Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, gospodine ministre. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku kako bi se prije početka rasprave o ovom prijedlogu zakona još jednom mogli konzultirati oko toga kakav ćemo stav zauzeti. Naime, mi u Klubu zastupnika SDP-a smatramo da je dobro da donosimo ovaj prijedlog zakona, prije svega zato svim ovršenici stavljaju u isti položaj bez obzira na to da li im se ovrha provodi putem FINA-e ili putem poslodavca. Također smatramo da je i dobro što se rješavaju neka problematična pitanja vezano uz vođenje stečajnog postupka i u doba pandemijske odnosno epidemiološke krize i u doba ekonomske krize koja je tu pred nama na vratima. Međutim, smatramo da to ni izbliza nije dovoljno. Poštovane kolegice i kolege, činjenica je da i prije ove krize stanje u hrvatskom pravosuđu nije bilo dobro, međutim sada nakon krize, nakon zatvaranja sudova, nakon potresa u Zagrebu stanje je katastrofalno. Unatoč onome u što nas je pokušavao ovjeriti od kolega iz čitave Hrvatske čujem da postoje ozbiljni problemi u vođenju sudskih postupaka, oni su naprosto stali, naprosto su stali, sudovi ne rade. Kolege iz Zagreba primjerice upozoravaju me da na nekim sudovima prvostupanjskim još uvijek nije određen početak rada, nisu dobili nikakve obavijesti, a vrlo je realno da tog početka neće biti do 9.mjeseca. Sudski registri su stali, kolege recimo opet iz Zagreba su me upozorili na problem sa upisom u Trgovački registar, ali isto tako i problem sa zemljišno-knjižnim postupcima. Poštovani gospodine ministre, Europski sud za ljudska prava je reagirao 16.ožujka, reagirala je Slovenija, reagirala je Austrija 22.ožujka, sve zemlje u kojima je pravosuđe u puno boljoj situaciji nego što je Hrvatska su reagirali i ovakve mjere kao što ih danas predlažete za ovršeni i stečajni postupak predložile su i za druge postupke. Pozivam vas, napravite to što prije mi ne možemo čekati. Hvala.
Hvala vam kolega Grbin. Stanka će biti odobrena. Kolega Aleksić, izvolite.
U ime Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike molim stanku od 10 minuta da bismo razmotrili situaciju oko ovoga zakona koji nije dovoljan jer tim zakonom ćemo zaustaviti ovrhe konačno, ali nešto što je slično ovrhama, nisu ovrhe, redovna su ovaj davanja, a to su anuiteti na kredite, moraju se također naložiti bankama da se odgode, da se ostvari moratorij kao obavezna stvar, a ne da banke ljudima nude po svojim uvjetima nekakve moratorije gdje ljudi plaćaju ogromne kamate za vrijeme moratorija, gdje time se ništa ne dobiva, gdje su banke jedine koje u ovoj situaciji kad imamo stvarno tešku, izuzetno tešku ekonomsku situaciju i za građane i za poduzeća da one jedine mogu zarađivati u toj situaciji. Smatramo da je to zadnja mjera koja je nužna da bi ljudi bili zaštićeni. To ne spada u djelokrug Ministarstva pravosuđa, ali spada u djelokrug Vlade, pa nema veze neka čuje i ministar pravosuđa o čemu se radi. A što se tiče ovog samog zakona u tom zakonu nedostaju prekršaje odredbe jer imamo na 100-tine i 100-tine poslodavaca, jedan je stvar ono gdje smo imali FINU i FINA će sad postupiti po zakonu, tu nema uopće dileme, ali druga je stvar gdje imamo na 100-tine i 100-tine poslodavaca, ako nema kazne za ne postupanje to neće biti dobro. I zadnja stvar, čujem od ljudi da su već obračuni za mirovine napravljeni, da je u tim obračunima već obuhvaćena ovrha, pa nešto će trebati u tom smislu poduzeti dok u međuvremenu. Hvala.
Kolega Lovrinović, izvolite, vi ste.
Ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražimo stanku od 10 minuta da bi prokomentirali ovaj prijedlog jer smatramo da ovo nije dovoljno. Dobro je da se zaustavi automatsko ovršivanje građana, posebno umirovljenika direktno sa HZMO-a, ali s druge strane što se pokazuje, to nije dovoljno ljudi moji. To nije dovoljno i treba pomoći tim ljudima koji su izuzetno ugroženi. Zato vam predlažem, kada već raspravljamo znači o ovoj promjeni Ovršnog zakona i ovrhama da prvo primijenite presudu Europskog suda da se ne mogu pokretati ovrhe protiv onih koji, prema kojima je domaći subjekti, banke i ostalo primjenjivali nepoštene klauzule koje su ništetne i prema tome pokazalo se da Vlada krši izravno Direktive EU i presude Europskog suda, vi to znate u, Vlada to zna, a ona to savjesno, svjesno krši. Nadalje, treba primijeniti, što će, usvojite ponovo apeliram usvojite naš prijedlog moratorija na 12 mjeseci. Nije dovoljno samo 3 mjeseca da su blokirani jer će poslije doći pod ovrhu, treba 12 mjeseci da ljudi dobiju daha da mogu disati i da mogu se poslije oporaviti. Nadalje, predlažem ponovo da banke za vrijeme trajanja ove krize, epidemijske, pandemijske krize ne obračunavaju kamate, ni zatezne, ni redovite kamate. Kaže savjetnik premijera, kaže pa to će biti protuzakonito. Svi su se pojedinci i subjekti nečega odrekli u ovoj krizi, banke nisu ljudi moji. Sanirali smo ih sa 60 milijardi kuna, prodane su jeftino, zarađuju, lihvare građane, državu i sve ostale. Sada je vrijeme da to stavimo na svoje mjesto. Prema tome, tražim i molim vas da usvojimo ove prijedloge gospodine ministre kad ste ovdje i da konačno [[Upadica: Hvala vam.]] pomognemo blokiranim.
Stanka će biti usvojena. Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. 18. ožujka Vlada je predložila odgode davanja, mi smo tada ovdje inzistirali, ja sam postavio pitanje premijeru Plenkoviću da tražimo otpis. Išlo se nakon toga otpis, naravno zakašnjela reakcija, nakon toga znači moratorij na ovrhe, ovo je druga faza kojom se rješava, ali samo na određeni period. Već je spominjano u raspravi, ja jutros u stanci, Slovenija, prva mjera koju je Slovenija donijela moratorij na kredite i kamate. Zašto ste čekali s ovim? Odgovor je jednostavan, kalkulirali ste s našim građanima kako bi ove mjere vrijedile do izbora, do 7. mjeseca. Da ste u ožujku donijeli ove mjere, do izbora kada ih planirate mjere bi bile gotove. I to je vaša namjera baciti građane u probleme nakon izbora, nakon što vi ostvarite ono što ste naumili. A ovdje u ovoj sabornici, kolege iz HDZ-a, kolegica Grozdana Perić, kolega Bačić, ponašali su se kao agenti banaka, zastupali su banke dok smo mi iz oporbe govorili da ne mogu banke profitirati u ovoj krizi, da ne mogu ostvariti ekstra profit. Dobili su očito pozive i morali su se ovdje javiti za raspravu i braniti banke. Cijelo vrijeme nastupate kao agenti banaka i niste spremni, niste spremni znači predložiti moratorij na kamate i kredite. Zašto gledate neke svoje buduće angažmane? Zašto kolega Bačiću gledate neke svoje buduće kredite? Zašto ne radite za hrvatski narod, a ne za banke? Mi ćemo služiti jedino hrvatskom narodu, jedino njemu i dragom Bogu ćemo polagati račune, a vi služite i dalje bankama.
Kolega Bačić tražio je povredu Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen Članak 28., 238. Poslovnika, kolega Grmoja uporno proziva nas iz HDZ-a, mene osobno za naš stav prema mjerama koje je predložio MOST. Dakle, MOST niti jednu mjeru nije, koju je predložio, nije predložio sustavno, nije osmislio, niti jedna od tih mjera nije pogođena niti je ispravna. HDZ i Vlada je sve mjere koje je predložila, predložila na vrijeme i to je najbolje su pokazali podaci koje, kako su poduzetnici i građani … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala kolega Bačić. Vrlo dobro znadete da je ovo što ste učinili jest replika, tako da vam dajem opomenu. Izvolite kolega Grmoja. Što je povrijeđeno?
Povrijeđen je Članak 238. to ste i vi, to ste i vi potvrdili.
Ja sam upozorio, da, da i dao sam opomenu kolegi Bačiću.
Ali je zanimljivo kolega Bačić na moje optužbe nije odgovorio i da je sasvim jasno da radi za banke, a ne za hrvatske građane.
Kolega Grmoja, kolega Grmoja dobivate opomenu i sjednite. Kolega Grmoja, molim vas, dobivate opomenu sjednite. Dao sam opomenu kolegi Bačiću, a to da li je on agent banaka to vi morate dokazati malo bolje nego što ste sada ovdje kazali jer to je optužba koja nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Da li se još netko javlja za stanku? Ne. Onda nastavljamo u 11 sati i 5 minuta. STANKA U 10,56 SATI.
Poštovana kolegice i kolege, ovaj možemo nastaviti sa radom. Radi se naravno o slijedećoj točki: - Konačni prijedlog zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 933. Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za pravosuđe. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković, izvolite.
g. Potpredsjedniče HS, uvažena zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, te Konačni prijedlog zakona i cilj zapravo i racija ovog zakona je da zaustavimo ovršne postupke u vrijeme trajanja ovih posebnih okolnosti. Ja ću reć odmah da je došlo vrijeme i mi ovim zakonom zapravo sve one preporuke koje smo imali, pretvaramo zapravo u zakon. Mi do sada nismo osim preporuka imali ovakav zakonski akt, ali preporuke su dovele upravo do toga da sudovi u ovo razdoblje nisu postupali u ovršnim predmetima, da javni bilježnici također nisu postupali u ovršnim predmetima, nije došlo do izdavanja rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave. Dakle, manje-više smo pokrili ovaj sva ta područja, osim, točno je da nisu bile ove mjere usmjerene na ovrhe koje provode poslodavci, koje provodi HZMO, tako da su u ovo vrijeme išle one ovrhe na plaće i na mirovini. I mislim da je prošli tjedan ili prije nešto kratko vremena, donijet je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima koje provodi FINA i taj zakon je definirao i to područje. Ovim zakonom, dakle mi zaustavljamo ovrhe na, i pred bilježnicima i pred sudovima s time da imamo određene izuzetke, a to je one ovrhe koje se odnose i koje su vezane zapravo za naplatu potraživanja maloljetnog djeteta za alimentaciju, radnika za plaću, naknadu plaće. Imamo također jedan generalni ovdje izuzetak da predmet ovrhe ne mogu bit ona sredstva koja se tiču pomoći isplaćene gospodarstvu, poduzetnicima, fizičkim osobama, a vezano, znači za ovu situaciju. Ovim zakonom također se osvrćemo i na stečajni postupak i kažemo da razlozi koji nastaju kao posljedica ove krize, a koji dovode do stečajnog postupka, u smislu ovog zakona se neće računat, dakle kao razlozi za stečaj. Kada završi ovo razdoblje ono ako je neko u tom razdoblju bio blokiran, to mu se neće uračunavat u onaj rok vezan za otvaranje stečajnog postupka. Jasno je da smo ostavili određene izuzetke jer uvijek postoje izuzeci, tako da se radi i na ovim ovrhama vezano za isplatu alimentacije, vezano za prava radnika i ostavili smo generalne odredbe da sud ima pravo, sudac ima pravo u naročito opravdanim situacijama i odobrit ovrhu, ali takvo svoje rješenje i takvu svoju odluku mora posebno obrazložit. Završno, mislim da ovaj zakon počiva na preporukama koje su se dosad provodile, koje su dosad zapravo dale rezultate jer u ovo razdoblje, u ovom razdoblju niko mislim da ne može reć da je bio izvrgnut ovršnim postupcima, pogotovo ne novim ovršnim postupcima koji bi se producirali i kod bilježnika i kod sudova, javnih dražbi i svega toga nije bilo. Stoga, evo predlažemo da prihvati se ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, znači očito mjere koje podržajemo se donose uglavnom na kraće periode i očito ne bi se smile tempirati, uvaženi ministri, isključivo u predizborne svrhe. Znači, ima mjesec i po dana da se donose mjere, prošao mjesec, ovo je sada, znači već smo donijeli mjere kojima smo riješili dio, znači mjera koje su riješene preko FINA-e, a ovim i poslodavci rješaju se ovrhe, moratorij. Međutim, ključni i prva odluka koja bi trebala bit uz ovo je moratorij na kredite i na kamate kod banaka. Banke su se dovoljno omastile u RH uvaženi predstavniče Vlade, ministre Bošnjakoviću. Desetine milijardi kuna godišnje zarađuju. Vlada je, minimalno što je trebala u ovome saboru, ovaj sabor izglasati moratorij na ovrhe [[Upadica: Hvala lijepa]] i na kredite. To je minimum.
Hvala lijepa. Poštovani ministar Bošnjaković.
Dakle, ovo nije za nikakve predizborne svrhe. Iz čistog razloga ovo je zakon koji mi u najvećoj mjeri preporuke koje funkcioniraju, dakle ovrhe se ne provode temeljem preporuka, mi sada to pretačemo u zakon. Što se tiče prijedloga vezano za moratorij sa bankama, to je razdoblje gdje će se analizirat da li ima smisla tako nećemo ili ne.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Bošnjakoviću. Ja sam puno komunicirao s ljudima ovih dana, ljudi se meni stalno javljaju jer sam ja jedan od glavnih zagovornika da se ovakav zakon donese, ljudi to znaju i ljudi mi se zbog toga javljaju. I umirovljenici kojima se ovršuju mirovine direktno sa s mirovinskog, za Zavoda za mirovinsko osiguranje gdje oni direktno ovršuje te mirovine, govore mi da su obračuni već tih mirovina obavljeni i da u tim obračunima su već ovrhe predviđene da idu. Znači HZMO nije se pripremio za ovaj zakon koji će stupiti na snagu vjerojatno 1. svibnja, a možda 2. svibnja, možda 3. svibnja, nema veze, ali HZMO se nije pripremio za taj zakon. Jeste li vi kao ministar, je li Vlada upozorila HZMO da ovakav zakon dolazi i da se trebaju pripremiti za primjenu toga zakona? Hvala.
Poštovani ministar Bošnjaković.
Kao što znate, ovaj sustav ovrha na neki način zaštopan, funkcionira i temeljem preporuka. Već sam rekao ovdje da jedino što nije bilo pokriveno, nisu bile pokrivene ovrhe na mirovina i na plaćama. Međutim, moramo znati da i mirovine i plaće imaju onaj zaštićeni dio, onaj dio koji je izuzet od ovrhe, postoji mogućnost zaštićenih računa, tako da i ti stalni prihodi su poprilično zaštićeni. Što se tiče svih tih ovrha i svih međusobnih vjerovničko-dužničkih odnosa vezano za potraživanja, treba jasno reći da je ovo jedan zastoj, da nakon što posebne okolnosti krenu, nikome se ne briše obveza koju on ima, nego naprosto obveze će trebati ispunjavati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ostojića, izvolite.
Poštovani ministre, moje pitanje je da li je potrebno zapravo zaustaviti postupak ili provedbu? To je moje jedino jednostavno pitanje vezano za ovaj zakon, odnosno da li će doći do zagušenja nakon toga onih koji to sve skupa mogu raditi, ako je cilj građanima pomoć, mislim da bi bilo potrebno samo provedbu zaustaviti. I druga stvar, 25 dana je prošlo otkad neovisno pravosudno tijelo po Ustavu, a to je DORH je naložilo izvide u domu kroz svo ovo vrijeme imate zapravo evidentan pritisak na pravosudno tijelo, nalazi raznih inspekcija i sl., intervjua, izjava vinovnika i sl. i nikakve reakcija. Moje mišljenje je da je potrebno braniti tu neovisnost i sačekati jedino meritorno tijelo, a to je DORH da donese svoju državnoodvjetničku odluku je li netko kriv ili ne za situaciju koja se dogodila u domu u Vukovarskoj. Hvala.
Hvala lijepo. Ovaj drugi dio baš nije vezan uz temu. Izvolite poštovani ministre.
Pa odgovor na prvo pitanje. Zakon jasno kaže da se zaustavljaju ovrhe u ovom trenutku, dakle provedba, kada zakon bude na neki način konzumiran i kad mu istekne rok, tada ovrhe idu dalje. S time da, ja odavde opet mogu reći da ovaj zakon ne oprašta dugove, on zapravo samo pomaže u ovom trenutku i svi oni koji sada mogu ispuniti svoje obveze, mislim da je to mudro da se obveze ispunjavaju. A što se tiče ovog drugog dijela vezano za postupanje DORH-a ono je to potpuno neovisno i ono će donijeti svoju državnoodvjetničku odluku bez obzira tko što govorio ili kako, ali oni će biti suočeni sa određenim dokazima, činjenicama i na temelju toga će donijeti državnoodvjetničku odluku.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi g. ministre. Kao što sam i rekao uvodno na početku ove točke, mi u SDP-u podražavamo što se ovaj zakon uputili u proceduru. Smatramo da je doista trebalo reagirati i intervenirati i u ovršne i u stečajne postupke. Međutim, isto tako smatramo da to naprosto nije dovoljno. Govorili smo vam o primjeru Europskog suda za ljudska prava, govorili smo o primjeru Slovenije, Austrije, itd. Zato vas pitam, a nisam čuo da ste o tome govorili u uvodnom obrazloženju zakona, da li ovakve mjere možemo očekivati i u drugim granama pravosuđa? Držim da je to potrebno, držim da je to nužno, a od vas očekujem odgovor. Hoćemo li to ili nećemo napraviti? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
O tome nisam govorio u uvodu jer naprosto nije predmet ovog zakona. Ali sad na vaše pitanje mogu reći da smo mi i do sad u cijelom sustavu poduzeli određene mjere koje su se pokazale u ovim okolnostima jako značajne. Uveli smo elektroničku komunikaciju koja je jako dobra, uveli smo mogućnost osnivanja trgovačkog društva na daljinu, dakle, ne morate nigdje ići nego to možete doma iz svog ureda napraviti. To funkcionira. Možete dobiti izvadak iz trgovačkog Registra, možete registrirati pravo vlasništva sve elektroničkim putem. Dakle, ta elektronička komunikacija je pomogla jako puno. A inače, imali smo i vijeće ministara pravosuđa EU gdje smo razmjenjivali iskustva. Tako da, mjere su otprilike slične, a ovaj zakon, kao što sam rekao, on je u principu temeljen na preporukama koje već funkcioniraju. Dakle, u ovom razdoblju nitko nije bio izvrgnut nekakvim pretjeranim ovrhama upravo zato što smo donijeli takve preporuke.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića, izvolite.
Poštovani ministre, ove mjere koja Vlada donosi, ne mogu reći da su loše, međutim, ovo je interesantno kako je trebala ovako jedna snažna kriza zdravstvena i gospodarska da se počne rješavati jedan ključan problem i da se shvati koliko stotina tisuća hrvatskih građana postoji, a koji su iznimno pogođeni ovrhama. Ja bih volio da ovo, ove mjere koje ste sad uveli da ih imate na umu trajno. Naravno da ih pojačate sa svim prijedlozima koje ste čuli danas ovdje, a reći ću i ja u raspravi ovdje. Dakle, morate imati na umu da stotine tisuća građana zbog toga što imaju iznimno niske mirovine, iznimno niska primanja, mnogo, znači obitelji sa mnogo djece nisu u mogućnosti normalno funkcionirati, normalno živjeti. Nisu u mogućnosti plaćati račune i onda nažalost zahvaljujući pravnom sustavu naše države Hrvatske, spadaju u skupinu ovršenih. Dakle, neka ovo bude poticaj za rješavanje ovog problema, ali trajno.
Hvala. Poštovani ministar. Ništa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Vidim, zaustavili ste ovršne postupke i to je nadam se dobro. Međutim, gledajući gospodarstvo koje smo morali zaustaviti i gledajući da će ga biti jako teško pokrenuti zbog zatvorenih granica i svega ostalog, što će trajati, pa smatram da gospodarstvenici, obrtnici, OPG-ovci i ostali trebali bi i banke biti razumljive što duže vrijeme ovrhe naravno da ne budu, ali da se kamate ne računaju, to je jako bitno da se kamate spuste i da banke isto osjete isto takav jedan problem kao što su i svi drugi. Naravno i oni moraju biti žrtve nečega i to je jako bitno, jel gospodarstvo nećemo moći pokrenuti brzo dok se sve granice ne otvore. Prema tome, gospodarstvo trpi, obrtnici trpe i tu treba posebno voditi računa o tome da ne bi banke uletile sa svojim i ovaj zakon je sigurno dobar, ali evo samo napominjem da je to jedan proces. Hvala.
Hvala. Poštovani ministar Bošnjaković.
Hvala lijepo. Evo kao što vidite u ovom zakonu ima odredba da u vrijeme posebnih okolnosti ne teku zatezne kamate, to je jedna od odredbi. A što se tiče gospodarstvenika, OPG, obrtnika postoje oni drugi koji nisu dužni nego zapravo su njima neki drugi dužni i oni potražuju novce jer ako ne dobiju te novce neće imati za plaću, neće imati zapravo za svoje poslovanje. Zato smo ostavili u ovom zakonu tako da kažem, odškrinuta vrata sudovima ako do takvih situacija dođe i oni to prepoznaju kao opravdano da tada mogu nastaviti sa ovrhom i mogu provoditi ovrhu, samo moraju te razloge posebno obrazložiti. Jel uvijek kada donosite neku generalnu mjeru na neki način režete i puno toga izvan tih okvira ostane. Mi smo ovdje ostavili da sud obrazloži te opravdane razloge, teško ih je zapravo predvidjeti i navesti, ali sud će ih obrazlagati onda u samim odlukama.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Upravo je to tema moje replike, sad ste načeli temu. Dakle, u RH većina problema kada govorimo o stečajnim postupcima nastupa upravo onda kada pravne osobe kao vjerovnici ne mogu naplatiti svoja potraživanja, a s druge strane su oni i dužnici i onda dolazimo do začaranog kruga gdje oni moraju s poduzećima ići u stečaj. Mislim da bi ovakve mjere koje ste sad donesli bi se inače trebale primjenjivati i ovo što kažete kada su u pitanju sudovi, procjena sudova, vidjeli smo u slučaju brodogradnje da je bila procjena suda kako se stvari mogu povoljno riješiti za tvrtku Uljanik. Inače bi trebalo primjenjivati mjere jer država se ne može ponašati tako da kaže nas se ne tiče pravni odnos između dva pravna subjekta već mora poduzeti sve da dolazi do tih naplata. Ja ne znam koliki je u ovom trenutku ukupan iznos potraživanja, međusobnih potraživanja u RH, ali mislim da ovako odgađanje stečaja samo će još produbiti problem, a neće ga riješiti.
Poštovani ministar Bošnjaković.
Išli smo sa mjerom u ovom zakonu da oni razlozi koji su inače za otvaranje stečaja da u ovo vrijeme se ne računaju kao razlozi, ako je sada neko blokiran smatramo da taj razlog ne treba biti kada ovo završi ne treba ga uzeti u obzir za otvaranje stečaja. Ali smo isto ostavili jednu odredbu ovdje da ukoliko, ne znam procijeni sam dužnik da je njemu u interesu otvaranje stečaja, to mogu biti i zaposlenici da je tada isto moguće donest odluku o otvaranju stečaja. Nije da ne postoje načini da se to i sada regulira.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Već sam uvodno rekao, dobro je da smo ovaj zakon uputili u proceduru, dobro je da je ovaj zakon pred nama jer situacija koju smo imali nakon izmjena Zakona o provođenju ovrhe na računima nas je dovela u to da su ustvari ljudi diskriminirani po načinu kako se protiv njih provodi ovrha. Pa je ovrha protiv onih protiv kojih se provodila putem FINA-e obustavljena zastala, dok se ovrha protiv onih koji su imali nesreću da se ovrha vodi putem njihovog poslodavca ili putem HZMO-a, a takvih je otprilike jedna trećina nastavila. Ovime to adresiramo, nadam se da će biti dovoljno vremena da poslodavci to prihvate odnosno da reagiraju po tom zakonu, također i HZMO i da već plaća za travanj koja će biti isplaćena u svibnju odnosno mirovina za travanj koja će biti isplaćena u svibnju budu isplaćeni bez provođenja ovršnog postupka. Dobro je da se intervenira i u stečajne postupke. Dat ću vam samo jedan primjer zašto je to dobro i za ovršne i za stečajne postupke. Zamislite situaciju da se ne zastane, da se ne prestane sa radnjama u ova dva postupka i danas treba prodati ili unovčiti neku imovinu, vrijednost koju bi ta imovina postigla ne bi bila adekvatna stvarnoj vrijednosti imovine. Prilikom unovčenja postigli bi daleko manji iznos i time bi dvostruko oštetili ovršenika, a oštetili bi i vjerovnika jer jedan ne bi dobio ono što mu pripada, a drugi bi bio dodatno oštećen. I zato je dobro da se u doba krize ovrha ne provodi kako po nekretninama, pokretninama itd. jer vrijednost koja bi se za njih ostvarila ne može biti realna, nema realne slike i ovo je nužno jer se na ovaj način, ponovit ću još jednom, štite i vjerovnici i njihova prava. A samo da vam oslikam, nisu uvijek vjerovnici ti koji su negativci. Ja se sjećam iz svoje odvjetničke karijere da smo jednom gospodinu morali ovrhu provesti na njegovom Porsche Cayenneu jer on nije htio plaćati svoje obveze, a ta osoba, uz svo dužno poštovanje, ne treba našu dodatnu zaštitu. Međutim, a govorio sam o tome i uporno ću govoriti i direktno je vezano uz ovo, rješavanje samo stečajnih i samo ovršnih postupaka nije dovoljno, probleme imamo i u parnici. Razgovarao sam sa kolegicama i kolegama doslovce iz čitave Hrvatske, u Puli su kolege tek prekjučer dobili poštu, prvi put od početka korona krize, preko mjesec dana nisu dobivali poštu. Znate zašto? Jer se prva korona u Puli pojavila upravo na sudu i sud je zbog nje bio zatvoren. Znači direktno smo imali slučaj bolesne osobe, direktno smo imali situaciju da ljudi ne funkcioniraju. U ponedjeljak su podigli poštu, možete zamisliti koliko pošte su dobile kolegice i kolege nakon više od mjesec dana čekanja, a rokovi teku. Sada smo ok, barem smo ukinuli propusnice unutar županije pa mogu komunicirati sa svojim klijentima i direktno mogu dobiti papire i kada ti klijenti nisu iz grada u kojem se nalaze odvjetnici, ali stanje nije redovno. U Zagrebu je dodatno pogoršano činjenicom da su sudovi stradali zbog potresa. Vi ste gospodine ministre maloprije rekli da je moguće distancijsko osnivanje trgovačkih društava. Je, ali onda mi kolege kažu da preko 30 dana čekaju na odgovor iz registra u Zagrebu, a slična je situacija ne samo u sudskom registru, slična je situacija i u zemljišnim knjigama. Zaostaci se samo povećavaju. Nama su u ovome trenutku da bi spriječili da ljudi gube prava koja bi mogli izgubiti zato što se ne mogu u ovim okolnostima obratiti sudu, potrebne izvanredne mjere i u drugim postupcima. I zato je Klub zastupnika SDP-a predložio donošenje zaključka kojim bi Sabor obvezao Vladu da takav zakon uputi u proceduru. No vratimo se na sam tekst ovog zakona. Klub zastupnika SDP-a će ovaj zakon podržati, zato što smatramo da je on korak u pravom smjeru, međutim to ne znači da ga ne treba popraviti. Treba ga i to po mojem mišljenju treba ga osjetno popraviti u određenim dijelovima, pa krenimo redom. U čl. 3.treba jasno definirati da se a) prijedlozi za ovrhu mogu podnositi, a b) da sud po takvim prijedlozima mora postupati. Vratimo se na onog gospodina sa Cayennom, ako sud ne donese rješenje o ovrsi i ne blokira taj Cayenn, vjerovnik može izgubiti svoja prava. A mi znamo i ponovit ću to još jednom, nisu svi ovršenici pošteni, nisu svi ovršenici ti kojima treba štititi prava. Neki su itekako svjesno ulazili u situacije s namjerom da nekog zafrknu, njih ne treba štititi, a vjerovnicima treba omogućiti zaštitu njihovih prava na način da se i na nekretninama može zasnovati red, a radnje ćemo provesti kada za to dođe vrijeme pokretninama, plaće itd. Zato je potrebno, a predložili smo amandman u tom smjeru, to jasno i definirati, da se prijedlozi podnose, da se rješenja donose, ali da se kao što je govorio kolega Ostojić, potom ne provode radnje za samo provođenje ovrhe i naplatu i namirenje vjerovnika. Drugi dio, ukazao bih vam na problem čl. 6.koji se odnosi na otvaranje stečajnog postupka. Dakle, postojanje stečajnog razloga pretpostavka je za otvaranje stečajnog postupka, a ne pretpostavka za podnošenje prijedloga za otvaranje stečajnog postupka kako je navedeno u zakonu. Stoga zakonodavac ne može propisati kada će se i pod kojim uvjetima prijedlog za otvaranje stečaja podnijet, već propisati da za vrijeme trajanja posebnih okolnosti stečajni razlozi koji su inače pretpostavka za otvaranje stečajnog postupka to neće biti. Dakle, naprosto fulali ste korak, rekli ste da se neće podnositi prijedlozi, a ne da se neće stečajevi otvarati. Predložili smo amandman i predlažem da se to u tom smislu i korigira. Sljedeća stvar je tijek zateznih kamata. Ako pogledate čl. 7.u njemu stoji da zakonske zatezne kamate u smislu ovoga zakona ne teku. Što to znači? Da zakonske zatezne kamate ne teku u ovršnim i stečajnim postupcima, dakle ne teku kada je dužnik u dospijeću, kada dužnik nije izvršio svoju obvezu, ali teku u drugim postupcima gdje to nije utvrđeno eventualno pravomoćnom presudom. Zbog toga mi tražimo da se ova definicija promijeni i da ovim zakonom jasno propišemo da za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, zatezne kamate u Hrvatskoj neće teći i to ne samo za stečajeve, ne samo za ovršne postupke, već i za one postupke gdje rješenje nije donijeto, gdje je parnica u tijeku itd. Vratimo se samo na onu situaciju koju sam prije govorio, moramo misliti u interesu vjerovnika, ali i ovršenika. Vjerovnik ako ostane ovako će pričekati sa podnošenjem rješenja jer će mu dok nije zatražio pokretanje stečajnog postupka zatezna kamata će teći. Moramo odrediti da zatezne kamate ne teku, u protivnom opet diskriminiramo ljude, diskriminiramo ljude po tome da li se protiv njih vodi postupak ili ne. Zato ponovit ću, u čl. 7.treba brisati riječi u smislu ovoga zakona i treba biti potpuno jasno da za vrijeme trajanja posebnih okolnosti zakonske zatezne kamate ne teku. I zadnji amandman odnosi se na davanje snage ovom zakonu. U biti na to me podsjetio naše elektronske sjednice Odbora za pravosuđe kolega Aleksić, ovaj zakon nema prekršajne odredbe. Ako zakon nema prekršajne odredbe kojima će se sankcionirati poslodavci i HZMO koji ne postupe po ovom zakonu i nastave provođenje ovrhe kao da ovaj zakon nije donijet, on u mnogome ostaje mrtvo slovo na papiru. Zbog toga predlažemo da se u zakon unesu prekršajne odredbe koje će kazniti i poslodavce i HZMO ako nastave provoditi ovrhu bez obzira na donošenje ovog zakona. Ponovit ću još jednom, Klub zastupnika SDP-a će zakon podržati jer smatramo da ide u ispravnom smjeru, ali tražimo, inzistiramo da se barem dio ako ne i sve naše amandmane usvoji jer naprosto zakon poboljšavaju, a u nekim dijelovima ga čine i potpuno funkcionalnim. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg, bit će vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Vucelić i Lovrinović, najprije poštovani zastupnik Vucelić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora, kolege i kolegice. RH nije slobodna zemlja, a rat smo u tišini izgubili. Okupirani smo od strane mafijaša u odijelima, kriminalaca koji se sakrivaju u političkim strankama. Trodioba vlasti 30.g. pod njihovom je kontrolom. Zakonodavna vlast u RH je korumpirana. HS i hrvatski zastupnici su kompromitirani. Izvršna vlast i predsjednik koji ju predstavlja dio je elite koja ne vjeruje gladnima i ne zastupa interese svoga naroda. A sudbena vlast, Ustavni sud i njegovih 13 sudaca biraju kompromitirani saborski zastupnici, kao i predsjednika Vrhovnog suda. Većina sudaca iz sudova pod kontrolom je mafije. A kako bi mafija osigurala imenovanja i razrješenja svih sudaca, kontroliraju i DSV RH, vijeće koje odlučuje i o pokretanju kaznenih postupaka protiv tih istih sudaca, a građani bi trebali vjerovati sucima. Istim onima koji lažiraju dokumentaciju, smanjuju kazne, primaju mito, osuđuju kriminalce na uvjetne kazne ili potpuno odbacuju optužnice. I ono što je najvažnije za ovu raspravu, sastavni su i ključni dio ovršne mafije, a u lancu ovršne mafije nalaze se svi, od djelatnika koji rade po odjelima i imaju pristup zemljišnim knjigama, ovršitelja koji krvoločno izbacuju naše ljude iz jedinog doma i sudaca koji oduzimaju nekretnine uz proviziju koja nije ništa drugo nego mito, a sami suci ga vole nazvati „novčanim bonusom“. Sramota. Često i sami suci kupuju na dražbama te krvave nekretnine za polovicu njihove vrijednosti i to preko trećih osoba i onda ih kasnije preprodaju uz ogromnu zaradu. Ovdje se vidi najbolje sprega administrativne i političke korupcije, a sve je pod pokroviteljstvom države i njenih antikorupcijskih institucija. Prije nego krene val deložacija i ovrha, prije nego na jesen dođu sva potraživanja na naplatu, najvažnija je stavka ovoj Vladi ubrzati održavanje parlamentarnih izbora i to kako bi što bolje prošli na istima. Nije njima prioritet niti zaštita vas građana i ovršenika, a niti borba protiv korupcije. A kako bi i bila kad su oni sami generator te korupcije. I imamo danas ispred sebe Prijedlog zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima gdje se u jednom članku jednog stavka skriva dozvola ovršnoj mafiji da i dalje neometano provodi zločinački posao. Živi zid će iz tog razloga, razloga zaštite ovršenika, predati danas amandman na njihovu klauzulu u njihovom zakonu gdje omogućuju sucima da normalno nastave s ovršnom praksom. I umjesto da onemoguće ovršne postupke za vrijeme krize koja će nas u stvari sve baciti na rub siromaštva, oni se i dalje brinu da ti isti suci i dalje gomilaju našu zadnju krv i znoj. Nastavljaju ovrhe, a sve što je potrebno za to je da sudac napiše nedefinirano obrazloženje zašto se ovrha provodi. Lijepo su ovo sve osmislili. Javnosti prodaju maglu da ne omogućavaju ovršne postupke, a na stražnja vrata, daleko od javnosti, nastavljaju posao po starom. Amandman Živog zida, ovi zastupnici ovdje u ovoj sabornici neće prihvatiti i odbacit će ga bez imalo grižnje savjesti. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Poštovani građani, posebno vi koji ste blokirani i pred ovrhama. Vidite, prijedlog ovog zakona djelovat će na vas poput aspirina koji će vam na nekoliko sati ukloniti glavobolju, sutradan kad se probudite, ona će biti još veća. Dakle, kad prođe ova korona kriza, vi ćete se suočiti sa gomilom dugova, sa blokadama, sa ovrhama i ništa nije riješeno. 20 puta je, poštovani građani, mijenjan Ovršni zakon i jasno je da političke elite koje su dosada drmale RH da one su koristile vašu muku i nevolju i lagale vas čitavo vrijeme, manipulirale da će nešto riješit, a nisu ništa riješile. Prema tome, ovdje se mora napraviti konačno rješenje da pojam „blokirani građanin“ više ne postoji u RH, kao što ne postoji i u EU, da se ne može ovršiti nitko na temelju javnobilježničke isprave. Europski sud pravde iz Luxemburga je presudio 2017.g. da to nije vjerodostojan dokument za provođenje ovrhe. Gosp. ministre, vi ste član Vlade, zašto dopuštate da se provode ovrhe u takvim slučajevima na temelju javnobilježničke isprave koja nije vjerodostojna. Pročitajte, upoznati ste sa tom presudom, vi i dalje dopuštate da se ljudi maltretiraju. Banke su prodale 38 milijardi kuna potraživanja od građana, poduzeća, prije svega nas zanimaju građani, za 10 milijardi kuna prodali su Agencijama za utjerivanje dugova koji sada maltretiraju ljude da ne mogu spavat, da ne mogu živjeti od toga. Poštovani građani, nećemo ništa riješiti, ja ne mogu sam il nas nekoliko zastupnika riješit vaš problem, ali vas ima 230 000 u RH. Ako vas iziđe pola, a da ne kažem svi onda na slijedećim izborima vaš problem će nestati. Ponovit ću vam još jednom kako ćemo ga riješiti, stručnjaci stranke Promijenimo Hrvatsku imaju sljedeće rješenje, agencije za utjerivanje dugova otkupile su ove vaše dugove za 10 milijardi kuna. Koje je naše rješenje? Država će emitirati obveznice, prodati ih, mogu ih kupiti građani koji imaju novaca, poduzeća, a najviše će kupiti HBOR, HPB koji će od HNB-a ako treba dobiti kredit u cijelosti od 10 milijardi kuna. Koja je ustvari prednost za vas poštovani građani? Sljedeća, da ne kompliciram, vi ćete nastaviti dalje znači sada ćete dugovati državu odnosno HBOR-u ili HPB-u, otplaćivat ćete vaše dugove koje trebate otplatiti na 5, 10 godina ovisi, naš je prijedlog da to traje 10 godina da se izda obveznica. Ali što je suština svega? Vi ćete na kraju vaš dug nećete ga platiti 100% nego najviše 40% iznosa. Znači konkretno, ako je netko danas duguje npr. 100.000 kuna on kada protekne 10 godina neće ukupno otplatiti 100.000 kuna na što ga sada guraju i utjeruju agencije za utjerivanje dugova, krv piju, nego će platiti i otplatiti samo do 40.000 kuna. Dragi građani, to je moguće vidite. Za to je trebalo znanje, vidite mi imamo znanje, mi se ne rasipamo senzacionalizmom i cirkusom ovdje, mi smo stranka ozbiljnih ljudi stručnjaka. Prema tome, to je konačno rješenje i da jednom u ovom Saboru više ne raspravljamo o blokiranima i ovršenima, taj problem neće postojati. E pa zbog toga poštovani građani, nemojte uzimati aspirine ove koje Vlada to je ok, u redu, 3, 4 mjeseca koliko traje kriza dobro će doć, nema glavobolje, ali kada prođe 3 mjeseca vas će uhvatiti još veća glavobolja jer tko zna kakve će sve biti posljedice ove krize. Dakle, pozivam vas blokirani građani, sve vaše udruge pa prepoznajte već jednom da rješenje postoji, izvršimo zajednički pritisak na izborima, taj dan ste vi kraljevi, carevi. Ako budete birali ove koji su vas do sada unesrećivali onda se nemojte nikome žaliti. Oprostite na ovakvoj poruci, ali onda nemojte više nikom se žalit. Ako želite konačno riješiti svoj problem pa dignite se ljudi već jednom da ga riješimo. I drugo, pozivam HNB da provede operaciju koju smo predložili koja se zove „Helikopterski novac“ i da svakom punoljetnom građaninu, uključujući naravno i umirovljenike jer oni me uvijek pitaju jesmo i mi, i vi ste tu, da isplati svakom 4.000 kuna bespovratno koje ne mora vratiti. To su mjere dragi građani, to su potezi za preporod Hrvatske, to su državničke mjere, to su mjere nade. Taj duh moramo pokrenuti i ja vas pozivam da to pitanje ovršenih i blokiranih skinemo zauvijek sa točke dnevnog reda u Saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Drage naše sugrađanke i sugrađani koji nas pratite. Evo pred nama je danas Prijedlog zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja ovih posebnih okolnosti uzrokovanih korona virusom. Samo da podsjetim ono što je i ministar rekao, dakle kada smo raspravljali još u ožujku o svim mjerama koje je do sada Vlada donijela, a isto tako prije desetak dana smo donijeli Zakon o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima kojim se ovršenicima fizičkim osobama koji su u blokadi omogućuje privremeni zastoj svih ovrha na novčanim sredstvima po računu fizičkih osoba kako bi lakše financijski prebrodili ovu kriznu situaciju uzrokovanu virusom. I tada se isto tako u raspravi ukazivalo na nedostatak što se i dalje mogu naplaćivati i provoditi ovrhe od strane poslodavaca odnosno HZMO-a, tako da ovaj zakon ovaj prijedlog zakona danas je ustvari odgovor na to pitanje iako je već cijeli ovaj period od mjesec i više dana kako je ministar naglasio, mi faktički imamo situaciju da se po preporukama koje je ministar uputio ti postupci su zaustavljeni, svi postupci ovrhe, osim ovi postupci naplate na plaćama i mirovinama što će biti da danas odnosno nakon što se ovaj zakon usvoji. Ono što bih htjela naglasiti je da mi je zaista nekako teško slušati danas ovdje određene kolege koji na politikantski način pokušavaju i kroz raspravu o ovom prijedlogu koji je zaista dobar i ide u prilog u ovoj situaciji svim ovršenim i blokiranim, pokušavaju omalovrijediti sve ono što je Vlada u cijelom ovom mandatu napravila i za ovršene i za blokirane, a sada neću pobrajati sve to, imali smo nekoliko izmjena propisa koji su zaista išli u cilju da se pomogne i ovršenima i blokiranima i to pokazuje koliko je ova Vlada osjetljiva na probleme tih naših sugrađana. Samim ovim prijedlogom zakona propisano je zastajanje sa postupanjem ovršnih postupaka za vrijeme trajanja ovih posebnih okolnosti, a prije svega radi zaštite života i zdravlja ljudi i svih onih koji sudjeluju u tim postupcima. Također je propisan i zastoj provedbe ovrhe na plaći i drugim stalnim primanjima za vrijeme trajanja tih okolnosti kako bi naši sugrađani lakše prebrodili ovo krizno razdoblje. Napominjem da su i sada postojali onaj dio zaštićeni dio na koji se nije mogla izvršiti ovrha, međutim stupanjem na snagu ovog zakona sve plaće i stalne novčane naknade kao i mirovine isplaćivat će se bez ustegnuća, što znači da će ti naši sugrađani moći raspolagati cjelokupnim iznosom što će im zaista u ovom razdoblju pomoći financijski da lakše prebrode ovu kriznu situaciju. Naravno da su za ovdje navedene situacije propisani izuzeci od obustave i to u slučajevima kada je to nužno i opravdano, a to su alimentacija za uzdržavanje djece, tražbine po osnovi dospjele, a neisplaćene plaće ili otpremnine te ako se radi o mjerama osiguranja iz kaznenog postupka. Na isti način to je tako uređeno i zakonom koji smo prije toga, izmjenama zakona koji smo donijeli prije 10-tak dana, a odnosi se na one ovrhe koje provodi FINA. Za vrijeme ovih okolnosti, poslodavac će zaprimati nove ovršne isprave, i to prije svega radi stjecanja prava prvenstva pri namirivanju, ali neće plijeniti niti prenositi dio primanja ovrhovoditelju. Iznimno, ako za vrijeme trajanja posebnih okolnosti nastupi uvjet za prijenos sredstava koja su zaplijenjena, a ustvari su zaplijenjena prije nastupa ovih posebnih okolnosti, poslodavac, odnosno drugi isplatitelj prenijet će zaplijenjeni iznos ovrhovoditelju. Tomu je tako iz razloga što navedena sredstva su zaplijenjena prije i ovrhovoditelj je na njima stekao založno pravo pa ovršenik više njima ne može raspolagati. Nadalje, ovim zakonom propisano je da se za vrijeme trajanja tih posebnih okolnosti od ovrhe izuzete iz sredstva koja se uplaćuju namjenski u svrhu provedbe projekata dodjelom bespovratnih sredstava koja se financiraju iz nacionalnih sredstava ili EU sredstava te su izuzeta sredstva koja se isplaćuju kao mjera pomoći gospodarstvu i fizičkim osobama uslijed ovih posebnih okolnosti. Propisuju se i, propisuje se isto tako da ono što su sada po Stečajnom zakonu stečajni razlozi, neće biti ustvari u ovim posebnim okolnostima, stečajni razlozi za podnošenje odnosno otvaranje stečajnog postupka, a prijedlog iznimno može podnijeti samo dužnik, a FINA i vjerovnik samo u situaciji ako se radi o zaštiti interesa sigurnosti RH, prirode, zatim zdravlja ljudi. Ova mjera je izuzetno važna kao pomoć našim gospodarstvenicima da prežive ovu krizu i nakon krize nastave obavljati svoju djelatnost. Zakon također, propisuje da za vrijeme trajanja posebnih okolnosti ne teku zatezne kamate. Trajanje ovih posebnih okolnosti utvrđuje se 3 mjeseca od dana stupanja na snagu zakona, to je od 1. dana od dana objave u Narodnim novinama, a rok se može produžiti za još 3 mjeseca. Za provedbu ovog zakona nije također, potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH. Na kraju, želim naglasiti da će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona jer se njime nastoji zaštiti prije svega, naše sugrađane te se također, uz brojne druge gospodarske mjere koje smo već donijeli, želi, isto tako, pomoći i gospodarstvenicima, propisivanjem ovih mjera vezanih uz stečajni postupak, da lakše prebrode ovu krizu nastalu i uzrokovanu koronavirusom i da nakon toga mogu i dalje sudjelovati u gospodarskom oporavku zemlje. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je ... [[Govornik se ne razumije.]] HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a će podržati naravno ove izmjene zakona jer one predstavljaju nešto o čemu je govore pred par dana ovdje u raspravama kada su se, kada se donosio zakon koji je zaustavljao dakle obustave od FINA-e, ovrhe od FINA-e, dakle svi su spominjali da nije obuhvaćen ovaj dio vezan za obustave od strane poslodavca. Naravno, nije mogao onim zakonom biti, treba je biti drugim zakonom, a to je ovaj zakon. I kao što je već i ovdje u raspravama vidljivo, evidentno je da će kao i mnoge druge zakonske izmjene koje su bile u vrijeme ove krize, većina praktički saborskih zastupnika i saborskih klubova i prihvaćati. Jasno je da u vrijeme ove krize Vlada poduzima svoje korake i svoje mjere kako bi pomogla građanima, kako bi pomogla gospodarstvu i da one imaju jednu svoju dinamiku. Normalna stvar je da se ne može to sve najedanput donijeti, da sve to treba pripremiti, analizirati i doći do zakonskih rješenja. Tako je i s ovim, a kao što je i ministar uvodno rekao, dakle, već na samu preporuku nije bilo ovakvih obustava, nije bilo ovakvih ovrha, sada će se samo to ozakoniti i dakle dobiti jedan svoj zakonski okvir, zakonsku normu. Jasno je također, da je ovo već sad vrijeme koje je političke aktere, u koje je političke aktere zahvatila određena predizborna groznica i da je ovo vrijeme koje u principu se želi sada koristiti već polako i za određene predizborne aktivnosti. Ali, ovo nije vrijeme, bez obzira na okolnosti, bez obzira na sve aktivnosti koje će se politički događati, kada treba omalovažavati rad onih koji uspješno vode državu kroz ovu krizu, koji donose prave odluke u pravo vrijeme, koje idu u korist hrvatskih građana. I svakako moramo svi skupa smoći snage da ipak malo potegnemo ručnu i da ipak na prvom mjestu razmišljamo prvenstveno o zdravlju građana, o standardu građana, o očuvanju radnih mjesta i očuvanju hrvatskog gospodarstva i njegovoj revitalizaciji u budućem vremenu. I ovaj prijedlog zakonskih izmjena ide u tom pravcu i iz tog razloga, kao što sam rekao na početku, naš klub će ga prihvatiti.
Hvala lijepo. Slijedeći je trebao bit Klub MOST-a nezavisnih lista i govorit poštovani zastupnik Grmoja, nema ga, gubi pravo na govor, pa slijedeći bi trebao biti poštovani zastupnik Marin Škibola u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Evo, malo sa zakašnjenjem imamo konačno i ovaj prijedlog zakona na dnevnom redu. Nažalost, trebalo ga je prije donijeti jer sad nam se pojavljuje jedan veliki problem. HZMO već je obračunao mirovine za travanj, isplata u svibnju i u tim obračunima već se pojavljuju ovrhe, u tim obračunima već je predviđeno skidanje onog dijela mirovine koji ide vjerovniku. Istu stvar će možda napraviti i poslodavci ukoliko im prođe ispod radara ovaj zakon. Pitanje je hoće li oni svi znati da je taj zakon na snazi jer baš njih briga. Nemamo prekršajne odredbe. Prekršajne odredbe su itekako bitne i nužne kada je ovakav zakon u pitanju. Jer ne možemo prepustiti HZMO-u i poslodavcima da poštuju zakon ako hoće, ako neće ne moraju. I sad imamo situaciju onda ako se ipak ovrha izvrši, što da radi takav čovjek? Što da radi umirovljenik kojem će HZMO ovršiti u svibnju dio mirovine zbog toga jer još uvijek nije primio na znanje ovaj zakon? Ja sam pitao ministra u replici, je li Vlada RH informirala unaprijed HZMO o ovoj situaciji? I odgovor na pitanje nisam dobio, nego sam onako, na politički način kako se inače zaobilazi odgovor na pitanje, dobio odgovor koji ne sadrži odgovor na moje konkretno pitanje. Je li HZMO dobio informaciju od Vlade RH da se ovakav zakon priprema, da će on biti na snazi i da se u skladu s time ne ovršavaju mirovine? Dakle, moj zaključak je na temelju onoga što mi je ministar Bošnjaković odgovorio, da Vlada RH nije informirala HZMO unaprijed o tome kakav se zakon priprema. A zakon, prema svemu sudeći, stupit će na snagu 1. svibnja jer uobičajeno je ovih dana da nakon glasanja o zakonu, istoga dana zakon ulazi u Narodne novine i drugi dan je na snazi. 1. svibnja drugim riječima nitko ne smije biti ovršen. Nitko 1. svibnja i nadalje ne smije biti ovršen, osim izuzetaka koji su opet propisani zakonom. Što je Vlada RH učinila po tome pitanju da prevenira nepoštovanje zakona koji će stupiti na snagu 1. svibnja po svemu sudeći? Ništa. Nažalost, vrlo je moguće da će dio umirovljenika bit ovršen. Ja sam razgovarao, ja s njima stalno, konstantno razgovaram, ljudi mi se javljaju na mail, javljaju mi se u inbox jer su primijetili da se zauzimam za tu situaciju već 2 tjedna i ljudi mi se stalno žale i stalno se javljaju. I ljudi su uplašeni da unatoč tome što je zakon pripremljen, što je zakon na kraju krajeva dobar, oni za ovu prvu mirovinu neće biti zaštićeni. Stoga apeliram s ovoga mjesta na HZMO, apeliram na Vladu RH da hitno danas poduzmu sve potrebne radnje da se niti slučajno ne ovrši niti jedno primanje od 1. svibnja, pa nadalje jer zakon će stupiti na snagu 1. svibnja. Druga stvar, predložio sam amandman kojim bi se propisale prekršajne odredbe. Prekršajne odredbe moraju se propisati, prekršajne odredbe za pravnu osobu od 100.000,00 do 500.000,00 kn ukoliko ne poštuje zakon i prekršajne odredbe od 5.000,00 do 50.000,00 kn za odgovornu osobu u pravnoj osobi ako se ne poštuje ovaj zakon koji će stupiti na snagu 1. svibnja. Ja ne znam zbog čega onaj Zakon o provedbi novčanih ovrha i ovaj zakon koji sada, o kojem sada raspravljamo, nisu bili u paketu na neki način iako su različita ministarstva? Zašto ta dva zakona nisu zajedno išla u proceduru i zašto nisu stupili na snagu istoga dana? Ja to ne znam. Pretpostavljam da je zbog toga što Vlada RH nije bila koordinirana u mjerama koje predlaže zbog ove krize koja je sada nastupila, koja nas sve muči, koja je građane bacila, koja će građane tek baciti na koljena i poduzeća će tek baciti na koljena, još uvijek svi nismo niti osjetili što je ta kriza, tek ćemo osjetiti za koji mjesec. I ja se pitam, uistinu se pitam kako ćemo mi to sve iznijeti na svojim leđima jer prema onome što čujemo, što smo čuli od ministra Marića, sve to skupa državu košta oko 70 milijardi kuna. 70 milijardi kuna je za RH ogroman novac. To je novac koji ćemo vraćati slijedećih 5-6.g. kroz nova zaduživanja i zbog toga ne smijemo dopustiti da naši građani koji će tek osjetiti što je ta kriza sada budu u toj krizi dodatno oštećeni zbog toga što zakon nije na vrijeme pripremljen i zbog toga što je već HZMO u svojim obračunima pripremio ovrhe. Znači imamo zakon koji te ovrhe zabranjuje, a s druge strane imamo obračune u kojima se već te ovrhe pripremaju i bit će provedene. Nadam se da će se ipak u ovih 2 dana ta situacija razriješiti, pa neka bude i kašnjenje isplate mirovina, bolje da mirovine kasne nego da ne budu u cijelom iznosu isplaćene umirovljenicima. Bolje da kasne 2,3 dana nego da umirovljenici ne dobiju svoj novac. Zar nije tako? I slijedeća stvar koju hoću reći, ona zadnja mjera koja nedostaje u ovoj krizi i stalno to napominjem i napominjat ću i neću odustati od toga jest obavezan moratorij na naplatu anuiteta iz kredita za sve nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća. Naglašavam nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća. Znači, ne tražim moratorij za one koji mogu plaćati i ja spadam u one koji mogu plaćati, ne treba moratorij vjerojatno ovdje ni jednom zastupniku, ne treba ministrima, moratorij na anuitete koji se otplaćuju kreditima treba nelikvidnim građanima i nelikvidnim poduzećima. Oni imaju probleme i njima treba omogućiti taj moratorij. Meni je pisao, poslao mi je pismo jedan samohrani otac koji ima 2 djece, koji se razveo, ja to pismo neću ovdje cijelo sad čitati ali ću ukratko reći što mi je u tom pismu napisao čovjek. Ima 2 kredita, jedan kredit je u švicarcima, dakle nepošten kredit po kojem on treba dobiti natrag novac, ali treba vremena dok sud obavi svoj posao, a drugi kredit je digao jer je morao dići, krov mu je propao i morao je dići 40.000 kuna da bi popravio svoj krov. I njemu treba moratorij na oba ta kredita, on je sad, njemu se sad smanjila plaća, dobio je aneks ugovora o radu gdje je dobio minimalac jer ne može drugačije, on je dosada sve redovno otplaćivao, nije bio nikada u zakašnjenju, nikakvih problema s otplatom nije imao, a sada taj samohrani roditelj, sa dvoje djece, s dvoje maloljetne djece, s minimalnim primanjima mora redovno otplaćivati kredite jer ono što mu banka nudi vrlo je nepovoljno za njega i koštalo bi ga sve skupa 12.500 kuna. Znači njega moratorij košta i to moratorij od pola godine košta 12.500 kuna. Kakav je to moratorij? U ovo vrijeme krize, banke koje su opljačkale hrvatske građane za 20 milijardi kuna nepoštenim kamatama i nepoštenom valutom CHF, banke lopovi moraju biti spriječeni da zarađuju i mora im se propisati obavezni moratorij za sve nelikvidne građane i nelikvidna poduzeća na način da se ne obračunavaju kamate, nikakvi troškovi i da ljudi mogu mirno dočekati neka bolja vremena. Zahvaljujem.
Slijedeći je Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Zekanović i Glasnović. Očito prvo poštovani zastupnik Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege ja mislim da nema zastupnika saborskog ovdje koji neće poduprijeti Ovršni zakon koji će štititi najranjivije skupine ljudi u ovom našem hrvatskom društvu, u domovini. To znači ljude koji su digli kredite, koji imaju srednja poduzeća i ovaj manja poduzeća, ljudi bez prihoda koji su sad bez posla, ali u isto vrijeme ovaj predmet ovršni predmet je postao nekakav dio socijalne demagogije ovdje. Prvenstveno mi sebi nećemo neke stvari ovaj, stavljamo se u istu skupinu s ljudima, recimo nije isto javni sektor koji ima stalnu plaću. Ja sam za podupiranje javnog sektora, ali za restrukturiranje javnog sektora. Gledamo problem ovdje također je FINA koja je relikt jednopartijskog sustava i tu su pravna, ne samo pravna nego moralna pitanja. Koje su provedbe, koje kriterije za ovrhe? Jel to alimentacija, da plaćanja poreza, sudski troškovi, šta je to? Ja uopće ne znam, jel ljudi koji su ovršeni također imaju, oni ne mogu dignuti kredite, nesposobni su da dignu kredite, ne mogu otvarati račune, oni su osakaćeni za slijedećih koliko godina dok ne riješe svoj problem ovaj tih ovrha. To je jedna velika nepravda. Samo bi spomenuo da Vijeće Europe ima ovaj upute zaoštravanje i rad Financijske policije. Financijsku policiju ima Italija i ovaj Talijani sigurno, Austrijanci još bolji su, još bolje ustrojani nego ovi ovdje i sad gledaj oni su tamo imate porezne prijevare o tome se ne govori previše. Možda bi gospodin Bošnjaković trebao koliko ljudi, kad ste čuli da je netko osuđen u Hrvatskoj za velike porezne prijevare? Jel to posao, jel to posao FINE? Dok ubijamo zeca sa sačmarom ovi ljudi, krupni dužnosnici koji su, nisu imali tvrtke bez jednog zaposlenog zaposlenika, otišli su u stečaj, danas još funkcioniraju i žive ko bubreg u loju. To je selektivna pravda. Imamo te društvene prijevare. Šta je s kockarnicama? Koliko Hrvatska gubi godišnje kroz kockarnice, koliko, a šta sa ilegalnim kockarnicama? To su, FINA, bankovni računi vani, recite mi jel ikad, jel FINA ikad pronašla jedan bankovni račun izvan domovine veći od 70.000 kuna, ikada? Nikada, to nismo čuli. Kad narod gleda ovo naravno imaju osjećaj selektivne pravde. Imamo 2 pravna sustava jedan za one koji su radili cijeli život, plaćali mirovine i imamo za ove begler begove iz, većinom iz bivšeg sustava, crvene direktore koji su poništili poduzeća i nikom ništa. Vi, ova FINA mene podsjeća recimo ja bi reko, oni me podsjećaju na ovoga, onoga kad su sumnjičili tamo ove, ove, sumnjičenje je bilo standardna procedura u Osmanskom carstvu i drugim islamskim zemljama, a to je radio brico sa onom hrđavom britvom. Dođe po tebe, ti si balavac, ti nemaš, moraš se sakriti jel ti ide skrivač plamena. Tako funkcionira, FINA tako funkcionira. Maznu te i adios amigos. Kako je moguće da neko može bez ikakve objave, bez sudskog ovoga naloga da mu se je ovršio bankovni račun, on pojma nema. To je zastrašujuće. Ja mislim prvo, prvi, prvo se moramo riješit te, tog relikta iz bivšeg sustava, uspostaviti pravu, pravu funkcionalnu organizaciju i sinergiju između svih ovih institucija da se sredi društvo i da počnemo ganjat ove neplaće, koji nisu platili porez. Primjer jedan, EPH. Kako to? Mister Pavić još funkcionira, druge ove glave funkcioniraju. Kolko su dužni love? Imamo onoga, onoga relikta iz, tamo iz ludnice, onoga Babića na Index itd., mogu cijeli dan sjedit ovdje, to nismo riješili, a rokamo ljude koji žive od plaće, koji rade, ispunjavaju svoju dužnost građansku ovde, al ovi drugi, ovi dinosauri, nikom ništa.
Nastavit će poštovani zastupnik Zekanović.
Evo, čvrsto pored Glasnovića. Kao što sam rekao maloprije u replici, nalazimo se u jednoj teškoj gospodarskoj krizi, zdravstvenoj krizi, zdravstvena evo na svu sreću, Bogu hvala, polako jenjava, ne u svijetu, ali evo u RH ovoga je pri, pri kraju, vidi se nekako kraj. Međutim, gospodarska će se nastaviti i tek zapravo ulazimo u gospodarsku krizu i tek ćemo slijedećih mjeseci i godina osjetiti teret krize. Godina, to je jako bitno naglasit. Ovo što se danas događa imat će reperkusije na gospodarski sustav RH slijedećih nekoliko godina. I bit će potrebni brojni rezovi, brojna zaduživanja i ona famozna riječ koja se nekoć često koristila, danas nešto manje „važne reforme“, reforme gospodarskog sustava. Jednom sam naglasio maloprije i sad ću ponoviti. Kada imate nekakvu krizu ona vam može biti itekako dobra podloga za restart, za ponovni početak. Ajmo iskoristiti ovu jednu iznimno tešku situaciju, nikad veću od stvaranja hrvatske države od Domovinskog rata, za jedan restart, da napravimo onaj jedan pomak koji nismo imali hrabrosti, znanja ili volje napraviti prije. Ovdje konkretno danas govorimo o ovršenima, o ljudima kojima su računi blokirani. Ne radi se o par stotina ljudi, ni par tisuća, radi se o stotinama tisuća ljudi kojima jednostavno država nije omogućila egzistenciju, nije omogućila. Ima tu ljudi koji su svojom krivicom upali u tu situaciju, ima tu ljudi koji su digli, nerazumno … [[Govornik se ne razumije]] kredite, kupovali automobile, mobitele, kuće, išli u velike poslove i propali. I riskirali su i nisu uspjeli. Međutim, ja ne govorim o tima iako i s njima se moramo pozabaviti. Ja govorim o onoj jednoj skupini koja je najbrojnija unutar ove skupine, a to su ljudi koji žive iznimno skromno, koji imaju tek nekoliko tisuća kuna primanja ili mirovina i koji jednostavno nisu u stanju platiti svoje račune i to je ono što država nikako ne može shvatiti da se sa nekoliko tisuća kuna plaće, 3.000,00 ili 4.000,00 kn, pa takve dvije plaće, pa onda još 3-oje ili 4-ero djece ili dvoje djece samo, ne može živjeti i funkcionirati. A takvih obitelji, nažalost, imamo jako, jako mnogo. I bez obzira što se te obitelji odreknu svega i automobila i putovanja i ljetovanja i zimovanja i kafića i restorana i sveg i ostalih, ajmo reći, nepotrebnih troškova, pitanje je što je potrebno, što je nepotrebno, oni jednostavno ne mogu funkcionirati. E, sada ako država ne brine o tom jednom najosjetljivijem sloju društva, neću reć, neću reći za sve mjere koje je napravila i ova Vlada i prije, loše, ali je činjenica da mi danas imamo stotine tisuća ljudi u RH koji sa njihovim plaćama ne mogu funkcionirati. Pa evo, spomenut ću neke, neke struke, profesije koje su sada nekako nama ovdje itekako u fokusu. Medicinske sestre, policajci. Jedan policajac početnik, znate li vi koliko ima plaću? S tom plaćom se ne može živjeti, s tom plaćom se ne može platit podstanarstvo, s tom plaćom se ne može odgajati i othraniti dijete. Znači, hrvatski policajac koji cijeli dan stoji na otvorenome, na suncu, vjetru i kiši i radi svoj posao savjesno, s tom plaćom, osnovnom plaćom policajca, ne može funkcionirati. I kada on ili neko s njegovim primanjima dođe u situaciju da nije platio telefonski račun ili račun za struju ili bilo što, e država je tu nemilosrdna. I sad ona ključna stvar isto koju imamo na umu. Ima li dovoljno novaca u sustavu? Ima. Tko ga ima? Imaju li ga banke? I znamo svi da banke danas, ne samo one, ali ajmo njih samo ovdje u ovoj, ovu minutu što mi je ostalo, izdvojiti, ostvaruju jedan enorman golemi profit. Ajmo napravit tu preraspodjelu. Zašto bi neko u RH na grbači najsiromašnijih, najjadnijih zarađivao enorman profit, milijune i milijune kuna, usudit ću se reć i milijarde kuna, a drugome će država preko FINA-e, preko svih mogućih ostalih instrumenata svaki mjesec sjedati na račun i uzimati mu od one njegove sirotinje da on dok je živ neće izaći iz dužničkog ropstva, dok je živ. A ovaj drugi dok je živ imat će toliko novaca da će se razbacivati na svakom koraku. I ovo je stvarno jedna istina, ovo stvarno moramo imat na umu, i vi ministre, evo pokušajte čuti ove riječi iz najbolje volje i najbolje namjere. Ajde budite malo onako, ja uvijek kažem, budite frajer, pa malo uzmite tim bankama iz džepa i ajmo podijeliti ovima koji su ovršeni i o kojima danas govorimo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Vrlo kratko, praktički, ono što smo prije 2 tjedna donijeli zakonom gdje smo zapravo mijenjali Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, sada to upotpunjujemo i sa drugom medaljom tog istoga praktički zakona, to je prije svega, interventne mjere u ovom ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja ove krize. Mislim da je manje-više sve isto, dakle što smo tada diskutirali, razgovarali zašto, zbog čega, svima je sve jasno, dakle jedan zastoj nad provedbama ovrha i sada govorimo i o plaćama i o mirovinama, onda smo imali za onima što se zaplijene sredstva i stoje 60 dana na FINA-i. Dakle nema jednog, drugog, trećeg, po istim uvjetima, ako se radi o uzdržavanju, kaznenim postupcima, itd., znači imamo jedan zastoj koji traje 3 mjeseca, da se može prolongirati ako ovo nastupi sljedeća 3 mjeseca. Ono što je dobro da za vrijeme posebnih okolnosti ne teku zatezne kamate i ono što smo novo uveli ovdje je propis, zapravo privremeno interveniranje u stečajne razloge propisane Stečajnim zakonom, dakle netko zbog ove novonastale situacije, ako ispuni uvjete za stečaj, ne mora po zakonu, inače zakon vas nalaže da ste dužni podnijeti ili zahtjev za predstečajni postupak ili stečajni, ukoliko određeni uvjeti nelikvidnosti odnosno bilo kojih od niza uvjeta se ispune za samo otvaranje stečajnog postupka. Dakle, ovdje i zakonski ono zapravo što svi znamo u naravi da se i radilo se propisuje kao odgovornost samih odgovornih osoba, nadzornih odbora i uprava u društvima. Tako da, mislim Klub HNS-a naravno ovo će prihvatiti da se ovdje rade izuzeci su isti manje-više koji su bili i kad smo govorili prije 2 tjedna. Što se tiče novih izuzetaka, to je ono što se dobro, što mogu naglasiti, što je već rečeno, da sredstva koja se isplaćuju kao mjera pomoći gospodarstvu i fizičkim osobama uslijed posljednjih okolnosti, isto su izuzeta od ovrhe i mislim da sredstva koja se uplaćuju namjenski u svrhu isto, provedbe projekta ... [[Govornik se ne razumije.]] sredstvima također, znamo tko je to implikacije ima na samo odobravanje sredstava i njihovo pravodobno korištenje. Tako da, ono što bih ja volio naglasiti da ovo ne znači i to je građanima treba reći, da oni, hvala Bogu koji to mogu, ne trebaju plaćati više svoje račune. To ne znači to. Mi nismo donijeli ovdje zakon o oprostu plaćanja dugova, računa ili netko mora, svatko tko je naručio određenu uslugu, tko je koristio nešto, pogotovo ako sredstva i ima, mora ih se platiti da se to, budemo sasvim jasni. Mi ovdje ne možemo i općenito kada govorimo o svim ovrhama podlijegati nekoj općoj populističkoj sferi nitko ne mora ništa platiti jer puno tih ovrha nisu ovrhe koje su od onih prijeko potrebnih za život, imamo tu ovrhe od nekih usluga, imamo ovrhe od telefonija, mobitela, itd., dakle nije to nešto što je bilo neophodno ljudima i nisu mogli kako platiti. Naravno, uz svo dužno poštovanje onima koji zbilja su upali u takve situacije da nemaju. Ali vjerujte mi, takvih je manji broj nego onih koji jednostavno nisu znali raspolagati sa svojom imovinom ili su se doveli slučajno ili namjerno u takvu situaciju. Dakle, dugovi se moraju vraćati, nekome se mora pošteno platiti njegova usluga, rad ili ono sve što je ugovoreno. Ali, ovo prepoznaje vrijeme u kojem jesmo. I apsolutno to podržavamo i mislim da smo svi tu složni da ovo nisu regularna vremena i da ovdje treba reagirati i Vlada reagira, upravo ono što se ovdje i spominjalo, da kod jednog zakona nismo uzeli u drugi, sad je to sustavno, sistematično napravljeno da funkcionira i mislim da u ovih 2 tjedna nismo puno toga propustili, bitno da smo to danas i donijeli. Tako da, još jedna apel, ovime što se radi zastoj, to ne znači da se ovrhe ne mogu predavati, one će stati u redoslijed naplate, samo se neće provoditi, ali oni će vas dočekati. Nema oprosta za nešto što ste iskoristili, kupili ili ne platili, preuzeli uslugu, što god bilo. Zato još jednom treba reći, ovo ne znači oprost od plaćanja svega, ovo samo znači prepoznavanje situacije da u vremenima kada nema prihoda, kada ljudi su izgubili poslove, kad je općenito država zabranila nekome da radi, ne svojom voljom on je izgubio posao i ne svojom voljom on ne radi, onda ona i priznaje da te ne može zakonskim putem neko nagovoriti da platiš nešto što ti država ne daje mogućnost da zarađuješ. Kad se ti uvjeti ispune i to će bit veliki test i pitanje, jer jednom kad kažemo može, ne znači da će svi automatski se vratiti tamo kao da se ništa nije dogodilo, trebat će određeni period, trebat će taj isto takav period i prepoznati i zakonski i vjerojatno zato je ovdje stavljeno 3+3 jer ćemo morati omogućiti taj mjesec povrata, a sigurno da se neće ovo što traje već mjesec, dva dana moći u tjedan, dva dana ispraviti. I neće svi ljudi odmah imati posao, pogotovo kad znamo što nam je turistička sezona radila i da je sad sve dobro i da sutra kažemo, svi mogu, nema više zaraze, nema ničega, mi ćemo se još oporavljati mjesecima i zato je dobro da je ovdje predviđeno 3+3 jer ovo ne znači samo kad je izvanredna okolnost i ja bih volio da se to, nećemo sad amandmanom, možda u neki samo u izreku ne govoriti o posebnim okolnostima, nego i posljedicama posebnih okolnosti u onom periodu dan poslije. Jer mi kada kažemo da više nisu posebne okolnosti, to ne znači da je sutradan sve se vratilo natrag. Moramo priznati te određene posljedice i ja vjerujem da će se kroz ovu formulaciju 3+3 ovo upravo i odnositi na te posljedice izazvane posebnim okolnostima koje mogu, evo, trajati još barem, trajati će oni godinama nažalost u nekoj mjeri, nadam se što manjoj mjeri, ali barem da će trajati i poslije. Jer to kad mi nekom kažemo sutradan može početi raditi, ne znači da će njega dočekati posao i ako ga dočeka, da će na tom poslu moći zaraditi sebi za plaću, ako govorimo o obrtnicima. I to je izuzetno isto bitno reći. Dakle, ne samo posebne okolnosti nego i posljedice istih posebnih okolnosti. Opet, s druge strane ne možemo ovdje dijeliti šakom i kapom i dodvoravat se građanima, reći ništa godinu dana, nitko ne mora ništa plaćati, hvala Bogu oni koji mogu trebaju jer kad-tad dugovi će se morati vratiti. Ali prije svega prepoznali smo ovo i Vlada i mi svi zajedno ovdje sa našim prijedlozima, prepoznali smo da posebna vremena traže i posebne mjere i upravo je jedna to od ovih, zato Klub HNS-a će naravno i podržati ovaj program. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege, mislim da je ovo vrijeme u kojem ne treba uopće nikom posebno naglašavati da su nastale zaista posebne nove okolnosti. Imat ćemo neku novu normalnost, neke nove okolnosti i živjet ćemo u nekim drugim uvjetima. Ogroman broj ljudi u Hrvatskoj te tvrtki i obrta kojima su vlasnici ili u kojima rade, ne mogu raditi i zarađivati za život. Vlada i nacionalni stožer odlučili su se u početnoj fazi na vrlo restriktivne mjere sa zabranjivanjem rada cijelim sektorima gospodarstva, zabranom kretanja i okupljanja i sve već odluke koje su donijeli. O toj strogoći bilo je već u više navrata riječi u ovom saboru, ali i bit će sigurna sam još i više u budućnosti. Ali bez obzira apsolutno je jasno samo po sebi, a da ova epidemija i mjere koje su bile ne može proći bez ozbiljnih posljedica na gospodarstvo i prihode ljudi. U tom smislu i u takvim vremenima još aktualniji nego inače postaju stari hrvatski problemi ovrha i stečajeva. Te dvije riječi uvijek imaju prizvuk zlokobne sudbine za naše ljude i često to zaista tako i završi. Mi nikako posebno u slučajevima ovrha da izađemo i nađemo neku zlatnu sredinu, neki ispravni put, iznađemo neko rješenje. Jednako jedno vrijeme, klatno naplate dugova bilo je na onoj strani na kojoj se nitko nije mogao naplatiti i prava vjerovnika bila su mrtvo slovo na papiru, a onda se to klatno zaljuljalo na drugu stranu i ovrhe su i za najmanje iznose rasle u nebo, sjedale bez da su dužnici o tome uopće bili informirani, utjerivali u krajnjoj liniji strah u kosti ljudima svaki put kad im poštar zazvoni. Problem još uvijek nije sasvim riješen iako se na tome radi već godinama i ne treba prestati raditi na tome. Vjerovnici moraju imati način da svoje dugove u razumnom roku naplate, ali i dužnici u tom procesu ne mogu ostati bez osnovnih prava i sredstava za život. Ali sigurna sam da nas ta rasprava ponovo čeka u trenutku kad se situacija normalizira. Govorim o nekoj novoj normalnoj situaciji pa ćemo vidjeti kakova će to biti i kako ćemo u toj normalnoj, novoj normalnosti uopće funkcionirati. Sada, danas moramo vidjeti što s ljudima kojima su bez najave i plana, odjedanput preko noći i to mnogima zbog odluke države značajno pali prihodi. Dakle, odluka države, da to ponovimo, je bila jasna, nedvojbena, iza tog su stali svi jer se odlučilo prvo štititi ljudske živote, odluka države je bilo da pojedini ljudi ne, ne da ne mogu, nego ne smiju raditi. Jedna od ovih mjera koje nastaje iza toga i koje pokušavaju riješiti, djelomično riješiti neke probleme je i ovaj zakon. Ovrhe i stečajevi, to treba jasno i glasno reći, osim u stvarno iznimnim situacijama zaista moraju privremeno stati. Mi se slažemo s osnovnom idejom ovog zakona i uglavnom se slažemo s načinom na koji je on formuliran. Odbor za pravosuđe imao je ozbiljne primjedbe koje smatramo razumnim i za koje zaista ocjenjujemo da bi ih se trebalo prihvatiti jer bi oni poboljšali kvalitetu ovog zakona i vraćamo se ponovo na onu priču, nemojte da budemo, to govorim vladajućima, u jednosmjernoj ulici. Nemojte da kad bez pogovora oporba prihvaća vaše prijedloge da je to tad konstruktivna oporba, a kad kaže dajte razmislite, dajte vidite, dajte uključite, dajte razgovarajte onda je to populizam. Nije, populizam. Dajte o razumnim odlukama, o razumnim prijedlozima, prijedlozima koji su nam apsolutno jasni, nemojte ih odbacivat samo, odmahivat rukom i odbacivat, dajte razmislite i uključite. Osim što se zastaje s ovrhama i stečajevima u ovom zakonu su važne i iznimke. Jedan od mogućih problema u provedbi mogao bi biti da se barem na neko vrijeme povuku i oni koji su opravdano izuzeti iz ove mjere. Posebno tu mislim na one koji duguju alimentaciju ili druge oblike uzdržavanja te oni koji nisu isplaćivali plaće, otpremnine i druge naknade za rad. Mogućnost da zbog početnog nesnalaženja u provedbi ovog zakona i takovi budu oslobođeni plaćanja stvorit će dodatnu štetu onima, u ovom društvu koji su već značajno oštećeni. Zato se kod provedbe mora posebno paziti upravo na takove slučajeve. Poštovani predstavnici predlagatelja, vjerojatno vam je jasno i iz smjera govora da će GLAS podržati. Podržat ćemo ga zato što smatramo da se radi o potrebnoj mjeri i ne želimo na njoj oštriti političke zube, ali vjerujte mi bila bi nam potpuno ista količina posla i truda da smo i zakon i predlagatelja odlučili rastaviti na proste faktore i tvrditi da je mjera zakašnjena, nedostatna, krivo postavljena bez jasnih kriterija i osigurača itd., itd. Nekad kad govorite s ove govornice trebate slati i određene poruke, poruke odgovornosti. Odgovornost koju osjećamo i koje smo dorasli u ovoj situaciji pretpostavlja da shvatimo što je najvažniji prioritet. Ovo je situacija u kojoj zaista morate shvatiti što su vam prioriteti i po prioritetima definirati svoje odluke. A koji put bez obzira na sve, to nije politička borba samo zbog borbe. Bilo bi dobro, drage kolegice i kolege da i mi svi to zajedno i vi svi zajedno koji sjedite, koji ste vladajući, povremeno shvatite i da se tako ponašamo. Bilo bi dobro da se recimo tako ponašamo i sad kad se kreću u predizborne turneje potpisivanjem Ugovora o gradnji, dok je svima ostalima zabranjeno okupiti više od 5 ljudi na istom mjestu i u isto vrijeme. Nikad nikom, dakle nikad svima nije isto, ali postoje neke stvari u kojim barem svi imaju iste početne pozicije. A ako iste početne pozicije nisu dobre, probajte trčati trku, pa makar je to i maraton, ako netko, ako je nekom početna pozicija drugačija, dok vi dođete do njegove početne, ovaj je već blizu cilja. Stoga, bilo bi jako dobro da svi shvatimo tu odgovornost, da ne postoji odluke stožera koji se na jedan način odnose prema jednima, a na drugi način prema drugima, postoje situacije u kojim zaista moramo odgovorno raditi svoj posao. U ovim situacijama oporba je više nego odgovorna, svjesna činjenica koje jesu, svjesna da čak i glasamo nekad za neke prijedloge koji u nekim drugim uvjetima one normalnosti prije koronavirusa ne bi glasali, ali sad je svjesni da šaljemo poruku građanima da vodimo računa o njima. Ali, jednako energije da napravite poluproizvod možete utrošiti i da napravite jedan cjeloviti prijedlog. I stoga je ovo vrijeme u kojem bi trebali se međusobno slušati, međusobno uvažavati i donositi najbolje odluke koje su odluke za naše građane. Oporba ovu govornicu i sve ono što govori ne koristi za sitna politikanstva, oporba je u ovim trenucima vrlo konstruktivna, vrlo razumna i kao što sam već rekla, dajte poslušajte prijedloge koji su bili na Odboru za pravosuđe, imate mogućnost poboljšati ovaj zakon i ne vidim niti jednog jedinog razloga da to ne učinite. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i Demokrata, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Beljak i Vlaović, najprije poštovani zastupnik Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana i uvažena kolegice Mrak-Taritaš, hvala što ste i u moje ime rekli da smo mi iz opozicije razumni. Jeste tu riječ upotrijebili? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Evo, ja ću sad pokušat biti malo nerazumniji jer imam sve manje i manje razumijevanja za prijedloge koji dolaze i za stalna podbadanja nas iz opozicije da ne bismo smjeli niti govoriti, niti kritizirati, niti bilo što jel eto situacija je takva, pa ispadamo kao politikanti. Ja mislim da to nije istina. Zakon o ovrhama. Ja sam za riječ „ovrha“ iako sam završio srednje i osnovno obrazovanje u bivšoj državi, čuo tek '90.-tih godina, to je bila, morao sam tražiti rječnik tada, to je pljenidba. Pa koliko se ja sjećam, a dobro se sjećam, s tim pljenidbama se počelo na jedan drastičan način i RH je jedna od država koje imaju najrigorozniji Zakon o ovrhama odnosno o pljenidbama jer je tim zakonom ozakonjeno lihvarenje, ozakonjeno je kamatarenje, ozakonjeno je otimanje i bacanje na ulicu obitelji i djece, mnogo puta nepravedno i mnogo puta izvan svake logike i mimo bilo kakvog kršćanskog morala na što se upravo oni koji su donijeli taj zakon, a to je HDZ, tako često vole pozivati. Izmjene koje ste predložili jesu za pozdraviti, dobro došle, ali nisu dovoljne, u nikakvom slučaju nisu dovoljne. Ova prilika je, odnosno ova kriza je prilika za sve vas, za sve nas da RH krene otpočetka, pa i u ovom pitanju, po pitanju ovrha, najčešće nepravednih, dakle ono što je pravedno, ono što je dug, što se da utvrditi, što je napravljeno na način da je netko nekome oteo, to treba bit naplaćeno, ali ne na način da tu profitiraju samo određene institucije. Već je bilo govora o tome, najviše banke koje nemaju apsolutno nikakvog razumijevanja, nikakvog socijalnog aspekta i baš ih briga, a to im ste vi, vi koji ste dali odnosno donijeli taj zakon, to ste im vi omogućili da se ponašaju baš na onaj najbahatiji mogući način, na način koji smo btw. do 1990. mogli samo čitati u stripovima poput „Alan Forda“, kakav god onaj prošli sustav bio sa puno grešaka, sa puno loših stvari, taj sustav je radnicima sirotinji davao stanove, a nije ih tjerao van. Slušam HDZ-ove zastupnike i njihove žetončiće, te ulizice, gotovo nevjerojatno što govore, koji opominju nas iz opozicije da eto ne smijemo kritizirati, ne smijemo govoriti, vjerojatno da ne smijemo niti postojati, niti egzistirati. Nije dovoljno što je HDZ s početkom ove krize kupio praktički sve medije u RH. Posve otvoreno, jučer je bila emisija tog naziva „Otvoreno“ na javnoj televiziji na kojoj su 4 gosta bila iz HDZ-a. To je po prvi puta tako se dogodilo vjerojatno od 1990., ne znam kad se zadnji put dogodilo da je u emisiji koja bi trebala biti nekakvi forum, gdje bi trebali bit nekakvi nezavisni stručnjaci, ako već nisu predstavnici vlasti i opozicije, budu isključivo predstavnici HDZ-a. Svaki dan čitamo u novinama, gledamo po televiziji, samo mi iskaču reklame o najranijoj mladosti jednog HDZ-ovca, o razno raznim životnim dražesnim situacija drugog HDZ-ovca, dakle mediji vrlo jasno suptilno od članova HDZ-a stvaraju heroje. Ali ono što se događa, što je nevjerojatno, a to je trend zadnjih nekoliko dana da se ti heroji koje ste vi u HDZ-u kupili preko medija da postanu heroju, počinju sramiti vas. Dakle, ljudi koji su članovi Nacionalnog stožera se u zadnjih nekoliko dana, imamo slučaj, počinju sramiti da su članovi HDZ-a. Pa tako na direktno pitanje novinara g. Capaka je li član HDZ-a on izmotava se, ne zna što bi rekao, dakle jedna suluda situacija, gdje vi pokušavate preko medija njih pretvoriti u heroje, naravno u svrhu predizborne kampanje, jačanja rejtinga HDZ-a, a oni se sami brane i ne znaju da li bi im bilo pametno u ovoj situaciji uopće reći da su članovi HDZ-a. I nije samo g. Capak, tu je i gđa. Alemka Markotić koja je eto, skinula pa vratila spot na kojem je jasno da podržava predsjedničku kandidatkinju Kolindu Grabar Kitarović, ne znam što bi to bilo sporno, dakle sasvim normalno, pa zna se da je ona, pa da se i ne zna da je članica HDZ-a ima pravo podržati koja hoće, tako da uopće ne razumijem nikakav drugi motiv skidanja tog videa osim srama da je članica HDZ-a. Pa bi se doista HDZ, svi zastupnici HDZ-a, svi članovi Vlade trebali upitati što se to događa da se heroji, novostečeni heroji ove situacije, srame da su članovi te stranke. Inače, ja mislim da se imaju u svakom slučaju čega sramiti, a dalje će o ovome nastaviti kolega Vlaović. Hvala vam.
Nije baš bilo o temi, ali valjda će sad o temi govoriti poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo. Pa mi iz HSS-a smo otpočetka govorili da u jeku ove krize, pandemija, COVID-19 ne smije biti ovrha i ne smije biti deložacija i smatrali smo da je i ovaj zakon o kojem danas raspravljamo i onaj što smo prošli tjedan usvojili trebao biti u paketu mjera odmah od početka ožujka da se s tim nije smjelo kasniti. A razlog tomu je zato što je dio gospodarstvenika upozoravao Vladu na teškoće u poslovanju i da će mnogi ljudi ostati bez posla. Vlada nije reagirala na vrijeme i više od 25 tisuća ljudi je nezaposleno novoprijavljenih na Zavodu za zapošljavanje kao nezaposleni i vjerojatno će mnogi od njih biti, zato što ne mogu izvršavati svoje obveze, sutra blokirani i mislimo da je trebalo ovim zakonom, pa i onim od prošlog tjedna predvidjeti mogućnost da on ide do kraja ove godine, sigurno ovo 3+3 neće biti dostatno jer mnogi od tih ljudi se neće vratiti na posao, mnogi će još poslodavci imati otežano poslovanje zbog naređenih mjera koje je Stožer civilne zaštite naredio i trpe štetu zbog toga. Sigurno da tu treba istaknuti problem neriješenog statusa sezonaca i stalnih sezonskih radnika koji su čekali posao ovog ljeta na moru, a najveći dio među njima su ljudi iz Slavonije, Baranje i Srijema. Za njih nije nađeno rješenje, više puta sam ovdje isticao da se mora naći rješenje i za sezonce koji su ostali bez prihoda, a i nažalost evo, vladajući to još nisu našli rješenje i upravo ti sezonci su me tražili koji su, a negdje 1758 je novoprijavljenih na Zavodu za zapošljavanje u regiji Slavonija, Baranja i Srijem. Mnogi od njih su sezonci koji ne mogu naći posla i vjerojatno će sutra biti blokirani. Dakle, ovrhe ne smiju ići, mora se omogućiti naravno, vjerovniku da naplati svoje potraživanje, znači rješenja se mogu donositi, ali zatezne kamate ne mogu i ne smiju teći. Isto tako, tražimo od taj, zakonom, moratoriju na kredite, jer mnogim građanima, a pogotovo OPG-ovima je nemoguće se dogovoriti s bankom i čuli ste već da je to skuplja varijanta za korisnika kredita kad sam pregovara s bankom, znači trebalo je zakonski to urediti i to mi iz HSS-a također, tražimo. Pogotovo za onaj dio blokiranih, a 1/3 je otprilike među blokiranima su i OPG-ovi, jer oni zbog naređenih mjera nisu mogli ići na svoje parcele, morali su čekati da dobiju propusnicu ako je u drugoj općini, morali su svoje poljoprivredne proizvode, povrće i voće držati u hladnjačama, ako ih imaju. Propao im je dio njihovih uroda zato što nisu mogli prodati na tržnici, a s druge strane ste omogućili da se poljoprivredni proizvodi kupuju u trgovačkim lancima, po manje strožim uvjetima nego što je to sad na tržnicama. I sigurno je da mora Vlada i Ministarstvo poljoprivrede naći rješenje i za ovaj dio blokiranih iz redova OPG-ova, ali i ukupno za nastavak poljoprivredne proizvodnje. Tražile su udruge i mi iz HSS-a da izravna plaćanja budu isplaćena do 15. travnja, nisu. Tražimo da se to žurno učini. Tražimo kao što su to i udruge tražile, poseban fond za financiranje poljoprivredne proizvodnje, a evo, Seljački savez je podnio zahtjev da se oformi posebne naknada za OPG-ova u visini 50% isplaćenih davanja, izravnih plaćanja jer je to sigurno pretrpljena šteta i to je ulaganje u poljoprivredu i proizvodnju hrane. U protivnom, bit će problem za proizvodnju hrane, bit će problem za naše poljoprivredne proizvođače. Ako je Nacionalni stožer znao propisati mjere, onda ne smije ni Vlada ostati gluha prema traženju OPG-ova i udruga. Jer evo, sjetva je pri kraju, kukuruzi su posijani, većim dijelom su bez gnojiva jer ljudi nisu imali sredstava i ostaju sad našim seljacima jedino da pjevaju bećarce. Obzirom da je i suša, bit će ono, oj seljaci, kukuruzi su mali, sad ste naje… stradali. Hvala.
Preći ćemo na pojedinačnu raspravu pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi g. ministre. Dopustite mi da u ovoj pojedinačnoj raspravi izađem korak izvan okvira ovog zakona, ali na temu koja je sa njim vrlo usko povezana. Dakle, ovim zakonom, kao što sam i govorio kada sam raspravljao u ime kluba, adresiramo problem ovrha u posebnim okolnostima. Kolege, molim vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolege, molim vas. Govorimo o posebnim okolnosti vođenja postupaka ovrhom. Međutim, podsjetit ću vas gospodine ministre prije dvije godine ste nakon što je SDP predstavio način kako bi trebalo urediti ovršno zakonodavstvo i vi osobno najavili da će se u roku sljedećih nekoliko mjeseci donijeti novi Ovršni zakon. Od tada je prošlo 2 godine, međutim ne samo da je od tada prošlo 2 godine u prosincu prošle godine glasovali smo u drugom čitanju o Ovršnom zakonu i uputili smo ga u treće čitanje, od tada je prošlo 4,5 mjeseca, a rok po Poslovniku za razmak između dva čitanja je 6 mjeseci. Ako Ovršni zakon ne bude upućen HS-u u sljedećih mjesec i pol po Poslovniku će se smatrati da ste od prijedloga odustali. S obzirom da ovime adresiramo samo akutnu, trenutnu problematiku ovrha, samo posebne okolnosti, a da je problem ovrha daleko širi, kao što je problem hrvatskog pravosuđa daleko širi od onog problema koji je vezan uz bolest COVID-19, moje pitanje vama je i očekujem na to vrlo jasan odgovor, da li možemo očekivati treće čitanje Ovršnog zakona ili ste od tog prijedloga zbog njegove ne kvalitete odustali? Dakle to je vrlo važno pitanje jer ovime, ponovit ću, adresiramo samo trenutne sadašnje, današnje probleme ovrhe, samo pitanje provođenja ovrha u doba epidemije, ali ne i one suštinske probleme koji su doveli do toga da ovako izvanredno rješenje danas moramo donositi. I druga stvar koja je direktno vezana uz problem ovrha, a malo nam se smetnula s uma, malo smo na nju zaboravili zato što ju Vlada ignorira je pitanje moratorija na kredite. Kada govorimo o Ovršnom zakonu često kolegice i kolege, pobjegnu u predstavljanje Ovršnog zakona kao jedinog problema i jedinog rješenja za probleme neplaćanja u RH. Međutim kolegice i kolege, Ovršni zakon se bavi samo posljedicama, samo posljedicama problema neplaćanja. Uzroci leže drugdje i ima ih mnoge, od loše ekonomske situacije u RH, od nažalost u nekim segmentima društva kulture neplaćanja, od slabe ekonomske pismenosti, a u ovom konkretnom trenutku bolesti COVID-19 jedan od uzroka neplaćanja koji će sutra dovesti do novih ovršnih postupaka je činjenica da građani kada su im se smanjili prihodi ne mogu jednakom i redovnom dinamikom podmirivati svoje obveze. Upravo zbog toga je SDP predložio moratorij na kredite i ne bilo kakav moratorij na kredite nego takav koji bi trajao 12 mjeseci dok prođe očekivano trajanje pandemije plus i neko razdoblje iza toga kako bi se ekonomija počela vraćati u normalnu jer će trebati godine da se vrati i predvidjeli smo da za to vrijeme ne teku kamate. Slično rješenje tome predviđate i vi u ovom zakonu. Kažete da za vrijeme trajanja ovršnih postupaka se neće naplaćivati zakonske zatezne kamate odnosno u ovršnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti. Ali pogledajte poštovani gospodine ministre koliko je to ustvari nepravedno. S jedne strane onima koji su došli u dospijeće, protiv kojih se vode postupci zbog toga što nisu izvršavali svoje obveze kamate opraštamo, a onima koji redovno plaćaju svoje obveze, onima koji svakodnevno plaćaju rate svojih kredita, a sutra ih neće moći plaćati zbog toga što će naprosto ostati bez posla, zbog toga što minimalac koji je Vlada osigurala neće biti dovoljan, njih tjeramo da plaćaju rate u punom iznosu. A ako prihvate odgodu na način kako su je predvidjele banke za cijelo trajanje tog moratorija plaćati će kamatu na cijeli iznos kredita, pa će neke ljude za odgodu gdje bi 6 rata iznosilo oko 18.000 kuna, kamata na glavnicu za tih 6 mjeseci doći 12.500 kuna. Poštovani gospodine ministre još jednom, ovaj zakon treba podržati, nadam se da ćete vi tako podržati amandmane koje smo predložili, ali to je samo jedan kamenčić, samo jedan potez kisa u široj slici koju još nismo počeli rješavati. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
… poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Kolegica Jelkovac je u ime Kluba zastupnika HDZ-a jasno dala potporu ovome zakonu. Ono što bih ja htio još dodati to je da mi sa ovim zakonom i sa zakonom kojega smo donijeli 16. Travnja, a odnosi se na provedbu ovrhe na novčanim sredstvima obuhvatili sve građane RH koji su blokirani, koji su ovršeni i kojima ovim zakonom i onim ranijim zakonom u vrijeme posebnih okolnosti kada je nastupila kriza uvjetovana svjetskom pandemijom korona virusa doprinosi smanjenju poslovnih aktivnosti, pada prihodi pojedinih gospodarskih subjekata, posljedično jasno do smanjivanja plaća, otežavanja rada i života naših sugrađana koji će težinu takove situacije najviše osjetiti osobe koje su blokirane i ovršene. Stoga je apsolutno primjereno da je Vlada na ovaj način reagirala i uputila u HS oba seta zakona. Pri tome jasno da se vodilo računa da se dio naših sugrađana koji zbog nemogućnosti provedbe ovakve ovrhe koju smo sada zaustavili budu trpili ogromne posljedice, pa je onda pri tome jasno napravljena su izuzeća koja će se odnositi na 8.000 osoba i još koje su korisnici pomoći za uzdržavanje djeteta kao i 21.000 naših umirovljenika koji su ovršeni i kojima će HZMO na ovaj način ne može provoditi ovrhu. Također treba posebno istaknuti da je zakonom regulirana i činjenica onemogućavanja otvaranja stečajnih postupaka kod pravnih osoba koje su upravo iz razloga ove krize prolaze kroz nemogućnost normalnog funkcioniranja i ovim zakonom onemogućen je stečaj. I ono što je važno, što treba ovdje svakako spomenuti je i činjenica da se ovo odnosi i na potencijalne ovršenike, koji u ovom trenutku nisu ovršenici, ali koji bi mogli postati ovršenicima kroz idućih nekoliko mjeseci jer s obzirom da još uvijek niti Svjetska zdravstvena organizacija, niti stručnjaci, prije svega epidemiološka struka ne zna kad će se dogoditi i kad ćemo moći označiti kraj svjetske pandemije ili epidemije u Hrvatskoj, moguće da će se brojni naši sugrađani upravo iz tih razloga i mogućnosti normalnog poslovanja gospodarskih subjekata u Hrvatskoj naći u sličnoj poziciji, prema tome to se i na njih odnosi. Ono što sam ja također želio reći to je da je kroz ovu krizu koju smo doživili zbog korona virusa i kada je u pitanju očuvanje zdravlja naših sugrađana, njihovih života, napravili maksimalno što je bilo moguće i time smo kao država svrstani u sami vrh europskih i svjetskih država kad je u pitanju i broj oboljelih i broj umrlih i u apsolutnom i u relativnom smislu što znači da smo dovoljno na vrijeme propisivali mjere kojima smo omogućili, omogućili da i sačuvali živote naših sugrađana i živote naših sugrađana. Ali ono što je važno i na čemu smo se pokazali da kao država jesmo funkcionalna država, da postoji ta društvena solidarnost u Hrvatskoj, da je sustav koliko god napadnut i koliko mogao biti bolji još uvijek može kvalitetno odgovoriti i na ovakve izazove. Da je u tim okolnostima Vlada sa svojim gospodarskim mjerama učinila sve kako bi spasila radna mjesta, kako bi očuvala poslovne aktivnosti, kako bi omogućila likvidnost naših poduzetnika. I pri tome ono što posebno želim istaknuti to je činjenica da smo mogli izaći kao Vlada i sa ovakvim mjerama to je rezultat onoga što je Vlada u protekle 3,5 godine napravila na stabilizaciji hrvatskog gospodarstva, na stabilizaciji javnih financija, na rastu BDP-a, na suficitu državnog proračuna. I zahvaljujući toj činjenici mogli smo izaći sa mjerama koje su u relativnom iznosu u odnosu na veličinu BDP-a negdje oko 10% što nas svrstava i prema tome u sam vrh država članica EU. Prema tome, gospodine ministre svakako da podržavam ovaj zakon. On će itekako pomoći brojnim našim sugrađanima da lakše prebrode ovu krizu. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, krenut ću od kraja. Vi ste rekli da je gospodarski rast u RH dosada bio osigurala Vlada. Znate li da je 6% BDP-a od onih koje su loše politike iselile iz RH i sad su i ti ljudi u inozemstvu isto u problemima i da je to jedan od najvećih problema demografskih. Druga vrlo bitna stvar koju vi napominjete da ove mjere koje donosite su mjere koje bi se morale donositi na puno duži period, a ne samo isključivo za jedan period kako bi se vi spremili bolje za izbore. Znači, nemojte politizirati mjere i krizu, nego recite istinu narodu u oči, a ove mjere moraju biti minimalno na godinu dana dok se građani naši oporave. Znači, ovaj put moramo biti isključivo u službi naroda, a prva mjera koja je tribala biti, tribala je biti moratorij na kamate i kredite, ono šta je MOST predlagao od prvog trenutka, što su donile i druge države kao npr. Slovenija.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ne volim se često u ovom saboru pozivati na ankete i ispitivanja javnog mijenja, ali kolega Bulj upravo ti pokazatelji koji govore da 60% Hrvata, ispitanika koji je prilično reprezentativan uzorak govore da u ovom krizi hrvatska Vlada, a onda jasno i HDZ kao najveća stranka u toj Vladi, vode i donose ispravne mjere i da vode Hrvatsku u pravom smjeru, demantira sve ovo što ste vi rekli. Dakle, taj pokazatelj dovoljno govori o tome da smo donijeli mjere i na vrijeme, da su mjere bile ispravne, da su bile racionalne, da su bile razmjerne situaciji u kojoj se Hrvatska nalazi. I to je i mi ćemo na tome ustrajavati bez obzira što vi u MOST-u o tome mislili i brinemo i o građanima i o poduzetnicima i to u ovoj krizi.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Marka Šimića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, uvažene kolegice i kolege, za ovu raspravu sam se javio iz razloga što evo danas u raspravama svojih kolega čuo zaista dosta oprečnih stavova o ovoj temi o kojoj danas raspravljamo, a to su interventne mjere u ovršnim i stečajnim postupcima i građani koji promatraju ove naše rasprave, dakle od te šume podataka koje su kontradiktorne, koja je kontradiktorna dakle podaci jedni drugima zaista teško mogu razlučiti što je stvarno i što odgovara stvarnim činjenicama. Korona virus pogodio je cijeli svije, nema ni jedne zemlje da nema oboljelih. Mi smo prvog oboljelog u RH imali 25. veljače, već 17. ožujka Vlada RH predložila je prvi paket mjera za oporavak gospodarstva odnosno za saniranje štete. Nakon toga osluškivanjem i komunikacijom sa dakle mnogim udrugama, a prvenstveno udrugom poslodavaca, sa ugostiteljima sa svima onima koji su pogođeni ovom krizom i novonastalom situacijom Vlada je pristupila izradi drugog paketa mjera koji je dakle na puno ozbiljniji način, na puno konkretniji način i sveobuhvatniji način donio novine u naš gospodarski sustav i pokušao riješiti većinu problema koji su tom krizom nastali. U tom drugom paketu čak prilikom prvog paketa dakle ministar je svojom preporukom izvršio utjecaj dakle na pravosudni sustav gdje je zatražio obustavu odnosno zaustavljanje svih ovrha koje se u njemu provode. U drugom paketu mjera koji je stupio na snagu 18.4., dakle prije nekoliko dana, zakonom je dakle zaustavljena ovrha koja se provodila putem FINE na 244.000 ovršnih postupaka dakle. Zaustavljeno je ovršavanje 244.000 ovršenika, od toga 236.000 građana fizičkih osoba i 10.000, nešto više od 10.000 fizičkih osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost. Kada uzmemo da je deblokirano 233.000 računa fizičkih osoba u ovoj krizi vidimo da je 18.travnja riješen veći dio problema. Nakon što se uvidjelo da ima ljudi koji imaju još uvijek ovrhu koja je u provedbi, pristupilo se i donošenju i izradi ovog prijedloga zakona i njegovom donošenju i raspravi u HS-u. Ako pogledamo koliko su ove mjere koje je Vlada RH donijela u dva paketa i projekcija njihovog koštanja za državu i državni proračun, ukupno bi to bilo nekakvih 70 i više od 70 milijardi. Važno je napomenuti da takve mjere koje iznose po projekcijama 9% BDP-a jedne države može učiniti samo država i Vlada koja je zaista u nekom svom mandatu odnosno vremenu koje je bilo njima na raspolaganju učinila gospodarstvo barem stabilnim, ako ništa drugom barem stabilnim da može iznaći sredstava i mjerama koje će na sveobuhvatan i adekvatan način pomoći gospodarstvu da stane na noge, da ne propada i da ne upada u nekakvu pretjerano veliku dubiozu iz koje nećemo moći izaći desetljećima. Svi smo svjesni da će ova kriza koja je nastala zbog virusa uzrokovati probleme, svi smo svjesni da naši poduzetnici neće moći ostvariti nekakvu veliku dobit, ali danas prvenstveno i nije cilj zadržati veliku dobiti već spasiti one najosjetljivije. A najosjetljiviji su zaista ljudi koji su ovršeni, koji su blokirani i važno je da ovaj zakonu usvojimo svi odnosno da imamo razumijevanje i na strani sabornice gdje sjedi oporba jer sam čuo da će dosta klubova zastupnika i dosta pojedinaca zaista podržati ovaj prijedlog. On je dobar, drago mi je da je dosta zastupnika sudjelovalo i nekakvom davanju svoga mišljenja i sukreiranju ovog prijedloga zakona, da su sudjelovali i u iniciranju ovoga zakona. Ali evo već ako je danas prozivan HDZ i vlada HDZ-a onda moramo reći da je HDZ i vlada HDZ-a i koalicijskih partnera pa i nekakvih žetončića koji se spominju riješila i prvi i drugi paket mjera i svu pomoć koja je pružena ovršenima i blokiranima u RH. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Anke Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šimić. Stvaranost će tek nastati, koji će rezultati biti ove pandemije korona virusom koja je bilo, šta će iza toga biti za gospodarstvo, koja će biti nekakva nova normalnost, to sam sigurna da u ovom trenutku odgovor ne možete dati vi, ne mogu dati ni ja i teško je da bilo tko može dati stvarni odgovor. Možemo samo vidjeti stručnjaci koji se bave što predviđaju, koliko će nam godina trebati za oporavak i sve ostalo. Ali moja replika se odnosi na činjenicu s kojom ste vi počeli svoju raspravu da ste se javili zbog kontradiktornosti, pa me zanima koja je to kontradiktornost u našim raspravama? Dakle, i sa strane oporbe ste čuli primjedbe koje jesu o tome da je oporba konstruktivna, da znamo da svaka pomoć koja je našim građanima dobra je dobrodošla. Ali naravno da želimo ukazati na problem koji vidimo, koji bi se mogao vrlo jednostavno otkloniti samo zato da nema tvrdoglavosti sa strane vladajućih. Pa zanima koja je to kontradiktornost koja je vas zasmetala?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šimića.
Zahvaljujem na pitanju uvažena kolegice Mrak Taritaš. Da, rekao sam kontradiktornost ali nisam htio ponavljati ono što su rekli zastupnici oporbe. Prva kontradiktornost bila bi u tome da Vlada nije na vrijeme odnosno nije na brz način reagirala sa prvim paketom mjera, pa sam rekao da je prvi oboljeli krajem veljače, a već početkom ožujka Vlada je imala mjere koje su sa 19 zakona obuhvatile novu regulativu i promjenu u gospodarstvu RH. Nadalje, drugi paket mjera je sigurno kontradiktornost da Vlada ne radi ništa, ova treća mjera odnosno ispravak u ovoj trećoj mjeri i dopuna drugog paketa siguran sam da pokazuje da Vlada ima itekako sluha za one koji su blokirani i ovršeni. A danas smo čuli da nema, danas smo čuli da nije ništa napravljeno, a već 18.4.stala je ovrha koja ide preko FINA-e za 244.000 blokiranih građana u RH. To je jako bitno i to je važno ponoviti da samo ovim zakonom obuhvaćamo 21.000 umirovljenika o ovrhama koje su do sada provođene na plaći. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala. Kolega Šimić i ja i mi iz HSS-a … podržati ovaj zakon, ali s pravom smo rekli da je to trebao biti u prvom paketu mjera jer u međuvremenu obzirom da se kasnilo s mjerama je više od 20.000 negdje oko 25.000 ljudi ostalo bez posla i nalazi se na Zavodu za zapošljavanje, tu je i 1.758 novo nezaposlenih u regionalnom Područnom uredu u Osijeku Zavoda za zapošljavanje. I nije riješen problem sezonskih radnika koji su ostali bez posla, pogotovo oni koji su mladi i koji nemaju ni naknadu sa Zavoda za zapošljavanje. I nadam se da podržavate moju raspravu jer sam tražio da se više obrati pozornosti ka poljoprivredi i OPG-ima i nadam se da ne podržavate izjavu koju je jučer premijer rekao u Belju da je to primjer dobre prakse, a govorim to iz razloga što je 2017. Belje poslovalo s gubitkom od milijardu i 38 milijuna kuna. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Šimića.
Uvaženi kolega Vlaović. Sa jednim dijelom vaše replike zaista se i mogu složiti, a reći ću vam svoje mišljenje jer jednim dijelom sam i poduzetnik i prije ovoga dolaska u politiku vodio sam jednu tvrtku, stoga dobrim dijelom razmišljam još uvijek kao poduzetnik. Znate poduzetnici su u RH pa i svuda u ovom kapitalizmu dosta često puta izigrani od države, nebitno koja je vlada bila na čelu države i tko je vodio državu ili bilo koji od resora koji utječu na formiranje i snagu gospodarstva. Tako su poduzetnici i u ovoj krizi, dakle, puhali na hladno. Jako puno ih je i prije nego su zatvoreni, prije nego su poduzete mjere, zatvorilo svoje radnje, svoje poslove, zaustavilo svoju poslovnu aktivnost i poslali su svoje zaposlenike, dakle na Zavod za zapošljavanje. Dosta ih je to učinilo prije nego su same mjere odnosno zakoni kojima se reguliraju mjere stupile na snagu. Danas, ako komunicirate sa poduzetnicima, čut ćete [[Upadica: Hvala.]] da većina poduzetnika zapošljava, da žele vratiti one radnike koje su otpustili i da se situacija mijenja.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega, kazali ste evo, oporba će prihvatiti ovaj prijedlog. Pa da, grmi MOST nezavisnih lista i druge stranke oporbe, grmile su odgod, ne odgoda nego otpis za poduzetnike. Grmili smo moratorij na ovrhe, na sve ovrhe, ne samo sa FINA-e, nego evo, danas je došlo i ovaj dio di su poduzetnici, mirovinski i ostali. Također, grmimo ono što su napravili prvi, što je trebao biti prvi korak, a to je, što je napravila evo, naša susjedna država, Slovenija, moratorij na godinu dana na kredite i kamate. To nije napravljeno, to je trebala biti prva mjera uz ovu sada koju donosimo nakon mjesec i nešto dana, kao treću mjeru, dopunu mjere, u biti, ta ključna mjera koja je trebala biti prva, a ne zadnja i ne smije se uopće donijeti. Možete li vi objasniti razlog zbog čega? Ako može Slovenija, Hrvatski sabor ne donosi taj zakon? Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Šimić.
Uvaženi zastupniče Bulj, zaista zahvaljujem na ovoj replici i drago mi je da ste rekli da ćete prihvatiti ovaj zakon, na tome vam čestitam, to je još jedna potvrda da je ovaj zakon dobar. Što se tiče vaših prijedloga, zaista vi kao stranka i kao pojedinac imali ste mogućnost biti u ovoj Vladi i sudjelovali dakle prilikom kreiranja svih zakona koje ova Vlada predlaže Saboru za njihovo donošenje, a što se tiče vaših prijedloga danas, koliko sam čuo iz vaših prijedloga, vi kažete da vi nešto jedini, pa ste ovo vi jedini ovo predložili, pa vi jedini mislite ovako, pa ako ste jedini, zar se niste zapitali je li to ispravan put, ako ste vi jedini? Drago mi je da je Vlada RH u komunikaciji sa HBOR-om, HNB-om, sa bankama, sa HUP-om, Hrvatskom udrugom ugostitelja, sindikatima, iznašla rješenja i donijela mjere u prvom i drugom paketu. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepa i zadnja replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani kolega. Vrlo ste eksplicitno naveli koliko je ovrha koje provodi FINA zaustavljeno stupanjem na snagu Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima koje smo donijeli 18. travnja, a isto tako, podsjetila bih, naglasila još jednom, da je već sredinom ožujka, ministar ovdje u Saboru, kada se povela rasprava naglasio kako je svojim preporukama naložio zaustavljanje svih postupaka ovrhe, pa je tako, osim toga, to 18. travnja već su bili zaustavljeni postupci ovrha koje vode i sudovi i javni bilježnici i mi danas samo to formalno stavljamo u ovaj zakon zajedno sa još određenim mjerama koje se tiču gospodarstvenika odnosno stečaja nad gospodarstvenicima. Hvala.
Poštovani zastupnik Šimić.
Zahvaljujem uvažena kolegice Jelkovac. Evo i ja sam u svojoj raspravi rekao, a i naveo dakle podatak da je ministar preporukom utjecao već na pravosudni sustav i da je ovo područje bilo regulirano prije nego li smo mi danas uopće počeli raspravljati o ovom zakonu, ali će se nakon izglasavanja ovog zakona ovo donijeti i u pisanoj formi i bit će obvezujuće za sve aktere. Htio sam ovdje naglasiti, kada sam dobio mogućnost, rekao sam broj ovršnih postupaka, broj dakle koji 244 tisuće koji se zaustavljaju na FINA-i. Važno je reći još jednu stvar. Da obveze koje se zaustavljaju iznose nekakvih 17 milijardi kuna glavnice i preko 6 milijardi kuna kamata. I to moramo promatrati kao zaustavljanje, odnosno usporavanje hrvatskog gospodarstva. Pitanje je kako je strukturiran taj dug, tako da o svim mjerama, kada govorimo o Ovršnom zakonu moramo paziti i na one koji pokušavaju naplatiti svoja potraživanja, a smatram da je ovo zaista najbolji mogući način rješavanja problema za [[Upadica: Hvala.]] ljude koji imaju ovrhe.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade, ministre, poštovani građani. Evo, vidimo pred nama je prijedlog zakona, moratorij na ovrhe na 3 mjeseca + 3 mjeseca, čini mi se. Znači to je nekako tempirano kako je i u skladu sa političkim događanjima u RH. Ja ću dati amandman da se moratorij produži na godinu dana. To je bilo bi optimalno tako da nema politikantskih igri i da nema Vlada baš tu manipulantsku igru u vezi ovoga korona krize, da može u svakom trenutku ona odlučivati treba li produživati znači moratorij, nego ovaj Sabor, ovaj Dom, triba donijeti odluku na godinu dana. Na početku ove krize kod prvih mjera ... [[Govornik se ne razumije.]] smo govorili. Ne samo mi nego i cijela oporba, tako nisam rekao nego cijela oporba i nismo samo mi govorili kolega uvaženi, da smo mi jedini koji smo ukazivali na to da ne treba onaj, odgoda nego otpis obaveza prema poduzetnicima, o tome su govorili poduzetnici, međutim, niste htjeli slušati pa ste u drugim mjerama to donijeli i to smo prihvatili. I cijelo vrijeme oporba, bez obzira što ne prihvaćate prijedloge, amandmane, što naknadno prihvaćate naše prijedloge, cijelo vrijeme glasamo i mi smo konstruktivni za prijedloge. Međutim, vi niste konstruktivni. Vi politizirate ovu korona krizu jer ovo bi bila prva odluka, a ne zadnja odluka. Ovrhe bi bilo moratorij na godinu dana prva odluka uz moratorij na kredite i kamate. Što su napravile brojne države, to ministar more lako provjeriti, oni imaju svakodnevno podatke koje države, a možemo i mi kolegice i kolege, pa ćete vidjeti, rekao sam. U Sloveniji je prva mjera bila moratorij na kamate, na kredite i kamate jer banke su se uvažene kolegice i kolege, dobro omastile u RH. Četiri milijarde kuna imaju dobit samo ne od kamata od provizija, naknada i dobro su izmuzle hrvatski narod, hrvatski narod koji je iz proračuna koje su kriminalne skupine najprije dokapitalizirale 90-ak milijardi kuna da bi preuzeo tko za tko ili tko zna tko naš sa skrbničkim računima preuzeli hrvatske banke. U ovome trenutku mi nemamo drugih mjera nego mjere na godinu dana moratorij na kredit i kamate uz ove mjere koje donosimo i na koje smo mi upozoravali, ukazivali, davali amandmane. Kolega, vi ste glasali protiv, kolega iz HDZ-a vi ste glasali protiv tih amandmana za ovaj zakon koji govorite. I nismo samo mi to govorili niti ja. Ista stvar se je dogodila, ista stvar i sa isključivim gospodarskim pojasom, ista stvar je i sa poljoprivrednim zemljištem 800.000 hektara je neobrađeno, 400 je u državnom vlasništvu i do danas niste dobili niti 1%, e 20 puta se minja taj zakon o poljoprivrednom zemljištu. Naše poljoprivredno zemljište je neuzorano, mi moramo zaorati polja, mi moramo početi raditi, a vi očekujete na ovoj krizi, korona krizi na virusu, da vama sad narod plješće za ono sve što ste do sada uništili, šta ste iselili Slavoniju, moju dalmatinsku zagoru. Evo šta imamo od kada je županija Splitsko-dalmatinska od kada su županije iz dalmatinske zagore otišlo 100.000 ljudi. Nemamo navodnjavanje sinjskog polja, nemamo kanalizacije, a sredstva leže, nemamo aglomeracijske govori se odvodnja apsolutno ništa se nije radilo osim što je se pogodovalo vašim gazdama teleoperaterima i bankarima. Najveće dobiti imaju u EU imaju teleoperateri u RH, a i banke su dobro izmuzle džepove hrvatskih naroda. I u ovome trenutku ta mjera je pravična, ta mjera je pravična da hrvatski narod da banke i napravimo moratorij na kredite i kamate. Ne dobra volja banka nego kao i drugi parlamenti i drugi narodni zastupnici koji su izglasali ove mjere ako ih banke ne drže ucijenjenima. Ja sam postavio pitanje maloprije kolegi kroz repliku iz HDZ-a, zbog čega ova Vlada i ovaj Sabor ne predloži Saboru i mi smo to predložili, ne znam zbog čega se ne želi prihvatiti to, da se moratorij na kredite i na kamate. Koji je razlog, nisam dobio odgovor, prebacili ste sasvim na drugu priču. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo repliku poštovanog zastupnika Vlaovića.
Kolega Bulj, ovrhe odnosno kamate na ovrhe, slažem se s vama ne bi trebale ići godinu dana jer činjenica da većina naših ljudi koji su blokirani neće moći ove godine imati takove prihode zbog krize u gospodarstvu i njihova radna mjesta su upitna i neće moći izvršavati obvezu ni nakon tri ni nakon šest mjeseci najvjerojatnije velika većina njih. I nije dovoljno samo da ne idu kamate na ovrhe nego bi trebalo napraviti zakon o moratoriju na kredite, tu ste u pravu, to smo i mi iz HSS-a tražili. A ono što kada spominjete druge države, druge države išli sa direktnim sredstvima OPG-ima i obrtima za likvidna sredstva, za obrtna sredstva da organiziraju proizvodnju. Nacionalni stožer sada frizerima i drugim obrtnicima nameće nove mjere, nove troškove, a novaca nema. Nek se ugledaju na Njemačku, na neke druge države da direktno daju OPG-ima i obrtnicima sredstva da mogu pokrenuti proizvodnju. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Da trudili smo oporba tj. cijelo vrijeme smo predlagali nisu prihvaćeni amandmani bez obzira što je oporba bila cijelo vrijeme konstruktivna i prihvaćala je prijedloge Vlade, ali oni nisu tili to čut, jednostavno je u ovome trenutku je prva mjera koja je morala biti, ne u ovome sada trenutku, moratorij na kamate i kredite. I ovoj o kojoj danas raspravljamo trebala je biti prva mjera. A kada govorimo o poljoprivredi, ako išta triba Vlada napraviti to su snažne mjere, podili poljoprivredno zemljište, upumpavati novac u OPG u manja poljoprivredna gospodarstva naša da ljudi ostanu na selu jel bez bogata sela nema bogate države. Mi smo osiromašili državu lošim politikama toga smo svjedoci i sada trebaju snažne mjere, znači najsnažnije mjere, a nikako pogodovanje i dodvoravanje bankama nego isključivo rad za narod ovaj put. Razgolićeni ste s ovim virusom do kraja.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Na početku odmah valja reći da treba podržati ovaj prijedlog. Istina zakasnilo se, zakasnilo se i na to je upozoravao danas kolega Aleksić, niste mu odgovorili. Naime, ja ću još jedanput postaviti to pitanje onako kako sam ga ja razumio i kako većina građana pita. Dakle, mirovine za mjesec travanj će praktički biti ovršene u svibnju mjesecu, dakle one prvoga kada sjednu na račune one će već biti ovršene. I ono što mi se čini nekakvom logikom da ako se ne može ništa napraviti po tom pitanju sada, a volio bih da to jasno kažete da se onda za te građane kojima će biti mirovine ovršene u mjesecu svibnju za mjesec travanj da se produži za jedan mjesec rok moratorija, to bi bilo barem u jednu ruku pravedno. Svjestan sam isto tako da je zakon jasan i da zakon treba poštovati, ali primjedba je da se nije na vrijeme donijelo pravodobne pravedne mjere, na to je upozoravala opozicija i mislim ministre da vi sa vašim suradnicima o tome trebate porazgovarati. Naime, svjestan sam činjenice da stožer ako promatramo rad stožera od 13.ožujka kada je donesena prva ozbiljnija mjera, a to je zatvaranje naših škola i fakulteta, pa 19.ožujka kada su zatvorene uslužne i druge djelatnosti trgovine koje nisu prehrambene, pa 22. ožujka dolazi potres koji je zadesio Zagreb i onda 23. ožujka donosi se odluka o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Meni je posve jasno i to me nitko ne može razuvjeriti da je ta odluka donesena zbog građana Grada Zagreba, da ne bi oni sad raširili se po Hrvatskoj. Nema dugog razloga jer civilni stožeri po općinama i gradovima zapravo su onda naišli su jednom problemu gdje su molili prijavljivati građane pa eto tako i Državno odvjetništvo ekspresno riješilo slučaj u Virovitici gdje je vatrogasna postrojba, mislim da su oni bili na stožeru civilne zaštite, na punktu, su uhvatili čovjeka koji je eto imao krivotvorenu ovu ispravu, propusnicu kako se zove, a nije čovjek išao u dućan išao je valjda sa drugim poduzetnikom nešto pomoći istovariti. Čitava ova situacija je zatekla naravno i Vladu i ministarstva i nisu se, i sad kažu i sad ako slušamo pažljivo što govori stožer teško je predvidjeti što će se događati u budućnosti osim eventualno izbora, njih se može predvidjeti. Pa tako se predviđaju eto za mjesec srpanj. Vidimo da je premijer krenuo u kampanju u gradu Osijeku. Ono što građane zanima na što nema odgovora je, kad će se otvoriti škole, kad će se otvoriti dječja igrališta i kad će život početi teći. Dakle, najsiromašniji građani oni koji nisu oslobođeni u ovom trenutku ovrha na svoje mirovine koje provodi HZMO će biti ovršeni u mjesecu svibnju i to je problem ovog zakonskog prijedloga i na to smo upozoravali, na to je kolega Aleksić puno puta upozoravao, ni jednom ga niste poslušali i niste mu dali odgovor. I još jedna stvar vezano za poduzetništvo, jer naime nisu naši problemi nastali s Covidom-19, naši problemi vuku duboke korijene i dobro je da se stečajni postupci na ovaj način mogu prolongirati, da se ne krene u stečajne postupke. Međutim, čitav Ovršni zakon, to treba jasno reći, čitav Ovršni zakon je rađen da bi zaštitio vjerovnika, ne dužnika, vjerovnika. Mi nastojimo zbog specifičnih okolnosti u RH gdje su najsiromašniji građani izloženi blokadama, pa ona i poduzetnici, oni poduzetnici nisu u boljoj situaciji, izloženi blokadama iz kojih se ne mogu izvući jer njima je, a ima slučaja ministre, vi se sa mnom možete složiti, ima slučajeva gdje je njima država dužna, pa oni ne mogu servisirati svoje obaveze i onda im dolazi, dolazi situacija u kojoj moraju proglasiti stečaj. S te strane pozdravljam tu odluku da se, da se može odgoditi stečajni postupak osim ako to ne zahtjeva sam vlasnik tvrtke, ali to neće riješiti situaciju nego će je produbiti jer ionako te međusobne odnose koji su nenaplaćene će teško riješiti. Dobra je bila, dobra je stavka da država naplaćuje PDV tek po naplaćenom računu, a ne po izdanoj fakturi jer tako se, to je jedini način, to bi trebalo ostati i kasnije jer jedino na taj način je država zainteresirana da se međusobna potraživanja podmire. Ovaj zakonski prijedlog uz amandmane koje ćemo podnesti ćemo podnesti ću najvjerojatnije podržati.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Kolega Žagar vidite nakon moje rasprave u ime kluba javio mi se umirovljeni časnik HV-a i sa statusom Hrvatskog ratnog vojnog invalida, Zdravko Carević, kojeg ja osobno ne poznajem i sad ću ja pročitati što je on meni napisao. Napisao je ovako. Očajnički sam čekao tvoj govor i očajan sam bio kada su te prekinuli dnevnikom, još sam očajniji kada vidim da su za mirovine u svibnju ovrhe već proknjižene, iz inata neću plaćati niti režije, kad ide krava nek ide i tele, sramim se što sam u ratu bio zapovjednik voda koji je izginuo, a ja sam teško ranjen, sramim se što su moji sinovi danas u Njemačkoj i ne pada im napamet vratiti se. Evo, to je meni čovjek poručio, to je samo jedan od ljudi koji na ovakav način komuniciraju sa mnom, koji su razočarani vlašću u RH i koji su razočarani općenito kompletnom situacijom u kojoj živimo i apeliram još jednom na Vladu da upozori HZMO da nipošto ne ovrši u slijedećem mjesecu umirovljenike. Hvala.
Poštovani zastupnik Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Aleksić, doista potresna priča. Ne bih savjetovao gospodinu da ne plaća, da pokuša sve moguće načine da se ovu situaciju prevlada. Jedna je slična priča tome kada je čovjek došao u FINU isto je vezano uz dugove i blokadu računa, naime on je bio jamac čovjeku koji više nije živ. Dakle, on je umirovljenik, ovaj umirovljenik je umro i on je jamac i rekla mu je gospođa ih FINE, kaže nažalost vi bi trebali živjeti još najmanje 200 godina da se izvučete iz ovoga ropstva. To su sve potresne priče ljudi koji doista nemaju izlaza, vjerujem da i ovaj čovjek sad u ovom trenutku nema izlaza. Zato kritiziram i ja i vidim da ste i vi u svom govoru i ministra i njegove suradnike da nisu o tome vodili računa. Treba vodit računa o ljudima koji se nalaze u teškoj situaciji, a koji su izuzeti iz ovoga zakonskog prijedloga.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Probati ću nešto pojedinačno ponoviti zapravo što mislim da je bitno radi javnosti koja nadam se da nema nekih dnevnika sada ovaj pa prati ili prekida, ali šalu na stranu, ovim mislim da radimo ono što trebamo, prepoznajemo situaciju koja je izvanredna i u kojoj ništa nije kao prije i ništa nije normalno. I to je smisao svih ovih zakona koji prepoznaju takve izvanredne okolnosti jel sada stvari nisu business as usual. No, mi imamo odgovornost da prepoznamo potrebe, situaciju i reagiramo, ali apsolutno imamo i odgovornost da ne podliježemo onim strastima dodvoravanja građanima koji su u problemu jer time zapravo mi njih iskorištavamo znajući da ne možemo ovdje donijeti zakon da nitko ne mora ništa plaćati. Da svi mogu dobiti sve novce i da mogu raditi što god hoće, igrati se s tuđim novcima i ne plaćati ništa i da ih boli briga. To je jako opasno. Taj nivo moramo jako lijepo balansirati. Ima puno ljudi, zbilja puno ljudi sada u ovoj krizi koji su dovedeni u situaciju da ne mogu i zato ovo radimo zbog njih, ali ima i onih koji koriste krivine, sad me nitko ne može ovršit neću plaćati, potrošit ću novce na neš drugo, stavit ih sa strane pa onda kasnije vikat da mi je država kriva. I zbog upravo onih koji su ja vjerujem u manjini kad gledamo sve blokirane odnosno sve ljude kojima prijeti ovrha, ja vjerujem da je njih u manjini onih koji zbilja to nisu se doveli u to svojim djelovanjem ili nedjelovanjem. I oni pate zbog onih koji su si sami krivi. Kad kažem sami krivi znači da su svjesno odabrali nešto a mogli su, svjesno su odabrali potrošit novce, a ne platiti svoje dugove, a ne potrošiti na osnovne potrepštine, o tome govorim. Znamo koji su i poroci, znamo koji su i luksuzi itd., ne može mi netko reći da može imati račun za telefon 1.000 kuna, a onda govoriti da nema kako kupiti osnovne potrepštine ili platiti struju, pa ne može. A zbog takvih oni zbilja koji su dovedi u situaciju ne samo ovom krizom nego i drugim nizom, spletom životnih okolnosti su sve svedeni kao pod isto. I znate tko je najglasniji, upravo ti, jer zamislite kad netko dođe ovdje i kaže, niste vi krivi, država vam je kriva. Mesije, to su Mesije, zamisli netko kaže nisam ja kriv, pa tako je država vam je kriva, nisam ja kriv za svoju situaciju. Napokon, tako je svi trebaju, nitko ne treba ništa plaćati …/nerazumljivo/… tako da ovo je dobra stvar, ovo je prepoznato posebne okolnosti i vjerujem svi će se složiti svi to prihvaćaju, zbilja sada nema smisla, ali računi se moraju plaćati naravno govorimo na one koji mogu. Nemojte da vas ovo zavara, to što se sad neće zatezne kamate naplaćivati, ok, prikriveno financiranje, kreditiranje, sve u redu, ali ti računi će doći na naplatu. Nekad kad ste od nekoga nešto naručili, netko je radio za te novce, trudio se da zaradi za svoju obitelj. Ne govorim ja tu samo o ovim velikim tvrtkama telekomunikacijskim gdje kao nitko ništa oni kao imaju novaca pa oni su uvijek oni negativci, ali ima tu i puno primjera malih poduzetnika, usluga i svega onoga što se kupilo, a nije se zapravo platilo. I cijeli taj sustav je začarani krug. Zato je jako bitno razdvojiti one zbilja koji su u potrebi od onih koji koriste ovakve stvari i za ne daj Bože neke pa mogu čak reći i nemoralne radnje u smislu da se sakrivaju iza ovih kojima je zbilja to potrebno. Naravno i Klub HNS-a i ja ovo osobno podržavam ovo kao i svi mi ovdje jer to je zdravorazumski. Jel to može malo bolje ili ne može mislim da je suština svima prihvatljiva i da ono što smo pričali prije 2 tjedna sada na redu i po istom praktički modelu da se ne može u ovim posebnim okolnostima ovršavati. Naravno te okolnosti će se završiti, a posljedice će ostati mjesecima. I to je ono na što mi trebamo raditi i usmjeriti svu svoju energiju, da ti ljudi ne da im dajemo nešto nego samo da im omogućimo da oni to mogu zaraditi i platiti jer vraćam se na početak priče, puno njih bi i plaćalo te sve račune i dugovanja da mogu. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Čuraj, naravno da je uvijek za zaduživanje odgovornost svakog od nas pojedinačno, svakog građanina, međutim ovo nije uobičajena situacija, ovo je pandemija korona virusa i vi doista nemate potrebe braniti Vladu zbog tog što nije na vrijeme reagirala, prema svima jednako. Jer u kriznom menadžmentu donose se odluke na način da se obuhvati sve, a ne djelomično. Prema tome, nema nikakvog razloga tražit, nitko ovdje nije ni, tražit alibi za nerad Vlade, a nitko ovdje nije protiv ovog rješenja. Ali treba istaknuti jedno jedino što je jedino istinito, da je reakcija zakašnjela, zakašnjela je reakcija, ne zna lijeva šta radi desna. Ne zna ovo ministarstvo koje su procedure u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. U tome je problem. Nije problem u ničem drugom nego u eklatantnom kašnjenju i nemojte reći da niste upozoravani ovdje od kolega i od mene čak osobno. Nemojte reći. Jeste i u raspravama i u pauzama i u svemu, upozoravani ste. I to je jedini, jedini grijeh ovog zakona, kašnjenje.
Hvala. Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem poštovani kolega, ja se s vama slažem, ja nisam nikog ni branio, ali ovo i je smisao ovog doma. Koji je naš posao onda ako nećemo upozoravati na takve stvari i ako mi nismo svi zajedno koji smo na to upozorili isprovocirali da ovo danas raspravljamo, onda koji je naš posao. Imat bezgrešnu Vladu koja misli da to ne postoji nigdje na svijetu. Ako ovo nije dokaz da smo tada svi koji smo to rekli mislili dobro i u pravu, ne znam što je, ali to i je naša obaveza i naša dužnost jer tako funkcionira ova parlamentarna demokracija. E sad mene samo zanima koliko je štete i koliko je ljudi ovršeno od 17. do sutrašnjeg dana kad ćemo ovo izglasati? Tko je dobivao tu mirovinu od 17. do ovog kraja, koji je to broj? Je li je puno, nije, koliko je, o tome se radi, to su ti ljudi i slažem se s vama. Znači, dva tjedna mogli smo ovo imati i ranije, ali dobro da imamo, to se svi slažemo.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sam u govoru u ime kluba rekao najbitnije detalje, ponovit ću ih u završnoj raspravi. Volio bih da mi ministar Bošnjaković potvrdi da će zakon biti primijenjen, da on garantira da će zakon biti primijenjen. Jer zakon će biti na snazi od 1. svibnja ove godine, a od 1. svibnja ove kreće isplata mirovina i kreće isplata mirovina u kojima je već obračunato da će ljudi biti ovršeni. Meni treba garancija da ti ljudi neće biti ovršeni unatoč obračunu HZMO-a. I sad bih iskoristio priliku pa bih pročitao glas naroda, još jednom bih pročitao ono što sam rekao u replici i pročitao bih što mi je napisao jedan čovjek koji je u velikom problemu jer osim što imamo problem sa ovrhama imamo problem i sa kreditima, pa ću pročitati što kaže narod o tome, karakteristični primjeri već sam pročitao ovo u replici, ali reći ću još jednom. Dakle, umirovljeni časnik HV-a i ima status Hrvatskog ratnog vojnog invalida, Zdravko Carević, mi je napisao nakon rasprave koju sam imao u ime kluba slijedeće. Očajnički sam čekao tvoj govor i očajan sam bio kada su te prekinuli dnevnikom, još sam očajniji kada vidim da su za mirovine u svibnju ovrhe već proknjižene, iz inata neću plaćati niti režije, kad ide krava nek ide i tele, sramim se što sam u ratu bio zapovjednik voda koji je izginuo, a ja sam teško ranjen, sramim se što su moji sinovi danas u Njemačkoj i ne pada im napamet vratiti se. Drugo pismo koje sam dobio tiče se kredita, tiče se jednog čovjeka koji je samohrani roditelj i pročitati ću to pismo u cijelosti. Kaže čovjek ovako, rođen sa 1.1.1985., samohrani sam otac 2 maloljetne djece koja žive sa mnom u zajedničkom kućanstvu, ne primam alimentaciju, stalno sam zaposlen, a zbog opće situacije sa korona virusom i smanjenja obima posla primanja su mi smanjena aneksom ugovora o radu. U 10. Mjesecu 2007. podigao sam stambeni kredit u francima, bio sam vrlo mlad imao sam 22 godine, razmišljao sam da svojoj obitelji osiguram krov nad glavom i živim u vlastitoj nekretnini. Nedugo nakon kupnje nekretnine razveo sam se i ostao živjeti sam sa djecom. Sam sam i otplaćivao kredit čija je rata jedno vrijeme bila i 4.200 kuna, bilo je jako financijski teško. Nikada nisam tražio pomoć. U to vrijeme me banka pitala kako ni mogu li to plaćati, do sada svaki mjesec uredno otplaćujem rate bez ijedne opomene. Sada sam po prvi puta zatražio pomoć da ne dovedem u pitanje krov nad glavom svojoj djeci i reagiram na vrijeme. Trenutačno mi je plaća državna pomoć u iznosu od 4.000 kuna, a rata stambenog kredita je 2.500 kuna. Mislim da ponuda Addiko banke u kojoj imam sve račune i kredite nije realna i dovest će me do još većih dugova, a njima u korist. Ponuda za stambeni kredit koji otplaćujem već 13 godina, rok otplate je 30 godina jest da mi daju moratorij na 6 mjeseci, a otplatu kredita mi produže godinu dana, s tim da bi mi rata kredita ostala gotovo ista. Obračunali bi mi kamate čiji udio je sada oko 1.700 kuna mjesečno, a to znači trošak moratorija oko 10.500 kuna plus troškovi javnog bilježnika oko 2.000 kuna što je ukupno 12.500 kuna za pola godine. U 2. mjesecu 2018. godine podigao sam nenamjenski kredit u iznosu 40.000 kuna, podigao sam ga popravak krova koji je propao i rata za taj kredit mi je 500 kuna. Za nenamjenski kredit uvjeti moratorija su isti, obračun kamata plus trošak solemnizacije, dakle to bi bio dodatni troška. Mislim da bi moratorij na kredite trebao biti besplatan i na rok od godine dana koji bi uvelike pomogao trenutnoj situaciji i bržem izlasku iz financijskih problema. Strah me za egzistenciju moje obitelji jer trenutačno nisam u financijskoj mogućnosti pristati na takav moratorij i dovesti se u još veće dugove. Zato vas molim da mi izađete u susret i pomognete svojim odlukama. Ne želim biti socijalni slučaj na teretu države što nikada do sada nisam niti bio. Unaprijed se nadam da ćete pročitati ovu zamolbu i prihvatiti moje prijedloge koji su od obostrane koristi. Evo, imamo riješene ovrhe nadam se da će mirovinski zavod postupiti po zakonu iako nije spreman na to još uvijek i očekujem od Vlade RH da banke obaveže na obavezni moratorij bez obračuna kamata. Puno je ljudi u problemu moramo im izaći u susret. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika prva je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovani kolega Aleksić ne očekujte odgovor od ministra. On to ne zna, ne zna kako funkcionira HZMO, uzaludni su naši apeli, HZMO mora raditi po zakonu i po svim isto tako ugovorima koje ima sa poslovnim bankama. Problem i krivica je u slijedećem, da kad smo pred 15 dana rekli, pred 15 dana tijekom glasovanja smo rekli da nisu obuhvaćeni umirovljenici, da je Vlada promptno isti tren trebala reagirati, a nije reagirala. Obračun mirovina je dostavljen za travanj svim poslovnim bankama prema kojim umirovljenici primaju, preko kojih umirovljenici primaju mirovine sa ovrhama i tu nema pomoći osim produljenja roka za umirovljenike i isprike ovom dragom gospodinu koji je žrtvovao zdravlje, žrtvovao svoju budućnost radi, radi toga da ova država [[Upadica: Hvala.]] kao takva postoji. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem. Kolega Hrelja zakon u RH svi moraju poštovati i budući da zakon u RH svi moraju poštovati, a prije svih institucije u RH kao što je HZMO ja očekujem da se od 1. svibnja zakon primjenjuje u punom obimu i očekujem da se ovrhe ne naplate, očekujem da ljudi dobiju svoja primanja na svoje račune, očekujem da Vlada RH u tome smislu danas, sutra učini ono što treba učiniti, a to je da upozori HZMO da nipošto ne smije ovršiti svoje umirovljenike jer ne smije u skladu sa zakonom koji će stupiti na snagu 1. svibnja ove godine.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
… [[Govornica nije uključena. Govornica nije uključena.]]
Poštovani zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem. Kolegice Mrak Tatitaš ja isto nekako mislim da se to neće dogoditi iako sam osjetio nekako i kod ministra Marića i kod državnih tajnika da postoji nekakvo nezadovoljstvo tim bankama zašto su tako postupile, kao da su oni očekivali da će banke same sebi ponuditi moratorije bez obračuna kamata, a to nije moguće ukoliko im se to ne naloži. Ja razumijem da se Vlada RH boji da bi Hrvatska mogla završiti ponovo u Washingtonu zbog takve jedne mjere i banke bi uistinu mogle na temelju bilateralnog ugovora tužiti Hrvatsku ponovo zbog tih kamata, ali ja vjerujem da ovaj put banke to ne bi učinile. To nije tako puno novca kao što je bilo onda za vrijeme švicarca, ja vjerujem da to banke ne bi učinile i žao mi je što Vlada RH nije imala hrabrosti reći, nećete zarađivati za vrijeme krize na ljudima koji su na koljenima, posebice vi koji ste opljačkali te ljude što je dokazano u sudskom procesu.
U ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku završno će sada govorit poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani građani, prije otprilike pola godine bio sam na Islandu i pitao sam ljude s kojima sam tamo razgovarao, znači razgovarao sam s najkompetentnijim ljudima koji su u to vrijeme donosili najvažnije odluke na Islandu, kako su oni spašavali svoje građane, da ne kažem svoj narod u vrijeme financijske krize 2008. godine kada je doslovno Island propao. Island je bio pod strašnim pritiskom engleskih banaka, američkih i drugih banaka i oni su tražili da spašavaju banke. I da skratim priču znate što su oni odlučili. Oni su rekli mi ćemo spašavati Islandski narod, znači Islanđane, a ovo drugo sve sa strane neka propadne ako treba. E pa dragi građani, svi vi koji ste blokirani ili koji ste pred ovrhom, u procesu ovrhe mi moramo ovdje u Hrvatskoj postupiti konačno kao Islanđani, ali nisu islandski političari isto reagirali na način da kažu idemo mi sad svoj narod zaštititi jer su oni preko noći osjetili jednu humanost. Ne, nego jednog dana svi su Islanđani u Reykjaviku znači tamo živi 90% ljudi oni su doslovno došli na glavni trg i stjerali političare u kut i rekli nema mrdanja riješite ovaj problem ili ćemo vas pobacati u more. I vidite to je riješeno. Pa neku sličnu poruku, dragi građani moramo poslati zajednički ovaj narednih dana, a trebalo je to već prije napraviti i dok raspravljamo o ovom prijedlogu zakona za koji sam rekao da je aspirin koji će samo na 2-3 mjeseca smanjiti glavobolju vas koji ste blokirani, koji ste u procesu ovrhe, ne mogu ne reći da mi ovdje u saboru donosimo zakone. Pa najvažniji zakon koji sad trebamo donijeti jest onaj o spašavanju građana da ne kažem spašavanju naroda. Nema višeg i značajnijeg zakona. A u tom cilju se mora napraviti sve. Međutim u ovoj zemlji se razvio hranidbeni lanac od javnih bilježnika, odvjetnika, banaka itd., itd., prema tome na tome živi taj hranidbeni lanac, a najveće tvornice blokiranih i proizvođači najveći proizvođači blokiranih i ovršenih su HRT, telekom operateri, banke, pa dalje dolaze režije itd., itd. Stanimo više jednom tome na kraj. Dragi građani ja vam ponovo šaljem poruku nade. Kako sam došao u ovaj sabor vidite da govorim argumentima. Mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku nudimo rješenja ne govorimo znači u prazno, nudimo vam rješenje da praktično nestane problem blokiranih. Kako? A to je da praktično država emitira obveznicu na 10 godina, da otkupi od agencija za utjerivanje dugova koje maltretiraju građane, znači da otkupi te dugove i da građani nastave državi otplaćivati svoje dugove. Međutim, da skratim priču, što bi bila posljedica ove čitave velike operacije u kojoj bi morao sudjelovati i HNB, Hrvatska poštanska banka, HABOR, krajnji rezultat bi bio taj da građani ne bi morali vratiti npr. ako je osto dužan, čovjek dužan 100.000 kuna na kraju 10-te godine ne bi vratio 100.000 kuna nego najviše 40.000 kuna. I vidite dragi građani ovo je konačno rješenje, finalno rješenje. Prema tome kakvi ovršni zakoni, kakva ovo izmjena, ovo je aspirin. Temeljno je pitanje želite li vi dragi građani da mi riješimo to pitanje? Ekonomski stručnjaci naše stranke su ga osmislili, ja vam ga iznosim. Na slijedećim izborima oni neće ovo riješiti to je sigurno, potpuno vam je jasno, 20 puta su i SDP i HDZ mijenjali Ovršni zakon ništa od toga. Ako želite da se riješimo ove nevolje, poduprite ovaj prijedlog u roku 3 mjeseca nakon izbora više neće postojati pojam blokirani građani u Hrvatskoj i to ćemo riješiti. Međutim, ne možemo riješiti sami. E sad, jedan broj građana razmišlja pa čuj neće to ići ovako, pa drugi sjede piju pivo taj dan kod kuće ili idu na roštilj. Dragi građani, nećete tako nikada riješiti svoju poziciju. Dignimo se na noge, probudimo taj duh promjena, imamo konkretno rješenje, imamo znanje, imamo recept. Trebaju nam vaši, znači vaša podrška da ovo provedemo jer dosta je bilo ove torture i riješimo se više ovoga jednom zauvijek. Hvala.
Hvala lijepa. Čini mi se da poštovani zastupnik Čuraj traži stanku u ime Kluba HNS-a.
Da tako je, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Molio bih vas za stanku radi konzultacija u klubu oko ove predložene točke dnevnog reda, poglavito oko ovih neću reći prijepora nego mogućnosti da izvidimo da li je moguće uopće u prijelazne, intervenirati u prijelazne i završne odredbe što se tiče djelovanja ovog zakona. Naime, kolege su spomenuli s obzirom da su mirovine isplaćene 8. travnja, na njih ne znam što da smo napravili nije se mogao ovaj zakon odnositi, no za mirovine koje će biti u svibnju s obzirom da je ovaj zakon u prijelaznim i završnim odredbama stupa dan, samo malo [[Upadica: Ajde molim vas nemojmo iz klupa.]] dakle ideja je da zakon vrijedi za mirovine koje će se isplatiti u svibnju za travanj, to sam rekao. Dakle, da vidimo da li je moguće staviti u prijelaznim i završnim odredbama amandmanom ili već u dogovoru sa predlagateljem upravo taj, samu tu situaciju da se to odnosi poglavito na HZMO odnosno ovdje piše jel u prijelaznim i završnim odredbama da zakon stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama, znači de facto ako mi ovo sutra izglasamo to ide u svibnju 1. ili 2. svibnja. Da li je to moguće primijeniti na, da li možemo zakonski intervenirati već u samom zakonu da se to primjeni ili samo uputama HZMO-u da ponovi sve obračunske liste i pošalje ih bankama da bi se ovaj zakon primijenio. Jel de facto isplate će ići u vrijeme kada je snagom, kada će zakon biti na snazi. Zato ako možemo nešto napraviti, mi ćemo se konzultirati i vidjeti da li je li uputama ili čak intervencijom u ovaj sami zakon amandmanom pogotovo u prijelazne i završne odredbe, ako treba i neki nivo retroaktivnosti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sad će u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike završno govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Bošnjakoviću, uvažene kolegice i kolege, ja ću sad zaokružiti ono što sam govorio danas. Zakon je u principu dobar, nema tu nekih velikih zamjerki to je ono što sam tražio još prije 10-tak dana da se riješi zajedno s onim zakonom koji se odnosi na novčane ovrhe. Čudno je da nisu bili istovremeno ta dva zakona, trebali su biti istodobno na dnevnom redu i ne bismo imali danas problem koji imamo. A problem koji imamo zove se primjena zakona na mirovine jer su mirovine koje će biti isplaćene u svibnju već obračunate i u tim obračunima predviđena je ovrha. Ta ovrha se s druge strane ne smije dogoditi jer će biti protuzakonita. E pa u skladu s time da se ovrha ne smije dogoditi, da će ona biti protuzakonita ja sam apelirao na ministarstvo da učini sve što je u njegovoj moći da spriječi tu ovrhu jer obračuni su već napravljeni. Banke su dobile sve što su trebale dobiti i što ćemo sad ako se zakon ne bude primijenio onako kako se treba primijeniti. U skladu s time nije dovoljno da zakon bude ovako pripremljen i donesen kao što je pripremljen. Potrebno je u zakonu pripremiti i prekršajne odredbe. Pa u skladu s tim sam pripremio amandman kojim predlažem da se pravna osoba kazni kaznom 100.000 do 500.000 kuna, a odgovorna osoba u pravnoj osobi 5.000 do 50.000 kuna ukoliko ne postupi u skladu sa zakonom. E pa onda kad bi bila takva jedna kazna, ja mislim da bi se itekako pobrinuo onaj tko misli da nije njegova odgovornost da postupa po zakonu, da po zakonu postupi. To je jedna stvar. Druga stvar koju nismo riješili i zadnja možda mjera koja se mora donijeti u Hrvatskom saboru je mjera koja se tiče moratorija na kredite. O tome sam isto puno puta govorio i ponavljam i ponavljat ću dokle god traje moj mandat u Hrvatskom saboru koji izgleda neće još dugo trajati osim ako ne dobijem novi mandat jer po svemu sudeći uskoro ćemo na izbore, ali u ovih nekoliko tjedana koliko ćemo još raditi ja ću ponavljati sve dok se to ne riješi da Vlada RH mora pripremiti zakon kojim će naložiti bankama obavezni moratorij na naplatu anuiteta, naglašavam za nelikvidne građane i za nelikvidna poduzeća. Koji su to nelikvidni građani? Pa to bi bili svi građani kojima su se smanjila primanja uslijed ovih okolnosti u kojima živimo i koji su u ovom trenutku kreditno nesposobni. Kreditno nesposoban je svaki onaj građanin koji prema uvjetima iz Ovršnog zakona ne odgovara situaciji da može, da može onaj dio primanja koji se odnosi na kredit platiti za taj kredit nakon što plati sve one svoje režije i sve ostalo što mora plaćati u svom životu. Dakle, svaki takav privremeno kreditno nesposoban građanin mora biti oslobođen plaćanja rata dok traje ova kriza bez obračuna kamata i bez ikakvih troškova i rekao sam svakako postoji opasnost i Vlada se možda toga i boji da će banke ponovo tužiti RH u Washingtonu na temelju bilateralnog ugovora koji imaju države članice između sebe, ali ne trebamo se toga bojati, to moramo učiniti pa što bude, neka tuže. Ja mislim da je situacija potpuno opravdana i da se građanima mora pomoći jer na kraju krajeva banke neće izgubiti svoju dobit nego će odgoditi svoju dobit. One jednostavno neće ovo vrijeme kada nitko nema normalne prihode, kada malo tko i zarađuje, kada malo tko ima dobit samo će im se onemogućiti da one imaju dobit od onih građana i onih poduzeća koja su u ovom trenutku nelikvidna. Ponavljam od onih građana i onih poduzeća koji su u ovom trenutku nelikvidni. Nisu to svi. Mi ovdje vjerojatno smo svi likvidni i mi ćemo plaćati svoje obveze. I ponavljam ono što sam rekao već puno puta, banke u RH u stranom vlasništvu su lopovi. Lopovi su jer su ugovarale svjesno i namjerno nepoštene ugovore s nepoštenim kamatama, s nepoštenom valutom čak i EUR-o i kunskim kreditima su ugovarale nepoštene kamate i putem tih nepoštenih odredaba opljačkale su hrvatske građane za 20 milijardi kuna. Nemojmo dopustiti takvim bankama da zarađuju u vrijeme krize. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predstavniče Vlade, poštovani građani, kolegice i kolege. Evo, na kraju ove rasprave o moratoriju na ovrhe u biti na ovaj dio ovrha koji nisu donesen, koji se ovršuju na FINA-i, o ovome je oporba, a i MOST, žestoko govorio i raspravljao i predlagao da se ovo donese znatno prije, da se ne stvara kaos, da se ne prilagođavaju odluke i mjere korona krize isključivo u političke svrhe, nego treba donijeti ovakve mjere na godinu dana, nikakve mogućnosti davati sad u predizbornoj kampanji da Vlada može manipulirati sa 3 mjeseca, 4 mjeseca, 5 mjeseci jer to nije korektno. Po meni ova mjera uz mjeru moratorija na kredite i kamate tribala biti jedna od prvih mjera. Nažalost, ova druga mjera moratorij na kredite i kamate nije donesena. Vlada ne radi u interesu, i kolegice i kolege zastupnici koji ne podržavaju takvu mjeru, ne rade u interesu naroda nego rade u interesu bankarskog lobija, jednostavno ne mogu se otrgnuti tome, a u ovome trenutku sabor i saborski zastupnici u ovoj krizi tj. u ovim posebnim okolnostima kada je zaustavljeno gospodarstvo, ekonomija, turizam, sve ono šta imamo u RH da u ovome trenutku bi banke trebale biti one koje ćemo mi natjerati na odgodu tj. moratorij na kamate tj. kredite i kamate. U ovome trenutku ja ne vidim niti jedan razlog ministre zbog čega se ta odluka ne donosi u Vladi i ne predlaže se tj. prijedlog hrvatskom saboru jer HS bi bio u tom trenutku odgovoran kao legitimno predstavničko tijelo hrvatskoga naroda. Moratorij je onaj na kredite i kamate jedina uz ovu odluku koju sad donosimo tj. ovaj prijedlog izmjena uz, koji smo trebali donijeti davno prije, jedan od ključnih problema rješavanja ove krize i rasterećenja naših građana i pritisaka koji će biti pred njima, koji će uzrokovati, kako šta smo rekli, ova kriza. U RH u BDP od turizma je dolazilo 20%, negdje oko 20% BDP-a, a 6% od…
Kolega Hrelja, kolega Hrelja, možemo malo pustiti kolegu Bulja da govori?
Hrelja, mogu li ja govoriti Hrelja? Ako mogu, ako nećeš, izvoli, može on.
Izvolite kolega Bulj.
Evo, ja bi samo još ovaj nastavio i kazao da u ovome slučaju moratorija na kredite i kamate da je to prva odluka bila brojnih zemalja, pa tako i Slovenije. I nerazumno mi je ministre zašto mi nemamo takvu prijedlog i takvu odluku pred nama ovdje u sabornicima. Smatram da je to minimalno ono šta tribamo napraviti. I nemojte samo raditi sve u predizborne svrhe, znam izbori su, znam dolazi kraj ovome, ovaj saboru, ovome sazivu, trebao je doći i prije 3.g., al bolje ikada nego nikada. Al barem ostanimo upamćeni po tome da smo nešto napravili za narod, a ne da budemo sluge bankama i bankarima. Mi znamo da teleoperateri zarađuju najviše u RH, a tako i bankari, desetine milijardi kuna, EUR-a, čega sve ne, oni godišnje zarađuju u RH. I to je činjenica. Ako je Slovenija mogla donist, ako je hrvatski narod jednokopravan unutar EU, zbog čega to ne može donit HS? Evo, i nas saborske zastupnike, određene moje kolege to postavljaju pitanje. Međutim, koji je razlog da mi to ne donesemo? Zašto bi banke koje su se omastile, koje su izmuzle novca hrvatskih građana, godišnje 4 milijarde samo na provizijama i naknadama, 4 milijarde kuna godišnje. I što njima znači moratorij taj godinu dana? Oni čak tu nisu ništa dali jel pune su love ko brod od naroda jel im je to dozvolio sustav, sustav im je to dozvolio ministre, Vlade su im to dozvolile jer se bojite. Radile su šta god žele i šta god hoće u RH i u ovome trenutku loše politike su došle na vidilo. Nažalost, Vlada sve radi u epidemiološkoj krizi da se njoj plješće, a u biti oni su krivci šta je moja RH ispražnjena [[Upadica: Hvala lijepa]] i demografski i svakako. Hvala lijepo.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Prvo želim svima zahvalit na raspravi. Kolko vidim zapravo postoji jedna nedvojbena podrška ovom zakonu ovakav kakav je. Drugih tonova je u raspravi bilo o kojima želim nešto reći, bilo je razgovora jel to prekasno, jel to trebalo ovako ili onako. Ja ću reć da hrvatska Vlada je učinila puno baš za ovu kategoriju ljudi koji su blokirani, koji su ovršeni, kojim preporukama još puno prije ovog zakona smo zaustavili ovrhe i na sudovima i pred javnim bilježnicima, dakle cijeli niz radnji je napravljen da ljudima olakšamo sve ovo što nas je snašlo. Stoga ovaj zakon je samo, ja bih rekao, točka na i i on zapravo svjedoči i svi znamo da su nam ovrhe disperzirane. S jedne strane ih rade poslodavci, s druge strane radi zavod, s treće strane provode ih sudovi, javni bilježnici. Dakle, ovrha je jedno vrlo široko područje, ali u svakom tom segmentu mislim da smo napravili ovaj dobre korake, da smo u svakom tom segmentu odgovorili na ovo teško vrijeme koje je pred nama. I mislim da ovaj zakon koji je tu podnesen da on dobro zapravo harmonizira i interese vjerovnika i interese ovršenika ili dužnika jer nije, Vlada ne brine samo o interesima ovršenika jer ovo je sustav gdje moramo vodit brigu i o vjerovniku da on naplati svoje potraživanje jer o naplati njegovog potraživanja, onoga koji ima neki obrt, koji ima neku tvrtku, koji ima OPG ako mu neko nešto nije platio on sutra neće imat novac za isplatit plaće, dakle sustav mora funkcionirat. Neke države uopće nisu u ovom segmentu donosile nikakve odluke nego su rekle sustav i pravna država moraju, moraju funkcionirat. Stoga mislim da sa ovim zakonom smo mi doista ovaj sustav potpuno uredili. Ja poštujem zabrinutost svih, poštujem i one rasprave koje su išle šire od ovoga, koje su govorile o tome da sustav ne funkcionira, ja bih rekao sustav funkcionira u uvjetima u kojima jesmo. Dakle, sudski postupci na sudovima se vode, oni hitni, tamo gdje nemamo uvjete, gdje nema prijevoza, gdje nema međumjesnog prijevoza, nema ni stranaka i ne može se sustav vodit. Ali mi smo jako puno toga uložili u elektroničku komunikaciju i ta elektronička komunikacija omogućava da se sa sudom komunicira. Vi danas možete osnovat trgovačko društvo iz svoje kuće, ne morate dolazit na sud. Možete podnest prijedloge, možete kompletnu korespodenciju sa sudom vodit elektroničkim putem, ne morate ić na sud i to odvjetnici koriste, pogotovo u trgovačkim predmetima. Možete zatražiti izvadak sa trgovačkog suda, sa zemljišnoknjižnih odjela, sve ćete ih dobit elektroničkim putem. Sve to danas funkcionira i pokazuje se kao dobro, al sve su to rezultati Vlade koje smo u zadnjih nekoliko godina na toj elektroničkoj komunikaciji napravili. I još pripremamo neke mjere o kojima ćemo doć ovdje ovaj ponuditi ih da još malo više relaksiramo sustav i da ga još malo dignemo. Komunikacija između nas i dionika postupka je vrlo intenzivna, na vezi smo i sa HOK-om gdje smo razgovarali o rokovima, šta bi došli da smo sad produžili sve te rokove. Dobili smo, dobili bismo tek onda zapravo jednu neurednu situaciju gdje se ne može nigdje iskazati pravomoćnost niti u jednom predmetu, a nema toliko puno ovaj odluka koje su otišle van da se ne bi mogle pokrit. Mi već sad u sustavu imamo onaj institut pravni lijek, prijedlog za povrat u prijašnje stanje, koji će omogućit ako je neko propustio neki rok radi ove situacije da mu se taj rok vrati i da, da ponovno ide. Dakle, stalno smo u komunikaciji i stalno u principu iznalazimo rješenja. Dosad smo to pokrivali u dobrom dijelu preporukama koje su se pokazale korisne, sudovi ih primjenjuju. Bilo je također govora, snašao nas je potres, točno snašao nas je potres, ali nije točno da nemamo rješenje za to. Imamo rješenje. Ja sam potpisao neki dan odluku da dodjeljujemo, jer smo uredili, uredili smo neovisno o ovome, zgradu na Kennedyevom trgu koja ima 5000 m2 i trgovački sud selimo tamo koji već ima razrađenu elektroničku komunikaciju, dio Županijskog suda Zagreb koji je također, onaj građanski dio, selimo tamo, a dio Županijskog suda Zagreb koji se odnosi na kazneni dio, on ide na Općinski kazneni sud u Zagreb koji nije tako stradao u ovom potresu. Dakle, našli smo i tu rješenja, a što inače i nije tako lako. I kao svi koji ste na Zrinjevcu vidite, prolazite Zrinjevcem, vidite da su tamo skele da se radi, da se uređuje i da želimo što prije sve to vratiti ovaj, sve to vratiti u funkciju. Što se tiče ovih pitanja koja su vrlo jasna bila, da li će se zakon primijeniti da ja jamčim da će bit primijenjen, da će ga institucije primijeniti, pa svaki zakon se mora primijenit, pogotovo institucije koje su dio ove države, tako da će ga i zavodi primijenit, po nekakvim pretpostavkama koje možemo sad predvidjet, dakle sutra je glasovanje, ja vjerujem iz ovih rasprava koje su bile, da će zakon bit donijet, ja vjerujem da će zakon bit odmah i objavljen, dakle stupio bi slijedeći dan od dana objave, to bi bio po nekim našim predviđanjima onda 1.5. i 1.5. ga treba primijenit. Naprosto, sa 1.5. ide zastoj ovrhe i svi se, svi se moraju ovaj toga pridržavat. Još bi jedino htio poslat ovdje poruku. Ovo je zakon koji omogućava zastoj ovrha, ovo nije zakon koji oprašta ili otpisuje dugove. Kada taj zakon prestane tada, tada se zapravo ti postupci ovrhe nastavljaju. Sve ono što nastane u ovom razdoblju, ako neki vjerovnik bude oštećen on će naravno ići sa prijedlogom za ovrhu, može ić već i u ovom razdoblju u kojem jesmo, ali tada se ovrha neće provodit. Tako da moja poruka, svi koji mogu ispunjavat svoje obveze neka to čine. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika, prva je kolegica Mrak-Taritaš, izvolite. Nakon nje kolega Hrelja.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, ja sam imala zapravo to zadovoljstvo da ste u svom završnom govoru meni odgovorili na 5 minutni govor, dakle onaj 5 minutni slobodni govor gdje ste imali priliku … [[Govornik se ne razumije]] sam govorila o tom problemu rada sudova koji sam dobila naravno od građana i koristila svoj 5 minutni govor da kažem, vi ste imali priliku i u završnom odgovorit. Mene zanima kad će trgovački sud na Kennedyevom počet raditi? Prema tome, dakle bio je potres, ali to nije bila tema zašto sam se odlučila na repliku. Ja sam se na ovu repliku odlučila iz drugog razloga. Razlog je taj, dakle vi ste rekli da zaista imamo ovrhe u niz zakona i to je činjenica da imamo niz zakona i sad ćemo doći u tu jednu nepriliku da zakon će stupiti 1. svibnja ili 2. svibnja zaista, a već su neke mirovine obračunate. Zašto biste došli tjedan dana ranije? Šta je sprječavalo da zajedno imamo ovrhama kad su bile ovrhe pod drugom zakonu da imamo i ovo, to bi bio set koji bi imao smisla. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Gledajte, 1.5. se zakon mora primijenit, kad ste obračunali, to me ne zanima, ali 1.5. ako zakon bude objavljen, dakle sutra, 1.5. se on mora primijenit, a dal ste vi obračunavali 10 dana ili prije, taj dio me ne zanima. I još da vam odgovorim samo na jedno pitanje, a to je pitanje osuđenika, zatvorenika i svega toga. Znate, mi imamo 3500 zatvorenika u našem zatvorskom sustavu i nigdje nije došlo do proboja ovog virusa i epidemije, znate, zato što brinemo o svemu tome.
Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani g. ministre, vi možete govoriti i to je u redu da će zakon stupiti 1. svibnja i mora se primjenjivati, tu dileme nema. Vi morate poštovati institucije koje posluju po drugim zakonima, koje su početkom ovog tjedna dostavili izračune mirovina svim poslovnim bankama sa već izvršenim ovrhama. Vi imate samo jednu mogućost. S obzirom da ovrha mora transferirati ovršitelju sredstva, ako nisu transferirana, vi možete sebi uzeti dodatni rok 5 ili 10 dana da ta sredstva vratite umirovljenicima, gdje je ovrha već sa njihovih mirovina obračunata i to je poslato poslovnim bankama. Sve je to poslato na disketama, na CD-ima ili kako, koji komunikaciju oni već imaju. Ta priča je gotova. Ta priča je gotova i ne možete ništa drugo reći, možete produljiti ovaj rok za ovrhe na mirovinama [[Upadica: Hvala vam.]] ili vratiti ta sredstva ako nisu transferirana.
Odgovor, izvolite.
Odgovor je jednak, 1.5. zakon mora biti primijenjen, bez obzira kad ste što obračunavali, 1.5. je datum kada se ovaj zakon primjenjuje pod uvjetima da sutra bude izglasan na Saboru, pod uvjetima da sutra bude i objavljen.
Hvala, kolega Čuraj.
Evo, to je upravo ona dilema što smo tražili stanku, zahvaljujem poštovani ministre. Dakle, mene će zadovoljiti jedino da nikome ne bude u konačnici ništa ovršeno i da ljudi dobiju svoje pune mirovine i onda možemo reći da je zakon primijenjen. Na koji način, kojom procedurom? Koji je tu lex specialis se odnosi na što? Ja mislim da je ovo. To znači da de facto je bitno da ljudi dobiju svoje mirovine u potpunosti i da je ovaj zakon na njih primjenjiv. Hoće li oni dobiti 1. ili 7., tu isto trebamo paziti, da ljudima koji računaju svoja primanja i koji moraju od nečega živjeti ne dovedemo u situaciju da prolongiramo iz mjeseca u mjesec, da nešto ne kasni. Ali u pravilu ako je bit ovog svega da ljudi dobiju pune iznose mirovina i to, tu nema kompromisa. Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite.
Moramo znati još jednu stvar. I ovaj ovrhe na plaćama, i plaće i mirovine su zaštićene jer znamo da u Ovršnom zakonu imamo onu odredbu koja kaže da je i plaća i mirovina zaštićena u visini 3/4 od prosječne plaće koja je danas u Hrvatskoj negdje 6300. Dakle, 3/4, s tim da se, kažem, ne smije preći više od 2/3 prosječne plaće. Dakle, to su zaštićene kategorije, to ne ide u ovrhu i to je moguće izdvojiti na zaštićene računa, kao što i funkcionira.
Hvala. Kolega Vlaović.
Hvala lijepo poštovani ministre. Umirovljenici su jedni od često, odnosno usudim se reći, najveći dio njih, najpošteniji i najčešće plaćaju svoje obveze odmah čim dobiju mirovinu i oni su očekivali tu mirovinu 1. svibnja odnosno 1. radnog dana nakon praznika. Pitanje je da li će svi dobiti tu mirovinu i da li će ona biti umanjena za ovrhe jer čujemo da tu postoje tehnički problemi. Vi niste dali konkretan odgovor, samo precizirate da se mora isplatiti kompletna mirovina bez umanjenja i ja očekujem da to stvarno bude tako, ali to neće biti moguće isplatiti 2. svibnja zbog ovih okolnosti koje su većina njih naveli. I lijepo ste rekli da ovim zakonom samo zastaje ovrha, zastaje obveza, a ona će nastaviti teći nakon što prođe kriza. Naš prijedlog i moj iz HSS-a je bio da to produžite do kraja ove godine jer to je realno da će se ova kriza nastaviti do kraja godina. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gledajte, možemo produžavati 3 i 3+3 i 12, međutim, dugovi idu i dugovi će se morati na neki način regulirati. Tako da, ja sam u svojoj završno i rekao da pozivam sve one koji mogu, ispuniti svoje znači obveze, da to učine.
Hvala. Hvala svima koji ste sudjelovali u raspravi. Ujedno i zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 933, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Goran Aleksić, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, uvaženi državni tajnik Josip Salapić. Amandman broj 1, Klub zastupnika SDP-a.
Amandman broj 1 ne prihvaćamo. Predloženim dodavanjem stavka 2. nepotrebno se propisuje da je za vrijeme trajanja posebnih okolnosti sudovi zaprimaju prijedloge za ovrhu što proizlazi iz formulacije stavka 1. Navedeno nije u skladu sa ciljem čl. 3. ovoga zakona a to je da se u potpunosti zastane sa postupanjima u svim ovršnim postupcima što smo naveli i stavku 1., osim u postupcima radi namirenja tražbine zakonskog uzdržavanja djeteta, druge tražbine kada se ovrha providi radi namirenja budućih ovrha po dospijeću, tražbine po osnovi dosjele neisplaćene plaće, naknade plače ili otpremnine, ako se radi o mjerama osiguranja iz KZ-a.
... [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, bojim se da ste u krivu i da ćete ovakvim pristupom stvoriti ozbiljne probleme u sustavu provođenja ovrha u RH. Dobro je da će predlagatelji moći predavati prijedloge, to je dobro međutim problem je u tome što se pod tim prijedlozima neće provoditi ovršne radnje. Kao što sam jučer tijekom rasprave napomenuo, nisu svi ovršenici odnosno nisu svi dužnici osobe kojima bi trebalo pružiti zaštitu. I vi i ja znamo da među dužnicima ima velik broj onih koji ustvari zloupotrebljavaju okolnosti da se u Hrvatskoj može rastegnuti što parnični što ovršni postupak kako se ne bi podmirila dugovanja. Ovakvom odredbom kakvu ste vi predložili, sudovi neće moći provoditi niti one radnje koje bi trebale biti usmjerene ka zaštiti vjerovnika, ka zaštiti ovrhovoditelja kao što su zabilježba prvenstvenog reda ili druge okolnosti koje bi spriječile pogotovo one dužnike koji nisu u dobroj vjeri da otuđe svoju imovinu i tako spriječe ovrhu. Apsolutno podržavamo intenciju da se ovrhe ne provode ali ovaj amandman koji smo predložili ide upravo za time, da se ovrhe ne provode. Ali da sudovi itekako provode one radnje koje prethode samoj provedbi ovrhe a takvih radnji ima puno. Koja će biti posljedica ovakvog stava ministarstva odnosno Vlade RH? Ta da ćemo kada protekne ovaj moratorij, nakon 6 mj. sudove zatrpati tisućama i tisućama predmeta u kojima se nisu smjele provoditi radnje a onda će se odjednom morati na brzinu provoditi. Samo ćemo stvoriti zaostatke, zbog toga naravno tražimo glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. Drugi amandman Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Amandman se ne prihvaća. Brisanjem stavka 3. onemogućilo bi se provođenje ovršnih postupaka u onim predmetima u kojima sudac ocijeni da je postupke nužno provesti. Takva zakonska mogućnost treba postojati jer je nemoguće unaprijed predvidjeti sve one postupke u kojima je nužno hitno postupanje unatoč posebnih okolnostima budući da hitnost pojedinoga postupka ovisi o okolnostima svakog pojedinog slučaja što će procjenjivati konkretnim slučajevima sam sud.
Hvala. Izjašnjavanje predlagatelja, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Živi zid od početka svog djelovanja, bavi se baš pravima ovršenika i zaštitom samih ovršenih. Vi ste ovim zakonom stavili u jednom stavku jednog članka mogućnost sucima da i dalje provode ovršni postupak a sve što im je potrebno za to je da odluku u ovršnom postupku samo posebno obrazlože. S obzirom da Hrvatska ima najveći broj sudaca u Europi po broju stanovnika ali ujedno ima i najveći broj korumpiranih sudaca kriminalaca i ako uzmemo u obzir da će svaki takav sudac, korumpirani sudac pokušati barem jedan ovršni postupak provesti sa ovakvim jednim obrazloženjem a može napisati bilo šta, niste uopće precizirali šta se treba napisati, dolazimo do toga da će i za vrijeme ove krize biti jako puno ovršnih postupaka. I to postupaka gdje će se ljudima oduzimati najviše i nekretnine a svi smo čuli i svi znamo za ovršnu mafiju koja hara i žari i pali po Hrvatskoj, u čijoj su sprezi sve institucije i nalaze se svi, od suca pa do samih ovršitelja pa do javnih bilježnika pa djelatnika koji su zaposleni u njihovim odjelima koji imaju pristup zemljišnim knjigama. Mi se bojimo da ste ovo namjerno ostavili, bojimo se da će se ovrhe i dalje provoditi a prema javnosti će izgledati kao da ovrha nema. Žao mi je što ste odbili ovaj amandman makar je bilo očekivano da ćete ga odbiti kao što odbijate i sve naše amandmane i stoga tražimo glasovanje, hvala vam.
Hvala, treći amandman, Odbor za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Prihvaća se, postaje dio. Četvrti amandman, Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Cilj odredaba čl. 6. je da se kao stečajni razlozi privremeno suspendiraju oni stečajni razlozi koji su nastali za vrijeme trajanja posebnih okolnosti. Prihvaćanjem predloženog amandmana u odnosu na stavak 1. odstupilo bi se od željenih pravnih posljedica ovoga zakona. Navedenom izmjenom stavka 2. bi se onemogućilo vjerovniku i FINA-i da iznimno podnesu prijedloge za otvaranje stečajnog postupka radi zaštite interesa i sigurnosti RH, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. Navedene iznimke su nužne radi zaštite interesa u opravdanosti o kojima u posebnom slučaju odlučuje sud u postupku.
Izjašnjavanje predlagatelja amandmana, g. Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi g. državni tajniče, dakle, prvenstveni smjer ovog amandmana je ukazivanje na razliku između podnošenja prijedloga za otvaranje stečajnog postupka i donošenja odluka o otvaranju stečajnog postupka. Bojim se da ste vi u zakonu krenuli iz krivog kuta gledanja i vi ste utvrdili kada se smije odnosno kada se ne smije ponositi zahtjev za otvaranje stečajnog postupka a ne u kojim okolnostima će sud stečajni postupak otvoriti. Mi smatramo da se odredbe ovog zakona trebaju prije svega usmjeravati na sud jer je sud taj koji će procjenjivati postoje li okolnosti za otvaranje stečajnog postupka ili ne. Druga stvar je što je u st. 2. barem meni nejasno, a vjerujem da nisam jedini kojem je nejasno kad je čitao da li su ovi razlozi koje ste sada naveli da je zaštita zdravlja ljudi itd. odnose samo na situaciju kada otvaranje stečajnog postupka zahtijevaju nadležna tijela RH ili kada otvaranje stečajnog postupka zahtijeva i dužnik? U tom kontekstu sudovi će se naći u posebno teškoj situaciji i procjenjivati na što ste mislili kada ste napisali tako nejasnu odluku. I još jedan problem. Stečajni postupak i to treba shvatiti, nije samo zaštita vjerovnika, on je i zaštita dužnika. U mnogim okolnostima upravo kroz stečajni postupak omogućavamo dužniku da nastavi poslovanje uz ograničeno namirenje dugova. Dakle, ne treba sa stečajnim postupcima postupati na isti način kao i sa ovrhama. Treba ostaviti daleko veću diskrecijsku mogućnost odlučivanja suda, ali isto tako treba uzeti u obzir da ovdje posebno treba štititi vjerovnika. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Sljedeći peti amandman je Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Situacija posebne okolnosti u smislu ovog zakona se protežu kroz cijeli zakon kako u primjeni ne bi došlo do različitog tumačenja trajanja posebnih okolnosti, u smislu ovog zakona i drugih zakona čije se trajanje veže za trajanje posebnih okolnosti propisanim tim zakonima.
… izjašnjavanje, uvaženi zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče. Niti nakon jučerašnje rasprave pa niti nakon vaše sadašnjeg izlaganja niste odgovorili na ključno pitanje. Odnosi li se zastoj tijeka zateznih kamata samo na postupke koji su obuhvaćeni ovim zakonom, dakle samo na postupke ovrhe koje su u tijeku ili stečajnih postupaka koji su u tijeku ili se taj zastoj zakonskih zateznih kamata odnosi i na sve vjerovničko dužniče odnose u RH koji su došli u dospijeće? To je potpuno nejasno iz odredbi zakona. Zbog toga smo mi tražili da se makne u smislu ovog zakona jer u tom slučaju, a zakon ima već u startu ograničeno vrijeme trajanja, to je propisano u kasnijim odredbama. Dakle zakon ima ograničeno vrijeme trajanja, točno znamo koliko će trajati primjena ovog zakona i ako se jasno propiše bez riječi u smislu ovog zakona onda će biti te zakonske zatezne kamate odnosno njihov zastoj za sve vjerovničko dužničke odnose. Ovako, bojim se da se to primjenjuje samo na ovršne i stečajne postupke. A iz izlaganje niti ministra jučer, niti vas danas, nije mi jasno koja je bila vaša intencija. I sad pazite situaciju, ukoliko će drugih predmeta zato što je ovo nejasno se postaviti zahtjev da ne teku zakonske zatezne kamate za određeno vremensko razdoblje i naši sudovi će u tisućama predmeta morati odlučivati. Vjerojatno ćemo zbog toga i u ovom slučaju imati jedan ogledni spor pred Vrhovnim sudom, a sve ste mogli riješiti jasnijom odredbom u zakonu. Čak bih bio i sretniji da ste došli ovdje i rekli ne, zakonske zatezne kamate se zaustavljaju samo na ove odnose, ali to niste učinili i sada je potpuno nejasno. Naravno tražim glasovanje o ovom prijedlogu.
Hvala. Šesti amandman, zastupnik Miro Bulj.
Amandman se ne prihvaća. Trajanje posebnih okolnosti u smislu ovoga zakona utvrđen je od dana stupanja na snagu zakona do isteka roka od tri mjeseca nakon njegovog stupanja na snagu, uz mogućnost da odlukom Vlade RH trajanje se produži za još tri mjeseca. Predložena dužina trajanja posebnih okolnosti nije opravdana trenutnom situacijom.
Izjašnjavanje podnositelja, zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Predstavniče Vlade, predložio sam produženje trajanja ovoga zakona tj. produženje obustave ovrha sa razlogom da je činjenica da će ova gospodarska kriza od epidemije potrajati puno duže nego što je predviđeno ovim zakonom i to Sabor treba donit, ne bi ni tad iduća tri mjeseca dao pravo Vladi nego mi kao Sabor na godinu dana obustavu kredita, obustavu ovaj ovrha. Smatram da u ovome trenutku kada je kriza, da vi morate u Vladi donijeti napokon onu odluku koja je tribala biti prva, a to je odluka tj. nama prijedlog, ovdje saborskim zastupnicima moratorij na kredite i kamate. Međutim, uza sve to što oporba vam naglašava, što smo prihvatili vaše sve prijedloge, sve mjere, davali ste ih sa zakašnjenjem jer je oporba davala i amandmane, vi nemate sluh. Zašto nemate snage i zašto radite isključivo u interes onih koji su se najviše omastili u RH, od hrvatskog naroda, to su banke? Zašto čuvate banke? Moratorij na kredite i kamate od godinu dana prodisala bi Hrvatska. Ogromne dobiti desetine milijardi kuna, banke u RH imaju dobiti godišnje. I minimalno što je trebalo napraviti kao prvu mjeru je moratorij na kredite. I još jednom vas pozivam kraj je mandata, očito, dajte taj prijedlog nama saborskim zastupnicima. Danas je prijedlog MOST-a istovjetan o moratoriju na kredite i kamate na Vladi, očekujem da ćete ga prihvatiti, ako ga ne prihvatite dajte vi svoj prijedlog jer to je tribala biti prva mjera, moratorij na kredite i banke, međutim vi očito radite u interesu naroda, ne, radite u interesu banaka, ne naroda. Hvala lijepo.
Sedmi amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Prihvaća se, postaje dio. Osmi amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća.Propisivanje prekršajnih odredbi je suvišno budući da poslodavac odnosno drugi isplatitelj stalnog novčanog je primanja dužan sukladno odredbama čl. 4 ovoga zakona … postupati po ovom zakonu od stupanja na snagu zakona što je sutra.
Izvolite, podnositelj amandman, uvaženi zastupnik Grbin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Koja je svrha kažnjavanja, generalno, u čitavom sustavu kaznenog prava? Između ostalog, kako bi natjerali pojedince da se ponašaju u skladu sa zakonom, zbog toga propisujemo kazne. Kazne propisujemo kako bi nekome zaprijetili da ukoliko svoje ponašanje ne uskladi sa zakonom da će mu se nešto loše dogoditi. U ovom konkretnom slučaju kojeg SDP predlaže, dogodit će mu se novčana kazna, kako poslodavcu, pravnoj osobi ili HZMO-u tako i odgovornoj osobi koja nije postupila u skladu sa zakonom. Ja se apsolutno s vama slažem i to je norma svakog uređenog pravnog poretka da se zakonske odredbe moraju poštovati i to stoji bez daljnjega. Međutim, sankcija tu postoji kako bi se poštivanje tih normi pospješilo odnosno kako bi povećali postotak situacije u kojima će se norme poštovati. Ja sam duboko uvjeren da će 95% poslodavaca, ako ne i 99% poštovati ovo što ste propisali zakonom. Naravno da nitko od njih neće želiti oštetiti svoje radnike kada u tim situacijama to ne ide njima ni u džep ni iz džepa. Njima je potpuno svejedno na čijem će računu završiti ovaj novac, dapače, trebalo bi im odgovarati da to bude u džepu njihovog radnika jer će taj radnik biti zadovoljniji ako dobiva cijelu svoju plaću jer će moći normalnije živjeti, jer će moći zadovoljiti svoje osnovne životne potrebe koje sa onim zaštićenim primanjima je izuzetno teško zadovoljiti. Ali za onih 1% koje boli briga, koji će se oglušiti ovakva sankcija je nužna jer ćemo ovako osigurati da i oni postupaju u skladu sa zakonom, a ne da zbog njihove aljkavosti naše građanke i građani ostaju bez svojih primanja. Zbog toga naravno tražimo glasovanje o ovim prekršajnim odredbama koje nedostaju u zakonu. Hvala.
Hvala. Deveti amandman zastupnik Goran Aleksić.
Amandman ne prihvaćamo iz istih razloga kao i prethodni.
Podnositelj amandman izvolite, izjašnjavanje uvaženi zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče Salapiću. Sankcije su uobičajene u svim zakonima u kojima postoji neke izvršene odredbe koje se moraju izvršiti, tako da ne znamo zašto Vlada RH nije prihvatila moj amandman. Ja sam čak očekivao da ćete možda korigirati visinu kazni pa ćete predložiti izmjenu tog mog amandmana i da ćete ga na takav način prihvatiti što bi bilo potpuno normalno i svrsishodno. Nažalost dogodit će se sigurno situacija da neki poslodavac neće postupit po zakonu i budući da nema nikakve sankcije što da radimo? Da postoji sankcija možda ne bi postojao niti jedan poslodavac koji se ne bi pridržavao zakona zato jer bi ga ta sankcija itekako koštala. Stoga tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: „Obvezuje se Ministarstvo pravosuđa da u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovog zaključka predloži HS-u prijedlog zakona kojim će urediti prekid zakonskih i sudskih rokova u kaznenim, prekršajnim, parničnim i izvanparničnim postupcima te upravnim sporovima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti do kojih je došlo uslijed pojave epidemije bolesti covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u dijelu zaštite prava stranka u tim postupcima“. Molim predstavnika ministarstva uvaženog državnog tajnika Josipa Salapića da se izjasni.
Vlada RH i Ministarstvo pravosuđa ne prihvaća predmetni zaključak iz nekoliko razloga. Smatramo da nema opravdane potrebe u ovom trenutku jer nije došlo do poremećaja procesnih rokova po predloženome zaključku. Isto tako ukoliko je došlo do eventualne povrede, postoji izvanredni pravni lijek, a to je povrat u prijašnje stanje. Naša je procjena da u ovom trenutku da su svima omogućena procesna postupanja, a posebno stvaranjem uvjeta za e-komunikaciju.
… očitovanje, ali evo izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Dakle kao što sam jučer govorio tijekom rasprave postoje ozbiljni problemi u hrvatskom pravosuđu koji nisu vezani uz situaciju sa korona virusom, oni su korona virusom samo pogoršani. U tom kontekstu smatrali smo da je potrebno da RH donese interventne mjere ne samo u ovršnim i stečajnim postupcima nego i u drugima, upravnim, parničnim itd. koje bi se odnosile prije svega na problem tijeka rokova. Samo usporedbe radi takvu mjeru je donio Europski sud za ljuska prava, a usvojile su je Slovenija i Austrija koje u slučaju Slovenije imaju nešto bolje stanje u pravosuđu, a u slučaju Austrije daleko bolje stanje u pravosuđu nego što je to u RH. Mi za razliku od tih zemalja imamo još jedan problem, a to je potres koji je pogodio Zagreb. Jučer je ministar govorio o primjerice distancijskom osnivanju trgovačkih društava, međutim činjenica je da kolege u ovom trenutku čekaju i do mjesec dana da sudski registar provede upis pojedinog trgovačkog društva. Slična je situacija i u zemljišno-knjižnim sporovima. Vi ste u pravu kada kažete da postoji izvanredni pravni lijek povrat u prijašnje stanje, ali vi i ja znamo da povrat u prijašnje stanje znači, prvo podnošenje zahtjeva od strane stranke, a nakon toga provođenje postupka svojevrsne mini parnice u odgovarajućem sudskom postupku. Dakle na pravosuđe koje je od prije opterećeno problemima, koje se zakrcalo predmetima zbog toga što se rasprave nisu održavale, što se odluke nisu donosile u ovih dva mjeseca, mi ćemo još dodati potrebu provođenja dodatnih posebnih postupaka radi povrata u prijašnje stanje. To je pogrešno. Moglo se izbjeći jednim zakonom, nažalost to nismo napravili i naravno mi iz Kluba zastupnika SDP-a inzistiramo na usvajanju ovog zaključka. Hvala.
Hvala. Sada proglašavamo stanku do 12,00 sati kada je predviđeno glasovanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Sjedenje je identično kao i zadnji put, znači svi zastupnici sjede u prostorijama u kojima su sjedili i prošli put i glasuju. Hvala. STANKA U 09,57 SATI
Konačni prijedlog Zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 933. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Goran Aleksić, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, krećemo sa amandmanom Kluba zastupnika SDP-a, njega Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za amandman Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 41 za, 2 suzdržana, 74 protiv. Drugi amandman Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, Vlada ga isto tako ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Ovaj amandman već vidim nije dobio potreban broj glasova, 26 za, 1 suzdržan i 82 protiv. Treći amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. Četvrti amandman, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za taj amandman? Tko je suzdržan i tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 47 za, 76 protiv. Peti amandman ponovno isti klub zastupnika, Vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, a rezultat je, dobro, 42 za, 76 protiv. Šesti amandman zastupnika Mire Bulja, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 37 za, 77 protiv. Sedmi amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona a osmi ponovno Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za taj amandman? Tko je suzdržan? I tko je protiv amandmana? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 42 za, 76 protiv. I zadnji amandman zastupnik Goran Aleksić, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, 42 za, 77 protiv pa idemo na glasovanje, Konačni prijedlog zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti. Molim glasujmo, tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Evo rezultata, utvrđujem da je jednoglasno, 123 glasa, donesen Zakon o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti. Klub zastupnik SDP-a predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: Obvezuje se Ministarstvo pravosuđa da u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovog zaključka, predloži Hrvatskom saboru prijedlog zakona kojim će se urediti prekid zakonskih i sudskih rokova u kaznenim, prekršajnim parničnim, izvanparničnim i izvanparničnim postupcima te upravnim sporovima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti do kojih je došlo uslijed pojave epidemije bolesti COVID-19 uzrokovane virusom SARS COV 2 u djelu zaštite prava radnika u tim postupcima“. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka Klub zastupnika SDP-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj prijedlog? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Što se dogodilo? Molim? ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Server samo kod nas, na ostale se ne tiče toga. Ovako, ništa pa samo nam javite onda ručno, znači imamo pregled situacije iz male vijećnice, iz ban Jelačić i imamo ovdje elektronički, znači vi samo zbrojite ono što šaljete. 23 za i ostalo? 5 za i 18 protiv. Onda zbrojite i stavite, dobro, ukupno 91 znači, jeste zbrojili sad sve? Koliko je, recite mi, koliko je za? 5, znači 36 je za, 5 suzdržanih i 73 protiv, jel tako? Dobro. Onda utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova pa vas znači molim ako server ne radi, da dođe vam služba koja to će to popraviti a do tada, javljajte samo središnjem ovdje stolu rezultate da on unese ih onda u ... [[Govornik se ne razumije.]]
Nastavljamo sa sljedećom točkom dnevnog reda, a to je: Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 934.; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave što je sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. S nama je ministar zdravstva, g. Vili Beroš pa pozivam da ga da dodatno obrazloženje. Izvolite g. Beroš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani zastupnice, poštovani zastupnici. Dozvolite mi ukratko predstaviti Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Ovom izmjenom zakona dolazi do izmjena u dijelu koji se odnosi na ostvarivanje prava na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, a na teret državnog proračuna temeljem prihodovnog cenzusa. Sukladno izmjenama odredbi čl. 14.b Zakona, sredstva za premiju dopunskog zdravstvenog osiguranja koje provodi HZZO osiguravaju se u državnom proračunu RH za osigurane osobe čiji ukupan prihod u prethodnoj kalendarskoj godini iskazan po članu obitelji mjesečno nije veći od 1563,23 kn umjesto dosadašnjih 1516,32 kn, a za osiguranike samce, ako im prihodovni cenzus u prethodnoj kalendarskoj godini nije veći od 2000 kn umjesto dosadašnjih 1930,39 kn. Sada je propisano da taj iznos ne prelazi 45,59% proračunske osnovice odnosno za osiguranika samca kojem prihodovni cenzus nije veći od 58,31% proračunske osnovice. S obzirom na to da je iznos prihodovnog cenzusa nije mijenjan od 2008. g. te je isključivo bio vezan uz proračunsku osnovicu kako bi se zaštitile najosjetljivije skupine osiguranika, ovim se zakonskim prijedlogom uređuje da osigurane osobe ostvaruju pravo na plaćanje premije dopunskog zdravstvenog osiguranja iz sredstva državnog proračuna na način da se svake godine vrši indeksacija odnosno da se prihodovni cenzus usklađuje sa promjenama prosječnog indeksa potrošačkih cijena i promjenama prosječne bruto plaće bez izmjene propisa. Tako npr. da u slučaju da osiguranicima rastu prihodi mirovina recimo za 50,00 kn mjesečno više neće gubiti pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja jer će se vršiti godišnja indeksacija odnosno usklađenje. Odluku o usklađivanju prihodovnog cenzusa prema predloženim izmjenama i dopunama važećeg zakona donosi Upravno vijeće HZZO-a na temelju podataka Državnog zavoda za statistiku najkasnije do 30. studenog tekuće godine za slijedeću godinu. Za provođenje predloženog zakona potrebno je osigurati dodatnih oko 160 milijuna kuna iz sredstava Državnog proračuna RH, a za oko dodatnih 200 000 osiguranika koji će ostvarivati pravo na dopunsko zdravstvo osiguranje na teret sredstva državnog proračuna osnovom prihodovnog cenzusa. Procijeni, procijenjeni iznos sredstava osigurava se u državnom proračunu za svaku godinu počevši od 2020.g. Razlozi za donošenje zakona po hitnom postupku jesu ti da se u cilju što bržeg određivanja primjerenijeg prihodovnog cenzusa kao mjerila za plaćanje premije dopunskog zdravstvenog osiguranja iz sredstava državnog proračuna osiguraju sredstva za određene kategorije osiguranih osoba. Evo, zaključno mogu reći poštovane zastupnice i poštovani zastupnici da vas pozivam da prihvatit ovaj zakonski prijedlog i usvojite ga nakon rasprave jer je njegovo donošenje u interesu svih nas, a poglavito najosjetljivijih skupina građana. Hvala vam na pozornosti.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 6 replika, prvi je kolega Žagar, nakon njega kolega Zekanović, izvolite kolega Žagar.
Poštovani ministre, vas smo percipirali kao osobu koja je izuzetno stručna i to je, čitava javnost se slaže oko toga da je vaša uloga u stožera takva. Međutim, sad vas pozivam, mi ćemo vam danas dati argumente, vjerujte, argumente koji će pokazati da ovih 200 000 osiguranika nije točan broj, ne znam otkud je on izašao jer ga ministar Aladrović, ko vam je taj broj dao, kako ste do njega došli? To nije točan broj. Ako želite slušati argumente, a molim vas da slušate, onda ćete vidjeti da je taj broj daleko manji. To ću danas … [[Govornik se ne razumije]] matematički vam pokazati. I ako ste čovjek koji poštuje znanost, koji poštuje egzaktno, egzaktne pokazatelje, to ćete usvojiti. I druga stvar, ti cenzusi su premali, premalo su dignuti, vjerujte mi ne zahvaćaju po i prema normalnoj raspodjeli, Gaussovoj raspodjeli, visina mirovina, oni ne zahvaćaju najbitnije područje tih, tih, tih osiguranika i zato vas molim prihvatite naše argumente i stvari će biti puno bolje. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Poštovani g. zastupniče, zahvaljujem na vašoj primjedbi. Pa reći ću vam da je nakon detaljne analize u sklopu koje se razgovaralo u Ministarstvu financija, Ministarstvu rada, bilo je uključeno i Nacionalno vijeće za umirovljenike, došlo se do, do aproksimacije ovog broja. Nadalje, probao se naći jedan optimum između zaštite potrebitih i mogućnosti u državnom proračunu, stoga je ova promjena na ovaj način iskazana. Dakle, to je rezultat određenog promišljanja koji predstavlja optimum u ovom trenutku. Naravno da bi bilo bolje da je on veći, ali onda bi preopteretili državni proračun što u ovo trenutku, pogotovo u ovom trenutku nije moguće, tako da smo eto našli nekakvu otprilike optimalnu sredinu. Zahvaljujem se inače na sugestiji.
Hvala. Slijedeći je kolega Zekanović, nakon njega kolega Bulj, izvolite kolega Zekanović.
Poštovani ministre, drago mi je da ste ovdje. Ja ću postavit jedno pitanje koje je vezano uz jednu aktualnu temu, a to je ova zdravstvena kriza, nije direktno uz ovaj prijedlog zakona za koji smatram da je dobar. Prošli put sam vas pitao, pa ste mi odgovorili onako iz topa … [[Govornik se ne razumije]] Evo, sad vas pitam ponovo, imate priliku to objasniti. Umiru ljudi od koronavirusa ili sa koronavirusom, objasnite nam, možete i kasnije, pitat ću vas to još koji put. U Americi, pardon, u Italiji je prije neki dan zastupnik u talijanskom parlamentu Vittorio Sgarbi tvrdio da dosta nakon, na jedan čvrst način argumentirano, da u Italiji od 25 000 ljudi koji su umrli od, od koronavirusa da je 96,3% kaže, umrlo sa koronavirusom. Evo, malo nam objasnite hrvatske podatke „sa“ i „od“ i što to znači? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Ma evo, odgovorit ću vam odmah da ne ispadne ko zadnji put da nisam želio. Dakle, ponovit ću isto. Imamo dvije kategorije ljudi, one koji su starije osobe i kronični bolesnici. Te osobe imaju svoj komorbiditet. Ako one dožive infekciju koronavirusom, to je neposredni povod pogoršanja njihovog zdravstvenog stanja. Oni od toga i umru jer da nisu zadobili tu infekciju ne bi umrli usprkos njihovim kroničnim bolestima koji jesu doprinjeli konačnom egzidusu i za te osobe kažu, kažemo da su umrle „sa“ koronavirusom. S druge strane, one osobe koje su boljeg zdravstvenog stanja, koje su mlađi, koje se inficiraju i umru od toga, kažemo za njih egzaktno da su umrle „od“ koronavirusa. Međutim, i za ove prve koji smo rekli da umiru „sa“ da dakle nije bilo koronavirusa oni bi i dalje živjeli sa svojim kroničnim bolestima i umrli bi naravno u jednom trenutku. Dakle, dodatno je taj koronavirus bio triger i uzrok njihove smrti, to je već rečeno i evo nije problem i dodatno vam objasnit. Hvala.
Hvala vam. Slijedeći je kolega Miro Bulj, nakon njega kolegica Mrak-Taritaš, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predstavniče Vlade, uvaženi ministre, ovaj prijedlog zakona di ste rekli da optimalizirate na najbolji mogući način da ne oštetite proračun, sredstva za police, mislim da bi se o tome još dalo razgovarati. Ali u kontekstu također ove priče ja bi vam postavio pitanje, ova korona kriza nas sve zanima, vi ste tu. Vi ste dali izjavu da u staračkom domu, domu za starije i nemoćne nitko nije kriv, do sada imamo 14 mrtvih osoba samo u staračkom domu, to je ogroman broj na smrtnosti u RH. Pa da li je to moguće? Da Škaričić kaže, koji je ravnatelj, da 10 dana su štićenici imali temperaturu, gdje medicinsko osoblje govori da nije imalo opremu niti je bilo osigurano ... [[Govornik se ne razumije.]] da nitko nije kriv? Vi kažete da je virus kriv. Pa moja Dalmacija će biti blokirana zbog tih štetočina iz Splitsko-dalmatinske županije [[Upadica: Hvala.]] koja je vlasništvu Splitsko-dalmatinske županije [[Upadica: Hvala.]] očekujem da odgovorno kažete [[Upadica: Hvala.]] tko je kriv.
Hvala vam kolega Bulj. Evo, izvolite, g. Beroš.
Poštovani g. zastupniče, zahvaljujem na tome pitanju. Pa već smo o tome puno puta govorili. Dakle, Svjetska zdravstvena je rekla da je preko 50% smrti u Europi od koronavirusa dolazi upravo iz ovih populacija. Ja sam rekao, mi smo se borili na početku ove krize da virus ne uđe u zdravstveni sustav iako je to bila unaprijed izgubljena bitka. Međutim, dobro smo se nosili jer sve one incidente smo brzo rješavali upravo djelovanjem epidemiološke službe. Ista je bila situacija i u sustavima domova za starije. Borili smo se dok virus nije ušao. Apsolutno je nemoguće spriječiti ulazak virusa. Možemo pobrojati sve one mjere koje su učinjene do tog datuma i do vremena ulaska virusa, a to je zabrana izlazaka korisnika, zabrana posjeta njihovih obitelji, zabrana dostavljanja hrane i potrepština mimo toga, dezinfekcija samih prostora, organiziranje djelatnika u različite smjene, dakle napravljeno je niz elemenata uključujući i dostavu zaštitne [[Upadica: Hvala.]] opreme. Tako da [[Upadica: Hvala. Hvala vam.]] evo, to su ti elementi koji su učinjeni, a kako napraviti da virus ne uđe u starački dom [[Upadica: Hvala vam kolega Beroš.]] nitko još nije našao odgovor na to pitanje.
Tj. g. Beroš. Kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle mi smo tu imali određene zakone koji su isključivo bili vezani uz situaciju koronavirusa, ovo nije takav tip zakona. Ovo je jedan zakon koji je predizborni zakon kojim pokušavaju se neke druge stvari regulirati i napraviti. U obrazloženju, dakle u onom materijalu koji je obrazloženje, govori se o 200 tisuća ljudi i govori se o 160 milijuna. E, u tom kontekstu taj je izračun onako kad malo uđete, napravljen dosta neobično, odnosno evidentno ne baratate baš pravim podacima. Ali, to želim usporediti s jednim drugim zakonom koji je bio prošli tjedan u raspravi, koji smo mi predložili da ljudi koji su u samoizolaciji budu za to vrijeme, imaju punu naknadu, a ne onu naknadu za 2 tjedna od 2100 kuna i Vlada je to odbila s jednim jedinim obrazloženjem, da nismo predvidjeli točno od kud će sredstva i nismo predvidjeli sredstva. Bojim se da je i ova brojka mogla biti 196 131, a umjesto 160 milijuna [[Upadica: Hvala.]] je mogla biti neka druga brojka.
Hvala. Izvolite odgovor, hvala.
Zahvaljujem gđo. zastupnice. Pa dakle, što reći osim ponoviti ono da nakon opsežnih analiza navedenih institucija se došlo do okvirnog broja. Naravno, on nije egzaktan i znati ćemo ga tek kad počne korištenje ove mjere. Međutim, izvjesno je da će ove dopune i izmjene zakona polučiti određene financijske rezultate odnosno opterećenje na državni proračun, međutim, zbog zaštite najosjetljivijih spremni smo to učiniti i u ovom trenutku to radimo. Hvala vam.
Hvala i vama. Sljedeći je kolega Hrelja. Izvolite.
Poštovani g. ministre, ja vas samo molim da mi kažete jednu informaciju. Da li vam je poznato da u proceduri u HS-u je isto tako, prijedlog zakona br. 643 na istu temu o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju i koji je vaš stav po tom zakonu? Naime, vi ste ispred Vlade, vi ste ispred Vlade supotpisnik još tada kao pomoćnik ministra zdravlja u mišljenju Vlade. A u mišljenju stoji da od listopada prošle godine, da za realizaciju tog zakona, koji je govorio o istoj problematici, nisu rezervirana sredstva u državnom proračunu, niti u projekcijama za 2020. niti u projekcijama za 2021. Koliko se ja sjećam proračuna, ni za ovo nisu rezervirana sredstva u državnom proračunu ni za '20. ni za '21., [[Upadica: Hvala.]] ali će se ovdje sredstva naći.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Kao što sam rekao u analizi i navedene problematike, sudjelovalo je Ministarstvo financija i oni su upoznati sa istim i obvezali su se u projekcijama proračuna za 2020. osigurati navedena sredstva.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Vlaović.
Hvala g. ministre. Ovim zakonom se ispravlja određena nepravda nad onim ljudima kojima je primjerice, rasla mirovina 50, 60 kuna, da su ostali bez dopunskog zdravstvenog osiguranja i to je trebalo i davno prije učiniti. To je jedno. A drugo, smatramo da cenzusi koje ste izračunali i prihodi po građanima, po pojedincu bi trebali biti veći, ne bi smjeli biti ispod praga siromaštva, koji je po Eurostatu 2300 i nešto kuna dana i da li to se razmatralo i može li se to napraviti, mislim da bi to bilo korektno. I u zadnjoj našoj raspravi smo vam predložili da sve što se tiče zaštitne opreme i maski proizvedete u Hrvatskoj jer se može, ima poduzetnika, rekli ste da se organizira sastanak sa Ministarstvom gospodarstva i zainteresiranim poduzetnicima, što se od toga dogodilo, a vidimo u medijima da se nabavljaju zaštitna oprema od nekih tvrtki koje su osnovane prije 1 dan, nemaju nijednog zaposlenog, po cijenama koje su daleko veće od tržišnih.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Poštovani g. zastupniče. Dakle, analiziralo se nekoliko različitih mogućnosti. Kao što smo rekli, ovaj je optimalan, dakle sve ono što bi išlo iznad ovog limita koji je određeni cenzus, opteretilo bi znatnije proračun RH što u ovom trenutku nije prihvatljivo. Nastojali smo tu naći jedan optimalni model koji bi, rekao sam, zadovoljio tu ravnotežu između zaštite građana koja se, slažem, mogla se dogoditi ranije, ali nije i opterećenja proračuna RH. Hvala vam.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Čuraj. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, mi prije svega ovim prijedlogom koji ste iznijeli podižemo socijalni standard, pogotovo što se tiče zdravstvene skrbi, jasno i glasno, znači, smanjujemo troškove građanima koji nešto što su dosad plaćali njih, e sad 150, 170 ili do 200 tisuća, nadam se da ih je što manji broj što bi značilo da imaju bolje cenzuse dohodovne, ali istina je takva kakva je pogotovo sada u ovim svim krizama, ljudima se smanjuju plaće, čak ostaju bez primanja i to će koštati nešto što će se osigurati u proračunu. Mene zanima općenito jedna tema koju bi volio da se počne ozbiljno razgovarati, a to je održivost zdravstvenog sustava koji nam je i ovako i onako bio upitan, a sada je sasvim nešto drugo. Tu moramo vidjeti u situaciji kada se doprinosi ne uplaćuju, država namiruje to zavodu i kako ćemo mi sada kada ovaj pojačani pritisak bude kako ćemo to sve uspjeti napraviti. Mislim da je jedno vrijeme sada za reformu ako nije nikada bilo. Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Mogao bih se složiti s vašim konstatacijama.
Hvala. Izvjestitelji odbora žele uzet riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Dakle, krećemo sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 934. Prvo u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Ćelić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Postojećim Zakonom o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju uređuju se vrste, uvjeti i način provođenja dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja. Vrste dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja jesu dopunsko, dodatno i privatno zdravstveno osiguranje. Dopunsko i dodatno zdravstveno osiguranje ugovaraju se kao dugoročna osiguranja, najmanje u trajanju od godine dana i ona su prema Zakonu o osiguranju ne životna osiguranja. DZO kao vrstom DZO-a osiguranim osobama osigurava se pokriće troškova zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja. Sukladno čl. 14.b važećeg Zakona o DZO osigurane osobe ostvaruju u pravno na plaćanje premije DZO-a iz sredstava državnog proračuna ako im ukupni prihod u prethodnoj kalendarskoj godini iskazan po članu obitelji mjesečno nije veći od 45,59% prihodovnog cenzusa odnosno ako osiguraniku samcu mjesečni prihod u prethodnoj kalendarskoj godini nije veći od 58,31% proračunske osnovice. U apsolutnim brojkama to je iznosilo 1.516 kuna za člana zajedničkog domaćinstva, a 1.939 kuna za samca. Kolegica Mrak TAritaš se ovdje osvrnula na nedavni prijedlog GLAS-a o Zakonu o DZO-u i rekla je ovo još jedan od predizbornih zakona. Ja se s time ne bih složio. Dakle, u prosincu je Matica umirovljenika Hrvatske i Sindikat umirovljenika Hrvatske predložili i uputili svojevrstan apel da dođe do ovih promjena i tada je premijer Plenković rekao da zahvaljujući mirovinskoj reformi mirovine rastu pa dio sugrađana ide iznad praga koji je bitan da im DZO bude besplatno i tada je najavio da će se prag povisiti i da će se naći trajni mehanizam koji bi pratio i usklađivao ovakve okolnosti, da ne bi dolazilo do apsurdnih situacija da mirovina poraste pa se mora platiti dopunsko i da se onda na kraju ima manje sredstava. Ovdje bih isto tako spomenuo da osim ovih osoba koje su danas u prvome planu sukladno čl. 14.b ovog zakona tu spadaju i osigurane osobe za darivatelje ljudskog tijela u svrhu liječenja, isto tako dobrovoljni darivatelji krvi ukoliko je više od 35 davanja kod muškaraca odnosno više od 25 davanja kod žena što na neki način potiče transplantacijsku medicinu i tim stavkama je mjesto u ovome Zakonu o DZO-u, a ne o obveznom zdravstvenom osiguranju gdje bi to onda išlo iz naknada za bolovanja od strane HZZO-a. Umirovljenici osobito oni s niskim socioekonomskim statusom su jedna od vulnerabilnih skupina stanovništva iz niza razloga i kada jednom izgube pravo na besplatno DZO oni ne mogu priuštit plaćati policu, to povećava vjerojatnost da će oni rjeđe odlazit liječniku i to povećava pojavnost od komplikacija kroničnih zdravstvenih stanja i naravno pitanje novootkrivenih malignih bolesti. Tu možemo uzeti u obzir i činjenicu da prema izvješću Europske komisije Hrvatska na 8.mjestu u EU po najvećoj stopi smrtnosti koju je moguće izbjeći pravodobnim medicinskim intervencijama. Iz tog razloga je potrebno voditi računa o umirovljenicima sa niskim mirovinama da bude što veća pokrivenost DZO jer se tako mogu prevenirat troškovi liječenja pravodobnim dijagnosticiranjem i adekvatnim liječenjem najranjivijeg dijela starije populacije. S obzirom na to da prema podacima Matice umirovljenika i sindikata umirovljenika Hrvatske iznos prihodovnog cenzusa nije mijenjan od 2004. godine, ovim se izmjenama zakona uređuje da osigurane osobe ostvaruju pravo na plaćanje premije DZO-a iz sredstava državnog proračuna na način da se svake godine vrši indeksacija odnosno da se prihodovni cenzus usklađuje s promjenama prosječnog indeksa potrošačkih cijena i promjenama prosječne bruto plaće. Kako je taj stari prihodovni cenzus na snazi bio godinama, sve je manje ljudi koji su imali besplatno zdravstveno osiguranje, tako je 2018.godine prema podacima sa mrežne stranice mirovina.hr 743.387 građana bilo oslobođeno od DZO-a, a lani je taj broj smanjen za gotovo 80.000 te je iz proračuna plaćano 666.777 polica. Što se tiče umirovljenika, procjenjuje se da je samo od 2012.godine oko 250 000 njih ostalo bez prava na besplatno dopunsko osiguranje i to najčešće kroz usklađivanja mirovina. I kao što je ministar zdravstva spomenuo za bilo kakve dodatne mjere potrebni su dodatni novci, za provođenje predloženih zakonskih izmjena potrebno je osigurati dodatnih 160 milijuna kuna iz sredstava državnog proračuna. Bilo je govora tijekom rasprave o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju i o još nekim potencijalnim korisnicima prava koja dolaze iz Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, ali to u ovome trenutku nije moguće. Klub zastupnika HDZ-a podržava Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Hvala.
Hvala vam. Prije slijedeće rasprave imamo prijavljenu jednu stanku. Izvolite kolega Mirando Mrsić ispred Kluba Demokrata i HSS-a.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Tražimo stanku u ime Kluba HSS-a i Demokrata da upozorimo na jedan nonsens oko ovog zakona. Naime, ovaj zakon je proizašao iz dogovora vladajućih sa nevladinim udrugama odnosno sa dogovora HDZ-a sa umirovljeničkim vijećem, a da u isto vrijeme u proceduri ovog sabora postoji zakon kolega iz HSU-a koji smo svi mi podržali, u kojem vrlo jasno se ova materija rješava i ovo je nešto što ne bi trebalo biti u HS da se dogovori sa nevladinim udrugama pretpostavljaju u jednoj parlamentarnoj proceduri, uhodanoj proceduri i ono što je Vlada isto tako napravila da je ovo vrlo jasan znak da se ide u izbore u 7. mjesecu jer ovo je čisti piar trik. Umirovljenici će dobiti malo i nimalo, a što se tiče HDZ-a vjerujem da umirovljenici neće nasjesti na taj trik koji HDZ sada radi. Upozoravamo na vrlo negativnu parlamentarnu stvar koja ovdje se desila u ovih proteklih 6 mjeseci. U proceduri postoji zakoni koji je identičan, koji je Vlada odbila na svojoj sjednici svojim mišljenjem sa konstatacijom da nema dovoljno novaca da se pokrije trošak tog prijedloga zakona, a sada najedanput dolazi Vlada sa prijedlogom koji je usuglasila sa nevladinim udrugama, a ne sa parlamentarnim strankama i ako ništa drugo bilo je dobro da se na ovoj današnjoj sjednici dođu, dođu obadva zakona, pa da raspravljamo o tome. Vlada očito želi kupiti umirovljenike sa 40 ili 60,00 kn i vrlo jeftino želi dobiti njihove glasove, ali to vam neće proći jer korona profiteri nema smisla da to radite. Vidi se po ovome da idete tim putem da postanete pravi korona profiteri. Hvala lijepo.
Hvala. Dakle, dajem stanku do 14 sati i 50 minuta. Hvala. STANKA U 14,40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,51 SATI]] Izvolite, nastavljamo. Slijedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST- nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Predstavniče Vlade, kolegice i kolege, poštovani građani, evo ovdje je izmjena i dopune o zdravstvenom osiguranju. Ministar je u svom obrazlaganju ovdje iznio podatke da se podiže cenzus za zajedničko kućanstvo sa 1.516 na 1.563 i za pojedince na 1.939 na 2.000 kuna to je znači 47 za kućanstva, 67 kuna za pojedince. Da li je to najoptimalnije ili ne da li je to ta linija siromaštva, da li bi tribalo razmišljati, da li bi tribalo ovdje napraviti puno bolju ovaj izložiti to točne brojke? Kolege su prije mene pitale da li je baš 200.000 rekli ste da će tu osiguranika potpasti o tome bi se dalo razgovarati, međutim znam da je vrijeme pred izbor tako da će se otvarati ove teme, ali ono što iđe u korist naših građana, pa makar minimalno triba prihvaćati. Da li je ovo najoptimalnije, ovo nije činjenica na liniji siromaštva koja je 2.400 kuna, pa tako očekujem da ćemo, tako da 2.475, tako da očekujem da ćemo o tome raspravljati jednom prilikom tj. što prije. Ovaj saziv sabora dolazi kraju. Međutim, ja bi samo rekao da pred samim je krajem tako da nemamo šta više puno pametovati i filozofirati. Pošto je sada korona kriza, pošto ste vi ministre oni koji su donosili odluke, ja sam i pitao, a vezano je u biti sa ovim svime i mi kao saborski zastupnici očekujemo vas iz stožera uvijek da vas možemo iskoristit priliku i pitati, to sam vas i pitao na početku kroz repliku i još jednom pitam. Dom za starije i nemoćne u Splitu, ravnatelj kad je se je dogodio, imamo 14 mrtvih, kad je se dogodio, vi ste pozivali budite u bunkeru, nemojte da na gol uđe, da nam ga uvale u 95-toj, zaštitimo naše starije, to su se ljudi pridržavali. Međutim, kad je se pojavio korona virus tada je ravnatelj Škarić izjavio da su 10 dana štićenici imali temperaturu i sad je to malo eskaliralo, mi smo pozvali i sad se dogodilo to što se dogodilo i vidimo što se dogodilo, međutim nitko nije odgovoran. Ja znam da dom za starije i nemoćne i vi niste direktno odgovorni, to bi tribalo odgovoriti i Ministarstvo socijale ministrica, koja bi trebala doći i reći šta je s njenim inspekcijskim nalazom, vi kažete da je kriv virus, da kriv je virus, ali vi morate zbog istine odgovorno kazati obiteljima mrtvih tko je odgovoran nakon ove izjave ravnatelja Škaričića, tko je odgovoran? Najprija, ja razumijem da politika utječe na određene stvari, ali čovjek je imenovan kad je izgubio izbore u Omišu, čovjek je imenovan nakon tek gubitka izbora koji nema apsolutno veze sa tim poslom. I sad naravno da ga koči u glavi, čuvaju Sanader i Boban. Čuvaju ga ministre ja ne znam zbog čega i tako funkcionira županija. Jednostavno te županije triba ukinuti jer sve što smo mi, što ste vi pozivali na bunker, da budemo, da se držimo socijalne i fizičke distance, svakodnevno ste nabrajali koliko je mrtvih, koliko je zaraženih, koliko je, kad najveći dio baš u tome dijelu gdje ste rekli da se triba braniti. I to nakon priznanja Škarića nitko nije odgovoran. Sanader nije odgovoran koji ga je postavio, župan Boban nije odgovoran svakodnevno je dolazio u odori civilne zaštite, ko narodni heroji dizali su tiskovne kako oni kontroliraju sve u starijim domovima. Ne samo da se tu dogodila kriza, nego je se kasnije to prinilo i u Makarsku, bio kako su pribacili. Pa u zavodima tj. u Juraj Bonači gdje su najteži bolesnici s autizmom stariji, gdje jednostavno zbog nedostatka ljudi unutar staračkog doma tj. doma za starije i nemoćne u Splitu su ti ljudi prebacivani, njegovatelji i tehničari medicinski su prebacivani u dom za starije i nemoćne. Na kraju sa 20 i nešto teško ljudi koji su to …/nerazumljivo/… invalidi, koji boluju u Juraju Bonačiju od autizma samo je s njima 7 dana neprekidno su radili 1 njegovatelj, njegovateljica i 1 tehničar. Znači to je posljedično vuklo ogromne, mene se roditelji zvali znači koji su, čiju su ovaj tamo članovi u tim domovima tj. u Juraj Bonači, kako starije tako i mlađe koji su imali problema baš zbog ovoga jer je kadar koji je bio u tim drugim institucijama prebacivan u vamo u druge. Znači, odgovornost ministre nečija mora biti. Da li i zbog čega ne izlazi ministrica, da li joj je Ante Sanader naredio kao glavni politički tajnik i desna ruka Andreja Plenkovića da ne smije to reći o slučaju gdje su znači najugroženiji umiru svakodnevno, čini mi se da je 3 danas. Da je, izvješće nisam pratio, o tome ne triba na mrtvima mislim, ali jednostavno netko mora biti odgovoran za to. Ne može biti odgovoran da virus, virus je uzrokovao sve ovo što imamo. I dok se cila Dalmacija, Hrvatska znači drži mjera sad mi zbog tog poteza ravnatelja, ako je imenovan politički, ali ja razumijem politički, ali di je struka, mislim mora biti čovik od struke. Tu je čovik ubačen bez ikakvih i dalje ga se štiti. Štiti ga se ko oči u glavi. Ja bi vas pitao još jednom kojeg imali prigodu niste mi odgovorili, vi ste odgovarali na način da odgovorno javno kažete vaš stav nakon izjave Škaričića koji je ravnatelj Doma za starije i nemoćne u Splitu da su 10 dana štićenici imali temperaturu i da je tek nakon 10 dana se reagiralo. Imamo izjave ljudi u staračkom tj. ljudi, medicinskog osoblja koji su rekli da su tražili da se vrši testiranje, a da testiranje nije izvršeno, mailovi su izašli. Znači, imamo bezbroj tih okolnosti koje su nerazriješene. Ja kao saborski zastupnik s toga područja, kao županijski vijećnik i predsjednik kluba koji je druga politička opcija po snazi, iz tog kraja mog, jednostavno vas to moram pitat, to je moja obaveza. Ja znam da ste vi sad popularni, da vas ljudi cijene, da su se mjere donosile koji su ljudi prihvatili i prihvaćali. Možda nije najbolje šta pitam vas i pozivam vas da vi odgovorno kažete, al triba neko i to učiniti i pitat vas. Da odgovorno, javno kažete istinu tko je odgovoran za događanja u domu za starije i nemoćne u Splitu zbog kojih do sada imamo 14 umrlih? Ja bi s ovim završio. Šta se tiče samog zakona, rekao sam na početku da očekujemo da se to bolje obrazloži tj. bilo kakav pomak, ne valja biti destruktivan i ne valja raditi protiv ljudi. Da li su to točne brojke da će se raditi o 200 000 ljudi, vi niste dali točan argument, niste nam dobro prezentirali. Mislim da triba puno više argumenata i triba doći do, jednostavno do ove linije siromaštva. Nadam se da će se iznaći snage i da će se ti ljudi zaštititi na taj, naš najugroženiji na taj način. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika. Sljedeća je kolega Snježana Sabolek ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Izvolite kolegice Sabolek.
… [[Govornik nije uključen]] Dakle, 2.g. nakon što je Vlada umirovljenicima obećala da će riješiti problem dohodovnog cenzusa za besplatnu dopunsku policu zdravstvenog osiguranja, Vlada će naravno u sklopu svoje predizborne kampanje to i učiniti. Iako je to trebalo učiniti već davno i ako pogledamo samo malo u prošlost sasvim je jasno da će ovime samo vratiti u sigurnosnu mrežu besplatnog dopunskog osiguranja zbog povećanja cenzusa koji se dogodio još prije 2.g. Što je to tada značilo za naše umirovljenike i što znači sad? Problem se aktualizirao kroz veći rast mirovina kroz usklađivanje, pa su i sami umirovljenici upozoravali da se zbog 40,00 kn često veće mirovine prekoračili cenzus i dobili novi mjesečni trošak od 70,00 kn za policu. Dali ste im 50, a uduzeli 70,00 kn, pa je za njih povećanje mirovine značilo gubitak. Sada pred izbore koristite priliku da to ispravite. Dok je Vlada još branila svoju mirovinsku reformu posebno je hvalila se time kako je uz redovno usklađivanje mirovina za dodatnih 3,13% izvanredno povećala primanja 253 000 umirovljenika kojima je određena najniža mirovina. No, to dodatno povećanje od prosječno 50-tak kuna mnogima je među umirovljenicima zapravo značilo da raspolažu sa manje novaca. S povećanjem mirovine prešli su granicu prihoda koje im je jamčilo besplatno dopunsko osiguranje. Sada ih opet vraćate na staro. Dakle, vraćate im ono što ste im davno dužni i to vodite kao predizbornu kampanju. Da li vas nije sram tako manipulirati ljudima kojima jesen života treba dati više od vaših mrvica? Da nije tužno smijali bi se vašim domišljatim smicalicama jer ovo nije ništa drugo nego prijevara ionako napaćenog naroda. Na što ste još spremni gospodo iz Vlade? Nije vas bilo sram ni spomenuti žrtve nasilja i majka kojima ćete i njima dati besplatno dopunsko, no od toga ste na kraju odustali. Zašto? Jer mislite da njima ne dugujete ništa. Sam prijedlog zakona nije prošao postupak javnog savjetovanja. Provedeno je jedino savjetovanje u obrascu prethodne procijene za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u periodu od 28. veljače do 14. ožujka. Tako je i prihodovni cenzus za besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje, iako je problem poznat već 2.g., ušao u set COVID-19 zakonskih izmjena pomoću, pomoći gospodarstvu i građanima koje se danas donose po hitnom postupku bez uključivanja javnosti u rad. Opet pitam, zašto rješavamo davno poznati problem tek sada pred izbore? 2.g. je prošlo od vašeg obećanja da ćete umirovljenicima riješiti problem dohodovnog cenzusa za besplatnu dopunsku policu zdravstvenog osiguranja. Danas pod firmom pandemije koronavirusa koristite situaciju da umirovljenicima date mrvice, to je degutantan odnos prema umirovljenicima i siromašnim građanima. Jedino ispravo u ovom momentu bilo bi povećati cenzus na visinu hrvatske granice siromaštva od 2.485,00 kn. Ne mogu ne spomenuti kako su neki umirovljenici se opekli recimo kroz primanje uskrsnica ili božićnica, a to se može nastaviti i u budućnosti. Recimo da se umirovljenik samac čija je mirovina tik ispod cenzusa ima i pravo na besplatno dopunsko osiguranje. I ako se prijavi za uskrsnicu ili božićnicu, tih npr. 200,00 kn može ih prebaciti preko granice cenzusa, a javni osiguravatelj će ih izbaciti iz sustava. Podsjećamo da je cijena police 70,00 kn mjesečno, što znači da će tog umirovljenika zbog 200,00 kn uskrsnice dopunsko zdravstveno ako ga želi koristiti koštati 840,00 kn godišnje. Ako želite umirovljenicima pomoći onda te uskrsnice trebate dati kao dar, a ne da i to stavljate u prihodovni cenzus i tako opet manipulirate ljudima. Što se tiče umirovljenika, procjenjuje se da je samo 2012.g. oko 250 000 njih ostalo bez prava na besplatno dopunsko osiguranje, najčešće kroz usklađivanje mirovina. Dakle, pod firmom korona vodite svoje predizborne skupove i obećavate ono što ste davno oduzeli. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Silvano Hrelja ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite kolega Hrelja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani g. ministre. Ja vam se moram predstaviti s obzirom da ste vi novi ministar. Sa ovom problematikom se bavim od 2013.g. i da nije bilo HSU-a danas vjerojatno ne bi imali javnog osiguravatelja i dogovora sa tadašnjim ravnateljem HZZO-a. Danas imamo javnoga osiguravatelja koji otprilike brine za ovako da budemo precizni 2 milijuna i skoro 300 tisuća građana što onih koji si sami plaćaju policu od 70 kuna mjesečno, što onih za koje plaća država. Moja je namjera govoriti isključivo o zakonu o onome o čemu zakon govori i o čemu govori naš zakon koji je u proceduri od svibnja 2019.godine i dobio negativnu ocjenu Vlade u listopadu prošle godine. Prvi put sam rekao da se cenzusi trebaju usklađivati 2018.u rujnu i ministar Pavić je tada obećao ovaj problem riješiti. Idemo sad redom, zakon vlade nudi se za povećanje za člana obitelji 47 kuna, za samca 61 kuna i to nakon 16 godina ne promjene cenzusa. Takav može godišnje obuhvatiti najviše 15.000 ljudi, umirovljeničke udruge procjenjuju 12, ja vam dajem 15.000 ljudi. Vlada kaže i laže da će to biti 200.000 ljudi, Vlada kaže da za to treba 160 milijuna kuna i laže jer ako je 15.000 onda je to najviše 13 milijuna kuna koje treba negdje osigurati. Zakon HSU-a u proceduri onaj koji sam vam spomenuo pod rednim brojem, traži povećanje po članu obitelji za 314 kuna ili na 1.830 kuna, za samca 400 na 2.430 kuna nakon 16 godina mirovanja, godišnje može obuhvatiti 180.000 ljudi, traži se za to 150 milijuna iz proračuna. Vlada je negativno mišljenje iz 2019.istaknula da novac nije predviđen ni u proračunu 2019.ni u projekcijama proračuna ni 2020.ni 2021., a sada odjednom ima. Pa valjda je proračun državni, pa valjda mi moramo odlučivati o rebalansu proračuna, a nije HDZ-ova privatna riznica iako nam se to prečesto čini da je. Pa idemo onda redom, za naš zakon HSU-a sakupljeno je 50.000 potpisa potpore i potporu su potpisali 58 zastupnika u HS-u od čega 15 zastupnika koji predstavljaju parlamentarnu većinu. Unatoč tome niste se udostojali da ga paralelno s ovim stavite u proceduru da raspravljamo o sadržaju o supstanci, o namjerama, o mogućnostima. Ne, raspravlja se o ovom po hitnom postupku, ok. Idemo onda redom koje su laži. Laž je da se zakon donosi zbog covida-19 radi zaštite života i zdravlja ljudi. Nema pregleda za koje se plaća participacija, nema boravka u bolnici osim hitnosti, zdravstveni sustav je stao i planira se pokrenuti tek u drugoj fazi popuštanja nakon frizerskih salona. Jel vam to svima jasno? Prema tome, ne postoje povećani troškovi po pitanju DZO-a. Laž je da će zakon obuhvatiti 200.000 građana. Pazite, ako bi to bilo istina ministre to znači da će nam za tri mjeseca ljudi od siromaštva umirati po ulici, ja mislim da dok sam živ da ja to neću dozvoliti, a nadam se ni da vi nećete to dozvoliti. Prema tome, ovo se ovako ne smije puštati zakone u proceduru. Laž je da su osigurana sredstva ili da će se osigurati sredstva u proračunu. Nije osigurana nijedna kuna, ne može se bez proračuna alocirati. Možete iz sredstava rezerve ako ih imate. Laž je da postoje opravdani razlozi za donošenje zakona po hitnom postupku ne postoje jer obećanja koja ste spomenuli i gospodin Ćelić je spomenuo obećanja umirovljeničkim udrugama su iz prosinca prošle godine. Prema tome, bilo je sasvim dovoljno vremena za redovnu proceduru da se ovo htjelo napraviti. Laž je da ovaj zakon jača održivost sustava socijalne sigurnosti gotovo 200.000 umirovljenika. Pazite, vi zahvaćate one ispod 2.000, a od 2.000 do granice siromaštva 2.485 ima još 200.000 umirovljenika njih ni ne dirate. Prema tome, svi su oni iznad ovog plemenitog vladinog cenzusa. Laž je da nakon ovog usklađivanja neće više biti ispadanja usklađivanje u kojem odnos postavljaju cijene i mirovine odnosno cijene i mirovine lanjske godine za preklanjsku godinu. Laž je da se cenzus nije mijenjao od 2008.nije od 2004. Laž je da iza ovog zakona stoje dobre namjere Vlade. Istina je da se zakon donosi jer se o tome njegovo veličanstvo Andrej Plenković uz kavu dogovorio sa vrhuškom samozvanih predstavnica umirovljenika koja je prije toga imenovao upravna vijeća, tijela i odbore. Njima treba fotografija i članak, Vladi privid suradnje i brige. Istina je da se građanima pretežno umirovljenicima nude mrvice sa stola i to prikazuje kao dobročinstvo 47 i 61 kuna nakon 16 godina mirovanja cenzusa. Istina je da bi ovaj zakon trebao biti, a nije jedan od temelja borbe protiv siromaštva u funkciji dostupnosti zdravstvene zaštite za starije, siromašne, bolesne, a to vam je zapisano u Strategiji borbe protiv siromaštva 2014.-2020.koju se ova Vlada obvezala provoditi. Istina je da je ovo zaobilaženje parlamentarne procedure i omalovažavanje drugih predlagatelja i lov u mutnom. Istina je da će se ovom problematikom baviti neka nova vlada u nemogućim uvjetima. Istina je da se svim silama želi prikazati briga za naše starije koji su pod ovom nesmiljenom propagandom prikovani u strahu u svojim domovima. Istina je da je zakon usmjeren na jeftinu kupovinu umirovljeničkih glasova, najprije ih osiromaši, a onda kupuj na sniženju. Istina je da će uz umirovljeničke glasove na sniženju, da će se parlamentarni izbori 2020. održati u srpnju. Istina je da je naš HSU-ov zakon iz 2019. u kojem tražimo povećanje 314, odnosno 400 kuna, nakon punih 16 godina odmjeren, pravičan zakon koji građani RH zaslužuju, za koji su dali podršku s više od 50 tisuća potpisa potpore koje Vlada ignorira. Deponirani su potpisi u Hrvatskome saboru. Istina je da se ovom ponudom mrvica omalovažavaju i ponižavaju građani, njihova slobodna volja za solidarnošću među generacijama. Istina je da je ovo najlošiji zakon koji sam ja nakon 17 godina u HS-u vidio da je upućen od strane Vlade, bilo u obrazloženju, bilo nomotehnički. Istina je da su namjere Vlade vrlo prozirne, već viđene, ali i da su umirovljenici dovoljno mudri i oprezni i da neće nasjesti obećanjima. Znao sam da je moja dužnost sve ove godine tražiti za umirovljenike. Zato sam tu. Radim ovo 17 godina i znam kako je teško. Znam kako nikad nema. Uvijek su neki drugi prioriteti. Kako, kad se tako odjednom preko noći nađu sredstva? Koja je to motivacija? Koji su to ciljevi? Dobročinstvo? Ne, sa 47 i 61 kunom. Ne, potrebe naših građana su puno veće. Siromaštvo je puno veće nego što ste ga svjesni. Ignoriranje potpisa i mladih i starih, 50 tisuća govori nešto što je vrlo loše za ovo društvo. A što je to vrlo loše? Ignoriranje solidarnosti među generacijama. To je najjače tkivo koje može sve izdržati. I koronaviruse i rat i glad. To je to jer naš zakon su potpisivali u studenom prošle godine sa starijima, mladi, radnici, sve generacije i oni koji su zdravi i mogli dobit policu za 28 ili 38 kn. dakle, žao mi je što svim našim starijima i mladima dobre volje moram na ovaj način sa ovim zakonom i s ovim lošim rješenjem čestitati Međunarodni dan međugeneracijske solidarnosti. Hvala lijepa.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i nakon vas, kolega Hrelja, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre Beroš. Ovdje moramo govoriti o koronavirusu jer kad ste nam u sabornici, a evo i na odlasku ste, ili niste? Tu ste još s nama? Jednostavno, ta tema je neizbježna. Evo, odgovorili ste mi na, u replici na ono dosta važno pitanje, ja ću ga sada i ponoviti i malo pojasniti i nadopuniti pa bi volio da vi uzmete ovdje riječ i da još malo pojasnite. To su neke stvari koje zanimaju građane, Hrvatice i Hrvate i važno ih je puno puta ponoviti jer postoji u čitavom svijetu i u znanstvenoj javnosti razni pristupi onome što sam vas ja pitao, a vi odgovorili, a radi se o tome zbog čega umiru ljudi kad se radi o korona krizi? Je li koronavirus odnosno infekcija koronavirusom glavni primarni razlog ili je nešto drugo. Vi ste rekli da se radi o ljudima koji imaju značajan komorbiditet i onda kada dođe do infekcije, zapravo infekcija je uvjetovala taj komorbiditet, ako ima neka kronična bolest, odnosno mogli bi govoriti o multi, o multi bi, multimorbiditetu, zapravo, je li? Znači nekakvome… I onda kada dođe koronavirus onda on uvjetuje da ti ljudi umru. I ovdje sad jedno ključno pitanje, koliko je, niste mi odgovorili, od 70-tak umrlih u Hrvatskoj, umrlo zbog toga što je koronavirus to uvjetovao, a koliko ih je umrlo jer su bili kronični bolesnici u poznoj životnoj dobi, to je ono što mi moramo znati. Je li to samo dvoje ljudi umrlo od koronavirusa, troje, petero, a ovi ostali znači su imali značajan komorbiditet, to je ono što jednostavno se treba izgovoriti. Ja neću osporiti vaše mjere iako, meni je onako, te prevelika kontrola i te propusnice, svima to smeta i smatram da ograničavanje sloboda, pogotovo vjerskih sloboda koje su ograničene u Hrvatskoj, to je jedan presedan strašan, je uvjetovao da smo mi spustili epidemiju na nulu, znači da je skoro i nemamo. Međutim, ovdje moramo postavljati pitanje, što bi bilo da smo imali drugačiji pristup, odnosno koliko stvarno ljudi… Hajmo, hajmo razgovarati o tome. Volio bih da imamo, hajmo da imamo jednu javnu raspravu i možda negdje i pred kamerama HRT-a ili negdje drugdje gdje uglavnom dolaze članovi HDZ-a, vi ste član HDZ-a, gdje nema oporbe, gdje nema nekakvoga, neke kritičke rasprave niti kritička rasprava. Ja znam da vi i kolega Dulibić, da ste vi tu 100% istomišljenici i kada u Talijanskom parlamentu, npr. Vittorio Sgarbi postavi pitanje na jedan dosta argumentiran način, da koliko je, od 25 tisuća žrtava u Italiji umrlo od, a koliko sa, onda se, malo Talijani se pitaju i imaju jednu, stvarno raspravu u javnom prostoru kritičku i što je u redu. A kod nas se o tome ne smije govoriti. I ova rasprava koju ja sad govorim neće biti u medijima. Znate zašto neće biti u medijima? Jer to ne odgovara ni vama ni državnom tajniku Dulibiću, a naravno ni cijelom Stožeru ni Plenkoviću. Da se uopće počne preispitivati i govoriti argumentirano o ovome. Hajmo vidjeti, ja bih stvarno volio čuti, koliko od tih 70 ljudi je umrlo direktno od koronavirusa, koliko ih je bilo kronično bolesno, a koliko ih je bilo zdravih, pa su umrli od njega? Da čujemo tu brojku. Ali, evo, meni je drago da smo mi uspjeli svesti to na koliko, 15-tak oboljelih danas u Hrvatskoj. Međutim ono što se događa vezano uz ovu korona krizu, a vezano je uz vaš resor, vaš sektor je nešto što će uzrokovati puno više ljudskih žrtava, puno veće zdravstvene probleme, a to je što su mnogi ljudi zbog jednoga jako velikog straha izbjegavali posjet svom liječniku, specijalistu, što nisu išli na redovite kontrole, što onkološki bolesnici nisu išli na kemoterapije. Ja ih znam osobno neke takve, a imam i obitelj ljudi koji rade u zdravstvenom sustavu i koji mi, to znate i vi, da se broj i dijagnosticiranih karcinoma značajno smanjio, nisu ljudi zdraviji nego jednostavno nema te dijagnostike, da svi mogući kronični bolesnici su zapostavili sve zbog straha, zbog blokada, zbog toga što su kući već evo dva mjeseca. I dogodit će se, a to vi znate, da ćemo u jednom trenutku, u jednom periodu nakon ovoga u nekoliko godina imati značajan porast mortaliteta, jer se ljudi nisu tretirali pravovremeno. I sada ako malo razmislimo o tome, ok, spasili smo ljudske živote u Hrvatskoj jer smo imali stroge karantene, stroge mjere zaštiti, socijalno distanciranje, sve super, ok. Ali imat ćemo desetke, a ja ću se usuditi reći stotine puta više ljudskih žrtava zbog toga što ljudi nisu bili tretirani kroz zdravstveni sustav kako bi bili tretirani da nije bilo korona krize. E sada ja vam čak ovdje ne mogu ponuditi rješenje, ali vas mogu kao zastupnik u HS-u suočiti sa ovim problemom koji je golem. I znam da vi znate, ali evo da odmah večeras ili sutra ujutro napravite neke mjere, da malo ohrabrite ljude jer ja osobno imam i u obitelji i široj itd. mnoge kronične bolesnike koji su jednostavno dva mjeseca zbog straha, smrtnog straha u karanteni, a umrijet će, a umrijet će državni tajniče Dujmiću umrijet će zbog toga što nisu sebe tretirali odnosno išli na terapije u ovom periodu. I onda se pitamo čemu sve ovo? Jeli onda ovo zapravo ima nekakav smisao, koliko smo dobili, koliko smo izgubili? Ovo pitanje ne postavlja samo Hrvoje Zekanović, možda sam ja jedini postavio ovdje u HS-u, a nisam kaže kolegica da je i ona, ok, ispričavam se, ma vjerojatno još neko, ali ovo pitanje se postavlja u svim parlamentima svih demokratskih zemalja zapadne civilizacije ja ću reć, u Kini ne naravno, u Kini ne, ali u Italiji, Francuskoj, Španjolskoj se postavlja. I svi preispituju koliko će u perspektivi imati više umrlih zbog toga što se ljudi nisu liječili i bili u sustavu zdravstvene zaštite na način kako bi bili da nije bilo ovih mjera karantene. To je ono kao ne znam, da se štite da ne pokisnete i niste pokisnuli, a došla je poplava i odnijela vam je i kuću. Tako da ovdje ne bih vas opterećivao s onim gospodarskim dijelom i reperkusije koje ćemo imati i na zdravstveni sustav zbog gospodarske krize koja nam tek dolazi, a bit će katastrofa u svim sektorima pa i u zdravstvenom nego bi se zadržao samo na ovom medicinskom. I nađite mjere da sutra krenemo sanirati ono što se sanirati može. I da se konačno ljudi oslobode straha jer ono što vi znate kao liječnik bolje od mene i anksioznost strah također kod ljudi može izazvati mnoge i akutne i kronične bolesti koje kasnije mogu uzrokovati i neka kronična oboljenja koja mogu uzrokovati famozni komorbiditet od kojeg se može umrijeti. Evo ja mislim da sam bio jasan. Volio bih još jedanput da se malo osvrnete na ovo i da mi konkretno kažete trebali bi znati od 70 koliko je ljudi umrlo u Hrvatskoj, plus, minus, nije bitno, da mi kažete brojkom direktno od korona virusa dvoje, dvojica, dvije nebitno, da čujemo, ja bih to volio čuti evo da znam. Zapravo ja to mogu i zahtijevati kao saborski zastupnik jer mi je to, a vi bi trebali reći, iako na koncu ne morate reći. Ali evo ja ću vas pričekati pa slobodno kažite.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Mirando Mrsić ispred Kluba zastupnika HSS-a i demokrata. Izvolite kolega Mirando.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Danas imamo jedan korona zakon, već smo ih vidjeli više puta, ali do sada korona zakoni su išli za time da se stvari u Hrvatskoj poboljšaju odnosno da pokrijemo one odluke Nacionalnog stožera koje su bile nezakonite. A ovaj današnji zakon je čisti zakon koji ide za time da kupi umirovljenike sa 47 odnosno 61 kunu. Dakle, to je rezultat ovog zakona. I kolega Hrelja je dao u svibnju prošle godine prijedlog zakona, Vlada je to odbila sa time da nema dovoljno novaca, a sada najedanput pronalazimo te novce u proračunu. I ja se pitam, gdje su ti novci? Jer upravo danas je ministar Marić javno izrekao da projekcije proračuna nisu tako dobre i da ćemo se jako iznenaditi kada vidimo kako to izgleda. Da je normalna situacija projekcije ostvarenja proračuna bi bile negdje 80% od predviđenih sredstava, a očito da je projekcija proračuna puno gora. I onda se ja pitam, a gdje ćemo naći ove novce ako smo rekli kolegi Hrelji i svima nama koji smo potpisali taj prijedlog zakona da tih novaca nema. Očito se želi potkupiti umirovljenike da glasuju za HDZ što znači da su nam izbori vrlo blizu i da HDZ se želi profitirati od ove uspješno, barem za sada, riješene zdravstvenog dijela epidemije korona virusom, ali je ovo pitanje da li će ekonomski dio te epidemije biti razriješen. U ovom obrazloženju zakona fale još neke svari gdje se barata brojkom od 700.000 ljudi koji su oslobođeni dopunskog osiguranja po raznoraznim kategorijama. Međutim, ovdje bih ja naglasio da treba vidjeti koliko je još osiguranika oslobođeno prema Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji dakle tu se oslobađaju svi oni koji imaju invaliditet 30% i više, koji su bili dakle hrvatski branitelji pa tako evo i naša kolegica Ines Strenja je oslobođena participacije jer je hrvatski branitelj. Prema tome, tu ima puno stvari koje je trebalo prije toga pospremit da bi onda se moglo ići sa ovakvim zakonom. Zahtjevi umirovljeničkih udruga su već dugi godina na stolu i ovo sada je vrlo jasno kupovanje glasova što HDZ zna, kupuje glasova branitelja pa sada pokušava kupiti i glasove umirovljenika. U predizborno vrijeme koje u Hrvatskoj obuhvaća i najgoru gospodarsku krizu koja ide pred nama, ona će sasvim sigurno biti gora nego ona kriza 2009. g., Vlada odjedanput po hitnom postupku šalje ovaj prijedlog zakona, a zašto, jasno je. Počinje kampanja za parlamentarne izbore a to je sramotno i nedopustivo ponašanje Vlade koja preko najranjivije skupine u zemlji neposredno prije izbora, ulizuje se umirovljenicima i umirovljenicama. Ovo je korona profiterski zakon i kampanja HDZ-a će biti korona profiterska i to se vidi. Ne samo da sada u ovom mutnom djelu pune svoje džepove nego jasno žele i građane uvjeriti da su oni najbolja solucija za Hrvatsku i za hrvatske građane ali to neće proći. Kad govorimo o cenzusima, oni imaju smisla ali imaju smisla ako se drže iznad praga siromaštva. Ovdje je nešto što je daleko ispod praga siromaštva i samo je jedan korak HDZ-ada se uliže umirovljenicima. Ponovit ću, Vlada želi kupiti glas umirovljenika na predstojećim parlamentarnim izborima za svega 47 odnosno 61 kn, to je rezultat ovog zakona. Da je parlamentarna demokracija u ovom Saboru prava i da ovdje imamo pravi parlamentarizam, onda bi danas imali zajedno i zakon kolege Hrelje i zakon Vlade pa bi zajedno raspravili i o jednom i o drugom i na taj način bi onda ocijeniti šta je bolje za umirovljenike. Sasvim sigurno da ovo što predlaže Vlada nije ono što su umirovljenici tražili a da ono što je kolega Hrelja predložio, to je posljedica njegovog dugogodišnjeg iskustva na ovom području i to je nešto što je trebalo umirovljenicima ponuditi pa ovdje raspraviti u Saboru pa da vidimo kome opanci, kome obojci. Međutim, jasno da tehnologija vlasti je sasvim drugačija i da HDZ želi na ovaj način razriješiti stvar da u izbornoj kampanji kaže građanima da eto, vidite mi smo riješili taj dugogodišnji problem. Kada ćemo ići na izbore? A na izbore ćemo ići vjerojatno vrlo brzo i tu neće biti ograničavajući faktor korona kriza odnosno epidemija jer mi smo bili zemlja koja je imala najstriktnije mjere ograničenja kretanja i tu smo zbog toga dobili dobre rezultate, imamo manju smrtnost na 100 000 stanovnika, mislim da smo drugi odostraga, iza Mađarske, da, što je s druge strane smo krenuli jednim putem koji je isto malo čudan a to znači da smo zemlja, prva zemlja u Europi po brzini otpuštanja mjera jer svugdje se te mjere negdje planiraju na 10 do 14 dana obzirom da je inkubacija virusa od 14 dana, da onda ovo prvo popuštanje mjera vidite kakav je njegov učinak. Kolega Capak i ekipe iz HZJZ-a su očito podlegli politici i ovaj stožer više nije stožer zdravstveni nego je stožer politički i de facto se upregnuo u PR HDZ-a umjesto borbe za zdravlje građana, u ovom, trenutku taj stožer se bori za zdravlje HDZ-a odnosno da HDZ pobijedi u izborima. I ono što ćemo vidjeti kada idemo na izbore, u onom trenutku kada kolega Marić, ministar Marić dođe u Sabor sa rebalansom proračuna. Jer bez rebalansa proračuna u 8 mj. ćemo ostati bez novaca za plaće, mirovine i ostalo i to svi znaju. I to ova Vlada odgađa umjesto da je već sada napravila rebalans proračuna pa bi onda i ovih 200 milijuna koji se ovdje barata u ovom zakonu, mogli vidjeti otkuda su ta sredstva uzeta i na koji način su raspoređeni. Očito da se Vladi žuri, da želi što prije ovaj dio završiti i da u izborima se može pokazivati da eto, Vlada je to razriješila. Vlada sama svoj obraz prlja ishitrenim odlukama, toga kao društvo i građani trebamo biti svjesni jer sve što sada rade u zadnjih 15 dana a vjerojatno će i dalje, očuvati sebe i osigurati još jedan mandat vladanja i to tako treba gledat. I zapamtite, očuvanje HDZ-a na vlasti nas samo vraća unazad i produbljuje ovu novu krizu u kojoj se Hrvatska već 2. mj. nalazi. Nisu to znali napraviti 2009. i 2010. kada nas je pogodila ona kriza, ali očito da ne znaju to napraviti ni sada kad nas čeka ekonomska kriza koja će biti puno gora nego što je bila 2009., ali se ponašaju kao klasični korona profiteri želeći da sve ono što su dobro napravili u sprječavanju velikih žrtava zbog infekcije korona virusom, to pripoje sebi i svojim zaslugama međutim zasluge za ovo imaju građani RH koji su se ponašali onako kao što se trebalo ponašati a to je dakle da smo u ono vrijeme potpuno zaustavili bilokakvo socijalno odnosno fizičko približavanje i to je efekat koji stoji. Najviše zaslužni za ovo su građani i stoga ako ništa drugo, građani trebaju i imaju, moraju imati prave odgovore na prava pitanje a ovdje osnovno je pitanje što ćemo sada nakon toga što popustimo mjere, što nas očekuje i što ova Vlada predviđa umjesto toga dobit ćemo parlamentarne izbore, ali sam ja siguran da na tim parlamentarnim izborima će građani, a i ovi umirovljenici kojima sada se pokušavaju kupiti glasovi za 47 odnosno 61,00 kn će dobro razmisliti kada budu davali svoj glas u srpnju ove godine. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nastavka rasprave u ime kluba zastupnika kolega Hrvoje Zekanović tražio je stanku. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Ministra više nema, evo ja sam ga prije minut zamolio da mi odgovori na jedno pitanje na koje mi je zapravo i dužan odgovorit kao ministar, može i državni tajnik i evo državni tajnik koliko ja znam, nije zdravstvene struke, pa malo će teže odgovoriti, ali možda se malo uputio kao i svi mi, pozivam i njega da mi odgovori još jednom, pitanje je bilo jako egzaktno. Koliko, brojem, je ljudi umrlo, a da nije bilo, da nije imalo značajni komorbiditet u ovom periodu? Jednostavna brojka, samo želimo znat. I možda još jedno pitanje koje bi isto lijepo bilo čut iz Ministarstva zdravstva. Koliko je ljudi, koliko je sprovoda, koliko je ljudi umrlo od početka korona krize ukupno u RH? Ona moja računica, koliko ja znam, ako je godišnje 50-tak tisuća ljudi umrlo je 7-8 tisuća ljudi, a umrlo je 70 ljudi „od“ ili „sa“ koronavirusom odnosno svaki stoti otprilike, jel tako, čovjek. Ali, evo volio bi te egzaktne podatke čuti od vas kao predstavnika Ministarstva zdravstva da mi, da mi odnosno da hrvatskim građanima koje ja predstavljam ovdje kažete od koronavirusa ljudi koji nisu imali kronične bolesti značajni komorbiditet umrlo je dvoje, troje, petero, jedan ili nijedan čovjek, zašto ne izgovoriti, znači želimo to čuti, a ostali su imali značajne komorbiditete da to čujemo, tu brojku nismo čuli. I ponovit ću još ono što sam rekao maloprije. Žao mi je što je ministar napustio sabornicu da vi kao državni tajnik i ministar konačno počnete razmišljati o svim onim žrtvama koji će umrijeti zbog toga što nisu bili u sustavu zdravstvene zaštite zbog ove korona krize i da se njih potakne što prije da krenu u jedan normalni tretman na liječenje jer ljudi su prestravljeni, u velikom su strahu. Mislim da je ovaj strah koji je napravljen možda i veća šteta nego što je prijetilo od samog, od same korona … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Iako niste rekli zašto tražite stanku, ja vam dajem stanku do 15 sati i 40 minuta na koju je bio više komentar. STANKA U 15,36 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,40 SATI]] Draga kolegice i dragi kolege, možemo nastaviti. Ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika kolega Kažimir Varda. Izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Bilo bi dobro da bude predstavnik Vlade.
U redu je, ali, mislim možete pričekati malo, evo ja sam, pričekajte malo. Evo, evo, možete nastaviti, predstavnik Vlade upravo stiže [[Upadica: Hvala lijepo.]] Sve okej, polako.
A sad nevezano uz samu temu, ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? A daj, kolega zastupnik. Zadržite komentare za sebe. Ja sam ipak puno stariji od vas pa bi bio red, drugo, moram reći kako je ovdje običaj izgleda, da se i o temama razgovara sve izvan teme, onda radi toga da ne bi gubio vrijeme, nisam digao 3 puta palicu sa povredom Poslovnika, aludirajući na potpredsjednika Sabora koji je dopuštao da se govori isključivo van teme. Ali dobro. No, da kažem sljedeće. Danas sam čuo, makar i s papira, nisam vidio je li se to odnosi 12 godina, 14 godina, kolega Hrelja kaže 16 godina, nije se mijenjao cenzus. Pa sad se ja pitam što smo mi to radili 16 godina? Jesmo li mi mogli taj cenzus mijenjati tih 16 godina? I zašto ga sad mijenjamo? Pa mijenjamo ga zato što povećanjem, samo mirovina, a zakon ne govori samo o mirovinama, zakon, ovaj prijedlog izmjene i dopuna zakona govori o svim kategorijama koje imaju pravo na besplatno zdravstveno osiguranje. Ali su umirovljenici bili povod. Zato što je povećanje mirovine za 20, 30, 60 kuna, kako se nije mijenjao cenzus 16 godina, gubili su pravo na besplatno zdravstveno osiguranje i morali su plaćati policu 70 kuna. To je razlog. A zbog čega to nismo mijenjali, moramo se svi upitati, i ja, jednim dijelom. Da, kažemo, samozvane predstavnice sindikata. Oprostite, to je malo teška kvalifikacija. Ili nisu legalno izabrane pa onda nelegitimno zastupaju te najveće dvije umirovljeničke udruge ili je u nečemu drugom stvar. Ja sam osobno potpisao prijedlog HSU-a za promjenu cenzusa. Osobno, u kojem je sastavni dio bilo granica siromaštva. Međutim, kako taj prijedlog nije prošao na Vladi, ponudio sam na zahtjev umirovljeničkih udruga svoje usluge kao saborski zastupnik. Hajmo tražiti rješenje. Hajmo tražiti moguće rješenje. A najvažnije, idemo mijenjati, ne samo cenzus, nego idemo se izboriti da se taj cenzus, kakav god bude, da se on mijenja kontinuirano, sa, kad se tiče umirovljenika sa povećanjem mirovina. I to je cijeli kontekst u kojem je ovo rađeno. Zašto sad? Pa ovi razgovori, bar što se mene tiče, koliko je meni poznato, traju negdje od 11., 12. mjeseca prošle godine. Zašto sad? Jer dolazi nova grupa umirovljenika koja će izgubiti pravo na besplatno zdravstveno osiguranje. Nova grupa. Jednu smo već izbacili iz toga. Ovaj prijedlog zakona to regulira. Vraćamo ih nazad i nova grupa neće ući u to. Drugo, kažemo koronavirus, kažemo predizborna aktivnost HDZ-a, meni je sasvim svejedno. Je li to predizborni štos ili nije. Meni je važno da se mijenja cenzus i da se mijenja način obračuna cenzusa ubuduće i da grupa umirovljenika sa povećanjem mirovina od 10 kuna neće izgubiti pravo na dobrovoljno zdravstveno dopunsko osiguranje, ništa više od toga. Obrazloženje iz prijedloga zakona po mom skromnom mišljenju stoji, bez obzira što mi mislili. Ono kaže, da postoje u ovom momentu opravdani razlozi za donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Zato, ljudi, što već danas umirovljenici, a i druge kategorije gube pravo na besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje. Gube pravo zbog 20 kuna, 10 kuna. Gube pravo. A s druge pak strane, umirovljenici koji gube to pravo, smanjujemo im prihod, ne idu doktoru jer ne plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje. Narušavaju svoje zdravlje. To ćemo imati problema. Tu ćemo imati problema ako ovaj zakon ne donesemo. Ja sam napisao normalno raspravu, ali pod dojmom rasprava koje su bile nisam zapravo nisam pročitao odatle. Dakle, da završim. Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržat će donošenje ovog zakona, glasovat će za njegovo donošenje i to je sve što sam imao za kazati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, samo jedna mala intervencija. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj. Klub zastupnika HNS-a. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko, Klub HNS-a naravno će podržati. Mislim da se s ovime podiže nivo socijalnog standarda, veći broj ljudi će biti uključen u svojevrsne olakšice, koristit će usluge, a da više ne moraju platiti, kako je ovdje u materijalima rečeno do 200.000 odnosno cca 200.000 osiguranika, za ovo trebaju tek se predvidjeti sredstva u iznosu nešto višem od 150 odnosno 160 milijuna kuna kada se izračunaju i u konačnici ljudi će imati manje troškove za zdravstvenu skrb. To je sukus cijeloga zakona. I ono što je najbitnije, da će se to od sada određivati indeksacijom s obzirom na do sada je bilo na proračunsku osnovicu, a ovdje će se usklađivati taj prihodovni cenzus svake kalendarske godine sa promjenama prosječnog indeksa potrošačkih cijena i promjena prosječne bruto plaće, dakle jedan pravedniji sustav. I to mislim da nije ništa sporno. Ono što sam ja u replici svakako stavio kao pitanje i ono što se nameće zapravo je održivost odnosno opstojnost samog zdravstvenog sustava koja je bez obzira i prije ove krize i ovog pritiska kojeg ćemo tek vidjet koliko će ostaviti posljedica, sada su praktički nesagledive, bio neodrživ. Znači nama je zdravstveni sustav, ali to nije samo pitanje kod nas to je pitanje svjetsko pitanje na europskoj razni na koji način svake države to usklađuju. Nama je već sada to bilo itekako neodrživo, pogotovo kada gledamo koji su dugovi prema veledrogerijama cijeli dug zdravstvenog sustava, dok recimo Zavod za zdravstveno osiguranje posluje s dobiti i mi imamo monopol nad plaćanjem zdravstvenog osiguranja. Ne postoji privatni pružatelj usluge osnovnog zdravstvenog osiguranja. Jeli to smjer u kojem trebamo ić, jeli tih što smo i povećali još unutar godinu smo mi povećali poreznim reformama veće uplate u zdravstveni sustav sa 15 na 16,5% na plaću, to je bio ko kap vode u moru, ništa se nije to ni primijetilo, ni dogodilo niti se ne znam posebno riješilo. Tako da je ovo vrijeme kao i za sve drugo, kao što nam se događa ova digitalna transformacija pod nekom primoranošću situacije, a ne zato što smo mi bili pametni i sustavno nešto pripremili, tako vjerujem da ćemo morati i ozbiljno razmotriti o ovoj jednoj reformi zdravstvenog sustava jel ovakav pritisak, pogotovo u situaciji sada kada oslobađamo ljude i plaćanja, kada država pokriva te troškove pa direktno HZZO-u doznačuju ta sredstva gdje više nema uplata koje se vode jel manje-više sve tvrtke u problemima koje su to iskazale su dobile oslobođenje tog plaćanja, neke će imati i trajno, neke će imati samo odgodu i reprogramiranje. I mislim da ćemo se nać pod velikim upitom na koji način će nama funkcionirati zdravstveni sustav koji sada više nego ikada prijeko potreban, gdje su sada zdravstveni radnici pod ne možemo ni zamisliti kakvim mjerama rada, sustava, smjena po tjednima od jutra do mraka itd. i sve to još pod brigom za vlastito zdravlje i zdravlje svojih obitelji gdje oni su izloženi da mogu donijeti taj virus sebi kući svojoj djeci i to je jedan veliki pritisak, a radi svoj posao čestito. Dakle, pitanje održivosti ovog sustava i mi sve ove mjere radimo upravo da bi taj sustav bio održiv, da bi mogli pravodobno i s jednakom skrbi brinuti o svim onima kada to bude potrebno, pa čak intenzivna ili već povećana zdravstvena skrb. I zato i jesmo sve ove mjere uveli kako ne bi preopteretili taj i ovako već krhki zdravstveni sustav i sve pripreme napravili i to je imalo upravo zato smisla. Naravno to će trajati kako svi kažu i zato je sada vrijeme da mi pristupimo jednoj reformi i da vidimo na koji način ćemo funkcionirati i kao država u ovim posebnim uvjetima, a pogotovo dugoročno kao zdravstveni sustav. Sada u ovim mjerama kada ljudi gube plaću, gube posao, smanjuje se, ovo naravno moramo i hoćemo pozdraviti jel ovo ima socijalni karakter, povećavam socijalni cenzus i zbilja 2.000 kuna 1.000 koliko se ovdje ostvaruje 1.939 za samca praktički, 1.563 po članu obitelji znači četveročlana obitelj ako ima 6.000 kuna pa sada vi gledajte kako neko može sa 6.000 kuna. Ljudi žive i sa puno manje prehranjuju četveročlanu obitelj, a ne daj Bože o nekim kreditima i ne znam čega, to je surova realnost. Mi moramo brinuti o održivosti sustava i gledat kako ćemo to sutra sve i financirati i kako će taj sustav biti samoodrživ koliko toliko moguće i zadržati neki nivo socijalnog standarda. I zato ja kažem možda je rješenje da se razmišlja i o privatnim osnovnim osiguranjima jer zašto bi i naravno nekoj i kliznoj i bilo kakvoj drugom načinu da opet smanjuje opterećenje na gospodarstvo, a da povećamo kvalitet usluge onih koji to žele platiti jer danas svi plaćamo zdravstvo, a oni koji si priušte svi idu privatno i onda se postavlja pitanje zašto oni plaćaju. A s druge strane oni koji nemaju novaca osuđeni su na tako to što imaju i na godinu čekanja liste i praktički ugrožavaju svoj život i to je nešto što moramo ozbiljno se pozabaviti. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Anka Mrak TAritaš ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo popodne, jedno kišno popodne u gradu Zagrebu mi raspravljamo o izmjeni i dopuni Zakona o DZO-u. I kada dobijete ovakav jedan prijedlog zakona pročitate i kažete ok, pa evo ipak nešto malo radimo, nešto pomažemo, nešto će se napraviti, to je onako na prvi pogled. A onda kada bacite drugi treći onda dolazite do nekoliko stvari i nekoliko tema koje vam se otvaraju. Prva tema koja se otvara je ta da mi sad imamo zakone koji dolaze u hitnoj proceduri i koji imaju veze sa korona virusom, to je jedna velika nepoznanica i čovjek kad se suoči sa nekom nepoznanicom, onda od straha zaista reagira na neobičan način a u Zagrebu je još to potencirano i potresom pa u Zagrebu je to sve zajedno duplo jače, ovaj zakon nema veze sa korona virusom direktno, možda ima indirektno, da nije bilo, HDZ bi se odlučio ići malo kasnije u izbore pa onda ne bi ovako navrat-nanos odmah spakirao ovaj zakon i stavio u proceduru, on bi došao možda na vrijeme tamo negdje u 6., 7., mj. ili na jesen. Korona virus ga je potjerala malo iz ladice, rekla van i rekla ljudi moji, na izbore ćemo ići u ljeto, dajte da nešto moramo poslati van, nešto moramo reći. I tu naravno, kom se je odlučilo najviše obratiti, naime, tu se sad vraćam na jednu drugu temu, a to je, mi imamo izvješće pučke pravobraniteljice o kojoj kad raspravljamo, jedna od velikih tema u toj raspravi je koje je stanje umirovljenika u Hrvatskoj i o tome da već godinama kroz izvješće vidimo da su umirovljenici populacija koja je najviše najveće štete ima odnosno oni su u onoj grupi siromaštva i da su umirovljenici u takvom stanju. Prema tome, to da ćete nekog sa 47 kn odnosno 61 staviti u povoljniji položaj, njima to puno znači, onaj koji će to dobit, to mu znači a to bez obzira koliko ih je malo, ali na razini percepcije, pogledajte dobrog HDZ-a, on je to nama dao. Možda je tu bio proračun malo krivi pa ih je premalo ali je to poruka njima, pogledajte tog dobrog HDZ-a koji vam nešto daje. Prema tome, to definitivno ima veze, korona nas je natjerala da idemo ranije, odnosno natjerala da idete na ranije s ovim zakonom nego što bi išli, niste ga odradili na način da ste malo napravili malo kalkulaciju jer ona kalkulacija od 200 000, da je istina kalkulacija od 200 000 ljudi, onda je to ozbiljna kalkulacija ali nije tu istina odnosno evidentno u tome tako neće biti ali na razini percepcije, evo, a pritom smo imali zadatak donijeti Strategiju borbe protiv siromaštva, od strategije se nije donijelo ni „s.“ S tim se nije ni pozabavilo, kroz tu strategiju je jedan od ovih elemenata trebalo tu definirati. Dolazimo i do drugog aspekta koji možemo gledat kroz ovaj zakon a to vam je taj odnos između vladajućih i oporba. Oporba zaista u situaciji kad vam je korona virus bio pred vratima, kad je proglašena epidemija odnosno pandemija je prihvatila i rekla ok, imamo odluke, tih odluka ćemo se držati. Naravno, svi mi koji smo odgovorni prema sebi onda ste odgovorni i prema drugima, držite se tih odluka, ne preispitujete, o njima ne raspravljate jer da se građani RH toga nisu držali, rezultati ne bi bili ovakvi i ti rezultati su zahvaljujući odlukama koje su bile gdje su se očito slušali stručnjaci i građanima RH no ove odluke koje imamo prilike, koje su kao olakšavajući zaista imate brdo pitanja od građana koji se nalaze u javnom prometu do toga da se u nekim situacijama računa broj građana prema kvadratima odnosno kubikaži o nekima na nekakav drugi način a u nekima na nekakav treći način ali to nije ni tema ovog zakona, ali je dobro spomenuti i dobro je reći jer tu otvaramo i temu zdravstva. Dakle, krenula je korona, svi zdravstveni radnici koji su bili na prvoj crti bojišnice su odradili odličan posao, ali tu imamo druge dvije stvari o kojima jasno trebamo govoriti, jasno se zapitati. Za to vrijeme ustanove, bolnice, domovi zdravlja bili su u hladnom pogonu. Radili su samo ono što je bilo neophodno i što je neophodno bilo potrebno napraviti. Za to vrijeme recimo nova bolnica u Dubravi nije radila operacije, za to vrijeme ljudi nisu išli na kemoterapije, za to vrijeme nisu išli na specijalističke preglede i u neke druge bolnice i za to vrijeme im se nisu radile dijagnoze po nekim drugim bolestima. Bit će zanimljivo vidjeti ako je priča s koronom u principu završena priča što ćemo imati za godinu dana u smislu jednog zdravstvenog presjeka u Hrvatskoj i koji će to teret biti onda i za proračun i za sve ostalo. I imamo još jednu stvar. Za ovo vrijeme bolnice su radile u hladnom pogonu, bit će zanimljivo vidjeti koliko stoji hladni pogon bolnica. Koliko zapravo je to sredstava iz proračuna za hladni pogon bolnica, koliko je to bilo da bilo , vidjet ćemo razliku, vidjet ćemo što se tu dešavalo, bit će zanimljivo vidjeti i stoga bi trebali napraviti neke pouke. No, mi apsolutno ne volim onu opciju da je povijest učiteljica života, apsolutno pouke ne izvlačimo i apsolutno uvijek trebamo mi biti ti koji ćemo ispočetka neke stvari na vlastitim leđima osjetiti. I onda moram i ono navesti i reći što sam rekla i u replici ministru. Dakle, ajdemo biti potpuno jasni, ovdje nije riječ o zakonu koji ima veze sa korona virusom, ja se našalila i kroz sarkazam pokazala kako zapravo ima, ovo je predizborni zakon HDZ-a, kroz ovaj zakon on je odlučio kupiti neke glasove onih najvjernijih birača koji uvijek izlaze na izbore pa bez obzira kakvo je stanje i zbog toga je ovaj zakon došao tu. On je i u tom zakonu jasno kažete slijedeće to je da otprilike 200 000 ljudi koji će biti obuhvaćeno i da je za to potrebno osigurati 160 milijuna kuna. Da bi pred nepuno vrijeme iako nam se čini da je to bilo jako davno, na jedan drugi zakon koji je došao kao prijedlog HSU-a, rekli sve obrnuto, da nisu osigurani novci u proračunu, da je to jedan od razloga zašto ne može ići, da nisu osigurani novci ni u proračunu ni za 2021., ni za 2022. Što je korona promijenila? Promijenila je možda način promišljanja ministra Marića, pa kada je odgovorio kada je bilo od strane HSU-a odnosno od gospodina Hrelje onda nije bilo novaca, a sada kada je od strane vladajućih ima novaca. Bojim se da je to zapravo licemjerno jer kada našim zakonima kojim ide oporba nešto predlaže i kada nemate ništa prigovoriti i ništa reći onda kažete niste odradili onaj treći set obrazloženja odnosno način odakle ćete se financirat. Pa kada smo mi išli prošli tjedan smo bili isto tako jedno popodne u raspravi oko zakona kojim smo predlagali da ljudi koji su u samoizolaciji za to vrijeme imaju punu naknadu onda je bilo jedino obrazloženje da nismo predvidjeli s koje stavke će ovo biti. Pa niste ni vi, ni nemate, ali ste dobili placet ministra koji je rekao da je to sve u redu. I dođem na kraju zapravo da spomenem i taj odnos vladajućih i oporbe, kada je oporba rekla ok, korona virus je imamo stožer podržavat ćemo sve to zajedno onda je to bila jedna konstruktivna oporba. A kada oporba kaže ljudi moji nešto je trulo u državi Danskoj, ljudi moji nešto ne štima, dajte iz ove situacije koju imamo neke pouke onda je oporba onda su to populisti, onda oni govore bez da imaju pojedine argumente. Nije tome tako. Dobra rješenja bi bila da ste uzeli elemente iz zakona koji vam je već bio u proceduri od gospodina Hrelje, da ste sjeli i da ste razgovarali i da se je došlo do jednog zakona koji bi zaista i omogućio ono što vi ovim zakonom hoćete. Ovaj zakon je populizam, ovaj zakon nije napravljen kako treba, ovaj zakon zapravo pokušava s tim iznosom od 47 odnosno 61 kunu kupiti još jedan glas za HDZ na predstojećim parlamentarnim izborima. Hvala lijepo.
A sada je na redu gospodin Peđa Grbin koji će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Kada na red dođete kao zadnji od klubova koji govore onda ste u dosta nezgodnoj situaciji da su mnogi kolege prije vas rekli stvari koje ste i vi htjeli reći. Ali takva je priroda parlamentarnog rada, pogotovo kada govoriš u ime svoje strane, u ime svoje političke opcije i kada o nekom aktu trebaš iznijeti stav koji ima ta politička opcija da se naprosto moraš ponavljati. A u slučaju ovog zakona ponavljanje počinje sa tezom s kojom je kolegica Mrak Taritaš završila, a to je da ovaj prijedlog zakona nema veze s koronom. Mi o ovome nismo počeli raspravljati 11.ožujka, čini mi se da je 11.ožujka proglašena epidemija, mi smo o ovome razgovarali puno prije. Kolege iz HSU-a između ostalog i uz našu podršku su ovakav prijedlog zakona, daleko razrađeniji, daleko bolji, daleko primjereniji situaciji davno uputili u proceduru. Međutim, po tom se pitanju nije radilo ništa. A zašto se radi sada? Na to mi je teško odgovoriti na bilo koji drugi način osim na način na koji su o tome govorili moji prethodnici, a to je da vrlo jasno vide uzročno posljedičnu vezu između izbora koji dolaze i donošenja ovakvog zakona. Nemojte me krivo shvatiti, ja ne mislim da je ovaj zakon krenuo u krivom smjeru, dapače, mislim da je ovaj zakon krenuo u pravom smjeru, ali nakon što je napravio korak naprosto je stao i ostao tu gdje je. I taj pravi smjer se nikada nije dogodio. U čemu je problem? Vrlo jednostavno, cenzus i ovo što predlažete, pa to nije ništa, to je naprosto smokvin list za godine i godine nečinjenja. U tom kontekstu, a kao što su govorili i prethodnici mojega kluba, mi ne možemo podržati ovakav prijedlog zakona. Kolege iz HSU-a su u biti u duhu i sadržaju onog zakona kojeg smo svi zajedno predlagali i kojeg svi zajedno zastupamo, da li prijedlog amandmana, da li prijedlog kako bi ovaj zakon trebalo prihvatiti. I ukoliko Vlada taj amandman prihvati, mi ćemo glasati za zakon jer će to tada imati smisla. Međutim, bez prihvaćanja ovog amandmana vi samo bacate mrvice pred ljude, nadajući se da će se ti ljudi uhvatiti i da ćete na način izvući glasove za izbore. Ne prihvatite li amandman stoga, mi za ovakav prijedlog zakona naprosto nećemo moći glasovati, nećemo moći. Međutim, budući da je ovo jedna od rijetkih prilika da raspravljamo o DZO-u, dopustite mi da ukažem na još jedan problem koji nažalost nije adresiran ovim zakonom i kojeg nažalost zbog priroda Poslovnika mi ne možemo mijenjati amandmanom, ali Vlada bi ako nešto hoće poduzeti po tom pitanju to mogla. Nadao sam se da ću imati prilike to reći novom ministru jer problem o kojem mislim govoriti je uvelike čedo njegovog prethodnika, a radi se o čl. 12. st. 2. Zakona o DZO-u kojim je propisano da su osiguravatelji odnosno zavod obvezni sklopiti ugovor o osiguranju sa svakom osiguranom osobom zavoda. Što to znači? To znači da se polica DZO-a po čl. 14. st. 2. Zakona o DZO mora sklopiti sa svakom osobom koja ima obvezno zdravstveno osiguranje, mora, to piše u zakonu. Međutim, da li se to poštuje u praksi? Ne. U praksi se ta odredba krši i to se krši na dva načina. Jedan, posebno podmukao, srećom koliko je meni poznato mali broj osiguravatelja se ponaša na taj način je da onim osiguranicima koji su u prethodnoj godini po njihovoj procjeni jako puno koristili policu osiguranja, prevedeno na hrvatski jezik, za one koji su bolesni, polica se otkazuje i ne produžava. Drugi način, puno češći, je da se u uvjetima propisuje da se osiguranje neće sklopiti s osobama starijima od 65 godina. Prethodniku sadašnjeg ministra zdravstva sam na ovo više puta ukazivao, nekoliko puta tijekom rasprave u parlamentu a bogami i za to što iza toga ostaje trag i više puta kroz zastupnička pitanja no njemu je vjerovatno zato što je ministar zdravstva, bivši ministar zdravstva imao direktne veze i direktne interese u pojedinim privatnim osiguravateljima, za ovo bilo svejedno i zbog toga, ako već ministra nema ovdje, poštovani g. državni tajniče, nadam se da ćete mu vi prenijeti, ovaj problem doista treba riješiti. Problem zdravstvenog osiguranja, dopunskog zdravstvenog osiguranja. Zbog čega? Pa poštovane kolegice i kolege, zbog toga što se na ovaj način stvara direktna šteta hrvatskom zdravstvenom osiguranju i Zavodu za zdravstveno osiguranje na način da privatni osiguravatelji kupe mlade i zdrave osiguranike, od njih naplaćuju police dopunskog zdravstvenog osiguranja zbog toga što su mladi i zdravi statistički se ne liječe puno, nemaju velike troškove a sve osobe koje pređu određenu životnu dob ili su bolesnije, prepuštaju HZZO-u. Prepuštaju nama da to financiramo iz proračuna. Poštovani g. državni tajniče, i ovaj zakon i ovaj problem je vezan uz to jer mi bi puno lakše snosili iznos sredstava za ljude kojima se iz proračuna osigurava dopunsko zdravstveno osiguranje, da se fond zdravstvenog osiguranja bolje puni. Mi bi onda puno lakše prihvatili amandman kojeg su podnijeli kolegice i kolege odnosno zakon koji su podnijeli kolegice i kolege skupa sa mnom i HSU-om i ovaj amandman koji je tu pred nama, da ovih sredstava ima, da se nije pustilo privatne osiguravatelje da iz postupka dopunskog zdravstvenog osiguranja isključe stare i bolesne, ali pustilo se. Poštovani g. državni tajniče, 3 zastupnička pitanja sam uputio Vladi RH, svaki put sam dobio odgovor da je to u redu i da nema ništa sporno. Zakonom je propisano, svi koji imaju obvezno zdravstveno osiguranje, moraju imati mogućnost sklapanja police sa zavodom ili sa privatnim zdravstvenim osiguravateljem, s kime izaberu i ovi im ga moraju pružiti. I kada se osnivala ta privatna zdravstvena osiguranja, znali su za tu odredbu zakona. Svjesno su ušli a onda uz nečiji placet, a prije svega uz nečinjenje dosadašnjeg ministra zdravstva su takvu praksu promijenili iz onog što je u zakonu, u isključivanje čitavog niza građanki i građana ove zemlje iz sustava dopunskog zdravstvenog osiguranja i prevalili su to na državu. Poštovani g. državni tajniče, nadam se da ćete prihvatiti argumente koje smo iznijeli u dosadašnjim raspravama, nadam se da ćete prihvatiti amandman kojeg su uputile kolege iz HSU-a, nadam se da ćemo ovaj zakon nakon onog prvog koraka doista uputiti u pravom smjeru, ali se isto tako nadam da će ministarstvo malo promijeniti put od onog kojeg je utro g. Kujundžić i da će osigurati da se Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju poštuje u svim normama pa i onoj iz čl. 14. stavka 2. koji obvezuje sve osiguravatelje da su obvezni sklopiti ugovor o osiguranju sa svakom osiguranom osobom zavoda. U protivnom, imat ćemo puno ozbiljnih problema sa sustavom zdravstvenog osiguranja i financiranjem zdravstva nego što ih imamo sada. Hvala.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gđa. Željko Josić koja će sada uzeti riječ, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo kolegice i kolege, ja sam pozorno slušale sve danas rasprave i kako je naša kolegica Mrak Taritaš rekla prošli tjedan, politički je legitimno da oporba predlaže, da oporba kritizira i to nam naravno može samo dobro donijeti u ovoj našoj sabornici jer svaka kritika koja dođe i od strane oporbe i od strane pozicije, uvijek može biti dobrodošla za svaki zakon koji se ovdje raspravlja. Ono oko čega smo se svi usuglasili je da je prihodovni cenzus mirovao dugi niz godina i kako sam kolega Hrelja kaže, to je od 2004. g. nije se mijenjao. Ovim zakonom bi se prihodovni cenzus uskladio sa promjenama prosječnog indeksa potrošačkih cijena kao i prosječnom bruto plaćom. Možemo reć da ova povećanja od prihodovnog cenzusa su možda u ovom trenutku minimalna, svi bi željeli da ona budu puno veća nego što su u datom trenutku no ako usporedimo godine koje su se dogodile prije nas, ja ću se ovdje pitati zašto se to nije rješavalo i puno godina prije. Ako pogledamo sastav naše sabornice, znamo da dio zastupnika iz ovog saziva bio je i sastavni dio određenih vladajućih većina. Dakle na svima nama u ovom trenutku će biti teret tog prihodovnog cenzusa i dopunskog osiguranja koji u ovom trenutku iznosi po ovom prijedlogu, 1560 kn, to je za obitelji, po članu u obiteljima odnosno za samce 2000 kuna. Da smo na vrijeme se bavili ovom tematikom i dopunskim osiguranjem koje ide na teret samog državnog proračuna, vjerovatno sada ne bi bili u ovom problemu. Mi smo se danas ovdje pozabavili temom umirovljenika, mogu se složit da je u ovom trenutku to najranjivija skupina no isto tako znamo da je dopunsko zdravstveno osiguranje koje je na teret državnog proračuna, nije samo za tu skupinu već i za brojne druge skupine. Svi koji smo korisnici a svi smo korisnici zdravstvenog sustava, vrlo dobro znamo da dopunsko zdravstveno osiguranje nam pomaže u plaćanju od dopunske liste lijekova, dakle B liste lijekova, rehabilitacije, boravka u bolničkom sustavu, svega onoga što koristimo u samom zdravstvenom sustavu. Ako koristimo jedanput godišnje naravno da određena svota, možda 10, 20, 300 ili 500 kn može nekima od nas neće bit visoka. No, jednom dijelu naših građana će itekako biti. Zato vas pozivam da sve svoje konstruktivne prijedloge doista i predložite našem Ministarstvu zdravstva jer svi smo mi osiguranici i svi naravno želimo što bolje za naše osiguranike. U ovom trenutku ovo je bio prvi, ja bih rekla, iskorak što se tiče dopunskog zdravstvenog osiguranja koji na neki način ipak dijelu naših osiguranika će olakšat korištenje zdravstvene zaštite. U ovom trenutku smo se dotaknuli umirovljenika i vjerujem da će dijelu umirovljenika to doista dobro koristiti. Procijene su da će na dosadašnjih više od 660 000 korisnika ovog dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret državnog proračuna doći još dodatnih 200. Naravno, svi mi koji smo u ovoj sabornici želimo našim građanima da imaju što kvalitetniju zdravstvenu zaštitu, pa isto tako vjerujem da ćemo i kroz slijedeće godine ako se budemo dalje koristili ovim modelom ili možda čak i nekim boljim modelom, osigurati im bolju zdravstvenu zaštitu. Hvala.
g. Žagar je tražio repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Josić, vaša rasprava je bila dobro, nema zapravo primjedbe. Ali znate u čemu je suština? 160 milijuna kuna kaže Vlada da treba, da treba osigurat za provođenje ovoga, ovih cenzusa koje Vlada predlaže. Ali taj novac je dovoljan za cenzuse koje je predložio HSU, koji su puno veći. Ovdje se predviđaju povećanja cenzusa od 3%, znači sa 1.939,00 na 2.000,00 i 1.516,00 na 1.563,00. HSU je predložio nešto veće povećanje cenzusa, od 20%, što je polovica rasta plaća u zadnjih 16.g. koliko se cenzus nije mijenjao. I mi tvrdimo upravo to, da novca kojeg sad u ovom trenutku ne znamo jel, kaže da će, da će, ministar Marić kaže osigurat će, al taj novac je dovoljan da prihvati evo prijedlog opozicije, HSU-a konkretno. O tome se samo radi. Ja ne znam zašto evo, tu je državni tajnik, ministar, jutros sam mu rekao da je to jednostavno matematika. Kaže nekakve procijene. Pa gdje, ko je radio procijene i kako ste došli do broja 200 000?
Odgovor izvolite.
Evo kolega Žagar, ja sam sigurna da ljudi koji rade procijene su ozbiljni i ne donose neke brojke mimo nekih osnovnih zakona statistike. Nisam sigurna da su te brojke samo tako stavljene u ovaj zakon i da su izmišljene. Ono što sam rekla, dakle mi u HDZ-u podržavamo bolji zdravstveni standard naših građana, a isto tako u ovoj situaciji ovo je prvi puta da se od 2008. odnosno kako g. Hrelja kaže 2004. govori o promjenama prihodovnog cenzusa u sklopu dopunskog zdravstvenog osiguranja.
g. Mrsić.
Poštovana kolegice Josić, poznato je da privatni osiguravatelji dopunskog osiguranja ne osiguravaju starije ljude i da u ponudama kojima se obasipamo putem telefona čim vide da je neko stariji od 65.g. jednostavno kad se zahvale i ne žele ugovoriti s njima policu osiguranja. S druge strane, državno odnosno Državno zavod za dopunsko zdravstveno osiguranje osigurava sve i oni imaju jednu svoju socijalnu komponentu. I ono što moje pitanje je vama, što vi u HDZ-u mislite o tome jel je potrebno napraviti dodatne promjene da i privatni osiguravatelji osiguravaju naše starije građane, u prvom redu umirovljenike koji imaju veliki komorbiditet i troše puno lijekova?
Odgovor gđo. Josić.
Znamo da HZZO, kao što ste sami rekli, osigurava sve. Je li moralno i etično kod privatnih osiguravatelja ovaj način ponude, dakle o tome bi se moglo diskutirati. Naravno da korisnici koji su umirovljenici koji su starije životne dobi su i veći potrošači zdravstvenog sustava. HZZO je to vrlo jasno prepoznao i omogućio im kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, a zašto privatni osiguranici to ne rade, dakle to doista na moral i etiku njima.
Sada ima riječ g. Hrelja, izvolite.
Moje poštovanje g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Ja sam vrlo, vrlo ponosan na Savjet HSU-a koji je izračunao da za povećanje od 314,00 kn za samca i za povećanje od 400,00 kn za, pardon, 400,00 kn za samca, a 314,00 kn za člana obitelji treba 150 milijuna kuna u ovoj godini. Vrlo sam ponosan na njih, stručni ljudi koji znaju što rade. Dakle, ponosan sam na to da su oni rekli da to može najviše 180 000 ljudi obuhvatiti. Vlada dolazi nasuprot izjavama članica Nacionalnog vijeća za umirovljenike i starije osobe da ovo povećanje cenzusa se može odnositi na 10 do 12 000 ljudi, Vlada izlazi sa podatkom od 200 000 ljudi. Dajte molim vas, ja ne govorim da je ministar Beroš reko laž, ne, on je reko neistinu. Zašto je reko neistinu? Koja je razlika? Pa zato jer su mu tako spremili, zato što su mu tako spremili, ovo je propaganda ljudi. Kako ne razumijete da je ovo propaganda. Ako je to riječima članica Nacionalnog vijeća od 10 do 12 000 ljudi, ja im dajem 15 000 ljudi na koje će se ovo odnosit, onda je to 13 milijuna i 100 tisuća kuna, onda to nisu ovi efekti, pa nemojte lagati parlamentarne zastupnike u Hrvatskome saboru. Nemojte si dozvoliti. Ovo je sramota za hrvatski parlament. Da jedan ovakav zakon dođe ovdje pred nas. Da dođe sa usklađivanjem ovog cenzusa uspoređujući prošlu godinu sa pretprošlom godinom ne prateći usklađivanje mirovina. Opet i unatoč ovome bit će iskakanja iz cenzusa. Bit će iskakanja iz cenzusa. Govorite da treba osigurati sredstva u proračunu. A za zakon koji ste dali ocjenu u listopadu prošle godine, rekli, nema sredstava ni u projekciji ni u 2019. ni u projekciji za '20., nije ni '21. Pa tko vam daje pravo da koristite novac poreznih obveznika po, na način na koji stranka kaže? Pa valjda smo parlamentarna demokracija, valjda treba napraviti rebalans proračuna. Valjda treba uvažiti zakonodavnu vlast u ovoj zemlji. Da, i mi vam dajemo ovdje, Klub HSU-a vam daje jednu sjajnu mogućnost. Jednu sjajnu mogućnost. Pošto ste pobrkali brojeve, pobrkali lončiće i u velikoj želji da udovoljite umirovljenicima, da osvojite njihove glasove, pa prihvatite ovaj naš amandman. Košta točno onoliko koliko ste mislili potrošiti ovdje sredstava kojih nemate u proračunu, točno toliko. I nemate nikakvih problema. Prihvatite amandman koji će vam dati normalno usklađivanje gdje vam nitko više neće iskakati iz ovog procesa. Prema tome, imate sjajnu poziciju da se iz ovoga izvučete. Nećete to napraviti. Onda ćemo sljedeći tjedan zahvaljujući podršci kolega zastupnika i potpisima raspravljati o prijedlogu zakona HSU-a. O tome ćemo razgovarati pa ću vam drage moje kolegice i kolege, reći da se ovo može dogoditi. Kako? Reći ću vam sljedeći tjedan jer ne zaslužujete da vam se kaže kako je ovo moguće riješiti jer se ponašate oholo, jer mislite da su umirovljenici za vas moneta za potkusurivanje, jer mislite da s njima lako plesati, da je počela jeftina, jeftina rasprodaja, a ja vam se sve ove godine jako, jako bojim HDZ-a i kad darove nosi i samo da znate. Ovo nije jedini zakon. Sljedeći tjedan očekujte u proceduri Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe po hitnom postupku gdje će vam se reći da će se potrošiti 136 milijuna kuna za one koji već socijalnu pomoć u visini 800 kuna dobivaju. Dakle, nikakva nova sredstva, samo će dobiti status mirovine, a ne više socijalne naknade. Prema tome, još jednom će vam biti prezentiran zakon širokog obuhvata koji će obuhvatiti najviše 8 tisuća do eventualno 12 ili 15, ako se snize neki kriteriji. Dakle, nemojte drage umirovljenice i umirovljenici, ali i građani niskih prihoda, nezaposleni, na koje se ovo odnosi nasjedati da je ovo dobročinstvo Vlade RH. Ja vas svih zajedno upozoravam da je ovo zakonski paket uz ono što će doći, da je to zakonski paket koji se zove umirovljenici na sniženju i sigurna najava izbora. Zaključno, moja pojedinačna, umirovljenici, čuvajte se virusa, ali čuvajte se i jeftinih predizbornih trikova. Držite do sebe, vrijedite puno, puno, puno više od bačenih mrvica koje vam, u izljevima dobročinstva, gura pod nos Vlada RH. Hvala lijepa.
Gđa. Mrak-Taritaš, prva replika.
Hvala lijepo. Kolega Hrelja. Dakle, mi imamo prilike usporediti im dva prijedloga zakona. Jedan prijedlog zakoni koji ste prošle godine, kada još koroni nismo znali ni k, dali vi u proceduru i drugi prijedlog zakona s kojim je došla Vlada jer da je korona natjerala da ide što prije u proceduru jer evidentno će biti izbori što prije. Ali što se je tu desilo u Ministarstvu financija? Što se to desilo kod ministra Marića? Da je vama odgovorio da nema novaca, da nema ni predviđeno ni za 2021. ni '22., a da sad odjedanput će se neki novci naći. Koja je to magija? Imamo doba korone, imamo da gospodarstvo ne radi, imamo dubioze u proračunu, imamo niz, niz stvari, a kad vidi nekakvi čarobni štapić ili neka magija ili nešto će riješiti problem. Kad Vlada dođe sa prijedlogom, ali kad ste vi došli onda je to taj problem bio pregolem. Hvala.
Odgovor, g. Hrelja.
Bojim se da bi ovo u finalu moglo na hrvatsko društvo baciti odnosno izazvati jako velike posljedice jer mi smo sada u jednom procesu kada pod koronavirusom se novac može sa tom izlikom trošiti na različite načine, a bez parlamentarnog nadzora. Parlamentarni nadzor trošenja novca je jedino proračun, da se ovdje polažu računi i planira u što će se nešto napraviti. Vjerujte, ovo se sve čini da se izbjegne rebalans proračuna, sve se čini da se izbjegne rebalans proračuna, a neka nova Vlada će se baviti ovim problemima i vaditi kestenje iz vatre nakon pustoši koja će nastati nakon pandemije koronavirusa, najviše zbog toga što se nismo potrudili da ljudi rade.
Prvu repliku je imao g. Mrsić.
Kolega Hrelja, donijeli smo korona zakone, ovo je korona profiterski zakon i znate da u vrijeme rata, ratnog stanja, u vrijeme epidemije profiteri zarađuju ali očito da ovdje neće zaraditi umirovljenici nego će probati zaraditi HDZ jer kupuju umirovljenike za 47 odnosno 61 kunu. Ideja ove Vlade je da se time potkupi što veći broj umirovljenika po što nižoj cijeni jer ako misli dobro umirovljenicima, u prvom redu je odbila vaš prijedlog koji je puno bolji i s druge strane želi ovo po hitnom postupku što nema nikakve veze sa korona epidemijom. Ono što također treba vidjeti što će se dešavati sa proračunom jer očito da tih sredstava nema niti kolega Marić ima i to je ono što je problem ovog Sabora, da će problem proračuna očito rješavati druga Vlada koja će se formirati nakon izbora u srpnju.
G. Hrelja, odgovor.
Ma kolega Mrsić, ja razumijem vašu zabrinutost ali mene više zabrinjava da nas pokušaju i sve umirovljenike obmanuti sa elementarnom matematikom. Nikako ne mogu razumjet da će povećanje od 47 odnosno 61 kn među umirovljenicima koji do 2000 ima 130 000 a poslije 2000 ima preko 200 000, obuhvatit 200 000 ljudi. Nema, elementarne matematika to pokazuje i da to može koštati 160 milijuna. Ne može. Eventualni zahvat od 15 000, što ja smatram plusom u odnosu na sadašnje stanje, uvijek mali plus ali da to može koštati 15 000 ljudi, da može koštati 150 milijuna kuna, nemoguće. Može koštat 13 milijuna i 100 000 kuna. Gotova priča, elementarna matematika.
G. Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Hrelja, u pravu ste, pa nisu umirovljenici akrobate da plešu na žici, pa hoće li ovaj čas ili onaj čas iskočiti iz cenzusa. A pogledajte kako se u RH odnosi Vlada prema institucijama. Ovo je izvješće o poslovanju HZZO-a za 2018. godinu. Broj važećih polica u dopunskom zdravstvenom osiguranju na dan 31. 12. 2018. g. je 2 350 148, s tim da 1 676 787 osoba sami plaćaju policu dopunskog zdravstvenog osiguranja a pazite rečenicu „a za 673 361 osiguranik polica bi se trebala plaćati na teret državnog proračuna“, u tome leži cijela priča. Ovo je samo i doista predizborni populistički zakon jer manipuliranje brojevima, u ovom slučaju kažu 200 000 a i onako niti će biti 200 000 niti tog novca ima osiguranog a kad bi bio osiguran, onda ste vi u pravu, onda može proći HSU-ov prijedlog, a država može uvijek se igrat s ovim pa da čak taj novac ni ne transferira, samo da ga proknjiži.
Odgovor, g. Hrelja.
Uvaženi kolega Žagar, da, interesantna je ta formulacija jer ja nešto o tome znam, reko sam u uvodu u ime kluba da ovo pratim jako intenzivno od 2013. g. i znam da u zadnjih 10 g. država je ostala dužna dopunskom zdravstvenom osiguranju prema onom što se zakonom obvezana više od milijardu i 200 milijuna kuna. I taj sustav funkcionira, egzistira samo zahvaljujući činjenici i među nama i među našim građanima, onih milijun i 670 000 koji je redovno, svaki mjesec plaćaju policu dopunskom zdravstvenog osiguranja od 70 kn i dnevno se na žiro račun dopunskog zdravstvenog osiguranja slijeva dnevno prosječno 3 i pol milijuna kuna. Zapamtite sustav velikih brojki.
Sada će imat svoju raspravu g. Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, valja još jedanput naglasiti da ovaj prijedlog zakona u ovom obliku kakav je došao sa svojim obrazloženjem, nije dobar. Zašto on nije dobar? Mi smo ga nazvali populističkim i predizbornim zakonom. Nije dobar zato što cenzuse koji su predviđeni u tom zakonu, nije dobro postavio. Dakle, jasno je koja je granica siromaštva u RH i jasno je koliko ljudi bi trebalo obuhvatiti ovim zakonskim prijedlogom. Isto tako, to smo danas više puta naglasili ministru a i vama državni tajniče, da broj koji je naveden od 200 000 osiguranika koji će biti obuhvaćeni ovim zakonom, nikako ne može biti točan, on je prenapuhan i preglomazan. Ako pogledamo samo dva dokumenta, prvi je izvješće HZMO-a, drugo izvješće HZZO-a, možemo jednostavnom matematikom uz pomoć naravno statistike koja je ovdje prikazana, doći do zaključka da taj broj ne može nikako biti veći ni od 50 000 osiguranika a ne kako se ovdje predlaže 200 000. Kolega Hrelja je rekao da je taj broj daleko i manji, ali sve i ako je to točno, ako je 200 000 i ako imate 160 milijuna, pa zašto onda ne prihvatite HSU-ov zakon koji isto tako dokazuje, pokazuje da se taj cenzus može postaviti na puno veći iznos? Više puta je ovdje rečeno da su vršene projekcije, da je rađena ozbiljna analiza, ali nigdje, zašto u zakonu, u obrazloženju ne stoji ta analiza? Po kojim to kriterijima? Ako pogledamo raspored prema HZMO-u, on prati naravno kao što sve u prirodi prati tzv. normalnu raspodjelu koju je genije Gaus još davno definirao, onda vidimo da granica koju ste postavili od 2000, koja iznosi samo 3% povećanja u odnosu na dosadašnji cenzus za samca, zapravo odsijeca najveći dio umirovljenika koji su u granici siromaštva. Njih ima oko 200 000 koji primaju od 2000 do 2500 kn a 150 000 prima od 1500 do 2000. I ako eliminiramo one koji imaju obiteljske mirovine, koji ovako i onako neće ovaj dio priče zahvatiti i ako pretpostavimo da je veći dio njih nije im ovo jedino primanje, onda možemo lako doć do zaključka da ovo što ste, što ste naveli 200 000 ljudi da je to jednostavno obmana i da je to samo predizborno obećanje. Ono što vam želim poručiti, za vrijeme i sam sam sudjelovao u skupljanju potpisa za povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje. Umirovljenici su skupljali te potpise po hladnom vremenu, nije im bilo teško, nisu skupljali samo oni koji, koji bi bili obuhvaćeni ovim cenzusom, skupljali su i oni koji, kojima to ništa, zapravo koji neće s ovim dobiti benefit jer oni, oni i njihova primanja izlaze iz, iz ovih cenzusa. Skupljali su i davali su potpise i mladi ljudi. Svi su bili složni oko toga da najsiromašniji pripadnici stanovništva ne bi trebali plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. A znate zašto? To je kolega Hrelja napomenuo. Pa novca ima u javnom osiguravatelju, ima ga sad u ovom trenutku. Ako vi tvrdite da ima 160 milijuna onda ima dovoljno da taj cenzus prikladno povećamo, ne za ova, za ove mizerne iznose. I na kraju, ono što je najvažnije. Zdravstvo u RH mora ostati javno i zbog toga se s ovim stvarima ne treba poigravati. Ja namjerno kažem poigravati jer ovo je doista poigravanje. Ovakve procijene od 200 000 ljudi bez ikakve osnove su poigravanje sa tim zdravstvenim sustavom. Kolega Grbin je s pravom upozorio da su ovdje u igri privatni osiguravatelji. Ako se sjećamo kako je bivši ministar Kujundžić najavljivao povećanje, nužno povećanje dopunskog zdravstvenog osiguranja, a to je išlo samo i moglo je ić na ruku samo privatnim osiguravateljima koji ionako neće starije osobe osigurati već to prepuštaju javnom osiguravatelju koji onda, onda je više izložen. Dakle, da zaključim ovu svoju raspravu. Novca ima. Mi istina u ovom trenutku ne vidimo rebalans i upravo mislim da je to razlog zbog čega se najavljuju izbori jer rebalansa nema i vjerojatno rebalans ne bi, ne bi prošao. A vi govorite u ovom slučaju da je ministar Marić rekao da je, da će novac biti osiguran. Ne znamo kako i ne znamo s kojih pozicija. Ako prije 6 mjeseci kad situacija s koronavirusom nije bila ozbiljna, kad nije bilo gospodarstvo izloženo onda je Vlada tvrdila da novca nema. Zbog toga vas pozivam da prihvatite amandmane tj. da prihvatite HSU-ov prijedlog za povećanje cenzusa koje je realno, koje je održivo i koje neće umirovljenike i dalje tjerati u siromaštvo i održavati u tom stanju da ne znaju u kojem trenutku će izaći iz, iz samog cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje. Hvala.
Replika g. Mrsić.
Kolega Žagar, ne znam da li laže koza ili rog, Vlada je rekla da ovih sredstava ima, pa ja ću samo citirati ministra financija koji je izjavio kako su prihodi proračuna u prvih 10 dana travnja na trećini prihoda iz istog razdoblja prošle godine, te ponovio kako će za financiranje pomoći i saniranje posljedica kriza izazvane koronavirusom RH u prvom koraku ponajprije se osloniti na domaće tržište. I sad je malo čudno, kontradiktorno, nemamo novaca jel proračun se puni slabo, a s druge strane povećavamo rashode proračuna za tih dodatnih 160 milijuna. Prema tome, ili neko laže ili laže Marić ili lažu ovi koji su pisali obrazloženje ovog zakona svjesno podižući brojku, ono što je rekao i kolega Hrelja, da je to daleko od onoga što je stvarno, a želeći s time impresionirati umirovljenike da im daju glas na izborima.
Odgovor g. Žagar.
Hvala. Uvaženi kolega Mrsić, meni je jedino žalosno što, jasno je da premijer i Vlada i HDZ krenuo u predizbornu kampanju, ali žalosno je da ovaj sabor pretvaraju u predizborni skup jer ovako se može na predizbornom skupu obećati, bit će za 200 000, 160 milijuna, ništa mi od tih podataka ne znamo, ni kako su došli do 200 000, gdje je, gdje je 160 milijuna, ali baš njih i briga. Pa koga briga? Tko će nakon par mjeseci pitati na čemu ste vi to temeljili, a umirovljenici će tek saznati kasnije jel će oni ući u taj, u taj ovoga, u te škare ili ne, to će se tek kasnije vidjeti, al tad će bit kasno. Mi tvrdimo i to odgovorno tvrdimo ovdje i to, i to možemo pokazati i Vladi smo poslali u prijedlogu da mnogi umirovljenici koji se sad nadaju da će biti, da neće, da neće ovoga plaćati dopunsko, da će ga i dalje plaćati, a to su najsiromašniji slojevi ovoga stanovništva i mislimo da je cenzuse koje je HSU predložio da su, da su pravedni i da su realni.
Drugu repliku ima g. Hrelja.
Poštovani kolega Žagar, da i ja sam bio na štandovima, skupljali smo potpise, potpisivali su i oni koji imaju plaćeno, dobrovoljni davaoci krvi, dakle koji su oslobođeni plaćanja dopunskog i studenti i učenici, dakle svi oni koji su, imaju poslije, prije odnosno više od 18.g., punoljetni građani i invalidi potpisivali su u znak solidarnosti da siromašni građani koji imaju prihode ispod 2.430,00, a žive sami ili po članu obitelji 1.830,00 da oni, da za njih se mora pobrinuti država i dati im besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje. Mjesec dana po zimi, po nevremenu, stariji naši građani skupljali su potpise sa velikim simpatijama mlađih građana, ovo, tih 50, više od 50 000 potpisa Vlada ignorira kao da ne postoje, tako ignorira i naše umirovljenike, al ih vara i pokazuje dobročinstvo, glumi.
Odgovor g. Žagar.
Da, kolega Hrelja, umirovljenici su od '90.-tih na ovamo puno puta opljačkani i prevareni. Dakle, slažem se. Prilikom prikupljanja potpisa pokazali su razumijevanje problema, pokazali su odgovornost i krenuli su u tu priču. Vlada je sad krenula sa jednom posve obrnutom pričom i rekla je da će ovako malo povećanje njima pomoći. To se, to se neće, neće dogoditi. Umirovljenici će i dalje ostati daleko ispod praga siromaštva sa svojim mirovinama, a usput moraju plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje u javnom osiguravatelju jel ih privatnih neće uzeti, a u tom javnom osiguravatelju sad trenutno i nažalost ima novca, a pogotovo zato što su sve pretrage stale, stali su svi, svi zahvati i upravo oni umirovljenici koji su najizloženiji i najskloniji bolestima u ovom trenutku nemaju adekvatnu zdravstvenu skrb i to je, to je jedan od problema, a bit će ih sve više u budućnosti ako ne mogu, ako ne budu mogli plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje.
Završno u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike govorit će g. Silvano Hrelja, izvolite.
G. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Dakle, ove namjere Vlade su vrlo prozirne i ja ću pozvati sve od ovih 200 tisuća građana, pretežno umirovljenika da nakon sutrašnjeg dana, odnosno 1. svibnja kad ovaj zakon stupi na snagu da zovu HZZO, dopunsko zdravstveno osiguranje i da provjere da li spadaju u ove cenzuse da ne bi slučajno vjerovali da će im se ovo dogoditi što piše u ovom zakonu pa izašli na izbore i pohvalili autore, nagradili autore ovog prijedloga zakona. Članice Nacionalnog vijeća koje su trgovale sa Andrejem Plenkovićem, govore da se ovo odnosi na 10 do 12 tisuća umirovljenika jer od 2012. ih je ispalo iz sustava 250 tisuća. Kod zadnjih par usklađivanja, koje ovo pokriva je ispalo negdje tu tih 10 do 12 tisuća. Ja im dajem 15 tisuća, to znači da je to 13 100 000 kuna. To ne može koštati 160 milijuna. Ljudi, nemojte varati zastupnike, nemojte varati građane, ovo nema nikakvog smisla. I opet ponavljam, 17 godina nastupam s ove pozornice, 17 godina, nikada, nikada ovako loš zakon ispred Vlade RH nije došao u proceduru. Zakon koji je loš sa obrazloženjima, sa argumentacijom i sa normom. Norma govori da će se usklađivati ovaj cenzus sa rastom mirovina, prošle godine koja se uspoređuje sa pretprošlom i opet će biti ispadanja iz cenzusa. Ljudi, pa zar ne vidite da je ovo trik? Zar ne vidite da je ovo trik? Prije sam u nastupu u ime kluba nešto pogriješio. Krivo sam čestitao Dan međugeneracijske solidarnosti, nije međunarodni. Europski dan međugeneracijske solidarnosti, kontinenta koji zna što je solidarnost među generacijama. Kontinenta koji vodi računa o svojim starima i siromašnima. Ovdje se ne vodi računa o starima i siromašnima. Iz kojeg razloga? Jer se ne provodi strategija borbe protiv siromaštva, a u strategiji borbe protiv siromaštva, državni tajniče, je zapisano da jedan od osnovnih elemenata zaštite i dostupnosti zdravstvene zaštite je povećanje cenzusa dopunskog zdravstvenog osiguranja. Da ste imali dobre namjere, to bi bili napravili 2016. odmah čim ste došli, ne zadnjeg trenutka vašeg mandata. To se tako ne radi. Ali ja moram, kad sam dotaknuo 2016. reći da se istim trikovima kao i 2016. žele dobiti glasovi umirovljenika, onih bez prihoda jer i onda se obećavalo puno, puno toga što se nije izvršilo. I tada se nacionalna mirovina obećavala od 1300 kuna. Nema je nigdje. Biti će, drugi tjedan ćete dobiti taj prijedlog zakona, tako je najavljeno, u proceduri Vlade je i to će bit taj paket obmane i kupovanja umirovljeničkih glasova glumljenjem velikih dobročinstava Vlade prema siromašnima. Ljudi, jeste li vi vjernici? Je li se tako vodi računa o siromašnima? Daješ svima, samo ne potrebitima. Je li su to stupovi našeg društva? Nisu. Gospodo, završno, ja vam želim još jedan međunarodni dan čestitati. Međunarodni dan plesa jer na današnji dan je počeo ples HDZ-a za umirovljeničke glasove. Hvala vam lijepa.
Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 934, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, Tomislav Dulibić, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlažu viši iznosi prethodovog cenzusa za ostvarivanje prava na dopunsko zdravstveno osiguranje što se ne prihvaća jer se ovim zakonskim prijedlogom u skladu sa financijskim mogućnostima, osigurava povećanje prihodovnog cenzusa za ostvarivanje prava za dopunsko zdravstveno osiguranje iz sredstava državnog proračuna kap i kontinuirana indeksacija čime će se svake godine a prema prihodima iz prethodne godine, utvrđivat pravo na policu na teret sredstava državnog proračuna. Ovim zakonskim prijedlogom obuhvaćene su sve kategorije osiguranika a ne samo kategorija umirovljenika koja čini 1/3 od ukupnog broja osiguranika koji ostvaruju pravo na plaćanje premije dopunskog zdravstvenog osiguranja iz sredstava državnog proračuna. Hvala lijepo.
Izjašnjavanje ... [[Govornik se ne razumije.]] amandmana, uvaženi zastupnik.
Znao sam dugo godina, slušam ovaj papagajski pristup obrane zakona, nažalost imali ste prekrasnu priliku da amandmanom uskladite obrazloženje zakona i rezervaciju sredstava koju planirate napraviti sa cenzusima. Vi imate pogrešnu matematiku u zakonu. Reko sam da ovom govornicom nikad lošiji zakon nije došao pred saborske zastupnike, to je uvreda za ovaj parlament, uvreda je i za umirovljenike jer jedno ste zaboravili reći, 2/3 onih na koje se cenzusi odnose su umirovljenici, naravno, besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje pokriva i dobrovoljne davaoce krvi i studente i učenike i invalide, mi to sve znamo, nas ne trebate to učiti, nas ne trebate to učiti, mi vas možemo učiti. Ja se s ovim bavim od 2013., znam svaki detalj o dopunskom zdravstvenom osiguranju. Kad sam pisao ovaj zakon sa cenzusima 300 i 400 kn povećanje, išli smo sa logikom da 15 g. nije cenzus povećan, da je u to vrijeme 42% narasla plaća a mi smo povećali cenzuse za 20,5%. Dakle bili smo fer i korektni. To vam predlažemo kao amandman da pomirite dvije gluposti koje ste napisali, da će za povećanje od 47 odnosno 61 kn trebati 150 milijuna i da će se to odnositi na 200 000 građana. Odnosit će se na najviše 15 000 građana i koštat će najviše 13 milijuna, objasnite to. Prozvat ću vas ako bude sreće i prilike prvom slijedećom prilikom kad se ovdje nađemo da vidimo ko je bio u pravu, ja znam da ja jesam i da radite gluposti. Tražim izjašnjavanje o amandmanu.
Hvala.
Prije toga, prije nego što prijeđemo dakle na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, imamo dvije ruke u zraku, poštovana kolegica Mrak Taritaš, evo i treće, izvolite.
Hvala lijepo. Obzirom da evo danas imamo malo drugačije okolnosti, ja se javljam prije točke o kojoj želim još nešto reći a vezano je i uz 27. točku danas koju ćemo glasati, dakle riječ je o dva prijedloga zakona. Jedan prijedlog zakona je došao od vladajućih a to je riječ o dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju koji nije korona zakona, on je indirektno korona zakon, on je zapravo riječ o jednom predizbornom zakonu, o jednoj kampanji u kojem je HDZ vezan uz izbore i gdje je odlučio sa malim, malim pomakom doći do umirovljenika i obećat im bolju sudbinu. Pri tom je bio i prijedlog zakona od kolege Hrelje koji je bio 10-om odnosno u listopadu prošle godine kad je Vlada odgovorila da nema financija, dakle da nema ni u proračunu za 2021., ni '22. sredstva. Sredstva su u međuvremenu jednim čarobnim štapićem očito nađeni i odlučilo se ići sa ovim zakonom. Pri tom je u raspravi prošli tjedan, a danas na glasanju i prijedlog GLAS-a kojim smo mi predložili da za ljude koji su u samoizolaciji dobiju punu naknadu za vrijeme te svoje samoizolacije. Jedan jedini razlog zašto je Vlada rekla da odbija naš prijedlog zakona je to da u proračunu nismo točno naveli način na koji je kako će se planirati financije vezano u tom trenutku u samoizolaciji je bilo 13600 naših sugrađana. Dakle, imamo 2 prijedloga. Jedan prijedlog koji ćete odbiti, riječ je o koroni, riječ je o našim sugrađanima koji se nalaze u samoizolaciji sa obrazloženjem da nismo točno naveli stavku iz proračuna. I drugi prijedlog koji Vlada, koji Vlada predlaže gdje to šta u proračunu se ne zna s koje stavke će bit, nije važno. Pa lijepo molim da kad će se glasati o tome da se vodi računa baš o elementarnoj pristojnosti. Jedan će se odbiti sa istog aspekta s kojim se drugima, drugi predlaže da se izglasa. Hvala lijepo.
Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, obraćam vam se i molim vas za malo pažnje. Danas ćete biti saučesnici jedne velike obmane da će sa minimalnim povećanjem od 47 odnosno 61,00 kn cenzusa za policu dopunskog zdravstvenog osiguranja, da će se to odnosit na 200 000 ljudi. Neće. Odnosit će se na najviše 15 000 ljudi. To je diletantski napisan zakon. Ako je lažan ili diletantski onda je i jedno i drugo je vrlo štetno po Vladu RH i vrlo štetno po dignitet RH. Neće se, neće to koštati 150 milijuna kuna koje namjerava Vlada, ne znam odakle, osigurat u proračunu nego će najviše koštati 13 milijuna kuna. Ljudi, to su laži, obmane. To je jeftina kupovina umirovljeničkih glasova obećanjima. Ja vas podsjećam da je 50 000 građana potpisalo peticiju za cenzuse od 1.830,00 po članu obitelji odnosno 2.340,00 ako osoba živi kao samac. Među njima je potpisalo i 58 zastupnika, od toga 14 iz parlamentarne većine, ja ih neću imenovati. Ja vas molim, imate šansu da glasate za amandman koji sam dao ispred HSU-a, ispred našeg kluba i da osvjetlate obraz sebi i izrazite poštovanje prema 50 000 građana starije životne dobi koji su u studenom prošle godine skupljali potpise za potrebne cenzuse za dopunsko zdravstveno osiguranje. Prema tome, imajte, pozivam vas na vašu savjest. Hvala lijepa.
Kolega Mrsić, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, donijeli smo sijaset korona zakona i ovaj zakon koji danas će se glasati nema veze sa epidemijom korone, možemo ga nazvat korona profiterski zakon. Očito da HDZ ide sa tim i da ćemo imati još ovakvih zakona do raspuštanja sabora. U obrazloženjima za zakone koje je podnijela kolegica Anka Mrak-Taritaš i koji sam podnio ja što se tiče Zakona o mirovinskom osiguranju, Vlada nam je vrlo jasno rekla ne možemo vam to odobriti zato što toga nema u proračuna za ovu godinu, niti u projekcijama za proračun za 2021.g., a danas u ovom obrazloženju, u obrazloženju ovog zakona vrlo jasno stoji da novaca ima u proračunu. Očito ili novaca ima u proračunu na nekoj stavci na kojoj se ne vidi, znači treba nam rebalans, to očekujemo da će to biti u saboru vrlo skoro jer koliko čujemo rebalans se radi ili je ovo laž i obmana kojom se želi kupiti umirovljenike za jeftine novce. Razlika između onoga sada i ovoga što predlaže Vlada je 41 do 61,00 kn, 47 do 61,00 kn i nije 200 000 umirovljenika nego je 15 do 20 000 umirovljenika, jedna velika šarena laž i mislim da to nije trebalo biti u saboru u ovom trenutku, ali idu parlamentarni izbori i očito da HDZ želi ostati na vlasti na bilo koji način, tako da očekujem da u saboru će biti još ovih korona profiterskih prijedloga zakona sa vrlo lijepim objašnjenjima Vlade. Vlada je cijelo vrijeme govorila da je vjerodostojna, a sa objašnjenjem kako je napisan ovaj diletantski zakon i sa obrazloženjima koja jesu unutra vrlo jasno je da Vlada tu vjerodostojnost nije imala ni onda, a nema je ni sada. Umirovljenici nemojte podleći jeftinom populizmu, ne dajte da vas HDZ kupi za 40,00 kn. Hvala lijepo.
Kolega Varda, izvolite.
Jučer sam u raspravi govorio o tome da se ovaj zakon ne odnosi samo na umirovljenike. Prema tome, tu nema ni laži, ni prevare. Odnosi se na sve kategorije stanovništva koji su, koji su dosada u odnosu na niske cenzuse, a posebno umirovljenike koji su kroz povećanje mirovine od 20 ili 30,00 kn izišli iz tog cenzusa i morali plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje od 70,00 kn. Dakle, odnosi se na sve kategorije korisnike, ne samo na umirovljenike. Drugo, i sada kod povećanja mirovina, dakle od 10, 20, 60,00 kn umirovljenici kao, kako se obično kaže, najsiromašniji dio naroda gube pravo na besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje. Apeliram na vas da ovaj prijedlog prihvatite jer je ova Vlada pokazala socijalnu osjetljivost i recimo kod Royal osiguranja kojega Vlada, kojem je bio ministar g. Mrsić, nije htjela nikako … [[Govornik se ne razumije]] Hvala vam lijepo.
Samo malo kolega Varda samo sekundu. Kolega Hrelja, vjerojatno se kolega Varda nije slagao s onim što ste vi govorili pa nije glasao … ja vas molim da budemo parlamentarni i da dopustimo drugačija mišljenja. Kolege nemojte biti nervozni, svako ima pravo izreći svoj stav, ne morate se s njime slagati ali držimo se reda. Idemo sada na glasovanje, ustvari ne, prvo ćemo riješiti amandman. Amandman je podnio Klub zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izjašnjavanje o amandmanu proveli smo ranije na sjednici. Amandman predlagatelj nije prihvatio. Sada dajem na glasovanje amandman Kluba zastupnika HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Evo rezultata. 119 glasovalo, 44 za, 1 suzdržan i 74 protiv, dakle amandman nije prošao. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 11 suzdržanih i 24 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o DZO-u.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2394 Europskoga parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe EZ br. 2006/2004, drugo čitanje, P.Z.E. br. 844; Predlagatelj je Vlada RH temeljem na čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 199., 190. pardon, Poslovnika HS-a. Amandman se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je gđa. državna tajnica Nataša Mikuš Žigman iz Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice, cijenjeni zastupnici. Evo, dopustite da vam predstavim ukratko Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe o suradnji između nacionalnih tijela u području izvršavanja propisa o zaštiti potrošača. Uvodno bih htjela reći kako ovo nije, dakle ovo je provedbeni akt, nije prvi takav, već postoji, postojala je dakle na razini EU uredba kojom se regulirala suradnja između nacionalnih tijela u provedbi nadzora nad propisima o zaštiti potrošača. Konkretno Uredba 2006/2004, međutim, razvoj interneta, razvoj novih oblika ne tako sada više novih, je li, trgovine su doveli do većeg broja kršenja, prekograničnog kršenja prava potrošača i naravno to utječe na narušavanje tržišnog natjecanja. A bitno je reći i da je to naravno i ne korektno i prema onim trgovcima koji redovni i ispravno poštuju zakone. Dakle postoje situacije u kojima trgovci iz jedne države članice krše prava potrošača u drugoj državi članici ili u više njih i upravo se u tu svrhu i donijela ova uredba koju mi sada kroz zakon implementiramo ovaj provedbeni akt implementiramo u naše zakonodavstvo. Dakle, prvenstveni cilj ove uredbe je osnažiti postojeći sustav suradnje između država članica i njihovih nacionalnih tijela koja su odgovorna za nadzor i za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i to na sljedeći način. Prvo, osiguravaju se uvjeti za djelotvornu koordinaciju i suradnju u među nadležnim tijelima i to putem već uspostavljene mreže, dakle mreže koja je uspostavljena upravo onom prethodno spomenutom uredbom. Evo možda da dam samo jedan primjer, vrlo konkretan primjer, ako imamo talijanski trgovački lanac koji prodaje proizvod putem Interneta u nekoj od drugih zemalja u Hrvatskoj, Španjolskoj, Portugalu bilo gdje, i pri tom se ne poštuju prava potrošača, primjerice uz materijalni nedostatak u roku od dvije godine, već samo u roku od jedne godine onda u tom slučaju inspekcijsko tijelo države članice u kojoj se krše prava potrošača putem mreže nacionalnih tijela traži nadzor nad trgovcem koji čini takav propust, provode se istražne mjere, zabranjuje se takav poslovna praksa i po potrebi se sankcionira trgovca. Drugi element koji je bitan za ovaj provedbeni zakon je da se određivanjem jedinstvenih ureda za vezu upravo potiče takva djelotvorna koordinacija i to na način da svaka od zemalja članica uspostavlja takav jedinstveni ured za vezu, a u slučaju Hrvatske će to biti Državni inspektorat RH. Određuju se isto tako u čl. 5.ostala tijela koja su nadležna za provedbu uredba, u skladu sa njihovim propisanim djelokrugom, a to su poimence Ministarstvo financija, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo zdravstva, Agencija za elektroničke medije, Agencija za obalni linijski pomorski promet, Agencija za zaštitu osobnih podataka, HAKOM, Hrvatska agencija za civilno zrakoplovstvo, Agencija za nadzor financijskih usluga i HNB. Njima, dakle ovim spomenutim tijelima se dodjeljuju minimalne ovlasti za istragu i za izvršavanje mjera koje su propisane samom uredbom. Cilj je omogućiti što bržu i što učinkovitiju suradnju između navedenih nadležnih tijela na nacionalnoj i na prekograničnoj razini i upravo osigurati ono što sam prethodno navela, a to je poduzimanje mjera u svrhu sprečavanja povreda u području zaštite potrošača. Očekujemo da će upravo takva suradnja utjecati na odvraćanje trgovaca od počinjenja povreda i osigurati da oni trgovci koji nisu usklađeni sa propisima iz područja zaštite potrošača ne koriste pravne praznine na način da premještaju svoje poslovanje u one države članice čija nadležna tijela nisu opremljena za rješavanje nezakonitih praksi. Isto tako je potrebno reći da se uredbom određuju tijela koja u svakoj državi članici djeluju kao tijela koja izdaju vanjska upozorenja odnosno raspolažu potrebnim stručnim znanjima i informacijama o kršenju potrošačkih prava te surađuju sa prethodno spomenutim ministarstvima i agencijama u provedbi ovog propisa. U konačnom prijedlogu ovoga zakona kao tijelo koje je nadležno za izdavanje vanjskih upozorenja određuje se Europski potrošački centar koji djeluje pri Ministarstvu gospodarstva, poduzetništava i obrta. I na kraju, ova uredba odnosno provedbeni zakon osigurava i utvrđuje učinkovite proporcionalne i odvraćajuće sankcije u slučaju da dođe do kršenja prava koja su obuhvaćena uredbom i na taj način smatramo da postoji mehanizam prema kojem će se u slučaju povrede prava trgovci moći na odgovarajući način i sankcionirati. Bitno je zaključno reći da se implementacijom uredbe u hrvatsko zakonodavstvo uklanjanju prepreke u prekograničnoj trgovini, doprinosi se povećanju prava potrošača i povjerenju u elektroničku trgovinu na razini jedinstvenog tržišta i slijedom svega navedenog, predlažem da se podrži Konačni prijedlog Zakona o suradnji između nacionalnih tijela koja su odgovorna za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača. Hvala vam lijepo.
Replika, gospodin Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Jedno pitanje za državnu tajnicu. Naime, prijedlogom zakona o provedbi ove uredbe utvrđena su tijela koja će je provoditi. Ministarstvo gospodarstva nije određeno kao nadležno tijelo za provedbu ove uredbe, da li postoji neki razlog s obzirom da nam to ministarstvo predlaže ovaj prijedlog zakona? Hvala.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Može. Hvala lijepo na pitanju. Ministarstvo gospodarstva odnosno Europski potrošački centar kao što sam istakla upravo u svom sastavu ima tu funkciju da izdaje vanjsko upozorenje prema nadležnim tijelima. Dakle ono je tijelo koje najbolje poznaje potrošačko zakonodavstvo i ima mogućnost putem uspostavljene mreže tijela dobiti pravovremenu informaciju o kršenju prava te tu nadležnu informaciju proslijediti prema nadležnom tijelu koje onda u okviru svoje djelatnosti, svoje nadležnosti ima mogućnosti provesti istražni postupak i poduzeti odgovarajuće mjere. Dakle ministarstvo je svakako uključenu u tu mrežu.
Gospođa Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvažena državne tajnice Žigman, moje pitanje je vezano uz članak 5. kao i kolege Klisovića vezano za nadležna tijela da na primjeru objasnite što ako je recimo slučaj koji je ugroza prava potrošača, a zadire između 2 nadležna tijela, recimo između Ministarstva zdravstva i Ministarstva poljoprivrede, to je konkretno. Što u tom slučaju kako, koje je tijelo nadležno i koji je daljnji hodogram koraka prema Državnom inspektoratu i dalje? I drugo pitanje je vezano za članak 21. odnosno 22. koji regulira zapravo prekršajne odredbe i novčano kažnjavanje. Je li novčano kažnjavanje razmjerno u svim državama članicama ili Hrvatska ima možda manji razmjer u odnosu na neke druge države članice? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite. Odgovor želite?
Hvala lijepo na ovom pitanju. Dakle, što se tiče članka 5. i u slučaju u kojem 2 tijela, dakle da potpada odgovornost pod 2 tijela odnosno pod njihovu nadležnost svakako dakle upravo ovaj način mreža i suradnja između tijela omogućuje da sankcioniranje prava potrošača bude što učinkovitije. Dakle, svako tijelo postupa u okviru svoje nadležnosti, a kada Državni inspektorat treba postupati temeljem povrede propisa onda dakle slučaj ide prema inspektoratu on poduzima odgovarajuće sankcije i ako je to potrebno, ako je to potrebno onda sankcionira trgovca. A po pitanju sankcija koje su predviđene dakle člankom 20. i 21. po našim saznanjima one su usporedive sa onime što se dakle događa odnosno sankcionira i u drugim državama članicama.
Treća replika, gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice pogotovo u ovo vrijeme kada raste intenzitet trgovine putem interneta ono što je zapravo i tema ovoga samoga prijedloga uvrštavanja ove uredbe da bude operativna. Postavlja se pitanje da li je stvarno Državni inspektorat najbolja zapravo organizacija kojoj se netko treba obratiti kada ima problem. Naravno, prije su bili regionalni centri koji su se brinuli o potrošačima, sami imate unutar ministarstva centar za zaštitu potrošača, to su nekako bili puno bliskiji, a kad gledamo sada ugrožen kredibilitet samoga Državnog inspektorata s ovim zadnjim postupanjima, postavljam pitanje ono da li smatra da će potrošači se sa da kažemo direktno se obraćati s njima i smatra da će im stvarno biti od pomoći jer model koji je bio s centrima za zaštitu potrošača puno je bliži takvim, za takvim potrebama i ja smatram osobno i iskustva koja smo imali, imate i vi, da bi to bilo puno primjerenije da se oni budu ta ruka koja zastupa interese. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Potrošači se mogu obratiti i izravno centru, Europskom potrošačkom centru, dakle to nije isključeno. Dapače mnogi od njih se i obraćaju izravno potrošačkim centrima jer oni upravo kroz mrežu koja je uspostavljena u 30 zemalja mogu najučinkovitije kod prekograničnih povreda i dati informaciju u …/nerazumljivo/… u drugoj zemlji članici o tome da je došlo do kršenja prava potrošača. Što se tiče Državnog inspektorata, ja mogu samo reći dakle da inspektorat djeluje u okviru svojih nadležnosti. Ja sam sigurna da ima naravno i potencijal i ambiciju temeljem provedbe propisa i jačati svoju funkciju, dakle i dalje poboljšavati svoju funkciju i svaka zemlja članica u konačnici i radi u okviru nadležnosti tijela koja su odnosno nadležnosti koja su data određenim tijelima. Tako da možda na kraju evo završno još samo dodati da ova uredba i provedbeni zakoni u stvari omogućuje [[Upadica: Hvala lijepa.]] da se i propisi koji određuju nadležnost određenih tijela nad provedbom propisa mogu dopuniti i nadograditi kako bi se što uspješnije provela i sama uredba.
Hvala lijepa. Posljednja replika na taj, na uvodni dio ima, posljednju repliku ima gospodin Bulj.
Evo, ja ću početi sa najugodnijim dijelom znači brojne uredbe, brojne direktive, brojna naređena iz Europe ništa nisu donijela hrvatskim potrošačima, donijeli su multinacionalnim kompanijama koji trguju stranom, puno nekvalitetnijom robom na našem području RH, na štetu hrvatskih građana potrošača jel su svi potrošači, a naravno i hrvatskih blagajnica i onih koji rade u tim trgovina jer rade ispod minimalca, sad u korona krizi su radili do 5 sati, a od 5 do 8, 9 sati su teške poslove naše žene radile, slagajući, prenoseći, skladišteći ovaj sva taj teret i nikoga nije briga za tim. Tako da ove uredbe u provedbi ne može Andrija Mikulić to izregulirati jer njega nije briga, njemu je bitno da on zatvori domaće gospodarstvene, ugostitelje, a ne da zaštiti domaće potrošače. Prema tome, ja mislim da ovo prepisivanje više tih direktiva, uredbi iz EU puna kapa svega, nitko nije zaštitio hrvatski narod i hrvatske građane.
Hvala, hvala. Odgovor državna tajnice.
Hvala vam lijepo na vašoj primjedbi, pa ja bih rekla da je on line trgovina nešto što se događa, dakle ljudi kupuju prekogranično. Sigurno nećemo propisima moći spriječiti dakle i naše građane i druge građane naravno da kupuju kod nas. U konačnici i našim trgovcima je u interesu prodavati svoje proizvode u drugim državama, a upravo ovim propisom i jednom učinkovitom koordinacijom između tijela koja su nadležna za štićenje prava potrošača i za sankcioniranje nepoštenog postupanja trgovaca omogućavamo da naši građani budu zaštićeni kod takve prekogranične trgovine.
Želi li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne mogu jer ih nema. Zato otvaram raspravu. Prvi je gospodin Tomislav Panenić ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege naravno da u ovo vrijeme kada sve više ljudi se okreću prema trgovini putem interneta ovo što govorimo prekogranična trgovina zapravo se najviše svodi na taj dio, ne samo fizičkim odlaskom nego i ono što nabavljamo iz bilo koje druge zemlje da naš potrošač ima najveću moguću zaštitu. I zaštita je u smislu da ona cijena koja je negdje istaknuta, da je ona konačna cijena, da to ne bude određeni prikriveni elementi, da rokovi isporuke koji su naznačeni budu primjereni, da povrat robe koji je unutar 14 dana se može izvršiti, da troškovi povrata, znači imamo puno elemenata o kojima govorimo kada je u pitanju trgovanje sa nekom drugom zemlju. I na kraju sad smo, članica smo EU, možemo trgovat s kim hoćemo i želimo samo da, evo kolega Bulj je rekao želimo da naši hrvatski potrošači da budu zaštićeni i tu trebamo imati snažne mehanizme. Nije to samo, kolega Bulj oni mehanizmi u Hrvatskoj državi, a to bi trebao biti inspektorat, kolega Andrija Mikulić, koji bi trebao stvarno bit taj koji suvereno to vodi na način da svi osjećaju se zaštićeni od našeg poduzetnika pa i do potrošača jer jedni o drugima ovise, a između je inspektorat. I ako poduzetnik se osjeća nesigurno u uvjetima nadzorima inspektorata pod upravljanjem gospodina Andrije Mikulića, onda vjerojatno to prenosi i na one i na svoje potrošače jer nezadovoljstvo jedno raste. Sad mi bismo trebali ne samo naše potrošače zaštitit, nego imamo i primjere gdje iz drugih država trgujući sa našim poduzetnicima u možebitnim situacijama treba se pojaviti opet državni inspektorat koji bi pomagao čak i drugima. Znači negdje moramo jednostavno reći ono da smo mi ti koji stvarno štitimo, pomažemo, nije to samo ono puko slovo zakona nego neko treba prepoznati situaciju koju sada nismo prepoznati. Ovo našli smo se prvi put u uvjetima korona krize, naši poduzetnici, naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva prvi put su prodavali neki svoje, puno njih čak, svoje proizvode putem Internet platformi, snalazili su se u tome i naravno da trebaju pomoć. I to je zapravo ono što očekujemo od svih institucija, prvo je pomoć, kad se nekom obratiš da ima vrijeme za tebe, da želi posvetiti tome, da želi zaštiti tvoje interese da nam se ne događa da netko kupujući na stranici koja je iz Engleske, Mađarske, ne znam koje moguće zemlje plati nešto. Pa naši ljudi su plaćali i traktore, uplaćivali desetke tisuća eura i na kraju su bili prevareni i nemaju se kome u Hrvatskoj državi obratiti, nemaju jednu međunarodnu zaštitu i nema neko ko će reći drugoj zemlji s kojima smo partneri čak u EU da to ne može tako. Ne možete jednostavno imati poduzetnike koji će varati u drugim državama i da na kraju mu se ne možete obratit ili da stranica koja prodaje prekrasan automobil po cijeni koja je nešto niža od tržišnih, jednostavno je prevara. I naši ljudi ostanu prevareni i oni se osjećaju da nisu dovoljno zaštićeni. Naravno da tu što sam državnoj tajnici napomenuo, pitanje centara za potrošače, to je nešto što bi trebalo biti dostupno im jako. Ja znam da imate otvorene linije, da to nije sporno, međutim ajmo priupitat naše građane koliko njih ima kod sebe na nekome vidiku broj koji mogu nazvat? Kolko ih ima? Da ih pitamo zapravo, mi donosimo ovdje zakone, al da ih pitamo nakon što donesemo zakone da li vi znate koja su vam prava zajamčena, što možete napraviti ili ih jednostavno ostavimo da kad vide ok, kako oni kažu sad sam na tome p pa šta ću, sam sam si kriv. E to je loše, kad naš potrošač smatra da je izigran i da je on u tome kriv, da nije posvetio dovoljno pažnje. Dal trebamo imat takav sustav koji jednostavno ne ulijeva povjerenje, a trebalo bi biti za najmanju sitnicu prevare potrošača? Mora biti reakcija i mora biti ne samo da je reakcija nego i javno proklamirano koji su to sve, što se sve događa u našem okruženju, da nekada čak i nešto što nije prevara je roba ili usluga koja je prodana na jedan način koji je lažiran. Koliko ima, još uvijek nismo razriješili ni u Hrvatskoj državi, državna tajnice, da netko dođe u staračko neko kućanstvo i prodaje im paket kojega nazove mi smo iz Telekoma, što svi prvo pomisle? Hrvatski Telekom? Hrvatska tvrtka? Na kraju nit je hrvatski, nit je Telekom nego je neko drugi iz konkurencije koji na lijep način obradi ljude i onda treba stići u tih 14 dana prvo da svate što im se dogodilo pa da reagiraju, pa na kraju ispadne ako imaju u susjedstvu ili u poznanstvu nekoga kome mogu se obratiti i vjeruju da će im pomoć onda ostvare svoja prava. Ali u puno, puno slučajeva jednostavno ne uspiju reagirati, pa kad nekako nadođu na to sve skupa onda samo kažu al prošo vam je rok, 14 dana je prošlo, nemate pravo i nastane samo financijska šteta u kojoj su dovedeni zabludom. I reć ćemo a vi trebate poznavati ono što ste išli ugovarati, zakon je ovakav i nać ćemo milijun izgovora i stvarno nađemo izgovor. I onda je pitanje sada kada uspostavljamo jednu mrežu zaštite potrošača na razini EU, kad je jačamo, da li će nam se i cijeli sustav taj obratiti i reći, a žao nam je, al trebali ste ranije reagirat. To što ste prevareni sami ste si krivi. Petnaesti dan sve spada na vas i nema nikoga ko će više poduzeti jer zakonom su ruke, znači neće Državni inspektorat nikada, ako im se obrati potrošač petnaestog dana i kaže ja smatram da sam tu prevaren, oni će reć žao nam je, 14 dana je rok, ne možemo vam pomoć. I neće taj inspektorat izaći sa priopćenjem u kome će reć evo taj slučaj se događa, ono nemojte to raditi, oni će reć trebali ste reagirat ranije. a znam da ne možeš vratiti neke, što je zakonom određeno, ali takav trgovac, takav poduzetnik koji to radi on mora biti javno prozvan da je to neprihvatljivo. Da li smo imali kod nas da je netko bilo koju tvrtku, pogotovo ove velike, sad sam spominjao određene tvrtke koje se bave sa telekomunikacijama, da li ih je država prozivala da jednostavno takvo ponašanje ne mogu provoditi? Ono se i dalje provodi. Imamo nešto se pojavi i u medijima i zato je pitanje da li u medije stavlja inspektorat, ja prije vjerujem da će staviti centar za potrošače. ja prije vjerujem da će staviti centar za potrošače jer to je stvarna lokacija i tu je razumijevanje i to nadležnost ministarstva i ovo je bilo opravdano pitanje, zašto nije istaknutije navedeno da to bude prva ona točka da na kraju se ne samo kroz stručno znanje nego i kroz onu dostupnost može urgirati ne samo sankcioniranjem nego i preveniranjem. Tako da treba na to upozoravati jel u ovome vremenu bujaju svi mogući ponude, trgovine na, koja ide putem određenih internet platformi gdje puno toga je u nuždi, žele ljudi da na neki način prodaju svoj proizvod ono da ostvare prihod, da mogu preživjeti ovo i treba im pomoći. Napravit će možda i neke greške ali tu treba reći, izaći će se na neki način, treba tražiti ono model kako izići ususret njihovim potrošačima da riješe mogući nesporazum koji se dogodio, ali isto tako trebamo biti svjesni da će biti puno važnih poduzetnika koji će iskorištavati ovu situaciju da bi na brzinu ostvarili zaradu na nečemu što će zapravo ponuditi, a što ne odgovara stvarnosti ili će na neki način promovirati robu u okvirima koji ne odgovaraju stvarnim karakteristikama i tu moramo biti puno jači, da ne ispadne iz inicijative koja je krenula od brojnih lokalnih samouprava, regionalnih samouprava pa na kraju evo i Ministarstvo poljoprivrede je iznijelo kao jednu svoju mjeru osnivanje takve, takvog jednog portala da na kraju ne bude, da imamo negativne posljedice. Moramo braniti ako idemo, podupiremo, ako je to politika i ove Vlade onda jednostavno mora biti i zaštita na maksimalnoj razini koja će osigurati da ne dođe do situacije da netko je oštećena strana i da se nema kome obratiti ili onaj kome bi se obratio jednostavno toliko je diskreditiran svojim postupanjima da mu ljudi ne vjeruju. I zato je još jednom napominjem pitanje Državnog inspektorata kojeg ste naveli, ja bih rekao da je greška da je trebalo biti Ministarstvo gospodarstva, a sve ostali mogu biti provedbeni, al prvo tijelo koje ne samo koordinira nego isto tako i prihvaća primjedbe de bude tijelo koje stvarno ima snagu da to provede i kojega se neće prozivati radi nedoličnog postupanja kao što smo imali u proteklom vremenu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Ivan Šipić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolege, kolegice, evo u veljači smo raspravljali o ovom važnom naoko mnogima od kolega i nevažnom s obzirom na ovoliku zainteresiranost moramo to konstatirati naših kolega u saboru, ali ipak u prvom čitanju smo u 2. mjesecu raspravljali na ovu temu koja je prevažna, a to je, to je zasigurno potrošač, potrošači, a to smo u naravi stvari, u stvarnom životu u biti svi mi. Dakle, osobe koje kupuju, proizvode ili konzumiraju usluge koje im se nude na određenom tržištu proizvoda ili usluga u određenom trenutku. Zaštita potrošača je pravno područje koje se bavi zaštitom osnovnih prava građana u ulozi potrošača u najrazličitijim poslovima u kojima pribavljaju proizvode i usluge na tržištu. U RH područje zaštite potrošača regulirano je Zakonom o zaštiti potrošača. Ulaskom u EU RH je postala jedinstvenog tržišta. Cilj politika zaštite potrošača u EU je jamčiti prava potrošača u odnosu na trgovce i pružiti bolju zaštitu osjetljivim skupinama potrošača. EU donosi propise za zaštitu sigurnosti i prava potrošača uključujući u područjima koja se brzo razvijaju poput spomenute internetske trgovine, opskrbe energijom i financijskim uslugama. Podržavam i Europske centre za zaštitu potrošača koji pružaju pomoć u prekograničnim sporovima kao posljedica uspostavljenog unutarnjeg tržišta, ali i tehnoloških inovacija s vremenom je značajno pojačana potreba za zaštitom potrošača u odnosu na proizvode, usluge kupljene prekogranično, a sve veći, a sve više i putem digitalnih komunikacijskih kanala, trgovina putem interneta razvija se tako brzo i opsežno da znatno mijenja odnose ponude i potražnje i tako utječe na konkurentnost na cijelom europskom tržištu. Podatak koji govori da je kupovina internetom u EU rasla sve brže i brže, prosječno na godišnjoj stopi više od 20% je nešto što još više daje u prilog da ovaj zakon i ova uredba se mora uskladiti tj. mora se donijeti i zaživjeti što je prije moguće. Danas, kad smo suočeni s krizom korona virusom ljudi diljem svijeta privikavaju se na provođenje dana u svojim domovima. Posljednjih nekoliko tjedana naš realni svijet je postao i prebacio se u virtualni. Više vremena provodimo pred televizorom, laptopom, mobitelom nego u kontaktu sa stvarnim ljudima. Prilagodba na takav način život uključuje i odricanje od nekih svakodnevnih aktivnosti. Osim ispijanje kave na otvorenom, druženju s prijateljima ali i kupovinu. On line šoping već je godinama sastavni dio života većine nas, a takva je kupovina samo dobila na važnosti tijekom pandemije korona virusa budući da se mnogi oslanjaju na dostavu namirnica, kućnih potrepština ili odjeće. Prije početka ožujka ove godine, kategorije unutar kojih se najviše kupovalo putem on line trgovina bile su obuća, odjeća i modni dodaci, gotovo 77% malo manje od 80%. Informatika, bijela tehnika i kućni aparati više od 50% Kozmetika, parfemi više od 40%. Raznolika ponuda proizvodi za čišćenje i osobnu higijenu gotovo 40%. Sportski rekviziti i oprema gotovo 30% i mogli bi tako nabrajati postotke na svakom području. Iako je u prvim tjednima ožujka broj korisnika on line kupovine pao sa 84% na 48% prema iskazanoj namjeri ovakve vrste kupovine i ispitanika u skorijoj budućnosti očekuje se ukupan rast više od 5% u ukupnom korištenju on line kupovine. Ovim prijedlogom što je za nas dijelom i najvažnije određuje se da Državni inspektorat kao jedinstveni ured za vezu bude nadležan kao koordinator provedbe ove uredbe određuje se da tijela nadležna za provedbu uredbe kao i ovlasti tih tijela uz Državni inspektorat tu budu još i Ministarstvo financija, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Ministarstvo poljoprivrede, zdravstva, Agencije za elektroničke medije, Hrvatska regulatorna agencija za mrežnu djelatnost itd. Sve u svemu određuje se da tijela, da tijelo nadležno za izdavanje vanjskih upozorenja nadležnim tijelima za provedbu uredbe određuje i prekršajne odredbe za postupanje pozitivnom, tj. određuje i mjere i upravlja procesima da li se netko pridržava ili se ne pridržava ovih predviđenih zakonskih uredbi. Jedan od ciljeva neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta je osigurati međusobnu suradnju nadležnih tijela, a i suradnju nadležnih tijela s ostalim javno pravim tijelima, a sve kako bi se spriječilo kršenje jer mogućnost kršenja propisa kojima se štite prava i interesi potrošača. Nositelji zaštite potrošača su naravno Hrvatski sabor, Vlada RH, ministarstvo nadležno za poslove zaštite potrošača, a to je ovdje resorno ministarstvo, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, nadležna inspekcijska tijela, zatim nacionalno vijeće za zaštitu potrošača, udruge za zaštitu potrošača itd. Sve jedinice lokalne samouprave na ovom području moraju i trebaju poduzimati određene mjere i aktivnosti iz svoje nadležnosti za ovo prevažno pitanje. Tu možemo istaknuti i neke korake koje bi svaka dakle i regionalna i lokalna jedinica trebali imati u vidu i provoditi. U prvom redu informiranjem, informirati i provoditi izobrazbu potrošača, organizirati savjetovanje potrošača, inicirati i podupirati projekte udruga, udruge koje se bave ovim prevažnim pitanjem i sudjelovati na određen način kroz projekte u provedbi nacionalnog programa zaštite potrošača na lokalnoj razini. Završno ovim prijedlogom RH će udovoljiti, uskladiti i udovoljiti obavezama i obvezama koje proizlaze iz članstva u EU. Dakle, ne bih rekao da je samo na jedan način prihvaćanje tih uredbi koje su mnoge europske zemlje prihvatile, nego je to i praćenje i korak sa suživotom svakog potrošača u EU. Za svaku je pohvalu pokušaj resornog ministarstva i svih spomenutih tijela da se kroz jedan jedinstveni, cjeloviti pristup, odgovoran na svaki način pokuša svima koji jesmo konzumenti ili potrošači na bilo koje području pomogne i olakša da se što više suzbije nelegalno tržište jer nelegalno tržište istovremeno umanjuje bilo kakav gospodarski rast i razvijanje. A isto tako kada vidimo sve što se nudi preko razno raznih on line ponuda, trgovina, što se sve želi prodati onda i kako mnogi naši ljudi na jedan način naivno i ulijeću da tako rečem u takve kupovine onda je još više potrebno da netko bude nadležan, da uveže i osigura, osigura jedno kvalitetno, pošteno, pravedno, zakonsko da tako kažem i praćenje i nadziranje svih udruga koje, svih oni koji se dakle na tržištu nalaze. I sigurno da će doći do značajnijeg, kad ovo zaživi, do značajnijeg suzbijanja svega onog što je nelegalno, protuzakonski i što umanjuje kako rekosmo svaki pokušaj razvijanja Hrvatske u prvom redu kao jedne gospodarske stabilne zemlje. Evo, Klub HDZ-a prihvatit će u, ovaj ovu uredbu i ovaj prijedlog zakona ovako kako je predloženo. Hvala lijepa.
Ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govorit će gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani građani, predstavnici Hrvatske vlade, poštovani kolege i kolegice, potrošači, zaštita potrošača, prava potrošača tj. prava svih građana RH uz sva naređenja, uredbe, direktive koje prepisivamo apsolutno nisu jednaka kao u drugim članicama EU, a o tome moremo govoriti, a već su i kolege i prije rekli znači u svojim izlaganjima. Ja bi ovde kratko samo rekao da, po svim pitanjima, ako govorimo o on line trgovini kojim se uređuje ovo kao navodno uređuje se ovo područje, smatram da u RH su oštećeni i potrošači i znači oni naši koji rade u stranim lancima, to su uglavnom naše blagajnice i trgovkinje, poglavito sad u korona krizi kada imamo znači taj korona kriminal gdje je nešto što je bilo 50 lipa od zaštite opreme sada je bilo čak i po 20, 30, 50 kuna. To Andriji Mikuliću nije bilo bitno, njemu je bitno da on zatvori naše domaće gospodarstvenike tj. ugostitelje koji skrbe i dostavljaju hranu, od, da bi preživjeli, ispoštivajući sva pravila, a nije ga briga što brani McDonalds koji dostavlja dan noć, što god želi i kako god želi GMO proizvode, nije ga brige za strane ovaj, nije vas briga ni za strane banke koje dižu ogroman kapital. Nije donesen moratorij ni na kredite, ni na kamate. Puno je bitnije znači ovdje donijeti ovdje donijeti tu uredbu i hvaliti se koliko smo mi tih uredba i propisa unutar našeg sabora donijeli. Mene zanimaju osnovna pitanja. Kako je moguće da u RH primjera imamo ovaj teleoperatere koji imaju najveću dobit u RH, mi imamo najskuplji internet, mobilnu telefoniju, a nemamo baš ovaj da smo nešto baš dobro pokriveni sa internetskim uslugama. Naravno i ono što rade, rade protuzakonito postavljajući bazne stanice ne plaćajući lokalnim samoupravama, ne poštivajući ove prostorne planove, tako da oni koji trguju na našem području se ne ponašaju kako se ponašaju u državama odakle dolaze. I to je sve na teret naših građana, naših lokalnih samouprava i naravno cijelog naroda Hrvatskog. I nema tu nikakve filozofije, to je jedan, tako i energetika. Kad govorimo o energetiki naravno da smo dali da je Hrvatska vlada svojom odlukom za vrime Ivana Vrdoljaka, za vrijeme Milanovićeve vlade, Vrdoljaka donijela dodjelu obnovljivih izvora, da je poticaj vjetroelektrana, vjetroelektrane dobijaju tko dobija, strani investitori koje naši građani iz svojih džepova plaćanju subvencije i odlazi njima novac u džep, a nisu prihvatili mikrosolare da na našim krovovima imamo mogućnost da naše obitelji budu ovaj da budu ne samo socijalno nego socijalno neovisni. Znači da budu neovisne obitelji energetski. Imamo problem gospodara voda, pitkih voda, koji žele vode privatizirat. Pa imamo u RH izvore privatizirane opet se sitim Milanovićeva vlade. Izvor Cetina je dana za 5.000 kuna mjesečno na 30, 5 kuna mjesečno na 30 godina koncesije. Za 5.000 kuna, u 37 sekundi je trajala rasprava. Isto je tako i sa Jamnicom, Sveti Rok, znači imamo gospodare vode i zbog toga smo mi predlagali jače puno zakone da zaštitimo naše ljude jer u Hrvatskoj bi tribala biti besplatna voda. Ja sam razočaran kad vidim da u mojoj Cetinskoj krajini je poskupila voda. Evo tu kolega Šipić koji je ispred mene gradonačelnik jedna lokalne samouprave, kad vidim da poskupi voda, a mi svagdi oko nas voda. Naravno ima tu i drugih strukturalnih problema zbog čega poskupljuje, ni nitko tu ne štiti u biti naše potrošače, nitko. I to je vama smiješno, naravno, vi se smijete na ovo što ja govorim. Vi je bitno da ste vi donijeli uredbu ovdje, da ste je prepisali od „a“ do „ž“, to bi moga prevest tko god hoće, imate internete aplikaciju i da mi to izglasamo. Pa uništeno je poljoprivreda zbog nepoštene trgovačke prakse jer nije zaštićen naš opet potrošač tu ni proizvođač. Štetna hrana, GMO proizvodi, ja sam davao zakone ovdje, vi se smijete predstavnici Vlade, da zabranimo uvoz, prevoz sa, proizvodnju GMO proizvoda i trgovinu, stranih, da potičemo domaću proizvodnju i da na našim policama bude domaća hrana. Da razvijamo selo, a ne da nam je 2/3 Hrvatske prazne. I nije zaštićen potrošač, nego znate gdje je taj potrošač? Taj potrošač je trenutno u Irskoj, Njemačkoj jer 6% BDP-a od tih ljudi koji su iseljeni zbog ovoga što je se radilo i prema potrošaču i prema poljoprivredniku i prema obrtniku i prema ugostitelju. Sve je to vezano, svi smo mi potrošači. Al hrvatska politika je bitno da smo mi ovdje 3 miseca raspravljali o 52 zakona kako bi Andrija Mikulić postao centralnog inspektorata, kako bi Agencija za mrežne djelatnosti pogodovala teleoperaterima jel dugo vrimena su čak i u istoj zgradi Hrvatski telekom i mrežna ova agencija koja bi morala kontrolirali ovaj HAKOM. I naravno da imamo probleme. Tko je zaštićen u RH, na koji način? I sad mi govorimo ovdje da, da mi štitimo u ovome slučaju kad govorimo o internetu, o internetskoj on line prodaji, o tome, na koji način smo mi zaštićeni, pa mi imamo primjera u RH, ljudi koji su vani preko on line naručivali poljoprivredne strojeve koji su u vrijednosti nekoliko stotina tisuća kuna, nisu ih dobili. To su činjenice. Nije dovoljno prepisati uredbe, postaviti Andriju Mikulića, postaviti bracu od ministrice kulture za šefa HAKOM-a i tih drugih agencija i inspekcija koje moraju biti tu nije dovoljno. Mi imamo problem u RH što nisu zaštićeni potrošači i naši trgovci, pogoduje se velikim trgovačkim lancima koji uvoze stranu robu koja je puno lošije kvalitete nego u državama odakle oni proizvode i tamo koji ovaj konzumiraju i kupuju njihovi potrošači. I ako se mi pozivamo da smo isti unutar EU to je laž i to je obmana, bez obzira što sada predsjedamo EU nitko to više ne spominje, naravno da Mađari puno više sredstava dobijaju sada iz EU ovaj fondova za pomoć od korona krize nego Hrvatska. Kako to, tko će to objasniti? Zašto Mađari po glavi stanovnika će puno više dobiti nego Hrvatska? A mi kao predsjedamo EU, nitko ne spominje to. Zašto? Jer gleda svak svoja posla. Mi nismo najprije samodostatni u ničeme, nismo zaštitili domaće proizvođače, nismo, ovaj potrošače, nismo zaštitili ni proizvođače, nismo zaštitili ni ljude koji rade u trgovinama npr. mi koji, pa zamislite vi gdje mi živimo. Kako može u Sparu, u drugom ili bilo kojem trgovačkom lancu blagajnica imati nedaleko od nas u drugoj državi u istoj EU 2.000 EUR-a, il 1.500 EUR-a, il 1.000 EUR-a, a u nas 2.800? I onda u ovoj korona krizi rade od 7 do 5 i još im moraju ostati od 3 do 8 istovarati kamione te naše žene i to im nitko ne plaća. To je istina, to pitajte te žene kad odete kupovati kako se ponašaju ti trgovački strani lanci prema njima. Znači, nismo zaštitili potrošače, mi ovu uredbu koju ste vi donili mi ćemo, vjerojatno će ona proći kao i sve uredbe do sada unutar EU, mi apsolutno s ovim o uredbama, osim šta glasamo za nje i što će se na kraju mandata, sad uskoro ističe mandat predsjednik pohvaliti koliko smo donijeli uredbi, koliko direktiva, koliko zakona i to je to. Što se tiče provedbe apsolutno ne funkcioniramo po tom pitanju, niti štitimo hrvatskog čovjeka, radimo za strane multinacionalne kompanije, puno je bolje radi McDonalds nego naš čovjek koji prodaje domaće, koji se bori tu da naši ljudi opstanu, triba ga zatvorit Andrija Mikulić, lex Mikulić, pazi mi smo četiri miseca uvaženi predstavnici Vlade ovde raspravljali o Andriji Mikuliću, 52 zakona smo morali minjati da bi Andrija Mikulić postao šef inspektorata. I šta na kraju radi? U najvećoj krizi gazi i pljuje po gospodarstvenicima koji se bore za opstanak svakog radnog mista. Zato imamo 6% BDP-a od ljudi koje smo iselili vanka na osnovu doznaka. Zato nam 20 milijardi kuna godišnje ti ljudi šalju to izvješće iz HNB-a. Zato šta nismo zaštitili ništa, ni proizvođače, ni seljake, ni poljoprivrednike, ni poduzetnike, ni potrošače nego radite isključivo u interesu lobija koji ne rade apsolutno ništa dobro hrvatskom narodu, nego naprotiv doveli ste da su 2/3 Hrvatske prazne. Hvala lijepo.
Gospodin Goran Aleksić govorit će ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike, nema ga, gubi pravo. Gospodin Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, nema ga, gubi pravo. Gospodin Joško Klisović ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora. Pozdravljam državnu tajnicu Natašu Mikuš Žigman sa suradnicom. Moram reći da ja mislim da je ova uredba važna i da to nisu to samo tako redundant kako se kažu propisi. Mi danas govorimo ovdje o zaštiti potrošača što u stvari se svodi na ekonomska prava građana. Kako građana Hrvatske tako građana EU kao cjeline. Naravno da ne želimo građane u Europi prve kategorije i druge kategorije. I tu se možemo kolega Bulj složiti da u principu cijela priča ovisi o načinu implementacije. Naravno da su uredbe potrebne, naravno da je jedan sustav osmišljen potreban i u RH i da je to u korist hrvatskih građana. No ako se neće provoditi na način kao što je zamišljeno onda imamo veliki problem, ali tu već govorimo o nečem drugome. Tu ne govorimo o Državnom inspektoratu kao instituciji nego možemo govoriti o osobama koje ga vode. Ali s druge strane ovaj sabor je taj koji ga je izabrao i koji ga može smijeniti. Prema tome to gospođa državna tajnica sigurno nije, a na nama je da onda pokrenemo takav postupak ako mislimo da treba. Predstavnik Vlade je tu, tako je. U svakom slučaju ono što je važno da bi se ostvarila prava građana potrebno je i učinkovito funkcioniranje zajedničkog europskog tržišta. E ovo je jedan od elemenata kako ga pokušavamo učiniti funkcionalnim s obzirom da ako ne uskladimo primjenu odnosno provedbu na jednak način u svim državama članicama dobit ćemo jedno fragmentirano tržište koje neće ostvariti ono zbog čega EU postoji, a kako je u stvari i nastala s obzirom da je nastala europska ekonomska zajednica. Nefunkcioniranje provedbe ovakvih uredbi uništava definitivno povjerenje potrošača što sigurno nije dobro niti zdravo za hrvatski biznis, ali ni za europski biznis u cjelini. Nepoštivanje i neprovedba ovakvih uredbi koje se zalažu za zaštitu potrošača sigurno potiče i debatu o svrsi same EU jer upravo njezina svrha je osigurati jednaka prava, uključujući ekonomska prava i zaštitu potrošača svih državljana EU. I zato funkcionalnost europskog tržišta, zajedničkog tržišta mora biti jedan od prioriteta. Posebice ako govorimo i o razvoju zajedničkog digitalnog tržišta. Mi znamo podatke koje trenutno imamo da 61% ljudi koji žive u EU se koriste internetom radi internetske kupovine. 61% je puno i važno za ekonomiju. No jednako tako imamo podatak da 38% tih istih ljudi ne želi kupovati izvan granica svoje države. E sad zašto ne žele kupovati? Očigledno su u strahu. U strahu su da neće ostvariti svoja temeljna prava. A koja su temeljna prava potrošača? Pa pravo na fer tretman. Dakle, da budeš jednako tretiran doma kao i u inozemstvu, pravo da ne budeš izvrgnut nepoštenim trgovačkim praksama i protiv njih se moramo svi jednako boriti i zato je jako važno da nadležne institucije za zaštitu potrošača koje su u zakonu navedene razmjenjuju podatke, razmjenjuju informacije, razmjenjuju dokaze o kršenju nepoštenih, o kršenju ovih uredbi odnosno o nepoštenim trgovačkim praksama upravo da bi se one spriječile. Naravno da želimo osigurati da i proizvodi koji se prodaju diljem EU, pa tako dolaze na hrvatsko tržište budu ujednačene kvalitete, ujednačenih standarda, pa i cijene. Jel ukoliko to nije tako onda imamo građane naravno prve i druge kategorije. No, ono što je pravo svih potrošača je pravo na naknadu štete. U slučaju da su njihova potraživanja odnosno prava prekršena, da su propisi koji im garantiraju ekonomska prava prekršeni, oni imaju pravo na naknadu štete i to se jednostavno mora osigurati. Ukoliko toga nema onda nema ni povjerenja u sustav, nemaju povjerenja u zaštitu, zaštitu prava građana. I naravno da treba spriječiti i onakve prakse nepoštene također koje pojedini poduzetnici primjenjuju da eksploatirajući zakonske praznine u određenim državama članicama premještaju svoj biznis iz jedne u drugu kako bi uspjeli zavarati potrošače i ostvariti profit. I onda ispada ja je jedino profitabilno poslovanje ili najprofitabilnije ono koje uključuje nepoštene trgovačke prakse. E da tome ne bi bilo tako potrebna je suradnja između nadležnih tijela i ova uredba koju pretačemo u našem zakonodavstvo upravo nam to donosi i zato mislim da je izuzetno važna. No ono što mi se čini još uvijek malo nejasnim, to je taj čl. 5.u kojem su pobrojana državna tijela koja su nadležna za provedbu ove uredbe odnosno zakona, a u kojem nije navedeno i Ministarstvo gospodarstva. Ja vidim da je ono navedeno kao tijelo nadležno za izdavanje vanjskih upozorenja drugim tijelima, ali to je samo jedan segment. Šta je sa svim ostalim dijelovima koji su navedeni u ovom prijedlogu zakona? Zar Ministarstvo gospodarstva stvarno nema niti jedan segment nadležnosti da ne bi bilo navedeno u čl. 5. Razumijem da je navedeno u ovim drugim člancima, ali čl. 5. me je tako jednostavno malo zainteresirao, posebice što je i odjel za europski potrošački centar ili Europski potrošački centar unutar Ministarstva gospodarstva što mi se čini jedan vrlo važan, ne znam koliko naši građani znaju o njemu, posebice o onom mogućnosti brzog rješavanja sporova koji ide preko Interneta i vrlo jednostavno, vrlo usef frindly i trebali bi sigurno popularizirati maksimalno jel evo pretpostavljam da kolega Bulj to ne zna i zato mu sve to skupa nema smisla jel. Da bi to stvarno imalo smisla građani se moraju upoznati sa rješenjima koja već postoje, koja funkcioniraju, ali nisu možda doprla do svakog građanina i to je loše. A da smo sa nepoštenim trgovačkim praksama svakodnevno živimo, evo ja sam se jučer uvjerio kada sam u jednom trgovačkom lancu koji objavljuje putem Interneta da ima akciju određenog proizvoda, ispostavilo se da tog proizvoda u tom dućanu nema i nije ni došao, znači nije prodan, nije ni došao, a da je očigledno bila da se dovuku u ovim trenucima korona krize kada nema baš puno potrošnje, ljudi u što većem broju u taj trgovački lanac. E onda te privuče jednom reklamom o nepostojećem proizvodu i ti naravno kupiš nešto drugo jel eto kada si već tamo da ne gubiš vrijeme da ne ideš pet puta u rukavicama i s maskom preko nosa. To su nepoštene trgovačke prakse s kojima se trebamo svi zajedno boriti jel one ili vraćaju povjerenje u institucije ili potpuno brišu povjerenje u institucije. Ali žalosno je da ono što nazivamo društveno odgovornim poslovanjem je sve manje prisutno i hrvatskom gospodarstvu i da se stvarno gledaju načini kako doći što brže i lakše do profita zanemarujući bilo kakve odgovorne etičke, prvenstveno norme poslovanja, a nepoštene trgovačke prakse time postaju vrlo zanimljive jer se kroz njih može zaraditi. Jednom kada se one zabrane kroz pravne propise onda više nisu zanimljive i jednostavno se napuštaju, traže se nove rupe u zakonu i taj mentalitet prijevarni samo prelazi i traži novu priliku. Mislim da ovakvim zakonima i propisima nećemo u potpunosti uspjeti zaustaviti nepoštene trgovačke prakse. Ono što bi trebalo stvarno uključiti je edukaciju, uključujući djecu kroz građanski odgoj da prijevarno nije ono čime trebamo dolaziti do koristi nego da se treba raditi na jedan drugačiji, pošteniji, etičkiji način. Prema tome, uz ovakve propise koji su sigurno potrebni, potrebno je uključiti i u obrazovne programe upravo značaj etičkog društveno odgovornog poslovanje koje se već u dječjoj dobi ustvari formira. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Goran Beus Richemebergh će govoriti ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Kao što reče kolega Klisović jedna od temeljni zadaća EU kao zajednice naroda i država je unificiranje prava, prije svega ekonomskih prava građana EU i postizanje normi koje će u stvarnome životu pružati sigurnost svim građanima EU, ne samo u zaštiti nego i u konzumaciji, dakle u pravu na konzumaciju svih mogućih usluga i roba koje ne samo da se proizvode u EU nego se njima trguje na njenom području. Dakle, EU je poduzela jako mnogo kroz nekoliko razina što uredbi, što drugih dokumenata kako bi osvijestila sve države članice da je zaštita prava potrošača jedna od najvažnijih u tom smislu kako bi se zaštitili građani od nepoštenih trgovačkih praksi i s druge strane kako bi im se omogućilo da što lakše i intenzivnije koriste sve mogućnosti koje im daje europsko zajedničko tržište. EU nikada nije zamislila da su države članice one koje su temeljni akteri ovoga procesa nego samo i isključivo oni koji provode odnosno nadziru provođenje standarda zaštite prava potrošača. Oni moraju svojim nacionalnim zakonodavstvom i praksama jamčiti da se opća priznata prava svugdje jednako koriste i da tamo gdje se krše se jednako efikasno suzbijaju prekršitelji na čitavom teritoriju EU. U ovoj relaciji EU, vlade i građani kao potrošači iznimno važna karika su sami potrošači jer cijela ova stvar i postoji zbog njih. Polazi se od činjenice koja se nažalost neće tako skoro promijeniti da su građani kao potrošači ne informirani o vlastitim pravima i o mogućnostima zaštite vlastitih prava. Zato se stimulira na sve moguće načine da se informiraju, educiraju i organiziraju. Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja koja ubija organiziranje potrošača i čini sve da do njega ne dođe. Zato je govoriti danas in favorem ovoga zakona od strane Ministarstva gospodarstva licemjerno i bezobrazno jer tri godine sustavno rade na uništenju sustava organizacija potrošača. Korona kriza pokazuje nekoliko važnih stvari i u ovoj temi. Događa se nešto čemu se nismo nadali tako brzo, znali smo, mogli smo anticipirati da će taj proces ići u tom pravcu, ali je činjenica da je ova kriza koja je ljude natjerala da ostanu kući u različitim aspektima, bez obzira da li rade od kuće ili moraju biti u izolaciji, samoizolaciji, karanteni ili se naprosto čuvati, dakle iz tog razloga digitalna komunikacija je postala primarna neovisno o tome da li se radi o komunikaciji građanina sa javnim sektorom, dakle državom, što je do jučer država govorila da je teško, komplicirano, da se ne može, a sad preko noći može jer se birokracija boji za vlastito zdravlje pa sada ne dozvoljava građanima da ulaze u zgrade gradskih i općinskih uprava i županijskih uprava nego ih napućuje da svoje probleme rješavaju online, a do jučer to nije moglo jer sada kada je njihovo zdravlje u pitanju onda sve može. Ali do jučer su se trudili na svemoguće načine ostati glavni akter u tom procesu kako bi pokazivali svoju važnost i činjenicu da se bez njih ne može i da ova zemlja ne može odrezati jednu trećinu birokracije, te jedne neradničke, uhljebničke mase koja je došla samo zbog toga na to mjesto gdje jest jer je otac, stric, kum, brat ili sestra nekoga znao ili su imali određenu stranačku iskaznicu. Sad odjednom se pokazuje da jedna trećina ljudi u javnim službama i u državi, ja ću reći i u ovom Saboru i u državnim agendcijama, u županijskim, općinskim gradskim upravama da sutra ne dođe na posao, kao što ne dolazi na posao zbog ove krize, niko živ to ne bi primijetio jer ona ne proizvodi nikakvu novu vrijednost u smislu davanja usluge. Druga stvar koju smo otkrili u korona krizi je da možemo kupovati online i stvari koje su nam do jučer bile potpuno nelogične. Zamislite zelenu salatu kupovati online, ajde nešto smo razgovarali i kupovali smo stvari koje se proizvode negdje drugdje, daleko u većim serijskim količinama pa je jeftinije, pa podrazumijeva da će i uz troškove prijevoza i dostave to biti jeftinije poput informatičke opreme ili bilo čega, čak i odjeće, modnih detalja, parfema svega, sad odjednom možemo kupiti i jaje. Sjajna stvar, to je naravno jedna prisilna edukacija nas kao potrošača šta sve možemo i šta smo mogli jučer da je to tržište bilo dovoljno razvijeno. Koliko je našoj Vladi stalo da se ove stvari reguliraju na vrijeme i kvalitetno govori sama činjenica da je ova uredba donesena u prosincu 2017., a mi smo u prvom čitanju ovaj zakon koji je prati imali u veljači ove godine, iako je uredba stupila na snagu još u siječnju. Dakle, požurili ste se polako to je čudo jedno i baš vam hvala što ste tako up to date. U centar pažnje stavljamo Državni inspektorat, dakle jednu instituciju koja je trebala štititi i koja treba štititi interese građana na jedan normalan, kulturan, demokratski način, ali jednako tako koja je morala i mora služiti kao servis preko kojega će se educirati, upozoravati, ispravljati loše prakse i kod onih koji su mali, nemaju dovoljno kapaciteta da prate sve promjene propisa ili nemaju znanja i vještine za to, ali zato mora postojati taj servis koji će im ukazati ne te mogućnosti odnosno potrebe. Državni inspektorat se sada pretvorio u nekakvu babarogu koja služi zapravo za zastrašivanje ljudi. To nije i ne smije biti njegova uloga, nikada pa ni u diktaturama. Da se vratim na onu tezu o uništavanju udruga potrošača. Nominalno ima ih više od stotinu, kaže ministarstvo 30 ih je živo, sredstva namijenjena za rad udruga, za njihov rad sa potrošačima u tri godine smanjena su za tri i pol puta sa 2 milijuna na nešto više od 600 tisuća i to samo isključivo za edukaciju njih kao udruga, dakle bez ikakvih mogućnosti da one dalje transferiraju svoje znanje prema potrošačima. Rekli smo, da imamo novi portal, imamo besplatni telefon. Besplatni je od kada smo mi ovdje vrištali da nije normalno da se naplaćuje usluga poziva na taj telefon, ali taj telefon i dalje radi samo isključivo od 10 do 14 sati, a što se portala tiče, na njemu je priručnik iz kojega bi mi morali saznati sve o svojim pravima koji nije apdejtirano od 2015.godine. Još jedno pitanje. Jeli država ikad išta napravila da ustanovi koja je razlika u kvaliteti proizvoda koji se prodaju ovdje u Slovačkoj, Francuskoj ili Portugalu? Nije. Zastupnici u Europskom parlamentu su morali potegnuti to pitanje, angažirati neovisne laboratorije i napraviti analizu da bi dokazali da izvjesni proizvod a, b ili c od tri različita proizvođača nisu jednaka u Portugalu, Njemačkoj i Hrvatskoj ili Slovačkoj. To naša država nikad nije napravila, ona ne zna što to znači zapravo raditi u korist vlastitih građana odnosno potrošača. Zašto ne? Šta smo napravili sada u jeku ove krize kada recimo u situaciji divljanja cijena zaštitnih sredstava? Imamo situaciju sa dezinficijensima, rukavicama, maskama jesmo li čuli išta o tome osim možda jedne jedine vijesti da je netko odgovarao za to? Kako je moguće da je litra dezinficijensa skuplja od litre viskija? Jel to ima veze s mozgom? Kako je moguće da stvari koje se proizvode i u konačnici koštaju jednu lipu kod nas koštaju 60? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Dakle to je posao države. Nećemo vam dati bjanko potporu [[Upadica: Vrijeme.]] ovo je zakon koji prati uredbu pa ga naravno podržavamo, ali znamo isto tako kako radite svoj posao na način koji nije dobar. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je pojedinačna, uvaženi zastupnik Saša Đujić, njega nema, gubi pravo. Slijedeća rasprava je Irena, uvažena zastupnica Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Državna tajnice, kolegice i kolege reći ću ukratko što je najvažnije vezano za ovaj zakon, a u ovom zakonu naglasak je prije svega na on line potrošačima i njihovu zaštitu i to na međunarodnu on line kupnju. Znamo da je svako od nas u današnje vrijeme potrošač, kad govorimo u kontekstu ovog zakona onda starije generacije, naše bake i djedovi većinom nisu on line potrošači odnosno ne participiraju u internetskoj kupnji, čast izuzecima jer uvijek ima izuzetaka, to su obično mlađe generacije no baš svi smo potrošači i svi ovisimo o onome što nam se nudi na tržištu i ovdje ne treba raditi distinkciju između on line potrošača i standardnog potrošača, dakle na standardnom tržištu, jer zapravo treba napraviti znak jednakosti i to je i cilj i instrumenata EU i regulativa, a i cilj ovog zakona. Obveza svake države članice trebala bi biti zapravo i ponaosob što i jest u ovom slučaju kao što je obveza i EU, pomoći međusobnom umrežavanju država članica, naravno Hrvatska je ovdje također participira i pomoću uvođenju jedinstvenih standarda da se ne dogodi da u jednoj državi vrijede jedni standardi, pa kad govorimo ne samo o on line potrošačima i o on line trgovini nego i o standardnoj trgovini, a u drugoj državi da vrijede druga pravila. Isto tako zajednička tijela su bitna, prije svega na otkrivanju prijevara, internetskih prijevara koje rapidno rastu, naročito u današnje vrijeme. I isto tako je bitna prevencija. Dakle, prevencije nema bez suradnje zajedničkih tijela. Što je bolja suradnja zajedničkih tijela na razini EU između država članica to je bolja prevencija. I to ne samo kad je riječ o on line trgovine nego općenito u suzbijanju i kriminaliteta i trgovine narkoticima i drogom i alkoholom i svim ostalim krivičnim djelima. Dakle, smisao ovog zakona je prije svega ovo što sam rekla, pomoći međusobno državama članica, uvesti jedinstvene standarde. Kao što svaki državljanin RH ima pravo na slobodu i zabranjen je prisilni i obavezni rad tako svaki državljanin RH mora imati pravo na zaštitu prilikom on line kupnje kao potrošač na on line tržištu i to bi trebao biti smisao ovog zakona. Ne vidim da bi ovaj zakon po ičemu bio u tom smislu sporan, on donosi zapravo mnoge benefite. Jedino što ovdje može biti sporno da tempo donošenja zakona ne prati tempo internetske tehnologije odnosno donošenja novih alata. Znači ne možemo očekivati da se zakon mijenja na tjednoj razini, a upravo se na tjednoj razini razvijaju novi internetski alati, nove on line tehnologije, koje jedan dio njih služi i zapravo za malverzacije, za krivotvorenje i za prevaru kupaca na on line tržištu. I to je doslovce na tjednoj razini, a isto tako na tjednoj razini mi ne donosimo nove zakone koji služe preveniranju ovih pojavnosti i nemoguće ih je, dakle hoću reći da je brži razvoj prijevara globalno, ne govorim ovdje o Hrvatskoj, govorim o globalnom internetskom tržištu nego što naše zakonodavstvo, ne samo naše nego globalno zakonodavstvo ako gledamo i države članice dakle prati ovaj razvoj. Uvijek je nažalost tako da najprije netko mora biti prevaren, to je gotovo postalo već pravilo u svijetu, da bi se onda razvila neka nova tehnologija i neka bolja regulativa i to bi evo bio i ovdje slučaj i razumljivo je da internetski svijet posjeduje mnoge svoje mračne strane i mnogi ljudi zapravo rade u interesu toga da što više nas kao internetskih potrošača bude prevareno. S druge strane postoje odgovorni članovi društva, postoje razne agencije i institucije i zakonodavstvo unutar država članica koji rade na tome da se to prevenira. Ako mi kao potrošači ne reagiramo i ne participiramo u našim pravima onda smo si donekle i sami krivi zašto to ne učinimo, onda su zakoni besmisleni. Dakle, trebamo koristiti svoja prava koja nam omogućuju zakoni koji pokrivaju domenu zaštite potrošača, a ovaj zakon je jedan od takvih instrumenata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Evo, u ime predlagatelja uvažena državna tajnica Nataša Mikuš Žigman.
Hvala lijepo. Evo, zaključno bih željela zahvaliti cijenjenoj zastupnici, cijenjenim zastupnicima na svim iznesenim primjedbama, na mišljenjima koje ste dali po pitanju konačnog prijedloga ovog zakona i osvrnuti se na nekoliko elemenata koji su bili izneseni, a koji su vezani uz sadržaj samog propisa koji predlažemo za donošenje. Jedna od tih tema je bila članak 5. Odnosno Ministarstvo gospodarstva kao tijelo koje nije izrijekom navedeno u tom članku. Naime, ministarstvo je kao što znate dakle tijelo koje se bavi politikom zaštite potrošača, koje koordinira dakle ostala tijela koja su sektorski nadležna za pojedine segmente potrošača kao što je recimo Ministarstvo poljoprivrede u segmentu hrane ili ministarstvo nadležno za telekomunikacije i HAKOM u segmentu telekomunikacija, dakle mi smo ti koji predlažemo propise koji se brinu o informiranju potrošača, o njihovim pravima, koordiniramo rad sa udrugama, a do trenutka dok Državni inspektorat nije bio izdvojen iz sastava ministarstva naravno smo bili zaduženi i za samu provedbu odnosno nadzor nad provedbom propisa, a s obzirom da je to sada Državni inspektorat RH to je ustvari razlog zašto se Državni inspektorat prema ovom propisu dakle ima nadležnost upravo za nadzor nad provedbom i za postupanje ustvari onda u okviru tih svojih nadležnosti. Nadalje, bilo je pitanje oko telekoma, teleoperatera. Željela bih podsjetiti da smo izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača koje su stupile na snagu u kolovozu 2019. g. upravo unaprijedili sustav zaštite potrošača na način da kod sklapanja ugovora na daljinu, naime, prema prethodnom propisu je bilo moguće da se putem telefonskog razgovora sklopi ugovor o telekomunikacijskim uslugama, međutim upravo izmjenama tog Zakona smo onemogućili dakle da dolazi do toga da se u jednom telefonskom razgovoru, osobito sa osobama koje nisu nužno bile upućene u tu mogućnost da telefonom sklope ugovor, dakle, od 1. kolovoza za sve ugovore o uslugama koje se sklapaju putem telefona, trgovac je dužan potrošaču dati, dostaviti ponudu na trajnom mediju, dakle iz kojeg je onda razvidno koji je trenutak upravo zaprimanja te ponude za sklapanje ugovora i taj se ugovor smatra sklopljenim tek u trenutku kada potrošač prihvati i daje svoju suglasnost na sklapanje takvog ugovora, čime su ustvari potrošači u dijelu telekomunikacijskih usluga zaštićeniji u odnosu na razdoblje koje prethodi donošenju izmjena tog propisa. U okviru nadležnosti ministarstva, s obzirom da je bilo dosta riječi o informiranju, o radu sa udrugama odnosno sa savjetovalištima, o tome kako je smanjena financijska potpora samom radu savjetovališta, evo, ja bih samo željela istaći kako je dakle tijekom 2019. su raspisana dakle dva natječaja upravo za podršku radu udrugama za zaštitu potrošača, onima naravno koje su aktivne i koje rade u tom segmentu, nema ih, ima puno više onih koje su registrirane od udruga koje su zaista aktivne, dodijeljena su sredstva za 12 projekata koje su trenutno u provedbi. Ukupan iznos je nešto manje od milijun kuna, dakle ne 600 tisuća nego više od toga. Nažalost, s obzirom na situaciju sa epidemijom COVID-19, mi smo određena sredstva koja su bila namijenjena za daljnje natječaje, eto, morali sada usmjeriti ustvari na saniranje posljedica koje su uzrokovane ovom bolešću, ali naravno, imamo namjeru i nadalje poticati rad udruga za zaštitu potrošača, a po pitanju samih savjetovališta, moram reći da je anketa koju smo proveli na 1000 ispitanika pokazala da, 1,7% ispitanika je ustvari koristilo usluge tih savjetovališta te se iz tog razloga ministarstvo odlučilo na drugačiji mehanizam financiranja udruga za zaštitu potrošača i upravo kroz ove natječaje koje sam prethodno spomenula, radi sa udrugama na način da se financiraju njihovi konkretni projekti, a puno od tih projekata upravo se financira u segmentu pametnih odnosno novih tehnologija odnosno digitalnog i internetskog, i digitalne i internetske trgovine, što je ustvari na tragu ove teme o kojoj i danas govorimo. Sa udrugama smo do sada, odnosno tijekom '19. g. održali i 6 ciklusa edukacija kako bismo predstavnike odnosno članove udruga, na što je bolji mogući način savjetovali i informirali o pojedinim propisima koji se odnose na potrošačka prava. Također smo uspostavili i sustav pohađanja stručnog ispita kako bi ustvari oni ljudi koji onda rade dalje sa našim građanima kao potrošačima i koji im daju savjete, bili certificirani i dostatno educirani upravo za pružanje takvih savjeta koji naravno, naši potrošači odnosno građani od njih očekuju. Po pitanju ostalih aktivnosti koje provodi ministarstvo, evo željela bih isto tako, reći da je internetska stranica koja je prethodno spomenuta, ažurirana i od 30. travnja prošle godine je dakle, ona uspostavljena kao centralni portal koji povezuje više od 30-tak institucija koje se ustvari bave zaštitom prava potrošača i na njoj se redovito objavljuju novosti, edukativne brošure i sve druge publikacije koje služe u svrhu zaštite odnosno informiranja naših građana kao potrošača. Mi smo svjesni toga da takve aktivnosti treba i pojačati i intenzivirati i naravno, namjera je nadalje kontinuirano na tome raditi, ali svakako mislim da je jedna od aktivnosti koju je ovo ministarstvo započelo i na čemu kontinuirano radi je upravo ta jača međuresorna suradnja između tijela koja sudjeluju u segmentu zaštite prava potrošača. Možda evo samo par brojki, kroz besplatni potrošački telefon koji imamo na raspolaganju za potrošače i koji da, otvoren je u vremenu od 10-14, tijekom '19. g. smo zaprimili 8900 poziva dakle na koje je odgovoreno. Kroz Centralni informacijski sustav za zaštitu potrošača je stiglo 2641 pritužba ili upita na koje je također su dakle naši građani primili odgovor ili su pritužbe proslijeđene prema nadležnim tijelima koja onda sankcioniraju odgovarajuće kršenje prava potrošača, a u kontekstu COVID krize smo evo, primili oko 600 upita građana, što putem telefona, što putem Centralnog informacijskog sustava. Mnogo od tih upita se doista odnosi na one teme koje ste istakli, dakle povećanje cijena zaštitnih maski ili dezinficijensa, otkazivanje turističkih paketa, aranžmana, prijevoza, itd., i u tom kontekstu bih željela napomenuti da je Vlada donijela Odluku o ograničenju cijena proizvoda koji su bitni za opskrbu našeg stanovništva kako prehrambenih proizvoda tako i medicinskih proizvoda na način da se cijene vraćaju na one koje su bile na snazi krajem siječnja ove godine i Državni inspektorat postupa po toj odluci na način da sankcionira one trgovce kod kojih je došlo do prekomjernog povećanja cijena, između ostalog i zaštitnih maski, dezinficijensa koji su važni za ovo razdoblje u kojem se sada nalazimo. Evo toliko u odgovoru na vaša cijenjena pitanja i primjedbe. I zaključno bih željela reći s obzirom evo vidim da zastupnik Bulj ima repliku, da doista predstavnici Vlade ne shvaćaju vaše primjedbe neozbiljno i bilo bi doista neozbiljno sa moje strane i vrlo neprofesionalno da se tome smiješim, tako da evo doista to nije slučaj pa pretpostavljam možda da ste i krivo vidjeli. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena predstavnice Vlade. Jedno pitanje, neću više ponavljati ono što sam govorio u ime kluba o nezaštićenosti potrošača i njihovih prava jel svi smo potrošači u RH to jednostavno ne funkcionira. Ja bih vam postavio pitanje o korona krizi znači u ovoj situaciji, imate li informaciju koliko je kažnjeno onih profitera koji su sa 0,50 lipa poskupili recimo zaštitne maske za 30 puta, 50 puta, 100 puta, imate li vi možda nekakve informacije jel to je bilo klasično profiterstvo, to je bilo katastrofalno da odjednom skoče ne 100%, ne 200% jel to nije tržište na osnovu nego je to bila kriza. Koliko imate na primjeru evo ovome maski, zaštitnih odijela, rukavica, imate li da je neko kažnjen na tom profitu koji je on dobio u ovoj krizi gdje je cijeli narod pod stresom? Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Ja nemam brojke kod sebe s obzirom da inspektorat ustvari postupa po tom propisu i sankcionira trgovce koji su povećali cijene marže. Ono što znamo da se na tržištu doista dogodilo je da je došlo do povećanja cijena, nekada i do više stotina postotaka u odnosu na onu originalnu cijenu i ono što znamo da je inspektorat postupio na način da je takve trgovce sankcionirao. Broju doista ne znam, nemam kod sebe.
Hvala. Evo sa ovim zaključujemo raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Slijedeće je izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa zaštite potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 2006/2004, drugo čitanje, P.Z.E. br. 844, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo, molim predstavnika predlagatelja se očituje o podnesenim zahtjevima, uvažena državna tajnica Nataša Mikuš Žigman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. amandman se djelomično prihvaća na način da formulacija iz čl. 18. koja glasi: „ali se može pokrenuti upravni spor ukoliko nije drugačije propisano odredbama zakona kojim se uređuje postupanje nadležnog tijela“, dakle ta formulacije se zamjenjuje formulacijom koja glasi: „ali je osigurana sudska zaštita“. Navedena formulacija izmijenjena je iz razloga što se protiv određenih odluka nekih nadležnih tijela ne može pokrenuti upravni spor već se primjerice može pokrenuti parnični postupak radi čega je korištena dakle formulacija „sudska zaštita“ koja obuhvaća oba postupka, hvala lijepo.
Podnositelj amandmana, Odbor za zakonodavstvo.
Hvala potpredsjedniče, Prihvaćamo ovako izmijenjen amandman jer smo ga zajedno usuglasili, hvala.
Hvala.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12.prosinca 2017.o suradnji između nacionalnih tijela ugovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i ostavljanju izvan snage Uredbe EZ br. 2006/2004, drugo čitanje, P.Z.E. br. 844. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo koji je tijekom izjašnjavanja o amandmanima predlagatelj prihvatio u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj amandmana suglasio te je u izmijenjenom obliku postao sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Sada dajem na glasanje Konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 114 za, 2 suzdržana i 2 protiv donesen navedeni zakon.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog o dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju čl. 80. Ustava RH i čl. 60. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj prijedlog akta raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu je proveo i Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Željko Reiner, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, poštovana gospodo zastupnici jer gospođa nema više. Evo ja bih vrlo ukratko samo rekao nekoliko činjenica. Dakle, svi smo svjesni da se Hrvatska suočila sa epidemijom bolesti koja se zove covid-19 uzrokovanom virusom SARS-cov-2 i koja je naravno utjecala na sve aspekte života u Hrvatskoj pa tako i na rad Hrvatskog sabora gdje se on morao regulirati na drugačiji način nego što je to bilo do tada kako bi se zaštitilo zdravlje prvenstveno i životi saborskih zastupnika i svih ostalih koji sudjeluju u sjednicama HS-a, odborima itd. 19. ožujka ove godine održana je sjednica Predsjedništva HS-a sa svim klubovima zastupnika na kojoj je odlučeno o posebnom načinu rada na sjednicama HS-a kako bi se uskladio rad HS-a i sa preporukama Ministarstva zdravstva, Stožera civilne zaštite, a sve naravno još jednom ponavljam, u cilju zaštite zdravlja zastupnika i svih ostalih involviranih u rad plenarne sjednice i odbora od korona virusa. Na toj sjednici, da se malo podsjetimo, odlučeno je da će se rad Sabora nastaviti, da će svakog dana odraditi po dvije točke i da će biti iznošenje stajališta, ali da će kako bi se održala socijalna distanca, kako bi se spriječila ugroza zdravlja da će moći sudjelovati po dva zastupnika iz svakog kluba zastupnika i onda se dogodio potres, pa znate da smo se preselili u zgradu INA-e i radili neko vrijeme tamo. Onda je bila sjednica Predsjedništva održana 14. travnja na kojoj je odlučeno da ćemo još neko vrijeme, kada smo se preselili natrag u ove prostorije raditi po takvim spomenutim pravilima, ali da ćemo pristupiti promjeni Poslovnika kako bi se način rada HS-a uredio ipak na jedan ravnomjerniji način, tako da ne bi bila uravnilovka, da tako kažem, da svaki klub ima 2 člana samo, već da bi se napravio i nekakvi proporcionalni odnos. I onda je Predsjedništvo Hrvatskog sabora 23. travnja donijelo Zaključak kojim je utvrđen tekst kojim se predlaže dopuna Poslovnika kao osnovica za utvrđivanje prijedloga dopune i on je dostavljen Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Odbor je raspravio taj prijedlog, dane su određene primjedbe na njega i većina tih primjedbi je ugrađena u konačnu verziju oko koje je postignut, moram reći visoki stupanj suglasnosti. Tako da je konačni prijedlog koji ste dobili vezano uz ovu točku zapravo prihvaćen praktički jednoglasno odnosno sa samo 1 glasom protiv. Ono što je različito od načina kako smo do danas radili jest to da se primjenjuje onaj izračun koji se, ja ću jako pojednostaviti jer to je tu lijepo napisano pravničkim jezikom, ali ja ću pojednostaviti, onaj izračun o predstavnicima klubova kakav se primjenjuje već niz godina prigodom određivanja broja pitanja u aktualnom prijepodnevu. Oni zastupnici koji nisu članovi kluba zastupnika sukladno ovom prijedlogu za potrebe izračuna sve iznimno smatraju klubom zastupnika i onda se primjenjuje ta odredba na njih. Zastupnici nacionalnih manjina ostvaruju to pravo nazočnosti na sjednici sabora na jedan ili drugi način. Dakle, oni se moraju odlučiti da li će na način kao zastupnici kluba nacionalnih manjina ili će biti kao zastupnici nekog drugog kluba kojeg su članovi. Također ono što je vrlo važno, a to je da je omogućeno izmjenjivanje članova kluba zastupnika i time se zapravo omogućilo svima, svim zastupnicima doslovce 151 zastupniku da govore na sjednici sabora, naravno sukladno utvrđenom broju zastupnika koji u jednom trenutku, u istom trenutku mogu nazočiti na sjednici sabora vodeći računa o zaštiti zdravlja saborskih zastupnika. Evo, ja bih tu stao i čini mi se da sam sve ostalo je zapravo, se odnosi, je praktički jednako načinu rada koji smo imali od početka ove korona krize i sukladno odlukama, sukladno odlukama Predsjedništva Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Prava koja imaju saborski zastupnici, a i obaveze ne smijemo umanjivati. Bez obzira na socijalnu distancu i na način rasporeda unutar sabornice, svi zastupnici, današnja tehnologija uvaženi predlagatelj bi morali imati mogućnost da raspravljaju. Mi nemamo pravo oduzeti pravo onima koji nisu trenutno u dvorani, pravo rasprave. To je prvo, a oni koji ne mogu biti tu, zbog ili korone ili ne znam ili virusa treba omogućiti video, imamo ovde televizije, trebamo im omogućiti video linkove. Danas je nekakav trend postao da vladajući mogu u Slavoniji imati predizborne skupove s lažnim obećanjima, a ne moremo u isto vrijeme imati županijsku skupštinu u Splitu, to ne možemo imati nego nekakav mail pa odgovarajte, a ne moremo raspravljati nigdje. Znači jednostavno ne smijemo ovo pretvoriti u diktaturu, uz mjere da bude ovo demokracija. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče Bulj, pa ja sam upravo naglasio to da se ovim prijedlogom omogućuje govor svima, svih 151 zastupnik mogu sudjelovati u raspravama o svim točkama ako to žele. Prema tome, ja ne vidim u čemu je tu problem. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Reiner, nije mi jasno kako mogu svi zastupnici, ako u određenom trenutku ovdje u sabornici može biti prisutan određen broj zastupnika na izlaganje predstavnika Vlade ti zastupnici ne mogu dati repliku, dakle ne mogu sudjelovati u raspravi i ovaj vaš prijedlog je protuustavan. Ja znam da on odgovara dvjema najvećim strankama, ali on je protuustavan i ne mogu znači svi zastupnici sudjelovati u raspravi. Ne mogu kada tu dođe premijer, ne mogu kada tu dođe ministar Beroš, ne mogu postaviti pitanja dakle nisu svi zastupnici u jednakom položaju i ovo je protuustavan prijedlog.
Odgovor na repliku. Uvaženi zastupnik Reiner.
Pa ja ću očito morati ovaj radi jednog kluba zastupnika ponavljati istu stvar više puta, ali ovaj naravno da nije protuustavan i naravno da mogu sudjelovati. Upravo institucijom izmjene zastupnika, dakle mogu sudjelovati, ali u istom trenutku zbog zaštite zdravlja mi ne možemo svi biti ovdje. Što se tiče tehnologije, naravno teorijski je moguće da se održavaju video sastanci, međutim u konkretnom slučaju, a mi govorimo o konkretnom slučaju, o konkretnom saboru, o konkretnim mogućnostima, to u ovom času naprosto tehnološki nije moguće napraviti. Ja bi prvi bio za to da je to ovaj čas moguće napraviti, ali nije moguće ovaj čas napraviti. Prema tome, našli smo najbolji način da svih 151 zastupnika mogu sudjelovati u raspravi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Imam čitav niz primjedbi, prije svega ovo je ozbiljna redukcija prava saborskih zastupnika. Drugo, ovaj prijedlog nije usuglašen među klubovima zastupnika, on je iznjedren na užem predsjedništvu, on nije ni poslan klubovima, on je finaliziran na Odboru za Ustav gdje nisu predstavnici svih klubova. Nismo imali mogućnost govoriti o tome na pravi način. Drugo, što ćemo kada je klub predlagatelj? Dakle samo jedna osoba može govoriti u ime predlagatelja, nitko ne može diskutirati u ime toga, dakle predlagatelj ne smije napuštati sjednicu dok god je predlagatelj, dakle to je prva stvar. Druga stvar, izvjestitelji radnih tijela nemaju pravo biti u sabornici zbog ove kvote, zato što je iz njihove stranke već unutra, a mogućnost izvjestitelja radnog tijela da nešto kaže postoji po Poslovniku ona se ne smije uskratiti. I nadalje, zašto boljom organizacijom niste ovdje stavili još 8 stolaca bez ikakvih problema se može, izračunajte udaljenost od dva metra se poštivala da obadva kluba i SDP-a i HDZ-a dobiju još po 4 mjesta i nema nikakvih problema. Zašto gore nije jedan mikrofon da gore još može 10 ljudi sjediti? To nije tehnološki veliki izazov, to se riječi za 20 minuta.
Hvala. Odgovor na repliku.
Ja bih samo odgovorio, zanimljivo je kako do sada nikog nije smetalo kada su smjela biti dva zastupnika od klubova, a sada kada mogu više zastupnika, svi se mogu izmijeniti, sad to najedanputa postaje problem. Vrlo zanimljivo. Očito se radi o nekim drugim stvarima, a ne o onome kako se izriče.
Hvala. Zadnja replika, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Prijedlog koji je usvojen na Odboru za Ustav je popravljeni prijedlog Predsjedništva Sabora i otklonio je dio primjedbi koje su naše kolege iz opozicije rekli. Ali točno je da u odnosu na sadašnje stanje ovaj prijedlog i to vrlo opravdano i ispravno odgovara dva najveća kluba zato šta je ograničenje koje je imao klub SDP-a samo 2 od 29 zastupnika, bilo nerazmjerno. Sada ćemo imati 6 ili 7 koliko se izračuna i u tom smislu je to pravedniji prijedlog i zato smo ga podržali. O ostalim primjedbama s kojima se ja djelomično slažem ću reć nešto u pojedinačnoj raspravi. Hvala.
Hvala. Želi li izvjestiteljica Odbora za zakonodavstvo uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi se prijavio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Grmoja Nikola. Izvolite.
Da li smo već počeli raditi po novom Poslovniku ili se držimo starih pravila s obzirom da su trojica kolega iz HDZ-a ovdje?
Ne. Ovdje je predstavnik Odbora za Ustav, Poslovnik, a on je predlagatelj. Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče. Dakle, ne slažem se sa izlaganjem potpredsjednika Reinera koji tvrdi da u ovom trenutku tehnološki nije moguće uključiti putem video linka u raspravu ovdje u HS-u bilo kojeg zastupnika koji ili zbog starosti se boji ovdje doći sudjelovati u raspravi, zbog opasnosti od korona virusa, možda zbog lošijeg zdravstvenog stanja, to je u ovom trenutku sutra navečer moguće ovdje implementirati dakle putem ovih televizija da se svatko javi, ne samo da se javi i da ima raspravu u ime kluba nego da čak da repliku i nakon izlaganja da ga se uključi po redu točno kada se javio za repliku. To je moguće sutra. Evo dao sam moguće možda već ujutro, ali je do večeri moguće implementirati ovdje. Dakle tehnološki nema nikakvih problema, ima raznih aplikacija od Zoom-a pa nadalje to je sasvim moguće. Dakle nemojte obmanjivati javnost da je to nemoguće, to je moguće, sada je pitanje političke volje želite li vi to implementirati ili ne želite. Ja sam ovdje jednom prigodom tražio da se pusti tijekom moje rasprave ovdje u ime kluba slobodnog govora, da se pusti preko ove televizije jedan video klip koji objašnjava našu reformu javne uprave. Nije mi bilo dopušteno od strane tajnika Sabora, to je samo pitanje političke volje. Tu nikakvih problema nema da se to pusti. Uostalom ovdje je premijer RH Tihomir Orešković imao PowerPoint prezentaciju, ako se sjećate pa su ga neki čak ismijavali iako je to uobičajen način za bilo koju prezentaciju ako govorimo o državnom proračunu potpuno opravdano i sasvim u redu. Dakle, to je moguće, pitanje je političke volje. Dakle, ja sam mislio pročitati ovdje primjedbe koje je naš član Odbora za Ustav, Poslovnik dao, neke primjedbe su koliko sam shvatio prihvaćene, sad ne znam što je sve prihvaćeno, ali ono što svakako nije dobro, nije dobro da svi zastupnici nemaju jednaka prava. Vi kažete, mi ćemo se moći rotirati, ali to će značiti da će kolega Bulj morati dati repliku, na brzinu izaći, a ja ću morati trčati da uđem da bi replicirao premijeru. Zašto ja ne bih mogao biti u drugoj dvorani ili bilo gdje, prijaviti se za repliku i možda video linkom se javiti, a posebno evo naša zastupnica Ines Strenja koja je u lošijem zdravstvenom stanju u strahu je da možda ne uhvati zarazu, zašto se ona ne bi i to kao predsjednica Odbor za zdravstvo po nekim pitanjima ovdje ne bi mogla uključiti i održati raspravu u ime kluba, čak i replicirati ili bilo što drugo. Dakle nikakvih tehnoloških i tehničkih prepreka nema za to, pitanje je samo vaše političke volje. To isto kao što tvrdite cijelo vrijeme da nije moguće implementirati elektroničko ili dopisno glasovanje. Moguće je, istina je da je elektroničko glasovanje ima jedna zemlja EU i da je to nešto što je tehnološka novost, ali dopisno glasovanje imaju sve. Bavarska je sada provela lokalne izbore isključivo dopisnim glasovanjem. Znači ona je uvijek imala mogućnost dopisnog glasovanja, sad je bilo moguće glasati samo dopisnim putem, niste mogli doći na biračko mjesto. A vi ćete tvrditi cijelo vrijeme da to nije moguće, a moguće je. Drugo je to što vi nemate političke volje to provesti i što ćete napraviti? Kao što ovdje nas zastupnike stavljate u nejednak položaj, tako ćete isto starije, bolesne, cijelo vrijeme ste im govorili budite u kućama, ostanite kući, sad ćete ih zvati na biračka mjesta. Čekajte u redovima, namažite se kremom, bit će 7. mj., namažite se kremom, u bikinijima i čekajte u redu da uđete na biračko mjesto da glasujete i riskirat ćete njihovo zdravlje. To će, kažete vi se bojite, ma ne bojimo se izbora, ja priželjkujem izbore odmah sada, znači izbori su što prije potrebni, ali vi ste ti koji ste nas sve plašili, vi ste nas plašili cijelo ovo vrijeme, ne smijete iz kuća izlaziti, sve zatvori, stroga karantena, oh, dobre ankete, ajmo na izbore odmah, ajmo na izbore i to u 7. mj. A podsjetiti ću vas ovdje, iako je politički pragmatično MOST-u bilo nakon što ste srušili premijera Oreškovića, odmah ići na izbore, imali smo sastanak kluba, prof. Podolnjak je rekao, nijedna demokratska zemlja ne ide na izbore u ljeto i ne smijemo to učiniti iako je to za nas politički pragmatično. I to je vama odgovaralo, ali mi nismo gledali svoj rejting, nego smo gledali što je bolje za mladu hrvatsku demokraciju, ali vi konstantno idete protiv demokratskih, demokratskih uzusa, idete, idete, znači protiv onoga što je zapravo ustavno pravo i zastupnika i hrvatskog naroda. Ima moj kolega Bulj nešto reći, nije danas rekao sve što misli.
Mislim da je, šteta što je kolega Grmoja prekinuo kad je ovako dobro krenulo, u biti sitio se, tj. usporedio je brojne situacije gdje se može tehnologija upotrijebiti i di bi bio red da se upotrijebi kad se sad evo, vidimo da se da javna uprava, sve se može internetom, tako se može i na ovaj način omogućiti našim zastupnicima koji su znači u ugroženim skupinama ili koji nemaju mogućnosti, da se omogući video-linkom ovdje javljanje, repliciranje i ja mislim da bi to vrlo bio značajan pomak jer saborski zastupnik ima i ustavnu obavezu, Sabor i prema građanima obavezu da bude aktivan, da se javlja i da obavlja sve obaveze, međutim mi smo mu zbog socijalne distance ili fizičke distance onemogućili zastupnicima da mogu sudjelovati. Mi moramo iskoristiti te instrumente, međutim, i ja bih također, sitio se, nije ovo prvi udar na Poslovnik. Ovaj Sabor će biti zapamćen kao Sabor koji je smanjio prava govora saborskim zastupnicima, to je bilo u ožujku 2018., znači prošle su 2 godine. To je do tada bila najduža rasprava, trajala je cijeli dan i cijelu noć, tada je bilo, ako se možete sjetiti, kad su se ukinule određene stvari koje su imale prava zastupnici koje je birao narod da otvaraju određene teme kroz određene stanke ili kako se već to prije zvalo. Znači već jednom ste zastupnicima otuđili pravo bez da je bilo nekakva ugroza, nekakva kriza, nekakvo izvanredno stanje, znači jednostavno većina je tada, tj. obe stranke, čini mi se i HDZ i SDP ... [[Upadica se ne čuje.]] jeste probdjeli, ali se na kraju glasali mi se čini za taj prijedlog, ne mogu se, .../nerazumljivo/... ili niste, nešto ste bili ... [[Upadica se ne čuje.]] nekakva je kombinacija slična kao za Ustavni sud i HRT, bila je nekakva, Branko bi Bačić bolje mogao objasniti, kakva je bila tu igra odigrana ispod stola. Ali, uglavnom, probdjeli ste tu noć, sićam se da sam došao sa flasterima ovdje jer ste tili tu priču u biti, taj točku pokrenuti u pola noći. Ali, stvarno, mi smo na kraju mandata. Bez obzira kad će biti izbori, hoće li biti bikini izbori ili će biti u kupaćim izbori ili će biti, vjerojatno će biti bikini izbori, pa ćemo mi svi u bikinijima tamo na, čekati redove, bez obzira na koronu, sve će biti u redu. Naravno, u mojoj dolje županiji, izbornoj jedinici, čekat će kamioni, autobusi, šleperi, gonit će se birači na biračka mista i oni mrtvi i oni živi, to će takvo biti vrijeme, znači neće baš biti neka kriza u tom trenutku i neće baš svi umirati od korone, to, u tome će vremenu stati korona. Vjerujem da demokracija se ne smije bacati pod noge jer sloboda govora, što je u demokraciji, zašto se ljudi bore za slobodu? Za slobodu govora, slobodu dopisivanja, govora, iskazivanja različitih stavova, a ovaj Sabor nije najbolje napravio tako da za predsjedanja ovog g. Jandrokovića neće baš biti upamćen ovaj Sabor kao Sabor koji je bio za slobodu govora, a pokušalo nam je proturiti ovdje čak i nešto što je iz onih vremena totalitarnog komunističkog režima, to je elektronsko praćenje, tj. preko mobitela praćenje naših građana, to je u suradnji ja mislim da kolega Bačić isto to bolje obrazložio, valjda Kopal, Božinović ima iskustva iz bivšeg sustava, a Plenković je to prihvatio. Ja tim ljudima koji takve namjere imaju, ne vjerujem. Ne vjerujem. Smatram da u budućem mandatu će se vratiti prava govora saborskim zastupnicima jer ih je narod izabrao da o tome govore. Inače, trend je, evo županija Splitsko-dalmatinska je sutra, nemamo nikakvu raspravu, poslalo je mail, možete biti za ili protiv. A vrlo ključna pitanja imamo. Znači za ili protiv, znači tko, Mao Tse Tung bi zavidio na način, evo kolega Sanader je i predsjednik Kluba, ja sam ... [[Govornik se ne razumije.]] MOST-ovu, HDZ-u ja mislim da bi to Mao Tse Tung bi se zadivio na koji način želite da vam prođu točke koje uopće imaju nekakav značaj, niti su mjere niti išta, ali ima puno bitnijih rasprava o kojima se ne smije raspravljati ni postavljati pitanja. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Željko Reiner. Ispričavam se, dobro. Jeste vi mislili u ime predlagatelja ili? Jeste u ime predlagatelja vi htjeli? Izvolite, nećete. Odustajete? Dobro. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolege. Evo, ja bi samo kratko se osvrnula na sve što smo do sada čuli po prijedlogu dopuna Poslovnika. Ustvari mislim da bi mi svi skupa trebali biti zadovoljni jer je Sabor prilično se dobro snašao i organizirao u ovim uvjetima kakve nikad nismo imali i dobro smo funkcionirali u ovim uvjetima. Ono što moram istaknuti kao na neki način repliku, kolegama koji su ovdje rekli da eto, oni kojih u klubu ima manje će sad po novom prijedlogu imati manje zastupnika u Sabornici. Onda bi na taj način, kao što je rekao kolega Bauk, dvije najveće stranke i SDP i HDZ trebali biti nezadovoljni cijelo ovo vrijeme kako smo funkcionirali jer smo imali ustvari jednak broj zastupnika, po 2, svaki klub i na taj način možemo reći da smo mi cijelo ovo vrijeme bili na neki način oštećeni jer nas ima kao zastupnika u klubu najviše. Međutim, ja mislim da ovo nije vrijeme kad moramo na taj način razgovarati i ja sam prije svega bila uvjerena da se na predsjedništvu većinom postigao jedan dogovor o načinu kako ćemo raditi za vrijeme ovakovih situacija, a to sam promišljanje isto tako potvrdila jer je većina na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav prihvatila ovakav prijedlog. Naravno, govorimo, ovdje se govorilo od kolege Bulja i ne znam je li i kolega Grmoja, čini mi se govorio o demokraciji i kršenju prava. Demokracija je divna stvar. Kad govorimo o demokraciji, naravno da to podrazumijeva i različita mišljenja, mi se ne moramo u svemu slagati, ali isto tako, demokracija podrazumijeva i to, da svi moraju prihvatiti odluku većine i onaj dogovor koji je većina postigla, i ja mislim da je ovaj dogovor koji smo postigli oko dopuna Poslovnika za ovakove iznimne, izvanredne situacije kao što je ova uzrokovana koronavirusom, ipak primjeren ovoj situaciji. Mislim da je ovakav način rada kakav je predložen, dobar, dobro je da ćemo ga, prije svega, regulirati Poslovnikom, tako da ne bi bilo ubuduće nekakvih sporadičnih dovođenja u pitanje da li ovako ili onako, jer to je samo dogovor, nije utvrđeno Poslovnikom, kakvi smo prigode imali čuti od određenih zastupnika primjedbe i zato mislim da je dobro da to uredimo Poslovnikom. Ja ne bih govorila detaljno sve što je ovim dopunama predloženo jer je to rekao sam predlagatelj pa da se ne ponavljam, međutim, evo, želim još jednom reći da smatram da je ovaj prijedlog, ovakve zastupljenosti zastupnika od strane svih klubova, a i onih koji nisu u klubu, dobar i da će stvarno omogućiti da svi zajedno u ovakvim izvanrednim situacijama ipak radimo na demokratski način i da svatko od nas iznese i stajalište svog kluba, ali isto tako ima prigodu iskazati svoje osobno stajalište kao zastupnik. Evo, hvala lijepo. Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovakav prijedlog.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović u ime Kluba zastupnika Živog zida, njega nema. Gubi pravo. A u ime Kluba zastupnika SDP-a sljedeći govornik je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Činjenica jest da u Poslovniku o radu HS-a nisu postojale odredbe koje bi predviđale kako će Hrvatski sabor djelovati u situaciji epidemije, pandemije zarazne bolesti. Činjenica je. Za to snosimo odgovornost svi, ja osobno u vrijeme kad sam predlagao sadašnji tekst Poslovnika koji je kasnije mijenjan, nisam uopće razmišljao da bi se takva mogućnost mogla dogoditi. To je činjenica. Isto je tako činjenica da u situaciji kada se nepredviđene okolnosti dogode, mi moramo reagirati kako bi osigurali da se njihove posljedice, ako već ne spriječe, onda svedu na najmanju moguću mjeru. I kao da epidemija nije bila dovoljna, HS je, zgrada HS-a je stradala u potresu te osim što smo morali ograničiti broj ljudi koji se nalaze u sabornici, morali smo se zbog toga i seliti. Naravno, da smo na rješenje koje je bilo predloženo, koje je bilo usvojeno i u konačnici dogovoreno, imali primjedbi. Imali smo jer ono što nam se na prvi pogled činilo opravdanim, da svaki klub predstavljaju 2 zastupnika, u osnovi nije pravedno, a nije pravedno iz vrlo jednostavnog razloga. Jer ne odražava naprosto ne odražava izborni rezultat. U tom kontekstu mi iz Kluba zastupnika SDP-a pozdravljamo ove promjene. Prvo, zato što će uvažiti činjenicu izbornog rezultata, ali i drugo i jednako tako važno, zato što ćemo rad HS-a svesti u poslovničke okvire. A činjenica je od koje ne treba bježati, da do sada mi baš nismo radili po Poslovniku. Sada kada ovo usvojimo, kada ovo stupi na snagu, predsjedništvo HS-a će donijeti odluku o tome da su nastupile mjere svog kojih je potrebno rasprave provoditi u ovakvim, nazovimo ih ograničenim uvjetima i ponovno ćemo djelovati po Poslovniku. Da li je ovo u skladu sa Ustavom? Ja vjerujem da je, vjerujem da je jer će se svakom zastupniku omogućiti i drago mi je da je ta sugestija prihvaćena na sjednici Odbora za Ustav, makar ona bila putem e-maila jer će se svakom zastupniku omogućiti da sudjeluje u raspravi o svakoj točki dnevnog reda i to je izuzetno bitno jer svi smo ovdje jednaki, svi smo ovdje ravnopravni, mi svi moramo biti u istom položaju o određenim temama diskutirati. Međutim, isto tako u pravu je kolega Beus Richembergh. Namjerno sam intervenirao na situaciju gdje je kolega Reiner ovdje prisutan, iako su uz njega još dva člana Kluba zastupnika HDZ-a jer po pravilima, kako su predviđena u prijedlogu koje smo uputili u proceduru, takva situacija ne bi bila moguća. On bi se računao u kvotu. Ako bi ovdje bili svi drugi, nazovimo ih tako, dopušteni predstavnici Kluba zastupnika HDZ-a g. Reiner bi bio višak, a to je, složit ćete se, krivo. Zbog toga smo se evo, kolega Bauk i ja dogovorili i uputili smo na ovaj prijedlog jedan amandman koji bi se odnosio upravo na to. Da se zastupnici pojedinog kluba, ako su ovdje kao predlagatelji jer su sami predložili akt ili predstavnici predlagatelja, jer je klub zastupnika predložio akt ili neko radno tijelo HS-a, predložilo akt, ne bi se računali, isto kao što se ne računa npr. potpredsjednik ili predsjednik Sabora koji vodi sjednicu. Držim da za to imamo dovoljno prostora u dvorani jer ti zastupnici ne bi morali nužno sjediti na svojem mjestu koje sada nije poimenično određeno već bi mogli sjediti tamo gdje inače sjede predstavnici predlagatelja ako je to nužno zbog mjesta u dvorani. Ovdje ću završiti o ovom prijedlogu Poslovnika za kojeg, kao što sam rekao, će Klub zastupnika SDP-a glasati i podržati ga jer ga smatramo napretkom u odnosu na sadašnju praksu. I samo ću zamoliti da se jedna praksa promjeni, a to je rad odbora. Hrvatski sabor naravno, dok smo zasjedali u INA-inoj zgradi nije mogao osigurati rad odbora jer tamo naprosto za to nije bilo prostornih uvjeta. Međutim, sada kada smo se vratili u zgradu HS-a jasno je da ovdje, s jedne strane postoje dvorane u kojima se može osigurati zasjedanje odbora, a da time ne dovodimo u opasnost niti zastupnike koji će zasjedati niti stručne službe niti predstavnike medija, ako žele prisustvovati. A isto tako, ako za sjednicu HS-a kažete da ne postoje tehnički uvjeti da se ona održava video- konferencijom, onda to za sjednice odbora svakako postoji. Ako ni zbog čega drugoga, onda zato da osiguramo javnosti da vidi što se događa u zakonodavnom procesu, ali isto tako, zato što ja kao zastupnik vidim koliko mi je teško pripremiti se za pojedinu raspravu o pojedinoj točki dnevnog reda kada ne mogu prije sjednice razgovarati sa predstavnikom predlagatelja, što smo inače činili na sjednicama odbora. Evo, primjerice, danas kada smo raspravljali o interventnim mjerama u Ovršnom zakonu, ja vjerujem da bi odbor bio puno primjerenije mjesto da sa predstavnicima ministarstva govorimo o tome da li treba u zakonu pisati "predložiti otvaranje stečajnog postupka" ili "otvoriti stečajni postupak". I onda bi mogli raščistiti tu situaciju i vjerojatno zajedno doći do nekakvog rješenja koje bi bilo povoljno za sve. Odbori su važan dio zakonodavnog procesa. Svevši ih na e-mail prepisku, tu smo im ulogu oduzeli. Ponovit ću još jednom, podržavamo ovo, ali molimo da se od sljedećeg tjedna, apeliramo da se od sljedećeg tjedna rad Sabora ipak koliko-toliko unormali, barem u ovom dijelu koji se odnosi na rad odbora. Hvala lijepo.
Hvala. Evo u ime predlagatelja. .../nerazumljivo/... pa rekao sam u ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Reiner.
Poštovani g. potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice i kolege. Našao sam se ponukanim na ovo izlaganje kolege Grbina da kažem da se s njime slažem i da mislim da možemo napraviti sjednice odbora, ja mogu govoriti za Odbor za Ustav, ali čini mi se da je i većina ostalih odbora otprilike podjednake brojnosti, da nađemo modus takav da se održi socijalna distanca, dakle da budemo uistinu bar 2 metra jedni dalje od drugih, a da in vivo, da tako kažem, održimo te sjednice i ja mislim da postoje dvorane koje to omogućuju. Ali, nadovezujući se odmah na to, tu je bilo govora o stvarima koje su potpuno neusporedive. Pa mislim da je važno, ako ništa, onda zbog onih zapisa koji ostaju, uspoređivala se jedna prezentacija PowerPointom sa video-konferencijom između 151 čovjeka. To je uspoređivanje jabuka i biljarskih kugli. Jesu okrugli jedni i drugi, ali potpuno različita je tehnologija, potpuno je različit zapravo temelj takve komunikacije, ovo je jednosmjerna komunikacija, prikaz PowerPointa, dakle oni koji su to govorili, očito nemaju pojma što je PowerPoint, a što je video konferencija sa 151 sudionikom. Nije, ponavljam, isto video-konferencija sa 20-tak sudionika i sa 151 sudionikom. Međutim, ono što moram priznati mi je na neki način me uznemirilo i ražalostilo što sam ovdje čuo od jednog kolege, da je on rekao da on ne zna što je ugrađeno od primjedbi jednog člana odbora, ali je svejedno jako puno komentirao tekst pred sobom. Pa sad, imao je tekst tog člana odbora, znači očito tu uopće nije pročitao ovaj prijedlog Poslovnika o dopuni Poslovnika HS-a. I to je zapravo zabrinjavajuće da ljudi dođu ovdje, govore, a da uopće nisu pročitali tekst o kojim govore, a budući da ću iskoristiti još par sekundi samo, neću svo vrijeme, bilo je isto tako nekakvih priča, podsmjehivanja o tome ako, da se, ne znam, teorijski, očito oni bolje znaju nego drugi, vladajući, kad će biti izbori, ali u svakom slučaju, o nekim bikini izborima i ne znam čemu, želim samo podsjetiti, prije 4 godine su se predavali liste, čini mi se ili za Veli Gospu ili za sv. Roka, dakle ili 15.8. ili 16.8. su se predavale liste i u 9. mj. su bili izbori. Prema tome, bilo je ljeto i svejedno su se održavali izbori, nitko se tome nije čudio, prema tome, ja ne vidim zašto bi se tome uopće trebalo čuditi, a kad će biti izbori, da li će oni biti u 6., 7., 8., 9., 10. mj., to je teorijski je čak i 6. moguće, ali, ali to vjerojatno znaju bolje oni koji su govorili o tome nego li oni koji, koji bi o tom trebali odlučivati, a to je saborska većina. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Činjenica je da je ovo okolnost u kojoj nitko od nas nije htio biti, nitko od nas nije očekivao da će biti i činjenica jest da je zbog toga u vođenju postupaka i u mnogim situacijama bilo i određenih nesnalaženja, pa i traženja pravog puta. Meni je drago da sada sa izmjenama Poslovnika, ustvari pronalazimo taj pravi put i da ovako kroz jednu raspravu gdje ćemo svi zajedno probati naći zajednički jezik, definiramo u kom smjeru bi taj pravi put trebao biti. Održavanje sjednica odbora, kao što ste rekli, in vivo je definitivno ispravan korak. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Slušao sam vas u klubu i moram reći da mi nije baš ugodno reći da jedan akademik ništa ne razumije, ali vi zaista ništa ne razumijete. Ja nisam miješao kruške i jabuke, ja nisam PowerPoint prezentaciju uspoređivao sa velikim konferencijskim pozivom, nego sam govorio o političkoj volji. Kako ovaj HS nema volje se digitalizirati, a mi poštovani akademiče Reiner, ne bismo sve zastupnike uključili putem video-linka, pa to ne bi bila jedna masovna video-konferencija, kako vi tvrdite, nego bismo samo zastupnike koji ne mogu sudjelovati ovdje i biti fizički prisutni, a to su oni koji su stariji i to sam lijepo rekao, ali vi očito sjedite na ušima, uključili putem video-poziva. Nadam se da ste me sada razumjeli. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege. U svakom slučaju, mi mijenjamo Poslovnik iz razloga što su nastale izvanredne okolnosti uvjetovane svjetskom pandemijom i proglašenjem epidemije koronavirusa u Hrvatskoj. I to nas je kao parlament, s obzirom na mjere koje su propisane od strane Nacionalnog stožera, dovelo u situaciju da moramo promijeniti način rada, poštivati te mjere i na taj način prilagoditi rad Sabora tim novim okolnostima. U tom smislu je postojao dogovor koji je u najvećoj mjeri diskriminirao članove Kluba zastupnika HDZ-a, čemu se mi nismo ni bunili. Mi bismo kao klub i pri činjenici da nas ima 55 članova kluba, 55 članova kluba, bili bi i dalje nastavili, da nije predsjedavajući, bio da dolazi iz reda vladajućih ili iz redova oporbe, imao problema sa predstavnicima oporbe jer to što smo radili i postupali temeljem dogovora na razini predsjedništva Sabora, nije poslovnička odredba i s pravom je onda bilo tko mogao nastupati i tražiti povredu Poslovnika, na što nije imao se valjali odgovor. Prema tome, ovo držim da je u redu i da je jedino zakinuće, jedino zakinuće nekom saborskom zastupniku je u odnosu na postojeći Poslovnik, taj, što samo nema mogućnost davanja replike na izlaganje koje ima predlagatelj ili njegov kolega zastupnik u pojedinačnoj raspravi. Sve drugo što mu je bilo dostupno maloprije, to mu je, prije ove, ovih izvanrednih okolnosti, dostupno mu je i sada. No, mi držimo očito jako puno do replika, što je okej, legitimno, pozdravljam, ali bih ja naveo i činjenicu da brojni parlamenti, pa i europski parlamenti, ali brojni parlamenti u Europi, uopće nemaju institut replike niti mogućnost repliciranja kolegi zastupniku. Ovdje će tko god želi moći sudjelovati u raspravi, pojedinačnoj, a samo oni koji su trenutno u sabornici, neće moći replicirati, dok su vani, izvan sabornice. Druga stvar koju sam također, htio reći, a na okolnost održavanja izbora ljeti. Ja bih nas podsjetio, da je RH suverena i samostalna Hrvatska, održala 2. izbore 2. kolovoza. Po meni je 2. kolovoza prilično ljetna turistička sezona i kada je toplo i kako se ja ne sjećam, a sjećam se jer sam bio u toj kampanji, nismo na biračka mjesta dolazili u kupaćim gaćicama niti smo se mazali bilo kakvim kremama. Ne samo to nego HS radi do 15. srpnja, ja nisam vidio da su saborski zastupnici, a pogotovo kolege iz MOST-a niti jedan put došli u sabornicu u kupaćim gaćicama niti su se za to potrebno bili, mažu se ne znam kojim kremama i zaštitnim faktorima kako ne bi izgorili. Prema tome, druga stvar. Ne vidim u čemu je mjesec rujan manje ljeto nego mjesec lipanj, primjerice, jer kalendarski gledano, ljeto je u lipnju samo 10 dana, a u rujnu 23 dana. Prema tome, ako možemo održati 11. lipnja, 11. rujna izbore, za mene je to ljeto na isti način kao što je primjerice, 15., 18. srpnja ili 28. lipnja ili bilo koji, ili 20. rujna. Prema tome, ovdje se ne radi o činjenici da se izbori održe pod svaku cijenu nego da se izbori održe kad se za to steknu uvjeti, kako ne bismo došli u situaciju da ih doista ne možemo održati pa onda ući u jednu varijantu koju je doista Ustav i pretpostavio, mislim da je čl. 77. Ustava, ali to onda mijenja političku sliku u Hrvatskoj, i prilikom odlučivanja, prilikom predlaganja zakona, ja o tome bi mogao više, ali nemam dovoljno vremena. Prema tome, držim da je dobro zbog situacije koja će nastati u Hrvatskoj i u gospodarskom smislu i u društvenom smislu, nakon i kroz ovu godinu, da imamo Vladu koja će svoj legitimitet potvrditi na demokratskim izborima i koja će onda sa mjesec dana otklonom od izbora, demokratskih, višestranačkih izbora imati veći legitimitet za provoditi reforme i sve ono što je pred nama. Puno više nego što bi to imala Vlada koja je pri kraju mandata ili koja je možda i tehnička Vlada. Zato je dobro da se ti izbori održe, mi ne tražimo da se održe, a pogotovo da se ne održe u uvjetima koji nisu primjereni jednoj demokratskoj državi. Hvala.
Hvala. Imamo 3 replike. Prva uvaženi zastupnik Bauk. Povlači se. Druga je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, kolega Bačiću, kada sam govorio o izborima, ja nisam protiv izbora. Ja želim izbore što prije, ali želim dopisno, barem dopisno glasovanje. Ako već ne želite elektroničko, a mogli ste i to uvesti, a kada sam govorio o bikini izborima i tome kako će se ljudi mazati kremama, istina je, izlazili smo mi na izbore i prošli put u 9. mj., nije vruće kao u 7., ali je vruće i u 9. mj. Ali tada nije bilo, kolega Bačiću socijalne distance. Nisam ja bez veze rekao da će se ljudi mazati jer će biti redovi na biračkim mjestima jer ne mogu svi biti znači unutra i ne može biti gužva kakva je bila nego mora biti određeni razmak i ljudi će čekati dugo u 7. mj. da ostvare svoje biračko pravo. Čekat će stariji ljudi, kolega Bačiću, koji ste vi plašili cijelo ovo vrijeme, a sad ćete ih zvati na biračka mjesta, a ja kažem, uvedite dopisno glasovanje, hajmo na izbore sutra, što se mene tiče, idemo se sad raspustiti, evo, dižem ruku sad da se raspustimo, evo sada ovdje predložiti.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grmoja, ja mislim da vi jako dobro čujete, ali namjerno ne želite čuti pa odgovarate onako kako vama odgovara. Ja ne znam odakle je to u MOST-u, vama ili bilo kome drugome palo na pamet da će se izbori održavati za vrijeme nužnosti prvo mjera o socijalnoj distanci. Ja to nisam čuo da je to itko rekao. Ako ste vi čuli nekoga od vladajućih da je to rekao, onda okej, onda se ispričavam. Dakle, nitko, mi tvrdimo da će se izbori provesti kada se za to stvore epidemiološki uvjeti, što znači da će onda se propisati način provedbe tih izbora. I mislim da je u takvim uvjetima dobro organizirati i provesti izbore. A što se tiče ljetnog perioda, da, mi smo pravo ... [[Govornik se ne razumije.]] mi smo liste za parlamentarne izbore i kandidacijske liste predali, morali predati do 13. kolovoza, a kampanja je započela na sv. Roka 16. kolovoza 2016. g. usred ljeta.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, izbori su demokratski proces i tribalo bi se u biti, jer je prevaren narod, prije 3 godine je narod izvaran, jednostavno tom trgovačkom koalicijom koja je dovela Hrvatsku do toga da vi znate da je 6% BDP-a od naših iseljenih ljudi i svjedoci smo da 2/3 Hrvatske su prazne. Znači nije bio problem, izbori su već tribali biti, međutim, vi kažete kad ne bude, kad budu uvjeti, kad ne bude virus šetao, kad mu vi naredite jer imamo i sada za vrijeme virusa i neradnu nedjelju jer nedjeljom virus ne radi, on odmara nedjeljom, a mi tražimo da bude non-stop neradna nedjelja, to je puno korektnije prema virusu, da ne zna kad će banuti, ja mislim da bi bilo korektno da objasnite javnosti kako ćete vi znati, da se sad raspišu izbori u roku 60 dana će triba se provesti izbori, hoćete vi znati točno koji dan neće raditi izbori kao što znate da za vrijeme virusa, nedjeljom ne radi, virus ne radi nedjeljom. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Bulj, zahvaljujući toj koaliciji koju vi spominjete u Hrvatskoj je postignuta politička stabilnost u protekle 3 godine, ta je politička stabilnost producirala gospodarsku stabilnost, onda je to produciralo rast gospodarstva, rast BDP-a, smanjenje broja zaposlenih, povećanje broja zaposlenih, to je ... [[Govornik se ne razumije.]] suficit državnog proračuna, podizanje Hrvatske na visinu investicijskog rejtinga, smanjen je kamata, pa onda jasno i povećanje prihoda gospodarstvenika, povećanje plaća, mirovina, socijalnih davanja, itd., itd. Prema tome, vaš, vaš, vaša žalost zbog toga što je ta koalicija uspjela je jedna priča druga koju ja ne želim ovdje sada ponavljati, ali je ta koalicija je omogućila da se Hrvatska u ovoj teškoj krizi s obzirom da sredila svoje javne financije i osnažila se, može relativno bolje, nego što je to bilo kad je bila isto tako jedna kriza 2008. g. nositi, kažem, sa takvom krizom. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Kao što sam rekao u replici, ovaj prijedlog je popravljeni prijedlog predsjedništva Sabora i naš klub će ga podržati. Najveću kvalitetu u ovome prijedlogu vidimo u odnosu ne na sadašnji Poslovnik jer tehnički gledano, u odnosu na sadašnji Poslovnik, ovo je određeno reduciranje prava zastupnika, ali u odnosu na ono što se sad provodi, ovo je, barem za Klub SDP-a značajno olakšavanje normalnog rada u HS-u jer umjesto da imamo, čini mi se 6% zastupnika koji smiju nazočiti sjednici, za razliku recimo od, nekih drugih klubova gdje to može 66%, mi ćemo dobiti ravnopravno kao i svi drugi klubovi broj zastupnika da možemo sudjelovati u raspravi i ono što je što je ustvari jedino što nam je bilo značajno uskraćeno, mogućnost replike predstavniku predlagatelja što za oporbene zastupnike ipak puno značajnije nego za zastupnike vladajuće većine. U odnosu na to, doista dosadašnja situacija nama je bila potpuno neprihvatljiva i značajno nam je otežavala rad u HS-u do razine da smo razmišljali o tome da, ako se ovo nastavi, dođemo u dvoranu pa da nas moraju iznositi. Dakle bili smo spremni čak i incident napraviti da jednostavno ukažemo na tu nelogičnost, ali evo, na svu sreću ipak je situacija takva da ćemo moći normalno ili normalnije raditi u ovim okolnostima. Princip koji se ticao dakle određivanja broja zastupnika bit će kao i za aktualno prijepodne i nakon ovog popravka sa rotacijama, mogućnošću da u pojedinačnoj raspravi sudjeluju svi zastupnici, vodeći računa, naravno o broju predstavnika pojedinog kluba u trenutku u dvorani je to uklonilo i one primjedbe koje se tiču moguće neustavnosti prijedloga Poslovnika. Ono što je ponovno ipak dodaje jednu apsurdnost cjelokupnoj situaciji, nas je sada u dvorani četvero i kolega Reiner bi recimo bio 5., dakle nema nikakve epidemiološke ugroze kad bi došlo još 3 zastupnika nekog malog kluba, da nas bude u dvorani 7. Dakle bila je jedna apsurdna situacija tamo u INA-inoj zgradi da su jedino dvoje nazočnih u dvorani bili kolege Grbin i čini mi se da je bio Maras i ja nisam mogao ući u praznu dvoranu jer se ono negdje u samome kutu bili, to je za nas bilo malo apsurdno i na neki način i ponižavajuće. Čak sam razmišljao da upotrijebim riječ da smo sabornicu pretvorili u republičku konferenciju Socijalističkog saveza radnog naroda Hrvatske u kojem su sve onako grupacije bile zastupljene jednako bez obzira na podršku među građanima. Prema tome, samo zbog toga bi podržali ovaj prijedlog Poslovnika. Drugo, pretpostavljam da će nakon usvajanja i stupanja na snagu ovog Poslovnika predsjedništvo HS-a, kako mu to sada i ove odredbe nalažu, donijeti odluku o tome da se primjenjuje čl. 293.a. Ono što će naši predstavnici odnosno predstavnik u predsjedništvu Sabora tražiti da se iz tih mjera, dakle izuzme mogućnost pisanih sjednica radnih tijela jer nije epidemiološka situacija takva da se one ne mogu provoditi, bilo video-konferencijom, što ja mislim da bi trebao biti ubuduće i redovni način rada parlamentarnih odbora, čak i kad dođemo u normalne situacije da se to događa ponedjeljkom i utorkom, onda bi radna tijela Sabora dobila svoju pravu ulogu jer čak i onda, ako se one uživo održavaju za vrijeme trajanja plenarne sjednice, one u pravilu nisu niti više ni toliko važne ni toliko posjećene i zastupnici ustvari samo dođu deponirati glas i nema tu neke velike rasprave. Također, ja sam sklon da se Poslovnikom propiše mogućnost elektronskog glasanja na, za sjednice Sabora, to bi najprije kolegi Bačiću kojeg sad nema olakšalo, ne bi petkom morao brojati koliko ih ima jer bi, valjda bi bili uz računalo, to se također, može definirati, može se to elektronski napraviti na način da se, predviđeno je da se za točke dnevnog reda glasa od određenog sata, da se objavi javno kako je koji zastupnik glasao, a da se onda da 120 minuta, recimo da zastupnik kojemu je greškom objavljeno kako je glasao, može taj glas promijeniti, mislim da to ima i u EU parlamentu. I u tom slučaju, u tom slučaju ne bi bilo nikakvog problema o vjerodostojnosti rezultata glasanja, to bi olakšalo funkcioniranje Sabora u ovim, omogućilo ovima koji ne mogu doći na sjednicu zbog zdravstvenog stanja i da, mislim da bi, ispričavam se na ove 3 sekunde, da se ne moram javljati završno u ime kluba, dakle da se omogući da u ovoj situaciji pojedini zastupnik, ako mu je izrečena mjera samoizolacije ili ako je zaražen, da mu se omogući da pošalje svoju raspravu koja bi se objavila video, ali ne da bude direktan. Toliko od mene, zahvaljujem.
Završno? Ništa. Onda s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo s radom sutra, u 9,30 izjašnjavanjem o amandmanima i glasovanje u 12 sati. SJEDNICA PREKINUTA U 19,10 SATI. Evo dobro jutro, poštovani kolege, nastavljamo s radom, danas raspravljamo o amandmanima. Izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Poslovnika o dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Rasprava je zaključena, amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, uvaženi zastupnik Željko Reiner, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je jednoglasno sa 11 glasova „za“, nitko nije bio protiv toga, prihvatio amandman SDP-a.
OK, onda postaje dio predloženog Poslovnika.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,06 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, prije početka glasovanja pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svim poginulim hrvatskim braniteljima u vojno-redarstvenoj operaciji Bljesak čiju 25. obljetnicu obilježavamo sutra, 1. svibnja. Operacijom Bljesak hrvatske vojne i redarstvene snage muljevitom akcijom oslobodile su okupirana područja zapadne Slavonije. Minutom šutnje odat ćemo počast i dvanaestorici hrvatskih redarstvenika koji su mučki ubijeni u zasjedi u Borovom Selu 2. svibnja 1991. obavljajući časno svoju dužnost. - Minuta šutnje - Neka im je vječna slava i hvala im. Prije nego što krenemo na glasovanje, vidio sam kolegu Petrova da se javio. Da, da, predlažem da kao i prošli i pretprošli puta napravimo prvo prostor za one koji bi željeli obrazložiti zašto žele stanku i onda ako se slažete da nakon toga nastavimo sa glasovanje. Prvi je kolega Petrov, kolega Zekanović… Nego? Da, da, izvolite.
G. predsjedniče, obzirom da nema stanke, da nećemo imati pauzu i izlaziti onda ... [[Govornik se ne razumije.]] da netko tko želi nešto reći te dvije minute iskoristi prije točke o kojoj govori, to bi bilo više u duhu parlamentarizma.
Može. Može i to. Nije ni to problem. Dakle, ako se slažete da ne radimo stanke, onda je ovo sasvim u redu prijedlog. Dakle, kolega Petrov, vi želite za prvu točku onda? ... [[Upadica se ne čuje.]] da, da, izvolite, da.
Poštujem prijedlog zastupnika Bauka, ali budući da imam se osvrnuti na par točaka, onda ne mogu odabrati, zato bih volio odmah na početku iskoristiti mogućnost, ako će se nastaviti [[Upadica: Dobro. Može, da, izvolite.]] može [[Upadica: Izvolite, da.]] Poziv, tražim stanku u ime Kluba MOST-a jer želim pozvati apsolutno sve saborske zastupnike da glasuju za i podrže ove prijedloge koje je MOST predložio za borbu protiv posljedica epidemije koronavirusom. Što se tiče ovih prijedloga, smatram da javnost treba znati o čemu se danas glasuje, tko će biti za, a tko će biti protiv ovih prijedloga. Smatram da javnost treba znati tko istinski želi promjenu, a to želi nastaviti po starom. I ovi prijedlozi koje ću vam nabrojati su početak one priče o promjeni paradigme. Redom predložili smo: moratorij na ovršne postupke dok traje pandemija bolesti COVID-a, otpis svih poreznih obveza za vrijeme epidemije i 90 dana nakon prestanka epidemije, naplatu PDV-a po naplaćenim računima zauvijek, ukidanje članarine za HGK i turističke zajednice, ukidanje akontacije poreza na dobit zauvijek, uvođenje olakšice za reinvestiranu dobit, produljenje prava na rodiljne i rodiljske potpore. Kolegice i kolege zastupnici, dobar dio ovih prijedloga o kojima ćete danas glasovati je početak onih pravih promjena koje ljudi od nas traže. I mislim da je vrijeme da se pokaže tko iz ovih saborskih klupa stvarno želi istinsku promjenu za budućnost Hrvatske. Hvala.
Dobro. Tko se javlja još sad u okviru ovoga? Prvi je kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Imamo cijeli set zakona koji su potaknuti korona krizom i mislim da tu ima nekoliko zakonskim prijedloga koji su u redu i mi ćemo ih podržati. Međutim, isto ono što je i kolega maloprije istaknuo, želimo da te mjere budu trajne, stalne, a ne samo trenutne jer smatramo da se ova korona kriza mora i može iskoristiti za jedan reset sustava, za jedan novi početak i da sve ono što ćemo dobro uvrstiti danas, odnosno izglasati, da se te mjere moraju trajno uvrstiti u hrvatsko zakonodavstvo. Ovdje prije svega mislim na problem ovršenih, ali ovdje moram istaknuti još jedan problem koji, jedan zakonski prijedlog koji nije vidio svjetlo dana, a Hrvatski suverenisti ga ističu mnogo puta. A radi se o elektronskom glasovanju. S obzirom da se šuška, govori, da će uskoro biti parlamentarni izbori, odnosno da će se za 15 dana i raspustiti Hrvatski sabor, ja apeliram radi sigurnosti građana zbog infekcije, moguće infekcije koronavirusom da se žurno uvede elektronsko glasovanje, odnosno da se omogući svakom hrvatskom građaninu bez obzira gdje bio da glasuje na siguran način. Ne smijemo doći u situaciju riskirati zdravlje ljudi, kao što je bilo riskirano npr. za unutarstranačke izbore u HDZ-u netom pred uvođenje mjera Stožera civilne zaštite. Dakle, elektronsko glasovanje je nužno danas zbog zdravstvenih razloga, ali moram naglasiti i zbog toga da svaki građanin RH bez obzira gdje se nalazio, bez obzira na zdravstveno stanje, naravno, ovdje mislim na hrvatsku dijasporu, može glasovati na jedan pravedan način.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Tražim stanku umjesto, u ime Kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da bi se osvrnuo na niz zakona koji se odnose na korona krizu. Riječ je o tome da obuhvaćeni su i poslodavci, pomaže se njima, radnici minimalac, međutim, umirovljenike, nitko o njima ne razmišlja. U tom smislu, oni su u proteklih mjesec dana ovršavani uredno, oni koji su imali te probleme, direktno preko HZMO-a. Nadalje, znači oni su žrtve. Molim vas, ovo je danas prilika da podržite da razmislimo da se svim umirovljenicima koji primaju mirovine do 1000 kuna isplaćuje dodatak tijekom krize od 500 kuna, 99.000 umirovljenika dobija do 500 kuna mjesečno mirovine. To je njima nepodnošljivo, neizdržljivo ljudi moji. Ova kriza pogađa svakoga prema tome i po Ustavu i po svemu moramo biti humani i solidarni sa njima. Nadalje, pozivam Vladu, prije 2 tjedna sam tražio ovdje, ponavljam i javnost da čuje napravili smo anketu, 95% građana podržava ukinute Krizni stožer civilne zaštite, 70% županija nema ni jednog oboljelog, ono što ima to su jednocifreni brojevi, Švedski model je pokazao da je bolji model borbe protiv epidemije, popustite maksimalno mjere jer ne može Hrvatska iskoristi, izdržati ako budemo 5. i 6. mjesec u ovakvoj ekonomskoj situaciji nećemo se moći oporaviti i više će ljudi umirati od redovnih bolesti i od dakle siromaštva nego što će biti ovo, imunitet će opadati, a kad onda dođe obična gripa bit će svega. Prema tome, ponavljam Krizni stožer ukinite odmah jer se on pretvorio, on se pretvorio u prilagođeni izborni stožer ove vladajuće koalicije. Hvala lijepo.
Javlja li se još netko? Ako ne onda krećemo s glasovanjem. Prvi danas na redu je Konačni prijedlog Poslovnika o dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a koji je predlagatelj prihvatio te postaje sastavni dio Konačnog prijedloga dopune Poslovnika Hrvatskog sabora. Želim samo reći da je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav jednoglasno prihvatio ovaj prijedlog poslovnika i naglašavam da je sukladno Članku 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje Poslovnika potrebna natpolovična većina svi zastupnika, dakle 76. Dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Poslovnika o dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora. Znamo glasujemo elektronski oni koji su tu, a ostalo ću pitati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Čekamo rezultate, malo se treba uhodati kao i prošli put. Čeka se galerija pa vas molim samo da onda, evo ga imamo rezultate. Dakle, ukupno je glasovalo 111 zastupnika i zastupnica, 95 je bilo za, 3 suzdržana i 13 protiv te konstatiram da je većinom glasova donijet Poslovnik o dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nogometnim stadionima i igralištima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, podnositelj je Državni ured za reviziju. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nogometnim stadionima i igralištima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave.“ Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 110 za, 9 suzdržanih i 1 protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.