna kuna često je da recimo zaboraviti dati bankovnu garanciju, to je kak da kažem normalno je. E to su stvari koje DKOM ne može ispitivati. To bi zapravo trebala raditi Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja koja se u ovoj strategiji ne spominje kao da to područje nije područje u kojem bi se itekako trebali borit protiv korupcije. Dapače, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja kaže da jesu upravo takvi nezakoniti dogovori u postupcima javnih nabava izvor korupcije. Međutim, niti im se dala bilo kakva dodatna ovlast u vezi toga, niti će se ovom strategijom poboljšati njihov položaj u suzbijanju takvih nedopuštenih dogovora, nota bene takvih slučajeva su, odluka u takvim slučajevima imali najmanje jer kažu da im je prema sadašnjem okviru takve slučajeve najteže utvrditi. Dakle da zaključimo, ključni problem korupcije u Hrvatskoj prema ovoj strategiji nije zarobljena država, zarobljena zna se od koga, a sada se zna i prema pravomoćnim sudskim presudama, nije ključni problem korupcije u ovoj državi ni činjenica da sve institucije ove zemlje čak i one koje se zovu navodno neovisnima izravno ovise o dobroj volji velikog vladara. Nije problem činjenica da je država u zadnjih 5.g. prošla izrazito jake postupke centralizacije u kojima se moć u potpunosti koncentrira u premijeru i vladi. Nije problem, niti činjenica da ova vlada nije provela primjerice reformu zdravstva i kroz nju prevenirala postupanja koje generiraju tzv. sitnu korupciju. Pa onda vi kažete da je središnji zahtjev ove strategije da se građanima povećava svijest o tome da je korupcija štetna, a ne to da bi vi trebali eliminirati one situacije u javnoj upravi koje tu korupciju generiraju jer ne dolaze ljudi platiti doktora zato jer im se ekstra plaća nego zato jer do doktora ne mogu doć po 2-3.g., ne dolaze potplatiti službenika za nekakvu dozvolu zato jer im se to plaća nego zato jer do dozvole ne mogu doći 3.g., a vidjeli su susjeda da je došao za mjesec dana. Dakle, to su problemi koji se u ovoj strategiji ne vide. Dakle, nije vam problem niti reforma obrazovanja koja nije omogućila kurikularnu reformu, nije uvela građanski odgoj i obrazovanje, ništa od toga nije problem. Problem ste dragi građani, HDZ vam to poručuje, vi i vaša nesvijest o tome da je korupcija štetna i time će se HDZ slijedećih 10.g. baviti. Hvala.
Sad imamo obraćanje u ime predlagatelja, poštovani državni tajnik Josip Salapić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo imam potrebu u ime Ministarstva pravosuđa i uprave odgovoriti uvaženoj zastupnici Benčić nekoliko stvari. Prije svega ova strategija i naš cilj nastavka borbe protiv korupcije i podizanje svjesnosti ne samo građana kako je rekla kolegica nego svih nas bilo na državnoj ili lokalnoj razini je transparentnost u radu. Nije sve ni tako crno, a nije sve ni tako bijelo kao što se ovdje iznosi. Mnogi od vas, evo i vi koji sad dižete pločice, ste bili dio Vlade RH, pa ću vam rado odgovoriti kad budemo replicirali na ono što ćete me pitati. Prije svega mi nismo optužili građane za ništa nego percepcija dakle istraživanja koja smo proveli mi smo realno dali u javnost. Dakle ovako, ono što nas zabrinjava je da ljudi koji nikada nisu imali pristup pravosuđu, nikada nisu imali pristup policiji, USKOK-u, niti tijelima progona, niti tijelima sudbene vlasti, smatraju da je pravosuđe korumpirano, da su sudovi korumpirani, da je državno odvjetništvo pod kontrolom države itd.. Mi želimo ovom transparentnošću i akcijskim planovima i zakonima građanima dati do važnosti da onaj koji nije imao pristup ima pravo pristup sudu, a isto tako ne može se unaprijed osuđivati da je netko netransparentno radio svoj posao. Dakle, podizanje svijesti ne samo građana kao fizičkih osoba nego i političara na lokalnim razinama i državnim razinama je naša zajednička zadaća. Ovo je okvirna strategija, tu slijede zakoni, nekoliko zakona kroz ove akcijske planove, Zakon o sprječavanju sukoba interesa, Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, Zakon o pravu na pristup informacijama, Zakon o lobiranju i mnogi zakoni koji će se još naći u HS pred vama da o njima stručno i adekvatno raspravljamo. Ono što je otužno i zabrinjavajuće za sve nas bi trebalo biti, a imam i sam iskustva u ovim saborskim klupama je što je danas o ovoj strategiji vrlo malo rečeno o područjima ove strategije, jačanje institucionalnoga i zakonodavnog okvira za … [[Govornik se ne razumije]] korupcije … [[Govornik se ne razumije]] , jačanje transparentnosti rada tijela javne vlasti, jačanje sustava etike upravljanja sukobom interesa, jačanje antikorupcijskih potencijala u sustavu javne nabave, podizanje svijesti o štetnosti korupcije. To je sve ostalo negdje dalje. Trn u oku je predsjednik vlade Andrej Plenković, odluke Povjerenstva za sukob interesa nitko nikakav alat povjerenstvu ne oduzima nego gospodo draga Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa nije sud, mi imamo tijela istrage, policiju, PNUSKOK, USKOK, državno odvjetništvo, sudove i sve oni koji su zaduženi da vode brigu o tome. O tome kako se borimo protiv korupcije govori i činjenica da je kroz Hrvatski zatvorski sustav u jednoj godini prošlo 12.000 zatvorenika, 12.000, od tih 12.000 60% su istražni zatvorenici koji su bili zahvaćeni razno raznim korupcijskim uskočkim akcijama, pa tako da se ova vlada ne bori protiv korupcije da ova istražna tijela ništa ne rade i da tu nitko ništa ne radi samo donosimo u sabor dokumente koje smo valjda mi sami preko noći napisali. Na ovom dokumentu radilo je 70 razno raznih stručnjaka, ne političara nego ljudi koji se bave upravo ovim područjem i za vas koji to pratite ili ne pratite, jel ih znate ili ne znate, ova strategija je dio NPOO-a. Mi smo do kraja ove godine dužni ovu strategiju donijeti skupa sa pratećim zakonima koje smo mi sve na vrijeme pripremili i tu ćemo iz europskih sredstava povući više od 44 milijuna kuna da bismo ove 5 glavnih područja doveli u situaciju da zakonima koje ćemo donijeti to činimo i provodimo u djelo. Dakle ako ćemo čisto politizirati ima tu i veterana koji su imali prilike u razno raznim Vladama RH nešto reći o ovome, pa popraviti stanje, pa nisu popraviti. Ako ćemo vaditi iz džepova tko je s koje političke opcije bio gdje, što radio i kako mi bismo tu našli sa svim strana. I uvažena zastupnica Benčić koja je sad izašla iz sabornice kao članica jedne platforme dakle, isto tako [[Upadica: Gospodine, tu sam.]] ako ćemo govoriti o transparentnosti možemo govoriti o tome je li to u redu da se na lokalnoj razini, a pardon, da se u Gradu Zagrebu vi tamo šetate po gradskim urednima navodno kao saborska zastupnica, čekate razgovore s nekim ljudima navodno, sve govorim navodno što sam pročitao iz medija, je li to transparentno, je li to u redu. Dakle, može se pila okrenuti naopačke. Ja sam od vas očekivao kao pravnice da ćete dati konkretne savjete što ovdje treba popraviti, jer ovo je rasprava, a ne dizanje optužnice. Tako da postoje razno razne teme i mi ćemo ocjenjivati vašu sposobnost nakon mandata koji ste dobili od građana i to voljom građana kako ste upravljali Gradom Zagrebom i što je sve tu transparentno. A vidimo da na početku ste se poskliznuli na vrlo važnim stvarima koja su bitna za naše građane. A da li ćete imati priliku to popraviti to ćemo tek vidjeti. Tako da nemojte okretati pilu na predsjednika Vlade, na HDZ, dajte se vi bavite malo i sami sa sobom.
Imamo nekoliko replika, prava je poštovana zastupnica Andreja Marić.
Poštovani državni tajniče, percepcija građana je nažalost da su svi političari korumpirani, uhljebi ne rade ništa, troše, beskorisni su itd., sve nas stavljaju u isti koš, a na žalost odnosno na sreću nismo svi isti. Dakle, ima nas koji dobro radimo, pošteno, marljivi itd. S druge strane pojedinim omiljenim političarima, evo u mojoj sredini je bilo tako nedavno, praštaju se grijesi jer se recimo radi o samo 10.000 kuna korupcije, a ne o milijun kuna, on je krao, ali je i nama dao i znači takva razmišljanja građana. Pa da se hvataju sitne ribe, a ne krupne što smo eto mogli i svjedočiti da se brojni žestoki procesi razvlače godinama, na kraju se dobivaju presude u smislu rada za opće dobro itd. Kako vi mislite edukacijom i podizanjem svijesti građana uopće promijeniti tu percepciju i taj zapravo način dvostrukih mjerila i kako da onda svi steknu nultu toleranciju na korupciju, znači [[Upadica: Vrijeme.]] i građani i svi političari. Hvala.
Odgovor.
Poštovana kolegice zastupnice, ovakvo je stanje, dakle podizanje percepcije to je naša zajednička zadaća. Pred Hrvatski sabor donose, dolaze brojni novi zakoni, spomenio sam neke, recimo jedan primjer Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, mi taj već zakon imamo, mi ga sada u uočenim nepravilnostima popravljamo na način da ljudi prijavljuju korupciju, da njihova prijava, da nema straha od prijave poslodavca, straha od prijave privatnog poslodavca, straha od prijave dužnosnika, lokalnog dužnosnika, načelnika, to dizanje svijesti, transparentnosti, percepcije da neće netko biti kažnjen, da neće loše proći ako nekog prijavi to je naša zajednička zadaća. Što se tiče nekih postupaka koje ste spomenuli, dakle naša je zadaća Ministarstva pravosuđa i uprave i Vlade učiniti jak i snažan, jasan i transparentan zakonski okvir, a na sudovima, istražnim tijelima je da u određenim situacijama procjenjuju što je, a što nije. Dakle, USKOK ili Državno odvjetništvo ima za mogućnost alat zakonski da u određenim situacijama ima nagodbu sa onim koji su se našli pred nekim koruptivnim djelom, ako ta nagodba [[Upadica: Vrijeme.]] dovodi do nekih novih saznanja. Dakle, za neke akcije koje su puno važnije od ovoga što smo sad rekli kao neki mali slučaj, nema malih slučajeva svi su … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče strašno ste se uzbudili nakon rasprave u ime klubova i imali potrebu ovaj već unaprijed reći kao ćete odgovarati. Dakle, ajdemo razgovarati o činjenicama. Činjenica je da je pravosuđe na najnižim mogućim granama što se tiče percepcije naših sugrađana opće o temi korupcije u pravosuđu. To je, mislim to su činjenice koje ste vi i naveli i koje govorite, ali ono što mene zabrinjava dodatno je to da kad je rađeno istraživanje među sucima, dakle istraživanje koje, među sucima koje oni su trebali nešto ocjenjivati, ocjenjivati svoj rad pa onda ocjenjivati između ostalog stavke napredovanja, da je 55% sudaca reklo da se u sudstvu ne napreduje prema zaslugama, prema radu nego prema nekim drugim elementima i podobnostima. Dakle, to je nešto gdje je struka rekla što misli sama o sebi. Kako ocjenjujete to istraživanje? Hvala lijepo.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, hvala potpredsjedniče, nisam se ja uzbudio nego 5 sati ovdje sjedim i slušam što sve pričate pa kupim dojmove sa rasprave, pa dakle taj moj dojam može vama ličiti na uzbuđenje. Ja sam baš posebno pogledao na vas jer ste bila članica vlade u vrijeme Zorana Milanovića i u to vrijeme je bio ministar sadašnji šef kabineta predsjednika Orsat Miljenić i tada je ta percepcija bila visoka i loša, Mi možemo govoriti o postocima više ili manje, sve je to zabrinjavajuće. Dakle, zato i postoji Državno sudbeno vijeće kao neovisno tijelo koje smo i to promjenama Ustava 2010. godine donijeli da je sve i Državno odvjetničko vijeće, da se bave sa stegovnim postupcima protiv sudaca ili ovo drugo protiv državnih odvjetnika. Naša zajednička zadaća je dakle jačati transparentno, jasno pravosuđe. To je naša zajednička zadaća. To nije zadaća Vlade HDZ-a. Mene muču ovo što stalno bacate pilu HDZ, Vlada HDZ-a, HDZ-a. Mnogi od vas su bili ministri pa imali ste vi priliku nešto promijeniti, a što ste to promijenili osim ovo što danas govorite meni. Ne znam [[Upadica: Vrijeme.]]
Slijedeća replika poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle poštovani, dajte vi meni recite, kako vi objašnjavate da u istom dokumentu kažete da je problem u pravosuđu to što postupci posebice oni koji se tiču korupcije traju dugo i da su neefikasni i da to je problem, ali istovremeno Povjerenstvu za sukob interesa ukidate osnovnu ovlast za procjenu integriteta političara, a oni su brzi. Pa kažete ovdje, ha nisu oni sud. Tako je nisu, sudovi su puno sporiji pa ćete to prebaciti na sudove jel tako. A što se tiče vaših primjedbi u vezi Grada Zagreba samo ću vam reći ovo. Nismo mi birali ljude koji su nosili torbe sa 50.000 EUR-a Milanu Bandiću kojeg ste isto vrijeme vi podržavali u Skupštini Grada Zagreba [[Upadica: Vrijeme.]] i omogućili mu da temeljito taj grad [[Upadica: Vrijeme.]] opljačka. Hvala.
Nismo ni mi birali vas zastupnice da hodate po gradskim poduzećima kao zastupnica i donosite poslovne odluke, to je broj jedan. Broj dva, krivo ste rekli moja percepcija, ono što vi govorite moja percepcija, ja smatram da niste u pravu, da niste korektni u svojoj raspravi kao pravnica i da niste dali nikakav doprinos kvaliteti ove Strategije. Znate zašto? Nisam čuo ni riječi o Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti-zviždača. Ništa nisam čuo. Načelo obnašanja javne dužnosti, načelo čl. 4, Zakon o sprječavanju sukoba interesa, nije izbačeno iz Zakona. Mi smo to načelo uredili tako na temelju odluka upravnih sudova, Visokog upravnog suda i Ustavnog suda, a vi kao legalistica i pravnica bi to trebali znati, da mi moramo poštivati odluke najviših sudova u državi. Mi načelo ostavljamo, ali dajemo za zadaću lokalnim razinama, svim gradovima, općinama, županijama na razini Vlade da se donesu etički kodeksi na koje će Povjerenstvo moći postupati na temelju kodekasa koji će se donesti kojih sada nema. To je velika razlika u percepciji mene i vas, o čemu vi govorite, obmanjujete javnost, [[Upadica: Vrijeme.]] netočno govorite, govorite neistine.
Vrijeme. Imamo povredu Poslovnika, poštovana Sandra Benčić.
Dakle povreda, da, povreda čl. 238, dakle osim uvreda koje ste sasuli, rekli ste i niz neistina oko, konkretno baš mene i moje pozicije, ali to, to je za neki drugi put. Međutim, kada ste naglašavali tako žustro da je jedan od ključnih momenata u vašoj Strategiji zaštita prijavitelja nepravilnosti, pa šta ne zaštite neprijavitelje nepravilnosti sa Veterinarskog fakulteta koji vam već godinu dana vas upućuje na nelegalnosti koje se tamo događaju, ne dobivaju nikakvog odgovora [[Upadica: Vrijeme.]] a dobit će otkaz tamo. Pa zašto to ne napravite?
Vrijeme [[Upadica: Hvala.]] Odgovor. Pardon, je, ovo je bila povreda, dobili ste opomenu. Sljedeća replika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Slušajući danas oporbenu raspravu po ovoj Strategiji, stiče se dojam da je korupcija samo na nacionalnoj razini. Problem koji se ogledava na tijelima središnje vlasti, kao da ne postoji korupcija na lokalnim razinama, vi vjerojatno znate i pojedinačne primjere o čemu se tu radi. No, ono što smo očekivali od novih političkih snaga u Hrvatskoj, da tu transparentnost, etičnost za koju se zalažu, oštrije poštivanje zakona sukobu interesa u dijelu koji se odnosi na čl. 5. da će doista sami pokazati. No, čuli smo primjerice iz grada Zagreba sintagmu, ja sam vuk, a ti si ovca. Mislite li vi da je to taj doprinos jednom korektnom demokratskom, transparentnom načinu ponašanja između jednog člana uprave i, odnosno predsjednika uprave i člana nadzornog odbora, koji za divno čudo ima dionice u tvrtci koja itekako blisko surađuje i sa tvrtkom [[Upadica: Vrijeme.]] na čijim ... [[Govornik se ne razumije.]] po njemu je ovca.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. To je za nas sve zabrinjavajuće. Naravno da osoba koja treba dati doprinos određenim razvojnim stvarima, doprinos ovoj Strategiji, doprinos zakonima, daje si za pravo da u isto vrijeme optužuje, da u isto vrijeme sudi. Tako za sve probleme političkih stranaka zastupljenih ovdje u Saboru je kriv HDZ i presuda koja je donijeta od određenih dana kada je predsjednik bio Ivo Sanader. Pa zašto bi mi danas odgovarali za ono za vrijeme kada nismo imali prilike odlučivati o ničemu, razumijete? Sada je vrijeme, okej, dobili ste izbore, vodite svoju politiku kako ste obećali svojim građanima. Najbolja anketa na izborima će biti kako građani glasuju i koga biraju. U ovom slučaju su izabrali HDZ i koalicijske partnere. U slučaju grada Zagreba izabrali su ovu platformu i to je volja građana. Najbolja anketa, nije percepcija, nego su izbori. Ljudi na izborima biraju i glasuju po svojoj volji, a neću namjerno nabrajati neke slučajeve koji dolaze i sa lijevih strana, koji su dobili izbore nakon određenih problema. Šta onda tu moram reći?
Vrijeme. Vilim Matula, sljedeća replika.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče, najiskrenije, ovakav ton, ovakav izbor riječi ja nisam čuo, ne samo za ovo kratko vrijeme od godinu i nešto što sam u Saboru, ali niti prije kada stvarno pratim sjednice Sabora, nisam ovakav ton čuo od pozicije državnih tajnica i tajnika. Ovakav ton pobjegne ili je potpuno u maniri nekih ministara da na ovaj način govore. I uopće o kojoj temi vi govorite, vi kao državni tajnik, a sad ću vas pitati, mislim evo, kao primjer, evo, da, jesmo, mi smo govorili o tome, neću se vraćati na tu presudu, ali .../nerazumljivo/... Top radio, za Stojedinicu jedina mogućnost u gradu Zagrebu da dobiva liberalna neka građanska opcija, lijeva opcija, zelena opcija [[Upadica: Vrijeme.]] radio, to niste dozvolili.
Odgovor.
Pa poštovani zastupniče, ja sam ovdje došao braniti Strategiju, predstaviti Strategiju 2021.-2030. Nisam došao sjediti kao drvo ispred Vlade, kao stolica, da ne smijem ništa reći. Ja vama odgovaram na ton i način na koji vi isto odgovarate. Vaša kolegica je ovdje povisivala ton i cijelo vrijeme mahala rukama. Ja to sad radim isto, razumijete. Zašto ja ne bih mogao odgovoriti na isti način kako što se to imputira nama? Pa zašto bi ja bio odgovoran ili naša Vlada za nešto što nema veze s nama? Znači možete, Možemo!, a mi ne možemo. Pa mi ćemo vama jasno i glasno odgovoriti ono kako je. Kako moji drugi kolege odgovaraju, to je njihova osobna stvar, a vaša osobna percepcija jesam li ja pristojan ili nepristojan. Ja smatram da sam korektan, da odgovaram o Strategiji, da ne pričam gluposti i da se ne želim dodvoriti nikome, osim onome tko je meni dao povjerenje, a to su građani i Vlada RH, a vi sve to možete smatrati povredom Poslovnika i povredom ne znam čega. Ja sam pristojan u granicama i razinama kako ste i vi.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Vilim Matula.
Ovo tu je, zahvaljujem. Točka 238 Poslovnika. Nemam što drugo reći, i to ne samo mene, nepoštivanje, ponekad i vrijeđanje, ne samo mene nego zastupnika koji su ovdje govorili. To je sve.
A to je već međusobna komunikacija takva. Vi ste čuli i ove druge zastupnike kako su se obraćali i onda je to postalo normalno u ovom Saboru očito. Dobro, ja vam neću dati opomenu jer niste replicirali, samo ste ukazali na vaše mišljenje, ali ja vas upozoravam da tako većina zastupnika komunicira. Dobro. Sljedeća replika poštovana zastupnica Romana Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, oboje dolazimo iz Slavonije i već je općepoznato da je u Slavoniji došlo do mnogog, mnogog broja iseljavanja i to mladih obitelji stručnih kvalitetnih kadrova. Da li zaista sa sigurnošću možete reći da razlog iseljavanja i ostvarivanje boljih materijalnih uvjeta, ali da nije i razlog zatrovan koruptivni sustav vrijednosti? Danas cijeli dan u medijima čitamo aferu Žalac tešku 13 milijuna kuna, pa čija je ona članica stranke?
Odgovor.
Poštovana zastupnice. Ja sam rekao da se Vlada RH skupa sa ovom strategijom i svim zakonima bori protiv korupcije. Svako koruptivno djelo, ako je koruptivno djelo, a vjerujemo u neovisnost pravosuđa o presumpciji nevinosti dajte dozvolite da neovisno pravosuđe provede neovisne postupke. Ono što je naš cilj ova vlada nije štitila nikoga imenom i prezimenom, naš cilj je biti transparentan, donijeti zakone koji će biti alat DORH-u, USKOK-u, policiji i svima onima koji trebaju provoditi istražne radnje. Mi ne možemo uperiti prstu ni na osobu a ni na osobu b dok ta osoba ne dobije pravo da da odgovor za ono što se eventualno navodno optužuje, tako da tu trebamo biti oprezni kao legalisti i kao zastupnici i kao pravnici. Svako ima pravo na svoju obranu, dokazati je li kriv, nije kriv, da li je bilo ili nije bilo upravo to ne bi smjela biti tema političkih rasprava. Neka neovisni postupak bude proveden za sve, bilo oni lijevi, bilo oni desni, bilo oni tamo ili vam to više nije ni bitno, bitno je da bude sve transparentno i pošteno.
Sljedeća replika poštovana potpredsjednica Sabina Glasovac.
Poštovani državni tajniče. Slažem se s vama da, pravosuđe treba reći svoj konačni pravorijek, međutim kada se to i dogodi onda ulazimo u fazu negiranja i glumljenja kao da se to nikada nije dogodilo. I sad vi meni objasnite kako vi mislite kao vlada jačati borbu protiv korupcije, raditi kao što ste naveli jednu od vaših ciljeva u samoj strategiji na zaštiti prijavitelja nepravilnosti i zviždača kada mi i dalje u Hrvatskoj imamo situaciju da upravo oni koji prijavljuju koruptivna djelovanja, kao što je gospođa zviždačica u Kutini koja je prijavila da se na nju vrši pritisak da zapošljava HSLS-ovce i HDZ-ovce što se s njom događa, gdje je ona danas? Izbačena na ulicu. I to se neće promijeniti ovim jednim usvojenim papirom niti bilo kakvom strategijom ako svi ne krenemo od sebe. A činjenica je da je i nakon Sanadera iz ove vlade otišlo pola vlade iz prošlog mandata zbog ozbiljnih sumnji u korupciju. Treba krenut od sebe i biti samokritičan.
Vrijeme. Odgovor.
Bilo bi pošteno da ste onda uvažena zastupnice krenuli od sebe pa došli do nas. I u vladi Zorana Milanovića bilo je nekoliko ministara koje su zbog sumnje na korupciju morali napustiti vladu. Jedan ministar, neću spomenuti ime, ministar turizma bio je uhićen odmah nakon što je vlada izgubila izbore ne znam koje godine to je je bio dužnosnik SDP-a. I mnogi dužnosnici koje sad ne želim reći imenom i prezimenom jel ti ljudi isto imaju, ne želim, imaju pravo na obranu, dakle imaju pravo, pustite imaju pravo svi na obranu. Što se tiče konkretnih slučajeva zamislite kada bismo mi sve konkretne slučajeve, dakle ako ste dobro, a potpredsjednica ste sabora čitali izvješće DORH-a za 2020.g. i onaj dio o USKOK-u i uskočkim predmetima, koliko je postotak osuđujućih presuda bilo postupkom, bilo nagodbama. Dakle, zvučni slučajevi, imena nekoliko ljudi bacaju krivu sliku na potpuni kao nepristrani i neovisni rad pravosuđa, to je veliki problem. Dakle, ta medijska [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] konstrukcija određenih imena ruši cijeli sliku i ugled pravosuđa, tu vam je problem. A neću govoriti o imenima, a znate vi to jako dobro.
Vrijeme. Idemo dalje sa raspravama pojedinačnim raspravama, sljedeća je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Državni tajnik, kolegice i kolege. Politika je percepcija i naš rad kao saborskih zastupnika je isto percepcija i kad naš rad saborskih zastupnika neko ocjenjuje, dakle ocjenjuju građani kroz različite ankete mi dobivamo najmanju ocjenu, najnižu ocjenu i to ne zato što ne radimo nego zato što je to percepcija koju imaju o nama. Postoji jedan sport koji je posebno razvijan u ovom saboru, a koji se zove nabacivanje blatom, pa se onda krene nabacivat blatom i na kraju smo svi blatni, a niko ne zna i više nije ni važno ko je prvi počeo, ali na kraju smo svi blatni. I to je nešto što je zadatak, ja to čitav zadatak svih nas saborskih zastupnika, zadatak i vladajućih jer kad je odgovor, pa i vi ste pa sam i ja, pa je onda neko treći, pa će onda neko četvrti i na kraju smo kolegice i kolege, nemojte zaboraviti svi blatni jer kako ćete reći ali ja nisam. Nikako, jer je percepcija javnosti i građana koji su nas izabrali, koji oni koji su najuporniji nas gledaju kažu pa oni su vam svi isti, oni se samo u saboru svade. E, a kad pokušavate dokazat da niste isti onda je to nemoć. Ili još jedan sport da kad neko o vama nešto želi reći da obično to govori kad vas nema ili kad direktno stanete za govornicu pa kaže sad mi reci što imaš reć onda se listaju papiri. Ali ja ću se ipak vratiti na ovu temu, nešto što sam postavila kao pitanje ministru i nešto što mislim da je izuzetno važno ako zaista se iskreno želimo reći ok, korupcija je nešto protiv čega se moramo boriti, a to je Zakon o lobiranju i lobistima ili kako god to hoćete nazvati. Iz kog razloga? Tamo još od doba kad je bio premijer toliko spominjani Ivo Sanader na što se svi naroguše s jedne strane kad se spomene, al se svi sjećamo scene kad je bio kolektivan plač jer je Ivo Sanader odlazio, sad ga se više niko ne sjeća, ali što je tu je, to je naša sudbina, tada sam po prvi put vidjela da je bio Zakon o lobiranju. Moram priznati za vrijeme moje vlada u kojoj sam ja sjedila se isto razmišljalo o Zakonu o lobiranju i sad ponovo dakle i u ovoj prethodnoj strategiji je bio Zakon o lobiranju i sad je ponovo Zakon o lobiranju. Ajdemo jasno reći da li ga želimo ili ga ne želimo ili želimo da lobiranje ostane apsolutno ispod radara i da se lobiranjem bavi na način na koji ne treba biti. Kaže šta je lobiranje? Kaže lobističko djelovanja odnosno djelovanje sa ciljem utjecaja na odluke izvršne i zakonodavne vlasti radi afirmacije partikularnih interesa povlaštenih interesnih skupina. Ukoliko je netransparentno u javnosti nužno dobiva stigmu sumnjive djelatnosti s korupcijskim potencijalima. Mi imamo društvo lobista koji broji negdje oko 50 članova. Ja sam imala prilike i potrudila sam se, došla sam do tog prijedloga zakona kojeg su oni napravili. Dakle, mi imamo od 2008. jedno društvo, imamo otprilike 50 ljudi koje je u tom društvu, imamo otprilike 450 različitih sudionika koji nude usluge lobiranja, to su danas definiraju kao konzultantske usluge, imamo zapravo jednu čitavu industriju koja je u sivoj zoni. Koja je slijedeći, dakle ponovo može biti uzrok korupcije. Dakle, ono što bi trebali se zalagati za transparentnost, trebali bi se zalagati za apsolutno da je, da su registri javni i ja sam malo pogledala što imaju druge zemlje EU odnosno što imaju neke druge zemlje izvan EU. Nemaju svi zakone. Imaju različito definirano. Ali što je ključ? Ključ je da imate registar otvoren, javan, dostupan, transparentan onih koji lobiraju i iza toga jedanput na godinu izvješće za što i kako su lobirali. Dakle, ponovo se nalazi u ovoj strategiji Zakon o lobiranju, ponovo se, je tema da će biti, ministar mi odgovorio da je imenovano, imenovana radna skupina i da se očekuje taj zakon, jer taj zakon osim toga ima i onaj jedan bitan element koji je vezan uz zakon, za vezan uz Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, a to je onaj period hlađenja koji je uvijek vrlo, vrlo ozbiljan period način na koji će to biti definirano, ali budući da sam prošla vrijeme, a drugi gospodin Sander nije vidio ja ću se zaustaviti.
Repliku, poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice govorili ste o percepciji naših građana, nešto slično sam ja govorila malo prije i u replici. I evo jedan primjer koliki može biti raskorak između percepcije i stvarnih razmišljanja građana. Vidjeli smo da je prema online anketi percepcija građana da se evo zdravstvo kao jel veliko koruptivnoj krizi ga stavlja na prvo mjesto 33,5%. S druge strane imate istraživanje Eurostata gdje u zadnjih 12 mjeseci 65% bilo kod liječnika ili u bolnici 95% njih tvrdi da nije moralo dodatno plaćati ili dati vrijedan poklon medicinskoj sestri liječniku ili platiti za neku uslugu odnosno dati donaciju bolnici. Dakle, percepcija je jedna stvar, a ono što mi svi zajedno činimo ili moramo činiti je potpuno druga stvar i onda ćemo to tek imati stvarno stanje i prevenciju odnosno rješavanje korupcije.
Odgovor.
Vrlo lijepo kolegice Marić. Dakle, mi imamo i kad dođemo za ovu govornicu različiti izričaj, netko govori onako mlati rukama neću reći nemojte me krivo shvatiti sa žarom, s energijom netko je vrlo smireniji. Često onaj koji je smiren i koji govori tiho ispod tona kaže puno žešćih stvari od ovih koji su vrlo ovaj nekako ja bih rekla jači u svojim, u svojim elementima. I nije uvjerljiviji onaj koji je glasniji, ali je percepcija zaista nešto drugo, ali ono što moramo mi svi kao saborski zastupnici raditi, ali svaki put ja čujem i sad to, to je sad ovo što je rekao državni tajnik Sapalić postao mantra. Vi ste napadali pa smo mi odgovarali, mi smo to morali odgovarati, svi smo na kraju blatni. Dakle, o tome hoću reći i cijelo vrijeme je sad kroz ovu Vladu [[Upadica: Vrijeme.]] ta mantra, vi ste napadali naša je bila samo reakcija.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Vilim Matula.
… [[Govornik naknadno uključen.]] iznenađuje u tom smislu da smo stvarno navikli, ja sam bio uvjeren da je gospodin na poziciji službenika državnog za razliku od dužnosnika za koji čak razumijem kada ih ponese, međutim ako je to noviji HDZ, to je taj novi HDZ zbog kojeg predsjednik HDZ-a i predsjednik Vlade nema potrebu, ja razumijem, sad razumijem zašto se HDZ-ovcima ne želi ispričati. Ali mnogi građani puno bi im značilo da im se baš radi korupcije, radi svega ispričao. I to ne zato što je on to radio to bi bio znak novog HDZ-a, a ovo, ovo dociranje to je zapravo novi HDZ od [[Upadica: Vrijeme.]] predsjednika Plenkovića. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Matula. Dakle, ovo je samo, nije ovo ništa slučajno, dakle sve to ima svoju, svoje razloge. Premijer je nakon, u prošlom mandatu nakon recimo godinu, dvije godine dolazio tu i ne, i praksa je postala da ne odgovara na pitanje saborskih zastupnika što ga saborski zastupnik pita, nego što misli da odgovara o tom saborskom zastupniku, što misli o tom pitanju, što misli jel je taj zastupnik ili zastupnica glup ili pametan, kako je obučen, koliko mu je stranka na postotku i to vam je onda, tako su krenuli ministri, a tako su krenuli i državni tajnici. Sad je samo ključno da li premijer bira ministre po tom uzoru ili svi oni postaju takvi da bi se dodvorili premijeru.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo, kolegice Mrak-Taritaš, drago mi je da ste se dotaknuli važnog segmenta lobiranja koje još ovdje nitko nije spomenuo, čini mi se, prije vas. Mi ovdje često govorimo o korupciji za koju mnogi nisu zapravo svjesni, da je u, kako mi to volimo reći, razvijenom kapitalizmu, stvar svakodnevne prakse. Znači i u američkim lobističkim krugovima postoji praksa koja se zove revolving door. Znači revolving door doslovno znači da čovjek iz menadžmenta jedne uspješne tvrtke završi u ministarstvu. Mi smo recimo, ministra Marića zbog toga prozivali. Ne mislim da je to dobro, tu se vjerojatno nećemo složiti, ja mislim da je to zapravo 2.0 korupcija, to je korupcija koja je ozakonjena i gdje zapravo lobističke skupine koje imaju jako puno novaca, energije i vremena, mijenjaju zakone u svoju korist.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Peović. Ja se nadam da ćemo dobiti u ovom sazivu Sabora priliku zakon o lobiranju da će doći na stol, da ćemo imati priliku o tome raspravljati i priliku ono što otvaramo cijelo vrijeme priču, mi svi smo ovdje koji sjedimo dužnosnici. Dužnosnik je i državni tajnik, on nije službenik, da ispravim kolegu Matulu, on je državni tajnik, dakle, prestaje mandat. Nakon tog mandata, ja mislim da je neusporedivo bolje da imamo zakon o lobiranju i da znamo nakon što predsjednik države prestane biti predsjednik države, da on svoje, dakle ono što je imao kontakte, koristi, ja to mislim da koristi za javni interes, ali da to bude definirano jer je to, mi smo imali u vanjskim poslovima, govorimo o posebnom vidu diplomacije koja mora biti za razvijanje našeg gospodarstva i to vrijeme hlađenja, što vi možete raditi i što ne možete raditi [[Upadica: Vrijeme.]] nakon što postane je izuzetno važno da se definira.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Nisu svi dani u životu dobri, ima i boljih, ima i gorih. Kako u svakodnevnom životu, tako i u političkom. Ovo što doživljava naša oporba zadnja 2 dana u modnom smislu bi se nazvalo blam. Zašto? Pa zato jer kad imaš osjećaj da imaš temu i dođeš na raspravu sa takvom temom, a onda se raspadneš ili ne znaš odgovoriti, čak ni na dobru ponudu koju smo dali na početku, kolega Habijan, hajdemo razgovarati o Strategiji, nemojmo koristiti nekakve presude ili pojedinačne slučajeve, nego ajmo, nekakav grčko-rimski stil. Oni su se odlučili za onaj prljaviji dio, za makljažu i onda danas evo, tvrde da smo svi blatnjavi i to je činjenica, nažalost nakon ove rasprave. Medije ovo vidim, dolje ne zanima, oni su zamotali kablove, vjerojatno je otišao. Na nama je ipak da raspravljamo i raspravljamo o Strategiji, jedan okvir na 57 stranica koji ima svoju kvalitetu, bez obzira koliko ga mi pokušali, ovaj, derogirati ili reći da to nešto ne valja. Ali, nekako nam uvijek u podsvijesti, pogotovo sa oporbene strane bilo, ajmo ih uvrijediti, ajmo im reći da su oni svi isti, ajmo im reći da su ovakvi, ajmo im reći da su onakvi. I nažalost nisu se dobro proveli, vidite i sami. Jednostavno su bez energije, nemaju onaj moment koji ih je okupio u četvrtak navečer, jednostavno ih je onaj festival dotukao da su i jučer nakon što su dohvatili cijelih 55, danas još rjeđi i naravno, kad smo dignuli onu naslovnicu jutros i oni koji su bili najžešći u borbi protiv korupcije, jednostavno su splahnuli. Nestalo je. Gledajte. A ta naslovnica puno toga govori. Pogotovo o jednoj stranci. To nisu samo takve ovaj priče. Nejde to tako na naslovnicu, znači nešto iza toga ima. Ali bi svi gledali u tuđi vrt, svi bi oni nekome drugome govorili. Kad dođe do njih, korupcije nema. Pa tako i SDP, pa tako i ova ekipa iz Zagreba, itd., itd. I čemu svjedočimo? Da zaključi kolegica Mrak da je politika percepcija, da to nije rad. Da je borba protiv korupcije percepcija, da to nije rad. Da je borba na bilo kojem drugom polju, ustvari percepcija. Ljubim sliku svoju, baš me briga što ćemo raditi. To je ono što muči ovaj Dom ovdje i percepciju ovog Doma u hrvatskom narodu. Percepcija, tko ju je stvarao? U četvrtak navečer percepciju je stvarala oporba, ujedinjena oko kolege Grmoje i sve se to raspalo u 2 dana i danas ovaj dokument koji nudi poboljšanja, koji govori o 95 mjera, o 3 važna zakona o kojima ćemo raspraviti u budućem razdoblju. O akcijskim planovima, o reviziji svakog dokumenta u promatranim razdobljima, svake 2 ili 3 godine. Ništa, nemamo dopunu na to. Donesemo ovdje 2 presude, i kažemo, ja sam kao povjerenik, tj. kao predsjednica Povjerenstva za sukob interesa jača od svakog hrvatskog suda. Kad ja napišem, ono što padne na sudu, to je jače, radi mene su političari odlazili i to je ono što i nas muči, g. državni tajniče. Hoćemo li dobit zakon o sukobu interesa koji će konačno tamo staviti osobe da način da radi svoj posao, jer ako se sjetim samo jedne emisije i izjave koja je nedavno dana, kaže aktualna predsjednica, na jednoj komercijalnoj televiziji, imam 200 predmeta po člancima koji me ne interesiraju. Kakve su to poruke? S čime se mi to bavimo? To nisu lagane izjave, gospodo. Ako imaš predmet, izvoli radi svoj posao. Svi bi se bavili samo najjačim političarima, oni bi sudili i stvarali svoje političke karijere, kao i ovi na HRT-u koji su postali političari, pa došli ovdje nama dijeliti lekcije. To razlikuje odgovornog od neodgovornog, a na nama je da donesemo ovu Strategiju i da po njoj radimo ono što nam je zadatak i da utvrdimo da li smo u tih 10 godina promatranih, radili greške, ako ih radimo izvolite ih ispraviti.
Prva replika, poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega. Evo svjedočimo stalno, cijeli dan danas da se oporba stalno bavi prošlošću, stalno nas guraju u neka vremena prošla, daleka, nikako da shvate, da se uhvate u koštac sa sadašnjošću, a još manje sa budućnošću. Očito sa su shvatili da ova Vlada doista ima nulti stupanj tolerancije na bilo kakve oblike koruptivnih djelatnosti i da upravo kroz ovu Strategiju pokušava stvoriti zakonodavni okvir kako bi te mogućnosti korupcije u budućnosti bilo još kud i kamo manje, odnosno svedene na minimum. I upravo zato ne žele razgovarati o činjenicama, odnosno o nečemu što nas čeka i k čemu svi trebamo težiti nego nas pokušavaju vratiti, ne znam, 20, 30 godina unazad kao da će to riješiti probleme, kao da njih tada uopće nije bilo. Evo, hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Šašlin. U tome postoji razlika, znači, između vladajućih i oporbe. Mi smo tu da nudimo politike i da ih provodimo. Njih, jako malo, tu i tamo kritika, određeni detalj, ali nema cjelovitosti i zato im se događa ovo što ih se događa, recimo u Zagrebu gdje mogu nuditi politike. Hoćemo građanski odgoj, nećemo. Hoćemo ukinuti, ne znam studentima, invalidima stipendije, nećemo. Hoćemo prodati poslovne prostore, nećemo. Nećemo Pripuzu dati čistoći, tj. zbrinjavanje otpada, hoćemo. To je razlika. Znači, tu se vidi da li nešto znaš ili možeš, a ovo što se danas dogodilo u Splitu, je opet jedna stranka, centar imao svog gradonačelnika. Koji na naslovnicu odgovori s prvom točkom na gradskom Vijeću, raspustite sebe, ne mene. Sebe raspustite. Kao da nisu isto birani i jedni i drugi. Znači, potpuno nerazumijevanje što je politika i rad na percepciji.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega Borić, državni tajniče. Kad smo već pri razlikama, jeste li vi primijetili ili sam to samo ja primijetila ovu veliku razliku koju navode neki kad definiraju državne dužnosnike. S jedne strane je dozvoljeno, s one strane je dozvoljeno vrijeđati državnog tajnika, koji je uz put budi rečeno, izabran na listi kao saborski zastupnik, a s druge strane kad mu državni tajnik to odgovori onda je verbalno napadnut za različitost u mišljenjima. Jel to tak u redu, jeste vi to primijetili?
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice. Ja svaki dan to primijetim. Ne možete pored njih ni biti, a da ih ne primijetite, na način koji je uvijek negativan. Zaista ne mogu govoriti pozitivno ni o čemu, o bilo kojem zakonu. I očekuju da im bilo koja anketa da neki postotak više od onoga što dobivaju, to su toliko mizerni postoci da jednostavno ti koji rade na percepciji, gdje je jedan čovjek, jedan glas, jedna stranka, jednostavno zagušuju taj medijski prostor, a u biti vrijednosti nema, nema politika koje to slijede. I onda im je normalno da izvrijeđaju bilo kojeg ministra i dužnosnika koji ovdje dođe i kad im samo malo kažeš nešto, jednostavno svi bi trebali otići na tečaj kod kolege Kovača, gore u Čakovec, da nauče kako se to radi. Jer ovo je bilo loše i jučer i danas.
Slijedi replika poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić, evo i ja ću o percepciji o kojoj ste vi govorili i kolege prije mene. Kao što i u Strategiji stoji, kaže korupciju kao fenomen nemoguće je izmjeriti. U pravilu se mjerenja odnose na percepciju korupcije kod građana. Znači, ne kog oporbe, nego kod svih naših građana. A naši građani su nakon, unatoč presude za Fimi-media rekli nakon tjedan dana što misle o našoj stranci. Rejting je znači HDZ-a 27,3% i onda tek daleko, daleko na 16% Možemo, pa iza njega tek SDP i MOSt na 6,8%. Prema tome, percepcija oporbe nije percepcija naših građana.
Odgovor. Koja povreda. Izvolite.
Mislim, u replici se kolegica nije držala Poslovnika, a anketa je došla do Hrvatske radiotelevizije gdje ste upravo vi pred neki dan izabrali ravnatelja.
Ovo je vaša treća opomena, znači gubite pravo do kraja rasprave po ovoj točci. Treća opomena gospodine Fabijanić. Izvolite.
Evo da odgovorim kolegici na repliku. Nažalost, nepotrebno je da kolege ispadaju iz rasprave na ovakvim konstatacijama da je izabran ravnatelj pa je i anketa takva kakva je. Jednostavno oni i ne priznaju nekada, nije čak bitan ni postotak, neki trendovi koji su vidljivi jednostavno to vam ankete pokazuju. Ako je MOST loš i radi destrukciju, on pada i to kolega Grmoja zna. Ali, jednostavno vi ne možete njih pozvati na odgovornost, jer oni odgovaraju samo na sebi i rade na onome što je gospođa Mrak možda ne htijuć rekla, oni rade na percepciji, nije njih briga za tu borbu protiv korupcije, oni žele da se percepcija svede samo na ovaj kut ili ovaj dio Sabornice u toj borbi. Njih to ne lovi, i kad se sami ulove u tome, vidimo da nema nekih kolegica ovdje danas, vidimo da nema nekih ljudi koji su obilježeni nekakvim aktivnostima koje bi se mogle svrstati u tu kategoriju, jednostavno oni nestanu u tom trenu, i oni bi stalno o tome, ali to su izbori izguljeni 2011. godine na toj jednoj percepciji.
Povreda Poslovnika, poštovana Marija Selak-Raspudić.
Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika i hrvatskih građana. Kolega Borić nas ovdje pokušava sve uvjeriti o trendovima nekih plaćeničkih anketa koje bi dakle prema njemu trebale pokazivati da građani Republike Hrvatske da ako vas se presudi za korupciju da će vam onda rejting rasti, jer to je navodno ono što se događa HDZ-u. Znači što više korupcije, to veći postotak u društvu, pa koga možete uvjeriti u to kolega Borić?
Dobro, ovo ste iskoristili za repliku, dobivate opomenu. Sljedeća replika poštovani zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Ja bi rekao da ste zapravo dali dobar zaključak. Ja sam se doista nadao da ćemo mi ovdje raspravljati o dokumentu dakle koji se zove Strategija, strateškom dokumentu dakle sprječavanja korupcije za razdoblje 21.-30., ako ništa drugo da ćemo od oporbe čuti neke kvalitetne, konstruktivne prijedloge, što izmjenit, što dopunit, koji su to zakonski prijedlozi koje oni predlažu, međutim od toga nažalost ništa. A koliko smo samo puta, ne proteklih tjedan dana, nego mjeseci, od početka dakle ovog saziva Sabora čuli da su govorili o korupciji, o problemu korupcije, gdje je sve korupcija u svim porama društva i danas dok raspravljamo o tom dokumentu njih nema, muk. Dakle, nema onog zbornog pjevanja od prošlog četvrta, nema selfija, nema ničega, jednostavno muk s lijeve strane.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolega Habijan. Zato sam i rekao da postoje i bolji i lošiji dani u političkom životu. I ovo je zaista za njih jučer i danas blam, totalni. Znači, nisu se snašli, jednostavno, nema među njima tog kohezivnog karaktera kako oni glume prema vani, čak ni Nikola to ne može izvesti kako treba i jednostavno u takvim situacijama imate ovakve rasprave. Ono što mi vidimo, aktivnost Vlade i predlažemo. Možda da ovaj Zakon o lobiranju bude nazvan Zakon o medijaciji. Čuli smo da medijacija ima svoje učinke u Gradu Zagrebu i da kad se sakupite tamo, nema veze od kud ste došli, da li sa tržnice, da li iz Sabora, vi možete ponuditi određene savjetničke funkcije. I to korupcija nije po kolegi Matuli, tu ništa nema, čim su oni nema ničega. Uglavnom, percepcija, to je glavna poruka današnje rasprave, koliko sam ja shvatio, samo gledajte u jednu stranu, nemojte gledati u nas, toliko smo loši.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Ja bih upozorila, ako je postotak na izborima ili anketama relevantan znači na izbore izlazi samo 46% ljudi, meni se čini da onaj postotak onih koji odlučuju se apstinirati od izbora dosta velik i važan i da on daje odgovor na pitanje što misli hrvatski narod o svemu ovom. No, ajmo okrenuti pilu naopaku, ajmo reći da ste vi u pravu, znači, da je problem samo percepcija korupcije, a ne korupcija pa tome možemo reći da vam ide u prilog presuda protiv HDZ-a, ili da je ravnatelj navodno režimskog HRT-a, sad citiram vas, ono pokušavam se u taj set up uvuć, znači navodno režimskog HRT-a privede, i ajmo reći da je pravosuđe neovisno. U čemu je onda problem, kolega Boriću, zašto naši ljudi nemaju radna mjesta, zašto naši ljudi ne mogu doći do zdravstvene zaštite, zašto naša djeca više se ne mogu obrazovati u onom obimu i na onim mjestima gdje su se prije obrazovali, zašto naši mladi moraju otići iz zemlje da bi se zaposlili, zašto naši umirovljenici kopaju po kantama za smeće?
Vrijeme. Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Peović. Ja nemam takvo mišljenje o državu u kojoj živim niti o narodu s kojim živim. Jednostavno ne doživljavam to da naši, naša djeca se nemaju gdje obrazovati, da nemaju dovoljno sveučilišta ili fakulteta koja žele, da nemaju određenih mogućnosti, da nemaju zdravstvene zaštite i to je ta razlika u pogledu. Da li će vas građani, kad već govorimo o anketama, doživljavati kao ozbiljnog političara, koji doseže do 0,7% kao stranka, jer vi ste u biti i stranka, ja ne znam koji su članovi, jednostavno imate sukob stranaka koji imaju strukturu i pravila i stranaka koje su pojedinci, bez ikakvih pravila. Možda je tu greška, možda tu ima problema, možda tu treba raditi poboljšanja. Ima stranka koje ne izlaze na izbore ni kad izgube sve žive izbore bilo kakve razine, ne izlaze jednostavno. Ti pojedinci ne dozvole nikome da rade nešto, koji su s njima, jednostavno, i onda se desi ovakav Split, gdje gradonačelnik sa svojim ovlastima dođe i kaže raspustite se vi, ne, što bi se ja raspuštao, ne. Samo vi. Jer očito da imaju probleme [[Upadica Ante Sanader: Vrijeme.]] a ne rade problem za koji su izabrani i onda je percepcija kolegice Mrak u svemu.
Slijedi pojedinačna rasprava potpredsjednice Sabine Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Bio je neki dan jedan prilog, mislim da je u RTL Direktu, o osuđenom dileru kokainom koji je iz Južne Amerike prevozio 553 tone, čini mi se, u Hrvatsku. Pao je zajedno sa svojom skupinom, osuđen je, kako je tvrdio i sam, u kratkom periodu, čini mi se da se nije radilo ni o mjesec dana, kako on kaže tada, po nalogu premijera Ive Sanadera, jer se taj isto slučaj trebao valjda prikazati kao uspješna borba protiv trgovine drogom. I u tih 17 godina, dosuđeno mu je 21, proveo je u zatvoru i završio Pravni fakultet. I sad će svoj život dalje posvetiti borbi protiv trgovine opojnim drogama, ali isto tako i poboljšanju uvjeta zatvorenika u zatvorima. Zašto ovo kažem? I zbog toga što se vi stalno pitate čemu ovakva rasprava, sa strane oporbe, na vaš prijedlog Strategije sprječavanja korupcije od 2021.-2030. godine. Pa zato što kad o nečemu govorimo, onda nije bitno što govorimo i tko govori. I logično je, da se zapravo kada vi predlažete Strategiju borbe protiv korupcije, da to, pa čak i prosječnog čovjeku, izgleda ponekad malo smiješno, kako je rekla jedna kolegica ovdje u ime Kluba, a nekad i tragikomično. Ali, kao i za ovog zatvorenika, za svakog ima šanse. Za onoga tko najbolje zna sustav korupcije, koji ga je na neki način uspostavio u Hrvatskoj, i potjerao brojne mlade ljude iz Hrvatske koji su otišli potražiti svoju sreću negdje drugdje, a i za nas druge koji smo ostali, a svaki dan svjedočimo aferama, mi se isto nadamo da ćete vi, da nećete biti recidivisti, nego da ćete kroz ovu borbu protiv korupcije pokazati da ono što ste stvorili, znate kako se s time i boriti da se to iskorijeni. E sad ajmo ovako. Ovo nije nikakva Strategija sprječavanja korupcije od 2021.-2030. godine zato što mislim ovo je 10. mjesec 2021. godine i naprosto godinu ste zakasnili. Prethodna Strategija završila, istekla je 2020. godine, ali dobro, ako se ponešto i kasni, ako se nešto i ne napravi na vrijeme, ukoliko postoji iskrena želja i politička volja, to se može nadoknaditi, vidjet ćemo. Međutim, ja i dalje mislim da kod vas ne postoji politička volja, evo i zašto. U ovom prijedlogu Strategije kao jedan od svojih ciljeva navodite jačanje sustava integriteta i upravljanje sukoba interesa. Odlično zvuči. Odlično. Sukob interesa je izvorište korupcije i borba protiv sukoba interesa jedan je od glavnih alata u borbi protiv korupcije. Al s druge strane, istovremeno kad predlažete ovaj cilj, vaša Vlada, vaš isti HDZ piše novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa u koji ne želi ugraditi obavezu da se dužnosnici moraju pridržavati načela djelovanja, odnosno da moraju postupati časno, pošteno, savjesno, odgovorno, nepristrano, čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo povjerene im dužnosti. Evo već jedna nelogičnost i nevjerodostojnost. Primjer dva. U Strategiji za zadan cilj podizanju javne svijesti o štetnosti korupcije, nužnosti prijavljivanja nepravilnosti. Vidjeli smo kako je završila gospođa zviždačica iz Novske, koja je prijavljivala pritiske na zapošljavanje HDZ-ovaca i HSLS-ovaca. Na ulici. Išamarana, od korupcije prvi put, od pritiska da radi korupciju, drugi put kad je tu istu korupciju prijavila. Isto tako, kako vi i dalje podižete javnu svijest o štetnosti korupcije, vidjeli smo nakon dugogodišnje trakavice, okončalo se suđenje HDZ-u za Fimi-mediu, pokradeni milijunski iznosi iz državnog proračuna, moraju se vratit milijuni u Državni proračun, ali što na to kaže predsjednik HDZ-a i njegovi trbuhozborci. Kaže, nećemo se ispričati. Oporba histerizira, ja sam pobijedio na izborima i ne kanim izgovarati rečenice isprike za grijehe HDZ-a. Znači oni su opet, oni koji su ukazivali na korupciju, su za HDZ histerični tirani, ne demokrati, despoti, a HDZ čist ko suza iako se nakrao milijuna. Baš lijepo. Drugi dokaz zašto je to nevjerodostojno, nelogično i zašto vam se ne vjeruje. Primjer tri, jačanje transparentnosti, otvorenosti rada tijela javne vlasti. Kad mi saborski zastupnici postavljamo zastupnička pitanja Vladi Republike Hrvatske na odgovore i to šture i nepotpune čekamo mjesecima, iako su rokovi za dostavu odgovora 30 dana. Kad je Povjerenstvo za sukob interesa pitalo Vladu o putu HDZ-ove delegacije u Finsku vladinim zrakoplovom i o državnom trošku, premijer Plenković im je poručio, ništa neću više dostavit Povjerenstvu za sukob interesa, nacrtali smo o čemu se radi. Što mislite kako onda do odgovora dolaze građani? Nikako. Još je treća nelogičnost. Sljedeći cilj jačanja antikorupcijskih potencijala u sustavu javne nabave. Odlično. Dok ne vidite novi Zakon o obnovi, gdje šta brišu? Upravo obvezu javne nabave i otvaraju poligon za novi set korupcije u Hrvatskoj preko leđa ljudi koji su [[Upadica Furio Radin: Vrijeme, hvala.]] izgubili domove u potresu.
Hvala lijepa. Gospođa Selak-Raspudić, ostanite, prva replika.
Kolegice Glasovac, muči me doista nešto što ste rekli. Dakle, nazvali ste kolege iz HDZ-a recidivistima. Meni je to kompliment kada govorim o njima. Jer znate što je s recidivistima, da bi netko bio recidivist on mora nešto napraviti, onda to prestane raditi i onda to opet napravi. A kada govorimo o HDZ-u u kontekstu korupcije, možda ćete mi vi razuvjeriti, ali ja ne vidim tu pauzu. Pa bi vas zamolila za jednu konačnu dijagnozu, mislite li da je riječ o recidivistima ili možda o kroničnoj neizlječivoj bolesti, kada govorimo o odnosu HDZ-a i korupciji.
Hvala, odgovor.
Ja bih voljela da je drugačije, ali mislim da je moj komentar, odgovor na vašu repliku je upravo onaj TBF tu du du nema nam pomoći.
Ako ste otpjevali, možemo dalje. Gospodin Borić, izvolite.
Hvala lijepo, kolegice Glasovac, slušao sam doista. I kažete nisu važna što se govori, nego djela. I sad da ja, evo, par primjera, pa s obzirom da vi stalno na nas gledate i stalno vam mi smetamo [[Upadica Sabina Glasovac: Pa u kog ću gledati?]] možda u nešto u vašim redovima, ako se slažete. Može? Vi ste članica Predsjedništva, vjerojatno ste povukli neke poteze da riješite te ljude. Evo nedavno čitam, kaže, SDP-ov direktor komunalnog društva u Općini Kalini sam sebi prodao auto komunalnog društva, a firmi bivšeg načelnika koji je smijenjen, vaš član, SDP-ov, i predsjednik županijskog SDP-a, njemu je prodao 2,5 tisuće željeza. Jeste li smijenili ovog gospodina kojeg su priveli u Dubrovniku, da je zadržavao za sebe naknade za očuvanje radnih mjesta u ovoj Korona krizi, ne, jeste li smijenili bilo koga, ili ovog gospodina koji je još uvijek potpredsjednik jednog saborskog Odbora, a nedavno su mu skinuli imunitet na zahtjev, OLAF, ne Državnog odvjetništva.
Hvala gospodin Borić. Odgovor.
Mi smo, mogu? Pa mi smo često, između ostalog i tema hrvatskih tiskovina pa i rasprava u prostoru upravo zbog toga što zbog, između ostalog, i radimo ono što je često nepopularno u strankama, a to je čistimo ispred svog praga. Ja ću vas samo podsjetiti gospođa Marina Lovrić-Merzel, onog trena kad je napravila ono što je napravila, od tada više nije članica stranke, niti je obnašala bilo kakvu dužnost. Gospodin Sauha isto tako, gospodin Grgić isto tako i da, ja jesam članica Predsjedništva. A znate u čemu je razlika? Što vaša Gabrijela Žalac zbog koje je policija upala i istražuje zbog prodaje softvera za 13 milijuna kuna ozbiljne sumnje u namještanje natječaja, a i OLAF prčka po tom Ministarstvu, nije više ministrica, ali je i dalje članica vašeg Predsjedništva, tu se mi razlikujemo i zato nismo svi isti.
Hvala. Gospođa Marija Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana kolegice. Vi ste rekli, mi ne priznajemo načelo djelovanja, nije točno.
Oprostite, ispričavam se, mi ne…
Oprostite, rekli ste da mi, kao HDZ ne priznajemo načelo djelovanja. Nije točno. Vi očito ne priznajete presude institucija Republike Hrvatske, tj. Upravnog suda koji je jasno rekao da je Povjerenstvo za sukob interesa prešlo ovlasti koje mu Zakon daje, a što se tiče načela djelovanja, sam državni tajnik je u svojem izlaganju obrazložio da će kroz etički kodeks to biti razrađeno i u budućnosti kako će se postupati prema etičkim kodeksima. Što se tiče vas i vašeg zalaganja za borbu protiv korupcije, i nametanja nama etikete kao korumpiranima, pa ja ću vas pitati jeste vi zaboravili da je vaša ministrica Violić, peglala bankovnu karticu za svoje osobne potrebe? Jeste vi zaboravili da su vaši dužnosnici išli autobusom na Povjerenstvo za sukob interesa?
Hvala vam lijepa. Odgovor, izvolite.
Zanimljivo kako danas izvlačite primjere iz Vlade Zorana Milanovića koji ni jedan od njih nije član SDP-a, sad ste spomenuli jednu ministricu koja je članica stranke koja je vaš koalicijski partner, malo prije člana IDS-a. Ajmo se vratiti na početak. Znači vi imate fetiš na rasturanje neovisnih institucija u Hrvatskoj. I to nije nikakva novina, to ste radili sa svim pravobraniteljicama, to ste pokušali raditi s Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa, to radite s medijima, imate fetiš na to. I dok i jedna neovisna institucija ostane mimo vaše čizme vi se nećete zaustaviti, i zbog toga radite zakon kakav i radite. Htjeli ste taj zakon gurati u prošlom mandatu, pa ste od toga, toga odustali, to je tužno. A evo, molim vas, kao pripadnicu vladajuće većine da predložite da mi, recimo, etički kodeks donesemo ovdje u Saboru, MOST je to već predlagao davno, ja ću vas prva kao Potpredsjednica, uvjerena sam i cijela opozicija u tome podržati. Pokrenite nešto, podržat ćemo vas u dobrim stvarima, ali nemojte nam prodavati ovdje.
Hvala. Gospodin Matula, ne gospođa. Povreda Poslovnika od koga? Izvolite. Gospođa Marija Jelkovac.
Hvala predsjedavajući. Kolegica je povrijedila članak 238. Poslovnika, omalovažavajući nas kao zastupnike iskazom da mi rušimo sve institucije. Ma nije tako, kolegice, ja bi stvarno volila da budemo racionalni i da se ponašamo ovdje kolegijalno, zavid, da govorimo onako kako je, zavid građana koji nas slušaju. Ja samo kažem, kad napadate i etiketirate, onda budite spremni pogledati u svoje dvorište.
Hvala, hvala lijepa. Bila je replika, imate opomenu. Idemo dalje, sada je gospodin Matula.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedavajući, poštovana zastupnice Glasovac. Spominje se u Strategiji poboljšanja Zakona o zviždačima, svakako da bi to bilo potrebno, međutim, samo jedan primjer sada sa lokalne razine. Novinarka, ne znam da li vam je to poznato, to vas zapravo želim pitati, a i sve ostale, novinarka Iva Anzulović, zato što je istraživala, novinarka i aktivistica, situaciju oko čudnog samoubojstva Siniše Palme u Virovitici, i ona je napisala dva neka grafita, ne znam da li znate da je ona upravo osuđena na godinu dana zatvora zbog toga, a tamo ništa drugo oko gradonačelnika, nitko se ne dovodi u pitanje, ništa, oko onih 17 milijuna kuna, za dvije rečenice na Bili, godinu dana zatvora. Nedavno je presuđena.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ne, nisam to znala, međutim, poznata je činjenica da ondje gdje je na vlasti HDZ, da su to najnerazvijeniji dijelovi Hrvatske. Da novci cure sa strane, dobiju nogice, od vrlo često u neke stranačke, prijateljske, kumske džepiće, a mislim, i sama sam djelovala dugo u jednom od takvih gradova, to je Zadar, gdje ono, mislim, mogu već slobodno reći, neću pretjerati kad to kažem, iako će se ljutiti mnogi s ove strane Sabornice, da je to zapravo sinonim za koruptivno upravljanje jednim gradom, čak mafijaški.
Hvala lijepa. Gospođa Grozdana Perić, povreda Poslovnika.
Članak 238. poštovana kolegice, HDZ je na vlasti 30 godina u gradu Zadru i nije niti nerazvijena, dapače, razvijeni grad, razvijena Županija, prema tome, nemojte etiketirati sve na isti način. A to što vi imate animozitet prema svemu onome što je HDZ to je vaš problem.
Hvala gospođo Perić, opomena naravno, je bila replika. Gospodin Bauk, replika. To je replika? Da.
Zahvaljujem. Na prvoj konvenciji SDP-a donesena je povijesna Deklaracija kojom SDP kao zakonski slijednik Saveza komunista Hrvatske smatra svojom moralnom i političkom dužnošću javno se ispričati svima onima kojima je iz političkog razloga nanesena nepravda, učinjena šteta ili povrijeđeno dostojanstvo djelovanjem organa vlasti u poratnom vremenu i razdoblju djelovanja Saveza komunista. Ivici Račanu kao državniku nije trebala pravomoćna presuda da se barem deklaratorno ispriča za nešto što su radili drugi, od kojih je 80 tisuća nakon toga završilo u HDZ-u. Pa možda da se i mi ispričamo i zbog ovoga što se tiče HDZ-a. Prema tome, vrlo je jasno da će vama kolege iz HDZ-a, bez obzira što as građani baš ne kažnjavaju zbog toga, je nasušno potrebna jedna antikorupcijska deklaracija po uzoru na ovo što je napravio državnik Ivica Račan, a ne da se ponašate ili da se barem vaši današnji čelnici ponašaju kao sitni balkanski kokošari, koji ne žele priznati ni ono što je svima očito. Zahvaljujem.
Hvala, izvolite odgovor.
Kolega Bauk, vi zapravo niste replicirali meni nego ste replicirali ovom dijelu Sabornice, referirajući se na tu nepravdu da se jedan dio bivših članova Saveza komunista, koji je otišao u SDP i službeno ogradio i ispričao zbog sveg onog što je u prethodnom režimu napravljeno, a drugi dio bivših članova Saveza komunista, većinski dio koji je otišao u HDZ nikad to nije učinio, stoga ne čudi da se nisu ispričali ni nakon ovoga što je, zapravo dokazano, da smo valjda, odnosno jedina zemlja u Europskoj uniji gdje premijer, ali ne samo premijer, nego cijela jedna politička stranka, koja je dobila povjerenje da učini sve da građani žive bolje, te iste osiromašene građane pljačkala, da bi se osobno bogatila, da bi punila svoju stranačku blagajnu i samim time osiguravala ostanak na vlasti. Evo to je tragedija. Znači od isprike ništa. Sve se mijenja, samo se neki dobri običaji u HDZ-u nikada ne mijenjaju, loši.
Hvala lijepa. Hvala lijepa, a tada su mnogi mislili da nema toliko … [[ne razumije se]] ali nema veze. Izgleda da ih je bilo na milijune. Izvolite. Povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, nitko iz HDZ-a ovdje niti je pljačkao, niti je otimao, niti je stavljao sebi u svoj džep. Gospođa Glasovac je uvrijedila nas sve zastupnike HDZ-a, povrijedila je članak 238. Ja bih volio da nam se ona ispriča sada za to što je rekla malo prije.
Ne. Morat ćete dobiti opomenu jer je replika. I sada vi nemate više niti replike, a ja nemam više povrede Poslovnika, a gospođa Marija Selak Raspudić je na redu. Izvolite bez rasprave molim vas, sa raspravom ali vašom. Izvolite.
Kolegice i kolege saborski zastupnici, neću trošiti riječi na povezivanje HDZ-a i korupcije jer je o tome dovoljno rečeno posljednjih dana, dovoljno je rečeno i danas, a najviše je rekao Vrhovni sud tako da imate etiketu koje se nećete moći riješiti nikada. Ja ću se u ovom izlaganju posvetiti nečemu sasvim drugome. Svjesna da smo mi zakonodavno tijelo i da ovdje izrađujemo propise koje će nadići naše pojedinačne sudbine i nečije mandate u vlasti, ovdje ću govoriti o konkretnom antikoruptivnom mehanizmu. Dakle, uz izražavanje žalosti što sam činila cijeli prošli dan o tome što izbacujete javnu nabavu ispod 39 milijuna kuna u Zakonu o obnovi i time doista otvarate prostor za korupciju čime ćemo se baviti na žalost desetljećima nakon obnove ako se ikada i dio nje dogodi, danas ću govoriti o zakonu koji nije strategija, nego koji je konkretan antikoruptivni mehanizam koji može pomoći da naše društvo bude bolje. Dakle, govorit ću o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama koji smo uputili u proceduru 14. listopada ove godine. Tražili ste da budemo konstruktivni. Kada je ovo kolega Habijan čuo koji je molio za to izašao iz prostorije. Tražili ste prijedloge kako da se borimo protiv korupcije. Eto vam prijedloga. O čemu se ovdje radi? Dakle, pravo na pristup informacijama jedan je od najvažnijih antikorupcijskih alata, a njegovo pravovremeno i djelotvorno ostvarivanje ima učinak generalne prevencije na potencijalne sudionike koruptivnih radnji. Molim vas predsjedavajući doista cijelo vrijeme govorite meni iza leđa, pa ipak …
Predsjedavajući se ispričava.
Eto prihvaćam. Dakle, riječ je o jednom od najvažnijih alata koji onemogućava koruptivne radnje. Kako je praksa povjerenika za pristupanje informacijama otkrila tijela javne vlasti još uvijek prečesto ne poštuju obveze iz Zakona o pravu na pristup informacijama, a građani i javnost često ne dobivaju informacije pravovremeno. Bivša povjerenica za informiranje o tome je govorila javno i iscrpno pri čemu je naglašavala da je prekršajni postupak dug i uglavnom pada u zastaru te su povjereniku dodatno svezane ruke u tom pogledu jer ne može kažnjavati tijelo, nego samo čelnika ili drugu odgovornu osobu. O tome je govorio i aktualni povjerenik za informiranje koji je u saborskim raspravama kao i medijskim istupima u više navrata apelirao da se instituciji povjerenika dodjeli ovlast za kažnjavanje. Dakle, o čemu se konkretno radi? Vi trebate informacije, hoćete informacije, pitate tijela lokalne samouprave, bilo koga iz vladajuće strukture da vam da te informacije jer na njih po zakonu imate pravo i dočeka vas mrtva tišina. Nakon toga vi se žalite. Imate i povjerenika za pristup informacijama, no on je tek mrtvo slovo na papiru jer ne može konkretno učiniti ništa da vi dobijete informaciju koja vam treba. Dokle god čelnici lokalnih samouprava, dokle god bilo tko tko je na vlasti zna da neće morati dostaviti podatke koji su nužni da bi se razotkrile te koruptivne radnje i funkcioniranje vlasti on će svoju zakonsku obvezu izbjegavati jer to može. Stoga mi predlažemo izmjene zakona koje daju povjereniku za informiranje kao neovisnom državnom tijelu ovlast izricanja upravne novčane kazne kao tijelu javne vlasti i one bi trebale doprinijeti unapređenju prava korisnika na potpuno i pravovremeno ostvarivanje na pravu pristupa informacijama. Također predlažemo dopuniti ovlasti na način da sva tijela javne vlasti imaju jasno propisanu obvezu izrađivati i objavljivati pročišćene tekstove opće normativnih akata, zakona, uredbi, pravilnika kojih su donositelji. Što se tiče Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost smatramo da ga treba izuzeti iz postupka odlučivanja o zahtjevu na pristup klasificiranim informacijama. Ovo je sažeto nešto o čemu se nadam da ćemo budući da vam je doista stalo da se borimo protiv korupcije, imamo ovdje i tijela vlasti koja se mogu osvrnuti na naš zakonski prijedlog da ćemo o ovome ozbiljno raspravljati. Ali ono što je ključna poruka je da olakšavamo pristup zakonski odobrenim informacijama i da vam nudimo konkretan alat za borbu protiv korupcije.
Hvala vam lijepo. Prva replika gospodin Grmoja.
Hvala. Kolegice Selak Raspudić konstantno imamo jedan spam od strane vladajućih da oporba ništa ne predlaže. Dakle, ovo je jedan konkretan prijedlog dakle gdje bi se povjerenika za informiranje ovlastilo da neposredno kažnjava one koji ne žele dostavljati informacije. Ali mi imamo činjenicu da iz vrha Vlade, iz Banskih dvora se ne žele dostavljati informacije, dokumenti, puni nalozi npr. za ovaj stranački dernek u Finskoj gdje su bili niti Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa, niti povjereniku za informiranje. Isto tako mi imamo situaciju ja sam tome svjedok da se putni nalozi iz naših veleposlanstava gdje su muljali sa novcem hrvatskih poreznih obveznika proglašavaju državnom tajnom. Oni državnom tajnom proglašavaju svoju korupciju. A isto tako nedavno je Klub Mosta uputio zakon gdje bi se svako lažno svjedočenje i nedostava dokumentacije Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa ili radnim tijelima Hrvatskoga sabora kažnjavalo zatvorom.
Hvala. Hvala lijepa.
Ništa od toga ne žele prihvatiti.
Gospodine Grmoja hvala. Izvolite odgovor.
Podsjetit ću vas da smo uputili i izmjene i dopune svih zakona o održavanju svih oblika izbora u Republici Hrvatskoj, a ne samo uoči lokalnih izbora prigodno o onima koji će se natjecati na lokalnim izborima, nego i izbora koji se tiču EU parlamenta, koji se tiču Predsjednika Republike Hrvatske, ali i Sabora Republike Hrvatske kako bismo ujednačili praksu što je jedino legitimno rješenje toga da ljudi koji su presuđeni za korupciju ne mogu sudjelovati u demokratskim procesima i u obnašanju vlasti. Imali smo, jedan smo od klubova koji smo imali najviše amandmana na Zakon o obnovi. Imali smo konkretne prijedloge na Plan oporavka i otpornosti koji su i uvršteni u isti Plan oporavka i otpornosti. Dakle, sve ovo što se pokušava plasirati u javnost o tome da oporba ne radi ništa je jedan običan spam uspaničene vladajuće koalicije, jer se ne mogu prvo obraniti od naših prijedloga, a ne usuđuju ih se istodobno i prihvatiti.
Hvala. Gospođa Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažena kolegice Selak Raspudić dobri su vam prijedlozi i ja ih srčano podržavam. Budem li ikada u prilici glasat ću za njih. Ali otvorili ste jednu drugu temu. Konstruktivnosti oporbe kada je borba protiv korupcije u pitanju. Ovo o čemu ste vi govorili kao o vlastitim prijedlozima komplementarno je sa prijedlozima koje sam ja oblikovala u kompletno novu Strategiju suzbijanja korupcije. Dakle, ako postoji tema gdje vladajući nemaju argument da kažu da im oporba ništa nije servirala, e onda je to upravo ova tema. Štoviše na te iste teze, skraćene teze iz mog Nacrta strategije suzbijanja korupcije pozvao se i kolega Habijan jer je evo i ovdje prisutni kolega Grmoja ispred Nacionalnog vijeća te iste teze podržao i uputio vama u proceduru. Kakva nam borba protiv korupcije treba? Pa ona koja mijenja cijeli sustav, jer je taj sustav natopljen korupcijom HDZ-a koja nije više etiketa. To je vaša dijagnoza. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Da bismo se mogli sustavno boriti protiv korupcije osim naravno reforme cijele lokalne samouprave što se na žalost i neopravdano izlizalo kao tema a da do nje nije nikada došlo i to je možda vaša najveća neželjena pobjeda, morali bismo promijeniti dvije ključne stvari. Prvo je način izvještavanja da mediji budu neovisni, a drugo je izborni sustav da imamo kvalitetne demokratske procese. Nešto smo rekli o načinu izvještavanja i utamničenju glavnog informativnog javnog servisa u zemlji prošli tjedan kao ujedinjena oporba i uspjeli smo izvojevati pobjedu u tome da se moraju poštivati transparentne procedure kada se bira novi ravnatelj. Na žalost nismo se izborili protiv novog ravnatelja. A reforma Izbornog zakona j e nešto što nam preostaje kao zadatak da bismo doista mogli imati demokraciju u ovoj zemlji.
Hvala. Hvala lijepa. Gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo ja imam za vas jedno vrlo kratko pitanje i precizno, i doista vjerujem da vi to znate i da ćete mi znati odgovoriti. Ako slučajno ne znate možete se konzultirati sa vašim šefom ujedinjene oporbe gospodinom Grmojom. Ja bih vas samo pitao ako možete mi reći, gdje je nestao, gdje je otišao cirkus iz našeg grada? Hvala.
Izvolite odgovor.
Odgovor će biti vrlo jasan i jednostavan. Dakle, u trenutku kada ste proizveli cirkus time što ste odlučili silovati procedure i mimo legalne procedure dakle sjednice koja nije bila održana na pravno utemeljen način Odbora za informiranje gurnuti vašeg kandidata za ravnatelja HRT-a, kada se cijela oporba opravdano usprotivila tom činu i uspjela izvojevati tu pobjedu i natjerati vas da poštujete procedure kada namećete ravnatelja HRT-a e onda je vaš cirkus završio i nestao iz ovoga grada. A bit će tako i opet ako se usudite učiniti nešto slično.
Hvala. Sada je na redu gospođa Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo, prve rečenice odnosno prva rečenica prvog poglavlja ovog dokumenta dokaz je način rada Ministarstva pravosuđa, pravosuđa u cjelini, ali naravno i Vlade koja upravlja Hrvatskom. U tom uvodu piše kako je postojala Nacionalna strategija borbe protiv korupcije od 2015. do 2020. godine, a nama u raspravu dolazi dokument Strategije borbe protiv korupcije od 21. do 30. godine i to u listopadu te iste 2021. godine. Znači ovaj dokument je toliko važan da gotovo 11 mjeseci uopće nije postojao. Toliko o njegovoj važnosti. Kada bih se sada razbacivala sarkazmima, ironijama mogla bih ovdje svašta izgovoriti. Međutim, život naših građana je predramatičan i to baš iz razloga sveopće korupcije koju upravo izvršna vlast generira, a pravosuđe umjesto da je sprječava ono asistira toj korupciji. Iz tog razloga nije ni vrijeme, ni mjesto za sarkazam. Sama potreba donošenja posebnih akata dokaz je da se zakoni ne primjenjuju. Jedan od glavnih krivaca je upravo ministarstvo koje predlaže ovu Strategiju. Osobno svjedočim da sam uputila bezbroj dopisa Ministarstvu pravosuđa, a da Ministarstvo pravosuđa ništa nije poduzelo da spriječi protuzakonitosti koje sam im prijavljivala. Najapsurdnije kad mi ministar i njegov državni tajnik pišu kako oni ne mogu djelovati zbog trodiobe vlasti i neovisnosti pravosuđa. U neovisnost hrvatskog pravosuđa ne vjeruje nitko, a to potvrđuju sve relevantne institucije počevši od Europske komisije, znanstvenih autoriteta do međunarodnih poslovnih institucija. Ministarstvo pravosuđa primjerice prema zakonu ima pravo na inspekcijski nadzor sudova, DORH-a. U konačnici ima pravo Saboru predlagati zakone te je dužno na svaku spoznaju kršenja zakona reagirati. Ministar pravosuđa je u proljeće ove godine na vijest da su se suci u Splitu za vrijeme lock downa ilegalno družili sa bivšim gradonačelnikom Splita, koji je sam u različitim slučajevima klijent tih istih sudova izjavio da ukoliko Vrhovni sud ne reagira, da će Ministarstvo reagirati. Od toga je prošlo više od 6 mjeseci i što se dogodilo? Ništa. Uzmimo samo djelovanje DORH-a tj. njegovo nedjelovanje. Ali pogledajmo i kako bi DORH morao raditi za što ga u konačnici i plaćamo. Vidjeli smo slučaj iz Austrije koja je također država članica Europske unije kao i mi. Tamošnje državno odvjetništvo je zbog osnovane sumnje na korupciju upalo u ured kancelara, a kancelar je na to podnio ostavku. A DORH u Hrvatskoj? Ako je pravosuđe rak rana Hrvatske države i društva, a jest, onda je DORH rak rana pravosuđa, jer DORH sablažnjava hrvatsku i europsku javnost. DORH stvara opću nesigurnost. Donosi odluke koju nitko živ ne može razumjeti, koji jednostavno vrijeđaju zdrav razum. Jer kako DORH može opravdati da slučaj Croatia osiguranja 8 godina drži u svojim ladicama? Kako može opravdati apsurd u slučaju zagrebačkih adventskih kućica gdje tri tvrtke rade identične prema mišljenju DORH-a kriminalne aktivnosti, ali se istraga otvara samo protiv jedne tvrtke? Kako može otvarati istrage i pompozno u 6 sati ujutro uhititi međimurskog župana pod optužbom da je uzeo 10 tisuća kuna mita, a imaju slučaj u Plinacro-u gdje Pupovčev sljedbenik ima 15 tisuća kuna mjesečnu neto plaća a da uopće ne dolazi na posao? Hoće li uhititi Pupovca ili Plenkovića koji su to naložili? Je li DORH poduzeo išta od Pandora Papersa i člana uprave HEP-a Marka Ćosića? Nije zato što ga Plenković štiti. Dame i gospodo kada kroničari i povjesničari jednom budu analizirali ovu fazu Hrvatske države onda će si opravdano postaviti pitanje kako je moguće da su na ovu ogromnu količinu nepravde i bezakonja relevantni društveni čimbenici šutjeli? Zbog ove korupcije u zadnjih 5 godina odselilo je pola milijuna hrvatskih građana. Zbog ove korupcije raspada nam se zdravstvo. Jedini rast je rast društvene depresije. Doista gospodo iz Ministarstva pravosuđa povijest vas neće pamtiti po dobru. Ali isto tako budite sigurni zbog vašeg rada na zaštiti korupcije i nevršenja svoje zakonske obveze kad-tad ćete položiti račune. Protiv sam ovog dokumenta, jer je apsurdan, lažan i besmislen.
Imamo repliku gospođe Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Vidović Krišto, evo spomenuli ste primjerice zdravstvo. Zdravstvo je uz graditeljstvo jedno od ključnih djelatnosti u kojima je zabilježena najveća korupcija ne samo u Hrvatskoj, nego i na razini cijele Europske unije. A posebna su upozorenja stigla oko korupcije za vrijeme Covid krize zbog ubrzanih procedura. Naravno i očekivano, naša vlast je suspendirala javnu nabavu za sve što se tiče zdravstva u vrijeme ove krize i ne vidimo kada će je vratiti kao što sada pokušava suspendirati javnu nabavu u graditeljstvu oko obnove. Da bismo znali što se doista događa mi imamo jedan alat u rukama kao zastupnici, a to je da postavljamo zastupnička pitanja. Međutim, čemu taj alat kada mi na njih odgovore ne dobivamo? Evo ja šaljem drugu požurnicu, jer nisam dobila odgovor na vrijeme u Ministarstvo zdravstva i odgovora ni od kud. A nitko za to neće biti kažnjen, kako to komentirate?
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika gospođa Maja Grba Bujević.
Poštovana kolegica je povrijedila članak 238. navodeći po stoti puta potpunu neistinu vezanu uz javnu nabavu u Covid krizi. Dakle, to smo već jedan puta raspravljali. Stalno se ponavlja jedna te ista teza, dakle ta javna nabava nije stornirana za vrijeme krize. Ona je u zakonskim i podzakonskim aktima oduvijek ili barem u proteklih 10, 12 godina koje ja pamtim. Pa evo zbog informiranja točnog javnosti ja sam svjesna da ćete vi dati opomenu.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika nije radi informiranja, a niti radi istinitosti nečega što je netko rekao, nego radi nekih drugih stvari. A moram vam dati opomenu. Želite i vi povredu Poslovnika? Izvolite gospođa Selak Raspudić.
Članak 238. Kolegica Grba Bujević neistinito informira hrvatsku javnost. Dakle slijedom odluke Vlade od ožujka prošle godine sva je nabava roba i usluga koja je povezana sa Covid-om proglašena tajnom i ta odluka još uvijek nije maknuta. Ne znam da li vi za to ne znate ili se pravite da ne znate, ali hrvatska javnost mora o tome biti informirana … [[ne razumije se]] u tome da smo mi tražili da se ta tajnost makne.
Dobro. Imate opomenu. Ovo je druga opomena. Ne, ovo je druga opomena. Sada će biti vama vjerojatno druga opomena.
Dakle 238. radi točnog informiranja. Sve što se nabavljalo se nalazi na stranici Ministarstva gospodarstva i to sam nebrojeno puta već ovdje upozoravala. Dakle, nema nikakve tajnosti. Sve je točno navedeno po cijenama i po količinama koje je navedeno, a kolegica Selak Raspudić uporno to ponavlja već mjesecima ovdje, pa je teško to za slušati.
Hvala lijepa. Imate drugu opomenu. Da li da ja bacam to ili da ga držimo i dalje ovdje? Da ga bacamo? Da ga bacamo? Ja bih bio da ga bacamo i da uopće nema tri povrede Poslovnika, nego svaka povreda Poslovnika 500 kuna i svatko neka povrijedi Poslovnik koliko puta hoće. Odgovor na repliku.
Hvala poštovana kolegice Selak Raspudić. Kada govorimo o tome gdje je najveća korupcija, mislim da je nezahvalno reći da je najveća korupcija u zdravstvu. Mislim da je puno točnije i bliže istini da je najveća korupcija u najvišim razinama hrvatske politike, hrvatskih interesnih skupina koje nazivamo duboka država. Oni generiraju korupciju. A zašto je ona toliko raširena npr. upravo u zdravstvu koje ste vi spomenuli? Upravo zato što kada vi sa pozicije najviše moći gdje se najveća korupcija događa i omogućuje a kako biste zaštitili i zamračili te tragove korupcije vi morate korumpirati cjelokupni sustav da svi dođu u situaciju da moraju šutjeti. U Hrvatskoj je korupcija institucionalizirana do najnižih pora i vi danas niste u mogućnosti dobiti najobičniji pregled ako ne korumpirate nekoga. To je taj sustav mraka, a mi smo tu da palimo svjetla.
Hvala. Hvala lijepa. Vi ste barem točni uvijek. Hvala. Gospođa Katarina Peović je sada na redu. Izvolite.
Zahvaljujem. Parafrazirat ću jednog pjesnika: „Nitko nije zadovoljan svojom srećom i nitko nije nezadovoljan svojim moralom.“ Svi su moralni, svi su nekorumpirani, svi su sposobni, svi su što reći, najbolji. No, u prvom dijelu znači svojeg izlaganja pokušala sam ocrtati limite takvog moraliziranja, oko antikorupcijskih politika. Znači antikorupcijske politike imaju svoja ograničenja pogotovo u ekonomijama oskudice u kojima se mi nalazimo. Dat ću vam plastični primjer. Svi dižemo povrede Poslovnika, iako smo svjesni da to nije baš po povredi Poslovnika po Poslovniku, ali želite reagirati. Oskudno vrijeme koje imate za reakciju uzurpirate svjesno znači kršeći Poslovnik. E to vam se zove ekonomija oskudice. Kada je kolega Borić rekao da je to naš dojam da su stvari loše, znači ljudi kada kažu da vlada korupcija ne misle samo doslovno da je netko koruptivno moralno koruptivan, nego misle da ne mogu doći do zdravstvene zaštite, da ne mogu doći njihova djeca na fakultete, ne možete se upisati više u srednje škole. Mi kada smo se upisivali u srednje škole svi su mogli ići u gimnazije. Danas baš ne može svatko. Ne možete doći do radnog mjesta, ne možete doći do kvalitetnog radnog mjesta. E sada, imamo jedan nula korupciju kada je bilo dovoljno imati stranačku iskaznicu jedne ili druge stranke ovisi koja je na vlasti i onda dođete do radnog mjesta. Ovdje ću malo probati izložiti što je to korupcija dva nula jer mislim da se ne može baš tako lako riješiti stvari na način da više nema stranačke iskaznice. Čak je stranačka iskaznica bila pošteniji oblik korupcije jer onda ste znali kome pripada taj i kome je on obavezan. Ovdje se često zapravo mitologizira i korupcija u Hrvatskoj i navodno nepostojanje korupcije na zapadu. Iako je kod nas korupcija ekstenzivna upravo zbog ekonomije oskudice, vi dolazite u situaciju dva nula korupcije u kojoj će biti sve jasnije da nije samo riječ o moralnoj korupciji, nego strukturnoj dakle i sistemskoj korupciji. A najbolji test toga da je riječ o sistemskoj korupciji vam je ovaj, znači da biste riješili problem mita i korupcije dovoljno je da sve bude dakle, sve što je u javnom vlasništvu privatiziramo. I tada će ono što je do tada vrijedilo kao mito i korupcija odjednom postati pravedni tržišni odnos razmjene privatnih ugovornih strana a koji nemaju novaca da plate usluge kod privatnih kompanija makar iste pružale usluge liječenja, obrazovanja itd. Time će ostati bolesni i neobrazovani i to je će biti primarno njihova odgovornost. I ovdje ide i sadašnja Vlada, bojim se da i puno opozicije ne bi išlo u drugom smjeru. Ako doktor u državnoj bolnici bude osuđen tada za primanje mita isti doktor koji je bio osuđen za primanje mita u javnoj bolnici preko reda primio pacijente u državnoj bolnici ako preko reda prima pacijente u svojoj privatnoj službi to se više neće smatrati korupcijom. Dakle, oni koji dolaze na operaciju jer mogu platiti njegovu uslugu to će se smatrati poštenim razmjenskim odnosom i poštenom nagradom za vještinu liječnika. To nije samo tako kod nas, ali će kod nas poprimiti ogromne razmjere i imat će dramatične posljedice i već ima, a imat će još gore i nije riječ samo o dojmu kako je to rekao kolega Borić. A da nije riječ o dojmu, riječ je najbolje nam svjedoči statistika, a statistika koje se trebamo držati su pokazatelji siromaštva i socijalne isključenosti. Na ljestvici pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti svake godine idemo jedno ili nekoliko mjesta gore. Znači 7% ljudi nema za grijanje, 23% to je nešto manje od milijun je u riziku od siromaštva, 53% ne može podmiriti neočekivani financijski izdatak, 51 ne može priuštiti tjedan dana godišnjeg odmora. U tom mračnom socijalizmu kojeg su se sada ovdje mnogi ispričavali za svakakve stvari se 60% ljudi moglo ići na more odnosno na godišnji izvan mjesta stanovanja. Mirovina je danas 39% plaće. U socijalizmu je bila 70% plaće. Pa umirovljenici nisu kopali po kontejnerima. Uglavnom kada govorimo o zapadu, znači pravi kapitalizam pa će netko reći kod nas je … kapitalizam, ortački pa mi trebamo doći do tog pravog kapitalizma. Ne. Znači imamo i to sam govorila u jednoj replici revolving door strategiju gdje najveći menadžeri privatnih firmi odlaze u ministarstva. Ono što je kod nas ministru Mariću bilo … to je regularna praksa na zapadu.
Hvala. Hvala lijepa. Gospodin Brkan.
Uvažena zastupnice to što govorite o stanju siromaštva naših građana je stvarno užasno. Znači teško je to slušati i svakako je na državi da se pobrine da toga više nema i da se siromaštvo u državi iskorijeni. Međutim, malo prije ste spomenuli kako u socijalizmu nije se moralo čekati, kako, 60% ljudi je išlo na more. Pa zar vi nemate dojam, evo bar ja imam ono malo što sam živio u socijalizmu i ono što sam naučio, da je socijalizam bio rasadnik mita i korupcije? Spominjete upise u škole i onda se upisivalo preko veze. Doktore uzimali šakom i kapom i onda više nego sada koliko ja znam. Pa kada je to taj i gdje je taj socijalizam bio tako krasan da nije postojalo mita i korupcije? A sada koliko vidimo baštinici socijalizma bilo da je Možemo, bilo da je SDP-e svi zapošljavaju po stranačkoj liniji, uhljebljavaju i sve ostalo rade u najboljoj maniri jugoslavenskih komunista i socijalista.
Hvala. Odgovor.
E, hvala vam na tom pitanju. Vidite zato ne smijemo se držati dojma. Vaš je dojam da je u komunizmu, u socijalizmu, inače vi govorite komunizam pa sam napravila omašku bilo tako kako ste to opisali. Ali treba se držati statistike, a statistika kaže da je plaća, da je mirovina bila 39%, da je danas 39% plaće iznosa a tada bila 70% plaće, da je 60% ljudi moglo ići priuštiti sebi tjedan dana godišnjeg odmora, danas ne može dakle 51% ljudi to sebi priuštiti. Uopće ne moramo ove druge statističke pokazatelje listati jer su oni svi bili debelo iznad prosjeka Hrvatske države. No, ja bih rekla i ovo da se uistinu treba smanjiti dojam i stvarno se slažem da na dojmu ne treba temeljiti svoje stavove, nego upravo na statistici. I kada govorimo o dojmu isto tako sam zaboravila nisam … reći mitologiziramo i zapad. I tamo ima i korupcije i svega.
Hvala. Vrijeme. Nemate replika više. Sada je na redu gospodin Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo ja sam kada sam tražio stanku u ime Kluba rekao da bi odnosno da postoje … dileme, postoji jedan izbor prije svega od strane oporbe da li ćemo danas govoriti konkretno o ovom strateškom dokumentu dakle o Strategiji sprječavanja borbe protiv korupcije ili će ipak ta rasprava krenuti u jednom drugom smjeru u kojem koliko vidimo je i otišla, gdje zapravo na jedan niski demagoški populistički način raspravljamo o ovoj temi. Druga stvar zbog koje mi je doista žao u ovih godinu i pol koliko sam u ovom Hrvatskom saboru jako često upravo s ove strane dolaze rasprave oko korupcije gdje najčešće upravo našu stranu se optužuje za takve radnje, pa sada koristite i ovu pravomoćnu presudu. I onda na dan kada raspravljamo o strateškom dokumentu o Strategiji sprječavanja borbe korupcije za razdoblje 21. – 30. u sabornici u ovom trenutku od vas ima svega ako sam ja dobro nabrojao 6. To dovoljno govori koliko ste zainteresirani za ovu temu. To dovoljno govori koliko ste vjerodostojni u onome što govorite i ističete i koje su vaše stvarne namjere i vaši ciljevi. U svojoj pojedinačnoj raspravi ukratko ću se dotaknuti Zakona o sprječavanju sukoba interesa obzirom da smatram da je bitan zakon. Ako gledamo cijelu ovu Strategiju možda jedan od najbitnijih. A kroz ovu raspravu tijekom dana u ime klubova i pojedinačnih rasprava mogli smo čuti zapravo mnogo toga što nije točno. Pa dopustite ukratko da istaknem stvari koje su bitne iz ovoga Prijedloga zakona koji jest u ovom trenutku i na javnoj raspravi i za koje smatram da definitivno pokazuju da one tvrdnje koje dolaze kako će povjerenstvo izgubiti ovlasti biti okljašteno ili koje sve termine se već koriste nisu točne. Dakle, prije svega povećava se broj adresata na koje se sam zakon primjenjuje. Dakle, tu će sada ući i predsjednici uprava, članovi uprava dakle trgovačkih društava u većinskom državnom vlasništvu, u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave, ravnatelji zdravstvenih ustanova, ravnatelj HRT-a ako baš hoćete. Prema tome, govoriti da se liši ovlasti Povjerenstvo nije točno. S druge strane tu ulazi 7 tisuća članova predstavničkih tijela. Dakle, oni će imati obvezu sada obavještavati o svim poslovima dakle koje imaju sa trgovačkim društvima koje su u većinskom vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave. Druga stvar koja se rješava su rokovi, procesni rokovi. Dakle Povjerenstvo sada ima jasno propisani rok od 6 mjeseci da donese odluku. Isto tako obveznik tog zakona odnosno dužnosnik ima rok u roku 8 dana dakle očitovati se na zaprimljeni prijedlog o pokretanju postupka isto kao što Visoki upravni sud sada ima obvezu u roku 90 dana donijeti presudu protiv te odluke u slučaju ako usvoji pravni lijek. Druga stvar, povećavaju se kazne. Treća stvar, propisuju se kazne u slučaju da se ne dostavi dokumentacija odnosno dužnosnik ne postupi po nalogu Povjerenstva. Povezuju se zemljišne knjige trgovački registar. Dakle, povjerenstvo će vrlo lakše moći utvrđivati i provjeravati nekakve podatke. Povećavaju se sredstva za samo Povjerenstvo. Isto tako zaposlene su koliko smo čuli još nekoliko osoba u samom Povjerenstvu. Stoga mi je nejasno i žao mi je što ovdje kolegica Orešković nije prisutna obzirom da je ona u dokumentu koji je sada malo prije sama zapravo ovdje navela da ga je ona predložila, upravo je ona tražila da se proširi krug adresata da bude što više dionika obuhvaćeno ovim zakonom, a sada taj Prijedlog zakona na jednom ne valja. Pa prema tome, to dovoljno ukazuje na ova dvostruka mjerila i dvostruke kriterije koje stalno spočitavaju. Članak 5. mislim da je vrlo bitno naglasiti ne ukida se. GREKO nikada nije dao preporuke da se za njega propišu sankcije. Povući ću jednu paralelu o kojoj se danas ovdje nije govorilo. Imate recimo kazneni postupak. Sudac donese presudu primjerice kazneno djelo razbojništva. On neće temeljiti tu presudu na općim načelima Kaznenog zakona na načelu zakonitosti, određivanja kazne. On će utemeljiti presudu na konkretnom članku koji regulira to kazneno djelo. Ista stvar je i u ovom slučaju. Dakle, ne može se na općim načelima temeljiti odluka Povjerenstva, već na konkretnom djelu ili nedjelu koje je počinio dužnosnik kojem se to stavlja na teret. Prema tome, u tome je bitna razlika. I još jedna stvar koja se također provlači danas kroz raspravu. Nije praksa se promijenila što se tiče Upravnog suda ili Visokog upravnog suda. Prakse nije bilo. Dakle niti jedan od dužnosnika koji je bio obuhvaćen odlukama koje su se temeljile na članku 5. nije se pozivao u svom pravnom lijeku na povredu članka 5., nego prvi put dok se to desilo Upravni sud i Visoki upravni sud prvi put je sada zauzeo pravno shvaćanje i nastala je pravna praksa. Prema tome, govoriti da se nešto mijenjalo radi dnevno-političkih prilika jednostavno nije dobro.
Hvala lijepa. Gospođa Selak Raspudić prva replika.
Uvaženi kolega Habijan, mislite li da jedna suvisla antikoruptivna strategija pa makar na razini etičkog kodeksa treba zabraniti laganje u Saboru? Primjerice, 17. ožujak 2020. godine na sjednici Vlade Prijedlog odluke o nabavi i korištenju robe strateških robnih zaliha u svrhu provedbe mjera zaštite zdravlja i jačanja nad širenjem Covid-19 virusa. Postupak nabave izuzima se od primjene Zakona o javnoj nabavi temeljem Članka 42. istog zakona zbog zaštite bitnih sigurnosti i interesa RH koja se ne može jamčiti manje drastičnim mjerama, popis roba i usluga je tajan. Odluka Vlade je vrlo jednostavna, a kolegica Grga Bujević je uporno obmanjivala hrvatsku javnost o istoj da ne kažem lagala. Pa evo ja ponavljam svoje pitanje. Mislite li da jedna suvisla Strategija borbe protiv korupcije barem na razini etičkog kodeksa mora zabraniti laganje u saboru.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo ja vam mogu jedino reći da ste pročitali ovu strategiju koja doista možda nije ni toliko opširna ima svega 57-58 stranica onda bi zapravo sama sebi mogla dati odgovor. Prema tome ja vam preporučam da pročitate strategiju doista i ovaj dio koji ste sada spomenuli unutra piše, jako lijepo je obrazloženo. Kao što znate i kolega Bošnjaković je rekao da će pred Ustavom, pred Odborom za Ustav, Poslovnik i politički sustav pokrenuti postupak donošenja etičkog kodeksa za saborske zastupnike. Prema tome, ja ne vidim nikakvog problema u tome, a odgovor na vaše pitanje se nalazi upravo u ovom dokumentu koji je pred vama, ja se nadam.
Hvala. Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan, evo upravo kao da sam znala o čeme ćete u prethodnoj replici govoriti, danas znači govorimo o Prijedlogu Strategije sprječavanje korupcije za razdoblje od gotovo 10 godina. Znači dugi je to period i pitam vas i kao pravnika, izlagali ste ispred kluba i u raspravi i znam i vidim, čujem da ste se vi posvetili ovoj strategiji i da ste je proučili. I zanima me koliko, što mislite slušajući danas već cijeli dan koliko su se zastupnici uopće posvetili samoj strategiji, a svi se kunu da su u, u borbi protiv korupcije, a koliko se uopće bave sami sobom odnosno služe se raznim optuživanjima koja uglavnom idu na račun HDZ-a. Znači koliko se uopće bavimo materijom, a koliko se koriste prilike u temama kao što je korupcija da se optužuje HDZ za takva djela? Hvala.
Hvala, odgovor.
Pa hvala lijepa kolegice na vašem pitanju. Pa uvodno sam zapravo rekao da sam očekivao da će se ipak oporba odlučiti za ovaj prvi pristup odnosno da ćemo razgovarati konkretno o strategiji, da ćemo eventualno čuti određene primjedbe, određene prijedloge za dopunu ili izmjenu ovog dokumenta. Nažalost evo danas ovdje od pola 10 niti jedna riječ zapravo o tome od redova oporbe nije došlo. I meni je iskreno zbog toga žao. A pogotovo mi je žao ono što sam rekao, dakle danas je ta prilika, danas razgovaramo o tom dokumentu i danas je prilika da nam zapravo kažu sve ono što ih smeta i što nije dobro i kako zakonska rješenja predlažu. Nažalost u ovih nekoliko sati rasprave mi to zapravo nismo čuli.
Povreda Poslovnika gospođa Selak.
Članak 238., ovakvo prozivanje oporbe je doista omalovažavanje svih saborskih zastupnika. Usporedite statistiku jednom Mire Bulja i 90% zastupnika HDZ-a zajedno, pa ćemo vidjeti tko je koliko aktivan. A također bih vas upozorila razgovarati s vama o korupciji u trenutku dok ovdje imamo koruptivne radnje, mehanizme na djelu korupciju in vivo dok vaša zastupnica laže o odlukama Vlade je doista deplasirano.
Hvala, to je bila 3 replika i moram vam oduzeti riječ za tu raspravu o tom dnevnom redu, o toj točki dnevnog reda, oprostite, koja je jedina danas [[Upadica: Nije.]] ima još jedna. Za tu točku onda možete čekat …/nerazumljivo/… Ovaj, gospođa Ljubica Maksimčuk [[Upadica: A povreda Poslovnika je bila.]] tko, tko … [[Upadica: Ne razumije se.]] aha, gospođa Anita Pocrnić Radošević, povreda Poslovnika, nisam vas ni vidio.
E dobro, hvala, poštovana kolegica povrijedila je Članak 238., znači spominjanje statistika zastupnika. Pa nisu svi ovdje zastupnici lovci na statistike kao što ste npr. vi koji se time javno i hvalite, ali znači bitno je što se govori, a ne koliko se govori jer vjerujem da svi svojim silnim rasprava i replikama niste puno pridonijeli promjeni stanja u našoj domovini.
Hvala. Opomena je naravno. Ja ću sada radi uštede vremena kad vidim da se radi o, kad vidim da se radi o replici i to se vidi odmah u prvih 10 sekundi, oduzet ću riječ odmah. Oprostite. I da, na osnovi, na osnovi, na osnovi Poslovnika kako piše da se uzima riječ odmah. Gospođa, gospodin, gospođa Maksimčuk sada i to replika.
Hvala lijepo.
Neka bude jasno.
Uvaženi kolega Habijan vi ste vratili raspravu na temu, a to je Prijedlog Strategije sprječavanje korupcije za razdoblje 2021. – 2030. godina. Korupcija je društveni fenomen koji ima snažan negativan učinak na vladavinu prava i povjerenja u institucije. Naravno da smo svi danas ovdje protiv korupcije stoga je ovaj dokument snažan alat u borbi protiv toga. Uz prijedlog ove strategije ide i drugi dio antikorupcijskog paketa, Zakon o sprječavanju sukoba interesa, Zakon o lobiranju, Zakon o zviždačima, pa me zanima vaše mišljenje koliko će taj dio paketa zakona doprinijeti u borbi protiv korupcije i ojačati naše institucije koje se ujedno i bave borbom protiv te napasti.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepa. Upravo tako ono što također smatram da je bitno naglasiti to je sam ministar rekao dakle u uvodnom obrazloženju, u ovu zapravo strategiju načelni dokument pratiti akcijski plan jel, dakle za razdoblje '22.-'24., '25.-27. i '28.-'30. i upravo ovaj akcijski plan za ovo prvo tromjesečno razdoblje u njemu su zapravo navedeni i oni zakonski prijedlozi dakle i ciljevi koji se žele postići uz ove zakonske prijedloge koje ste vi nabrojali. Dakle, tu je bio spomenut i Zakon o kaznenom postupku, Zakon o USKOK-u, dakle bitno je da imamo hodogram da znamo što u kojem tromjesečju radimo, ali ono što je možda najbitnije to je upravo provedba implementacija tih akcijskih planova. Primjerice, ako pogledate u prethodne strategije razdoblje 2015.-2016. implementacija tog akcijskog plana dakle za vrijeme vladavine sadašnje predsjednika države odnosno gospodina Milanovića tada predsjednika SDP-a i predsjednika vlade Primjerice akcijski plan '19.-'20., dakle za vrijeme mandata ove vlade je na 88%. To dovoljno govori o ozbiljnosti ove vlade u borbi protiv korupcije.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja.
Poštovani kolega Habijan što mislite dakle cijelo vrijeme od početka rasprave govorite o tome da ste se nadali da će ovo bit jedna konstruktivna rasprava, ja znam da vam nije ugodno slušati ono što su činjenice, a to je ova pravomoćna presuda HDZ-u, al evo dali smo vam i konkretne prijedloge ni na to se niste očitovali, šta mislite o tome da povjerenik za informiranje dobije pravo neposrednog kažnjavanja onih koji ne dostavljaju informacije, što mislite o onima koji ne dostavljaju informacije, uzet ćemo da vam bude lakše primjer sisačke gradonačelnice koja odbija DORH-u dostaviti određene dokumente. Što mislite o premijeru Plenkoviću koji odbija povjerenstvu dostaviti dokumente, što mislite o Ministarstvu vanjskih i europskih poslova i ministru Grliću Radmanu koji odbija dostaviti putne naloge iz Australije o muljažama u našim veleposlanstvima i koji uz to proglašava državnom tajnom te putne naloge iako je to u suprotnosti sa Zakonom o tajnosti, o tajnosti podataka?
Hvala g. Grmoja. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, kao što sam rekao ovo je načelni dokument, dakle strategija. Ovo što ste vi predložili to jest nešto što će kasnije bit razrađivano, dakle svi ovi zakonski prijedlozi koji su unutra navedeni bit će kasnije razrađivani. Međutim, ja govorim o konkretnom dokumentu što predložiti, što mijenjat u strategiji, a ne o razradi određenih zakonskim prijedloga koji će bit dio akcijskih planova. Što se tiče presude koje ste ovdje opet ponovno spomenuli, dakle ja mislim da je HDZ bio jasan, priznajemo presudu, ne pačamo se u neovisnost i samostalnost pravosuđa, ali isto tako kada već to spominjete bilo bi dobro da onda i vi ne skačete kad vam se spočita neke stvari i da ne skačete i da priznate primjerice odluke Povjerenstva o sukobu interesa i vašeg predsjednika stranke, a da se ne skačete kad vam netko spomene aferu Grizlu, dakle bilo bi dobro da u tim slučajevima budete isto takvi smireni kada vam se to spočita, evo.
Hvala. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Habijan, stvara se jedna fama u hrvatskom društvu i hrvatskoj javnosti kako HDZ želi okljaštriti ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Ja bi vas podsjetio, a vjerojatno i vi kao pravnik ste i zastupali pojedine dužnosnike, prisjetio bi se činjenice da je ovaj zakon koji je snazi davao povjerenstvu značajno veće ovlasti i taj zakon je donijela i potvrdila vlada HDZ-a. Na taj zakon je vrlo velika većina zastupnika tada oporbenog SDP-a podnijela ocjenu ustavnosti i doista je ustavni sud 2012.g. smanjio značajne ovlasti povjerenstvu u dijelu u kojem on može propitkivati stanje bankovnih računa, tražiti izvješće porezne uprave po pojedinim imovinskim karticama, dakle tada im nije smetalo značajno kljaštrenje ovlasti povjerenstva, a danas nama pokušavaju prebaciti kljaštrenje koda mi u stvari ne radimo nego usklađujemo zakon sa odlukama sudbenih vlasti u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Gospodin Habijan.
Hvala lijepa. Potpuno ste u pravu kolega Bačić, dakle 2012.g. upravo u procesu pregovora sa EU ovlasti povjerenstva, dakle prema tom prijedlogu zakona koji je HDZ predložio bile su puno veće. Međutim, SDP tada ulaže ustavnu tužbu, ustavni sud tu tužbu usvaja i 5-6 ovlasti koje je to povjerenstvo imalo zapravo više nema. E sad se postavlja i to, zapravo dolazimo do onoga, a to su ta dvostruka mjerila i dvostruka kriterija koja stalno slušamo. A sada kada povjerenstvo ovim izmjenama i dopunama zakona zapravo dobiva veće ovlasti, širi se krug adresata, povećavaju se novčane kazne, propisuju se određene nove sankcije, e sad taj zakon jednostavno nije dobar i tu HDZ ne radi dobro. Prema tome, ajmo biti realni i pokušajmo napokon ne primjenjivati ova dvostruka mjerila i dvostruke kriterije, ali mislim da javnost i vidim o čemu govorite i da zapravo to sve skupa ne drži priču.
Hvala lijepa. I sada je gđa. Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Habijan, evo ga cijelo vrijeme slušamo kad mi imamo nešto argumentirano da mi lažemo, da ne iznašamo točne podatke, prozvani smo cijelo jutro za, za kojekakve stvari, pa bi ja samo vas evo s obzirom da dolazimo iz iste županije da vidimo da jedino pravomoćne presude koje su bile izrečene kod nas su bile iz SDP-a, pa onda kad veli gđa. Sabina Glasnović da su oni odmah isključili svoju bivšu županicu ovoga Lovrić Merzel iz stranke, nije istina 4. mjeseca nakon izricanja presude ste ju ovoga izbacili iz SDP-a, pa bi vas lijepo molila da se očitajte malo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Pa ja sam spomenuo i u raspravi u ime kluba, dakle korupcija ima svoje ime i prezime, dakle korupcija nema stranački predznak i nema stranačku iskaznicu, al to nažalost određenim kolegama ovdje u sabornici nije jasno nego je puno lakše lijepiti etiketu HDZ-u da je korumpiran, a kada ih podsjetite na njihove primjere e onda je to problem, onda se osjećaju napadnutim i to im ne odgovara. Prema tome, ako tražite ispriku, ako tražite, pozivate na privremene izbore onda bi bilo dobro prije svega počistit ispred svog praga i priznati da kod vas također ima ovakvih slučajeva. I ponavljam, korupcija je fenomen, pojavnost koja nema dakle stranačku pripadnost, ona je prisutna u svim segmentima društva i ima ime i prezime. Hvala.
Hvala lijepa. I sada je na redu gđa. Ružica Vukovac i nakon toga, i nakon toga 5 minuta pauze ćemo uzeti radi, iz tehničkih razloga uvijek istih, radi sreaminga, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, dakle korupcija predstavlja jednu od glavnih prepreka za djelotvoran rad institucija, o tome smo danas dovoljno slušali. Sama organizacija Transparency international korupciju definira kao zloupotrebu povjerenih ovlasti za privatnu korist. Oni navode kako korupcija može biti sadržana u više oblika, primjerice u postupanju javnih službenika koji traže ili uzimaju novac ili usluge u zamjenu za protuusluge, te političara koji zloupotrebljavaju javni novac ili dodjeljuju javne poslove ili ugovore svojim sponzorima, prijateljima i obiteljima. Sve navedeno zvuči poznato, o tome slušamo, čitamo u medijima svakodnevno. Vrlo sličnu definiciju donosi i Svjetska banka koja korupciju označava kao zloupotrebu javnih ovlasti za privatnu korist, prema njoj korupcija uvijek uključuje javni sektor, bilo da se radi o korupciji unutar pojedinih dijelova javnog sektora dakle za privatnu korist njegovih djelatnika ili da se korupcijske transakcije odvijaju između javnog i privatnog sektora. Korupcija neupitno dovodi do gubitka povjerenja građana u institucije države, državne vlasti, isto tako korupcija negativno djeluje na društvenu stabilnost i opću socijalnu sigurnost. Država prožeta korupcijom veoma je nesigurna i samim time odbojna za ulaganja stranim tvrtkama. Zapitajmo se svi skupa događa li se navedeno u Hrvatskoj i u kojoj mjeri? U poslovnom okruženju korupcija uzrokuje visok stupanj nesigurnosti pri čemu se usporavaju poslovni procesi i nastaju dodatni troškovi. Zbog toga određeno područje postaje manje privlačno za poslovanje te se smanjuju privatna ulaganja i konkurentnost, a gospodarstvo ne može ostvariti svoj potencijal. Dakle, korupcija najviše pogađa javni sektor neovisno o tome što nam je danas ministar govorio. Izravno smanjuje prihode države što dovodi do brojnih neizravnih, ali i iznimno štetnih posljedica, to su prije svega smanjene mogućnosti financiranja školstva, zdravstva i socijalne skrbi te izgradnje i održavanja infrastrukture. Budući da se korupcijske aktivnosti odvijaju u domeni visoki tajnosti korupcijom se lako mijenjaju prioriteti javnih ulaganja s projekata unapređenja obrazovanja i zdravstva ka projektima financiranja obrane ili infrastrukture koji su po svojoj prirodi manje izloženi nadzoru javnosti. U zemlji visoke prisutnosti korupcije društveni su potencijali usmjereni ka crpljenju prihoda od korupcijske rente umjesto ka povećanju proizvodnosti. Institucije postaju nemoćne u obavljanju svojih funkcija i država ubrzano gubi svoje legitimno pravo da donosi ekonomsku regulativu i osigurava razvojni institucionalni okvir što se upravo i događa u Hrvatskoj. Kada se institucije pravne države derogiraju pravosudni sustav više ne osigurava provedbu ugovora i zaštitu vlasničkih prava, a institucije javne uprave znatno usporavaju poslovne cikluse. Osim toga broj djelatnika javne uprave se zbog korupcije povećava zbog privlačne mogućnosti dodatne zarade od korupcijskih aktivnosti. Takva glomazna i korumpirana javna uprava sve je manje učinkovita, što zatvara začarani krug njezine veličine i slabog funkcioniranja, osim toga korupcija povećava dohodovnu nejednakost i siromaštvo građana. Dodatne prihode od korupcijskih aktivnosti ubire manja društvena skupina koja se ne razmjerno bogati, iskorištava povlastice, privatizira javne aspekte društvenih djelatnosti, a koja ima utjecaj na rad institucija, a koja bi se zapravo trebala boriti protiv takvih pojava u društvu, dok oni siromašniji slojevi stanovništva zbog okolnosti u kojima žive i niskog standarda ne mogu sudjelovati u nijednom obliku korupcije. Općenito ne učinkovitost institucija u korumpiranom društvu koči uvoz i primjenu novih tehnologija, koči ulaz kapitala, uspješnu privatizaciju, mobilnost i povećanje proizvodnosti radne snage kao i druge čimbenike ekonomske uspješnosti. Danas postoji veći broj standardiziranih istraživanja korupcije među kojima valja istaknuti onaj indeks percepcije korupcije određene zemlje. On ukazuje na to kolika je razina percepcije korupcije u javnom sektoru na bodovnoj ljestvici od 0 do 100, pri tom 0 predstavljaju zemlje u kojima se percipira korupcija kao visoko rangirana odnosno zemlje kao visoko korumpirane, a ona ocijenjena sa 100 kao zemlja slobodna od korupcije. Istraživanje za 2019. donosi zabrinjavajuće podatke, na ljestvici od 180 država prema indeksu percepcije korupcije Hrvatska zauzima 63. mjesto [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala lijepo, vrijeme.]] sa ukupno 47 bodova.
Vrijeme je otišlo već dosta [[Upadica Vukovac: Zahvaljujem.]] Ne, ne, budite ovdje, ali … vi ćete čekati replike ako želite odgovoriti. Gospodin Pavić ima prvu repliku.
Poštovana zastupnice, ne znam da li ste svjesni koliko ste danas tu institucija danas nabrojali u kojima ima korupcije. Po tome ispada kada idemo kod referenta u jedinicu lokalne samouprave nosimo čokoladicu i malo kavice, kad idemo kod referenta u županiju nosimo bombonijeru i malo kave, kad idemo u neku važnu instituciju treba se zaposliti nosimo kavu, čokoladicu i šunkicu, možda i litru konjaka itd., itd. tako je to zapravo ispalo po ovome što govorite. Na kraju, na kraju svi riješe probleme i u jedinici lokalne samouprave i u županiji i kod liječnika i zaposle se na kraju. I pitanje je da li bi rezultat zapravo bio isti da te korupcije nema, da nema tih koruptivnih radnji? Ja vjerujem da bi bilo isto, ali to smo si sami priuštili zbog toga jer smo tako krenuli sa mitom došli smo do ovoga do čega smo došli. Hvala.
Samo trenutak. Uz toliko kave neće biti samo korumpirani nego i nervozni. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Zahvaljujem se poštovani kolega Paviću na pitanju. A da doista o tome treba jako puno govoriti, korijeni možda sežu daleko dalje u povijest kada smo zapravo se možda samo htjeli zahvaliti pa time generirali jedan novi oblik zahvalnosti i dobili duboko korumpirano društvo. Stoga je ovaj dokument koji danas razlažemo itekako bitan, no doista se postavlja pitanje tko će čuvati same čuvare, to je po jednoj staroj latinskoj, da li će vlast koja je generirala toliko institucija kojima je korupcija postala normalna moći snaći i smoći snage dovoljno da se na temelju ovakvih akata bori protiv korupcije u društvu kad nisu u stanju niti evo ispričati se za prvu povijesnu presudu u RH koja upravo njih osuđuje za korupciju. Ja mislim da bi državnički potez bio [[Upadica Radin: Hvala.]] narodu se ispričati.
Gospođa Peović.
Pa evo kolegice, ja se s vama većim dijelom slažem, ali ipak bih upozorila na mitove koji se neprestano ovdje ponavljaju o tome kako bogate države ne poznaju državu. Znači ponovit ću još jednom u jednoj drugoj raspravi sam navela dva primjera. Znači Italija kada je bila jedna među 7 najbogatijih država na svijetu drmali su je skandali korupcijski i provodile su se akcije poput manipulite '90.-tih. Imamo Kinu koja je 15 mjesta više na mjestu korupcije od Hrvatske, pa je to ne sprječava da bude jedna od najbogatijih ekonomija svijeta. Ono što vam želim samo sugerirati da je korupcija simptom, a ne nužno uzrok onog stanja gdje se mi danas nalazimo i ono što izuzetno kod vas cijenim da više puta ste naveli izvrsnu statistiku koja je užasno važna gdje smo mi recimo sada u poljoprivrednoj proizvodnji, proizvodnji mlijeka, proizvodnji mliječnih proizvoda itd., al nije direktno, znači nisu uzrok i posljedica ista stvar, znači siromaštvo, osiromašenje, baš ono micanje države iz tih procesa je veći problem nego korupcija.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, da slažem se kolegice Peović da doista nije samo korupcija uzrok ovako teškog stanja u kojem se nalazi država. Dakle, mi smo krenuli nakon osamostaljenja sa jednom nakaradnom privatizacijom koja je kasnije otvorila vrata pakla, ja bih to tako rekla jer smo u njoj izgubili veliki broj kvalitetnih tvrtki, kvalitetnih radnih mjesta, kasnije smo imali stvarno nepoštene politike, imamo ih i danas prema selu, prema poljoprivredniku, prema čovjeku koji pokušava samostalno zaraditi za kruh, država to nažalost ne cijeni. Danas smo u slobodnim govorima o tome puno slušali, korupcija je samo nastavak takve jedne priče i nažalost evo do sada nismo imali ozbiljnu ekipu koja bi zasukala rukave i pokušala i na tom polju nešto učiniti. Ja se evo i dalje nadam da će dokumenti poput ovoga ipak nešto učiniti na tom polju.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Do 16 i 20 kratka pauza. STANKA U 16,12 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16:22 SATI]] Dobra večer. Ima nas šestoro zajedno sa mnom ali bolje šest nego niko. Gospodin Šašlin. Izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice, kolega vidim nema [[Upadica Radin: Možete ih poimence isto pozdravit ako hoćete koliko ih ima.]] Tu je jedan kolega. Pa evo mislim borba protiv korupcije jedna je od sigurno najvažnijih i što je bitno naglasiti trajnih zadaća svakog društva, svake države kako bi se osigurala stabilnost i prosperitet države. Strategija sprečavanja korupcije predstavlja planski i normativni okvir za borbu protiv korupcije. Obzirom da se danas vrlo malo praktički govorilo o samom ovom dokumentu odnosno o samoj strategiji, ja ću se pokušati zadržati na ovih pet glavnih ciljeva koji su definirani u ovoj strategiji i to pod broj jedan jačanje institucionalnog i normativnog okvira za borbu protiv korupcije, pod broj dva jačanje transparentnosti i otvorenosti tijela javne vlasti, pod tri jačanje sustava integriteta i upravljanja sukobom interesa, četiri jačanje institucionalnih potencijala u sustavu javne nabave i pod broj pet podizanje javne svijesti o štetnosti korupcije nužnosti prijavljivanja nepravilnosti i jačanja transparentnosti. Ovaj peti cilj odnosno svi ovi ciljevi su doista dobro koncipirani i nabrojani, međutim ovaj peti cilj po meni bi možda trebao biti prvi i najznačajniji i zato ga želim posebno naglasiti u svojoj diskusiji. Praktički moramo svi biti svjesni da korupcija doslovno može razoriti svako društvo, svaku državu. Toga smo svjedoci nažalost i u našem bližem i daljem susjedstvu, pa čak i u državama EU za koje često smatramo da su davno, davno uređene i da su na daleko višem stupnju razvoja svijesti odnosno borbe protiv korupcije. Upravo zato za realizaciju ovih ciljeva želim naglasiti pod broj jedan odnosno ono što smatram najbitnijim kao preventivnu mjeru, ulogu obitelji odnosno i svih institucija koje sudjeluju u oblikovanju odnosno u odgoju mladih u odgoju naše djece, naših unučadi. Zašto to ističem? Jer ako budemo imali velik broj, velik postotak duboko osviještenih ljudi, stanovnika naše države vjerujem da će i mogućnost za bilo kakvu korupciju bilo kakva koruptivna djelovanja biti daleko, daleko manja. Tu je osim obitelji naravno i značajnija uloga i Crkve i svih ostalih institucija koje utječu na psihologiju odnosno na razmišljanja, na javno mnijenje, na formiranje da kažemo ukupnog stanja duha jedne nacije. Doista to je trajna zadaća i na tome treba što prije početi raditi i sustavno raditi. Druga po meni ne manje značajna uloga je uloga zakonodavne vlasti, a to je upravo ovo što mi ovdje u ovom Parlamentu pokušavamo i radimo da se stvori zakonodavni okvir koji će svesti mogućnosti za bilo kakvu korupciju na najmanju moguću mjeru, znači da zakoni budu takvi da jednostavno ih teško možemo kršiti, da jednostavno ne možemo doći u situaciju da bilo kakva koruptivna djela jer znate kako kaže ona narodna poslovica prilika čini lopova, e to je upravo uloga i Parlamenta i svih nas ovdje da te prilike svedemo doista na minimalnu, na najmanju moguću mjeru. I treća po meni možda jedna od najznačajnijih uloga odnosno zadaća, to je uloga zakonodavne vlasti koja je represivna, koja sve one pojave koje se otkriju i za koje se ustanovi da su prisutne u društvu mora na vrijeme, učinkovito i pravedno sankcionirati na način da svako dobro razmisli prije nego što se upusti u bilo kakvu nezakonitu koruptivnu radnju itd. jer je svjestan da će ga stići pravda da će jednostavno za to odgovarati i da mu se u konačnici to sigurno ne isplati. To je ono što ako postignemo ove tri mjere odnosno tri ova cilja doista mislim da ćemo u budućnosti imati puno, puno bolje, zdravije društvo i manje ovakvih pojava koje svi ne želimo da imamo. Hvala.
Hvala. Gospođa Anita Pocrnić-Radošević će replicirati.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Šašlin. Krajem 2020.g. Ministarstvo pravosuđa je provodilo on line istraživanje kako bi se procijenilo stanje percepcije korupcije kod građana u RH. Na pitanje na kojem su području građani najčešće primorani sudjelovati u korupciji na prvo mjesto građani stavljaju zdravstvo, a na drugo lokalnu samoupravu. Što vi kao dugogodišnji čelnik općine mislite o korupciji u lokalnoj samoupravi i gdje su ti problemi koji građane navode da se služe korupcijom i kakva su vaša iskustva po tom pitanju? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Doista svjedoci samo da korupcije ima na svim razinama, pa tako nažalost i na lokalnoj i regionalnoj i državnoj i svim razinama. Međutim, bez obzira na tu percepciju što se govori da je to na lokalnoj razini jako izraženo, ja poznajem doista stotine i stotine svojih kolega načelnika, gradonačelnika, župana koji časno i pošteno obnašaju svoje dužnosti po drugi, treći, četvrti i više mandata i koji doista nikada nisu imali problema niti sa koruptivnim nekakvim radnjama, niti ih je bilo tko istraživao jer jednostavno su izloženi osim nadzora državnih institucija koja to obavljaju u redovno svojim zadaćama i reviziji odnosno svake 4 godine polažu račune biračima onima koji su ih praktički izabrali. I to je ono što ih čini u stvari najodgovornijima jer vjerujte pogotovo u malim sredinama gdje se ljudi jako dobro poznaju vrlo teško je počiniti nešto za što znate da će vas vrlo brzo. Tam se ljudi jako dobro znaju, znaju tko je iz koje familije [[Upadica: Vrijeme.]] odakle potiče tako da doista evo, hvala na ovom pitanju.
Hvala i vama na odgovoru, nemate više replika. Gospođa Andreja Marić je sada na redu. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, evo vidjeli smo da u online anketi od 3.815 ispitanih građana dakle građani na prvo mjesto stavljaju zdravstvo sa 33,5%. Međutim, treba reći da nisu svi djelatnici u zdravstvu korumpirani i koruptivni, no isto tako potrebno je odvojiti kukolj od žita i kazniti bilo koji oblik korupcije. Podsjećam na ono što sam govorila i u replici da je u istraživanju Eurostata u 12 mjeseci 65% Hrvata bilo kod liječnika odnosno u bolnici, 95% njih je tvrdilo da nisu morali dodatno plaćati ili dati vrijedan poklon medicinskoj sestri ili liječniku ili dati donaciju bolnici. Idemo vidjeti koje mjere nudi ovaj prijedlog strategije glede zdravstva. Prvo kaže unaprjeđenje sustava kontrole plaćanja u zdravstvu. Ovdje su identificirali da su dospjele nepodmirene obveze uglavnom nastale u bolnicama pogotovo onima koje su u vlasništvu županija i da postoji opravdana sumnja da fakturiranje medicinskih postupaka nije uvijek utemeljeno na stvarno provedenim medicinskim postupcima već postoji mogućnost maksimizacije iznosa faktura od strane bolnica prema HZZO-u i nude rješenje da treba unaprijediti sustav plaćanja u smislu digitalizacije, transparentno uparivati račune bolnica sa izvršenim terapijskim postupcima kako bi se poboljšala kontrola nad upravljanjem financijskim resursima. A znate koje je zapravo pravo rješenje? Tu su na potezu Vlada i resorno ministarstvo jer je postojeći zdravstveni sustav je nakaradan. Plaćanje po DTP-u i po DTS-u potrošite na liječenje pacijenta 10.000 kuna HZZO vam plati 5.000 kuna. Nerealne su cijene pruženih zdravstvenih usluga. Nedovoljni su financijski limiti za pruženu zdravstvenu zaštitu i dugovi rastu. Nažalost novi nacrt izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji je ovih dana iz ministarstva poslan na raspravu različitim dionicima u zdravstvu ne nudi potrebne reforme. Druga mjera, jačanje transparentnosti i učinkovitosti upravljanja listama čekanja u zdravstvenom sustavu. Tu se također navodi i to se slažemo da je potrebno učinkovitije upravljanje listama čekanja. Također navode da je kraj 2019. uveden jedinstveni kalendar naručivanja koji bi trebao smanjiti liste čekanja za 9 medicinskih postupaka. Tu je uključeno 56 bolničkih zdravstvenih ustanova, 6 je još potrebno uključiti. Što se čeka tako dugo? Nadalje, iz revizije lista čekanja na magnetnu rezonancu koje smo imali prilike raspraviti u 10. mjesecu 2020. jasno je rečeno gdje su problemi. Da se liste ne ažuriraju redovito, da nisu pacijentima izdavane potvrde o narudžbi, da na mrežnim stranicama bolnice nisu objavile liste čekanja, da nisu povjerenstva napravila dovoljnu analizu listu čekanja itd., itd. Koje je rješenje? Treba poštovati nalaze tih revizija koje očito postoje i dobro rade svoj posao, a u svrhu transparentnosti upravljanja listama čekanja i jednakog tretmana pacijenata sukladno sa stupnjem hitnosti upravo bi onda na mrežnim stranicama trebalo reći da li se radi o prvom, kontrolnom pregledu, djetetu, hitnom terminu vezanom uz malignu bolest ili hematološku bolest, predtransplantacijsku obradu itd. što većina bolnica nema. Slijedeća mjera jačanje mehanizama upravljanja sukobom interesa u pružanju zdravstvenih usluga. Dakle, tu se navodi da se pojava sukoba interesa vezuje uslijed istodobnog rada zdravstvenih radnika u javnim zdravstvenim ustanovama i privatnim pružateljima zdravstvenih usluga. Ne tako davno svjedočili smo sukobima unutar KBC-a Sestre milosrdnice, čuli smo velike optužbe međusobne na, od koruptivnih radnji do sukoba interesa na relaciji javno – privatno, to je bilo i na Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije. I koje je rješenje? Prvo, moramo dobiti na uvid ono što se i tražilo, inspekcijski i upravni nadzor u svim ustanovama pa tako i KBC Sestre milosrdnice i dalje u natječajima za položajna mjesta, dakle ravnatelji, predstojnici zavoda, klinika, šefovi odjela, glavne sestre, voditelji financija, kandidati ne mogu biti istodobno i vlasnici odnosno suvlasnici privatnih ustanova i biti na projektima koji miješaju privatno i javno, a do određene razine niti raditi javno i privatno. To se vrlo jednostavno napiše na natječajima. Slijedeće, upravljanje korupcijskim rizicima u javnoj nabavi u području zdravstva, da treba znači sve te postupke javne nabave učiniti transparentima. Glede odnosa zdravstvenog sustava i farmaceutskih tvrtki, glede onaj uskog problema korupcije plaćanje liječnicima i drugom medicinskom osoblju za njihove usluge, dakle klasični mito to također treba itekako osuđivati. Hvala lijepa.
I vama. Gospodin Pavić, replika.
Poštovana zastupnice, evo ovako među našim narodom kruži jedna priča da zapravo liječnici odlaze besplatno na tečajeve, na kurseve koje im zapravo plaćaju farmaceutske firme. Ja vjerujem da ste vi imali prilike u svom radu s obzirom da već imate dugo staža i da radite u bolnici, da ste imali prilike se susresti s takvim primjerom da vam se i ponudi da odete nekuda, s jedne strane. S druge strane vjerojatno ste imali i pacijenata koji su došli sa nekakvom čokoladicom ili nečim sličnim u torbici da biste im nešto drugo napravili. Recite mi molim vas koliko je čest taj slučaj u zdravstvu odnosno gore u vašoj županiji. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, u prvom redu treba razgraničiti nešto što je mito što netko očekuje od vas kad vam nešto da, a s druge strane razlučiti ono kad vam na kraju pregleda dođe neka baka koja vam donese 10 jaja, godinu dana vas nije vidjela, ja to nikad, meni, meni je neugodno uzimati takve stvari, ali vidite da se baka uvrijedi, onda uzmeš ta jaja, daš sestri i podijeliš čokolade itd., znači to treba razgraničiti. Kad netko od vas traži uslugu i unaprijed vam da mito ili dakle to su usko koruptivne radnje i protiv toga se treba boriti. Ja osobno, a i većina mojih kolega niti ne traži ni čokoladice, ni jaja, niti ništa. Znači tu treba naše ljude educirati da se od njih ne traži ništa, mi trebamo uređeni zdravstveni sustav u kojem će se vrednovati naš rad, u kojem će biti transparentne liste čekanja, gdje neće biti potrebno uopće niti da građanin pomisli da mora nešto nositi kako bi ostvario uslugu. Glede farmaceutskih tvrtki također treba oštro kazniti one koji pomodarski pišu lijekove, pa onda idu na nekakav kongres [[Upadica: Vrijeme, vrijeme, vrijeme, hvala]] Nisam stigla dalje.
Ne, ne ostanite, ostanite, g. Bačić ima repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Marić, kada gledamo ankete što ste spomenuli u samoj prvoj rečenici izlaganja o anketama, uz pravosuđe i zdravstvo je top tri zavisi, zavisi tko provodi anketu kad je pitanje sama korupcija. Dosta ste pričali o nekim internim mjerama među bolnicama ili možda u samom ministarstvu koje bi možda mogli riješit kroz nekakve etičke kodekse ili pravilnike, ali pošto smo mi u saboru ovo je strategija, ona ipak daje nekakvi okvir, tek poslije dolaze određeni propisi i zakoni. Po vama ako ćemo gledat malo širu sliku, normativno ili institucionalno ono šta mi možemo pomoć u saboru, što bi vi mijenjali kada pogledamo sve zakone i normativne aspekte samoga zdravstva ili opet ili opet kada vidimo veći postotak i stvar samo nekakve percepcije ili možda lošega imidža ili možda ne znam prevelikog broja ovaj i širenja privatizacije u zdravstvu, pa građani možda, možda i osjećaju da trebaju nešto platit što inače ne bi trebali, al evo vaš prijedlog čisto normativno.
Odgovor.
Hvala lijepa. Gledajte, ovoga strategija je jedno i popis mjera je jedno, evo 2015. do 2020. 5 mjera, sve lijepo zvuči, sad čitate Strategiju korupcije, isto sve ove mjere koje sam navela, nešto sam iznijela van, sve to lijepo zvuči, ali ponudila sam im rješenja. To nije samo interno unutar bolnice odnosno ministarstva, znači to su postojeći zakoni koje trebamo mijenjati. Pa evo spomenula sam vam Zakon o zdravstvenoj zaštiti i niz drugih reformi koje očekujemo da nam ponudi ministarstvo odnosno vlada, a i ovo sad što je izašlo van ne nudi nadu u to da će se nešto kvalitetno promijeniti. Znači ja sam u sustavu dugo i stvarno se trudim biti objektivna, to znate i sami, ali jednostavno ovo što se sad ponudilo nije dovoljno. Dakle, zato treba nizom zakona slijediti ovo sve što je lijepo napisano u strategiji i onda ćemo tek moći govoriti da se mi stvarno borimo protiv korupcije i da radimo na tome da se ljude educira da uopće ne pomisle da moraju nešto nositi primjer liječniku ili tako nešto.
Hvala, nemate više replika. Sad je na redu gđa. Dalija Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. U uvodnim replikama ministru često puta smo čuli da korupcija ima uvijek svoje ime i prezime i da nema nikakve kolektivne krivnje i odgovornosti za koruptivna djelovanja. S time se ne bi složila jer kada se preveliki broj tih pojedinačnih imena i prezimena okupi unutar jedne političke stranke koja i sama nosi presudu za koruptivno kazneno djelo pravomoćno potvrđenu onda između te političke stranke koja se u RH zove HDZ i pojma korupcije komotno možemo staviti znak izjednačavanja. Ako govorimo o tome zašto danas kompletan HDZ i vladajuća većina brani ovu strategiju suzbijanja korupcije koju je pisala koruptivna vlada onda mogu tvrditi da je to zato što vas sadržaj te strategije ni na koji način ne ugrožava. Iz priče je vrlo jednostavno, od ove strategije neće, neće biti ništa, usvojit će je parlamentarna većina koja je u prošlom sazivu svoju vlast održavala uz pomoć koruptivnih žetončića, a nisam baš sigurna niti da je nešto puno bolja situacija u ovom sazivu sada iako možda taj pojam žetončića možemo sada podvesti pod pojam žetončića u ovom trenu spavača. Nama treba strategija koja će zapravo predstavljati izmjenu čitavog sustava jer ovaj sustav kakav je sada uspostavljen je davnih davnih dana, onog trena kada je na krivim temeljima HDZ bio taj koji je na koruptivnim temeljima gradio sve institucije ovog sustava i takvu strategiju kao što sam rekla trebala bi stvarati i osmišljavati oporba, a ne koruptivna vlada. I ne možete pričati o tome da ovdje oporba nije imala ideja i da nije imala rješenja. Evo kolega Habijan drago mi je da ste prisutni u sabornici, znači čitali ste moj sažetak teza i iz njih ste izvukli samo ono što vam fragmentarno odgovara ne shvaćajući kako se konačni učinak može postići samo simbiozom svih predloženih mjera. I ako bi mogla napraviti komparaciju između vašeg nacrta i onog nacrta kojeg sam izradila još davne 2019. i čitav ovaj mandat posvetila sam tome da govorim što taj nacrt sadržava, pa evo i vladin plan i moj plan imaju nekakvih 5 poglavlja. Ja sam svoju strategiju simbolično nazvala „Plan za Hrvatsku“ jer „Plan za Hrvatsku“ znači „Plan za Hrvatsku“ bez HDZ-a, to je jedina šansa da korupcija ne bude ta koja nam svim porama vlada. Dakle, vi kažete jačanje institucija i normativnog okvira, a čak i prije nego što je strategija usvojena krenuli ste sa destabiliziranjem i ukidanjem smisla postojanja pojedinih institucija kao što je to Povjerenstvo za sukob interesa. Kažete da vam je jedno od prioritetnih područja jačanje transparentnosti, a odbili ste suvisli prijedlog ne samo oporbe nego Nacionalnog vijeća za praćenje borbe protiv korupcije da se uvede puna fiskalna transparentnost svih državnih i javnopravnih tijela po sistemu prikaza pojedinačnih uplata i isplata iz svih proračuna. Kažete da vam je cilj i jačanje sustava integriteta i upravljanja sukobom interesa, a najjače i najsposobnije i najkapacitiranije tijelo ste učinili impotentnim da o sukobu interesa uopće raspravlja, pa ćete onda donositi etičke kodekse na razini šta ja znam, vlade i sabora pa će onda netko iz vlade utvrđivati sukob interesa nekog od svojih članova. E to je sukob interesa po mjeri HDZ-a i Andreja Plenkovića. A onda ste rekli da ćete jačati antikorupcijske potencijale u sustavu javne nabave na način da će ministar … pravilnike kojim uspostavlja antikorupcijske mehanizme umjesto da ste jačali represivne ovlasti tijela kaznenog progona umjesto da ste jačali kapacitete USKOK-a i DORH-a. U USKOK-u dan danas imamo svega 30-ak pravosudnih djelatnika. I na kraju, podizanje javne svijesti o štetnosti korupcije, umjesto toga da podižete javnu svijest mogli ste napraviti ono za što se zalažemo od početka, a to je da smanjimo broj županija, gradova i općina na primjerenu razinu i da napravimo kompletnu reformu izbornog zakonodavstva. E to bi bila Strategija suzbijanja korupcije kakva nam zaista treba. Hvala.
Gospodin Bačić je tražio repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Orešković često igrate na kartu moralne vertikale, ja vam to neću oduzimat ako se vi to tako osjećate, al pitat ću vas gdje je kolegica Puljak Marijana, ona voli ovakve teme i ona često raspravlja o ovim temama i danas vidimo da njezin suprug posao od 15 milijuna kuna 2 milijuna kuna provizije, ne prejudiciram ničiju krivnju, to ćemo još vidjet, ali vi ste često za sankcije čim afera izađe, bar ove političke sankcije, a ovdje je moguć sukob interesa. Hoćete li tražit od kolegice Puljak da izađe iz vašega kluba jel vi ovo ne možete ni trpit ni gledat pa ćete čekat da prođe afera, pa ćete možda vratit? A jeste li uopće raspravili u klubu vezano za ovu temu, jeste li tražili pojašnjenje, jel znate nešto što mi možda ovdje ne znamo? Ali glavno pitanje, mislim da bi vi trebali aktivirat i reagirat već danas i tražit od gospođe Puljak da napusti vaš klub, ako ste već tolike moralne vertikale. Hvala.
Hvala lijepa. U temi je pa odgovorite molim vas.
Da, uvaženi kolega znam puno više nego što znate vi koji sada sjedite ovdje i prozivate Marijanu Puljak, ja ću prozvat Slobodnu Dalmaciju zbog teksta koji sadrži neistinite tvrdnje. Ono što je specifično, ono što mi do dana današnjeg nitko nije mogao osporiti unatoč svim glupostima koji se mogu čuti iz vaših redova dakle nikada ni o kome nisam izgovorila jednu riječ bez da se prethodno nije proveo postupak i bez da su se prethodno prikupili svi potrebni dokazi i činjenice i niti jedna presuda, niti jedna pardon, odluka povjerenstva nije bila srušena zbog pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja. Izvješća Povjerenstva za sukob interesa iz mog mandata usvajala su se aklamacijom i uz odobravanje i klubova zastupnika HDZ-a jer u tim izvješćima i u radu povjerenstva nije bilo mana uvaženi kolega zastupniče. A danas taj isti HDZ nema hrabrosti već tri godine [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] staviti izvješća povjerenstva [[Upadica Radin: Vrijeme jedan.]] da se uopće o njima [[Upadica Radin: Vrijeme dva.]] raspravlja.
Evo izvolite, hvala. Nemate više, ne, vrijeme. Šta? A imali ste povredu poslovnika? A to ja nisam vidio. Izvolite.
Ja povredu poslovnika ne moram slušati.
Ne, ne, vi nemate nikakve … poslovnika.
… [[Govornik se ne razumije.]] mogu vas ja pričekat da … [[Govornik se ne razumije.]]
Dakle to vam je čisti oblik kukavičluka.
Ne, ne, molim vas. Povreda poslovnika nema veze sa.
Ali ovo nije povreda poslovnika, ovo je vaš pokušaj da mi onemogućite da na vaše prozivke odgovorim.
Ne, pa vi ćete sa ovog mjesta … [[Govornik se ne razumije.]] povredu i bit ćemo jedan jedan.
Imate opomenu gospođo Orešković, opomena gospođo Orešković. Izvolite vi sada, povreda poslovnika.
Aha, hvala vam. Čl. 238. ja ću riskirat opomenu [[Upadica Radin: Ha riskirat.]] potpredsjedniče, ali evo samo molim moralnu vertikalu gospođo Orešković samo da mi odgovori na to jednostavno pitanje, hoće li izbaciti gospođu Puljak dok ne završi ova afera iz kluba [[Upadica Radin: Dobro.]] Ne prejudiciram krivnju samo dok ne prođe afera pa ćemo onda vidjet … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro g. Bačić rekao sam da ću prekinuti takve stvari, imate opomenu, imate opomenu. Povreda poslovnika potpredsjednica Glasovac. Ne, prvo gospodin, ne potpredsjednica Glasovac prvo, da izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Voljela bih kad biste mi mogli odgovoriti na pitanje, ali nemam to pravo pitati vas, koliko je danas povreda poslovnika izrečeno članovima kluba HDZ-a. Cijeli dan zloupotrebljavaju povredu poslovnika da bi kukavički replicirali jer se boje odgovora na repliku. Pola sabornice se isključilo zbog zlouporabe povrede poslovnika kao i onda onomad pola vlade zbog zlouporabe [[Upadica Radin: Hvala lijepo.]] položaja i sumnje u korupciju.
Hvala lijepo. Vaša je 76., vaša je 76. opomena da. Gospodin Grmoja, izvolite, gospodin Pavić povreda poslovnika. Ne, ne rasprava pardon, rasprava, hvala Bogu, rasprava. Izvolite, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani tajniče. Evo odgovorio bi nekim našim kolegama sa desne strane naše sabornice, evo i gospodinu Habijanu u vezi dokumenta. Da li je dokument loš? Mislim da dokument nije loš, ali ima viška. Evo da vam objasnim zbog čega ima viška. Recimo mjera koju ste naveli u 4.1.8. ista vam je kao i mjera u 4.2.7. pogledajte. Nadalje, mjera 4.1.3.2. ista je kao 4.2.17., 4.2.18. itd., itd. znači dokument ima cilj dobar, mislim da se protiv korupcije moramo boriti, ali očito je da ekipa koja je radila dokument nije bila dovoljno sinkronizirana, to možete pogledati, zapravo piše i u jednom i na drugom mjestu opet pišu iste stvari. To se moglo napraviti bolje, kvalitetnije i bilo bi nam to sve skupa lakše pratiti. Nije cilj da govorim kontra ili protiv ovog dokumenta nego je cilj da imamo dokumente koji su smisleni i po kojima kasnije možemo raditi. Ako pogledate što piše vidjet ćete da je to 100% tako. Što se tiče mjere 4.1.3. unapređenje transparentnosti vlasničkih struktura medija, o tome smo pričali neki dan, o tome smo pričali kada smo govorili o dodjeli koncesije za Radio 101 odnosno za frekvenciju da, frekvenciju Radija 101. Dobili smo dokumente, dobili smo kompletnu mrežu vlasničke strukture, ukazali smo na to, dobili ste to i vi na svoje mailove, ukazali smo da to nije dobro, ukazali smo da se opet ta frekvencija dodjeljuje osobi koja već ima frekvencije i nakon toga se nije desilo ništa. Eto, vidite to nije dobro, a imamo to napisano da to moramo kontrolirati. Zašto nismo na to djelovali prije dva dana? A nemojte zaboraviti da je ovo strategija od 2021.-2030., mi smo duboko, duboko u 2021.g. Prema tome, znali ste već svi koji ste radili ili ste bili blizu tih dokumenta što unutra piše i mogli smo već nešto ispoštivati i bilo bi nam lakše kasnije djelovati. Ako gledamo dalje, pogledamo imamo 4.1.20. unapređenje normativnog okvira za procesuiranje kaznenih djela korupcije u svrhu ubrzanja postupaka. U potpunosti se s tim slažem, ali znate što bih ja tu dodao, ja bi tu dodao da trebamo napraviti odnosno formirati sudove za dužnosnike, za sve one koji upravljaju proračunom sud i to hitno da se rješavaju ti predmeti, a ne da se na to čeka 10 godina, 12 godina, 13 godina. Koliko se čekalo da se presudi Sanaderu i koji je smisao te presude? Hoćemo dalje, uzmite 4.1.22., 4.1.23. zaštita prijavitelja nepravilnosti, što smo tu do sada poduzeli? Evo imali smo danas primjer koji je navela kolegica Romana, osoba je zapravo kažnjena zbog toga što je nepravilnosti prijavila. Zar je to pravda u ovoj državi, zar nam treba ovakav sustav? Mislim da se za to niko nije borio i to nikome ne treba. Što se tiče informatičkih okvira i informatičkih preduvjeta u bilo kojem području, o tome sam već više puta ovdje govorio zbog toga jer informatizacija je posao koji radim gotovo pa cijeli svoj radni vijek i za ovu državu ga radim od kada se Hrvatska osamostalila i znam koliko smo novaca potrošili, ali i vidim do kuda smo došli. Da je sav onaj novac koji je potrošen utrošen pametno danas bismo imali sasvim nešto drugo. Danas sam o tome govorio i u svojoj raspravi odnosno u slobodnom govoru.
Hvala, hvala. Gospođa Nikolić, replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Paviću. Pa vi ste nekoliko puta upravo za ovom govornicom spomenuli i govorili ste o informatizaciji poslovnih procesa u javnoj upravi, e upravo ste se i danas osvrnuli i na to u vašoj raspravi. U dokumentu o kojem danas raspravljamo informatizacija i digitalizacija se spominje na više mjesta, da li smatrate da je ministarstvo uslišilo vaše molbe možda ili prijedloge i unijelo upravo na osnovi toga to u svoj dokument ili se radi o nečem drugom? Hvala.
Pa da.
Hvala i vama. Čekajte, čekajte, izvolite odgovoriti. Izvolite.
Hvala. Zapravo nije to da se radi o uslušivanju mojih molbi ili da se slušalo što ja govorim, iako moram vam priznati to sam već rekao i g. Horvatu, ministru Horvatu drago mi je da su neke primjedbe moje prihvaćene i da su kasnije implementirane u fazi prijava šteta, tako da ovo nije to. To su nužne stvari koje se trebaju napraviti i to je svima jasno, međutim to se ne radi. Mi imamo u Hrvatskoj imamo CDU, imamo Centar dijeljenih usluga na koje su potrošili do sada jako puno milijuna kuna u konačnici ćemo potrošiti minimalno 360 milijuna kuna plus još za prostore, a istovremeno evo danas 2021.g. iako CDU funkcionira od 2019. ministarstvo još uvijek raspisuje natječaje za kupovinu hardvera i softvera i nitko ništa ne poduzima i nitko ništa ne vidi. Zar to nije korupcija? A to se radi sve sa ciljem da bi [[Upadica Radin: Hvala.]] pogodovalo vlasnicima privatnih poduzeća.
Hvala, vrijeme. Sada je g. Grmoja na redu. Izvolite.
Hvala. Kolegice i kolege. Zanimljivo je kada govorimo o percepciji korupcije znači pokazateljima zapravo kako Hrvatska stoji u odnosu prema drugim europskim zemljama, tu HDZ-ovci rade distinkciju između percepcije i stvarnosti, tu kažu da je to samo percepcija, a kada se radio o njihovim plaćenim anketama, o tzv. rejtingu stranaka, tada je to stvarnost, tada hrvatski građani unatoč njihovim aferama, unatoč pravomoćnoj presudi zapravo potvrđuju da to nema nikakve veze dakle, da oni imaju, da oni uživaju najveću podršku hrvatskog naroda. A kakva je istina? Istina je da nam više od 50% ljudi uopće ne izlazi na izbore i istina je da je opozicija, ovakva opozicija koju HDZ naziva cirkusom dobila 200.000 glasova više na izborima nego HDZ. To je istina. I istina je isto tako da je HDZ smanjio broj zastupnika dijaspore, hrvatske dijaspore i zastupnika iz BiH na samo, zajedno s SDP-om na 3, a da ovu Vladu drže manjine što je nezabilježen presedan dakle u iti jednoj europskoj zemlji. I da je neki dan izbor ravnatelja HRT-a koji je pod teškim sukobom interesa, čovjek koji je s HRT-a morao otići znači u Sanaderovo doba, za što imate presudu i tada je bio u sukobu interesa izglasan zato jer je Milorad Pupovac ipak rekao da će mu dati uvjetnu podršku ma što god to značilo, ta uvjetna podrška jer znamo kad je ravnatelj jednom izabran može, može ovaj raditi što ga je volja. Dakle, vidimo razliku kako vi gledate na percepciju iako kada govorimo o korupciji ovdje se radi o istraživanjima Europske komisije, a kada govorimo o vašem rejtingu radi se o anketama Agana Begića koji je MOST-u 3 dana prije lokalnih izbora u svim velikim gradovima davao 50% niži rejting. U ozbiljnoj zemlji ta agencija se više ne bi bavila istraživanjima javnog mijenja. Dakle, kada nekome promašite rezultat za 50% i to 3 dana tada biste, obično su ankete 3 dana prije izbora najtočnije jer ipak imaju nekakvu odgovornost netko će ih pitati za zdravlje pa stani ovaj što se promijenilo 3 dana prije izbora da ste toliko pogriješili. Ali neću toliko o anketama, zapravo sam vam želio pokazati koliko su vaši argumenti ovaj, koliko oni ne stoje. Ono što želim ovdje konkretno reći, kada govorite o tome da vam oporba ne predlaže, da ne dobivate ništa od oporbe što bi pomoglo borbi protiv korupcije, prije 7 dana sam uputio izmjene Kaznenog zakona da se kaznom zatvora kazni svakog onog tko pred Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa ili pred radnim tijelom sabora da lažni iskaz ili onoga tko odbija dostaviti dokumentaciju. Pozivam vas da taj, za taj prijedlog zakona glasate, naravno to nećete napraviti. Kolegica Selak Raspudić je ovaj napravila izmjene Zakona o pravu na pristup informacijama gdje se povjerenika za informiranje ovlašćuje da može neposredno izricati kazne. Uvjeren sam da ni to nećete, nećete prihvatiti jer vi dakle konstantno prikrivate korupciju. Vi se s korupcijom ne želite obračunati i dakle nema tu nekakve preobrazbe jer ako se vi ne želite ispričati ni za ovu presudu za koju ja ne tvrdim da ste vi tu, ne znam evo kolega Habijan da je odgovoran za presudu koju je dobio Ivo Sanader, ali je odgovorna stranka koja je tim novcem, crnim novcem iz fondova financirala izborne kampanje HDZ-a. I vi nemate ni toliko političke i moralne odgovornosti da se za to ispričate. O čemu mi uopće možemo dalje govoriti? A vidimo svakog dana, pa evo Gabrijela Žalac, nije ona bila u Sanaderovoj vladi, nego je bila u Plenkovićevoj Vladi. To su vaši kadrovi. Župan Žinić pa nije on samo Sanaderov, vjerojatno je bio i Sanaderov kadar, ali on je i Plenkovićev kadar itd. i dalje i toliko ministara koji su otišli protiv kojih se vode istrage. Mi ćemo i dalje nastavljati snažno se suprotstavljati korupciji i nadam se jednom natjerati ili vas ili kad preuzmemo vlast, a to je uskoro da korupciju svedemo na što nižu razinu. Samo se vi smijte, vidjet ćete.
Gospođa Anita, ste gotovi, morate biti gotovi jer prošlo je vrijeme.
Može.
Gospođa Anita Pocrnić Radošević, izvolite, replika.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grmoja pitat ću vas kao predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije koje djeluju ovdje pri saboru, znači to je vijeće koje radi od 2006. godine, jel tako [[Upadica: Dobro.]] i uvijek je netko iz oporbe predsjednik toga vijeća. Kako ste vi uopće zadovoljni radom toga vijeća i da li ono može utjecati na neke procese koji su vezani uz borbu protiv korupcije, da li se te odluke vijeća nekom šalju, da li se poštivanju i da li se mogu napraviti neka poboljšanja da bi svima bilo lakše? Znači možete nam malo više reći o tom vijeću jer možda evo neki od nas koji smo u prvom sazivu i ne znaju takve stvari. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala vam na pitanju. Dakle, jako sam nezadovoljan općenito kako samo odnosno koliki utjecaj samo vijeće ima i na hrvatsku Vladu, na proces donošenja zakona, pa i na sam DORH. Nama je državna odvjetnica došla prije 10 dana, rekla je da se zatvori sjednica, ja sam zatvorio sjednicu i odbila je odgovarati na pitanja. Ja sam postavio na kraju pitanje pa zašto sam zatvarao sjednicu ako ne želite niti na jedno pitanje i to kod slučajeva koji su zaključeni, ne oko slučajeva oko kojih se sada vode istrage, znači vi ne želite odgovarati na pitanja. A rekao sam vam ovo da nam odbijaju i Vlada i ne znam DORH dostaviti npr. putne naloge iz Australije, to su proglasili državnom tajnom. Dakle, netko je mažnjavao lovu i to je, to je državna tajna. Tako da sam jako nezadovoljan, a uostalom vidjeli ste da mi danas nisu dali da pročitam izvješće radnog tijela o ovoj strategiji. Dakle, nisu mi dopustili da uopće [[Upadica: Hvala.]] to pročitam jer nije strategija prihvaćena na antikorupcijskom vijeću.
Hvala. Gospođa Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja ja sam vas pažljivo slušala i ako dobro mogu zaključiti sve ono što ste vi rekli kriv je HDZ i Andrej Plenković, prethodno Ivo Sanader, a Andrej Plenković i HDZ krivi su i za presudu Ivi Sanaderu za korupciju općenito. Hoćete li vi reći, ja sam shvatila tako da je hrvatski narod glup jel kako onda drugačije tumačiti činjenicu da je baš taj HDZ koji je tako po vama koruptivan pobijedio na prošlim parlamentarnim izborima za razliku od vas u Mostu i mislim morate dati nekakav odgovor na to jer tako koruptivna stranka ne vjerujem da bi baš hrvatski narod birao tako koruptivnu stranku ili što vi mislite o tom?
Izvolite odgovor.
Gledajte, 16.g. u mom gradu je izbore dobivao čovjek kojem je gradski proračun služio kao bankomat, koji je kupovao masline na račun građana grada Metkovića i te masline i to od udruge na kojoj je na čelu gradski pročelnik i onda te masline dijelio u izbornoj kampanji u Splitu na rivi, čak nije ni u Metkoviću poticao razvoj maslinarstva nego u Splitu na rivi. Tako da vam taj argument da građani ne biraju one koji su koruptivni ne stoje. Ivo Sanader je bio najpopularniji hrvatski političar. Dakle, to, to, to vam nije nikako, nemojte se više molim vas pozivati na taj argument da je to što se nekoga bira da je to dokaz da taj nije korumpiran. Uostalom, ja mislim da vam je ovaj Vuković radio istraživanje ovaj Vuk Vuković gdje se pokazuje dakle da su oni lokalni čelnici koji su razvili tu klijentelističku mrežu [[Upadica: Hvala g. Grmoja]] da puno lakše obrane mandat nego oni koji [[Upadica: Hvala]] se nastoje obračunati s korupcijom.
Hvala. Gospodin Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Grmoja nije u redu, taj čelnik o kojem vi pričate iz lokalne sredine je u jednom trenutku i vama pomogao …
Nitko meni nije pomogao.
…tako da bilo bi pristojno, pristojno ne spominjat ga, ali nisam vas to htio ni pitat. Rekli ste da je stvar percepcije. Nažalost, korupcija se u svijetu mjeri kroz percepciju građana, pa tako i kod nas. Šta se tiče HDZ-a i smanjenja broja zastupnika od strane BiH tj. od strane HDZ-a sjetite se samo što je vaš ministar Vlaho radio za lokalne izbore dok ste bili i vi dio vlasti, stavljali ste balvane kod Vrgorca, hercegovci nisu mogli uopće doć glasat kod nas, tako da nije ni to korektno. Ali najviše šta me zanima od vas da je čelnik neke stranke u vašem klubu koji ima potencijalnu ovakvu aferu ne prejudicirajući ničiju krivnju bi li kao kolegica Orešković optužila medije ili bi drugačije se ovaj podnijeli? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Dakle, Stipe Gabrić Jambo je vaš koalicijski partner bio donedavno u Metkoviću i drago mi je da ponavljate njegove teze. Meni nitko nikad nije pomogao, dakle ja sam radio u Vrgorcu u školi, javio se na natječaj i bio jedini na tom natječaju u školi i dobio posao kao profesor povijesti, tako da mi nitko nije pomogao. Žena mi je završila fakultet 2006., još ne radi, profesorica je francuskog i engleskog, tako da toliko, toliko o tome, toliko o tome koliko mi je ovaj tko pomogao. A ovaj naravno da će on prozivati jer sam ja jedan od onih koji su tu samovolju okončali dok mu je HDZ uvijek držao, kao što ste Kerumu u Splitu držali, držali ljestve. A što se tiče ovoga dakle ja sam za to da odgovaraju svi koji su bilo što kriminalno počinili. Ako sam ja, ja trebam odgovarati, sigurno neću kriminal opravdavati.
Hvala. Dobro, bilo je sve korektno. Gđa. Romana Nikolić će sad imat raspravu, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Ne jednom smo čuli priče o iseljavanju najboljih i najpotentnijih kadrova iz Hrvatske, najviše motiviranih činjenicom da u Hrvatskoj vladaju zatrovani koruptivni sustavi vrijednosti. Svatko od nas može ispričati priču od, o nekoliko vrhunskih mladih ljudi koji su iz Hrvatske otišli ne samo zbog ostvarivanja boljih materijalnih uvjeta u inozemstvu nego i zbog zgađenosti koruptivnim društvenim odnosima u Hrvatskoj. Iako slobodni kao zemlja ne možemo se othrvati okovima korupcije koja nagriza naše društvo i ne omogućava nam da rastemo kako bi trebali. Gdje leži problem, da li u upravljanju ili u društvu kao cjelini? Moramo identificirati te sive zone koje vode širenju korupcije i usvojiti ozbiljne mjere kako bismo iskorijenili te uzroke. Sloboda ima smisla samo ako se svaki građanin ove zemlje moći uživati u osnovne standarde života i ako neće biti bezakonja u našem društvu. Bez sumnje, naša zemlja je prelijepa, prekrasna i kao takva je percepcija u svijetu, no ugled naše zemlje je umrljan konstantnim koruptivnim aktivnostima koje se događaju. Ako pogledamo koliko puta smo bili svjedoci spektakularnih uhićenja i privođenja USKOK-a u sitne jutarnje sate koji su kasnije završili sudskim trakavicama, procese koji su se godinama vodili i na kraju završili tako što se prebjeglo preko granice. Nije ni čudo da javnost nema povjerenja, niti smatraju da će se išta na bolje promijeniti. Također u prilog nam ne ide ni istraživanje Eurobarometra za 2021.g. da smo najkorumpiranija država članica EU, kao i da smo na začelju kada je riječ o percepciji neovisnosti sudova i sudaca. Prema Transparency international RH osim iznimka za 2015. kada je jedini put svrstana među nekorumpirane zemlje kontinuirano sve lošije stoji u percepciji kao korumpirana zemlja. Jasno je da se korupcija ne može izmjeriti, ali je zabrinjavajuće nepovjerenje građana u institucije vlasti. Ono što je loše, loše je to što se stvara dojam da se krivci ne kažnjavaju, pa je to ponekad i donekle poticaj drugima da se bave koruptivnim radnjama. Umjesto da DORH postupa, da procesuira one koji čine koruptivne radnje, DORH šuti i ne poduzima ništa i kakvu to poruku šaljemo u javnost. Stječe se dojam da je korupcija postala poželjna i sasvim nešto normalno u našem društvu i protiv toga se moramo zajedno boriti i zato smo danas ovdje. Vrijeme je da mi kao građani ove zemlje izbrišemo korupciju iz naše domovine i da našu zemlju učinimo slobodnom od korupcije za buduće generacije i da se time ponosimo, ali ne samo riječima već konkretnim dijelima.
Hvala lijepa. Nemate, nemate replike. Gđa. Anita Pocrnić Radošević je na redu, izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolege zastupnici. Tijekom višesatne evo danas sam zadnja pojedinačna rasprava i tijekom višesatne rasprave čuli smo svakakvih mišljenja za, protiv, konstruktivne i manje konstruktivne prijedloge. Rezime rasprave naših oporbenih kolega je da oni za korupciju uglavnom traže krivca. Krivac je jedino i isključivo po njima HDZ, već tjedan dana od donošenja presude Vrhovnog suda to je nepresušna tema. Ono što žalosti je da se na taj način pokušavaju destabilizirati HDZ, nametnuti kolektivna krivnja svim dužnosnicima i članovima, a posredno i svim građanima koji su dali većinsko povjerenje kako na parlamentarnim tako i na lokalnim izborima. Osobno ne prihvaćam optužbe koje idu na račun članova HDZ-a, smatram da se nitko ne smije ni ne treba osjećati krivim u tuđe ime. Nisam pristalica kolektivne krivnje u bilo kojoj sferi života i upravo zbog toga je što smatram da je RH pravna država i postoje zakonski definirani modaliteti kako se krivnja za kaznena djela procesuira, a na pravosudnim tijelima je da pošalju poruku da se korupcija nikada nikome ne isplati na način da se osim zatvorske kazne oduzme i protupravno stečena imovinska dobit. Pokušala se nametnuti teza da je sva korupcija odnosno sve zloupotrebe moći, položaja i ovlasti budući da naš pravni sustav uopće ne definira korupciju u RH počela, traje i završava sa HDZ-om. Time se šalje potpuno kriva slika percepcije korupcije te prikriva i abolira korupcija koja postoji, a nema nikakve veze sa HDZ-om, prikrivaju se stvarni učinci, čimbenici i sudionici u koruptivnim aktivnostima i pogoduje se širenju koruptivnih djela. Korupcija je globalni problem od davne povijesti postoji, ali za nas je to nacionalni problem i borbu protiv korupcije mora nadilaziti uske stranačke i svjetonazorske interese i biti usmjerena prema građanima kao dionicima u korupciji jer korupcija je dvostrani odnos i građani moraju osvijestiti svoju ulogu i tako pridonijeti borbi protiv korupcije. Upravo zbog toga moramo biti odlučni i jedinstveni u utvrđivanju uzroka razloga nastajanje prevencije i otklanjanja potrebe da se određeni problemi i zahtjevi građana rješavaju koruptivnim djelima, a teza da je HDZ jedini odgovoran za korupciju sigurno ne pridonosi tom cilju. Jedno od poznatih istraživanja o korupciji je ono koje provodi Transparency International gdje se države rangiraju prema indeksu percepcije korupcije, percepcija je jer korupcija je fenomen koji se ne može izmjeriti i prema tom indeksu za 2019. i '20.-tu RH nalazi se na 24. mjestu među zemljama EU, ali nalazi se na 63. mjestu u svijetu i to je onaj problem koji nas treba zabrinuti. Osvrnut ću se na jedno istraživanje Ministarstva pravosuđa gdje su građani on line odgovarali njih 3800 i na pitanje na kojem su području građani najčešće primorani sudjelovati u korupciju, na prvo mjesto građani su stavili zdravstvo sa 33,5%, a upravo je zdravstvena zaštita segment koji je potreban svim građanima, a o korupciji u zdravstvu se imam dojam najmanje govori, a najveći broj građana je njome pogođen. Da se razumijemo, nisu svi u zdravstvu korumpirani i upravo te djelatnike trebamo zaštititi, a one koji su skloni takvim radnjama prijaviti i kazniti. Zato smatram da je potrebno više govoriti i o korupciji koja je prisutna kod svih naših građana u svakodnevnom životu, a upravo je to korupcija u zdravstvu. Uz transparentnost listi čekanja na zahvate i pretrage, ali i dostupnosti kreveta u bolnicama svakako je potrebno osigurati zaštitu prijavitelja nepravilnosti i dostupnost načina na koje se te nepravilnosti mogu prijaviti jer ne želimo da prijavitelj nepravilnosti na kraju bude žrtva i stigmatiziran, a počinitelj prođe nekažnjeno. Stoga drage kolege nemojmo se baviti samo krupnim koruptivnim djelima koja povremeno osvanu u javnosti, a uglavnom se odnose na političare i gospodarstvenike. Nekima je to prilika da se malo izgalame u javnosti dobiju svojih pet minuta medijskog prostora, a ne uočavaju koliko štete nanose generalnoj percepciji korupcije. Svjesno ili namjerno, ne znam, po toj logici svi oni koji nisu dio HDZ-a mogu mirno nastaviti sa koruptivnim aktivnostima. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite, ali imamo povredu poslovnika g. Grmoja mi je najavio, ali evo imate … [[Govornik se ne razumije.]] minutu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Nadam se da ćete vi ispoštovati poslovnik, danas mi je kao predsjedniku radnog tijela koje je nadležno za ovu strategiju zabranjeno da iznesem mišljenje dakle čl. 185. da iznesem mišljenje radnog tijela. Molim vas da mi sada to omogućite prije ovih rasprava završnih klubova kako bi se ljudi barem u završnim raspravama mogli na to osvrnuti, molim vas. Dakle, ne znam koji je razlog vrlo vjerojatno zato što ova strategija nije prošla na radnom tijelu.
Hvala lijepo. Gospodin Grmoja, ja uz svo razumijevanje koje imam za bio sam 17 godina predsjednik odbora pa znam što znače te stvari, ja vam moram dati opomenu koju sam vam, ne ne može koju sam najavio i oduzet vam riječ.
Moram se na svoje …/Govornik isključen./…
Ne, i oduzet vam riječ.
Ja moram izjaviti da ću.
Ne, oduzeo sam vam riječ jer je treća opomena.
Ja moram izjaviti da ću podnijet pritužbu Odboru za Ustav i ja moram to [[Upadica Radin: OK.]] reći jer neću se moći pozvati na to [[Upadica Radin: Ok.]] Dakle, izrazit ću pritužbu na ovo.
Ok, u redu. Što vam nije dano čitati prije? … [[Upadica se ne razumije.]] Mislim, ok. Ali sad za ovu točku nemate više pravo govoriti nažalost. Gospođa Marija Jelkovac povreda poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Vi ste već izrekli opomenu, vi ste već izrekli opomenu …
Onda bi vas, molio …
… kolegi pa ona nema potrebe jer on je opetovano zlorabi institut …/nerazumljivo/…
… da odustanete, odustanite, molim vas odustanite. Odustajete jel da?
Da.
I sada imate repliku. Ne odustajete onda jer imate, a ne, …/nerazumljivo/… gospođa Dalija Orešković imate pravo, da, ispričavam se, Dalija ispričavam se.
Prihvaćam ja ispriku, znam ja da vi to niste namjerno.
Ne, nisam namjerno, ne.
Dakle, uvažena kolegice rekli ste da je korupcija globalni fenomen i da se ona ne svrstava samo unutar granica RH, ali zna se, zna se što je korupcija u RH i tko je njezin najveći protagonist i najveći nositelj. A kao politička stranka koja u 30 godina vedri i harači ovom pod vama nesretnom i napaćenom, opljačkanom zemljom mislim da ste sada bili u prilici da kroz nacrt Strategije suzbijanja korupcije doista pokažete da ste spremni napraviti iskorak i da ste spremni uspostaviti sustav kojim se ta korupcija na vrijeme sprječava, suzbija i ono što ste govorili vraća otuđen novac u sredstva državnog proračuna. Pa imate li barem informaciju kada ćemo vidjeti onih nekoliko miliona EUR-a koje [[Upadica: Hvala lijepa, hvala, hvala.]] su dana Ivi Sanaderu za aferu INA MOL. Hvala.
Odgovor, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] krenut ću od početka znači spomenuli ste da je to globalni fenomen, i je, zaista postoji …/nerazumljivo/… u svim, u svim državnim uređenjima, u svim povijesnim razdobljima i to zaista nije nešto novo. I upravo zato i govorim da je borba protiv korupcije za nas prije svega nacionalni problem i da se tu ne smijemo koristiti nekim sitnim unutarstranačkim trzavicama kako, nego se moramo svi zajedno koncentrirati na rješavanje tog problema. A okrivljavati jedne druge za nešto što nam je svima problem zaista nije opcija. I ne možemo se samo govoriti o korupciji nekih političara gospodarstvenika i nekih visokih državnih struktura kako vi to već nazivate, mene kao građanku zabrinjava i ona korupcija koja se događa u svakodnevnom životu naših građana. A to je ono što ne smijemo zanemariti jer ono što je nekome velika korupcija, a građaninu je svaka korupcija u kojoj mora sudjelovati velika.
Hvala. Gospođa Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegice u svojoj raspravi istaknuli ste da je u stvari bitno da se svi zajedno opredijelimo za borbu protiv korupcije, da ovo etiketiranje tko je glavni krivac nikud ne vodi i ja se tu sa vama slažem. Mislim da i ova strategija između ostalog budući da predviđa i donošenje novog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti i korupcije mislim da je to vrlo značajno. Upravo iz razloga da stvorimo još bolje uvjete nego što su sada za one koji vide korupciju i koji ju prijavljuju jer mislim da je to početak borbe protiv korupcije. Moramo se zaista, moramo zaštititi one koji žele prijaviti korupciju na svim mogućim razinama. I mislim da to govori i o opredjeljenju ove Vlade da se ozbiljno bavi borbom protiv korupcije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Slažem se s vama da je ova Vlada i prethodna odlučna u borbi protiv korupcije to i govori velik broj procesa koji su se čak odigravali i prije parlament, prije izbora razno raznih i mogli su ići na štetu HDZ-u ali nisu, ali isto tako bitno je i zbog našeg građana, zbog svakog malog čovjeka bitno je imati dobro razrađen sustav prijava nepravilnosti. Zaista da to postaje sustav, da se to može i anonimno ili bilo kako i da se ta osoba ne mora bojati kada nekoga prijavi. To je naročito naglašeno evo i u malim sredinama gdje ja dolazim gdje bi taj na kraju čovjek koji je nešto i pokušao prijaviti postane stigmatiziran, a onaj tko je ovaj sudjelovao u korupciji i primorao ga na korupciju prođe nekažnjeno, neki ni ne dođu na sud, a neki jednostavno zbog zastare sudskih procesa o čemu smo i imali prilike čitati [[Upadica: Hvala.]] ne budu procesuirani.
Gospođa Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Anita, prijedlog Strategije za sprječavanje korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. je dobar i uravnotežen dokument. Korupcija je kao što smo svi do sada rekli društveni fenomen koji ima snažan negativan učinak na vladavinu prava. Stoga smatram da je upravo ovaj dokument snažan alat uz onaj antikorupcijski paket i da će ojačati naše institucije u borbi protiv korupcije. Koruptivne osobe imaju ime i prezime stoga onu kolektivnu krivnju naravno i vi ste u vašoj raspravi rekli, ni sama ju neću ovaj nikada preuzeti niti odobravati, a ovo današnje dociranje samo jednoj strani mislim da ne vodi nikako borbi protiv korupcije.
Hvala, odgovor.
Kolegice, upravo što sam i naglašavala nekako u predmetu mog interesa je i ta borba građana protiv korupcije i zaštita građana protiv korupcije. I na neki način da mi moramo te građane osvijestiti jer htjeli mi to ili ne ali korupcija je dvostrani odnos. Netko traži uslugu od nekoga da mu je da. Vjerojatno ima i puno koruptivnih pokušajima u kojima ljudi često traže i nešto preko veze i nešto brže i nešto što im možda ne pripada. Jednostavno se treba raditi i na osvještavanju naših građana da korupcija nije dobar način za rješavanje problema. Tako da svakako da ova korupcija ima, ova strategija ima dobre elemente i koji su ugrađeni u strategiju. Hvala.
I vama i na kraju gospođa Dreven Budinski.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Anita, evo ga sami smo detektirali da je to korupcija stvarno veliki problem, ali znamo svi da postoji ovoga da se približi da građane treba educirati, imamo i antikorupcijska povjerenstva koja se mogu formirati na nivou županija, općina i gradova. Pa mislim da su ovo naši građani premalo koriste i te ovoga povjerenstva odnosno i te alate da mogu prijavljivati u svojim znači gradovima, općinama i županijama koji imaju osnivana ta povjerenstva, a mislim da bi se i trebala i u svim općinama i gradovima osnovati ta antikorupcijska povjerenstva. Hvala.
Odgovor.
Hvala što ste to spomenuli jer antikorupcijsko vijeće na razinama gradova i općina je to baš nije nešto često čujemo niti njihovim aktivnostima niti o djelokrugu rada, čak mislim da su ona možda negdje i pro forme organizirana, negdje nisu uopće, a neki možda i dobro rade. Mi i u borbi protiv korupcije moramo krenuti od baze, znači od one najviše razine. Pa nećemo loviti krupne ribe, a gomila krupnih nam prolazi na taj način neopaženo i nekažnjeno. Prema tome, svakako bi se trebalo svi mi zajedno na svojim lokalnim razinama u svojim gradovima, općinama, županijama fokusirati na što da i podupirati rad antikorupcijskih vijeća koja bi onda osigurala dostupnost građanima da mogu prijavljivati nepravilnosti jer dobar broj građana uopće niti ne zna kako može prijaviti neku nepravilnost. Hvala.
Hvala, nemate više replika. Sada počinjemo sa završnim riječima jel da, ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Pa evo počet ću od ovoga što je u svome izlaganju rekla gospođa Anita Pocrnić Bilić o tome da je korupcija dvostrani odnos između građana i koruptivnih političara. Pa to je zapravo točno. A možda na tragu te definicije tog zaključka možemo tumačiti i ovaj mali blagi porast rejtinga nakon što je javno objavljeno da je HDZ pravomoćno presuđena koruptivna politička stranka. Dakle, da taj dvostrano obvezujuć odnos između onih birača na koje se tako rado pozivate u svim ovim raspravama pokazuje do koje tužne razine je RH zarobljena država jer svi oni građani koji su za vas glasali, a svjesni u što se HDZ kao stranka pretvorila još davnih, davnih, davnih dana znaju da će gubitkom vlasti, vaše vlasti i oni ostati bez svojih pozicija, bilo da se radi o radnim odnosima, o zapošljavanjima, o zbrinjavanjima svih mogućih i nemogućih vrsta, o poslovnim odnosima njihovih tvrtki. Meni je jasno da dok je god ovakva parlamentarna većina moja strategija neće biti usvojena, no to me neće spriječiti da do kraja ovog mandata u zakonsku proceduru upućujem i sve njezine razrade, od reforme izbornog zakonodavstva, od reforme teritorijalnog ustroja, od drugačije koncipiranog prava na pristup informacijama, od novog Zakona o sprečavanju sukoba interesa koje će postojeće tijelo pretvoriti u ured za prevenciju korupcije sa puno, puno jačim i drugačijim ovlastima. O svemu tome zapravo i nema puno smisla raspravljati s vama. A s obzirom da ste se tijekom ove današnje rasprave više puta spomenuli mog imena i prezimena nego što ste govorili o nekim konkretnim mjerama kojeg u vašem nacrtu zapravo i nema, s obzirom da je kolega iz vaših redova Antun Bauer pitao hoću li Marijanu Puljak izbaciti iz našeg saborskog kluba, pa reći ću vam ovo, tek kada vi svi redom pojedinačno od Antuna Bačića pa nadalje podnesete ostavku na svoje vlastito članstvo unutar kluba HDZ-a, a potom podnesete ostavku i na članstvo u HDZ-u kao takvoj jer vas smeta ta etiketa koruptivno presuđene političke stranke, tek kada se javno ogradite od svih vaših ministara uključenih u korupcijske afere koje se istražuju upravo sada, tek tada ćete mene moći pitati što ću poduzeti sa eventualnim problemima u vlastitim redovima ako i kada se pokaže da ih uopće ima. Hvala.
Sada je na redu potpredsjednica gospođa Sabina Glasovac koja će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a moram točno pročitati SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a smatra da je neprimjereno u HS-u predlagati Prijedlog strategije sprečavanje korupcije od 2021.-2030.g. krajem 2021.g. kad je godina već na izmaku. Drugo, smatramo da je neprimjereno da u svom prijedlogu strategije kao jedan od ciljeva navodite jačanje sustava integriteta i upravljanje sukobom interesa dok paralelno pišete novi Zakon o sprečavanju sukoba interesa u koji ne želite ugraditi obvezu da se dužnosnici moraju pridržavati načela djelovanja odnosno da moraju potpuno časno postupati časno, pošteno, odgovorno, nepristrano i čuvati dostojanstvo povjerene im dužnosti. Jednako tako smatramo neprimjerenim da si u strategiji zadajete cilj podizanje javne svijesti o štetnosti korupcije i nužnosti prijavljivanja nepravilnosti kada one koji ukazuju na korupciju kažnjavate, ismijavate, ponižavate, a oni koji su sumnjiče za korupciju ili su uhvaćeni s prstima u pekmezu bivaju zaštićeni. I jednako tako smatramo neprimjerenim da u svojoj strategiji ističete da je jedan od ciljeva jačanje transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti kada mi saborski zastupnici postavljamo zastupnička pitanja Vladi RH, a na odgovore to šture i nepotpune čekamo mjesecima iako su rokovi za dostavu odgovora 30 dana. Jednako tako moram podsjetiti još jednom kažete da je važno jačanje transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti, a upravo premijer RH odbio je Povjerenstvo za sukob interesa odgovarati na bilo kakva pitanja vezano uz put delegacije u Finsku vladinim zrakoplovom i o državnom trošku. Povjerenstvu za sukob interesa premijer odbija dati informacije koje bi trebale javne, što mislite kako onda do odgovora dolaze građani? Jednako tako smatramo neprimjerenim isticati kao cilj strategije jačanje antikorupcijskih potencijala u sustavu javne nabave, a paralelno s tim mijenjati Zakon o obnovi na način da se u čl. 42. miče obveza primjene Zakona o javnoj nabavi nego umjesto njega će se primjenjivati neki pravilnik koji tek treba donijeti ministar nadležan za prostorno uređenje, graditeljstvo i državnu imovinu odnosno u prijevodu ministar Darko Horvat, ne ovaj sabor nego ministar Horvat. Kako će taj pravilnik izgledati mi pojma nemamo, ali prema dosadašnjem iskustvu postoji opravdana sumnja da će to biti još jedan poligon za novi stupanj HDZ-ovske korupcije. Jednako baš kao što je poligon za korupciju bila i HRT čiji je bivši ravnatelj Bačić prekjučer izašao iz istražnog zatvora, al to vas nije spriječilo da jučer imenujete novog ravnatelja Šveba koji je i sam u eklatantnom sukobu interesa. Kao što je poligon za korupciju i velebni projekt kojim se hvalite, a to je projekt Slavonija, Baranja i Srijem i kojega istražuju već neke međunarodne institucije, konkretno OLAF iz kojeg se europski novac namijenjen ruralnom razvoju i revitalizaciji Slavonije i Baranje dijelio članovima HDZ-a i članovima njihovih obitelji. Jednako kao što je poligon za korupciju su bile i državne tvrtke poput FINA-e u kojima se zapošljava bez natječaja, pa imamo tako jednog direktora u Zadru, direktoricu Žmegač, Margetić Crnčec dok se istovremeno najavljuju otkazi na najnižim funkcijama. Smatramo neprimjerenim jednako tako predlagati ovakvu strategiju, a istovremeno koristiti kao poligon za nesavjesno i potencijalno koruptivno poslovanje u Hrvatskoj pošti koja svojim tzv. velikim korisnicima omogućuje tzv. popuste i na tome s jedne strane gubi milijunske iznose koji ostaju velikim privatnim kompanijama, a istovremeno od države traži i dobiva potpore u istim takvim milijunskim iznosima, što znači da tu izguljenu dobit plaćaju građani kroz državni proračun. Tko to dogovara i zašto, odgovora nemamo itd., itd. I za kraj, kaže premijer Plenković Sanadera meni prišiti neće nitko, pa sami si ga prišivate svojim vlastitim ponašanjem i svojim vlastitim odnosom prema korupciji, malverzacijama i lopovluku. Podsjetit ću vas, sjetimo se samo kako je premijer reagirao na sve afere koje su se događale u njegovoj vladi od Kuščevića, Marića, Dalićke, Kujundžića, Tolušića, Žalac, branio ih je do zadnjeg trenutka samo zato jer je opozicija tražila njihovu smjenu. Znači nije ga brinula njihova korupcija, brinula ga je politička cijena njegove smjene, a mi bi sad svi trebali vjerovati kako će baš ova strategija sprječavanja korupcije biti dosljedno provedena od strane ove vlade kako bi rekao premijer no way.
Gđa. Sandra Benčić će sada nastupati ispred, završno ispred zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa prvo ću se osvrnuti na neke od ovdje primjedbi koje su bile iznesene u smislu da mi nismo dali nikakve prijedloge oko toga kako bi ova strategije bila bolja. Pa ako niste primijetili ja sam u prvom dijelu govorila upravo o tome koji su sve propusti u ovoj antikorupcijskom strategiji, pa da primjerice kada govorite o sustavu javne nabave ne spominjete uopće ono što je jedan od najvećih problema u samoj javnoj nabavi, a to su koluzije odnosno postojanje nedopuštenih sporazuma za koje nije nadležan DKOM da ih provjerava, pa ako govorite o jačanju državne komisije za javne nabave onda je možda to područje gdje bi im trebali dati veće ovlasti. Da li to piše kao mjera? Ne. Da li je olakšan sustav otkrivanja takvih sporazuma Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja? Ne. Tko bira ljude u upravno vijeće Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja? Politika. Tko ustanovljava da je problem političkog utjecaja na medije? Vaša strategija. Koji je prijedlog toga da se ne bira političkom većinom i upravno vijeće Agencije za elektroničke medije i nadzorni odbor HRT-a i ravnatelj HRT-a i programsko vijeće HRT-a, ima li prijedloga za to? Nema. Nema. Dakle, kad bi netko zaista se htio baviti u ovom dokumentu sprječavanjem dakle prevencijom korupcije onda bi se bavio mehanizmima koji su potrebni točno na onim mjestima na kojima se korupcija generira, pa ako je problem korupcije u zdravstvu pa možda treba riješiti ono što ju generira. Da li ste imali 5.g. i 700 milijardi kuna u tom vremenu proračunskih da napravite reformu zdravstva? Jeste. Da ste ju napravili, niste. Da li ste imali mogućnost reformirati sustav obrazovanja, uvesti građanski odgoj i obrazovanje u tih zadnjih 5.g. sa tih 600-700 milijardi kuna? Jeste. Dal ste to napravili? Niste. Građanski odgoj i obrazovanje je u svim zemljama jedno od ključnih poluga za prevenciju korupcije i podizanje svjesnosti korupcije jer vi ste kao najveći problem ovdje naveli da evo građani jadni nisu svjesni o štetnosti korupcije, pa onda zato se korupcija događa. Dakle, niste napravili to. I ključna stvar, reforma pravosuđa. Pa da vas je itko priječio da uspostavite mehanizme i u Zakonu o kaznenom postupku i u Zakonu o sudovima i u Zakonu o parničnom postupku da primjerice kada drugostupanjski sud poništava odluku nižeg suda da odmah mora i sam donijeti odluku i preinačiti, a ne vraćati na ponovno suđenje, pa ne bi imali trakavice od korupcijskih afera koje traju 12.g. nego bi završile. Ali to je problem jer vama protok vremena i pravda koja je ne spora nego spora toliko da se više ne sjećamo gdje je afera počela, odgovora. Jel da hoćete strategiju borbe protiv korupcije onda bi provodili upravo te stvari u području pravosuđa, te zakonodavne promjene. Niste ih napravili. Dakle, kako, kako sad, kako vi mislite objasniti građanima činjenicu da ćete se vi slijedećih 10.g. fokusirati na to da povećate njihovu svjesnost o važnosti borbe protiv korupcije kada ćete 14 milijuna koje ste stekli koruptivnim kaznenim dijelom vratiti novcima, koga, istih tih poreznih obveznika koje dobivate od sabora i sad ćete vi građanima reći da je u njima problem i u njihovoj nesvijesti, a ne u mehanizmima i to zakonskim mehanizmima koje ste ovdje 30.g. postavljali i zato nemojte ni pokušavati govoriti s ove pozornice da su svi isti jer ovdje nisu svi isti. I odgovornost nije ista. I nije isto drmnuti 14 miliona kuna iz različitih javnih firmi i to što recimo ne znam se Škoro posvađa s nekim ovdje. To nije isto razumijete, to nije, ovo nije afera. Ovo je neki politički problem. Ovo je afera svih afera. I još se odbijate za nju ispričati i donosite antikorupcijsku strategiju. Dakle, provjera podrijetla imovine, koliko puta ste imali ovdje prijedloge da se radi provjera podrijetla imovine kao jedan od ključnih antikorupcijskih mehanizama i ne želite i odbili ste svaki puta. Pa zato jer bi bio problem, jer kad bi to porezna zaista počela raditi, kad bi utvrdila da primjerice i vaši dužnosnici imaju krajnji nesrazmjer imovine [[Upadica: Hvala.]] pa onda bi stvari bile vidljive [[Upadica: Hvala lijepa gospođa Benčić]] i zato nemojmo govoriti o strategiji [[Upadica: Gospođa Benčić.]] ako ne želite provesti ključne reforme koje trebaju ovoj državi.
Hvala. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata završno gospodin Željko Pavić. Izvolite.
Evo ja ću nastaviti tamo gdje sam stao u svojoj pojedinačnoj raspravi i podsjetit ću da smo neki dan izabrali ravnatelja HRT-a. Nismo poduzeli ono što smo tražili mi iz oporbe da to prihvati i vladajuća većina i da se natječaj ponovi i da bude sve transparentno. Međutim, u dokumentu koji smo dobili uredno piše da treba dalje jačati i informirati okvir za postupke izbora ili imenovanja itd., itd. i za lokalnu samoupravu i za poduzeća odnosno za nadzorne odbore i uprava trgovačkih društva i pravnih osoba od posebnog interesa za RH. Kako sad možemo vjerovati da ćemo nakon usvajanja ovog dokumenta najedanput promijeniti mentalni sklop i da će sve to funkcionirati drugačije? Ukazivali smo na pogreške, ukazivali smo na pogreške prilikom raspisivanja natječaja, ukazivali smo na pogreške prilikom izbora odnosno priznavanja ili nepriznavanja dokumentacije, ukazivali smo na pogreške koje su se napravile u fazi razgovora odnosno prilikom donošenja odluka i prijedloga i na kraju smo morali ovdje stati za govornicu da bismo obranili i počekali da Odbor za Ustav i Poslovnik donese odluku koja je u skladu bila sa našim zahtjevima. I ne vjerujem da će se preko noći mentalni sklop promijeniti i da ćemo nakon toga se pridržavati ovih mjera koje su unutra propisane u ovoj, u ovoj našoj strategiji. Kolegice Orešković, htio sam dati repliku na vaše izlaganje međutim nisam više imao replika, ali vi ste rekli da trebamo mijenjati cijeli sustav odnosno treba napraviti strategiju za promjenu cijelog sustava. Da bismo radili strategiju cijelog sustava prije toga si trebamo postaviti cilj da ćemo promijeniti cijeli sustav. A tko će taj cilj postaviti, tko će ga postaviti? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Ma znam vi da, ali to treba usvojiti većina. Prema tome nećemo nikada doći do toga i nećemo nikada promijeniti cijeli sustav. S druge strane ono što moram pohvaliti u dokumentu su …/nerazumljivo/… znači …/nerazumljivo/… indikatori koji su unutra postavljeni, svatko onaj tko kaže da ti …/nerazumljivo/… nisu dobri, dobri su. Da li ćemo ih postići, veliko je pitanje mislim da se sa mnom moraju složiti i pripadnici većine, a isto tako imat ćemo jedan problem kako ćemo to mjeriti. Ako ste čitali Deutsche Welle što piše o razlozima odlaska mladih iz Hrvatske kaže prvenstveno korupcija, korupcija. I kako ćemo mi zadržati naše mlade kad unaprijed znamo da se to neće spriječiti. Evo još jedna primjer iz dokumenta i primjer iz naše jučerašnje rasprave ili prekjučerašnje rasprave uopće nije bitno, kad smo raspravljali o, o Zakonu o sanaciji objekata oštećenih u potresu, čuli smo više puta da ima jako puno korupcije u javnoj nabavi. Tvrdnje su bile od strane vladajućih nema korupcije. Pogledajte koliko je mjera u ovom dokumentu navedeno za sprječavanje korupcije u javnoj nabavi. Evo pročitam vam. Znači imamo ih 11. 11 mjera je navedeno unutra u tom dokumentu, a jučer je bilo rečeno da korupcije u javnoj nabavi nema. Mislim, o čemu razgovaramo. I skrenuli smo pozornost da one odredbe u zakonu će zapravo omogućiti još veću korupciju i opet se na to nije reagiralo i nije se ništa promijenilo. Zato si postavljamo pitanje barem nas, koliko nas ima tu iz oporbe da li je bolje usvojiti ovakav dokument ili ne imati ništa i ne znati što uopće očekivati? Hvala.
I sada je na redu gospodin Damir Habijan koji će završno govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, evo na kraju ove današnje prilično duge rasprave o ovom strateškom dokumentu ja bi zapravo mogao reći da mi je lagano i žao što smo ovih puno sati utrošili na, sadržajno gledajući na nešto što zapravo nije niti predmet ove točke dnevnog reda, što se nismo fokusirali na dokument kao što sam i uvodno rekao da bi volio da smo više pričali o samom dokumentu, da smo čuli neke konstruktivne prijedloge, nego smo zapravo 90% vremena proveli u tome da se prebacivalo nama da smo korumpirani, da smo stranka optužena za korupciju, što opet naravno, pravno ne stoji, ali očito je to iz nekog razloga problem nekima shvatiti ili je nemoguće shvatiti, pa ću čisto samo reći ono što nisam stigao niti u uvodnoj odnosno u ime kluba niti pojedinačno reći, povući ću još jednom paralelu u ovoj situaciji, dakle ako imate pravnu osobu, imate trgovačko društvo, u tom trgovačkom društvu imate direktora koji je osuđen za određeno kazneno djelo. Sad imate stranku, imate odgovornu osobu, predsjednika stranke koji je optužen za kazneno djelo. Prema vama i vašoj analogiji, svi zaposlenici, svi radnici tog trgovačkog društva su kriminalci i lopovi. I vi bi tražili da se svi ti radnici i zaposlenici tog trgovačkog društva, te firme moraju ispričati. To je vaša logika i to je ono što vi ovdje cijeli dan govorite. I zato vam mi kažemo, ne, dakle to je prvi razlog. A drugi razlog je taj što se radi o vremenu s kojim ovo vodstvo nema apsolutno nikakve veze. Kolektivne odgovornosti ne postoje. Postoje individualna krivnja i ona jest utvrđena pravomoćnom presudom Vrhovnog suda i ja znam da je to vama sve jasno, ali vam to jednostavno ne paše u vašu dnevno-političku agendu. Ovdje je bilo sad rečeno u završnim govorima da se ova Strategija donosi u 10. mj. '21., a da se odnosi na razdoblje '21. i '30., međutim, nitko nije spomenuo, postoji prethodna Strategija koja u svom nazivu ima razdoblje '15.-'20., međutim, isto tako, ako pogledate akcijski plan i mjere koje se provode, i dalje neke mjere iz tog akcijskog plana jesu na djelu. Između ostalog, čak i neki zakoni koji su u proceduri. Prema tome, na taj način raditi razdiobu, kao da je svijet stao 31.12.2020., mislim da isto nije baš do kraja ispravno. Ovdje ponovno provučena teza je oko Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, ponovno je provučena teza kako Povjerenstvo gubi svoje ovlasti unatoč tome što smo prije nekih 2, 3 sata upravo mislim da je kolega Bačić spomenuo tu temu, 2012. donijet je zakon od strane Vlade HDZ-a, SDP ulaže ustavnu tužbu, 6, 5 ili 6 ovlasti koje je to Povjerenstvo imali je predmete ustavne tužbe, Ustavni sud ukida te članke i Povjerenstvo gubi te ovlasti i sad se HDZ-u spočitava da on želi ukinuti određene ovlasti Povjerenstvu. Dakle, ponovno netočno. I nabrojao sam u pojedinačnoj raspravi što i kako se širi krug ovlasti Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. I pokušao sam pojasniti onaj čl. 5 koji se isto tako ne ukida i isto tako je netočno da je GRECO dao preporuku da se moraju za to predvidjet sankcije. Nije to rekao. Prema tome, ponavljanjem neistina najčešće se onda stvori dojam u javnosti da govorite istinu, međutim, to nije točno, zato ćemo stalno ponavljati ove stvari da bi javnost čula. Spominjalo se ovdje sad u završnom govoru nešto oko zapošljavanja bez natječaja. Žao mi je što sad nema kolegice Benčić, dakle, Možemo! je u 120 dana u Gradu Zagrebu uspjelo sve ovo što je ona spočitala nama, napraviti u 120 dana u Gradu Zagrebu. Zapošljavanje bez natječaja, sukob interesa, dakle u Holdingu, u Srebrnjaku, ali to ne vide, toga ne, ne postoji, postoji samo nešto što se zove HDZ i radnje koje se odnose na HDZ. Ponavljam, ajde krenite ponekad od sebe, počistite ispred svog praga, a onda se osvrnite na drugo. Onda će to ispasti vjerodostojno, onda će ispast fer, ovako jednostavno nije. Ovako jednostavno nije i bilo bi mi drago, ponavljam, da smo više govorili o Strategiji, da smo zajedno se odlučili oko nekih mjera, nekih koraka i onda bi to bila iskrena namjera s vaše strane. Ovako je to bio jedan običan pucanj u prazno. Hvala.
I vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. I sada prelazimo na drugu i ujedno i posljednju točku dnevnog reda danas: - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 113; Predlagateljica je zastupnica Anka Mrak-Taritaš na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Znači, sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagateljica dati dodatno obrazloženje? Zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Da? Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Postoji ona jedna narodna poslovica, bolje da izumre selo nego običaji. To je poslovica koja se vladajući apsolutno drže pa je zahvaljujući tome kad oporba ima prijedlog, dobivamo onaj prime time, recimo, evo, čak prije 18 sati ćemo početi raspravljati o ovoj točci. Ali, što je tu je. Mi smo spremni raspravljati i ovo u 2 ujutro, ako apsolutno stojimo iza svog prijedloga, a svaki put stojimo, stoga, ja vam danas predlažem i tražim od vas, kolegice i kolega zastupnice i zastupnika da podržite prijedlog da se smanji PDV na ženske higijenske potrepštine. Dakle, na higijenske uloške i tampone sa sadašnjih 25% na 5%. Radi se o tehnički i proceduralno vrlo jednostavnom prijedlogu. Smanjenje stopa poreza može se postići dopunom jednog jedinog članka u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost. Radi se o čl. 28 koji propisuje da sve proizvode se oporezuju po nižoj stopi od 5% Međutim, ta mala dopuna mogla bi značiti strašno puno za više od 50% stanovništva Hrvatske jer žene čine više od polovice stanovništva i jedan dulji dio svog života imaju potrebu redovito kupovati higijenske proizvode o kojima govorim u svom prijedlogu. To kad se zbroji kroz godine košta puno novaca i prihvaćanjem ovog prijedloga mogli bi značajno pomoći svih hrvatskim ženama. Isto tako, to je šansa da se priključimo velikoj većini članica EU koje su na neki način uloške i tampone oslobodile punog tereta poreznog davanja. Ali prije nego što detaljno obrazložim svoj prijedlog želim ovim putem najiskrenije zahvaliti svim kolegama i kolegicama zastupnicima i zastupnicama koji su mi u raznim fazama predlaganja dali svoju otvorenu i punu podršku. Prvi put kroz popis odnosno potpis 16 zastupnika koji je bio potreban da prijedlog raspravimo kroz jedno čitanje odnosno hitni postupak i drugi put prošli tjedan kada je bilo potrebno prikupiti 30 potpisa da bi prijedlog uopće došao na raspravu. Moram priznati da sam tih 30 potpisa prikupila od kluba do sabornice. Kad sam rekla o čemu je riječ svi su bili spremni da ovaj prijedlog dođe na plenarnu sjednicu, da se ne kiseli na dnu dnevnog reda do tko zna kad kako je inače ovdje običaj s opozicijskim prijedlozima. I u slučaju onih 16 potpisa i u slučaju ovih 30 potpisa zastupnici i zastupnice svih političkih opcija iz opozicije dali su svoje potpise u podršku ovom prijedlogu. Od desnice do ljevice i natrag. I na tom evo još jedanput vam iskreno zahvaljujem. Nažalost među tim potpisima nema niti, potpisa niti jednog zastupnika ili zastupnice HDZ-a, ja to razumijem moram priznati ne bi bilo lako potpisati neki opozicijski prijedlog kada ste vladajući. Ali sada je ovaj prijedlog zakona u raspravi doći će na glasanje kako mi to uobičajeno kažemo kad se steknu uvjeti i imate priliku, imate šansu napraviti jednu veliku stvar. Tim više što se ovdje ne radi po mom mišljenju na bilo koji način na politički ili ideološki obojeni prijedlog. Ovo nije prvi put da predlažem ovakvo smanjenje PDV-a na higijenske potrepštine. Prvi put sam to učinila u travnju 2019. godine, tada prijedlog nije dobio ni priliku da bude raspravljen, niti se Vlada o njemu očitovala. Drugi put sam prijedlog uputila u proceduru u veljači ove godine i o njemu sada zahvaljujući širokoj podršci zastupnica i zastupnika možemo raspravljati. Ovaj put i Vlada je poslala svoje mišljenje koje je bilo vrlo očekivano. Vlada naime analizira i prati, intenzivno razmišlja o cjelovitim poreznim reformama pa će tako u sklopu tog detaljnog razmišljanja razmisliti o ovom prijedlogu. Ali nisu ga imali niti hrabrosti, ali niti volje podržati. Pri tom moram reći i moram biti iskrena ja nemam potrebu nikakvu da ovaj prijedlog koji se usvaja na bilo koji način vežete uz moje ime, ne bih imala apsolutno baš ništa protiv i rado bih podržala da taj prijedlog dođe od Vlade ili iz vladajuće većine. Važno je da se promjena dogodi, da se PDV smanji i time barem malo olakša život za 100-tine tisuća, dakle i nekoliko miliona žena u Hrvatskoj. Nažalost svi znamo kako to završi kad nam Vlada napiše da o nečemu razmišlja. Pa tako ona razmišlja godinama i onda nakon godine razmišljanja, razmišlja u sklopu velike sustavne reforme, treba provesti sveobuhvatnu analizu i nakon takovog jednog promišljanja i analiza koja obično dobijemo odgovor, naime o takvog prijedloga nema ništa ili će se pojaviti puno prekasno za nekoliko godina u nekom umanjenom razvodnjenom obliku kojim se ne postiže cilj. Obzirom da sam ovo predložila prije 2,5 godine jasno je da idemo upravo u tom pravcu da se ne dogodi ništa. To bojim se između ostalog puno i govori o odnosu ove Vlade prema ženama. Iste te godine 2019. prvi put sam predložila smanjenje PDV-a, takvu preporuku je članicama, državama članicama EU dao i Europski parlament. U međuvremenu, mi u Hrvatskoj ostali smo jedan od zadnjih članica koja još uvijek ima najvišu stopu poreza na ženske higijenske proizvode. Kao što smo i u nekim drugim stvarima tako smo i tu među zadnjima u uniji. Velika većina članica unije danas na higijenske proizvode ima međustopu PDV-a između 3 i 9%. Tu moram odmah naglasiti da nulta stopa PDV što se nas tiče nije moguće osim za one članice koje ju nisu imale 1.1.'91., takav slučaj je npr. Irska. Mi tada nismo imali ni PDV tako da nismo niti mogli imati nultu stopu, niti ju možemo imati danas. Ali baš zato ništa nas ne sprječava da uvedemo najnižu moguću stopu PDV-a onu od 5%. Inače, Europska komisija je još 2018. predložila novi plan za oporezivanje unutar EU kojim se omogućila i nulta stopa pa se nadam da će taj prijedlog u neko dogledno vrijeme i biti usvojen u vijeću i parlamentu. Udruga za ljudska prava i građansku participaciju nedavno je provela prvo istraživanje o menstrualnom siromaštvu u Hrvatskoj. To istraživanje je pokazalo 1/3 žena u Hrvatskoj mora štedjeti na ulošcima i tamponima, a 10% žena ih si uopće ne može priuštiti. To su poražavajuće brojke. 36,4% ispitanica reklo je da često moraju kupovati manje kvalitetne menstrualne potrepštine zato što im skupe. Oko 12% hrvatskih žena i djevojaka nema dovoljno higijenskih proizvoda, a otprilike isti postotak si ih uopće ne može priuštiti. Pri tom gotovo 10% ispitanica izjavilo je da koriste isti uložak ili tampon duže od osam sati jer ih nemaju dovoljno. Ta situacija predstavlja ozbiljnu opasnost za zdravlje žena, oko 5% prisiljeno je posuđivati uloške i tampone. Nažalost ovo nije samo hrvatska specifičnost i u drugim zemalja su žene suočene s ovim problemima tako i 20% žena i u razvijenim zemljama s kupovanjem dovoljnih količina kvalitetnih proizvoda. Istraživanje je u nekim drugim zemljama pokazala su da oko 20% učenica i studentica ne pohađa nastavu za vrijeme menstruacije jer imaju poteškoće s kupovanjem. Ulošci i tamponi su osnovna potreba žena i ne smije se događati da im nisu dostupni zbog toga što ih se ne mogu priuštiti. Prihvaćanjem ovog mog prijedloga i smanjivanjem PDV-a i Hrvatska bi se priključila rastućem broju naprednih zemalja koje se na načine na koji to država može bore protiv menstrualnog siromaštva. Dapače, neke zemlje idu i korak dalje u toj borbi, tako je npr. Škotska postala prva država u kojoj su ženski higijenski proizvodi dostupni besplatno i cijeli niz drugih zemalja najavljuje da će to isto učiniti dok su neke već uvele besplatne tampone i uloške u školama i na fakultetima. Među njima su Engleska, Novi Zeland u najavi je taj potez i u Francuskoj. Inače samo da kažem, GLAS je početkom ove godine i takav prijedlog uputio u proceduru u obliku dva prijedloga zakona, jedan za osnovne škole i srednje škole, a drugi za fakultete i ti prijedlozi skupljaju prašine u bespućima zbiljnosti dnevnog reda sabora. Na kraju krajeva i o ovom današnjem prijedlogu bismo raspravljali tko zna kad, vjerovatno nikad da nije bilo velike podrške vas zastupnica i zastupnika. I u Hrvatskoj ima svijetlih primjera, jedna od njih je ravnateljica Varaždinske prometne i strojarske škole na čiju inicijativu je škola učenicama osigurala besplatne uloške i tampone. Potaknuta tim primjerom isto je napravila i Tehnička škola Ruđera Boškovića iz Vinkovaca, prije hrvatske Vlade reagirao je i privatni sektor pa je tako Always već donirao 200.000 uložaka školarkama, a ovih dana traje i njihova akcija „Jedna za drugu“ u kojoj je od svakog prikupljenog paketa jedan uložak donira za školarke koje ih se ne mogu priuštiti. Po našem izračunu za takav potez naša država bi godišnje za sve učenice viših razreda osnovnih škola, učenice srednjih škola i studentica trebala izdvojiti oko 35 milijuna kuna. Usporedbe radi, trošak Ureda za Hrvate izvan domovine je 84 milijuna kuna, Ministarstvo obrane planira potrošiti oko 700 milijuna kuna na rashode za usluge. Nemam ništa protiv toga, ali imam protiv toga da za naše djevojke i mlade žene novaca nemamo. Smanjenje PDV-a na uloške i tampone važno je iz barem dva razloga. Prvi je to što se radi o nečemu što je ženama potrebno, isto kao što je potreba i npr. nekih osnovnih prehrambenih namirnica. Najviša stopa poreza na takve proizvode zapravo predstavlja neku vrstu poreza na ženskost, time se stvara neravnopravnost unutar samog poreznog sustava i jednog od njegovih glavnih dijelova poreza na dodanu vrijednost. Drugi razlog je to što preveliko oporezivanje potiče tzv. menstrualno siromaštvo, o podacima koji su stvarno zabrinjavajući već sam govorila, nemogućnost kupovanja dovoljnog broja kvalitetnijih higijenskih proizvoda utječe na zdravlje, samopouzdanje pa čak i na sudjelovanje u životu zajednice i društvenim aktivnostima za veliki broj žena i djevojaka, to je nešto na što država obavezno mora reagirati. Za mene je neprihvatljivo, a da ne kažem i okrutno da se ženski higijenski proizvodi oporezuju kao luksuz i da žene plaćaju visoki porez. Zašto? Samo zato što su žene. Jednako tako ne smijemo dozvoliti da učenice i studentice budu žrtve menstrualnog siromaštva da su prisiljene propuštati nastavu ili bilo koji drugi dio normalnog svakodnevnog života. To je još okrutnije, ali na kraju svakako, ali ne manje važno to može imati opasne posljedice na zdravlje. Ovaj prijedlog nije pitanje svjetonazora, lijeve ili desne politike, oporbe ili vladajućih, ovo je civilizacijsko pitanje koje pokazuje naš odnos prema ženama. To su uostalom pokazali svi zastupnici i zastupnice koji su bez obzira na političke boje svojim potpisom podržali ovaj prijedlog zakona da dođe u raspravu, pa makar i u ovom drugom terminu. Plenkovićeva vlada ne dijeli to mišljenje i nije pokazala da razumije problem. Svoje umiveno europsko lice u ovom slučaju neće pokazati, ali neovisno o tome ne obazirući se na tu činjenicu ja od smanjivanja PDV-a na higijenske proizvode za žene neću odustati. Nadam se da će ovaj prijedlog i dalje kada o tome budemo glasali imati široku podršku kolega i kolegica iz opozicije. Ali nada umire zadnja pa nekako ne odustajem od nade da će barem zastupnice HDZ-a shvatiti o kako važnom prijedlogu se radi i da će pokoja zajedno sa svojim stranačkim kolegom podržati ovaj zakon. Imam dosta godina, ali još uvijek sam naivna, ali šta da mu radimo. Možda ih potakne i podatak da osim zemalja u EU, Europskog parlamenta i Komisija koji na različite načine idu prema rješavanju ovog problema u svijetu ima i drugih koji su shvatili važnost smanjivanja poreza. Recimo npr. Kenija je 2004.g. ukinula porez na uloške i tampone, Hrvatska dakle u ovom trenutku za Kenijom zaostaje 17 godina. Hvala vam lijepo.
Prva replika gospođa Katarina Nemet.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Mrak Taritaš prvo zahvaljujem na vašoj inicijativi koja se pretočila u ovoj prijedlog izmjene zakona. Ne mogu se oteti dojmu da u jednom trenutku sam čak pomislila da ćemo možda imati konsenzus po ovom pitanju, ali naivna sam očito kao i vi Klub zastupnika IDS-a će ovu inicijativu podržati i htjela bi vas pitati zašto Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog, zašto takvo razočaravajuće odbijanje, odugovlačenje s ovim prijedlogom kad evo jedna od činjenica je da se prosječna Hrvatica rađa sa otprilike 7,5 tisuća kuna poreznog duga prema vlastitoj domovini i to samo zato što je žena.
Izvolite odgovor.
Moram priznati ja sam nekako mislila da zaista, da će se pokazati da smo malo drugačiji, da idemo korak dalje i da nam, da u demokraciju treba ulagati. Cijeli dan smo raspravljali o strategiji kad je vezano uz korupciju, zamislite jedan iskorak uopće da vladajući kažu ok, prijedlog je u redu, mi ćemo ga podržati, idemo dalje. Čak štoviše nisam skupljala potpise tamo negdje ovo ljeto ili pred ljeto da bi došlo na raspravu nego sam mislila ajde probat ćemo odraditi raspravu negdje u 10. mjesecu pa nek zakon stupi na snagu 1.1. iz razloga da bude tehnički sve kako treba. Dala sam si truda, nazvala sam resornog ministra, rekla sam ministru išli bi sa takvim prijedlogom dajte vidite i sve ostalo i znate na razini razgovora sve ok, ali nažalost na razini glasanja i to sam već vidjela na odborima ovaj prijedlog neće [[Upadica: Hvala.]] dobiti podršku.
Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Taritaš, budući se ovdje radi o prijedlogu Zakona o dopuni poreza na dodanu vrijednost koji je u stvari spada u financijske zakone odnosno u porezne upitala bi vas u ovom dijelu gdje objašnjavate posljedice koje će se donošenjem zakona proisteći, između ostalog kažete da se radi o potrepštinama koje koriste isključivo žene, a dopunama će se smanjiti i neravnopravnost koja trenutno postoji u hrvatskom poreznom sustavu. Pa me sad zanima na koju ste to neravnopravnost po spolu u hrvatskom poreznom sustavu mislili.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. Dakle, apsolutno je jasno na što sam mislila. Ja vam pretpostavljam da ni jedan muškarac u ovoj zemlji ili u svijetu ne koristi higijenski uložak i tampon. Prema tome, koristi, koriste ga žene, žene određene životne dobe i na to plaćaju u Hrvatskoj porez kao da je luksuz, kao što plaćate porez na viski ili na bilo što drugo. Zašto? Samo zato što su žene. Dakle, zato što ste žena vi kupujete po određene potrepštine i na to plaćate porez. I u tome je riječ o neravnopravnosti i o tome govorimo i o tome je dakle nije ovo nešto što smo mi nešto sad se izvukli iz malog prsta. Dakle, o menstrualnom siromaštvu govore sve zemlje, o menstrualnom siromaštvu gdje vi plaćate porez određen samo zato što ste žena. To ja pretpostavljam vidite i u svom kućanstvu.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospođa Radošević, izvolite.
Članak 238., niste odgovorili na moje pitanje jer iz ove konstatacije se odnosi na ravnopravnost koja postoji u hrvatskom poreznom sustavu općenito. Prema tome i muškarci se recimo moraju brijat lice i onda bi oni mogli reći [[Upadica: I neke žene.]] da im se spusti porez na žilete i na kreme za brijanje. Tako da mislim da mi niste dali odgovor na ovo pitanje.
Naravno shvatili ste i vi da je to replika, jel da? [[Upadica: Bojim se da tu nema pomoći.]] pa imate opomenu. Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice lijepo ste istakli da ovo nije niti političko niti svjetonazorsko pitanje, međutim činjenica je da ovaj odgovor Vlade koji odbija vašu inicijativu zapravo se postavlja diskriminirano prema dobroj polovici naše populacije, dakle očito je nebriga države za ženski dio populacije pa onda pojedine lokalne sredine škole koje su malo osvještenije krenule su sa inicijativama da se smanji menstrualno siromaštvo. Primjer vam je grad Varaždin, na inicijativu našeg SDP-ovog vijećnika, također inicijativa SDP-ovog vijećnika u Bjelovaru, ali tu se evo gradonačelnik još valjda malo kalkulira i premišlja. Ja sam evo pripremila inicijativu za smanjenje menstrualnog siromaštva i u moj županiji gdje bi osnivač osnovnih i srednjih škola u suradnji sa sponzorima u toalete svih osnovnih i srednjih škola postavio uloškomate pa da na taj način s besplatnim ulošcima malo olakšamo to menstrualno siromaštvo. Što vi mislite, mislim gdje je tu problem [[Upadica: Hvala lijepa.]] s našom Vladom? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, vi znate da naš premijer ima dva lica. Jedno lice je ono fino i umiveno europejsko, a drugo lice je koje se vrati u Hrvatsku pa onda imamo Orbana u svilenim rukavicama. I apsolutno da ga se pita na razini EU on bi rekao da i Hrvatska o tome razmišlja, da ćemo mi biti ti, ali kad dobije konkretan prijedlog onda nalazi 122 razloga zašto da nešto ne napravi. I naravno da postoje jedinice lokalne samouprave, postoje i škole koje sam ja ovdje navela koje zaista vode računa i one besplatno dakle učenice mogu dobiti besplatno svoje higijenske uloške odnosno tampone. Ne slučajno se nalazi i u prijedlogu izmjena zakona, ako imamo besplatne udžbenike, ako imamo mogućnost besplatnih udžbenika zašto nemamo mogućnost i besplatnih higijenskih uložaka i tampona? Zašto pojedine općine i gradovi zaista ne vode računa da ženama, dakle one životne [[Upadica: Hvala.]] dobi kad im to treba omoguće besplatno.
Hvala. Imamo slijedeću repliku poštovane zastupnice Puljak.
Poštovana kolegice, evo pozdrav svim ženama i troje zastupnika koji su se evo usudili ostati u sabornici, pričati o ovoj temi. Osim važnosti smanjivanja poreza, u 5 pardon i u 5, mislila sam na zastupnike, pardon, osim važnosti smanjivanja poreza kod eliminacije menstrualnog tzv. siromaštva mislite li da je važno uvesti i seksualni odgoj kao obavezni predmet u naše škole i općenito koliko je važna edukacija ovoga koja se evo danas se provodi u nacionalnim školama kao međupredmetna tema zdravlje jel, nema, nemamo još uvijek ni rezultate koji su ishodi takvog načina školovanja, dakle koliko je važna i edukacija uopće o ovoj temi? Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, ja to uvijek nekako nastojim usporediti s nečim drugim. Kada je riječ o tome kolika je vrijednost nekakvog stana onda vam je uvijek lokacija, lokacija, lokacija, kada je riječ o tome kakve mlade ljude odgajamo, kakve mlade ljude imam onda vam je ključna riječ edukacija, edukacija, edukacija od najranije životne dobi koja počinje naravno sa vrtićima pa onda se nastavlja dalje. I važnost građanskog odgoja je izuzetno važna, izuzetno je važna od najranije životne dobi da se djeca nauče promišljat, da se djeca nauče da oni imaju pravo donositi svoje odluke, a da nisu to odluke koje su im nametnute i to nam je važno u cijelom sustavu, ne kao nekakav međupredmet pa onda kom se da ili kom se ne da, to bi trebalo biti apsolutno predmet kao i svi drugi na kojem će se osim seksualnog odgoja o tome da svako ima pravo imati i drugačiju percepciju i drugačije živjeti, živjeti kako on hoće učit recimo o financijskim aspektima [[Upadica Reiner: Hvala.]] učiti o demokraciji i o niz drugih stvari.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Glamuzine.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice Taritaš u ovom smo sazivu ove godine donijeli zakon o zabrani korištenja nekih jednokratnih plastičnih proizvoda i to po nalogu koji nam je došao od EU, prisilili su nas na to iako je u prošlom sazivu bilo takvih inicijativa i zakonskih prijedloga koji su bili tada odbijeni. Očekujete li da ćemo i za ovu izmjenu morati dočekati da nas se na to prisiljava iz EU ili je možda ova vlada sposobna pokazati malo progresivne vizije pa to napraviti sama?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kao što sam negdje pri kraju svog izlaganja rekla ja nekako uvijek imam nadu jel nada umire zadnja, al nažalost imam puno iskustva pa onda znam da neke stvari neće biti. Tamo negdje 2016.g. smo govorili o tome kako bi trebalo i kako imaju neke druge zemlje temu da očevi ravnopravno budu na porodiljnom dopustu, ne ono nego zaista da određeni broj dana budu i ukazivali da u tom smislu idu sve direktive odnosno sve nekakve odluke EU i da bi bilo dobro da Hrvatska bude jedna od prvih zemalja. Naravno da je taj prijedlog vlada tada odbila i opet je rekla jedno cjelovito rješenje pa kroz cjelovito rješenje i eto nama skok po skok prođe pet godina i evo nama 2021.g. i u 2021.g. kada je vlada dobro promišljala, dobro razmišljala i dobro sve, čitam da će to sada biti u novom prijedlogu zakona. Pa eto, skok po skok za jedno pet godina eto nas i do ovog.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažena zastupnice Mrak Taritaš. Menstrualno siromaštvo pokazuje gdje je to Hrvatska danas, ne samo po svojim ekonomskim pokazateljima nego i prema odnosu prema ženama, prema zaštiti žena, prema uvažavanju njihovog dostojanstva. Izostanak iz škole zbog nemogućnosti kupovine osnovnih higijenskih proizvoda dovodi do lošijih ocjena, do slabijih ishoda učenja, a kasnije do slabijih životnih šansi. Kako tumačite ovu poražavajuću činjenicu da ste dobili gotovo unisonu podršku oporbenih žena, a gotovo nikakvu odnosno nepostojeću potporu od žena iz redova vladajuće većine? Kao što vidim ovdje su iz vladajuće većine prisutne isključivo žena, a odajete svojim ponašanjem stav kao da nitko od vas nema pravo na vlastito mišljenje, čak niti kada su u pitanju ovakve složit ćete se sa mnom, ne stranačke i ne svjetonazorske teme.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, mislim da ste i u zadnjem dijelu vašeg pitanja dali i odgovor. Dakle, na hodniku ili negdje na stepenicama kad sretnete koju kolegicu iz HDZ-a ona će deklarativno reći da, dobar prijedlog, baš zgodan, ali u raspravi sigurno neće podržati odnosno podržat će stav vlade, a jednako tako i na glasanju ćemo apsolutno vidjeti i način na koji će se glasat. Ja nekako mislim da uvijek treba ići i razmišljati korak naprijed i da svaka generacija od nas treba biti nekako bolja u promišljanju od generacija koja je bila prije. Zamislite te senzacije koja bi bila da u ovom saboru jedan oporbeni prijedlog koji nije ni politički, nije ni svjetonazorski on je jednostavno pravi ljudski, s ljudskim pravima dobije unisonu podršku i vladajućih [[Upadica Reiner: Hvala.]] rekli bi da smo radili korak naprijed.
Hvala. Poštovana zastupnica Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice Mrak Taritaš. Pa nije tako davno prošlo od one situacije koju smo imali ovdje u hrvatskom Parlamentu kada je na dnevnom redu bio oporbeni prijedlog izmjena Kaznenog zakona. Taj oporbeni prijedlog išao je upravo u poboljšanju položaju i statusa žena koje su doživjele seksualno zlostavljanje. Sjetimo se tada kada je oporba okrenula leđa ovdje vladajućima zato što su oni okrenuli leđa ženama. Nakon te naše akcije ovdje u saboru dogodilo se nešto neočekivano, HDZ i vladajuća većina preuzeli su tu inicijativu i ugradili ju u svoj prijedlog Kaznenog zakona. Da li vi očekujete da i ovaj prijedlog može tako završiti jer ako očekujete onda idemo u nove akcije, možda je sljedeća priča besplatna kontracepcija za žene.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, nažalost ne očekujem da se to može desiti i da ovaj prijedlog uzmu vladajući i da dođu na dnevni red, iako ja nemam nikakav, stvarno nemam nikakav problem nek ga uzmu, nek naprave jel na taj način smo pomogli ženama. On sigurno neće doći do kraja ove godine jel vi znate da sve što je vezano uz porezni sustav nekako ide s 1.1. i onda se primjenjuje za sljedeću godinu, ja to razumijem i to uopće nemam problem da to razumijem. Dakle, znate kad će on doć? On će doć kad se donese sa razine EU određena direktiva i kad se dobije direktiva, onda ćemo imati jedan prijedlog sukladno direktivi. Zašto moramo čekati direktivu? Zašto moramo čekati da nam neko kaže što trebamo napraviti? Pa za ovaj problem znamo. Pa navela sam vam dvije škole koje zaista već danas vode računa o svojim učenicama. Pa zašto mi trebamo čekati da nama neko nešto kaže [[Upadica: Hvala.]] ono što znamo.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, poštovana kolegice, evo i sama pokušavam odgonetnuti zašto je Vlada odbila ovaj vaš Prijedlog. Budimo realni, ne radi se o nekom prevelikom iznosu sredstava za koji bi bila zakinuta Vlada, odnosno proračun RH kada bi i prihvatili ovaj Prijedlog. Je li se radi možda o tome zato što je to prijedlog oporbe ili se radi o nedostatku empatije, jer evo, cijela javnost hrvatska je imala priliku slušati o paralelnom svijetu u kojem žive naši ministri pa je jedan tako govorio o predivnom životu u Hrvatskoj, kako nam se vraćaju ljudi izvana, kako nam standard raste, plaće rastu, rastu mirovine, znači šta drugo nego paralelni svijet. Što mislite, koji je razlog za odbijanje? Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Dakle, ponavljam vaše pitanje i mogu vam odgovoriti onako umiveno, mogu odgovoriti u jednoj rečenici, dakle jedna rečenica, obzirom da oporbeni zahtjev, prijedlog, on proći neće. Da je oporbeni prijedlog, da je danas 21. listopada 2021. g., taj prijedlog ne bi prošao jer nije jedno cjelovito, sveobuhvatno rješenje u kojem smo trebali navesti koji su, koji je dan bio jučer, a koji će dan biti sutra. Ali, ljudi moji, mi tako vladajuće, vi tako svjesno i namjerno po određenim elementima namjerno ostavljate Hrvatsku na dnu. Da li ne želite da Hrvatska ide naprijed? Da li ne želite da se vidi nekakav iskorak nego namjerno ostavljate na Hrvatsku na dnu pa kako bude, bit će. Dakle ovo je jedna stvar koja je vrlo jednostavna, ponavljam po tko zna koji put, ona nije svjetonazorska, ona nije politički obojana pa sad žene koje su od centra lijevo [[Upadica: Hvala.]] imaju jednu opciju, a žene [[Upadica: Poštovana zastupnica Perić.]] desno, žena je žena.
Upadica: Poštovana zastupnica Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Mi smo i na odboru o ovome razgovarale, zapravo je moje pitanje, zbog čega onda kada u ovoj zahtjev ste unijeli samo potrebe za ulošcima i tamponima, zbog čega nisu i ostali higijenske potrepštine jer za jednu ženu je to isto tako kompletno važno i ne samo ženu nego cijelu obitelj. Prema tome, ovdje je ciljano upravo to da se stvori animozitet prema Vladi zato što ne pomaže ženama. To je svima jasno, a ne spominjete da je 2017., 2019., 2020. PDV se spuštao na niz proizvoda za djecu, za hranu, za komunalije, itd., prema tome, o tome treba realno govoriti i ispravno, kako je.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Gđo. Perić, dakle, ako sam ja baš tako jako zločesta i namjerno sad radim nekakav animozitet prema Vladi, pa neka Vlada bude iznad toga. Nek kaže, gle, tamo imamo jednu zločestu, zlobnu zastupnicu, ali mi znamo za problem i mi smo ti koji ćemo paralelno dati ovaj Prijedlog zakona i donijeti zakon i reći tvoj ne valja jer je takav, ali mi imamo jedan drugi, divni, krasni jer odredba čl. 38 je isti kad ga pišemo mi ili kad ga pišete vi. A dokle ići? Dakle ja kad mom suprugu kažem, čuj, trebalo bi pokrečiti, onda on kaže je, ali znaš, možda bi trebalo i ona vrata pomaknuti 3 cm dalje, a vidi, tamo nam je ovo, treba napraviti tako, ajdemo mi to cjelovito. Ovdje je apsolutno jasno o čemu govorimo. Ako Vlada zaista ima taj jedan osjećaj, pa nek dođe s prijedlogom, pa nek higijenski ulošci i tamponi budu u sklopu nekog drugog prijedloga, ja ću prva biti uvijek za to.
Hvala. Sljedeća će biti poštovana zastupnica Glasovac.
Kolegice Anka, ja da mogu, ja bih 2 ruke koje imam i 2 koje nemam, digla za vaš Prijedlog. 2, 3 godine, znam i sama, dijelim s vama tu inicijativu i voljela bih u ovom trenutku da je na čelu Ministarstva financija žena. Mislim da bi žena shvatila zašto je bitno da se iskorijeni menstrualno siromaštvo, da je bitno spriječiti da neka djevojka ne može ići u školu samo zbog toga jer joj je neugodno jer nema za higijenske uloške, da kao supstitute koriste stare krpe, wc papire i stare novine i da zapravo nijedna žena nije kriva što je rođena kao žena, a sama ta biološka činjenica ju određuje na način da ona mora plaćati nešto što muškarac ne mora, 120 milijuna kuna u proračun godišnje žene plaćaju upravo na ovom, na ovoj razini, po ovom temelju, samo zbog toga što su žene. A ima žena u Hrvatskoj koje su nažalost ne mogu priuštiti ove higijenske potrepštine i zbog trebamo prepoznati zašto je bitno da im to omogućimo.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle ovo je jedna tema koja je apsolutno jasna. Ako ju želite razumjeti, apsolutno ju razumijete, ako ju ne želite razumjeti, nećete je razumjeti nikad. Ovo je tema na koju vrlo teško braniti ono što je Vlada odgovorila u svom dakle, čekati pa cjelovito pa sve ostalo. Hrvatska ima priliku pokazati da zaista vodi računa o svojim stanovnicama. Nažalost neće prepoznati. Prepoznat će se kad za to bude vrijeme ili kad joj to kaže netko drugi. Dakle, nema uopće ni potrebe niti želje niti bilo šta da se ovo pretvori u svjetonazorsko pitanje jer nije svjetonazorsko pitanje. Može se pretvoriti samo u nekakve animozitete ako to netko hoće. Vlada ima odličnu priliku, tu priliku će iskoristiti ili ne. Po tko zna koji put ju neće iskoristiti, nažalost.
Hvala. Sada bi u ime kluba. ... [[Upadica se ne čuje.]] A. Da. Ovaj. Želi li predstavnik Vlade dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite, poštovani Zdravko Zrinušić, ravnatelj Porezne uprave.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, nakon ovoga sve što je iznijeto ovaj nadam se da mi moja supruga i moje dvije kćeri ne gledaju, ovaj ali to nikako ne znači ovaj da želim reći da je Vlada bešćutna ili da Vlada ne sadrži nijednu ministricu u svojim redovima i da ovo što je predloženo Vlada prije svega i zahvaljuje na tom prijedlogu i načelno u smislu ciljeva podržava. Neću ponavljati ovo što je uvažena zastupnica već iznijela da je Vlada razmišljala, mi smo to samo naveli u kontekstu nečeg što je bilo i u kontekstu prijedloga koji ide u okviru ili izvan okvira programa Vlade RH za razdoblje '20.-'24. i ono što smo isticali kratko u ovome ovaj odgovoru gdje je predloženo da se ne podrži prijedlog ali iz tih razloga ne razloga nerazumijevanja, a to je dakle ta jedna sustavnost koju tražimo kod pristupa u kontekstu programa Vlade RH. Ne i zbog toga što bi sad ovo nešto značajno utjecalo na proračun, ali nekoliko ključnih stvari koje kao, u ovom slučaju mogu reći kao Ministarstvo financija smo razmatrali, a to je i fregmentacija nekih zahtjeva koja je u kontekstu bilo kojeg propisa ako se sustavno ne postavlja ovaj može dovesti i do nekih drugih učinaka koji su neželjeni. Na primjer, u ovom slučaju ne vidim zašto ne bi se razmotrili i neki drugi ciljevi koji mogu se povezati sa ovim predloženim, a odnose se isto tako na primjerice medicinske potrepštine ili potrebe drugih ovaj subjekata recimo i djece koje bi isto tako imali određene potrebe medicinskih pomagala koje sada imamo samo za invalide, a za druge potrebe npr. nemamo. Što je sa ciljevima kada određene skupine društva možda sa određenim prijedlozima, ne kažem u ovome slučaju, ali generalno mogu biti dovedene ili otvoriti prostor diskriminaciji u odnosu na te druge skupine. A ključni učinak ovoga ili ono što kao Ministarstvo financija mogu reći, snižena stopa koju imamo do sada i koje su išle na više stvari, a generalno hrana i lijekovi uključujući prije svega one bezreceptne, a reći ću primjer, energiju i komunalne usluge jedino tamo gdje je regulatorno moglo se kasnije utjecati drugim ovaj propisima to prije svega mislim na energiju nije se nažalost dogodilo kada se spusti porezna stopa da se spusti i cijena toga proizvoda. U ovome slučaju ako uzmemo da, ne sjećam se i nemojte onda krivo ovaj shvatiti ako ću krivo reći, ne sjećam se da li ima ijedan proizvođač ovih potrepština u RH. Odlično, tim, tim, to bolje, dakle ako stopa i bude niža da li ćemo mi dobiti jeftiniji proizvod? Ja nisam siguran i ne vjerujem jer zato, zato je intencija i ovoga što smo rekli da ćemo razmotriti na koji način postići željene efekte u smislu ciljeva koji bi bili poruka ovoga propisa ne znači da mora biti kroz alat zvani porez na dodanu vrijednost, nego možda kroz neke druge alate jer ako će se to preliti u trgovačku maržu ili poticanje uvoznoga lobija ili nečega trećega to zasigurno nije niti intencija uvažene zastupnice, a niti bi to željela Vlada RH pa da sutra imamo ovaj nižu stopu poreza na dodanu vrijednost, a da cijena proizvoda i dalje ostane kakva i je. Ukratko, kao što smo i ovdje rekli zahvaljujem dakle na ovome što, što je predloženo, neću reći da kako je uvažena zastupnica rekla da ćemo ovaj ne znam koliko kao Vlada razmišljati o tome, kao i svake godine to smo radili u smislu jednoga paketa. Ovo je manji problem u smislu iznosa poreza na dodanu vrijednost, ali da li će to ostvariti željene učinke u smislu cijene kada bi se samo smanjila porezna stopa poreza na dodanu vrijednost u kontekstu lijekova bezreceptnih sjetite se, imali smo problem, ljudi ne dobiju recept pa ajde kupi pa ćemo ti dati manju stopu 5%, šta se dogodilo za mjesec dana imamo isto cijene koje su bile i prije snižene stope. Gdje se prelila ta zarada? U trgovačku maržu. Dakle, intencija hvale vrijedna s time da je potrebno iznaći načina kako osigurati da se to ne prelije u marže trgovaca nego da bude u sniženu, u sniženu ovaj prodajnu cijenu toga proizvoda. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče malo ste izjavili neke zbunjujuće rečenice ovdje. S jedne strane govorite da ćete raditi izmjene u paketu, Vlada je odgovorila da se planira sustavna i cjelovita porezna reforma. Pa evo budite vi na potezu pa radite onaj paket koji ste zamislili. Meni osobno nije jasno ovdje se traži izmjena Članak 38. dodatni stavak i). To je tak veliki problem? Druga stvar, kažete ako stopa bude niža da li ćemo dobiti jeftiniji proizvod? Opet u Članku 38. smanjen je PDV za niz ovdje proizvoda na 5%, na 13%. I tad ste kalkulirali hoće li biti jeftiniji proizvod, pa prihvatite ovu inicijativu, vrlo malo se traži što se tiče izmjene tehničke, a puno će značiti svima nama, svim ženama. Dakle, neke od nas si možemo priuštiti higijenske potrepštine. I vaša supruga i kćeri si mogu, ali koliko ih si ne može. Prema tome, nemojte biti bešćutni i promijenite ovo što se traži.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Zapravo sam govorio u kontekstu programa Vlade koji su si zadali određene ciljeve pa naravno i jedna dinamika koja, kojom se provode ti ciljevi u smislu mandata Vlade pa i kroz razne druge elemente, a ne samo porezne propise. A što se tiče ovoga što ste rekli ovaj snižene stope, ovdje osobno mislim da vaš konkretan prijedlog je možda lakše provesti na druge načine, ne kroz porezne, poreznu politiku s obzirom da je baš specifičan i nešto što je životno. Sve ovo ostalo ovaj koje imamo snižene stope itd. išle su u pravcu ili stimuliranja ovaj određene potrošnje u ovom slučaju recimo kruh itd. sve što ono išlo lijekovi, sve što su životne potrebe građana, a da ujedno kroz porezni sustav u slučaju porezna na dodanu vrijednost stimulira što ne znači da se ne stimuliraju na neki druge način.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Fabijanić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa u biti da. Malo ću ponoviti onaj dio što zbunjuje, što je rekla i kolegica Marić. Naime, najprije nismo sigurni da umanjenjem PDV-a će doći do smanjenja maloprodajne cijene, a s druge strane, Vlada priprema cjeloviti program vezano za taj dio iako, dakle, priprema program iako će znati da neće doći do smanjenja maloprodajnih cijena. A onda ne treba, onda treba odustati od tog programa. A zadnji izgovor je da će to biti riješeno jer, ali u svakom slučaju, bit će napravljeno onako kako je definirano programom Vlade RH 2020.-2024. Tampon tax u njoj se ne nalazi, prema tome, to znači da poreznih olakšica neće biti i to je to.
Poštovani državni tajnik.
E, hvala lijepo. Ja bih ovo sažeo na jedno, ako vama djeluje zbunjujuće, meni ne. Program Vlade RH je nešto što veže nas koji, ustvari ... [[Govornik se ne razumije.]] predlažemo određene propise, program Vlade sigurno ne sadrži samo izmjene poreznih propisa i niz drugih stvari koje trebaju ili barem pod navodnicima trebaju biti određene reformske mjere. Tako i u ovome dijelu. Samo, da se razumijemo, ako nije izričito neke stvari navedene, one mogu biti logički povezane u određenim mjerama, kao što bi ono znao češće reći, čišćenje kamenčića iz potoka da voda lakše teče, a ne da se on mora u programu Vlade biti navedena svaki detalj kojeg bi sutra Vlada predložila. Ja niti ne kažem stoga da će to morati biti i hvatati se za svaki detalj u kontekstu bilo kojega prijedloga, ali je prijedlog hvale vrijedan da se razmotri i da se proba uklopiti u program Vlade i određene izmjene propisa, ako su oni potrebni, evo.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, lijepo je za čuti da imate u svom stanu, svojoj kući oporbu koja razmišlja kao i oporba u Saboru i zahvalite svojoj gospođi i svojoj kćerci. Međutim, ja bih vas ovdje pozvao da se ovaj Prijedlog prihvati ne zbog vaše gospođe i zbog vaših kćeri, ne zbog ministrica i tajnica koje rade u ministarstvima, nego zbog njihovih prijateljica i kolegica i poznanica koje imaju problema sa menstrualnim siromaštvom. To je izuzetno važno, a ukoliko vi predložite još nešto u paketu, ukoliko će to biti još smanjenja PDV-a na medicinske potrebe, potrepštine pardon ili nešto slično, mi ćemo to objeručke prihvatiti. Hvala.
Evo, hvala lijepa. Razumijem i možda se ponavljam, ali s obzirom na korišteni izraz, dopustite da osobno nešto iznesem. Ovo kad govorimo o menstrualnom siromaštvu vuče više na mjere Ministarstva ovaj, jednog drugog ministarstva koje bi takve stvari iz svog duha i nadležnosti trebalo ovaj rješavati kao što je rješava neke druge stvari. Po meni treba biti sinergija.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Evo, lijepo je biti dio ove rasprave u kojoj smo mi zastupnici u manjini. Dakle, što se tiče samog ovog Prijedloga, mi smo kao klub dali potpise kolegici Mrak-Taritaš, a ovo što vi tvrdite dakle da je pitanje hoće li smanjenje PDV-a zapravo dovesti do konačnog smanjenja cijena, mi imamo smanjen PDV na određene proizvode, je li tako? Na hranu, na pelene je 13%, na lijekove 5% i išlo se u te mjere upravo kako bi se smanjile cijene. Kod nekih proizvoda je to dovelo do smanjenja, kod nekih ne, a ako Vlada razmišlja o nekakvom sveoubuhvatnom dakle smanjenju PDV-a, onda bi trebalo razmisliti dakle o svim ovim higijenskim potrepštinama. Također, s obzirom da imamo rast cijena i hrane i svega ostalog, u rezanje, rezanje dakle i PDV-a, ali također, trošarina na gorivo jer znamo da sve to u konačnici utječe na cijenu [[Upadica: Hvala. Poštovani državni tajnik.]] konačnih proizvoda, a ne na [[Upadica: Hva, hvala lijepa. Hvala.]] zamrzavanje cijene goriva.
Poštovani državni tajnik.
Pa hvala lijepa. Pa sve je to logično razmišljanje kad se postave, stavi sve stvari na stol kako završiti fiskalnu godinu ili bilo koju godinu na način da se uravnoteži državni proračun, a da građanima bude bolje u smislu onih izdataka koje država može umanjiti u odnosu na svoje građane. Tako da, ovo što ste i rekli, da li će to sutra trošarina ili ujednačavanje olakšica na određene proizvode, ali higijenske, itd., sve je stvar razgovora. Što se tiče kad se spomenuli već trošarinu, gledao sam onu strukturu cijena koje su ovaj, bile za određene vrste goriva, mogu vam poslije pokazati onaj graf, ovdje je bilo i dosta zastupljene trgovačke marže u jednom proizvodu, čak više od 50% pa, sve se to ovaj može korigirati ili na drugi način gledati, ali gledati programski ono što je zadano, koji su ciljevi. A ovdje ako je cilj [[Upadica: Hvala. Hvala. Poštovana zastupnica Perić.]] usluga, onda …
../Upadica: Hvala. Hvala. Poštovana zastupnica Perić./..
Hvala lijepo poštovani državni tajniče. Kao što sam rekla, postavlja se pitanje zbog čega onda ne zatražiti na sve higijenske potrepštine, pa da to onda doprinosi obiteljima, ne samo ženskoj populaciji. Ali, ono što vrijedi još napomenuti, da postoji niz programa preko socijalnih programa EU kojima se isto tako mogu ... [[Govornik se ne razumije.]] određeni projekti kojim se može pomoći upravo ženskim osobama, bilo u školama ili na različitim drugim mjestima gdje se može zapravo donirati na taj način i smanjiti upravo ove posljedice koje imaju eventualno tog menstrualnog siromaštva.
Poštovani državni tajnik.
Evo, hvala lijepa na vašem pitanju. Upravo u tom pravcu maloprije sam i želio sugerirati razmišljanja da imamo i drugih ustrojstvenih jedinica u ovom slučaju Ministarstvo rada, mirovinskog sustava i socijalne politike koje određene stvari iz svog djelokruga već rješava pa ako imamo i besplatne knjige, itd., neke stvari se mogu i na taj način riješiti, a da time eliminiraš mogućnost trgovcima da takvim puštanjem spuštanjem stopa djeluju na maloprodajnu cijenu.
Poštovana zastupnica Pocrnić-Radošević.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, budući danas govorimo o porezu na dodanu vrijednost mislim da trebamo stvari razmotriti iz tog aspekta. Općenito se smatra kako veći broj izuzeća od osnovne porezne stope PDV-a utječe na manju učinkovitost PDV-a i na povećanje standardne stope, što se iz naših iskustava i pokazalo kada su se stope smanjivali jer bismo krenuli na 19 i došli na 25% PDV-a, ali smo imali jako puno izuzeća i vi naravno kao predstavnik vlade svjestan ste da se kada se negdje uzme negdje se mora, kada se nekom da nekome se mora i uzeti i upravo je to to što bi htjela da malo naglasite koliko ima jer ako bi se svakoj inicijativi udovoljilo PDV po standardnoj stopi bi postao izuzetak i ne pravilo i što mislite o tom tzv. točkastom smanjivanju poreznih stopa kad netko zatraži i slično?
Poštovani državni tajnik.
E hvala lijepa, upravo što sam i uvodno rekao te fregmentarne promjene posebno su najizraženije u zahtjevima vezano za izmjenu PDV-a. Sam naziv govori dodana vrijednost, ovdje u biti bi imali slučaj ako bi ulazni porez bio 25, a izlazni recimo 13 ili 5 da bi to bila određena subvencija za onoga trgovca u smislu odbitka njegovog pretporeza, a ne toliko koliko ovaj bi bio željeni efekat. Smisao i je PDV-a da on bude neutralan za gospodarski subjekat i ono što bi bilo optimalno je kada bi se mogla imati jedna porezna stopa poreza u ovom slučaju PDV-a, a da se socijalna ili bilo koja druga politika vodi kroz institute koji su i dan danas zastupljeni u svim državama EU.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Državni tajniče, evo večeras od vas smo ovdje čuli par pitanja koje vi postavljate, a čuli smo da se vi još niste sigurni da li će se smanjiti naravno cijena krajnjih proizvoda. Ako se smanji stopa PDV-a pitate se i govorite da bi trebalo to provesti na neke druge načine. Šta nije dovoljno vremena prošlo, inicijativa je toliko već u javnosti da bi vlada možda trebala ozbiljnije pristupiti tom problemu i formirat neku radnu skupinu možda i vidjeti da li se može provesti nekakva analiza jer ako vi nećete na tom inzistirati mi ovdje u saboru ćemo i dalje na tom inzistirati. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa hvala, sigurno da vlada što se toga tiče ne sjedi i radi druge analize, pa uz ostale kotačiće jedan bi mogao biti i ovaj. To sam zato htio reći, a da ne mogu ovaj kao predstavnik u ovom slučaju vlade iskakati iz mišljenja koje je vlada svoje dala i stavila otvoreno, otvoreno ovaj prema predlagatelju da nije izrijekom odbijen prijedlog nego da će se izanalizirati i vidjeti što je moguće napraviti u tom smislu u nekoj budućnosti.
Poštovana zastupnica Glamuzina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Gospodine državni tajniče, kino ulaznice su u kategoriji 5%-tnog PDV-a, a ja sam ovaj vikend ulaznicu za zadnjeg Bonda platila 45 kuna. Onog Bonda prije ovog sam platila manje, a PDV je bio isti. I savršeno mi je jasno da nije vlada kriva što sam ja platila ovoga više nego onoga prošlog dok je PDV ostao isti. Pa isto tako dajte vi napravite ono što vlada može, smanjite taj PDV, pa ako to ne bude utjecalo na cijenu ljutit ćemo se na proizvođače, na prodavače, ali dajte priliku Hrvaticama i vašoj ženi i vašim kćerima da budu ponosne na ono što je vlada simbolički napravila onoliko koliko je vlada mogla, a ako to ne napravite onda vam mogu jedino sugerirati da kad vas večeras pitaju zašto niste da vam lijepo kažete da ove zakone donose, izmjene odbijaju, uglavnom oni koji menstruaciju nikad nisu imali odbijaju shvatiti i razumjeti zašto se ovo traži.
Poštovani državni tajnik.
E hvala. S obzirom na ovo potanje stavljate mi veliki teret na savjest u smislu i moje obitelji, ali uistinu evo ovdje nas vrlo malo nazočnih muških ovaj potpuno razumijevanje i opet moj apel, ne mogu niti hoću ikada reći nešto što ćete me sutra loviti za riječ, a ne donosim o tome konačnu odluku. Rekao sam ono što i stoji u ovom pismu i što možemo obećat, a to je, a ne samo obećat nego i napravit, a to je apsolutno uzet u obzir ovaj prijedlog i vidjeti na koji način osigurati da se on uvede u praksu, ne nužno da mora biti i kroz PDV ako, ako se očekivanje jer ovdje koliko sam ja vidio i kolegica Mrak-Taritaš je iznosila svoje ovaj podatke, koliko sam ja vidio ove simulacije to se kreće na relaciji između 40 manje je li, 44 do maksimalno 88 milijuna kuna razlike, ovaj samo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim?
Samo malo… [[Govornik se ne razumije]]
Da, dakle to neko poigravanje sa, sa, sa tim stopama mora rezultirati sa željenim ciljem.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Glasovac.
Poštovani državni tajniče, ja bih samo htjela ukazati na nepravdu poreznog sustava. Voljela bih kad biste mi mogli objasniti zašto su higijenski ulošci, higijenske čašice, tamponi prema poreznom sustavu luksuz jer se tretiraju tako prema poreznoj stopi od 25%, luksuz veći od kino ulaznice, od hotelskog smještaja, od koncertne ulaznice, od dnevnih novina čije su porezne stope 5 ili iznimno 13%, tako porezni sustav to gleda. A žena ponavljam, njoj higijenske ove menstrualne potrepštine nisu luksuz njoj je to prijeka potreba, reći ću i nužda dok kino ulaznica, dnevne novine, urna, lijes, sjeme, hotelski smještaj to nisu, a porezni sustav zapravo ove higijenske potrepštine tretira kao veći luksuz nego ove stvari koje su oporezivane s puno puno nižom stopom i mi tražimo da se ta nepravda ispravi.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala, dakle možda samo kratka korekcija. Zakon o porezu na luksuz je ukinut, nemamo tog, tog poreznog davanja. Mi imamo istina za volju najveću, poslije Mađarske, najveću stopu PDV-a kao što neke druge poreze nemamo, a imaju te iste zemlje s kojima se volimo uspoređivati, pa tako uvijek nam odgovaramo kad se fragmentarno uspoređujemo s nekim pa kažemo ovo vrijedi, a to što ovaj ima 300 drugih nameta to, to neko treći ne spominje jer važno je da, da ide u tome pravcu. Ovdje što iznosite primjere koji jesu išli na sniženu stopu primjerice turizam, stalno imamo mantru da je 20% BDP-a prihod od turizma i od toga živi i država i gospodarstvenici i puni se porezna ovaj PDV jer se i ujedno i tretira dobar dio tih usluga kao izvozne. Ovaj dio i ovaj segment koji je u biti ako uzmemo da su ovi efekti koje je kolegica Mrak Taritaš ili ovi koje sam ja dobio ovdje u izračunu, oni su relativno manje značajni u odnosu na problem poreznog sustava. Samo je stvar načina kako postići željeni cilj koji, koji ovaj ističemo cijelo vrijeme.
Zastupnica Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Vi ste vjerojatno omaškom, sasvim slučajno i nenamjerno ovdje u vašem izlaganju rekli da bi ovakva korekcija poreza izazvala i potrebu korekcije u drugim kategorijama društva. Dakle, ovdje želim potpuno jasno reći da žene nisu druga kategorija društva. Žene nisu i ne smiju biti drugotne ni po jednom pitanju ni za Vladu RH, ni za pojedince u RH. Kada ovako govorite onda potpuno sa strane stavljate činjenicu da je menstruacija rodno uvjetovana rođenjem žene kao žene i da iz toga proizlazi da je namet na higijenske potrepštine za žene rodno uvjetovan porez. Fertilna dob žene od 15 do 50 godina, a ovoj je Vlada kojoj su puna usta demografije, nataliteta i bolje demografske slike Hrvatske. Pa i ovo je jedno od tih pitanja.
Poštovani državni tajnik.
Evo, hvala lijepa i hvala na ispravci ako sam tako rekao. Smisao je bio da usporedim, ovdje smo rekli pod navodnicima pozitivna diskriminacija to u kontekstu poreznog sustava znači da radiš neku iznimku u odnosu na pravilo, ali imamo i nekih drugih slojeva društva u ovom sam slučaju pomislio na djecu koji možda imaju, koji su kratkovidni pa trebaju naočale, pa nemaju možda sniženu stopu na okvire ili stakla itd., pa da u poreznom dijelu se ovaj lanac može tako proširiti u porezu na dodanu vrijednost na masu drugih stvari. I zato bi mi bilo draže da takve stvari rješavamo kroz socijalnu politiku koje sam maloprije ovaj kolegici Perić spomenuo, ako ona može se na taj način podvesti. Zato mi je vrlo važno reći da nije Vlada samo Ministarstvo financija i Zakon o porezu na dodanu vrijednost nego niz drugih propisa koji reguliraju rad ovaj cijeloga sustava.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani državni tajniče ova Vlada odnosno prethodna imala je 5 paketa porezne reforme i u većini je imala jednu od značajnijih, jedan od značajki je bio i uvođenje snižene stope PDV-a, međutim nakon toga svaki put bi mogli pročitati kaže zašto je smanjenje PDV-a loša porezna mjera, kaže pa od smanjenja poreza na prehrambene proizvode najviše su profitirali trgovci. Smanjeni PDV na hranu trebao je prosječnom kućanstvu uštedjeti 872 godišnje, naravno od svega toga ništa. Na snagu stupa nova stopa PDV-a ugostitelji kažu cijene ostaju iste. Zaista je neugodno danas biti žena tu i reći da si protiv nečega što će donijeti nešto manje troškove bilo kojoj ženi. Međutim, isto tako bi podsjetila da smo sve bile žene i 2012. godine kada se na sve proizvode pa i na tampone i uloške povećao PDV sa 23 na 25%.
Hvala. Poštovani zastupnik, poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa, svi ovi primjeri, nisam ih želio iščitavati imam tu cijeli, cijeli pregled ovaj u prošlosti ne samo za mandata ove Vlade kako su se kretale stope i kako se kretali određeni učinci koje je Državni zavod za statistiku pratio u kontekstu cijena i uzročno posljedična veza nije uvijek, češće nije ovaj bila ako je niža stopa da će se smanjiti i cijena. A s druge strane kad gledamo sveobuhvatnost porezne reforme moramo paziti i na održivost državnoga proračuna. I uvodno sam rekao i ponovo tu se ograđujem od ovoga dijela ovaj iznos nije toliko značajan da bi djelovao, djelovao bi na bilo koji način značajnije negativno na državni proračun, ali ako smo postavili cilj da to dobiju sve žene i da dobiju po pristupačnijim cijenama jer smo rekli menstrualno siromaštvo kao definiciju onda to podrazumijeva upravo to, a ne da se prelije u džepove veletrgovaca.
Hvala. Sada otvaram raspravu, prvi je u ime kluba zastupnika treba govoriti poštovani Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga gubi pravo na govor, pa će onda govoriti prva poštovana zastupnica Katica Glamuzina u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i 2 kolege, dobra vam večer. U ime Kluba Socijaldemokrati želim prvo napomenuti da je za adekvatno razumijevanje ovog prijedloga potrebno istaknuti dva detalja. Prvi, postojanje menstrualnog siromaštva je nedovoljno prepoznata, a ipak rastuća pojava u društvu te drugi porez na menstrualne proizvode je praktički porez na žene, seksistički porez. Proizvodi za koje se predlaže smanjiti stopu PDV-a su nužni higijenski proizvodi i nisu opcionalni, a zabrinjavajuće velikom dijelu populacije stvaraju trošak kojeg se ne podmiruje jednostavno što onda uzrokuje improvizirana, neadekvatna i nezdrava alternativna rješenja, a nerijetko je to i razlog izostajanja sa školske nastave, studentskih predavanja, poslovnih obaveza. Sve ovo, a i brojne druge povezane situacije su detaljno prikazane i u istraživanju koje je provela Udruga za ljudska prava i građansku participaciju Paritet, a koje je ne tako davno prezentirano i u ovoj kući na saborskom Odboru za ravnopravnost spolova. Razina siromaštva u našoj zemlji je zabrinjavajuća, vrti se oko 20% po izvješću iz 2019. godine, a za očekivati je da će izvješće nakon ovog dužeg pandemijskog razdoblja pokazati još i veću stopu siromaštva. Bitno je pri tome napomenuti da je u Hrvatskoj ali i u Europi siromaštvo ženskog roda. Ženske su mirovine niže, ženske su plaće niže i žene su kontinuirano u većem riziku od siromaštva. Kad na sve to dodamo još i činjenicu da žene imaju dodatni mjesečni trošak kojeg drugi spol nema postaje jasno da menstrualno siromaštvo ne smijemo ignorirati nego moramo žurno djelovati. Ponavljam, proizvodi za koje se predlaže smanjiti stopu PDV-a su nužni higijenski proizvodi nisu opcionalni, a među drugim proizvodima koji se trenutno nalaze u toj kategoriji predložene stope PDV-a od 5% su npr. kino ulaznice i znanstveni časopisi za koje se teško može tvrditi da su baš nužni cijelom jednom spolu pučanstva. Nepravda je valjda očita svima koji imaju osnovne kognitivne sposobnosti. Nama u Klubu socijaldemokrati ova je nepravda očita i jasna i protiv nje ćemo djelovati prvo glasanjem za ovaj prijedlog kolegice Mrak Taritaš. Jasno nam je doduše da prihvaćanjem ovakve predložene izmjene zakona možda neće doći do suštinskog rješavanja problema iz više razloga, ne znamo hoće li svi subjekti u prodajnom lancu smanjenje stope PDV-a zaista i prevesti u adekvatno smanjenje cijene, ali to je onda nečija druga odgovornost. Naša odgovornost kao zastupnica i zastupnika u ovom zakonodavnom tijelu jest da osiguramo zakonske preduvjete i time omogućimo prodavačima da djeluju na društveno odgovoran način. Jasno je također da smanjenje cijene slijedom promjene stope PDV-a neće biti značajno, govorimo možda o dvije, tri kune, a onim ženama koje teško mogu izdvojiti recimo 25 kuna za ove proizvode neće biti značajno lakše izdvojiti 23 kune. I toga smo svjesni, ali to ne znači da ne treba od nekuda krenuti. Imajte na umu da unutar EU jedino Mađarska ima veći PDV, bilo bi sjajno kada bi naša vlada barem u ovoj stvari napravila značajniju distancu od Mađarske maksimalnim smanjenjem stope PDV-a na ove proizvode. Drugačijim je metodama bitno osigurati i besplatnu dostupnost ovih proizvoda onima kojima financijski uvjeti to otežavaju jer se ovdje radi o nužnom higijenskom proizvodu koji se tiče zdravlja žene, ali činom smanjena poreza, porezne stope ovo zakonodavno tijelo bi napravilo ono što mi možemo i moramo, a to je prvi korak u pravom smjeru. Ne znam jeste li primijetile i primijetili i neki veći svjetski proizvođači su počeli s marketinškim kampanjama koje se dodiruju teme menstrualnog siromaštva što je možda i najbolji indikator najave promjena koje će se po ovoj temi dešavati na svjetskoj razini. U ovom trenutku smanjenju ili nultu stopu poreza na ove proizvode imaju Velika Britanija, veliki broj američkih država, Australija, Kanda, Njemačka, ali i neke države od kojih volimo misliti da bolje stojimo gospodarski kao npr. Ruanda i Kenija oni dakle mogu. A hoće li Hrvatska? Želi li Hrvatska? Na razini EU u ovom trenutku kao što je kolegica Taritaš iznijela nije moguće imati stopu poreza od 0%, najniža primjenjiva je 5%, međutim Britaniji je Brexit recimo omogućio da idu na 0% što su odmah početkom ove godine i napravili. Irska ima stopu čuli smo od 0% jer su je imali još prije uvođenja od 5%-tnog minimuma koja je odavno ispred ostatka EU po ovom pitanju. A Škotska je tek nedostižan svijetli primjer za sve ostale zemlje u EU i svijetu, ona je naime prva zemlja u svijetu u kojoj je novijom zakonskom regulativom određeno da su higijenski menstrualni proizvodi potpuno besplatno dostupni svima kojima su potrebni. Taj nam je cilj, sa žaljenjem prihvaćam za sada još uvijek nedostižan, ali najave su u EU da će i minimalna 5%-tna porezna stopa na ove proizvode do kraja 2022. biti ukinuta. Nama dakle u Hrvatskoj ostaje da opet pričekamo da nam se i ove zakonske izmjene nametnu od strane EU ili možemo biti jedna od zemalja predvodnica ove pozitivne promjene kojom bi se eliminirao seksizam u poreznom sustavu. Baš nas zanima što će vlada izabrati. U ime socijaldemokrata pozivam vladu na progresivno i socijalno djelovanje. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. I poštovani državni tajniče. Zapravo sam se željela javiti iza vašeg izlaganja, ali to nije bilo moguće pa ono što sam htjela tada reći reći ću sad. U ovom saboru vrlo rijetko čujemo nekog da iskreno progovara, ono što ja moram reći onaj dio vašeg izlaganja u kojem ste rekli da vam je neugodno i da se duboko nadate da vaša žena i vaše kćeri ovo ne gledaju. Ja vam zahvaljujem na to jel je to suština cijelog ove dopune zakona. Dakle, ova dopuna zakona govori o menstrualnom siromaštvu. Ova dopuna zakona govori o tome da vlada to prepoznaje i da vlada želi napraviti ono što vlada može napraviti ukinuti PDV. Nećemo stati na ovom, ja ću vam skakati cijeli vaš mandat odnosno cijeli ovaj saziv sabora sve dok to ne napravite, ali da odmah maknemo i dilemu o tome evo smanjivali smo PDV pa se to nije vidjelo na proizvodima. Ne budi lijena, dakle ja kad uđem u neku priču nikad ne uđem samo dio nego uđem do kraja, ne budi lijena i ja sam obavila razgovore sa pojedinim trgovačkim lancima sa menadžerima odnosno bile su u pitanju benedžerice, rekla sam da mi to spremamo i dal su oni spremni sniziti proizvode, dakle smanjiti svoju maržu i na taj način, ne moraju smanjivat maržu smanjiš PDV s 25 na 5% i automatski je cijena proizvoda nešto niža, ali da kao pokaznu vježbu čak i snize maržu i da cijene na tržištu higijenskih uložaka i tampona bude manja. Rekli su da. Vi znate da postoje neki lanci koji danas su apsolutno podržavaju stvari koje su vezane uz neke osjetljivije skupine. Dakle, mi ovdje ne govorimo o puno stvari, govorimo o jednoj jednostavnoj normi koja kaže, PDV na higijenske uloške i tampone smanjujemo sa 25 na 5%. Na taj način vlada kaže, da svjesni smo problema, da sa svoje strane ćemo učiniti ono što možemo smanjiti, a onda pustite nama koji o tome govorimo da obavimo razgovore sa trgovačkim odnosno s pojedinim trgovačkim centrima i svima ostalima i da vodimo računa da se to stvarno vidi na svakom paketu. Kad govorimo o drugim mjerama, tamo na dnu kad gledate na dnu zakona nalaze vam se dva zakona, da higijenski ulošci i tamponi za djevojke u višim razredima osnovnih škola i srednjih škola i na fakultetima budu besplatni. Pa pustite to u proceduru, pa dajte to u proceduru pa to izglasajte, pa dajte svoje načelnike i gradonačelnike koje imate dajte pokažite pa nek budu nek koriste socijalne programe i nek svojim stanovnicama koje se nalaze u dobi da im trebaju higijenski ulošci i tamponi daju to besplatno. Na taj način kolegice iz HDZ-a pokazujete da znamo o čemu govorimo i da u tome sudjelujete, ali način na koji ćete vi sudjelovat je jedini koji poznate, a to da nećete mućnuti svojom glavom nego ćete glasati točno onako kako će vam vaša vrhuška reći. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Evo tu ste nam zapravo dali odgovor na one bojazni koje je državni tajnik iznio, dakle razgovarali ste sa proizvođačima odnosno distributerima higijenskih proizvoda i oni su potvrdili da će cijena zaista biti niža ako se smanji PDV. Mene zanima da li ste sa njima kao potencijalnim sponzorima ovih inicijativa koje idu po pojedinim gradovima, školama itd. znači da li bi oni bili voljni sponzorirati određenu količinu tih higijenskih potrepština jer vidimo da vlada nema namjeru prihvatiti ovu vašu vrijednu inicijativu i sve ono što smo i mi ostali govorili i tražili, pa evo imaju li onda nekakvo zeleno svjetlo kao sponzori? Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolegice Marić. Ja ću vam rado dati kontakte koje sam imala pa da vi i dalje razgovarate i ono što sam ja razgovarala, razgovarala sam baš u ovom kontekstu jer kada sam ja s ovim krenula sam nazvala i čini mi se da je to jedino što je pristojno nazvala sam ministra Marića i rekla sam da idemo s tom inicijativom, da to želimo napraviti, da će to biti na dnevnom redu, da ćemo voditi računa da znamo svjesni 1.1. da ćemo vodit računa da dođe u raspravu da bi se moglo primjenjivati od 1.1.2022. Meni se čini da u tom slučaju treba biti pristojan i to tako odradit. Tad me je i ministar Marić upozorio točno na ovo što govori i državni tajnik, da imamo iskustvo da se smanjivalo PDV, a to se nije vidjelo. I zaista da bi vodila sam računa o tome i išla razgovarat i rekla sam, ako se smanji PDV sa 25 na 5% da li ste vi spremni kroz određene akcije reći da smanjen je PDV [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] smanjeni su higijenski ulošci jer to mora bit smisao.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu poslovnika poštovana zastupnica Dreven Budinski. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Povrijeđen je čl. 238. jer kako vi znate za koga ćemo glasati i kako ćemo mi glasati u ovom prijedlogu. I vlada ne odbija ovo nego je vlada rekla da će cjelovito sagledati problematiku i uvesti još neke potrepštine higijenske u taj zakon. A druga stvar samo da navedem, evoga sad sam tu malo guglala i vidim da ima i higijenske uloške za muškarce pa mislim da bi se trebalo i o tome malo porazgovarati i kad gledam cijene.
Dobro, to nije bila povreda poslovnika to je bila tipična replika i ja vam dajem opomenu. Imate dvije opomene sad kolegice pa vodite o tome računa molim vas. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Menstruacija je životna činjenica polovine populacije i pristup odgovarajućim potrepštinama je potreba, a ne luksuz izjavila je novozelandska ministrica za žene kada je Novi Zeland svrstala među nekoliko zemalja koje se bore protiv tzv. menstrualnog siromaštva. Ona je razumjela zašto ovakva mjera ženama olakšava život, ali s druge strane olakšava im i raspolaganje i organiziranje kućnog budžeta. I zato sam rekla da bi mi možda bilo drago i da bi ishod možda bio drugačiji da na čelu ovog ministarstva sjedi žena, a ne muškarac. Ona bi vjerojatno shvatila da činjenica da ste žena i da su vas neke biološke odrednice definirale na način da imate određene potrebe koje muškarci nemaju vas svrstavaju u red onih koji zbog toga moraju više plaćati i više uprihoditi na ovaj način posredno i u naš državni proračun. Radi se tu o 130 milijuna kuna godišnje koje naša država uzima od žena samo zato što su žene jer one moraju kupiti higijenske potrepštine koje su im neophodne u vrijeme mjesečnice zato jer bez njih naprosto ne mogu funkcionirati, ni u svom privatnom životu, ni na poslu, niti bavit se sportskim aktivnostima. Još poraznija je činjenica što je pokazalo i ovo istraživanje udruge „PaRiter“ provedeno po prvi put u Hrvatskoj jedno od rijetkih takvih provedenih istraživanja u Europi da je trećina žena u Hrvatskoj prisiljena štedjeti na ulošcima jer su im preskupi, da je 36% žena kupuju uloške ili tampone manje kvalitete, da je 12% žena čak onih koji nemaju dovoljno novčanih sredstava da bi redovito mijenjale uloške, 12% je žena koje si uopće ne mogu kupiti nikakve, da je 8,8% žena prisiljeno zbog neimanja dovoljno fikcijskih sredstava i dovoljne količine uložaka prisiljeno mijenjati uloške tek nakon šest do osam sati dnevno. A da ne govorimo o tome da brojne djevojke ne idu u školu tih dana zbog toga što im je neugodno ili ako idu u školu, a nemaju za higijenske uloške, tampone ili menstrualne čašice koriste stare novine, wc papir, stare krpe u 21. stoljeću. Takvih djevojaka ima i u Hrvatskoj. I sad vi meni recite da to nije porazna činjenica i da to nije nešto što ponižava osnovno ljudsko, ne žensko ljudsko dostojanstvo i mi to možemo promijeniti. Možemo to promijeniti, jednom malom intervencijom u zakonu. Da kažemo, okej, mi ne želimo da nam u ovome bude uzor Mađarska jer jedino Mađarska više oporezuje svoje žene nego Hrvatska sa 27%. I ne bih voljela da nam i u ovom bude uzor Mađarska jer to su loši primjeri, kao i brojnim drugim primjerima, kad govorimo upravo o ljudskim pravima, da nam je uzor Mađarska. I nemojmo čekati EU da Andreju Plenkoviću direktivom naredi da mora voditi računa o 51% hrvatske populacije, a posebno onima koji žive na rubu siromaštva i ne mogu si priuštiti ne luksuz nego osnovno ljudsko pravo. Zašto govorim luksuz? Znam ja da ne postoji u Hrvatskoj više porez na luksuz, ali naš porezni sustav, higijenske potrepštine, uloške, menstrualne čašice i tampone tretira kao luksuz jer ih oporezuje najvišom stopom poreza 25%. A sad vi meni objasnite, zašto je za jednu djevojku ili ženu moći si kupiti, mislim, je luksuz jer joj je nedostupno, ali zašto je 5% PDV-a na kino-ulaznice, na dnevne novine, zašto je 13% PDV-a na ulaznice za koncerte, zašto je 13% PDV-a na hotelski smještaj, pa to nije nešto bez čega se ne može, a ovo je nešto bez čega se ne može, ali ovo tretirate, potrebu i nuždu tretirate kroz porezni sustav kao luksuz, a neke stvari bez kojih se ne može tretirate kao nešto što je lakše dostupno jer kada smanjite PDV, smanjujete cijenu, činite to lakše dostupnim. Nećemo mi na ovaj način riješiti problem i naravno da nemamo nikakvo jamstvo niti garanciju da će oni koji prodaju smanjiti i maloprodajne cijene, ali ajde, povedimo se za pelenama, pelenama smo smanjili porez na dodanu vrijednost na 13% i društveno odgovorne tvrtke toga su se držale, nisu se iživljavale na potrebi za djecu bez koje djeca ne mogu. Nisu cijene rasle. Barem ne zbog ove mjere Vlade. Pa hajde, nadajmo se da će tako biti i u ovom slučaju. Ja vjerujem, vjerujem da sad ne reklamiram neke tvrtke, jer su već iskazale društvenu odgovornost u poslovanju jer već i sada dok se Vlada ne probudi i sanja duboki san kao Trnoružica, one su se već sad pokrenule, one već sad imaju svoje akcije, opskrbljuju škole, pomažu školama jer su se one samoorganizirale. Mi smo krenuli sad isto, naš novi gradonačelnik SDP-a u Varaždinu krenuo je već odmah u 7. mj. s inicijativom besplatne, ove upravo higijenske potrepštine za djevojke, u 8. razredima osnovnih škola, za početak socijalno ugroženog statusa, znači to je prvi korak. Sljedeće godine ide se dalje. Znači, ali to je isto nešto što bi, o čemu bi Vlada možda mogla razmisliti upravo kroz ovo što ste vi rekli. Nemojte gledati samo Ministarstvo financija, pogledajte malo i u neka druga ministarstva. Predmnijevam da ste mislili na Ministarstvo socijalne politike. Može se i ono uključiti, ali ovaj dio morate napraviti vi. A neka Ministarstvo socijalne politike i mladih napravi onda napravi ono što su napravili Škoti. Neka osigura sredstva da higijenske potrepštine za žene i djevojke u doba menstruacije budu besplatno dostupne u javnim ustanovama, kao što su primjerice, pučke kuhinje, škole, zdravstvene ustanove, fakulteti, skloništa za žene žrtve nasilja, može se i to. Pa onda hajdemo u jednu cjelovitu priču plus naravno, edukacija, koja bi trebala maknuti stigmu sa toga da je menstruacija nešto o čemu se ne smije govoriti, da vam je neugodno izostati s posla i reći koji je stvarni razlog, da su to bolovi, da su to poteškoće, nego nešto izmišljate. Pa dakle mi od vas ne tražimo sada da kupujete ženama tablete za bolove, ne tražimo od vas da osigurate kroz Zakon o radu mogućnost da taj jedan ili dva dana kada zaista joj je teško funkcionirati od bolova, ne mora uzimati bolovanje ili, ne znam, neplaćeni dopust, ne tražimo to, tražimo samo jednu malu stvar, a to je da date svoj doprinos da im olakšamo život, da im te higijenske potrepštine, koje su ponavljam, nužda, bez koje se ne može i prijeka potreba, da im učinimo dostupnijim. A vi to nećete. Hoćete, hoćete. Kad vam EU kaže da to morate da bi se pokazali kao pravi vojnici i europsko lice našeg Andreja Plenkovića, onda će početi brinuti o ženama, ali ne zato što mu je stalo do toga da iskorijeni menstrualno siromaštvo i da brine o ženama u Hrvatskoj, nego zbog toga da pokaže EU kako eto on ima, osjećaja za to. E to će biti tužno. A nažalost do tog trenutka i tog dana će doći, pa stoga bi bilo pametno da se Trnoružica probudi malo prije vremena i da učini nešto dobro, neka je naša inicijativa, ali, pa uzmite ju i mi vam je podržati i hvalit ćemo tu inicijativu, kao što smo i hvalili zakašnjelu reakciju u izmjene Kaznenog zakona, kada su žene 6, 7 mjeseci zbog vašeg egotripa trebale čekati da se spolno uznemiravanje goni po službenoj dužnosti jer eto, krivi ljudi su to bili ovaj, predložili prije vas. Ako nećete prihvatiti ovaj naš, ja predlažem, kolegice Anka Mrak, da mi, ako je problem u tome da vi predlažete zakon, a podržavaju vas druge opozicijske stranke, ja predlažem da mi, zajedno s nekim udrugama pokrenemo jednu online peticiju pa da mi pokrenemo žene pa će možda ova Vlada kad to ne bude govorila opozicija, kada to budu tražile žene, morati napraviti ono što je Olaf Scholz morao napraviti kao ministar financija kada se skupilo više od 100 tisuća potpisa i g. Scholz je tada kao ministar financija morao u Njemačkoj, odnosno napravio je i taj korak da je smijenio, smanjio porez na dodanu vrijednost na higijenske potrepštine za žene koje su im neophodne u doba mjesečnice. Stoga razmislite još jednom. Ja znam da ćete vi ovo odbiti, ali evo, nećemo vam zamjeriti ni ako dođete s tim prijedlogom do kraja ove godine.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovana zastupnica Katarina Nemet, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolege, kolegice. S ovog mjesta u okviru današnje saborske rasprave samo ću potvrditi svoju podršku inicijativi koja je potom formalno pretočena u ovaj Prijedlog dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost o kojem danas raspravljamo. Baš kao što sam to činila više puta u raznim prigodama, pa i u veljači ove godine, kada sam uz bok kolegica Mrak-Taritaš i Glasovac još jednom javnosti ukazala na ovaj problem, odnosno kada su prikupljeni potpisi za upućivanje predmetnog Prijedloga Zakona o PDV-u u hitni postupak. No, osim mene osobno, ovaj Prijedlog Zakona o PDV-u bez ikakve rezerve podržat će i naš Klub zastupnika IDS-a. O argumentima za podršku dopuni Zakona o PDV-u u kojem se porezna stopa na ženske higijenske potrepštine, uloške i tampone smanjuje s 25 na 5% već je mnogo toga rečeno. Mnoge su statistike, javno dostupni podaci i činjenice na razini Hrvatske i cijele EU koje tom smanjenju idu u prilog. Ne želim se ponavljati i iznova recitirati brojke i postotke koje smo svi već više puta čuli, a koje primjerice, svjedoče o tome koliko si žena te osnovne higijenske potrepštine ne može priuštiti ili koliko pak mjesečno, godišnje ili za prosječnog života žena potroši novaca i plati visokog poreza na te, za nju, neizostavne životne potrebe jer, da budem vrlo direktna i plastična, menstruacija je naprosto životna biološka činjenica više od polovice svjetske populacije i ni u kom slučaju se u kontekstu porezne politike ne može tretirati kao luksuz, ne može se oporezivati više od, primjerice, kino-ulaznica, karata za koncerte ili novine i časopisa. Žena naprosto ne može i ne smije biti zakinuta i dodatno oporezovana, samo zato što je žena i što na neke specifične potrebe koje joj je priroda nametnula i koje ne može birati. I dok mi naizgled uopće nije jasno da netko dobronamjeran može biti protiv ove inicijative, pada mi ipak na pamet jedna epizoda koje se nerado sjećam, ali koje donekle ilustrira stanje svijesti u određenom dijelu našeg društva koliko god mi šutjeli o tome, pa ću je ovdje kratko i prepričati. Svjesna da ovi argumenti o kojima ja govorim, o kojima su govorili, odnosno o kojima će tek govoriti druge kolegice i kolege, ne nailaze na apsolutnu podršku, ne misle naravno svi tako. Nisu svi solidarni sa ženama i njihovim elementarnim potrebama. Akteri ove priče nisu toliko bitni, bitna je poanta. Naime, u jednoj raspravi u krugu izvjesnih kolegica i kolega, poznanika, načela se i ova tema poreznog smanjenja pa moguće i besplatnih ženskih higijenskih potrepština, na što je jedan od muškaraca u društvu komentirao u smislu, pa što vi žene hoćete? Onda ćemo i mi muškarci tražiti da nam smanjite ili ukinete porez na žilete i pribor za brijanje. I nama je to nešto što nismo birali, priroda nam je tako dala i moramo se nositi s time, koliko god nam to nerijetko ide na živce i smeta nam. Poznato? Izgleda kao rasprostranjen kontraargument. Nažalost vidim već one koji će identificirati s tom kvaziduhovitom opaskom, ali reći ću ono što sam i tada odgovorila. Zašto ne? Izborite se, ako smatrate vrijednim truda, ali usporedba apsolutno ne stoji i svi dobro znamo da način na koji se nažalost, manifestira menstruacija, da ne zalazim baš u sferu naturalizma, nešto sasvim drugo od brkova i brade, oko kojih se, na koncu konca, naši dragi muškarci nerijetko vrlo trude i služe im zapravo kao ukras i ponos. Tako da, nemojmo miješati kope i špade, što bi rekli mi u Istri. Budimo bar toliko korektni, ako već nećemo biti solidarni. Ponovit ću dakle kako apsolutno podržavam predloženo smanjenje PDV-a na predloženih 5%, no mišljenja sam kako tu ne treba stati, kako to treba biti tek prvi početni korak ka daljnjem solidariziranju društva s tim neizbježnim ženskim potrebama. Korak ka omogućavanju da te elementarne potrepštine budu potpuno besplatne. Postoje već takvi pozitivni primjeri, zašto ih i mi ne bi slijedili i tako pokazali da smo društvo solidarnosti, društvo koje zna kada je vrijeme za tzv. pozitivnu diskriminaciju. Smatram kako bi pritom posebno oportuno bilo na taj način izaći u susret mladim ženama, nekada još djevojčicama, koje se školuju, studiraju, nemaju izvore prihoda i to im je dodatni financijski teret. Idemo početi s njima, primjerice, s automatima za besplatne uloške i tampone u školama i na fakultetima, zašto su već isticane inicijative. Postavimo takve automate u zavode za zapošljavanje, u socijalne ustanove i na druga mjesta na kojima se može pretpostaviti kako će koristiti ženama slabijeg imovinskog statusa. Nadam se da ćemo to jednoga dana doživjeti u Lijepoj našoj, vodeći se onom, budimo realni, tražimo nemoguće, nadajući se kako će i to nemoguće jednom postati realno. No, do tada, vratimo se realnost, onome o čemu danas konkretno raspravljamo. Kao što sam rekla, Klub zastupnika IDS-a podržat će prijedlog o smanjenju PDV-a na ženske higijenske potrepštine, a slobodna sam apelirati i na sve ostale kolegice i kolege neovisno o stranačkoj pripadnosti, o tome jesu li žene ili muškarci. Neka prije svega, budu ljudi, solidarni, dobronamjerni i empatični. Vidjet ćete kako to može biti lijep osjećaj. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Nikola Baradić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege. Prijedlogom ovog Zakona predlaže se smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost za ženske higijenske uloške i tampone na 5%. U Prijedlogu se iznose da ženske higijenske potrepštine spadaju u osnovne životne potrepštine, zbog čega se smatra da je opravdano iste oporezivati s 5%. No, kada koristimo pojam ženske higijenske potrepštine, on nije u potpunosti definiran u prvom istraživanju o menstrualnom siromaštvu koje je provela Udruga za ljudska prava i građansku participaciju. U tom istraživanju taj se pojam može odnositi i na maramice, sapune, gelove, kreme, ulja za intimnu njegu i druge. To znači da ako bi se snižena stopa propisala za menstrualne potrepštine, opseg bi bio sužen za higijenske proizvode koji se koriste namjenski tijekom menstruacije i obuhvaća bi proizvode za jednokratnu i višekratnu uporabu, dakle bilo bi važno odrediti obuhvat snižene stope zbog čega je vidljivo da je ovaj prijedlog manjkav. Vlada RH je u proteklih 5 godina provela 5 krugova porezne reforme, kako bi porezno rasteretila i građane i gospodarstvo, što je učinak preko 10 milijardi kuna. To znači da se sustavno i cjelovito rasterećuje dohodak građana, stvaraju preduvjeti za povećanje kupovne moći građana, što posljednično utječe i na njihov životni standard. Radi ostvarenja tih ciljeva, snižena je stopa PDV-a sa 25% na 13% na osnovne prehrambene namirnice, dakle svježe meso, ribu, jaja, voće i povrće, kao i na dječje pelene i dječje sjedalice, te na isporuku električne energije i odvoz smeća. Uz to što je podignut osobni odbitak na 4 tisuće kuna, smanjen je porez na dohodak s 24 na 20%, odnosno sa 36% na 30%, što je osjetilo oko 900 tisuća građana. Smanjena je i stopa poreza na dobit za poduzetnike koji ostvaruju prihode do 7,5 milijuna kuna na 10%, što se odnosi na 93% poduzetnika u Hrvatskoj. Oko 150 tisuća mladih ovo ljeto dobilo je oko 700 milijuna kuna povrata poreza, što je utjecalo i na kvalitetu života mladih djevojaka i žena. Uz to, snižena je 5% i stopa PDV-a na sve lijekove, bez obzira izdaju li se na recept ili ne, što je važno i u smislu zdravlja žena. Na temu lijekova, osvrnula bih se i na istraživanje koje sam navela na početku, dakle sudionicama je postavljeno pitanje koliko otprilike troše na lijekove za ublažavanje menstrualnih bolova. U istraživanju je 27% sudionica se može svrstati u kategoriju koja na lijekove troši do 30 kuna, a 36% na lijekove mjesečno troši 30 kuna i više. Ove brojke mi nisu potpuno jasne budući da i sama koristim takve lijekove i znam da ako ste korisnik dopunskog zdravstvenog osiguranja, da 30 Brufen tableta od 60 mg ćete platiti 3 kune, a ako niste korisnik dopunskog osiguranja, platiti ćete 17 kuna 30 tableta. Stoga možemo reći kako smanjivanje stopa PDV-a na lijekove ovaj iznos nikako ne može mjesečno biti 30 kuna, kako je napisano u istraživanju. Sve što sam navela upućuje na to da Vlada vodi brigu o svim građanima, pogotovo o ženama čija je ravnopravnost važan prioritet programa Vlade. Porezna rasterećenja više su pravilo nego iznimka u proteklih 5 godina, što se ne može reći za prethodna razdoblja i prethodne Vlade. Vlada osigurava stabilnost javnih financija, podupire konkurentnost gospodarstva te se bori protiv siromaštva i socijalnog isključivanja. Čim se stvore uvjeti, ide se u smjeru daljnjih poreznih rasterećenja što se čini sustavno i u skladu sa gospodarskim mogućnostima. Podsjetit ću da živimo u vremenima kada smo suočeni s posljedicama pandemije i potresa. Država je samo za mjere očuvanja radnih mjesta i likvidnosti izdvojila oko 17 milijardi kuna s doprinosima. Ako znamo da su štete od potresa i pandemije u iznosu od preko 160 milijardi kuna, kao što je otprilike jedan godišnji proračun, možemo reći da ne možemo gledati selektivno mjere u poreznoj politici jer ona ima izravan utjecaj na prihodovnu stranu proračuna, odnosno na njegovu stabilnost. Zaključno, kao žena mogu razumjeti namjeru za poreznim izmjenama vezanim uz ženske higijenske uloške i tampone koji su trošak za nas žene, no smatram da je ovaj Prijedlog zakona kakav je predložen manjkav te da je potrebno napraviti sveobuhvatnu analizu svih inicijativa za sniženje stope PDV-a u skladu s programom Vlade do 2024. g. kako bi se dodatno rasteretilo građane. U ovim zahtjevnim okolnostima potrebno je odgovorno pristupati pitanjima porezne politike i snižavanju stope PDV-a. Treba isto tako osigurati da se doista dogodi smanjenje cijena, ako država ide u smjeru snižavanja stope PDV-a jer će se jedino tako postići željeni učinak. Ako se cijene ne smanje, građane se neće rasteretiti. Spomenula bih na kraju inicijativu koju je spomenula i predlagateljica zakona na početku, jednog proizvođača higijenskih potrepština i Hrvatskog Crvenog križa koja se zove Jedna za drugu i traje do 30. listopada ove godine. Ta inicijativa omogućuje da se za svaku kupovinu jednog od proizvoda higijenskih uložaka, automatski donira po jedan higijenski uložak za potrebite djevojke. Drago mi je do sada donirano 200 tisuća uložaka potrebitim djevojkama i ženama. Dakle, to je inicijativa nešto čemu doprinos može dati svaka od nas zastupnica, kao i zastupnika. To znači da već danas možemo učiniti nešto za one koji si ne mogu priuštiti higijenske proizvode, već na kraju ovog mjeseca.
Sada će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Dakle, apsolutno smo za sve moguće inicijative. Apsolutno smo za inicijative gdje se kupnjom, i to sam i spomenula, uvodno, gdje se kupnjom pomaže mladim, odnosno ženama kojima je to potrebno. Apsolutno smo za inicijative kojima se u školama, u, na fakultetima, u pojedinim općinama i gradovima gdje žene imaju mogućnost, besplatno dobiti higijenske uloške. HDZ ima puno načelnika, ima puno gradonačelnika. Ima tu i načelnica, pretpostavljam i gradonačelnica, nisam tako baš pažljivo pratila. Pa pokrenite! Pa napravite! Pa pokažite kako bi zapravo vodite računa o ženama. Dakle, sve mjere su dobrodošle mjere i ne, i dapače, prva ću tamo iz one klupe pohvaliti i reći, kao što sam i pohvalila i rekla 2 škole koje su to već pokrenule. Ali, ovo je jedna od mjera, mjera, smanjivanje PDV-a na higijenske uloške i tampone. Ovim Vlada pokazuje svoju, ne empatiju prema ženama, nego tamo gdje Hrvatska je. Prijedlog vam je manjkav. Pa što je tu problem? Dajte amandman, ja ću ga prihvatiti kao predlagatelj, uopće nemam problem da prihvatim amandman u dijelu u kojem ste zaključili da je prijedlog manjkav. Nema nikakav problem, ali nemojmo biti licemjerni. Ja bih više voljela da je Vlada odnosno resorno Ministarstvo financija reklo prijedlog ne prihvaćamo točka, nego onako fino umiveno u rukavicama pa malo prihvaćamo, pa malo ne. Voljela bih da ste vi u ime HDZ-a rekli mi taj prijedlog nećemo prihvatiti, točka. Zašto? Zato što je prijedlog oporbe. Nemojte objašnjavati neobjašnjivo. Riječ je o menstrualnom siromaštvu. Riječ je o menstrualnom siromaštvu koje je zadesilo Hrvatsku, zadesilo je svije. Druge vlade, druge zemlje pokazuju kako to treba riješiti. Ovaj prijedlog govori o tome kako je jedna mjera kojom se to može riješiti u Hrvatskoj, točka. Sve ovo o čemu govorimo je dobro došlo. Čak štoviše uključimo se, napravimo, možemo zajedno otići nema nikakav problem zajedno reći ljudi moji to je dobro na taj način pomažemo ženama. Ali nemojmo nešto objašnjavati neobjašnjivim. Bilo bi puno korektnije da se došlo i reklo mi smo na svom Klubu HDZ-a zaključili da taj prijedlog zajedno sa svojim koalicijskim partnerima nećemo prihvatiti. Kada dođe vrijeme, kada nam iz Europske unije kažu da moramo mi ćemo napraviti taj prijedlog i reći ćemo da tako je. Ja sam uvodno rekla ja nemam nikakvih želja i nemam nikakvih, ja sam sve svoje neke ambicije u životu više-manje ostvarila. Čak sam postala i baka što mi je bila dugogodišnja ambicija. Nije ovisila o meni njena realizacija. Ja nemam potrebu da negdje bude uklesano da je to taj prijedlog. Ali imam potrebu zbog svih mladih žena i djevojaka i svih žena koje si to ne mogu priuštiti koji danas koriste papir, koriste stare krpe da Vlada pokaže da spremni smo smanjit ćemo PDV-e sa 25 na 5%, a mi onda sve žene koje se ovdje nalazimo moramo raditi kampanju da se to zaista vidi i na cijeni higijenskih uložaka. Na žalost evidentno je da to neće proći. Imamo dvije stvari. Prva stvar, dajte amandman. Ja ću ga prihvatiti, pa neka prijedlog prođe. Druga stvar, prisilite Vladu da prijedlog dođe do kraja ove godine i da s 1. 1. stupi na snagu ta izmjena i dopuna zakona i mi ćemo biti zadovoljni. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Mosta sada će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Evo jedini muškarac u ime klubova o ovoj temi. Dakle, ja sam i potpisnik ove inicijative tako da podržavam i osobno, ali i kao Klub podržavamo ovu inicijativu. Naravno razumijemo i državnog tajnika koji kaže može se ići u smjeru snižavanja PDV-a i na ostale higijenske potrepštine, ali to je zadatak Vlade. Mi nismo vidjeli osim ove njegove najave ovdje da Vlada išta po tom pitanju poduzima. I mogu se složiti s kolegicama ovdje koje su prije mene govorile da je potpuno neprimjereno da je PDV-e na novine npr. 5%, a da na higijenske potrepštine je više osim na pelene koje također imaju 5%, ili da je na hranu, mlijeko i ono što nam je svima nužno za život taj PDV-e viši i tu se zapravo pokazuje jedna nekonzistentnost te porezne politike. A meni je ova inicijativa draga iz još jednog razloga. Dakle, pokazuje ono što cijelo vrijeme u svojim istupima tvrdim, dakle da postoji biološka determiniranost i da žene znači imaju određene troškove koje mi muškarci nemamo da u određenim danima, ne znam tko je govorio o tome također bi trebalo razmišljati na koji način tu ženama izaći u susret oko radnog zakonodavstva, a ne da nam se konstantno kroz zakonodavstvo gura rodni identitet, rodna ideologija i da mi kao muškarci i vi kao žene i što se tiče određenih bioloških razlika, načina funkcioniranja nismo različiti. Jesmo. To nije društveni konstrukt. To je posljedica znači biološke determiniranosti, determiniranosti i uvjetovanosti i zato ja podržavam ovu inicijativu. Kolegice Mrak Taritaš ako vi ne uspijete ovo izgurati ja se nadam da će Vlada to, tako da mi je drago evo da smo danas i svi na strani ove biološke uvjetovanosti i determiniranosti i da tražimo dakle da se to uzme u obzir. Evo hvala. Toliko od mene. Nadam se da je Marija Selak Raspudić kolegica zadovoljna s mojim izlaganjem. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i Glasa. Govorit će poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam evo donijela proizvode o kojima pričamo ovdje, ali evo da ne reklamiram proizvođača dakle pričamo danas o ovome o higijenskim ulošcima, tamponima, higijenskim menstrualnim čašicama i sličnim proizvodima. Zašto sam ih došla ovdje pokazati? Pa zato što danas ima puno cura koje kada odu u trgovinu i kupe ove uloške i izađu, kažemo u Splitu sa škartocom, znači u papirnatoj vrećici ih iznose vani jer se srame toga. Srame se izaći u razredu iz učionice i ponijeti iz torbe higijenski uložak i otići u WC je li u toalet, srame se u trgovini, u dućanu, srame se čak neke curice i od svojih roditelja, od oca kod kuće da joj se to događa pa se skrivaju i ne govore o tome. Mi smo danas ovdje čuli nekoliko argumenata o ovom izvrsnom prijedlogu kolegice Mrak Taritaš, nekoliko kontra argumenata, a jedan je vrlo sličan onom argumentu kada smo imali onaj zakon Kazneni zakon kada je oporba ovdje predložila jednu intervenciju Kazneni zakon da se makne onaj 3 mjeseca rok u kojem se mora prijaviti nasilje, pa su rekli izvrstan prijedlog ali mi ćemo to puno bolje pa kada mi budemo na redu onda ćemo to mi implementirati. Pa sličan argument se i ovdje upotrebljava. Dakle, ovo je zapravo izvrstan prijedlog, ali nije cjelovit. Evo misli se samo na uloške, misli se samo na tampone, a nismo mislili na gelove, ovo, ne znam što još drugo sve. Dakle, opet ona priča, tada sam ispričala priču o Matanu i njegovoj Nuši i „Zingerici“, čija se „Zingerica“. Tako je i Matanu bilo jako važno da je „Zingerica“ njegova je li, da nije Nušta to donijela sa sobom u dotu kada se udala, nego da je njegova pa je on razbio njenu i kupio njoj Singericu. Jel' čija je „Zingerica“? Tako i ovdje čiji je ovaj zakon? Nemojmo nikako da je to kolegice Mrak Taritaš, nikako nemojmo to dopustiti da je od oporbe, nego neke od vladajućih. Drugi argumenti su kaže ima i drugih inicijativa. Možemo mi i kupovati iz socijalnih fondova, onih fondova, gradovi mogu kupovati i dijeliti besplatno, pa ovo, pa ono, pa što ćemo sa PDV-om. Može. Sve može. Ima jedna firma u Splitu zove se „Može, sve može“. Dakle, ajmo smanjiti PDV-e ali ajmo i te inicijative. Dakle, nitko ne brani, ovo nigdje nije napisala kolegica Mrak Taritaš. Nigdje nije napisala ako smanjite PDV-e evo nećemo druge inicijative podržavati. Evo ajmo probati i jedno i drugo. I treći argument kojeg je ovdje poštovani tajnik iznio kaže: „Ako smanjimo PDV-e neće se smanjiti cijene.“ Pa što onda uopće smanjujemo PDV-e? Nema ga više. Dakle što uopće, jesmo same žene ostale? A genijalno. Super. Bravo. Osim predsjedavajućeg. Oprostite ja uvijek [[Upadica Reiner: Vidim da ste već krenuli sa rodnom jednakošću, mene ni ne računate za muškog više.]] Oprostite. Da sa rodnom ideologijom. E ispričavam se. Ustvari mi žene i svi koji se tako osjećaju hoćemo to tako reći? Dakle, neće smanjiti cijene ako smanjimo PDV-e. Pa evo ja se pitam zašto uopće smanjujemo? Zašto nije 25% ono bez ikakvih nekih specijalnih stopa? Zašto nije 25% za svih? Jel' zašto uopće smanjujemo? Jer tko zna neće smanjivanje neće uzrokovati smanjivanje cijena. Danas na današnji dan više od 800 milijuna žena i djevojaka u dobi između 15 i 49 godina evo danas ovaj čas ima menstruaciju, dakle menstruaciju. Pričamo ovdje cijelo vrijeme o menstruaciji. Milijune njih nemaju pristup uopće toaletu. Nemaju seksualno obrazovanje. Nemaju šansu da idu u školu. Od higijenskih proizvoda imaju evo čuli smo krpe, WC papir, novine, ne znam što sve rade curice. Moraju dakle ponovno … [[ne razumije se]] često ne znaju što je to uopće menstruacija, kamoli da je to normalna i prirodna pojava. Ima toga i u Hrvatskoj. Ovo su podaci nekih studija koji pokazuju da 70% djevojčica u Indiji nisu znale što se događa kada su prvi put dobile menstruaciju. Toga ima danas u 21. stoljeću i u Hrvatskoj ne bi vjerovali. I onda kada se spominje seksualno obrazovanje u školama kažu e to je ideologija, to je ovo, ono, a zapravo curice treba naučiti što je to menstruacija. Imate, znate ono pitam Lastana, pa ima pitanja curica od 10 godina– „Jao, pogledao me krivo dječak mogu li zatrudniti?“. Dakle, treba nam seksualno obrazovanje u školama. Nedovoljna informiranost sve više postaje uzrokom toga što žene i djevojčice stigmatiziraju, diskriminiraju, na njima se kada su neobrazovane lako vrši i nasilje. Čak ih se lišava osnovnih stvari kao što su hrana, voda ili krov nad glavom. Dakle, tabui, kulturološke norme, nedostatak obrazovanja o menstruaciji mogu doprinijeti da sve veći broj djevojčica napusti školu. Često to vodi i ranom sklapanju braka, ranoj trudnoći kao i ciklusu siromaštva koji se prenosi s generacije na generaciju. Znači vrlo je važno da razgovaramo o menstruaciji. Od toga evo kao što sam rekla ti tabui koji postoje, curice koje ne znaju što im se događa preko toga kada kupuju ove higijenske potrepštine da se srame, izlaze iz trgovina sa papirnatim vrećicama i dio djevojki i curica uopće ne zna što je to. Dakle, moramo se boriti protiv te stigme povezane s menstruacijom i za okončanje menstrualnog siromaštva koje nije samo problem ekonomski nerazvijenih zemalja. Vrlo vjerojatno ga je osjetila barem jedna vama bliska osoba. Prema istraživanju o menstrualnom siromaštvu kojeg je provela Udruga za ljudska prava i građansku participaciju krajem 2020. godine menstrualno siromaštvo je prisutno i u Hrvatskoj. Govorila je o tome nešto i o tim brojkama kolegica ranije. Dakle, 1/3 žena u Hrvatskoj prisiljena je štedjeti na ulošcima jer ih ne mogu sebi priuštiti jer su im preskupi. Dio njih kupuje manje kvalitetne proizvode. Dio njih evo čuli smo mora koristiti ne znam tampone duže od 8 sati što je opasno za njihovo zdravlje sve zbog toga jer ih ne mogu sebi priuštiti. Danas se to evo u Hrvatskoj tretira kao luksuz, kao kino ulaznice, kao hotelski smještaj, kao dnevne novine. Nedavno smo imali istraživanje o seksualnom obrazovanju u školama i čak 78% ispitanih bi seksualno obrazovanje u školama učinilo obveznim. Iz Ministarstva znanosti i obrazovanja podsjećaju da postoji međupredmetna tema zdravlje u kojoj se uči o temama poput spolnog zdravlja, spolnih odnosa, odgovornog spolnog ponašanja, spolno prenosivih bolesti itd. Međutim, nemamo, dan danas nemamo jasnih pokazatelja o ishodima takvog učenja kada je to ne poseban predmet nego međupredmetna tema. Međupredmetna tema to znači da se o svemu pomalo to uči u svakom od predmeta. U biologiji, u kemiji, u ne znam na satu razrednika itd. Dakle, nema posebnog predmeta. Zatražili smo na jednom od sastanaka Odbora za znanost i obrazovanje tražili smo od Ministarstva studiju istraživanja koje bi nam dalo točno te podatke o kvaliteti takvog tipa edukacije kroz jednu međupredmetnu temu. Edukacija koja zagovara pozitivan pristup seksualnosti poštuje ljudska prava, ravnopravnost spolova, pridonosi tolerantnoj i otvorenoj društvenoj klimi te međusobnom razumijevanju i poštivanju. Učinkovitija je u poticanju odgovornog seksualnog ponašanja i odgađanja stupanja u seksualne odnose. Kako pokazuju evaluacijske studije programa koje se provode u zemljama koje u sustavu školstva imaju uvedeno sveobuhvatno seksualno obrazovanje ono doprinosi i smanjenju broja neplaniranih trudnoća, sprječavanju širenja spolno prenosivih bolesti, a ključno je u prevenciji nasilja u vezama i seksualnog nasilja uopće. Istaknuli su evo povodom predstavljanja rezultata ovog istraživanja iz CESI-e. Dakle evo pozivamo Vladu, pozivamo vas ovdje sve skupa da podržimo ovaj prijedlog da se smanji porez na menstrualne potrepštine, da se potakne promicanje evo ovdje ću reći i višekratnih menstrualnih potrepština kao jednog od rješenja, što prije u škole uvede seksualno i zdravstveno obrazovanje. A dakle evo nismo čuli do sada neki validan argument zašto Vlada ovo ne bi prihvatila kada evo i sami kažu da je dobra ideja. Pa evo, neka „Zingerica“ ovaj put bude na strani oporbe. Hvala.
Hvala. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu, pa će prva govoriti poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice, nema više ni državnog tajnika, nema ni kolega. Samo je tu sada potpredsjednik kojeg sam već pozdravila. Kao što smo već čuli ovdje u ovoj raspravi procjenjuje se da svaka žena u Republici Hrvatskoj tijekom svog života samo zato što je žena, iz ni jednog drugog razloga, samo zato što je svojim rođenjem kao žena predodređena da ima menstrualni ciklus u trajanju od nekoliko desetaka godina u intervalu koristi potrepštine: uloške, tampone i menstrualne čašice, pri tome plati oko 7 i pol do 8 tisuća kuna poreza samo na dodanu vrijednost. Taj porez u Hrvatskoj svi dobro znamo iznosi 25%. I kada bi se on uistinu smanjio prema ovom Prijedlogu zakona ne bi ovdje bilo riječ o velikoj uštedi novca. Ne bi ovdje bilo riječ čak ni o velikoj uštedi za žene, ali bi bila riječ o velikom koraku, velikom koraku koji bi pokazao da je Hrvatska progresivno društvo, da je Hrvatska društvo u kojoj na snazi nisu seksistički zakoni, da je Hrvatska društvo u kojoj konačno idemo k punoj ravnopravnosti spolova, jer ovo o čemu danas pričamo je izjednačavanje žena i muškaraca. Ovo o čemu danas pričamo je seksistički porez koji je uvjetovan koji se odnosi na žene samo iz razloga što su one rodno uvjetovane kao žene. I to je ono što je pitanje dostojanstva. Iza tog zakona kriju se i drugi niz problema u hrvatskome društvu o kojem smo ovdje govorili, o kojem ću i ja pokušati nešto reći. Ali da imamo cjelokupni kontekst reći ću još neke stvari. Mnogo europskih zemalja uvelo je smanjenje porezne stope na ženske higijenske potrepštine. Čak je Europski parlament 2019. godine usvojio Rezoluciju o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u Europskoj uniji kojom se zemlje članice između ostalog pozivaju da za ženske higijenske potrepštine izuzmu plaćanja PDV-a. To se očekuje da će se dogoditi do kraja 2022., pa je onda i za očekivati da ćemo mi još jednom u ovome mandatu o tome raspravljati. Ali taj puta na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, na prijedlog vas kolegice i kolege sa ove desne strane. Jer će tako trebati učiniti naš premijer Andrej Plenković jer će dobiti direktivu Europske unije. Sada je to drugi slučaj. Tada će ovi argumenti koje mi iznosimo danas biti vaši argumenti. Jedva čekam tu raspravu. Jedva čekam taj trenutak, jer tada ćemo pokazati da smo bili i danas u pravu. Bit će to brzo, za godinu dana. Prihvaćanjem ovakve dopune zakona smanjila bi se neravnopravnost u poreznom sustavu s obzirom da se radi o potrepštinama koje koriste isključivo žene. Ako govorimo o ulošcima za muškarce onda su to ulošci za inkontinenciju, a ti ulošci su i za žene i za muškarce. Ovdje ne govorimo o tome. Ovdje govorimo o higijenskim potrepštinama i higijenskim ulošcima koji su isključivo vezani za mjesečnicu, za ciklus koji je u fertilnoj dobi karakteristika žena, u fertilnoj dobi između 15. i 50. godine, u dobi u kojoj očekujemo da žene u Republici Hrvatskoj rađaju novu populaciju, rađaju novo stanovništvo. To su demografske mjere između ostalog. Pa potaknimo žene da sa te 2, 3 kune po jednom paketiću higijenskih uložaka, tampona ili nešto više novaca po jednoj menstrualnoj čašici mjesečno zapravo poboljšaju svoj standard, da budu zadovoljnije, da se osjećaju ravnopravnije, da možda djetetu koje će sutra roditi zato što su zdrave žene, zato što su tijekom menstruacije imale kvalitetne higijenske potrepštine, zato što su imale kvalitetne higijenske uvjete da rađaju zdravu djecu, da ih rađaju što više za ovo zadovoljno društvo to bi bile demografske mjere, a ne reći da bi ovakve izmjene zakona izazvale i niz drugih potreba mijenjanja drugih kategorija. Ponavljam nisu drugotne, nismo druge kategorije društva. Mi smo žene. Činimo 51% stanovništva u Republici Hrvatskoj i imamo pravo biti ravnopravne. Molim vas pomozite da ovo ne bude seksistički primjer poreza na žene u Republici Hrvatskoj, mi to možemo. Ako nećemo uspjeti danas, onda ćemo za godinu dana na prijedlog premijera Plenkovića.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Orešković.
Hvala predsjedavatelju, hvala vama kolegice na izuzetno energičnom, ostrašćenom ali u pozitivnom smislu ostrašćenom i vrlo informativnom izlaganju. U potpunosti ste u pravu. Kada govorimo o učincima ovog poreza on doista jest seksistički, ali evo uzet ću tu jednu malu dozu neću reći zaštite Andreja Plenkovića, nego razumijevanja njegovog stanja. Ne mislim da smo mi ciljano išli za tim da Hrvatska ima seksistički zakon, nego je ovdje veći problem to što žene u ovom društvu nisu cilj, nisu prepoznate, nisu potrebne, nisu važne, ne prizna se potencijal njihove uloge i doprinosa u društvu. I glavni razlog leži u onom drugom što su rekli. Ako prihvate ove promjene izazvat će to i čitav niz drugih. Meni se zapravo čini da ovo nije seksistički zakon seksizma radi, nego je ovdje problem to što se ova desna strana, HDZ-ova strana naprosto boji uloge prisutnosti i moći žena. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Poštovana kolegice Dalija, pa potpuno ću se ja sa vama složiti. Ovdje imamo problem da su ove naše kolegice, žene iz parlamentarne većine dobile jedan težak zadatak, dobile su zadatak da one danas moraju rušiti ovaj vrlo kvalitetan razuman prijedlog. Ja znam kolegice da to vama nije lako, ali mi je žao što bar nema ni jednog kolege da vam u tome pomogne. Ostale ste same. Ne znam da li ćete ostati same i u drugim trenutcima kad će muškarci misliti na sebe. Da li ćete i onda ostati same? Naime, važnost menstrualnog zdravlja kolegice Orešković zanemarivana je kroz povijest i to zbog androcentrizma unutar zdravstvenog znanja i sustava širom svijeta. Koncept androcentrizma uzima muško tijelo kao normu i primjer za sve ljude što se u zdravstvenom kontekstu dovodi do nevidljivosti žena, ženskog tijela i ženskog zdravlja u zdravstvenoj znanosti, politici i praksi a to je zato što većinu zakona donose upravo muškarci.
Poštovana zastupnica Puljak. Pardon, povreda Poslovnika. Tko je dignuo povredu Poslovnika?
Poštovana kolegice Krivac, evo povreda Zakona, Posavec Krivec. Povreda članka 238. Jer nemojte vrijeđati, mi nismo ostale same, ali koliko vidim da i vi ste ostale same u ovoj vašoj drugoj strani. Pa prema tome, ostale smo tu do kraja da slušamo vaše izlaganje, vaše replike i da tu ostanemo i da čujemo što imate za reći. Hvala.
Poštovana kolegice Drven-Budinski ja sam vas prošli puta upozorio. Ovo vam je treća sada opomena, pa sukladno članku 240. stavak 2. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Ovo je bila tipična replika. Mogli ste je koristiti kao repliku, zlorabili ste Poslovnik Sabora. Odgovor na repliku poštovane, pardon poštovana zastupnica Puljak. Pardon.
Povlačim poštovani potpredsjedniče povredu Poslovnika jer ste vi primijetili da je riječ o replici. Hvala.
Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice rekli ste da je ovo, ovaj zakon predstavlja jednim dijelom i demografsku mjeru. Možda se ne bi svi složili, možda je demografski da žene što više rađaju pa onda i nemaju menstruacije pa im ne trebaju ovi proizvodi. Možda je to bolja demografska mjera. I onda zbog toga evo možda ova strana ne želi podržati zakon. Ali ono što sam htjela pitati kako gledate na to, evo kad smo već spominjali ovdje u Saboru i novozelandsku premijerku. Ona je kazala, dakle u Novom Zelandu, jedna od 12 osoba propušta nastavu zbog menstrualnog siromaštva. To se sigurno događa i u Hrvatskoj. Dakle, kako gledate na to kad mladi i mlade cure, djevojčice propuštaju nastavu jer jednostavno sebi ne mogu priuštiti ove proizvode, ostaju kod kuće i evo snalaze se kako znaju i umiju. Hvala.
Poštovana zastupnica Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovana kolegice. Potpuno ste u pravu. Ovdje je riječ o stigmatiziranju djevojčica mladih žena, o tome da se one teško socijaliziraju u situaciji kada su siromašne i kada zbog menstrualne, zbog mjesečnice i menstrualnog ciklusa one moraju izostajati sa nastave. Možda nekima nije jasno da to što je Novi Zeland jako daleko ima slučajeva i ovdje u Hrvatskoj. Možda nama iz ove saborske dvorane nije jasno u kakvim uvjetima ljudi na terenu i u Hrvatskoj žive. Dakle, mi se danas ovdje moramo boriti za to da sačuvamo žensko dostojanstvo, da sačuvamo dostojanstvo tih mladih djevojaka i da ne dolazi do nikakve stigme. To da li će neka žena u svojoj ponavljam fertilnoj dobi roditi ni jedno, jedno, petoro ili 18 djece njeno je osobno pitanje i njeno je osobno pravo. Ali ako će žene u menstrualnom ciklusu imati sve higijenske uvjete da budu zdrave, onda će i ta djeca biti zdrava i onda je veća šansa da ih rađaju sve više. U protivnom zbog raznih infekcija, zbog nehigijenskih uvjeta možemo očekivati lošu sliku. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Romane Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Pa evo nakon ovog izlaganja od kolegice Ivane Posavec Krivec mislim da bi komotno mogli zaključit ovu raspravu i to bi bilo to, ali eto idemo dalje. Udruga za ljudska prva i građansku participaciju Pariter iz Rijeke provela je on-line istraživanje o temi menstrualnog siromaštva krajem 2020. godine što je ujedno i prvo istraživanje ovakvoga tipa u Hrvatskoj te ujedno i jedno od rijetkih istraživanja o menstrualnom siromaštvu u Europi. Trećina žena prisiljena je štedjeti na ulošcima jer su im preskupi. Dio njih zbog previsokih cijena kupuje manje kvalitetne menstrualne potrepštine, dok više od 10% građanki Hrvatske ne može kupiti dovoljno uložaka da bi ih redovito mijenjale. Podjednak postotak njih ne može si priuštiti uloške uopće. Na žalost ovi proizvodi nemaju povlaštenu stopu PDV-a. Ona je i dalje 25 što ih čini još više financijski nepristupačnima. Svaka žena u Hrvatskoj tijekom života plaća oko 8 tisuća kuna poreza samo zato što je žena i što koristi higijenske uloške ili tampone. Pa hajmo ugledajmo se na europske zemlje koje su uvele manju poreznu stopu na ženske potrepštine. Čak je i Europski parlament 2019. usvojio i Rezoluciju o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u Europi kojom se pozvalo zemlje članice da ženske higijenske potrepštine izuzmu iz plaćanja PDV-a. A što se kod nas događa? U Hrvatskoj djevojčice izostaju iz škole zato što su djevojčice. Mislim da ne postoji očitiji primjer nejednakosti položaja muškaraca i žena od činjenice da žene svaki mjesec plaćaju cijenu za higijenske potrepštine koje su nam nužne. A prijedlog za ukidanje menstrualnog siromaštva za početak smanjivanjem stope na 5% je u vašoj ingerenciji Vlado. Znam da mnoge kolegice i kolege, osobito političari i političarke ne razumiju prioritiziranje ovakvih mjera, ali da budem sasvim jasna nije stvar u tome što si mi osobno njegu možemo priuštiti. Ni jednoj djevojčici tijelo ne smije biti prepreka za pristup obrazovanju ako ćemo back to basic stvarno žene izdvajaju novac samo zato što su žene. Voljela bih čuti jedan racionalan argument protiv ovoga što sam sve iznijela, jer iskreno meni niti jedan ne pada na pamet. Ova izmjena je jednostavna, a ispravlja jednu zaista objektivnu nepravdu.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolegice dobro večer svima. Govorimo znači o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost kojem je predlagateljica zastupnica Anka Mrak Taritaš. Imamo istovremeno i mišljenje Vlade Republike Hrvatske koja Hrvatskom saboru predlaže da se ne prihvati predmetni zakon. Na prvi pogled kao žena i kao majka ženskog djeteta odmah bi se složila sa ovim prijedlogom, ali zaista na prvi pogled. Da bi se ova tema bolje razumjela potrebno je reći neke stvari i s ekonomskog i s fiskalnog aspekta, jer to je porez koji je u Republici Hrvatskoj u upotrebi od 1998. godine kada je krenuo kao jednostopni porez od 19% da bi se kasnije počelo uvoditi smanjenje za neke kategorije. Najprije je to bio nulti porez, pa 5%, 10, 13, a osnovna stopa je danas 25%. U javnosti se često mogu čuti prijedlozi o potrebi uvođenja novih ili smanjenja postojećih sniženih stopa PDV-a. Najčešće ih nude različite interesne skupine kojima pogoduje uvođenje takvih nižih stopa. Nekad je to iz ekonomskih razloga, a nekada je to iz socijalnih kao što je to današnji prijedlog. Takvi prijedlozi su razumni jer svaka djelatnost želi zaštititi svoje interese, ali se na žalost često temelje na paušalnim ocjenama bez ikakvih dubljih analiza, te se ističu uglavnom prednosti nekih mjera, ali se ne govori o učincima pojedinačnih smanjivanja poreznih stopa. Ne govori se o tome koliko snižene stope pridonose narušavanju porezne osnovice i ujedno gubitku poreznih prihoda u državnom proračunu. Osnovni problem u korelaciji snižavanja stope PDV-a i dostupnosti menstrualnih higijenskih potrepština o kojima danas govorimo je što primjenu snižene stope nije moguće ograničiti na najugroženije skupine s obzirom na to da proizvode u ovom slučaju higijenske potrepštine kupuju i žene s višim dohotkom koje nisu ciljana populacija za predmetno sniženje PDV-a. Pa je upitna njena učinkovitost i u slučaju, čak i u slučaju da trgovci predmetno smanjenje zaista i poštivaju i da ga iskoriste za smanjenje menstrualnih higijenskih potrepština, ali mi jako dobro znamo da to nije slučaj. Pa i da snizi se taj PDV-e budući se većina proizvoda je zaista iz uvoza dogodit će vam se da umjesto uložaka sa mirisom lavande za mjesec dana imamo s mirisom ruže, a ruža je skuplja za uzgoj pa će i ti ulošci biti skuplji, a lavande više neće biti za kupiti. Znači socijalni transferi nižim dohodovnim skupinama bili bi puno efikasnija i učinkovitija mjera za rješavanje menstrualnog siromaštva, nego što je to snižavanje stope PDV-a. Snižavanje PDV-a je za predlagatelje koji žele pokazati brigu o određenoj populaciji najjednostavnija mjera. Međutim, ona je po učinkovitosti u razini kozmetičkih i populističkih mjera naročito u ovom slučaju, jer čak i uz uvjet da trgovci smanje cijenu proizvoda to se neće dogoditi jer ona osoba koja nije imala 30 kuna mjesečno teško da će imati i 25 kuna za higijenske potrepštine. Ali smatram da otvaranje teme menstrualnog siromaštva ima smisla i potrebno je, jer postoji kategorija naših sugrađanki koje nemaju dovoljno novca za kupovinu menstrualnih higijenskih potrepština. Već smo par puta spominjali rezultate istraživanja koje je provela jedna Udruga za ljudska prava i upravo iz tih preporuka vidljivo je, ono kada sam gledala te preporuke iz istraživanja prvo što me je zabrinulo je ginekološka zaštita. Zabrinjavajuće je da 24% ispitanica nema izabranog ginekologa preko HZZO-a. Menstrualni analgetici dostupni su besplatno ali bi te djevojčice, djevojke, žene morale otići kod ginekologa pa i to može biti svojevrsna motivacija za odlazak na preglede, konzultacije, pa i oko kontracepcije i svih ostalih stvari. Znači da se proračunom osiguraju sredstva za nabavu menstrualnih potrepština za osobe koje su lošeg imovinskog stanja. Na taj bi način osobe koje bi trebale biti evidentirane ili u Centru za socijalnu skrb ili kod liječnika mogle dobiti recept, uputnicu, kupon za besplatnu ili povoljniju kupovinu higijenskih potrepština, da se u školama na zahtjev mogu preuzeti menstrualne potrepštine i kod razrednika, pedagoga, psihologa. Znači ja podržavam sve napore da se ženama osiguraju menstrualne i higijenske potrepštine. Zaista ne želim da u mojoj zemlji žive žene koje nemaju za uloške, ali snižavanje PDV-a to im neće omogućiti.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Dakle pažljivo sam slušala vaše izlaganje. Da, menstrualno siromaštvo je svakako jedna od podtema, jedan od razloga predlaganja ovog zakona ali nije jedini. I vidim da vam je ponovno promaknula suština. Dakle, ovo su higijenski proizvodi koji su meni potrebni, potrebni su svim ženama u ovoj saborskoj, u sabornici barem u nekoj fazi života. Dakle, ovo su proizvodi koji meni trebaju. Gospodinu Reineru koji sjedi iza vas ništa od ovoga ne treba niti sa lavandom, niti bez mirisa lavande. I meni je doista neshvatljivo kako ste mogli krenuti sa svojim izlaganjem da ga kao žena, kao majka djevojčica podržavate. Sve je tu razumno, sve je tu opravdano. Ali evo to malo simbolično snižavanje stope PDV-a narušilo bi stabilnost poreznog sustava ovih nekoliko higijenskih potrepština. I to govorite vi kao članica političke stranke koja se hvali sa svojih 6 krugova poreznih reformi. Pa kao da se hvalite sa 6 krugova pakla.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Poštovana kolegice Dalić, znači današnji predmetni zakon odnosi se na menstrualno siromaštvo, znači na žene koje si ne mogu priuštiti higijenske, menstrualne potrepštine a vjerujem da vi budući ste zastupnica u Hrvatskom saboru imate sasvim solidna primanja. Sebi možete priuštiti higijenske uloške koje god poželite. Znači nije poanta da se svim ženama, pa nije ni gospođi Taritaš danas bila namjera da se svim ženama omogući pojeftinjenje higijenskih potrepština, nego ženama smanjenje imovinske moći koje nemaju za higijenske uloške. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] [[Upadica Reiner: Molim vas, molim vas nemojmo iz klupa. Nemojmo iz klupa molim vas!]] Ali nekima to, ali dozvolite da završim. Ali to ženama koje imaju bolju kupovnu moć i bolje imovinsko stanje ne znači ništa. Pa da li biste vi radije svima snizili nego onima koji nemaju dali besplatno pitam vas?
Repliku ima poštovana zastupnica Glamuzina.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice Anita, mogu ovako prvim imenom, znamo se dobro. Poanta, dakle adresira se menstrualno siromaštvo da. Rekli smo u izlaganjima da te dvije, tri,kune neće učiniti možda ekonomsku razliku. Čine suštinsku principijelnu simboličku razliku iskorjenjivanja nepravde, neravnopravnosti spolova. Ovo je seksistički zakon koji odražava postojanje neravnopravnosti spolova u hrvatskom poreznom sustavu. I ne samo u hrvatskom. Poanta je koja meni smeta. Vjerujem da smeta i vama, vi ste članica Odbora za ravnopravnost spolova. Da nije korektno da ja kao žena plaćam porez koji kolega Reiner ne plaća. I to nas vrijeđa sve bez obzira na razinu naših primanja. Borimo se protiv neravnopravnosti spolova. To što će to imati dodatni učinak na menstrualno siromaštvo kao jedna od mjera koja se predlaže u borbi protiv tog problema je dodatni benefit, ali nije osnova ovog prijedloga. Osnova je iskorjenjivanje neravnopravnosti.
Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Zaista mislim da se smanjenjem stope PDV-a na menstrualne potrepštine i to sa 25 na 5% što je u biti kad to preračunate čak i zanemarivo smanjenje. I kao što sam rekla, tko nema 20, 30 kuna neće imati ni 25 posto kuna. Ali zaista morate bit svjesni da oni koji upravljaju ovom državom moraju misliti i o PDV-u i o punjenju proračuna i svega. Najlakše je biti u oporbi i tražiti nešto i ne misliti kako će se nešto isfinancirati, da li će se moći. Tu se ne razmišlja o ravnopravnosti. Prema tome, nije HDZ za to da žene budu u neravnopravnom položaju. Ali u svakom slučaju mislim da ovaj današnji prijedlog zaista nema smisla i da neće napraviti zaista ništa po pitanju menstrualnog siromaštva.
Poštovana zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Pocrnić Radošević zaista nije lako slušati kako se kolegice iz oporbe zalažu za žene, a mi smo kao protiv toga da se ženama pomogne. Dajem za pravo kolegicama koje su prvi put u Hrvatskom saboru i koje se trude pomoći ženaHvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Pocrnić Radošević zaista nije lako slušati kako se kolegice iz oporbe zalažu za žene, a mi smo kao protiv toga da se ženama pomogne. Dajem za pravo kolegicama koje su prvi put u Hrvatskom saboru i koje se trude pomoći ženama. Međutim, ja sam bila tu i 2011., 2012. Kada su neke kolegice koje su malo prije tu se zalagale kao kolegica Ivana Posavec Krivec tako žustro pričale o ženama i njihovim pravima i pomoći, podigle ruku za podizanje PDV-a na iste te uloške sa 22, 23 na 25%. Pitam se da li su onda bile žene i da li su se onda sjetile da bi bilo dobro pomoći tim istim ženama. Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Pocrnić Radošević zaista nije lako slušati kako se kolegice iz oporbe zalažu za žene, a mi smo kao protiv toga da se ženama pomogne. Dajem za pravo kolegicama koje su prvi put u Hrvatskom saboru i koje se trude pomoći ženama. Međutim, ja sam bila tu i 2011., 2012. Kada su neke kolegice koje su malo prije tu se zalagale kao kolegica Ivana Posavec Krivec tako žustro pričale o ženama i njihovim pravima i pomoći, podigle ruku za podizanje PDV-a na iste te uloške sa 22, 23 na 25%. Pitam se da li su onda bile žene i da li su se onda sjetile da bi bilo dobro pomoći tim istim ženama. ma. Međutim, ja sam bila tu i 2011., 2012. Kada su neke kolegice koje su malo prije tu se zalagale kao kolegica Ivana Posavec Krivec tako žustro pričale o ženama i njihovim pravima i pomoći, podigle ruku za podizanje PDV-a na iste te uloške sa 22, 23 na 25%. Pitam se da li su onda bile žene i da li su se onda sjetile da bi bilo dobro pomoći tim istim ženama.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Hvala kolegice. Evo da su kolegice malo bolje slušale mogle su čuti da sam rekla da bi bila i za to da se proračunom osiguraju sredstva za nabavu menstrualnih potrepština za osobe koje su lošeg imovinskog stanja. One bi to mogle dobiti na recept, uputnicu, kupon ili kako god. Ali isto kad ste već spomenuli pa nije menstruacija, menstruiraju žene od kada je HDZ na vlasti. Ne znam zašto vi to niste recimo tražili kad ste vi bili ministrica ili kad ste vi bili u Vladi. Pa ne znam zašto ostalim vladama to niste radili? Pa nije menstruacija nastala onda kad je Andrej Plenković došao na vlast? Pa mislim stvarno nemojte da moramo još se i smijati.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena kolegice Pocrnić Radošević. Svi se slažemo ovdje da menstrualni proizvodi ne smiju biti luksuz nikome, žene ne smiju biti žrtve menstrualnog siromaštva i ja sam sigurna da će Vlada nastaviti i dalje sa poreznim rasterećenjem jer se sustavno i do sada brinula o tome i u prethodnih pet krugova je pokazala koliko je rasteretila građane, kućanstva, ali i gospodarstvo. Ali ono što mene zabrinjava u ovoj anketi je podaci koji kažu da 24% ispitanica nema izabranog ginekologa, toplu i tekuću vodu na poslu nema 18% sudionica, 23,8% sudionica je navelo da nemaju mogućnost odlaska na pauzu zbog pružanja i održavanja menstrualne higijene tad kad im je potrebno. Puno onih podataka koji se tiču ženskoga zdravlja je ovdje možda većih i značajnijih od ovoga, ali slažem se da žene ne trebaju biti žrtve menstrualnog siromaštva.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala kolegice što ste ukazali na ovo. Upravo te stvari koje ste vi naveli su ono što mene brine i mislim da su to problemi koje treba sustavno rješavati. Jer sjetimo se samo žena koje rade na kioscima, koje rade na tržnicama, koje rade na mjestima gdje nemaju dostupan toalet. Pa i na raznim mjestima. Pa može li jedna žena ako se prijavila za raspravu i mora ići obaviti nešto tog tipa reći predsjedavajućem eto ja sam išla ono tipa promijeniti uložak, a vi ste me makli sa rasprave i nemam pravo se cijeli dan vratiti. Jel' to tako? Znači u svim ne samo u zanimanjima nekim u tvornicama ili negdje službeno. Pa evo čak i u Hrvatskom saboru žene su neravnopravne po tom pitanju. Pa hajmo se mi sa tim pozabaviti, a nekim socijalnim transferima ćemo riješiti nedostatak higijenskih potrepština. To bi bila borba za ženska prava i vjerujem da bi se tu svi zajedno mogli složiti oko toga. Hvala.
Hvala. Sad će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ne okrećimo pilu naopako i nemojmo se sprdati sa ženama zato što su žene. Pod jedan, ovo nije riječ o prijedlogu zakona koji na bilo koji način politički ili ideološki obojen. Ja vas pitam da li se mi ne razumijemo ili se ne želimo razumjeti. Smanjivanje PDV-a sa 25 na 5% je iz razloga što je to PDV dakle PDV koji plaćamo samo zato što smo žene. Točka. Socijalna kategorija spada negdje drugdje. Socijalna rasprava spada negdje drugdje. Najlakše se sprdat, najlakše se ismijavat, najlakše je reći evo mi imamo tog svog velikog vođu. Kolegice iz HDZ-a pa vi ćete za godinu dana glasati za ovaj porez. Pa vi ćete za ovakvu jednu izmjenu zakona glasat za godinu dana i vi iste te koje sad govorite da je nepotpun, da je ovakav ili onakav. Kad EU donese direktivu jer je sad za vrijeme predsjedanja Portugalom intencija da se donese vi iste koje sad se tu sprdate ne razumijete, govorite ovo ili ono ćete okrenuti pilu naopako i reći kako je to potrebno, da je to pokazatelj kako Vlada vodi računa o ženama. Okrenut ćete pilu naopako i glasati. Dakle, imamo tri opcije. Imamo opcije dajte amandman ja ću ga prihvatiti. Opcija b) neka Vlada dođe sa ovim prijedlogom, nek' oni dođu sa ovim prijedlogom što prije u hitnoj proceduri mi ćemo ga kao oporba prihvatiti i isto ovo što govorimo u ime ili predlagatelja ili kroz raspravu ćemo prihvatiti. I treća opcija, pa prihvatite ovo. Dakle, kad vama vaš premijer Plenković kaže da, to treba onda ćete glasati za to i govoriti o tome da je to baš dobar prijedlog. A sad ismijavate i sprdate. Ne ismijavate se i sprdate sa mnom. Ja sam navikla svašta i svakakvih sam batina dobila u životu, pa me neće ovo nešto specijalno pomesti. Ismijavate se sa 51% stanovništva ove zemlje, ismijavate se sa ženama koje plaćaju porez samo zato što su žene i probajte razumjet to. Dakle, svi socijalni programi koje predlažete, sva sredstva iz EU koja ćete osigurati za to da higijenski ulošci budu besplatni. Čak štoviše, dapače podržat ćemo. Ali nemojte lijepo vas molim kolegice ismijavati se sa ženama samo zato što su žene. Hvala.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo sam zapisala nekoliko replika na dosadašnja izlaganja. Zaboravila sam kolegi Grmoji reći prije nego je pobjegao koji je ovdje sa govornice on se i dalje boji dviju riječi, a to je rodna ideologija. To ono izgovara sa, trese mu se cijelo tijelo kad tako kaže i htjela sam mu samo reći to što smo rodno različiti ne trebamo biti i rodno neravnopravni. Evo ako nas gleda kolega iz kluba. Ponovno ovdje čujemo argumente na prvi evo rekli ste kolegice, na prvi pogled bi se složila i kao žena i kao majka, kao cura ali uvijek neko ali. Ali poslije ćemo, kasnije ćemo kad dođe neka cjelovita porezna reforma, novi krug poreznih reformi. Do sad smo ih imali četiri, pet ali i dalje poslovni sektor misli da smo porezno najopterećenija zemlja u EU. Dakle, nikako u tim poreznim krugovima rasterećenja da postanemo privlačna zemlja i za poslovni sektor, ali evo i za ljude koji sve više bježe iz Hrvatske. Ali da sad ovu raspravu ne širimo priču o kvaliteti i uvjetima života u Hrvatskoj i uvjetima poslovanja. Evo još nekih podataka. Kažete 24% nema izabranog ginekologa i to je strašno i to je zaista strašno. Evo ja ću opet se vratiti na temu uvedimo seksualno obrazovanje, zdravstveni odgoj u škole, građanski odgoj u škole koji će naše curice naučiti tome koliko je važno da imaju izabranog ginekologa. Argument onaj zašto niste ranije to predložile kad ste vi bili na vlasti. Pa mislim ti su argumenti ono sad smiješni. Nemojmo ko mala djeca. Ja imam troje djece, pa kad mi dođu sa tim argumentima mama zašto ovaj, zašto onaj, zašto ti nisi prije, zašto ti nisi poslije. Pa evo nisu prije, evo klečat će na kukuruzu i isplakat će taj grijeh, ali evo sad se predlaže pa mislim je li razlog to za ne prihvatit zato što ga niste predložili kad ste vi bili na vlasti. Pa mislim to je ono jedan od najglupljih argumenata koje vrlo često čujemo ovdje u sabornici. Dakle, ovo je jedan prijedlog koji evo kako smo rekli briše onu neravnopravnost. 50% stanovnika države miče neravnopravnost, žene plaćaju porez na ovo, muškarci ne koriste higijenske uloške, tampone, menstrualne čašice i ne znam što sve ne. A ovo je prilika da tu nepravdu u poreznom sustavu ispravimo, da damo šansu curicama koje danas sebi ne mogu priuštiti ove proizvode da ih priušte, da ne izostaju iz škole zbog toga što nemaju ovih stvari. Podržavamo apsolutno sve inicijative. Još jedanput ću naglasiti ne mogu to naglašavati ne znam koliko puta. Sve druge inicijative koje bi uklonile te barijere, uklonile sve ono što smeta da od curica, djevojčica, žena da se ne srame više govoriti da imaju menstruaciju, da ne bježe, ne skrivaju se, da ne izlaze iz trgovine sa papirnatim vrećicama kojima skrivaju te proizvode već evo da budu ravnopravni stanovnici, ravnopravne građanke Hrvatske. I evo da sa ovog mjesta evo dva zastupnika ovdje, ostalo smo žene da im poručimo evo da mislimo na njih i borimo se za bolje uvjete života. Evo zahvaljujem.
Opet ste u ime rodne neravnopravnosti „ali“ eliminirali. Ali dobro. Sad će govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Potpredsjedniče, kolegice i kolege. Htio sam replicirati kolegici Puljak zato što nas ovdje ipak ima tri muškarca. Dobro evo, tako da ima nas. Ali recimo od onih koji, ispričavam se gospodi, ali činjenica je, mislim govorimo o zastupnicima tako da. Slušao sam pozorno dio rasprave. Kolegica potpredsjednica Sabora je spomenula Škotsku. To što su Škoti napravili to je dakle prve mjere koje su vezane za ženske uloške dogodilo se u New Yorku davne 2016., poslije. Dakle to je počelo od SAD-a. To je onda po malo prešlo u Europu, a inače sam tampon task, dakle smanjenje poreza na ženske higijenske potrepštine inače je do sada usvojilo, ali podaci su stari od 2019. 13 američkih država, tako da ovo nije samo pitanje EU, nego i općenito čitavog svijeta. To vrijedi i za Kanadu i za još neke zemlje koje se time bave. Dakle, do današnjeg dana pola zemalja EU je smanjilo stopu PDV-a na proizvode o kojima mi danas raspravljamo, pa ako je tome tako onda se ja pitam kakva smo mi država ako se smanjenje PDV-a neće reflektirati na konačni broj, dakle na konačnu maloprodajnu cijenu. Ali reći ću jednu stvar, a to su vam podaci od World economic foruma. Znate koja je marža na papirnate maramice? Gruba bruto, odnosno bruto marža na papirnate maramice, one koje možemo kupiti na kiosku itd. Šta mislite koja je? 30%. Znate koja je bruto marža na ženske potrepštine, odnosno ženske higijenske ili uloške ili tampone? Bruto trgovinska marža je 70%. Dakle, već sada trgovci imaju prostora za smanjenje cijene. Mislim ako već radimo neke analize, onda radimo te analize, budimo odgovorni, pa vidimo koja je to bruto trgovinska marža u Hrvatskoj kao što razmatramo gorivo, ako razmatramo gorivo onda možemo razmatrati da izvinete i ženske uloške. Ali ja se pitam kako to da pola zemalja EU ima tu računicu i zbilja cijene pojeftinjuju. Samo u Hrvatskoj se to ne može. Kad se smanji PDV koja god vlast bila, samo u Hrvatskoj čudna li čuda cijena se ne spušta. To je malo da izvinete čudno. Ali ono što ću reći sad će biti više od pola zato što od 1.1. iduće godine i Italija smanjuje PDV na uloške. Tko je premijer Italije? Mario Draghi. Šta je bio Mario Draghi prije toga? Ali pazite da se mi razumijemo. Italija ima još jednu državu u sebi, zove se Vatikan. Šta je Mario Draghi bio prije nego [[Upadica Reiner: Ima dvije države. I San Marino.]] Molim? [[Upadica Reiner: Ima i San Marino.]] Je, o.k. Slažem se. Dakle, Mario Draghi je bio i guverner Europske središnje banke. Zar vi mislite da on ne zna kao talijanski premijer kako se može kontrolirati trgovinska marža? Dakle, jedino mi u čitavom svijetu nismo u mogućnosti kontrolirati trgovačku maržu ako se smanji PDV. Ali mi je najzabavnije bilo čitati Izvješće Odbora za zakonodavstvo i Odbora za financije. Oni su primili k znanju što je rekla Vlada, neka su to malo elaborirali. Dakle, mi imamo Sabor koji ne razmišlja svojom glavom, nego su primili k znanju ono što je rekla Vlada, Vlada odbila pa sad moramo i mi. O.k. Ja znam da postoji parlamentarna većina i tako i u radnim tijelima. Onda opisno negdje u izvještaju će se napisati da to treba napraviti, ali ono klasična mantra ovo je meni prvi mandat u Saboru, ali evo već godinu dana ali trebam čekati cjeloviti paket. Pa tako je bilo sa nasiljem nad ženama, pa smo dodali samo jednu rečenicu. Ali meni je i to o.k. Meni je i to o.k. Ali znate šta mi se ne sviđa? I vama skidam kapu kolegice, svaka vam čast, ali zbilja svaka vam čast jer treba imati zbilja nemojte me krivo shvatiti. Ne vidim ni jednog kolegu iz HDZ-a, nego su gurnuli vas da branite njihovo odbijanje. I zato vama svaka čast, skidam vam kapu. Skidam vam kapu za to.
Hvala vam lijepa. Sad će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Evo taman sam htjela pohvaliti kolegu Erika Fabijanića na izlaganju koje je bilo odlično, izvrsno pripremljeno. Čak sam si u sebi pomislila evo opraštam vam i za ono jučer što ste od cijelog Zakona o obnovi osvrnuli se na one po meni marginalne takse i onda na kraju kažete da čestitate kolegicama iz HDZ-a što tu eto brane na neki način neobranjivo zato što su se iza njihovih suknji sakrile njihove muške kolege. Evo to je taj mali dio gdje se ne slažem sa vama. Ja vam baš to zamjeram. Ja smatram da postoje situacije u kojima morate pokazati da doista razumijete što u odredbama Ustava znači ona odredba koja kaže da zastupnici nemaju obvezujući mandat i da ne bi valjda sva sila HDZ-a pala na ulošcima i tamponima zbog toga što biste pokazali malo manje stranačke stege. Tim više što u jednom trenu je sasvim izvjesno da će i od strane Europske unije doći inicijativa da se ovakve odredbe uvedu i u naš porezni sustav. No, da ne ponavljam sve ono izvrsno što su već govorile kolegice zastupnice prije mene osvrnula bih se na odredbe Ustava i dala cijeloj ovoj raspravi jednu malo drugačiju dimenziju. Dakle, sjećam se svojih profesora prava, a i svojih prvih principala odvjetnika koji su me učili prvim tajnama zanata, govorili su o tome da kako biramo riječi, kako stipuliramo pojedine odredbe da nas to na neki način razotkriva, da pokazuje koji je unutarnji vrijednosni kod. Dakle, ne samo koliko znamo nego što vjerujemo i što zapravo cijenimo. Dakle, mali odabir riječi može otkriti puno više nego što se to onako suhoparnim čitanjem pojedine odredbe čini. Pa ću ja sada pročitati odredbu članku 63. Ustava koja kaže ovako: „Država štiti materinstvo, djecu i mladež, te stvara socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete kojima se promiče ostvarivanje prava na dostojanstven život. Ima i odredba članka 62. koja u stavku 1. kaže da je obitelj pod osobitom zaštitom države. I kad se malo zamislim nad riječima koje se ovdje koriste, dakle žena se štiti u okviru svog materinstva, štiti se kao dijete, štiti se u okviru obitelji. Ali nigdje, nigdje u Ustavu žena se ne štiti kao žena. I to pokazuje pravu onu tradicionalnu patrijarhalnu narav našeg društva koja čak i kada je riječ o ovako banalnim životnim svakodnevnim svjetovnim temama od njih na neki način ima u diskursu jedan eto politički zazir i prezir. Jer ne vidim zašto recimo o ovako jednoj temi, ja mislim da bi ona bila zanimljiva i sa stajališta mnogih mladih djevojaka koje gledajući ovu raspravu bi mogle osvijestiti situaciju u kojoj se nalaze. Možda bi si postavljala pitanja o vrijednosti njihovog vlastitog ženskog dostojanstva kada ovakva rasprava ne bi bila u poražavajućim večernjim terminima. Tim više što često petkom imamo polu praznu sabornicu u kojoj potvrđujemo nekakve one sporazume koji su kao na traci koje nitko ne gleda, nitko ne čita a o jednoj ovako važnoj temi koja zadire ma ne samo u onu intimu u smislu higijene koju si još uvijek mnogi, mnogi u RH ne mogu priuštiti govori i o tome kakve bi mogle biti njihove perspektive i životne šanse. I to ignorantsko odbijanje vladajućih koji zapravo šalju poruku ma uvest ćemo mi to u naš porezni sustav, ali onda kada nama to naš stranački šef kaže. Baca u provaliju i negira sve one vrijednosti za koje se jedno moderno, prosperitetno društvo zalaže ili bi se trebalo zalagati. Dajem svoju osobnu podršku ovom zakonu i evo nadam se da će biti u buduće i više inicijativa koje razotkrivaju ne samo kako funkcionira mentalni sklop HDZ-a, nego govori i o tome koliko je stabilna ta naša porezna reforma. Dakle, čovjek bi rekao da ovisi i o turističkoj sezoni, čovjek bi rekao da su mjere kroz ovih pet, šest ciklusa dovele do nekog rezultata. A onda ih može destabilizirati za nekoliko postotaka sniženje stope PDV-a
Hvala. Repliku ima poštovani zastupnik Fabijanić. Izvolite.
Poštovana kolegice, ja mislim da ipak to što su kolegice iz HDZ-a ovdje nije njima što za predbaciti jer one ovdje rade svoj posao. Ovdje je stvar isključivo o muškim kolegama koji nisu dostojni da budu ovdje očito zato što smatraju da to mogu prepustiti drugima. Što se tiče jučerašnje rasprave da iskoristim priliku. Jučer je bilo riječ o pristojbama od 20, 30 kuna. Danas je riječ o cijeni koja je dvije, tri kune. Naime, hoću reći da ja to gledam kao načelo. Dakle, netko je lopov. Da li je pokrao jednu kunu ili ukrao milijun, stvar je u principu a danas branimo de facto iste stavove koje sam ja branio jučer.
Poštovana zastupnica Orešković.
Teško ste me razoružali, ako je do principa i ako ste neke stvari branili zato što je to princip u kojeg vjerujete onda ja to naprosto prihvaćam i evo to je ono što očekujem od svih zastupnika da se svojih principa drže pa bilo to 22 ili 2 milijarde kuna. Hvala.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolegice. Evo i za kraj danas čuli smo mišljenje uglavnom kolegica koje podržavaju ovaj Prijedlog zakona o porezu na dodane vrijednosti onih koji ne podržavaju. U pojedinačnoj raspravi obrazložila sam zašto je taj prijedlog neprihvatljiv iz poreznog aspekta i da snižavanjem stope PDV-a sa 25 na 5% ne bi postigli socijalni efekt na koji se predlagateljica u prijedlogu poziva. Prema iskustvima članica EU snižene stope PDV-a nisu pokazale potpunu učinkovitost u ostvarenju ciljeva redistribucije dohotka i snižavanja cijena. Rezultati istraživanja pokazuju da čak ni cijene prehrambenih proizvoda koje koristi čitava populacija i široka baza potrošača u potpunosti ne odražavaju smanjenje PDV-a, već dio smanjenja odlazi na povećanje prodajnih marži proizvođača i trgovaca. Također vremenski obuhvat utječe na rezultate istraživanja, a učinci reforme, odnosno snižavanja poreznih stopa po pojedinim grupama proizvoda skromniji su što se analizira dulje razdoblje nakon njenog završetka. Znači, da bi protekom vremena učinci bili sve manji i manji. Taksativno bi se moglo reći da se riješio problem menstrualnog siromaštva, a jasno je da ne bi jer je snižen PDV. Na žalost to u praksi nije tako i neće nikada biti tako. Građani i političari se žale da je stopa PDV-a previsoka, ali povećanjem broja izuzeća ona mora i rasti kako bi se osigurao prihod u državni proračun. Na žalost smanjenje porezne stope ne odražava se na standard građana nego često ide trgovcima. Toga trebaju biti svjesni svi oni koji traže smanjenje poreznih stopa na ovaj točkast način, a sigurna sam da to ne želimo. Stoga smatram da postoje bolji i prikladniji načini za rješavanje problema menstrualnog siromaštva, a odnose se na socijalne transfere gdje se trebaju uključiti i Ministarstvo zdravstva, ali i ministarstvo zaduženo za socijalnu skrb. Istraživanja o menstrualnom siromaštvu na koje se većina zastupnica danas pozvala, a pozvale smo se na njega zato što je to jedino istraživanje koje na tu temu imamo. I ono što me žalosti je što je to jedino istraživanje na temu menstrualnog siromaštva. Kao problemi se navode i osiguravanje uvjeta za održavanje menstrualne higijene na radnom mjestu ili školama. Menstrualni sram i nerazumijevanje okoline, nedovoljno poznavanje menstrualnih potrepština naročito onih višekratnih. I upravo je to jedan od razloga zašto bi se trebali svi zajedno pozabaviti iniciranjem uvođenja spolnog odgoja, da te djevojke, djevojčice nauče nešto i o menstruaciji i cjelokupnom spolnom odgoju. Već sam i spomenula da 24% ispitanica nema ginekologa. To nije dobro. To nikako nije dobro budući da je ta usluga besplatna i dostupna na cijelom području RH. To su teme o kojima moramo razgovarati i osmisliti načine kako ih riješiti, a smanjenje PDV-a kad ovu temu sustavnije razradimo postaje još bespredmetnije. Iskustvo nekih zemalja pokazala su neučinkovitost ovakvog načina rješavanja problema upravo sniženjem stope PDV-a, probali su to. Pa evo spominjete i Škotska, ali upravo smanjenje PDV-a je prvi korak prema dijeljenju ili subvencioniranoj kupovini. Pa prema tome, zašto bismo mi išli na nešto što se već pokazalo da dobro ne funkcionira. Pa hajmo osmisliti nešto, pa da odmah prijeđemo taj jedan korak naprijed i tim našim ženama omogućimo naročito onim skupinama koje nemaju dovoljno novca za potrepštine, da im omogućimo ili besplatne ili subvencionirane higijenske potrepštine. Hvala.
Hvala. Sljedeće će završno u ime Kluba zastupnica Centra i Glasa govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo izgleda da se mi zapravo u ovoj raspravi uopće nismo razumjeli. Mi smo govorili o menstrualnom siromaštvu, međutim to nije naglasak i to nije jedina svrha predlaganja snižavanje stope PDV-a. Dakle, ovdje govorimo što je diferencia specifika, što je glavna razlika? Pa razlika je u tome što neki u populaciji među nama su žene, neki to nisu. Te žene imaju specifične potrebe koje su osnovne higijenske potrebe i na te proizvode plaćaju određene svote poreza, dok drugi to kao financijski teret nemaju. U tome je suština. I ako govorite o tome da cilj ovih izmjena i zakona neće postići svoju svrhu pa se pritom pozivate na nekakve porezne aspekte, naprosto vam takva argumentacija ne drži vodu tim više što ste upravo vi ti koji se hvalite s uspjesima svih našim odnosno vaših poreznih reformi. Govorili smo o iskustvima brojnih država. Postoje države kao što su i Ruanda i Kenija koje su mogle izdržati teret smanjenja ovog proračuna, Bože, teret smanjenja na proračun ako dođe do usvajanja ovakvih mjera, ali evo naš proračun to ne bi mogao. To govori o tome u kakvom se stanju Hrvatska u usporedbi s tim zemljama nalazi sada. A među također pogrešnim argumentima i jalovim izgovorima čuo se i taj da mnogi mladi ljudi dobivaju značajne iznose u obliku povrata poreza, pa eto onda eto iz tih iznosa valjda mogu financirati i potrebe nekih higijenskih proizvoda. I ponovno vam nije jasno gdje je ta specifična razlika. Razlika između žena i onih koje to nisu i različitih i specifičnih potreba. Još jednom evo poziva vladajuće da razmisle o prihvaćanju ovog doista kao što ste i sami priznali, razumnog, a pritom vrlo jednostavnog prijedloga. Hvala.
Slijedeći će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit poštovani zastupnik Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, potpredsjedniče evo ga pripala mi je čast da govorim završno u ime kluba kao što je to prije toga kolega Grmoja govorio početno u ime kluba da budemo ravnopravni nas dvoje jer je ovdje pitanje prije svega ravnopravnosti. Dakle, mislim da svi koji smo stali za ovom govornicom u biti nama je ta ideja svima prihvatljiva. Svima nam je ona prihvatljiva samo što s druge strane imamo ajmo reći tako jedan tehničko tehnološko proceduralni izgovor da to treba uklopiti u, u, u određene, u određene fiskalne pakete, propise itd., ali smo svi za to, ali smo svi za to. To je jedno. Drugo, znam mnogi su se u raspravi nakačili na socijalu, ali vjerujte mi mene to uopće, a mislim i naš klub to uopće ne, ovdje je pitanje ravnopravnosti da konačno maknemo i odnosno da smanjimo jedan porez koji bi mogao zbilja imati konotacije seksističkog poreza, seksističkog. Evo ja sam muškarac, ovaj ja to ne moram kupovati, ja to ne moram kupovati. Moje kolegice u saboru, ne samo moje kolegice u saboru to moraju kupovati. I sad će reći da mi muški kupujemo vrećice, e pa ne kupujemo samo mi muški vrećice ne kao što smo prije čuli od kolegice da postoje muški ulošci, ne, ali manje bitno mislim to su promili. No, dakle ja apeliram na jednu stvar, a to je da ublažimo tu razliku između muškaraca i žena kroz taj, kroz tu inicijativu. I idemo gledati u budućnost. Svako je kriv tko je sjedio prije nas ovdje, a onaj koji je sjedio, a danas i dalje sjedi može imati malo …/nerazumljivo/… pružimo šansu ovaj da budemo bolji od onoga što smo bili. Pružimo si tu šansu, ne, jer slušao sam raspravu kako sam dobio 3 opomene prije toga pa nisam mogao govorit u ovom djelu antikorupcije, meni je bilo jako zabavno kad sam slušao ovu priču od komunista, ne komunista itd., ja ću onako iz štosa reći jednu stvar, uzmite Slavka Degoricija ako se sjećate tko je bio pa pogledajte malo na Google-u odnosno tko je napisao odnosno bio suautor knjige Tito u Moslavini onda ćemo vidjet tko je bio komunista. I ne samo on. Naime, ja sam 31 godinu u politici tako da volim kada se ovako ljevici prikačuju neke stvari pogotovo što znam događanja od ranih '90.-tih, mogu vam reći da su jako zabavni, ali ih neću reći za ovom govornicom. Dalje, i isto tako da, dakle zbilja može se napraviti ovaj iskorak pa makar ne mora to biti ovaj prijedlog ali da uskoro očekujemo jedan prijedlog vladajućih, mi ćemo ga podržat kao što je i prije toga rečeno koje šta je bilo vezano za izmjene kaznenog, a sad bi se malo i našalio, sad bi se malo i našalio na kraju. Dakle, Sv.Marija kraljica Hrvata da je živa šta mislite na kojoj strani, koju bi stranu sabornice podržala da je živa, obje, ali ja kažem da bi onda možda tražili samo da se popusti na jednoj strani. Dakle, ona bi najvjerojatnije priznala samo uloške zato što je, zbog bezgrešnog začeća, je li. Dakle, nemojmo na tampone dajmo samo na uloške, evo jer de facto ovakva obrana, ovakva obrana stava od strane vladajućih je da izvinete ko, ko da niste znali za kraljicu Hrvata.
Sada će u ime predlagatelja govoriti ponovo poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja ću otprilike kao što sam i počela, bolje da izumre selo nego običaji. Dakle, oporbeni prijedlog je kasne večernje sate i neću koristiti svojih 20 minuta zaista ću probati ukratko sažeti sve ono što smo imali prilike čuti. Pri tom nas je državni tajnik u jednom trenutku napustio izgleda da je njegova žena i kćeri gledali raspravu pa je morao ići doma objašnjavati što je tim Vlada mislila. Drage moje kolegice, ovdje je riječ o jednom vrlo jednostavnom prijedlogu. O dopuni zakona koji kaže, PDV na higijenske uloške i tampone spuštamo sa 25 na 5%. Zašto? Samo zato imamo taj porez jel smo žene, opa, jel smo žene. Točka. U ovom trenutku Vlada nije spremna to odraditi iz jednostavnog razloga što nije nitko iz EU rekao gospodinu Plenkoviću da može. Ali kad iz EU netko gospodinu Plenkoviću kaže da treba napraviti vi ćete doći s ovim prijedlogom i dobit ćete podršku oporbene strane. Dakle, ako se mi razumijemo u prvoj stvari, a to je da smanjujemo, da je prijedlog smanjivanje poreza sa 25 na 5% samo zato što imamo porez jer smo žene onda smo se razumjeli. Dakle, evidentno je i ja zahvaljujem još jedanput svim onima koji su sudjelovali u raspravi, zahvaljujem na svemu onom što je u raspravi bilo, ja sam pozivala kolegice iz HDZ-a da daju amandman kojeg ću ja prihvatiti. O tome se niste ni očitovali. Čak sam vam i bianco rekla, dajte amandman prihvatit ću. Ali sad pozivam kolegice iz HZD-a nešto drugo. Dakle, ne tako davno pozivam se na onu da je povijest učiteljica života. Ne tako davno u ovoj sabornici u onom bivšem sazivu imala je, bila je jedna vrlo zanimljiva tema. Tema je bila Istanbulska konvencija. I tad se je glasalo o Istanbulskoj konvenciji. I tad je vaš predsjednik HDZ gospodin Plenković na vašem klubu dopustio da dio zastupnika i zastupnica glasa protiv Istanbulske konvencije. To znači dio kluba HDZ-a je glasao za, a dio kluba nije prihvatio Istanbulsku konvenciju i tu se govorilo o jednoj velikoj demokratičnosti u HDZ-u. Pa kolegice iz HDZ-a, pa pokažite snagu, pokažite da mislite i da ne morate imati stranačku stegu kad je vama važno, pa izborite se, pa vi glasajte za ovaj prijedlog dopune ovog zakona i kažite važno nam je. Važno nam je zato što imamo zakon samo zato što smo žene, želimo za njega glasati. Ajde, ovi kolege su se kod vas u HDZ-u izborili da mogu drugačije glasati, ajde se izborite vi jer ako se ne izborite onda zapravo pristajete na sve ono pa neka žene plaćaju porez samo zato što su žene sve dok to gospodin Plenković ne kaže da može biti i drugačije. Sad je trenutak dakle imate opciju imajte amandman, prihvatit ćemo. Druga opcija, izborite se unutar kluba da žene glasaju za ovaj prijedlog zakona i da kažu da želimo za njega glasati jer ovim je, ovo je jedan zakon koji plaćaju dakle porez, koji plaćaju žene samo zato što su žene. Imat ćemo priliku kad se steknu uvjeti i kad bude glasanje ovaj vidjeti kako će bi, ali još jedanput vas ja pozivam na svom klubu sjednite i vidite. Ako mislite da je prijedlog manjkav dopunite ga, a inače ako mislite da zaista nije u redu da žene plaćaju porez samo zato što su žene izborite se unutar kluba da imate mogućnost glasati za ovaj prijedlog. Hvala lijepa.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Puljak.
Pa evo poštovana kolegice ja sam htjela iskoristiti ovu zadnju repliku zapravo evo da se zahvalim kolegicama iz HDZ-a na sudjelovanju u raspravi i na dokazivanju onoga da evo nikako se maknuti od one moje famozne uvijek kad su mi ovakvi zakoni na tapetu od one singerice famozne, sve je super samo da nije od oporbe. Dakle, evo kad jednog dana izađu iz tog okvira kojeg stalno ponavljaju mislim da će evo i građanima Hrvatske biti puno bolje. Evo, zahvaljujem.
Poštovani zastupnik, odgovor poštovane zastupnice.
Hvala lijepo, znam da je već kasno pa nam je malo svima teško. Ja zaista koristim još jedanput ovu priliku da se zahvalim svima onima koji su sudjelovali u ovoj raspravi. Ja mislim da je ova rasprava izuzetno važna. Ovaj prijedlog zakona nije obojen na bilo koji način, niti politički, niti ideološki. Ovaj prijedlog zakona je vrlo jasan, govori u prilog tome da Hrvatska želi biti jedna pristojna zemlja koja jasno govori kud želi ići i kako je, a da pritom ne moramo pratiti velikog vođu, pa kad veliki vođa kaže sad je trenutak da glasate, može se glasati, a kad ne ne. Jednako tako zaista povijest je učiteljica života, ako smo već imali slučaj da je unutar Kluba HDZ-a je neko mogao glasati drugačije i glasao je drugačije, ja mislim da bilo jedno 15-tak zastupnika koji su glasali drugačije, možda je i ovo trenutak da se unutar kluba kolegice koje ja mogu reći da sve aktivnosti koje ćete imati, koje će omogućavati i pomoć ženama koje se zaista nalaze u teškoj situaciji [[Upadica: Hvala lijepa.]] dobit ćete podršku od nas.
Poštovani zastupnik Fabijanić.
Dakle, koliko sam shvatio uvažena kolegice, dakle vi biste prihvatili da od strane HDZ-a dobijete interpretativnu začkoljicu na ovaj zakon kao za Istanbulsku konvenciju čisto da ono, da to budemo 100% na čisto jer će onda to i nama dakako biti prihvatljivo, ako je vama prihvatljivo. Hvala.
Hvala kolega, aha …
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
… malo sam ubrzala, hvala. Dakle, upravo tako. Dakle, zamislite kad ste, da li ste imali priliku od bilo kojeg predlagatelja čuti kad je stao za govornicu i da je rekao dajte amandman, predložite amandman, prihvatit ću. Dajte i neko dodatno obrazloženje, prihvatit ćemo. Napišite recimo 3 rečenice, prihvatit ćemo. Zašto? Zato što je ovo važnije od toga jel imamo još 3 rečenice ili ne. Prema tome, imali smo mi takvih slučajeva, iskoristimo tu priliku. Ajdemo vidjeti da li ova zemlja ide naprijed jer tu smo imali prilike slušati različite stvari. Imali smo slušati i smijeh gdje se zapravo sprdalo sa ženama, meni je to žao, ja ne volim se sprdati s nikim, a kamoli sa ženama. Ali imamo priliku zapravo nešto odraditi dobro. Ali kolega Fabijanić i vi i ja znamo slijedeće, a to je kad taj prijedlog dođe od strane vladajućih sve ono što smo danas slušali da nije dobro [[Upadica: Hvala lijepo.]] će biti prikazano kao odlično. Hvala lijepo.
Evo, s time zaključujemo raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Nastavit ćemo sutra sa radom u 9 i 30. Želim vam ugodno ostatak noći. SJEDNICA PREKINUTA U 20,55 SATI.