Hvala predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku od deset minuta. Naime, željeli bismo obrazložiti naš stav oko smjena uprava u trgovačkim društvima posebnog državnog interesa odnosno strateškim tvrtkama koja je donesena bez odluke Vlade. Vlada je dosada važne odluke kao npr. Odluku o strateškim tvrtkama i tvrtkama od posebnog državnog interesa te o povjerenju odnosno nepovjerenju prvom predsjedniku, potpredsjedniku Vlade donosile na telefonskim sjednicama pa se pitamo je li Vlada sada više ne može odluke donijeti ne samo na redovnim sjednicama nego niti na telefonskima. Hvala lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražimo stanku u ime Kluba HNS-a Liberalni demokrati od deset minuta. Tema je obrazovna reforma i želimo progovoriti s ove govornice, naš stav o tome i o budućnosti naše djece.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Pecnik.
Također tražim stanku od deset minuta u ime Laburista da ukažemo na pokušaj da se raznim manevrima eutanazira kurikulum odnosno obrazovna reforma. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi pojasnili što se to dogodilo oko uredbe koja određuje imenovanje čelnih ljudi u državnim tvrtkama.
Hvala. Drugo ne vidim ruke. A izvolite, u ime MOST-a Marko Sladoljev.
Tražim stanku isto u vezi kurikularne reforme i stava MOST-a.
Hvala. To bi bilo sve. Hvala. Dakle, vidimo se u 9,45 . STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Evo kolegice i kolege vrijeme nam je stanke isteklo, pa bih najprije onda zamolio, vidim da je došlo do nekih promjena, pa će u ime kluba SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prije tri tjedna SDP je sa ovog mjesta zatražio ostavku Tomislava Karamarka jer se pokazalo da je on kao i mnogi njegovi kolege iz HDZ-a prije njega svoj privatni interes stavio ispred javnog. Najavili smo da ćemo ukoliko on ne podnese ostavku pokrenuti postupak njegovog opoziva što smo i učinili. Danas ćemo njegov poziv za njegovu ostavku ponoviti, ali ne samo zbog čitavog niza novih informacija koje dnevno izlaze i ukazuju na stupanj zlouporabe položaja od strane prvog potpredsjednika Vlade [[Upadica predsjednik: Oprostite, oprostite tema koja je najavljena je bila druga.]] već i zbog činjenice da je njegovo ponašanje, njegovo postupanje [[Upadica predsjednik: Kolega Grbin, kolega Grbin …]] i njegov nemar doveo do potpune paralize vlasti i prijeti zaustaviti put oporavka [[Upadica predsjednik: Tema koju je vaš klub najavio bila je druga. Ja vas molim da govorite o temi.]] kojim je Hrvatska krenula. Kolegice i kolege, stipendije se ne isplaćuju. Od sutra neće biti socijalne pomoći [[Upadica predsjednik: Kolega Grbin.]] Zaustavljena je kurikularna reforma. Europska unija protiv nas sad već na tjednoj razini pokreće postupke … … zbog neimplementiranja europskog prava. Poslovni optimizam opada. Gospodo od 15 održanih sjednica Vlade 6 vam je bilo telefonskih [[Upadica: Šta je ovo? Šta je ovo?]]
…/Upadica predsjednik: Ja vas opominjem kolega Grbin. Govorite o temi koju niste najavili./…
Gospodo od 15 održanih sjednica Vlade 6 vam je bilo telefonskih [[Upadica: Šta je ovo? Šta je ovo?]]
Ja vam oduzimam riječ kolega Grbin po drugi puta. Kolega Grbin, izvolite napustiti salu. I to vi kao pravnik, vi kao pravnik da kršite Poslovnik. To je nevjerojatno! To je uistinu nevjerojatno da vi kao pravnik i u prošlom sazivu predsjednik našeg Odbora za Ustav i Poslovnik tako eklatantno kršite Poslovnik. Sljedeća je riječ zatražila uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite. Aha, oprostite moram dati povredu Poslovnika. Prvo uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, obično se stanka u ime kluba na početku sjednice tražila da se istakne nekakva tema i obično su zastupnici raspravili o tome. Nije mi jasno zašto kolege iz SDP-a ako su željeli govoriti o jednoj temi nisu zatražili stanku po toj temi. I ne bi uopće bilo ništa sporno. Tragično je da to radi kolega Grbin koji je bio i predsjednik Odbora za Ustav i Poslovnik, koji jasno zna kako se treba ponašati u ovom visokom Domu. No, očigledno je da netko ne može nikako prihvatiti da u Hrvatskom saboru ne može više raditi što hoće kao što su to radili protekle četiri godine. Dakle, zbog hrvatske javnosti nije uopće sporno da su kolege iz SDP-a zatražili stanku i da su govorili o tome. Međutim, kolege iz SDP-a su zatražili stanku po sasvim drugoj temi. Jer vjerojatno da su zatražili stanku o ovoj, vjerojatno bi i drugi klubovi se onda javili, a ne ovako napravit što se napravi i onda ovako demonstrativno napustiti sjednicu i sad će oni reći da njih netko maltretira u ovom Visokom domu.
Kolega Šuker, ja se s vama slažem. Ja sam upravo zato i opomenuo jedanputa, dvaput kolegu Grbina da govori o onoj temi koju je klub njegov najavio. On se na to uopće nije obazirao. Naravno, on ima pravo ali ne smije ignorirati ono što predsjedavajući govori i ne može se ponašati kao da predsjedavajući ne postoji ovdje. On je ustrajao u kršenju Poslovnika i ja sam odgovarajuću disciplinsku mjeru mu izrekao. Prema tome, sad ću zamoliti kolegicu Anku Mrak Taritaš, uvaženu zastupnicu da u ime HNS-a iznese stav HNS-a. Izvolite.
Hvala najljepše. HNS je tražio stanku vezanu uz reformu obrazovanja ili kurikularnu reformu. Ja se nadam da uvaženi predsjednik i kolegice i kolege mi neće zamjeriti, da samo jednom rečenicom zlorabim ovo mjesto i danas svim svojim sugrađankama i sugrađanima čestitam Dan grada Zagreba. A sada tema koja je tema. Dakle, ono što je vrlo zanimljivo i što sam imala priliku pročitati pred nekih desetak dana u našem pojmu je japanska kultura jedna od vrlo strogih kultura. I pred japanskim kraljem, carem klanjaju se svi osim učitelji, a učitelji nemaju poklon pred japanskim carom iz jednog jednostavnog razloga jer njih, japanske careve ti učitelji trebaju učiti. Kada je riječ o reformi obrazovanja ja vjerujem da nema nikog u ovoj sabornici i ovoj Hrvatskoj bez obzira da li u ovoj sabornici sjede s desne strane, lijeve strane ili centralno koji ne želi bolju budućnost Hrvatskoj, koji ne žele bolju budućnost našoj djeci, koji ne žele bolji sustav i obrazovanje za našu djecu. Iz kojeg razloga? Djeca danas od tri godine kad im date mobitel u ruke ako nije touch screen on vam taj mobitel vrati jer samo sa touch screenom se igraju. Što to znači? To znači da se procesi dešavaju brzo, da se procesi koji vezani s obrazovanjem idu izuzetno brzo, a mi idemo sporo i to je nedopustivo. Jednako tako kad sam bila resorna ministrica graditeljstva onda sam razgovarala sa kolegama vezano uz reformu srednjih škola i obrazovanje djece koja se obrazuju za zanate i djelatnosti vezane uz graditeljstvo. Postoji jedno obrazovanje, odnosno jedan posao, posao tesara. Posao tesara je jedan od najzahtjevnijih poslova i biti će uvijek. Tesare nikad neće moći zamijeniti kompjutor. No međutim, zamislite kad mladi dečko izlazi van i kad kaže djevojci, ona ga pita koju ti školu ideš a on kaže za tesara. Ta će okrenuti glavu više-manje. Ali zamislite da kažem idem za konstruktora drvenih konstrukcija. To je jedna sitnica, a puno znači. Slovenija je sa svojom reformom počela '96. godine, Crna Gora od 2011. ima novi sustav i novu reformu. A što smo mi učinili? Kao što je kod nas običaj krenemo vrlo žestoko, a onda po putu stanemo. Mi smo 2000. za vrijeme kad je bio ministar Sudar počeli sa reformom i onda je ta reforma bila i negdje 2003. je stalo. Zašto baš 2003.? Pa zato što se naše reforme dešavaju točno u nekakvim ciklusima od 3, 4 godine pa kako se mijenja vlast onda reforma neka stane ili ide dalje. Onda smo jednako tako imali od 2003. do 2009. i ona je završena sa današnjim nastavnim planom i programom za osnovnu školu. Pa smo sad počeli ponovno sa reformom. Ta je reforma izazvala zaista buru u javnosti. No međutim, ajdemo vidjeti gdje se mi nalazimo. Postoji jedan sustav koji vrednuje obrazovanje djece s 15 godina. Taj sustav je radio u 65 zemalja i od tih 65 zemalja rezultat toga je bilo da je matematička pismenost djece s 15 godina u Hrvatskoj da smo na 40. mjestu. Da prirodoslovna pismenost je na 34. mjestu, čitalačka na 35. a financijska pismenost od 18 ocjenjivanih zemalja na 14. I to vam znači da vam je alarm prešao već iz onog svijetlocrvenog u crveno. To znači da nešto treba učiniti. Što je cilj ove reforme? Cilj ove reforme je vezano uz obrazovanje, vezano uz to da naša djeca koja se obrazuju imaju korisnije i smislenije obrazovanje usklađeno njihovoj razvojnoj dobi i interesima, svakodnevnom životu i da ih osposobimo za suvremeni život, svijet rada i nastavak obrazovanja. Stoga bez obzira da li netko u ovoj sabornici sjedi s desne, lijeve ili centra nema nikog tko ne želi bolju budućnost našoj zemlji. I stoga mislim da u odnosu na ovu reformu da se da prilika da ide dalje, da ide u javnu raspravu, da se dobro izanalizira. Kad nešto činite imate dvije metodologije. Jedna metodologija da nešto radite i težite savršenstvu, druga metodologija je da u jednom času kažete stajemo, idemo u stvarni život i rezultati stvarnih života će biti poboljšanje svega toga. Stoga molim za glas razuma sve nas i dopustiti ovoj reformi da krene u stvarni život a onda ćemo je po putu dorađivati na način na koji će trebati. Hvala najljepše.
Hvala vam lijepa. Sljedeći će u ime Hrvatskih laburista riječ uzeti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege ja bih se osvrnuo sa nekoliko riječi na reformu obrazovanja, kurikularnu reformu kojoj prijeti jedna eutanazija, odnosno da se to na neki način razvodni i da od te reforme ne bude ništa. U teoriji ideja postoji jedno zgodno revizionističko pravilo koje kaže: „Pokret je sve, cilj je ništa.“ To drugim riječima znači svi se mi zalažemo za kurikularnu reformu, nitko ne kaže da ne treba, nitko ne kaže da je neće jel', a evo sad na koncu čujemo i našu predsjednicu Republike gospođu Kitarović kako govori u prilog reforme, ali zapravo kasno Marko na Kosovo stiže, trebala je davno prije to jasno reći. Nije vrag da se sada sjetila tih jasnih riječi. Ali u svakom slučaju znači svi smo za reformu, ali mnogi čine sve da do te reforme ne dođe, znači da se do cilja ne dođe. Prigovori su da nisu zastupljena pojedina područja na dovoljan način, da treba na neki način proširiti ekspertnu skupinu sa ljudima koji su kompetentni ali ja bih malo podsjetio na ono što je Povjerenstvo za Strategiju razvoja obrazovanja na čelu sa gospodinom Budakom reklo ono je zapravo jedino kompetentno da formira ekspertni tim za provedbu kurikularne reforme i ono smatra da ne treba proširiti sa nikakvim ekspertima, nema potrebe proširenje, nema potrebe izmjene. Slično misli i Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje, gospođa Krstović, koja je jedina kompetentna zapravo da procjeni dosege te kurikularne reforme. Naravno, ima prigovora. Gospodin akademik Paar kaže ne znam da treba sa vrhunskim stručnjacima, gospođa Rusak predsjednica našega odbora kaže 10 novih ljudi, ona je znanstvenica ona je za argumente, ona je za dijalog jel', ali zapravo za dijalog po njenim pravilima. Naprosto neka hijerarhija odnosa postoji, jasno je što se zapravo hoće i ona se na te argumente ne obazire. I gospodin Jokić je to shvatio, vrlo dobro, on nije glup čovjek, on je shvatio o čemu se radi. I rekao je otprilike ovako, ovoj zemlji nisu potrebne cenzorske skupine, mi smo spremni na dijalog ali na političke pritiske ne. Promjene moraju biti ispred politike i ovo je nacionalna stvar i nećemo dozvoliti strankama da se preko reforme prepucavaju. I na koncu, postavio je krucijalno pitanje gospodinu Šustaru koji je također naravno za reformu jer svi smo mi za reforme ali bit će da je onaj tipfeler na početku formiranja Vlade nije bio tipfeler kada se pročitalo da reforma neće ići. On je postavio jasno pitanje da li Hrvatska treba reformu ili ne treba i da li Hrvatska ima novaca za reformu ili nema? Jer u biti mi možemo imati najsjajnije planove, ideje, programe ali ako nema para što bi se reklo, novaca, nema ni reforme. Gospodin ministar Šustar je priznao mea culpa, posipao se pepelom da nismo sve isplatili ali Bože moj isplatit ćemo ali zato Povjerenstvo za Strategiju odgoja i obrazovanja koje je zaduženo za provedbu 8 tih programa nije do kraja odradilo svoj posao. Naprosto prebacuje lopticu na njihov teren. Čini mi se da se ovdje radi o jednoj doista želji da se na svaki mogući način pogoduje određenoj kako vi kažete … ovoga društva jer imamo cijeli niz udruga koje doista, one imaju to pravo naravno, ali ono što nude to je krajnje upitno, krajnje dvojbeno i za moje poimanje odgoja i obrazovanja neprimjereno. I u tom smislu gospodin Jokić kaže ajde ako treba mi ćemo i odustati na godinu dana, jer doista objektivno reforma se sad više ne može provesti, dok prođe javna rasprava, dok se educiraju nastavnici koji će u tome sudjelovati, 60 škola je u igri, 48 osnovnih i 12 srednjih. Prema tome, za godinu dana neka se to, ali neka se i u tu reformu ide. Međutim, očigledno se to želi samo odgoditi, nema administrativne potpore i zapravo opstrukcija je na djelu i ona je vidljiva iz svakoga poteza i ministarstva i vladajućih političkih elita. Mislim da smo došli u jednu situaciju koju je Kafka najbolje opisao kad je rekao „Cilj našeg puta je da dođemo do ostvarenja onoga što pod tim putem mislimo.“ A pod tim putem mislimo zapravo stvoriti jedan cilj gdje ništa nije jasno, gdje zapravo razblažimo cijelu tu ideju i u toj kafkijanskoj atmosferi gospodin Jokić ne želi sudjelovati i ja ga potpuno razumijem. Dijalog da, ali pritisci ne. I utoliko mislim da svi mi moramo podržati reformu ali na ozbiljan način kako je zamislio gospodin Jokić odnosno njegov ekspertni tim a onda kroz javnu raspravu uvažiti sve moguće prigovore koji tu jesu i stvoriti nešto što je doista od interesa za našu djecu i za našu budućnost. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa. Sad će u ime kluba MOST-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Stav MOST-a je da se kurikularna reforma ne smije biti političko pitanje a da se ona pretvara u prvorazredno političko pitanje trenutno. Stav MOST-a je također da se ona treba nastaviti i da se trebaju uvažiti sve stručne primjedbe ne ideološke nego stručne i ono što se dogodilo s ovom reformom je da je u medijima ideološke rasprave su zagušile ovu stručnu raspravu. Dakle, ideološke rasprave su napadale ovu reformu da je antihrvatska iako se s time ne slažem ali svakom jasno je u ovom hrvatskom društvu da npr. Domovinski rat se treba zvati Domovinski rat, a ne postjugoslavneski rat i to se naravno treba promijeniti. Ali glavne primjedbe ove reforme su stručne i ja sam prošli tjedan primio stemovce dakle profesore sa matematike, sa fizike i sa kemije koji imaju ozbiljne primjedbe na ovu reformu. I smatramo da bi stručna ekspertna skupina se trebala proširiti ako se gospodin Jokić smatra ugroženim sa 10 onda ne mora biti 10 može biti 5 ali stručni ljudi moraju u ovoj reformi doći do izražaja. Ne smije reforma biti predmet politikantstva i ona mora biti konsenzus svih političkih stranaka što se trenutno ne događa. Smatram se pozan govoriti o ovoj reformi jer sam 20 godina u školi radio i svaka reforma se dosada prelamala preko djece, roditelja i profesora. Prošao sam i HNOS i druge reforme i ni jedna reforma se nije provela do kraja. A stav MOST-a je da se ova reforma mora provesti do kraja, da je ona dugoročna, da je ona postupna i da će ona trebati 10 godina ali da se ona mora provesti. Pozivam ovim putem i gospodina Jokića i gospodina ministra da uspostave dijalog i ako im je doista važna reforma da zatome svoje osobne amonzitete i da zajedno krenu jer ovako hrvatskoj javnosti izgledamo smiješni jer kunemo se u dobrobit djece a zapravo ni jedna ni druga strana ne popušta u svojim nekim stavovima. Također bi istaknuo da je potpredsjednik Vlade Božo Petrov primio i gospodina Budaka i da je slao pozive gospodinu Jokiću i da je gospodin Budak rekao da ga je gospodin Petrov jedini primio što govori o onome tko je spreman za dijalog. Ali opet ponavljam, dakle kurikularna reforma se treba nastaviti, ona treba biti spremna na kritičku evaluaciju, ona treba krenuti već u 9 mjesecu ali ona nije mrtvo slovo na papiru, ona je stvar procesa i ona se ne smije prelamati preko djece. Evo npr. primjer Matko Glumčić koji je radio na kurikularnoj reformi iz fizike koji ima velike primjedbe o ovoj reformi, koji je dao izdvojeno mišljenje i rekao je jednu zapravo suštinsku stvar, kurikulum iz fizike koji se sad trenutno provodi, koji je ova reforma zamislila je takav da bi ga trenutno u školi moglo provesti 5% škola. Zbog čega? Zato što nema opreme, zato što su škole neopremljene. Dakle u toj reformi postoji genijalnih stvari, npr. da djeca moraju istraživati, da moraju mjeriti. Pa s čim će mjeriti kad nemaju opreme? Dakle ova reforma mora pratiti dakle, mora pratiti ulaganje u znanost i obrazovanje na jednaki način kao i neke druge stvari. Dakle mi imao trenutnu situaciju u školi da 90% škola u hrvatskoj su tehnički neopremljene za ovu reformu. Pa valjda se treba istodobno sa reformom i ulagati u takve stvari. Pa s čim će oni to mjeriti? Nema tu sredstava. Dakle tu treba ići paralelno oba dva sustava, oba dva podrške i evo stav MOST-a je evo pozivam stvarno na dijalog i da se reforma treba nastaviti bez ideoloških rasprava jer je on interes sve naše djece, svih roditelja, niti s lijeve niti s desne strane. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I zadnja rasprava bit će ona u ime kluba HDZ-a uvaženog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege evo opet smo svjesni i svjedoci jednog igrokaza koji je unaprijed pripremljen, izjava za medije koje su unaprijed pripremljene izjava za medije koji su unaprijed pripremljeni, od onih koji se ne drže elementarnih akata koje su oni donijeli a to je kako se zastupnici moraju ponašati u ovom Visokom domu. Dakle Poslovnik protiv koga je klub HDZ-a bio u članku 248. regulira kako i zašto se traži stanka. Između ostalog u stavku 2. citiram kaže, predstavnik kluba zastupnika dužan je iznijeti razloge zbog kojih traži stanku i … [[Govornik se ne razumije.]] njezinom trajanju u izlaganju ne duljem od 2 minute. Dakle klub SDP-a je tražio stanku i rekao o čemu će govoriti, međutim njihov predstavnik je odstupio od članka 248. A sada za ono za što sam tražio stanku u ime kluba a to je imenovanje ljudi u, čelnik u Hrvatskim autocestama i Hrvatskim cestama. Kao prvo, to nije imenovanje nego privremeno postavljanje ljudi na čelo tvrtki zato što je istekao mandat i nadzornim odborima i upravama. I praktički niti Vlada niti ministar nemaju mehanizme za upravljanje. No kolegice i kolege zbog nekih koji imaju kratko pamćenje u ovom Visokom domu treba podsjećati na neke stvari. 2010. u sklopu programa gospodarskog oporavka jedna od bitnih stavki i poluga za bolje i efikasnije upravljanje državnom imovinom je bila odluka da se raspisuje javni natječaj za imenovanja članova nadzornog odbora i članova uprava trgovačkog društva u većinskom vlasništvu države. I to je Vlada tijekom 2010. i 2011. napravila. Dakle svi članovi nadzornog odbora i svi čelnici uprava su imenovani temeljem javnog natječaja 2010. 2011. Što se događa dolaskom kukuriku koalicije na vlast. Ako je istekao mandat ovim čelnicima uprave u 5. mjesecu i 4. mjesecu onda možete misliti što su oni napravili u 2. i 3. mjesecu kada su došli na vlast. Političkim smjenama i političkim imenovanjima su smijenili sve one koji su imali priliku biti na javnom natječaju i izvršila političko imenovanje. Uz sada rečeno s politikom su došli, s politikom će i otići. Da, jedna je istina, jesu sa politikom došli, međutim, ovaj drugi dio istine, s politikom će otići, nisu ispoštivali. Međutim, Europska komisija je 2013. i 2012, zapravo 2013. reagirala na to kada su bili pokušaji imenovanja dva potpredsjednika Vlade, zapravo jednog ministra, jednog potpredsjednika Vlade u nadzorni odbor toliko spominjane INA-e. Tada je iz Europske komisije rečeno da ne mogu čelnici biti u nadzornom odboru trgovačkog društva i Vlada je praktički temeljem onoga što je potpisano u pregovorima za ulazak u Europsku uniju 2013. donijela Zakon o upravljanju tvrtkama u državnom vlasništvu. I u tom zakonu se obavezala da će donijeti uredbu temeljem koje će DUDI ili netko drugi provoditi procese imenovanja u trgovačkim društvima. Međutim gledajte, trebate zaštiti one svoje političke miljenike koje ste imenovali. Pa tu uredbu ne donosite. Ne donosite ni dok ste na vlasti nego znate kada je donosite? Donosite ju kada se raspišu izbori i kada je evidentno da ćete izgubiti izbore i da će ljudi morati otići. Vi donosite uredbu koja je neprovediva. Međutim, gledajte kolegice i kolege, HDZ kojem se toliko toga osporava je davne tamo još 2006., 2007. godine donio Zakon o preuzimanju vlasti gdje je jasno definirao što Vlada na odlasku može napraviti ili što ne može napraviti prema budućoj Vladi. Između ostaloga stoji da ne može stvarati obveze budućoj Vladi u narednom razdoblju. I možda najveća greška ove Vlade nije zato što je ministar jučer imenovao privremene upravitelje, najveća greška ove Vlade je što na prvoj sjednici nije tu uredbu stavila van snage i jasno hrvatskoj javnosti rekla da je protekla Vlada napravila nešto protuzakonito i donijela vlastitu uredbu. To je najveća greška i to je najveći krimen. A zašto mi to nismo napravili to je naša politička greška. I zato ovdje treba to ponavljati kolegice i kolege. Sve ovo što sam rekao možete provjeriti u aktima ovog Visokog doma i u aktima koje je donijela Vlada, to su sve činjenice, činjenice koje netko zanemaruje. Dakle ova Vlada je svojim nasljednicima postavila kukavičje jaje a to je nemogućnost upravljanja u tvrtkama u državnom vlasništvu u 2016. A znate zbog čega? Pokušaj da se zametu nekakvi čudni tragovi i čudni tijekovi novca. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada bismo mogli preći na ono što nam je predviđeno dnevnim redom. Sada bismo mogli preći na ono što nam je predviđeno dnevnim redom. I kao što se sjećate rekli smo da ćemo početi sa: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64; Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijali su dostavljeni u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zamjenik ministrice socijalne politike i mladih Ante Babić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Osnovni ciljevi Ministarstva socijalne politike i mladih odnose se na osiguranje minimalnog životnog standarda najugroženijeg dijela stanovništva te primjereno zadovoljavanje potreba socijalno osjetljivim skupinama. Trebam ovdje naglasiti zapravo dvije stvari, radi se o dvije skupine građana, prvi su oni koji se smatraju siromašnima odnosno pojedinci ili obitelji koje zbog svojih primanja ne mogu zadovoljiti svoje egzistencijalne potrebe. Druga je ona kategorija vezana za socijalnu skrb u svrhu zadovoljavanja specifičnih potreba nastalih zbog invalidnosti, starosti, ovisnosti, neodgovarajuće roditeljske skrbi, problema u ponašanju, obiteljskog nasilja, trgovanja ljudima, beskućništva, traženje azila i drugoga. Više je izvora iz kojih se financira socijalna skrb a najznačajnija su sredstva iz Državnog proračuna pod sredstvom Ministarstva socijalne politike i mladih. U financiranju socijalne skrbi sudjeluju jedinice lokalne i područne, regionalne samouprave. Visina socijalnih davanja odraz su u trenutačne i gospodarske situacije i proračunskih mogućnosti. Značajnu ulogu u sprečavanju i suzbijanju uzroka i stanja siromaštva ali i socijalne isključenosti imaju centri za socijalnu skrb. Centri imaju odgovarajuće profesionalne kompetencije akumuliranja znanja i iskustva, pružanju objedinjenih novčanih davanja. Tako u Hrvatskoj na državnoj razini djeluje 80 centara za socijalnu skrb kao i 38 podružnica koje obavljaju niz funkcija koje se mogu podijeliti na javne ovlasti u području socijalne skrbi, obiteljsko pravne i kazneno pravne zaštite te stručno analitičke, financijske ali i druge poslove. Socijalne usluge u Hrvatskoj ostvaruju se putem niza pružatelja usluga za različite korisničke skupine koje se s obzirom na svoju formalno pravni status mogu podijeliti na ustanove socijalne skrbi. Tu su i centri za socijalnu skrb, domovi socijalnih skrbi, centri za pružanje usluga u zajednici, centri za pomoć u kući kao i druge pravne osobe prvenstveno udruge i vjerske zajednice, fizičke osobe koje samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost, pretežito u obiteljskom domu te udomiteljske obitelji. Trenutačno u Hrvatskoj uz 3500 udomiteljskih obitelji djeluje 597 drugih pružatelja usluga socijalne skrbi ustanova te drugih pravnih i fizičkih osoba. Ministarstvo socijalne politike i mladih u narednom će razdoblju staviti naglasak na bolju usmjerenost novčanih naknada, osnaživanje informatičkog i upravljačkog sustava socijalne skrbi, uspostavljanje ravnomjerne mreže institucijskih i izvan institucijskih usluga, nastavak provedbe de institucionalizacije i transformacije pružatelja usluga. Plan same de institucionalizacije i transformacije domova trebaju biti vezane uz proces lokalnog socijalnog planiranja kako bi se prioritet dao razvoju usluga koje nedostaju u zajednici, unaprjeđenju udomiteljske skrbi, poticanju djelovanja organizacija civilnog društva s naglaskom na regionalnu rasprostranjenost i afirmiranje volonterskog rada, osiguranje kontinuiranog stručnog usavršavanja zaposlenih u sustavu socijalne skrbi, osnaživanjima uloga lokalne zajednice u procesima planiranja usluga na lokalnoj razini, uspostavu jedinstvenog pristupa financiranju socijalnih usluga u mreži čime se osigurava standardizacija procesa i kvaliteta usluga, bolja informiranost potencijalnih korisnika o mogućnostima korištenja sredstava iz fondova i programa EU. S tim u vezi provest će reformske mjere koje se odnose na poboljšanje djelotvornosti sustava socijalnih naknada a to zapravo obuhvaća konsolidaciju socijalnih naknada, uspostavu jedinstvenog centra za naknade i povezivanjem podataka i objedinjavanjem administriranja naknada, određivanje zajamčenog minimalnog standarda te unapređenje i jačanje stručnog rada. Time će se omogućiti zapravo i uštede koje se mogu preusmjeriti na jednu bolju socijalnu zaštitu, zapravo onih najugroženijih skupina građana. Navedeno je i u nacionalnom programu reformi za 2016. godinu kao i programom konvergencije RH za razdoblje od 2015.-2018. godine. U tu svrhu je potpisan i zajam između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije sustava socijalne zaštite. Konsolidacija socijalnih naknada temeljit će se na standardizaciji kriterija za dodjelu naknada a uspostavom jedinstvenog administrativnog mjesta radi objedinjavanja administriranja naknada, osigurat će se jednostavniji postupak provjere i razmjene podataka s tijelima na nacionalnoj, na regionalnoj i na lokalnoj razini. Svrha je zapravo objedinjavanje administrativnih naknada, smanjenje nepravilnosti i neracionalnosti u sustavu socijalne zaštite. Navedeno će zapravo i treba rezultirati zajamčenim minimalnim standardom kao maksimalnim limitom za kumulaciju socijalnih naknada koji je moguće ostvariti iz državnih ali i lokalnih razina. Ukupni iznos zajamčenog minimalnog standarda ne bi smio biti veći od prihoda koji se mogu ostvariti radom kako ne bi došlo zapravo do slabljenja radne motivacije, radno sposobnog stanovništva u stimulaciji socijalnih naknada. U svrhu prevencije siromaštva a posebice dječjeg siromaštva kod negativnih socijalnih pojava unaprijedit će se i stručni rad koji uključuje jačanje preventivne uloge socijalnog rada u zajednici te podršku pojedinaca i obitelji u prevladavanju postojećih poteškoća. Tu naravno mislimo na strukovne organizacije, centre za socijalnu skrb. Također će se pristupiti kontinuiranom ažuriranju mreže socijalnih usluga vodeći računa o pojedinim potreba za vrstom usluga na županijskog i nacionalnoj razini te redefiniranju načina ugovaranja i financiranja socijalnih usluga. Ovaj postojeći model financiranja ne osigurava ravnopravne uvjete, pristupa mreži svim pružateljima usluga što je suprotno pravnoj stečevini EU te ne osigurava racionalnost i efikasnost poslovanja državnih i decentraliziranih ustanova socijalne skrbi. Stoga će se novim načinim ugovaranja socijalnih usluga omogućiti jedinstveni pristup mreži za sve korisnike i pružatelje usluga, sama standardizacija procesa i kvalitete usluga, jednakost i transparentnost u financiranju usluga i olakšano praćenje troškova poslovanja. To podrazumijeva ukidanje dosadašnjih modela financiranja socijalnih usluga prema rashodima, utvrđivanje prihvatljivih elemenata troškova usluga, te obaveznu primjenu standarda kvalitete pružanja usluga. Posljednjim izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi iz rujna 2015. godine kao prvi korak prema uspostavljanju jedinstvenog Centra za naknade koji predstavlja jedinstvenu administrativnu točku u odnosima građana i države na području ostvarivanja prava na naknade određen je prelazak nadležnosti za priznanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu s Centara za socijalnu skrb na Urede državne uprave u županiji, odnosno nadležni Ured grada Zagreba s danom 1. lipnja 2016. godine. Ujedno je propisano da će istim danom nadležni uredi državne uprave u županiji preuzeti nedovršene predmete za priznanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu. Kako u međuvremenu nisu izvršene potrebne pripreme, a trebale su biti izvršene, za prebacivanje nadležnosti za odlučivanje o priznanju prava na zajamčenu minimalnu naknadu, ne na urede Državne uprave u županiji kako je prvotno zamišljeno već administrativnim jedinicama centra. Zašto? Zato jer bismo stvorili jednu daljnju fragmentaciju i demontažu socijalne države odozdo prema gore, odnosno osnivanje novog ureda postojećih socijalnih ustanova može se kvalificirati kao neracionalna i nesvrsihovita odluka, odnosno kao daljnja birokratizacija, a time se zapravo slabi i povjerenje u postojeći sustav socijalne skrbi. Utvrđena je potreba redefiniranja prijedloga ustroja jedinstvenog Centra za naknade radi razrade modela koji bi osigurao maksimalno korištenje postojećih kapaciteta, te osigurao jačanje socijalnog rada u svrhu pružanja podrške obiteljima i pojedincima u prevladavanju poteškoća. Zbog redefiniranja načina uspostave jedinstvenog Centra za naknade, te složenosti operativnih radnji potrebnih za njegovu uspostavu predloženim izmjenama Zakona o socijalnoj skrbi navedeni datum prebacivanja nadležnosti za priznanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu prolongira se na 1. ožujka 2017. godine sukladno Nacionalnom programu reformi za 2016. godinu. Naime, tim nacionalnim programom reformi koji je usvojen na sjednici Vlade Republike Hrvatske još 28. travnja 2016. godine pod točkom 5. poboljšanje učinkovitosti sustava socijalnih naknada predviđena je i reformska mjera uspostave jedinstvenog Centra za naknade, povezivanje podataka objedinjenom administracijom naknada. Nadalje, Zakonom o socijalnoj skrbi propisano je da ministar nadležan za poslove socijalne skrbi donosi odluku o utvrđivanju cijena socijalnih usluga koje domovi socijalne skrbi i Centri za pružanje usluga u zajednici kojima je osnivač Republika Hrvatska pružaju u mreži socijalnih usluga. Predmetnom odlukom utvrdit će se cijena socijalnih usluga svih pružatelja usluga u mreži kojima je osnivač Republika Hrvatska. Zakonom je propisano da danom stupanja na snagu navedene odluke prestaju važiti odredbe zakona kojim se propisuje način financiranja ustanova kojima je osnivač Republika Hrvatska i decentraliziranih županijskih domova za starije osobe. Prestankom važenja spomenutih odredbi odnosno modela financiranja sukladno zakonu nužno mora prethoditi provedba novog postupka ugovaranja propisana zakonom. Budući da su izrade podloga za provedbu novog postupka ugovarane u tijeku i zahtijevaju izradu znatnog broja podzakonskih propisa donošenje navedene odluke o utvrđivanju cijena socijalnih usluga predviđa se do kraja 2016. godine. Slijedom navedenoga do završetka postupka pregovaranja koji prethodi donošenju jedinstvene odluke o utvrđivanju cijena a koji će biti proveden na temelju prvog javnog poziva za dodjelu ocjene o usklađenosti sa standardima za pružanje socijalnih usluga, odnosno do donošenja jedinstvene odluke o utvrđivanju cijena socijalnih usluga koje domovi i Centri za pružanje usluga u zajednici kojima je osnivač Republika Hrvatska pružaju mjere socijalnih usluga potrebno je omogućiti zakonsko uporište za korekciju pojedinih cijena socijalnih usluga u navedenim ustanovama. Slijedom navedenog predloženim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi omogućuje se da ministar nadležan za poslove socijalne skrbi posebnim odlukama sukladno pravilniku koji će se urediti metodologija za utvrđivanje cijena socijalnih usluga kojima se pruža u mreži socijalnih usluga odredi cijenu socijalnih usluga za pojedini dom socijalne skrbi, odnosno Centra za pružanje usluga u zajednici kojima je osnivač Republika Hrvatska. Valja možda napomenuti zbog korekcije cijena pojedinih usluga u državnim domovima. Naime, postojeći cjenik nije se mijenjao, izrađen je 2001. godine, znači nije se mijenjao 2001. godine te se od tada cijene definitivno nisu mijenjale. Naime, budući da su troškovi života višestruko porasli potrebno je stvoriti stvarne uvjete za postepeno usklađivanje cijena socijalnih usluga sa realnim troškovima koji nastaju u procesu samog pružanja usluga. Možda za kraj treba reći kod ovih decentraliziranih sredstava koja su potrebna za domove za starije i nemoćne u iznosu od 449 milijuna kuna. Država je osigurala 346 milijuna kuna, a ostatak od 153 milijuna kuna se zapravo osiguravaju decentraliziranim sredstvima od strane županije. I na samom kraju zbog medijskih natpisa danas po nekim portalima dužan sam reći zapravo, da je prijedlog ovaj prošao na Vladi još 11. svibnja, da je prošao saborske odbore, da je danas rasprava, a očekivanje, glasovanje po ovom zakonu je 3.6. s tim da će i Vlada sutra, na sutrašnjoj sjednici uputiti amandman kojim ovaj Zakon stupa na snagu donošenja. U tih dva dana ne bi se trebalo ništa spektakularno dogoditi, zahtjevi će se i dalje zaprimati. Ukoliko je potrebno oni će se prosljeđivati uredima državne uprave. Međutim, donošenjem ovoga zakona od 3.06. zapravo će se nastaviti s radom u centrima za socijalnu skrb. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je ona uvažene zastupnice Nade Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče dali ste iscrpan uvod o pravima koje mogu korisnici ostvariti u sustavu socijalne skrbi kao i akcijskim planovima, strategijama, reformama i mnogočemu i to je svakako pohvalno. Međutim, mislim da je danas uglavnom tema prolongiranje rokova vezanih za osnivanje i početka rada jedinstvenog Centra za naknade kao i zbog metodologije i sigurno će biti prigovori upućeni sadašnjem sazivu i sastavu u Ministarstvu socijalne politike i mladih. Međutim, moje pitanje je da li ste kod početka rada, kod preuzimanja poslova u Ministarstvu socijalne politike i mladih primijetili da je dotadašnja Vlada, dotadašnji saziv išta radio kao bilo kakve pripremne radnje koje bi mogle biti početak odnosno dobra podloga za osnivanje jedinstvenog Centra za naknade kao i vezano za određivanje cijena odnosno za metodologiju. Da li ste isto tako kod primopredaje, kod preuzimanja obveza uočili odnosno dobili podatke koliko i da li su se sredstva koja su za tu namjenu dobivena iz kredita koji je podignut od Svjetske banke utrošila odnosno počela svrsishodno i namjenski trošiti? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zamjenik ministrice socijalne politike i mladih, izvolite.
Poštovana kolegice Murganić s obzirom da vi dolazite iz ove branše znam na što ste mislili pa ću vam u kratkim crtama zapravo pojasniti nešto s čime smo mi bili iznenađeni zapravo još u 2. mjesecu negdje sredinom 2. mjeseca znali smo za ovu odredbu u postojećem zakonu i znali smo da je nije moguće provesti. Naime, bivša Vlada je potpisala po meni potpuno nepotrebno zajam sa Svjetskom bankom iako smo imali sredstva iz progresa u iznosu od 734 milijuna eura a isto tako i sredstva iz Europskog socijalnog fonda. Bivša Vlada krajem 2014. godine potpisuje zajam sa Svjetskom bankom u iznosu od 70 milijuna eura gdje je provedbeno tijelo Ministarstvo socijalne politike iako velika većina sredstava se odnosi na Ministarstvo uprave odnosno na Ministarstvo rada u onih 5 komponenata koje su bile potrebne za potpisivanje. U tom vremenu ta sredstva koja su se povlačila od Svjetske banke su povučena negdje cca 2,99%. Od tih sredstava interesantno je da je Ministarstvo socijalne politike odnosno bivša Vlada jedino potpisala 5 ugovora za konzultantske usluge u iznosima od gotovo milijun kuna kao i nabavku računalne opreme koja zapravo nigdje ne stoji, negdje u zapisima ministarstva u kutovima raspoređena u uredima državne uprave. Mi smo temeljito razgovarali o tome, ne samo u ministarstvu, i sa predstavnicima Svjetske banke i rekli smo da nije potrebno i da nije moguće da to preuzmu uredi državne uprave i da time zapravo radimo jednu novu fragmentaciju da to administrativno zbog svojih kapaciteta ali i profesionalnih znanja mogu raditi centri za socijalnu skrb u RH a nikako uredi državne uprave. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Marića, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Babić izmjenama Zakona o socijalnoj skrbi iz 2014. godine bilo je predviđeno da će sa sutrašnjim danom uredi državne uprave u županijama i Gradu Zagrebu preuzeti sve nedovršene predmete od centara socijalne skrbi u kojima se odlučuje o priznanju naknada zajamčene minimalne naknade. Sada ovim izmjenama se produžuje taj rok za još gotovo godinu dana. Pa nameće se temeljno i logično pitanje zašto se rok produljuje? Koji su razlozi? Zašto predmeti nisu preuzeti? Hoće li se uopće preuzimati? Tko je odgovoran za takvo stanje? Je li razlog loša procjena i nametanje nemogućeg ili je netko zakazao? Ako je zakazao, tko je to zakazao? Netko mora odgovarati za ovakvo stanje. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zamjenik ministrice socijalne politike i mladih.
Poštovani gospodine Mariću sigurno da su trebale postojati temeljite analize koje bi dovele do procjene da uredi državni uprave preuzimaju predmete od centara za socijalnu skrb. Svi mi ovdje nazočni posebice vi saborski zastupnici znate kako i na koji način funkcioniraju uredi državne uprave. Oni nisu dovoljno kapacitirani, oni ne mogu raditi nikakvu administrativnu, ne mogu zapravo provoditi postupke nego bi samo donosili rješenja. Međutim, ako vi potpisom zajma Svjetske banke potpišete sa konzultantom ugovor gotovo u vrijednosti od milijun kuna koji bi samo trebao izvidjeti na terenu urede državne uprave te odlučiti o tome na koji način i kako će se to provoditi, a da gotovo u godinu dana ništa ne dostavi Ministarstvu socijalne politike i mladih znajući da bi se to trebalo provoditi sa 1. lipnja to vam zapravo sve govori. Mi smo i dalje mišljenja da uredi državne uprave to ne mogu na nikakav način provoditi, da sve treba ostati u centrima za socijalnu skrb sa posebnim administrativnim jedinicama koji bi vršili obradu korisnika i time donosili rješenja kojim bi bili jedinstveni centar za naknade. Možda još da napomenem jer imam vremena radi se znate o 24 naknade Ministarstva socijalne politike i mladih i negdje oko 52 naknade iz drugih tijela državne vlasti. Znači negdje oko 78 naknada. Ovaj jedinstveni centar za naknade trebao bi objediniti zbog bolje kontrole i administriranja sve te naknade. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Davora Bernardića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, u svakom slučaju je pohvalna ova odluka bivše vlade da napravi jedinstveni centar za naknade konačno, no ono što je sukus i problem hrvatskog društva i to je najveći neuspjeh usudit ću se reći hrvatskog društva to što socijalne naknade nisu objedinjene i to što se taj novac troši i raspoređuje nepravedno. Taj novac se u dobrom djelu baca. Neki mogu voziti BMW7 u isto vrijeme primati dječji doplatak, neki mogu sakriti imovinu u vilu od 500 kvadrata a isto vrijeme primati socijalne naknade. Kako ste i sami rekli tih socijalnih naknada ima preko 70 različitih oblika i one ni u jednom mjestu nisu objedinjene mada zakon govori o sprječavanju ovakvih zlouporaba. Mi danas sasvim sigurno ne znamo koliko smo novca bacili, novca hrvatskih građana nepravedno i dali umjesto onima kojima treba onima kojima ne treba i onima koji se voze u BMW7 što je legitimno ali onda neka ne primaju dječji doplatak. Ako se voze u BMW7 onda neka ne primaju socijalne naknade. I to je ključni problem ovoga društva i to je nešto što treba promijeniti. Ja vas pozivam da upravo to napravite jer to je ključna reforma i ovaj sustav, jedinstveni centar za naknade je tehničko rješenje, to je dobro, taj korak koji je Vlada napravila, bivša vlada je sasvim sigurno pohvalan. Ali ono što treba realno napraviti, treba objediniti sve socijalne naknade i sankcionirati one koji nepravedno primaju novac hrvatskih građana jer to nije ničiji drugi novac nego novac svih hrvatskih građana koji pošteno plaćaju porez i taj novac apsolutno zaslužuje biti transferiran onima kojima treba a ne onima kojima ne treba. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zamjenik ministrice socijalne politike i mladih. Izvolite.
Kolega Bernardiću, u pravu ste i mi smo također prihvatili jedinstveni centar za naknade kao jednu dobru ideju, definitivno dobro ideju. No morate znati da iz redova vaše stranke kada smo razgovarali upravo o tome što vi govorite o uvođenju imovinskog i dohodovnog cenzusa da smo naišli na otpore. A to je zapravo jedan dio mogućih zlouporaba koji se događaju i pogreška u tom sustavu. Prilikom potpisivanja zajma sa Svjetskom bankom on je imao pet komponenti. Jedan od tih je bila jedinstveni centar za naknade, jedinstveno tijelo vještačenja, smanjenje pogrešaka i zlouporaba, deinstitucionalizacija i radna aktivacija. Istina je da i mi sami želimo da te naknade dobiju zapravo najugroženije skupine u ovome društvo što će se nadam se i u mandatu ove Vlade dogoditi. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, ovdje se trudimo u Saboru promovirati politike i povlačiti poteze koji će osigurati da Hrvatska bude društvo jednakih šansi za sve. Tu uz vaše ministarstvo sigurno su ključna i Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, Ministarstvo zdravlja ali nažalost ovog trenutka građani Hrvatske žive u velikoj nesigurnosti i u strahu što će biti sutra. Ja sam se nadao da ćete u svom uvodnom govoru apelirati i smiriti te ljude, reći da će stipendije za djecu slabijeg imovinskog statusa za pripadnike Romske zajednice biti isplaćene što prije, da će socijalna pomoć ići bez obzira što zbog nerada Vlade i ovog Sabora zahvaljujući vladajućoj većini sve kasni, ništa od toga niste učinili. Pa ja vas molim da apelirate na svoje kolege u Vladi da počnu raditi i da svi oni koji su socijalno ugroženi osjete da imaju pomoć ove Vlade jer ovog trenutka to nije tako. Dnevno dobivam pozive, molbe studenata, pripadnika Romske zajednice koji jednostavno nisu u stanju školovati svoju djecu jer Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta ne radi svoj posao a vas predsjedniče Sabora molim da upozorite ministre da su dužni u roku 30 dana odgovarati na zastupnička pitanja. Naime ja ni na jedno pitanje koje sam postavio ministru znanosti, obrazovanja i sporta gospodinu Šustaru a tiče se aktualnih tema socijalno ugroženih obitelji nisam dobio još odgovor.
Hvala lijepo. Slažem se s vama odmah moram reći i to je jedna loša praksa, ona dugo vremena već vrijedi u odnosima između Vlade i Sabora a ona je loša. Ministarstva moraju odgovarati na pitanja koja im postavljaju saborski zastupnici i ja ću to pitanje svakako prenijeti svim članovima Vlade. Izvolite, odgovorit će na vaše pitanje zamjenik ministrice socijalne politike i mladih. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Jovanoviću, izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi iz 2014.godine predviđeni su bili jedinstveni centri za naknade. Bilo je dovoljno vremena da se razmisli o tome, ponavljam još jednom nije trebalo ići na urede državne uprave nikako jer time zapravo slabimo centre za socijalnu skrb koji zapravo odrađuju to s korisnicima na terenu i to svi znamo. Kroz 80 centara za socijalnu skrb kako i 34 podružnice centara za socijalnu skrb u RH i oni vrijedno rade svoj posao. Ja napominjem da je Ministarstvo socijalne politike ima 6407 zaposlenih osoba i da te osobe jako dobro i stručno obavljaju svoj posao, naravno da ima i onih iznimaka koji to ne čine. Ovaj jedinstveni centar za naknade, a to sam i rekao ne samo zbog naknada Ministarstva socijalne politike i mladih već i ostalih naknada u drugim državnim tijelima jest jedna plemenita i dobra ideja, svakako ju pozdravljamo, ali je ona trebala biti daleko drugačije napravljena. Ovo što se dogodilo i ovo što vi apelirate da se možda prošli tjedan moglo dogovoriti odnosno da ovaj zakon stupi na snagu još prije 1.6. kako ne bi bilo nekakvih prijepora između centara za socijalnu skrb i ureda državne uprave mislim da za dva dana se neće ništa bitno dogoditi i da će centri uredno zaprimiti zahtjeve. Oni će ih prosljeđivati uredima državne uprave a mislim donošenjem ovoga zakona amandmanom Vlade RH i stupanjem na snagu sa 3. lipnja da neće biti puno takvih zahtjeva. A ovo kada ste govorili o stipendijama vezanim za Rome, vi znate da imamo Nacionalnu strategiju za Rome. Mi sa gospodinom Kajtazijem uredno surađujemo i mislim da tu ne bi trebalo biti nikakvih problema. Mi smo do sada sve obaveze kao Ministarstvo socijalne politike i mladih moram reći i u prethodnom sazivu ali i sada uredno ispunjavali. Ne vidim razloga zašto to ne bi bilo i sada. Ja ću to provjeriti ali mislim da to nije točna informacija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče hrvatskoga sabora. Gospodine zamjeniče, uz sav trud i čitajući ove materijale i slušajući vas ja kao saborski zastupnik nisam dobio odgovor zašto se ovaj zakon mora prolongirati. Naprosto, zakon se prolongira ako nisu napravljene pripreme za njegovu primjenu. To jasno treba otvoreno reći što se dogodilo a što se nije napravilo. Druga stvar, smatram da ovakve zakone gdje se isplaćuju naknade se ne mogu donositi tzv. u ovako, kolokvijalno se kaže ćoškasti datumi. Ili se mora ići kvartalno ili polugodišnje ili godišnje. Dakle ako ne možemo pripremiti zakon da stupi na snagu 1.1. onda bi bilo logično da stupi 1.4. Ako ne možemo 1.4. onda bi bilo logično da stupi na snagu 1.7. Jer 1.3. on praktički regulira do tada isplatu samo za jedan mjesec, eventualno za dva. I dovesti će do niz regulativnih problema. Druga stvar, u ovom materijalu bez obzira tko ga je pisao mislim da hrvatski zastupnici u Hrvatskom saboru zaslužuju barem minimum korektnosti da se 10 rečenica napisalo u što su se utrošila sredstva Svjetske banke. Dobro se točno zna zašto se ti krediti koriste itd.. Treća stvar, ovaj zakon bi trebao stupiti ono što ste rekli danom donošenja a ne 8.-og dana objave u Narodnim novinama. I četvrta stvar, da ova Vlada nije zaustavila implementaciju OIB-a, da se napravio središnji registar u poreznoj upravi mi danas o ovim stvarima uopće ne bi raspravljali. OIB je donesen. Između ostaloga jedna od ključnih stvari za donošenje OIB-a je bila pravičnija, poštenija i pravednija isplata socijalnih naknada da se iz tog sustava izbace svi oni kojima tu nije mjesto a da svi oni koji su potrebiti na takav način dođu do više sredstava.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zamjenik ministrice socijalne politike i mladih.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Šuker, vi ste zapravo i u pitanju i odgovorili na određene stvari vezano za izmjenu i dopunu ovoga zakona. To je definitivno trebalo prolongirati. Mi smo razgovarali sa predstavnicima Svjetske banke vezanim za to pa ću vam samo reći neke stvari koje su vezane za taj zajam Svjetske banke. Ono što je bitno, mi smo bili uvjereni da su se određene stvari kroz Ministarstvo socijalne politike odnosno centra za socijalnu skrb dogodile na terenu, da su izvršene određene edukacije odnosno da će to biti pri centrima. Međutim, znajući da će to biti pri uredima državne uprave znali smo u koje bismo poteškoće ušli, odnosno što bi nam se tada dogodilo. Pa evo svima vama, Ministarstvo socijalne politike ima jedan program socijalne skrbi soc.skrb tzv. pa ću vam reći samo nekoliko brojki. Znači mi smo evidentirali do sada milijun i 803 tisuće postupaka za ostvarivanje prava i mjera od kojih je 540 tisuća aktivno. 600 tisuća korisnika u sustavu a izrađeno je 650 tisuća rješenja, najviše ono što ste vi sada na kraju rekli zahvaljujući OIB-u. Mi želimo to forsirati kroz ovaj sustav soc.skrbi zapravo putem OIB-a. I mi kroz taj sustav soc.skrbi možemo ući u gotovo u 20 tijela državne uprave što nam zapravo omogućava donošenje pravičnijih rješenja za one najugroženije skupine hrvatskoga društva. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mile Totgergelija.
Poštovani predsjedniče, poštovani zamjeniče. Pa evo, razgovarajući sa ljudima koji rade u centrima za socijalnu skrb i njihovim primjedbama na ovaj zakon kroz vrijeme došlo se do toga da zakon koji je donesen još 2014. godine trebao je ustvari krenuti u primjenu 1. listopada 2015., pa je odgođeno za 1.6.2016. Dakle očigledno je profulano u samoj izradi ovog zakona, ne u onom dijelu gdje se uvodi jedinstveni centar za naknade nego mjesto gdje bi se taj centar trebao provoditi a to je upravo taj Ured državne uprave. Svi mi znamo da centri za socijalnu skrb funkcioniraju više lokalno, dakle raspoređeni su na neki način po županiji dok ured državne uprave više funkcionira centralo i to je kao jedna želja bivše Vlade da i taj centar na neki način centralizira. Sama ideja o naknadama koje bi se na jednom mjestu donosile nije loša ali je pravo pitanje na kojem mjestu to treba raditi. I drago mi je što ste vi kroz svoju raspravu već najavili da će se to redefinirati. Samim time proizlazi da je nužno ovaj zakon danas donijeti kako bi mogli odgoditi primjenu koju je nemoguće provesti ali s druge strane dolazimo do toga da ćemo morati promijeniti zakon u većem dijelu od same primjene i praktički promijeniti način kako je to zamišljeno prvotno. Hvala vam.
Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministrice.
Poštovani kolega Totgergeli, zapravo i sami ste uočili znači 2014. godina pa listopad 2015. godine i sada ponovna odgoda što vam zapravo govori da to nije temeljito pripremano. Vi ste dobili jedan zajam, trebali ste odlučiti određene stvari. Mislili ste da je to u tom trenutku najbolje, najadekvatnije. Međutim, vidite po terenu da to nije moguće. U krajnju liniju uredi, centri za socijalnu skrb kao i njihove podružnice daleko su pristupačnije svim građanima RH nego uredi državne uprave. Za urede državne uprave da nisu mahom u županijskim zgradama, ljudi zapravo ne bi znali gdje se oni nalaze jer oni nisu učinkoviti. Mi to, to su paralelizmi. Ja davno zagovaram da ili imamo urede državne uprave ili imamo županije. To je zapravo dupliranje funkcija. Vidjeli smo zbog niza stvari i donošenje rješenja ureda državne uprave da oni to, da oni nisu kapacitirani da to mogu napraviti, a zapravo nama je interes, nama je interes da građani na jednom mjestu preko svog OIB-a može uputiti zahtjev odnosno od tog državnog tijela dobiti rješenje, dobiti ga na tom istome mjestu da nema velike troškove, da mu je ograničeno vrijeme, znači da ne troši puno vremena i da dobije zapravo tu socijalnu naknadu na koju ima pravo. Hvala vam lijepa.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Prvo, kada govorimo o procjeni i što i kako treba uvijek sam sklonije vjerovati svjetskim institucijama i svjetskoj banci da je to reforma i da je to ekonomično i da to treba napraviti na taj način nego procjeni sada politike da se vraća na staro odnosno da se isplate vrše preko centara za socijalnu skrb. Znači, sigurno svjetska banka ne bi odobrila 70 milijuna eura za projekt koji nema reformski potencijal. I sa te strane nažalost iz ovih vaših najava čujemo da vi odustajete od reformi, da se želite vratiti na staro i ubiti od one ideje da se socijalni radnici u centrima za socijalnu skrb bave više ljudima a manje administracijom, isplatama, virmanima itd., nego da se to stavi na jedno mjesto i obavlja usluga i šire a ne samo za socijalne naklade, vi sad vraćate socijalnim radnicima još jednu obavezu koju su imali do sada, koju u budućnosti ne bi trebali imati. Znači ne radite reforme nego vraćate stvari na staro, zbog čega? Ja ne znam, da li je to zbog toga što u pet mjeseci niste bili u stanju nastaviti posao ili niste radili ništa jer jednostavno pet mjeseci je bilo dovoljno vremena ili da procijenite da se to neće moći napraviti pa da izvjestite to cjelokupnu javnost ili da napravite nešto. Ono što mene posebno brine je da 104 334 hrvatska građana koja bi trebali primiti naknadu 1.6. to po zakonu neće moći zbog vaše nesposobnosti i nerada i ne brige prema tim ljudima jer nije tri dana nego je osam dana još od stupanja na snagu i ne znam da li vi gospodine Babić ste svjesni kako je nekome 15 dana čekati 900 kuna, vjerojatno niste jer da jeste napravili bi ovaj zakon puno ranije i omogućili da se on provede na vrijeme. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, uvaženi zamjenik ministrice.
Poštovani gospodine Maras! Mi smo zapravo razgovarali sa Svjetskom bankom već od mjeseca veljače i zapravo smo upozorili na taj problem loše procjene bivše Vlade odnosno Ministarstva socijalne politike i mladih i kada smo im objasnili način i zapravo što će se dogoditi na terenu oni su prihvatili da i dalje možemo povlačiti sredstva iz tog zajma, prihvatili su to iako vam naglašavam da nije bilo potrebno potpisivati ovaj zajam jer smo imali sredstva iz progresa i imali smo sredstva iz Europskog socijalnog fonda. Ovaj zajam ćemo vračati, odnosno naši građani do 2034.godine. znači, itekako smo razmišljali o tome. O tome da će se dogoditi nekakav potres i nešto spektakularno vi jako dobro znadete da su sve naknade koje se dobivaju iz Ministarstva socijalne politike i mladih isplaćene do 20.-tog u mjesecu. Prema tome, nikome se neće dogoditi u RH da mu neće biti isplaćena naknada, ne 15 dana koje vi govorite nego niti jedan dan. Što se tiče dobrog planiranja i odobravanja sredstava Svjetske banke, reći ću vam, evo tu ispred vas sjedi potpredsjednica Hrvatskog sabora i bivša ministrica koja je zapravo planom de institucionalizacije i transformacije domova nije poštovala operativni plan već je išla na de institucionalizaciju domova najtežih slučajeva iz centra Stančić i iz centra za rehabilitaciju u Zagrebu da bi određene udruge u RH imale ugovore i do gotovo 2 milijuna kuna. Što se dogodilo na terenu? Znači, mi nismo na terenu to iskomunicirali sa lokalnom zajednicom. U ovom trenutku gotovo u svim mjestima od Slunja, Siska, Osijeka, Ludbrega, Rijeke dobivamo svakodnevno prijave nemogućnosti zapravo suživota sa najtežim slučajevima iz centra Stančić. Što smo time dobili? Ništa. To je jedan promašen projekat, on je trebao krenuti a to se zna sa dječjim domovima a ne sa najtežim slučajevima iz centra Stančić ili iz Centra za rehabilitaciju Zagreb. To je loša procjena.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku? Predsjednica, uvažena zastupnica Ines Strenja-Linić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupnici. Dakle, Odbor za zdravstvo na svojoj sjednici 19.svibnja 2016. raspravljao je o ovom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH. Odbor je o zakonu raspravljao kao matično radno tijelo sukladno članku 85. Poslovnika Hrvatskog sabora. U uvodnom djelu predstavnik predlagatelja nam je istaknuo razloge žurnog donošenja zakona s obzirom na to da je sukladno Nacionalnom programu reformi za 2016. nužno odgoditi primjenu odredbe Zakona o socijalnoj skrbi prema kojoj je određeno uspostavljanje jedinstvenog Centra za naknade s 1. lipnja 2016. jer zbilja nisu osigurani organizacijski i administrativni uvjeti za uspostavu jedinstvenog Centra naknade, te bi se narušila pravna sigurnost korisnika pojedinih prava i usluga u sustavu. Dakle, pojedina mjesta gdje se trebala ta novčana naknada isplaćivati su čak na trećem katu državnih zgrada gdje su smještena tijela državne uprave. Onda zamislite, znači osobe koje trebaju doći po socijalnu naknadu, po ovu minimalnu naknadu, penjat se i dolaziti na takva mjesta, tražit u kojoj kancelariji će to bit. Čak i takve slučajeve smo uspjeli potpuno jasno detektirati i jasno je da nije bilo spremno, niti pripremljeno za ovaj korak. Dakle, naime posljednjim izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi kao prvi korak prema uspostavljanju jedinstvenog Centra naknada određen je prelazak nadležnosti za priznanje prava za zajamčenu minimalnu naknadu sa Centara za socijalnu skrb na urede državne uprave u županijama, odnosno nadležni Ured grada Zagreba sa 1. lipnjem 2016. Ujedno je propisano da će s istim datumom nadležni Uredi državne uprave u županiji preuzeti nedovršene predmete za priznavanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu. Zbog redefiniranja načina uspostave, te složenosti operativnih radnji potrebnih za uspostavu ovog centra ovim izmjenama i Zakona o socijalnoj skrbi bio je neophodno prebaciti nadležnost za priznavanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu na 1. ožujak 2017. Također je potrebno i omogućiti zakonsko uporište za usklađivanje jer je i to zapravo predmet ovih žurnih izmjena zakona, znači usklađivanje pojedinih cijena socijalnih usluga koje domovi socijalne skrbi i Centri za pružanje usluga u zajednici kojima je osnivač Republika Hrvatska pružaju mreži socijalnih usluga. Zašto? Budući da su izrade podloga za provedbu novog postupka ugovaranja u tijeku i zahtijevaju izradu znatnog broja podzakonskih propisa donošenje odluke o utvrđivanju cijena socijalnih usluga predviđa se do kraja 2016. Najviše nedoumica na odboru u raspravi potaknuli su razlozi povećanja izdataka pružateljima socijalnih usluga jer im je novim Zakonom o socijalnoj skrbi koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014. i koji se uskladio sa Zakonom o energiji ne daje dosadašnju poznatu zapravo i onu povlasticu vezanu za povlaštenu cijenu energenata, odnosno niže tarife za energente za struju i plin. I to je stvorilo povećane troškove naših domova za starije osobe. To moramo znati. Dakle, usklađivalo se sa zakonom. Ali onaj dio novca koji se prikupljao i koji je mogao bit uložen u unapređenje kvalitete života naših starijih sugrađana u tim domovima sada je zapravo morao biti utrošen jer je cijena, jer više nije bila moguće primijeniti povlaštenu cijenu za energente koja je ranije bila moguća. U raspravi su članovi Odbora složili se i sa važnošću poboljšanja kvalitete usluga u svim domovima socijalne skrbi u kojima korisnik treba biti apsolutno na prvom mjestu. Cijene smještaja u domovima čiji je osnivač Republika Hrvatska trebale bi se izjednačiti sa cijenom smještaja domova u privatnom vlasništvu, a država bi trebala sufinancirati razliku smještaja, isto tako smo istaknuli u raspravi. Dakle, mi smo ovo jednoglasno na odboru podržali i predložili smo Hrvatskom saboru da podrži izmjene, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi kako bismo na pravi način primijenili i pripremili formiranje i početak jedinstvenog Centra za naknade sa sljedećom godinom. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina? Ne. Otvaram raspravu. Prva za raspravu se prijavila uvažena zastupnica Nada Murganić u ime kluba HDZ-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministrice, cijenjene kolegice i kolege. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi ima samo dva članka i kao što je već svima jasno iz ovih uvodnih rasprava da se odnose na prolongiranje rokova radi neispoštivanja zadanih zakonskih ranije donesenih propisa. Nadamo se da će ovi od strane ministarstva novi rokovi i datumi biti ispoštivani i da će vam vrijeme koje ste zahtijevali biti dovoljni za uspostavu i jedinstvenog centra za novčane naknade kao i za pripremu metodologije. Klub Hrvatske demokratske zajednice svakako će podržati ovaj zakon zbog hitnosti i uostalom u hitnom postupku i je. Zakon o socijalnoj skrbi iz 2015. godine u sklopu najavljene reforme sustava socijalne skrbi donio je i odredbu da će se osnovati jedinstveni Centri za naknade u uredima državne uprave županija, odnosno nadležnom Uredu grada Zagreba, te da će se time vršiti i objedinjena isplata za 4 naknade iz sustava socijalne skrbi na jednom mjestu, a to su zajamčena minimalna naknada, rodiljne i roditeljske i izvan sustava MIO, naknade za nezaposlene i doplatci za djecu. Između ostalog da se podsjetimo ovdje je već i rečeno radi uviđanja jedinstvenog Centra za novčane naknade i još za neke reformske poteze bivša Vlada je donijela odluku da se podigne kredit od Svjetske banke što je poznato u javnosti, o tome se raspravljalo i odlučivalo u ovom Domu. Ali nije bilo jasno ni tada, a ni sada zašto se dizao kredit od 70 milijuna eura za reformu socijalne skrbi za koju se procijenilo da treba 20 milijuna eura. Jedno od obrazloženja je bilo da su to drugo bonusi, naknade za provoditelje reformi i još štošta. Međutim, ono što je za ovu točku važno je to da 20 milijuna eura koje su bile predviđene za uspostavu jedinstvenog Centra za novčane naknade još bila i namijenjena za uspostavu i formiranje jedinstvenog tijela za vještačenje, deinstitucionalizaciju i program sprečavanja zloupotrebe korupcije i pogrešaka. Kredit se podigao s rokom otplate na 20 godina. I mi sada prozivamo ovu Vladu, odnosno ovo ministarstvo, zašto nije uspostavilo jedinstveni Centar za novčane naknade a još u 3. mjesecu 2015. godine zamjenik tadašnje ministrice Opačić gospodin Sardarić obrazlaže da će jedinstveni Centar za naknade početi sa radom u listopadu 2015. godine, govori da će se na 4,1 milijardu kuna koliko su ove 4 naknade uštedjeti i uvođenjem jedinstvenog centra i 600 milijuna kuna na administrativnim troškovima 54 milijuna kuna. Slijed toga svakako je da će se osim ovih naknada kroz jedinstveni centar isplaćivati i druge naknade u akcijskom planu koje su predviđene, to je negdje oko 70-ak naknada koje korisnice ostvaruju iz sustava socijalne skrbi što li sa državne razine, a što li sa jedinica lokalne samouprave. Znamo da ukupno u socijalnoj skrbi za sve naknade izdvaja se više od 10 milijardi kuna. Cilj uvođenja jedinstvenog Centra za naknade je bolje usmjeravanje sredstava, smanjenje rizika od siromaštva, konsolidacija ostalih naknada i lakših pristup EU fondovima i to svakako i je taj cilj, to su dobre želje. Međutim, izostao je rezultat. Jedinstveni Centar za novčane naknade nije se počeo niti uspostavljati iako je bilo najavljeno da će početi sa radom 1.10.2015. godine. Mi smo u raspravi upozoravali na činjenicu da je socijalna skrb već informatizirana, da postoji program skrb.net ili soc.skrb kako se već zovu, da socijalni radnici već imaju podatke FINA-e, Porezne uprave, MUP-a o podacima o prebivalištu naših građana i da za to i nisu toliko potrebna sredstva niti krediti već da je potrebna nadogradnja sustava dodatno umrežavanje a ne sasvim novi sustav. Upozoravali smo da nije napravljena niti analiza koliko su uredi državne uprave ekipirani za ovu novu zadaću i da je kod iskazivanja troškova i/ili ušteda to značajan podatak. Upozoravali smo u raspravi da organizacija rada u kojem centri za socijalnu skrb i nadalje vrše obradu, prikupljanje podataka, odlaze u uvide u domove građana, pišu rješenja a isplate se rade na drugom mjestu u drugom sustavu nije dobra. Argument kojim bi se stručni radnici oslobodili dodatnih poslova i radili bi stručni rad ovakvom organizacijom nije potvrđen. Uredi državne uprave će svakako htjeti zbog dodatnog posla se i ekipirati. Zašto ne ekipiraju centri za socijalni rad? Imamo primjer centralnog obračuna plaća (COP) da li su javna tijela i državne uprave koje su prešle na COP zbog toga smanjili svoje administrativno i računovodstveno osoblje? Znamo da nisu. Obračuni se i nadalje vrše u njihovim matičnim kućama. Uostalom, uglavnom su svi oni imali isplate plaća putem Državne riznice pa o silnim uštedama ili uočavanjem nepravilnosti koje su spriječene tome nema traga. Ali, sada smo tu gdje jesmo. Ovaj posao treba napraviti jedinstveni Centar za novčane naknade, klub HDZ-a to podržava. Podržava uspostavu takvog centra, podržava i svaku reformu i sve prijedloge i kritike koje su u ovoj govornici iznesene u smislu bolje organizacije rada sa namjerom da reforme budu u službi građana, u ovom slučaju korisnika socijalne skrbi. Ne smijemo dozvoliti da nam se uvođenje jedinstvenog Centra za naknade situacija kaosa ponovi kao što je i nastala sa uvođenjem jedinstvenog tijela za vještačenje. Na probleme prilikom vještačenja koje će nastati primjenom Zakona o jedinstvenom tijelu vještačenja upozoravalo se cijelu 2014. i 2015., da će se dogoditi upravo ovo što se događa a to je nedostupnost i udaljenost tijela vještačenja. Svega nekoliko podružnica vještači, dugotrajnost postupka čeka se po godinu dana, nerazumijevanje i različito tumačenje i primjena nalaza mišljenja vještaka i još štošta. Deinstitucionalizacija koja je bila također jedan od razloga provođenja reforme također se provodi uz puno problema, međutim o tome ćemo kasnije, drugi puta. Centri za socijalnu skrb odnosno Ministarstvo socijalne politike i mladih svojim strankama su odgovorni za poslove. A oni te poslove ne rade zato što je nadležnost jedinstvenog tijela vještačenja prešla u drugi resor. Bojimo se da bi se tako moglo dogoditi i sa osnivanjem jedinstvenog Centra za naknade koji može i mora biti ustrojen u okviru i nadležnosti Ministarstva socijalne politike i mladih. Ne znači da to moraju provoditi isključivo centri za socijalnu skrb, ne znači da to mora biti teret stručnim radnicima, može se organizirati kroz računovodstvenu i informatičku službu ali u nadležnosti onih koji će i odlučivati i sprovoditi odluke i za svoje odluke onda mogu biti i odgovorni. Centri za socijalnu skrb su već započeli posao uvođenjem jedinstvenih isplata, uvođenjem programa, vrše isplate zajamčene minimalne naknade koja je objedinjavala neka priznata prava, pomoć na uzdržavanje, dvije braniteljske naknade koje je možda dobro da se ne spominju jer su preuzete iz ureda državne uprave i znamo koliko je to za branitelje bilo nepovoljno. I vrše i produženu pomoć do zaposlenja. Centrima za socijalni rad su dostupni i drugi podaci zbog već navedenih programa i umreženosti o kojima smo govorili. Dakle, na jednom mjestu uz dodatnu reorganizaciju mogu se preuzeti i organizacija i zadaća jedinstvenih centara za novčane naknade. Ne mogu da ne povlačim paralelu između ta dva sustava jedinstvenog tijela i vještačenja zbog toga što greške koje su učinjene ne smiju se ponoviti u startu a kod vještačenja to treba što hitnije ispraviti. Dakle ovo su naši prijedlozi koje želimo da Ministarstvo socijalne politike i mladih uvaži, nadam se da su na tome tragu a vrijeme koje ste tražili nadamo se da će biti dovoljno za organizaciju i uspostavu sustava. Dakle, ponavljam mi smo za reforme a ne za kaos, reforme koje se provode bez ikakvih primjera, koje nisu temeljite mogu stvoriti našim korisnicima puno problema. I još nešto samo za kraj o metodologiji. Uvijek kada donosimo zakone postoji još niz podzakonskih akata i pravilnika koje treba donijeti ministar da bi zakon mogao u potpunosti se i primjenjivati. Takav je slučaj i s ovom metodologijom za utvrđivanje cijena socijalnih usluga. Izrada ove metodologije zahtjevan je i osjetljiv posao. Temelje za donošenje odluka o cijeni usluga, ocjenjivanja u skladu sa standardima usluga pojedinih pružatelja usluga, javljanje na natječaj i podloga je za pregovaranje i sklapanje ugovora. Isto tako, to naglašavam ne iz razloga da sada otkrivam toplu vodu, nego iz razloga što i za to će trebati podosta vremena i nadam se da ponovno da će vam traženo vrijeme biti dostupno. I najvažnije, da ne zaboravimo da je svrha i cilj svega organizirati kvalitetnu skrb naših socijalno ugroženih građana. Takove reforme i adekvatne socijalne politike smo uvijek i sve ove primjedbe idu u tom smjeru. Hvala.
Hvala. Evo imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Milanka Opačić.
Pa kolegica Murganić je govorila o tome da ova reforma nije pripremljena, meni je žao što se, kolegi vi ne morate ovdje znati kao zastupnici jer nemate sve dostupne informacije, ali gospoda koja su došla u ministarstvo imaju sve i treba samo čitati. Dakle postoji cijeli hodogram ove reforme, ova reforma je bila pripremljena, reforma je mogla ići u ovo vrijeme da se 6 mjeseci nisu bavili putovanjima i nekim drugim stvarima koje su potpuno periferne. Reforma dakle je mogla zaživjeti na današnji dan zbog toga što je aplikacija socijalne skrbi trebala biti prebačena u urede državne uprave i to je bilo rasterećenje ljudi centrima za socijalnu skrb. Dakle ovdje je sam gospodin zamjenik, morate paziti što govorite jer sami sebe uvaljujete. Dakle govorili ste o tome da ima 650 tisuća rješenja, nekoliko stotina tisuća svega što rade ljudi u centrima, vi ćete im sada natovariti dodatni posao, da rade dodatno administriranje još nekih naknada koje nisu u centru, dakle dječjeg doplatka, porodiljnih naknada, roditeljskih naknada. Ova reforma otvara prostor i tako je napisana bila prema Europskoj komisiji da ide svih 78 naknada u jedinstveni novčani centar. Ja vam se ono stvarno divim da ljudima u centru ćete natovariti kraj svih njihovih poslova umjesto da se bave obiteljima oni će se baviti administriranjem. To je bio temeljni njihov prigovor sve ove godine da se bave administriranjem, da su se pretvorili u administratore koji izdaju rješenja. Zato je to trebalo otići u urede državne uprave. Ja nemam ništa protiv da vi idete nekim drugim putem, neka sustav sam šuti o tome, neka ljudi to trpe u centrima, ja nemam ništa protiv toga doista ništa, ako svako bira svoj put kako će ići u reformu. I još jedna zabluda, a to je da je braniteljima bilo gore kada smo objedinili naknadu. Nije točno, braniteljska naknada, opskrbnina prepoznavala je samo branitelja, dakle oni branitelji koji su imali obitelj sa djecom dobili su u našem sustavu više od 1000 kuna, a oni koji su izgubili onih 200 kuna nadoknadio je Fred Matić iz svog ministarstva. Prema tome, nitko nije zakinut niti za lipu.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dio ove replike uputili ste gospođo Opačić zamjeniku ministra, međutim ja ću odgovoriti sa svoga kuta gledanja, odnosno sa kuta gledanja kolega na terenu. Vi kažete da reforma je puno toga napravila, međutim vjerovat ćemo kada ju osjetimo na terenu. Sustav ne šuti, sustav vrišti, socijalni radnici su opterećeni svime i svačime. A znate šta se … [[Upadica se ne čuje.]] da ne govorimo isto, radi se o tome da socijalni radnik će i dalje radi naknada izvršiti sve pripremne radnje, poslati će u jedinstveni centar samo da neko klikne. I on je onda odgovoran za to što nešto nije dobro napravljeno, na vrijeme napravljeno isto zato što se to događa sa jedinstvenim tijelom vještačenja. Godinu dana se čeka na vještačenje a socijalnim radnicima u centar dolaze stranke njih pitati zašto nisu pozvani na vještačenje, zašto nisu dobili nalaz i mišljenje, zašto nalaz i mišljenje ne odgovara rješenju koje socijalni radnik ispisuje? Ministarstvo socijalne politike je odgovorno za nešto što se događa u drugom resoru i zbog toga neka to bude pod kapom ministarstva isto tako kao što ured državne uprave može zaposliti neke ljude koji nisu isključivo stručni socijalni radnici može ih zaposliti i Ministarstvo socijalne politike, mogu to biti osobe srednje stručne spreme, računovodstvenog ili nekakvog drugog obrazovanja koje će vršiti isplatu ali stručni rad priznat ćete mogu raditi jedino socijalni radnici. Oni će razgovarati, oni će vršiti uvide na terenu, oni će prikupljati dokumentaciju, oni će provoditi propise po kojima se nešto odobrava ili ne odobrava. Nemojte mi mahat glavom, samo se osvrnite na to što ste na terenu napravili sa jedinstvenim tijelom za vještačenje?
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, koliko se ja sjećam mantra ove Vlade su riječ koja se zove reforme i cijelo vrijeme se govori reforme, samo reforme pa opet reforme. Međutim, ovo što ja čujem danas ja mogu reći jednu stvar, ova Vlada i vi da se sudarite na ulici s reformom ne biste prepoznali da je to reforma. Jer ako je išta bilo reforma to je bilo ovo reforma, ako išta treba ostati kao reforma to je ova reforma. Jer jedna od temeljnih stvari koja se s ovim radi je da se uštedi novac, uvede red u svemu onome što nije bilo dobro. I ono što je najbitnije da svaki dio države počne raditi svoj kor biznis zbog kojeg postoji. Da socijalni centri konačno rade sa ljudima a ne da broje pare a da uredi državne uprave rade sa birokracijom i rade ono što trebaju raditi i zbog čega postoje. Neke Vlade su osnovale urede državne uprave, ako smatrate da ne trebaju izvolite ukinite ih a nemojte ih dovoditi u situaciju da ne služe ničemu, iskreno govoreći. S druge strane, ako se ja dobro sjećam izbori su bili 11. mjesec prošle godine, nego što se malo tko uopće sjeća kada su bili izbori. Ova Vlada je ako se isto tako dobro sjećam došla u siječnju. I prošlo je čak i onih famoznih 100 dana Vlade kada se svaka Vlada privikava pa sve nedaće može svaliti na prethodnu vlast i sve one vlasti iza toga. Draga kolegica i dragi zamjeniče ministrice, davno je prošlo izglasavanje ove Vlade u Saboru i svako opravdanje uistinu je smiješno da je netko drugi kriv zašto ste vi došli u „cajtnot“ sa 8 dana, 15 dana ili ne znam ni ja čega. To je da ne kažem čista glupost, znate za ovo već otkako ste stupili na vlast a niti jedan zakon prošla Vlada nije radila u tajnosti. Prema tome, ja bih vam predložio da zamolite vašu Vladu i vaše ministre da se uhvate posla i da počnu raditi. I da ne bude ono po hrvatski na kraju kriv je sudac zato što smo mi izgubili utakmicu ili je kriv Božo Petrov što će pasti ova vlast do kraja ovog mjeseca. Molim vas. Hvala.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Vi ste meni lijepo rekli draga kolegice, pa ja vama kažem dragi kolega. Vi uopće niste slušali moju raspravu ili ju niste razumjeli. A to je samo zato što vi ne želite replicirati meni na ono što sam ja govorila već na ono što je vama momentalno sada se mozga i vrti po pameti. Prvo, reformu ne bih prepoznala. Prepoznajemo mi jako dobro ali prepoznajemo i … [[Govornik se ne razumije.]] koji ste vi pod nazivom reformi ostavili u dijelu koji ste uspjeli, uspjeli mijenjati u dijelu socijalne skrbi. I zbog toga povlačim paralele. Ne govorim o 8 dana kašnjenja, iza toga uopće nisam prozivala niti vas niti vašu Vladu nego sam vas prozvala za godinu i pol kada ste najavljivali da će jedinstveni centar krenuti sa radom. A meni je sada drago da nije jer bi isto napravili kao i sa tijelom za vještačenja. I radi javnosti i radi ljudi koji rade u uredima državne uprave ja nisam rekla da oni ne trebaju i nemojte mi sugerirati meni i mojoj Vladi da ih ukinemo. Oni, zna se zašto postoje a za isplate socijalnih naknada ne moraju i nisu.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Murganić, vjerujem u vaše dobre namjere, sustavu socijalne skrbi i građanima koji su najosjetljiviji dio hrvatskog društva koji naprosto ovise o pomoći države jer drugog izbora nemaju. Međutim, budimo iskreni i priznajmo da u 4,5 mjeseca ova Vlada pa ni ovaj zamjenik nije učinio apsolutno ništa da bi uputio u saborsku proceduru izmjene ovoga zakona i omogućio da se zajamčene minimalne naknade na vrijeme isplate. Ovako, ovakvom ležernošću, ovakvim amaterizmom, ovakvim prijedlogom zakona 5 do 12 dovodimo se u situaciju da 103 tisuće građana koji primaju zajamčene minimalne naknade po prvi put u povijesti Hrvatske države neće dobiti ova sredstva. Pitam gospodina zamjenika ministra bi li on mogao živjeti nekoliko dana, tjedana, bez zajamčene minimalne naknade, bez obzira koliko niska ona bila. Ali to ne čudi [[Upadica Sanader: Replika je zastupnici, replika je zastupnici.]] To ne čudi gospođo Murganić od ove Vlade jer vidimo da i studenti po prvi put u povijesti, neovisno o tome radilo se o darovitima, o osobama sa invaliditetom, pripadnicima nacionalnih manjina. Po prvi put u povijesti ova Vlada ih je donijela u situaciju da mjesecima ne primaju stipendije svojim nečinjenjem. Ili ne rade ništa ili kada rade u državi stvaraju kaos.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, rekli ste da vjerujete u moje dobre namjere kada govorim o korisnicima socijalne skrbi. I ono što vam mogu sigurno reći, da, vjerujete u moje dobre namjere kada želim dobro korisnicima socijalne skrbi. Ja sam po profesiji i dolazim iz tog sustava i u taj sustav ću se vratiti. A ja, trebam voditi računa gdje ću se vratiti. I sve ovo što govorim nisam govorila napamet i nisam govorila sa zlom namjerom. I najmanje što bi mi bilo da sustav dođe u kolapas. Pa neka ja nisam u svojim predviđanjima i u pravu, to je bolje nego da se dogode nekakve, opet ponavljam pogreške. Opekli smo se, ajmo svi skupa prihvatiti tamo gdje smo uočili greške i idemo ih izbjeći. Što se tiče isplata zajamčenih minimalnih naknada ne može se dogoditi da ih ne dobe. Ne može se dogoditi, garancija je sigurno ministarstva i u ovoj državi se to sigurno neće dogoditi ma tko bio na vlasti.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena i draga zastupnice Murganić, unatoč tome što ste evo prethodne tri replike imali, a neću reći vama repliku nego rekao bih repliku zamjeniku ministrice a ne vama, reći ću da apsolutno ste u pravu a poglavito u onom dijelu kada kažete da je Vlada opći kaos poglavito '14.-te godine, pa rekao bih dobrim dijelom i '15.-te godine upravo zbog necentraliziranog sustava, upravo zbog onoga što se nije dogodilo na samom terenu a to je povezanost centra sa svim lokalnim zajednicama. Vrlo često se događalo, naravno i županijskim zajednicama, upravama i vrlo često se događalo a poglavito kažem u '14.-toj da unutar lokalne uprave kada ste zatražili informaciju tko je korisnik ili tko treba dobivati ili zaštićenu najamninu ili bilo koji drugi od ovih 70.-tak vidova socijalne pomoći kako ne bi duplirali sa strane lokalnih uprava niste mogli dobit. Vrlo često se dolazilo na sami teren sa strane tadašnjeg ministarstva a da se nije ni javljalo lokalnim upravama. Vrlo često se otvarali i određeni objekti i određene ustanove koje su se događale na lokalnim razinama i da su financijski to otvarali, financirale lokalne sredine a da su k tome dolazila djelatnici ministarstva. No nije problem u tome. Problem je što jednostavno nema bliskosti sa lokalnim upravama i županijskim upravama kako bi se znalo i kako ne bi se duplirale socijalne pomoći sa razine lokalnih, županijskih i da se ne bi na neki način preklapalo sa pomoćima centra za socijalnu skrb a to se vrlo često događalo jer lokalne uprave nisu mogle dobiti informaciju. Zato je potreban i neophodan jedinstveni sustav povezan, implementiran sa županijskim i lokalnim upravama. Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Boban, puno ste rekli, dolazite iz sredina, iz jedinica lokalne uprave, samouprave i sigurno imate puno iskustva. Svi mi dugo već podosta radimo, imamo svakakvih iskustava i dobrih i loših. Ono što bih htjela ponovno naglasiti a to je da podržavamo uvođenje jedinstvenog centra za naknade zato što nam je povezanost umreženost, povezanost informacija itekako potrebna. Mi smo govorili tu o nekoliko desetina socijalnih naknada, koriste se i sa državne razine i koriste se i sa jedinica lokalne samouprave jer mnogi gradovi imaju dobre socijalne programe, dobro da ih imaju i oni mogu i trebaju biti nadogradnja onome što država kao nekakav minimum zbog raznih cenzusa može dati svojim građanima. I svakako da je to umrežavanje itekako važno da se izbjegne nekakvo dupliciranje. Mene osobno možda sam tu subjektivna žalosti kada se govori u sustavu socijalne skrbi o zloupotrebi i onda ispada da svi koji imaju i koriste naknade iz socijalne skrbi su ti koji zloupotrebljavaju i na te kojekakve etiketiranja, stigmatiziranja i diskriminiranja sam zaista osjetljiva bez obzira o kome se radi a pogotovo o onima najslabijim i najsiromašnijim našim građanima. Ima nažalost, ima zloupotreba ali po toj zloupotrebi ne treba cijeniti cijeli sustav socijalne skrbi, ne treba osuđivati socijalne radnike jer ima vrlo vještih osoba koje vrlo vješto znaju i mogu prikriti stvarno stanje ali kada se govori na taj način u medijima onda je ta zloupotreba u centru zbivanja i ispada da su svi korisnici socijalnog sustava oni koji su teret države. Zbog toga evo dobra je ta informatizacija, dobra je umreženost, dobro je praćenje tih naših socijalnih naknada i podržavamo ovakav jedinstveni centar za naknade.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice Murganić, da je sve bilo pripremljeno za primjenu Zakona o socijalnoj skrbi ovaj zakon vjerojatno ne bi došao na dnevni red. Druga stvar, ovaj zakon šalje jasnu poruku d će se sve ići po starom i da nitko neće biti oštećen dok se službe ne pripreme da u potpunosti primjenjuju novi Zakon o socijalnoj skrbi. Međutim, teško je priznati da nešto nisi napravio. Da bi prikrio da nešto nisi napravio onda je napraviti paniku a to se upravo događa ovih dana oko ovog Zakona o socijalnoj skrbi. Dakle, ajmo napraviti paniku, paniku i sad će se samo pričati o tome da netko, da ova Vlada nije nešto napravila i da netko nešto neće dobiti a ustvari istina je negdje sasvim drugdje i zato naprosto ja sam očekivao u ovom prijedlogu zakona da predlagatelj tj. Ministarstvo socijalne skrbi malo bolje pojasni na što su se potrošila sredstva kredita Svjetske banke, da je to program koji neće propasti itd. i na kraju krajeva da nitko neće biti oštećen i da ovaj cijeli proces ide isključivo ka tome da novce dobiju stvarno oni koji trebaju a ne oni koji su ovaj sustav ušli a tu im naprosto nije mjesto.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nada Murganić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, ja ću iskoristiti odgovor na vašu repliku da potenciram upravo ono što je moja vjera a i obaveza i ministarstva i ove Vlade da korisnici socijalne skrbi ne smiju ostati bez svojih naknada zbog nikakvog zakona niti zbog nikakvih proceduralnih pogrešaka i to u onoj rečenici u kojoj ste rekli, jel, radi se samo o prolongiranju rokova i ostat će za sada sve po starom. Program isto tako ne smije propasti, bez obzira koliko smo mi tada bili protiv toga da li je to trebalo racionalnije ili ne, da li smo mogli iz vlastitih sredstava i ušteda nadograditi i uspostaviti jedinstveni centar za naknade. To je sada prošlo, podigli smo novac, dobili smo kredit, novac je skup, svaki kredit je skup bez obzira kako mi povoljno mislili da smo ga dobili, dignut je na 20 godina, dakle obavezuje ne samo prošlu Vladu, obavezuje i ovu Vladu i još dosta sljedećih Vlada da zaista ovu reformu napravimo evo sada je reforma obrazovanja, ne znam da li je dobro sad opet to čačnuti, ajmo opet skupa glave izvući najbolje što možemo, nije to tako jako veliki posao, socijalna skrb nije velika, nema puno korisnika ali ima puno, puno, pametnih, vrijednih stručnih radnika i entuzijasta koji su radili u puno težim uvjetima sa svojim korisnicima da ne bi mogli napraviti ovakovu reformu a novac kao što vidimo mora biti.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Murganić. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi ima samo dvije točke. Vi ste u svom obrazloženju u ime kluba HDZ-a rekli puno, recimo amandmana na taj zakon. Imali ste pet mjeseci od kad se ustoličila ova nova Vlada da pripremite novi zakon ako niste zadovoljni sa postojećim zakonom koji je, podsjećam vas bio reformski zakon jer je htio na jednom mjestu sve naknade radi pravičnosti objediniti, tako da se zna točno tko prima koju naknadu da se ne iz više izvora financira, iz više ministarstava se dobivalo naknade. I administriranjem se centralizirao su se podaci da bi se točno znalo tko prima koje naknade. Radi toga se išlo u reforme. A vi ako niste zadovoljni sa postojećim zakonom predložite novi, imate pet mjeseci. A sad ovih 5 mjeseci niste se uspjeli snaći u poslu, niste uspjeli primijeniti postojeći zakon, prolongirate rok i to za 9 mjeseci što je nelogično. Hvala.
Odgovor uvažena zastupnica Nada Murganić.
Pa sad eto sa željom da vam ipak odgovorim na repliku, jer mislim da je nepristojno ne odgovarati na replike. Ali trala la la, lala lala, replike će ići, nismo mi, zašto ste vi, pa bih ja vama sad rekla kako vi nama tih 5 mjeseci spočitavate, a vi niste mogli godinu i pet mjeseci. To je sve skupa mislim meni već postalo deplasirano. Da, novi zakon je u pripremi, novi zakon će biti puno sveobuhvatniji nego što ga vi sada ste ovdje nama u replici prikazali. Jedinstveni Centar za novčane naknade će objedinjavati isplatu samo onih novčanih naknada koje su u dosadašnjem zakonu predviđene, a ovako kako vi tumačite da jedinstveni Centar za naknade ima podlogu da će sve biti naknade objedinjene i da je to bio revolucionarni zakon zaista ne stoji. Ali u replici nemam vremena za to.
Hvala. Za riječ je tražio predlagatelj, uvaženi zamjenik ministrice.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ponukani nakon izlaganja kolegice Murganić, ali i replike gospođe Glasovac a evo i gospodina Penića da pojasnimo stvarno nešto što bi trebalo i zbog javnosti pojasniti tom demagogijom da razumijem li ja to što to znači da 102 tisuće ljudi neće dobiti svoje naknade i kako će oni to živjeti 15 dana. Jasno i glasno kažemo, da je Ministarstvo socijalne politike za peti mjesec isplatilo sve naknade. Vi sad govorite o naknadama, zajamčenoj minimalnoj naknadi negdje oko 103000 korisnike, ali ne govorite o drugim naknadama za ugroženog kupca energenata, za naknade za stanovanje, za ogrijev, za učeničke domove i slično. Daleko, daleko je više naknada koje se isplaćuju iz našega ministarstva. O tome kako smo i na koji način to radili, kažem ponukan sam onim što je gospođa Glasovac govorila ja ću vam samo reći na koji način se to raspolagalo sa tim sredstvima, ali jasno i glasno. Ovo nisam mislio reći, ali ću to sada reći, jer sam izazvan replikom gospođe Glasovac. Znači, samo za taj dio vezano jedinstvenog Centra za naknade utrošilo se 7,5 milijuna kuna. Od toga 500 tisuća kuna na službena putovanja. Pazite dalje. Na određene usluge koje nemaju nikakve veze i koje se uopće neće dogoditi potrošilo se recimo za tehničkog asistenta savjetnika za EU fondove 815000 kuna. Ministarstvo socijalne politike i mladih ima svoje vlastite konzultante koje nije koristilo. Upitajte se bolje zbog čega, zašto se to dogodilo? Zatim gospodinu za nadziranje profiliranja, da ne govorim jer nije hrvatski građanin plaćamo 20000 eura. Za tehničkog asistenta savjetnika za uređenje uredskih prostora Ureda državne uprave 738000 kuna. Pa vi meni recite, ako je to bilo dovoljno0 2014. godine da samo ovim konzultantskim uslugama napravite nešto što je trebalo biti korisno da se objedine sve te naknade o kojima vi govorite i koje mi želimo i pozdravljamo svakako što se od toga napravilo? Zapravo ništa. Upravo neradom bivše Vlade, ali i Ministarstva socijalne politike i mladih. To svi govore u ministarstvu se dogodilo upravo ovo da moramo prolongirati rok jer je nemoguće da jedinstveni Centar za naknade uopće radi sa 1.6. To je jednostavno nemoguće. Hvala vam lijepa.
Imamo 4 replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zamjeniče ministra, sad ste nabrajali usluge koje je ministarstvo plaćalo konzultantima. Pa evo javnosti zanima me koliki je to ukupni iznos, jer prema onome što ste samo djelomično nabrojili u 2014. godini, za te troškove koje je ministarstvo plaćalo moglo je biti puno više, znači socijalnih naknada i boljih organizacijskih uvjeta postignuto unutar samog ministarstva i decentralizacija ljudi na terenu da budu imali naši ludi pristupačnost tko je socijalno ugrožen. O kolikim se sredstvima točno radi sa tim konzultantima koji su očito bili, nisu služili svrsi kada su rekli, nego nekakvi politički ljudi koje je trebalo plaćati i iskoristiti tko zna za koje konzultantske predizborne svrhe. Također znamo da je to ministarstvo također imalo i Obiteljski zakon. Milijune kuna su uložene. I ta sredstva su mogla biti usmjerena negdje drugdje, a Ustavni sud ga je proglasio da je, znači protuustavan. Znači, izgubili smo vrijeme i vrijeme i sad slušam ovdje priče kod 300 tisuća nezaposlenih, kod 300 milijardi kuna duga, kod 300 tisuća ovršenih teška je situacija. I sada bilo koja strana, poglavito ova koja je bila do sada na vlasti da govori na način kako govori u Saboru u najmanju ruku mogli bi barem kazati hajmo zajedno riješiti problem svi skupa, a ne konzultante plaćati milijune i milijune i danas ovdje glumiti socijalni, kao socijalno osjetljive ljude. To je sramota ovoga društva ako se na ovaj način radilo u Ministarstvu socijale i mladih. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, uvaženi zamjenik ministrice.
Kolega Bulj, vi znate da smo i po Ustavu Republike Hrvatske socijalna država i da je kralježnica sustava socijalne države Centar za socijalnu skrb. I umjesto da jačamo Centar za socijalnu skrb, da educiramo te ljude da rade stvarno svoj posao i ovo što je potpredsjednica Hrvatskog sabora rekla da ćemo nametnuti određene poslove koje bi trebao centar dodatno raditi. Ne, sva ta rješenja i sve te obrade radit će se u drugim državnim tijelima. Međutim, mi želimo da centar kroz posebnu administrativnu jedinicu koju smo dogovorili sa Svjetskom bankom i sa dodatnim ljudima ako hoćete jer nam to Svjetska banka omogućuje da ti ljudi pripreme sve to i da vrše administriranje. Jer oni to najbolje znaju. Znači, centri za socijalnu skrb su kralježnica ovoga sustava. Mi ne trebamo, ne znam, neke druge izvaninstitucionalne oblike koji bi pomagali tim centrima. I na kraju vam to sve centri naprave. Ja sam samo rekao od tih 70 milijuna eura koji su dvije komponente, jedna je od 50 milijuna eura a druga je od 20 milijuna, prvo nije trebalo uopće potpisivati taj zajam jer smo mi imali iz programa progresa to je vezano za EU donesenog još 2006. godine i mi smo ga potpisali 2007. u iznosu od 734 milijuna eura koji su na raspolaganju tim progresom mi smo mogli povlačiti jedan dio sredstava, a nismo. Znači, mi imamo ljude, preko 30 ljudi u ministarstvu je na EU fondovima, a uzimamo vanjske konzultante koje plaćamo po 100 tisuća eura da nam to rade. I tih 7,5 milijuna kuna smo zapravo potrošili na konzultante koje mi nikada nismo vidjeli, na ugovore koji jesu na engleskom jeziku a da vam ne govorim o nekim drugim stvarima o kojima ne želim sada govoriti ali činjenica je da je i to razlog zbog čega mi nismo mogli sa 1.06. uvesti jedinstveni centar jer je to bilo gotovo nemoguće. Uostalom i do tog vremena ako hoćete ako su bili izbori, a jesu u 11. mjesecu, formiranje Vlade u siječnju 2016. godine što ste napravili do siječnja mjeseca? Pa zar vi mislite da je moguće ne znam [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ok, ispričavam se. Hvala.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Milanka Opačić.
Gledajte, potpuno je logično da vi ovdje nastojite nas oblatiti što je moguće više. Dakle, još jedanput ću pripomenuti da bi morali nešto naučiti. Dakle, Svjetska banka ima svoje propozicije po kojima se troše njihova sredstva. Konzultanti su njihov zahtjev, neovisni konzultanti i biraju se na natječaju po propozicijama Svjetske banke. Ok? Po propozicijama Svjetske banke. I još nešto, novci se ne mogu trošiti iz Svjetske banke za nikakve socijalne naknade. Dakle, novci iz Svjetske banke zajam se troši ciljano za reforme. Ovih 70 milijuna kuna je namijenjeno za nekoliko reformi, ne samo za sustav socijalne skrbi nego za nekoliko ministarstava. Novaca za reforme nije bilo. Svaka reforma košta jer se nešto u nju mora uložiti. A proračun koji puca po svim šavovima što i vi sada vidite naprosto nije mogao imati novi zamašnjak da bi se moglo isfinancirati reforme. To ste i vi radili kad ste bili na vlasti i nemojte me ništa tako gledati gospodine Šuker, i vi ste imali zajmove Svjetske banke jer znate da su to najjeftinija financijska sredstva do kojih možete doći. A zajam Svjetske banke smo dobili na osnovu isto tako reformi koje smo napravili i koje je Europska komisija odobrila. I ova reforma u koju smo trebali ući i koju očito vi sada zaustavljate jer ovo sve što vi govorite je neka vrsta zaustavljanja reforme je trebala donijeti određene uštede. Dotaknite se malo dječjeg doplatka pa ćete vidjeti kolike su uštede tamo. Možete to napraviti jedino uz jednu dobru aplikaciju i uz povezanost sustava što zasada niste u stanju napraviti.
Odgovor na repliku, uvaženi zamjenik ministrice.
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora ljudi koji to rade u našem ministarstvu i vašem ministarstvu su isti ljudi, nismo ih mi mijenjali. Mi to nismo radili na način kako ste vi. Pa to su isti ljudi koji to rade i to su vrijedni ljudi i vrijedni svakog poštovanja jer oni rade veliki posao. Što se tiče Svjetske banke propozicije koje odobrava Svjetska banka ona ne uvjetuje Ministarstvu socijalne politike što će oni napraviti. Uostalom ako to i jesu napravili ako su vam uvjetovali pa što ste dobili od tih ugovora? Svi su vam ugovori na engleskom jeziku, što ste vi dobili od tih konzultantskih usluga? Iskidao sam prvu stranicu da ne bude, ovo je 119 stranica jedne konzultantske kuće, milijun i 517 tisuća kuna da bi nam znali reći što je … [[Ne razumije se.]] , što je dječji doplatak, po kojem zakonu, što je ne znam što su sredstva vezana za ogrjev, proces administriranja i tome slično. Milijun i 500 tisuća kuna! Za ono što naši ljudi u ministarstvu rade. Ja sam protiv toga da konzultanti bilo koji, u krajnjoj liniji priznat ćete ne može čovjek iz Pakistana bolje znati trenutnu situaciju u RH od nas samih ili od naših ljudi koji su u centru. Zašto dezavuirati te ljude? Zbog čega? To su vrlo vrijedni ljudi, oni su stručni ljudi. Mi ne trebamo konzultante iz svijeta izvana da bi oni kazali nama na koji način mi to možemo provoditi. A to vam najbolje znaju ljudi koji su u centrima za socijalnu skrb. I vi to znate. Ja pohvaljujem svaki dobar posao koji se napravio i ovaj jedinstveni centar je sigurno jedan dobar pokušaj. Ali on nije bio dobro utemeljen. Trebalo se zapravo napraviti, to se moglo napraviti. Kako ćete sutra recimo kada takvo nešto bude ono što smo mi predlagali Svjetskoj banci da taj operativni centar bude u FINA-i. FINA je hrvatska, FINA ima IT tehnologiju, ima ne znam sve instalacije koje su nama potrebne. Najdostupnija je ljudima u svim krajevima RH, od otoka, Zagore, Slavonije, Banije, Korduna, Istre, Rijeke, sjeverozapadne Hrvatske odakle god. Zapravo mislimo isto sve za dobrobit države. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Babić, uvaženi zamjeniče ministra, meni iz ovog vašeg izlaganja nije jasno zašto ovdje negirate konzultante a po konzultacije idete u IFO institut u München? Očigledno ne poznajete proceduru pri uzimanju kredita iz europskih fondova. Zašto ne smijemo angažirati naše domaće konzultante nego moramo uzeti neke neovisne izvana. To je jedna stvar. Govorite kako to jedinstveno tijelo vještačenja košta 7,5, jedinstveno tijelo vještačenja košta 7,5 milijuna kuna, da su putni troškovi oko 600 tisuća kuna. Putni troškovi su nastali zbog centralizacije recimo za moje područje Dubrovačko-neretvanske županije, centar za jedinstveno tijelo vještačenja je u Splitu. I normalno da zbog geografske udaljenosti se povećavaju troškovi putovanja. Što se tiče cijene koštanja, da je potrošeno 7,5 milijuna kuna to jedinstveno tijelo vještačenja nije samo vještačilo socijalne naknade. Znači ni tu niste dobro upućeni. Ono više stvari znači mirovinske naknade, zato se zove, vještačilo je i mirovine i druga prava, na pet prava je vještačilo. Nije dobilo dovoljno kapacitirano to se slažem. Što se tiče koštanja ovo miliju i po kuna šta je plaćena nezavisnim vanjskim konzultantima, recite mi jeste vi platili vašeg konzultanta koji je napravio ekonomski program HDZ-a? Sve košta. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministrice.
Poštovani kolega, ispričavam se zaboravio sam prezime, Penić, gospodine Peniću istina, ovo što sam ja govorio malo smo pomiješali kruške i jabuke. Znači ja sam vam govorio zapravo o toj modernizaciji sustava vezano za jedinstveni centar za naknade. Ja nisam govorio, to su vam službena putovanja u Sloveniju, u Mađarsku, u London, nisam ja govorio o jedinstvenom tijelu vještačenja. Jedinstveno tijelo vještačenja je posebna komponenta i vi to jako dobro znate i preko Ministarstva rada odnosno Ministarstva socijalne politike i mladih gdje su se dva Zakona o rehabilitaciji, profesionalnoj rehabilitaciji vezano za osobe s invaliditetom kao i Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja spojila i iz toga je proizašao ovaj zavod za vještačenje. To je jedna posebne komponenta a ta komponenta sama u sebi sadržava iznos koji je posebno vezan za službena putovanja, o tome nisam govorio i ja to razumijem u iznosu od 3,6 milijuna eura. Ja sam govorio samo o ovome dijelu koji je vezan za Ministarstvo socijalne politike i mladih. Istina mi nemamo ništa protiv konzultanata, oni su nužni i potrebni, ali pitanje što su nam donijeli, što su oni to napravili osim što su nam napravili ne znam neke projekte na 119 stranica koji nije provediv. A ovaj … institut o kojem vi govorite ja vjerujem ako sve bude u redu da će biti provediv i ove reforme da ćemo provesti i da ćete se iznenadit. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Babić, točno se zna što Svjetska banka financira i kako Svjetska banka financira. To su krediti za potpore reformi, ustvari potporu likvidnosti državnog proračuna. Zašto? Zato što po statističkoj evidenciji krediti Svjetske banke imaju sasvim drugačije načine evidentiranja i zbog toga su oni primamljivi državama zbog kamatne stope itd. Međutim, konzultante koje nameće Svjetska banka vi njima u principu dirigirate što oćete dobiti o njih, vi ih plaćate i vi od njih tražite proizvod. I jedino što vi Svjetskoj banci za taj krediti trebate isporučiti je reforma. A ova Vlada tu reformu nije isporučila. Jer da je Vlada isporučila reformu mi danas ne bi raspravljali o ovom zakonu. I to su činjenice. Prema tome, ovdje pametovati što je kredit Svjetske banke mislim da je naprosto smiješno. A isto tako i konzultanti. A vi ako uzimate konzultanta onda mu kažete nejasno nam je to, to, to i to, želimo da nam to i to napravite temeljem vašeg iskustva iz više zemalja. I dobijete takav proizvod. E sad da li vi temeljem tog proizvoda završite reformu ili ne završite? Očigledno temeljem ovog proizvoda koji su isporučili ovi konzultanti Vlada Republike Hrvatske i resorno ministarstvo nije u stanju završiti reformu i zato mi sad smo u poziciji da tražimo odgodu primjene zakona jer naprosto nije sve pripremljeno i to su činjenice i to danas treba ovdje stalno ponavljati. Jer ako to nećemo ponavljati opet će netko širiti paniku da nerad ove Vlade i Sabor će dovesti do toga da netko neće dobiti novce. Ne prava istina, svi će dobiti svoje novce jer danas ovim zakonom šaljemo poruku da nitko neće biti oštećen.
Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministrice Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, što je rekao i kolega maloprije EU fondovi i njihovi krediti, i EU fondovi vam ne daju kredite, Svjetska banka ovaj zajam koji smo mi potpisali, a kažem, ponavljam opet nismo ga trebali potpisati jer smo imali druge alate koje smo mogli koristiti pogotovo progres, odnosno europske socijalne fondove. I mislim da je samo to trebalo iskoristiti i imali bismo dovoljno sredstava za provedbu ovakvih stvari. Činjenica je da ono što je bivša Vlada potpisala još 2014. godine da smo mi to danas preuzeli. Mi ne želimo odustati od tih 500 milijuna kuna, odnosno 520 milijuna kuna već želimo sada iskoristiti to na najbolji mogući način. Zbog toga smo i tražili dodatne konzultacije sa Svjetskom bankom kako bismo objasnili stvari koje jesu provedive. Naravno da je to veliki posao, mi smo svjesni toga posla i neće biti nimalo lako jer moramo involvirati određene stvari koje su bitne kako bi ti centri uopće mogli funkcionirati. Ali smo uvjereni u to, uvjereni samo sa ljudima koji će to raditi, uvjereni smo i novom uredbom gdje želimo zapravo još dodatno pojačati taj jedan poseban sektor za jedinstveni centar za naknade, odnosno ljude koji bi to radili da zapravo i time pokažemo da je to moguće i provodivo. A sve zbog toga da možemo bolje kontrolirati naknade i putem OIB-a ono što ste vi govorili a i zbog toga da štedimo novac državnog proračuna i da ta sredstva zapravo dobiju osobe, dobiju domaćinstva koji su zapravo najugroženiji u RH i oni kojima je stvarno potrebna pomoć iz državnog proračuna. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi zamjeniče ministra malo ste me iznenadili sa ovim vašim brojkama. Ko bi očekivao tako nešto u jednom ministarstvo od možda i najpoznatije ministrice iz bivše Vlade. To svjedoči tome da je tamo valjda vladao određeni raspašoj, radilo se što god se očito htjelo da se kupi naklonost određenih ljudi, pisali su se takvi papiri, isplaćivali se svi silni novci jer što da opće pričamo kad smo i ovdje vodili raspravu i znali smo danas spominjani zajam 70 milijuna eura nije se uopće znalo za što ga se uzima, i koja je njegova svrha a vidimo da su postojali i drugi izvori iz kojih se to sve moglo riješiti. I što imamo danas? Imamo bjegove iz Sabora, valjda pokušavaju na svoj način nadmašiti onaj najpoznatiji bijeg početkom '90.-ih godina kada se stvarala RH. Ali neka oni to nastave, što se nas tiče, ne trebaju ni dolaziti do kraja mandata ove Vlade. Nego mene nešto drugo interesira, možete li mi reći o onoj čuvenoj epizodi čuvanja psa u Ministarstvu socijalne skrbi? Koliki je iznos isplaćen osobi koja je bila zadužena samo da čuva jednog psa koji je bio tamo na, kako smo čuli iz ili pročitao sam negdje iz medija da je bio tamo na čuvanju i prilagođavanju da se pripremi za neke druge aktivnosti. Jer to je zaista veliki potez bio i pitanje je koliko su ga porezni obveznici RH platili. A što se tiče konzultanata, najviše novaca ikada u RH isplaćene su za propale konzultacije Hrvatske poštanske banke i monetizacije Hrvatskih autocesta, deseci milijuna za nešto što se uopće nije desilo i pitamo se kome su isplaćeni, zašto i za kakav posao.
Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministrice.
Poštovani kolega Boriću, iskreno ja jako volim pse i teško mi je govoriti kako i na koji način je li im se isplaćivalo vezano za to ili nije, pretpostavljam da nije ali tada je Ministarstvo socijalne politike i mladih kao i druga ministarstva preko Ministarstva rada primalo ljude na stručno usavršavanje i sigurno je jedan dio njih ili netko od njih bio korišten za to što mene iskreno, osobno ne smeta. Kažem, treba govoriti o nekim drugim stvarima a vezano je za ovaj jedinstveni centar za naknade što je nama jako bitno. I bitno je da to javnost zna i bitno je da to i kolege zastupnici znaju jer kažem mi jesmo socijalna država, nažalost veliki broj ljudi u RH zbog teške gospodarske situacije, nesnalaženja, nemogućnosti zaposlenja jesu kroz Ministarstvo socijalne politike i mladih na ovaj ili onaj način kroz zajamčenu minimalnu naknadu, kroz jednokratne pomoći, pomoći za ogrjev, za ugrožene kupce energenata. Znate, radi se negdje oko 500 tisuća osoba, nije to malo. I sve to treba isplatiti i normalno je da je u interesu Ministarstva socijalne politike i mladih da je bolja gospodarska situacija u državi i da imamo što je moguće manji broj tih korisnika na platnim listama, odnosno kroz proračun Ministarstva socijalne politike i mladih. I ja se nadam da i sa lijeve i s desne strane postoji konsenzus vezan za to, da nam je svima želja da svi ti ljudi dobiju jednu pravičnu naknadu, da ju dobiju oni ljudi koji su najugroženiji u RH bilo da se radi o pojedincu ili njihovim obiteljima što sam uvjeren u to da … [[Govornik se ne razumije.]] Evo hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime kluba Hrvatskih laburista. Uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministrice, kolegice i kolege. A što reći nakon ovoga nego ajme. Pokušavam cijelo vrijeme dok traje ova rasprava doći do zaključka kako građani koji jesu korisnici socijalnih naknada i gledaju ovaj prijenos sada doživaljavaju sve ovo. Imamo zakon u dva članka kojem prolongiramo rok, dakle nije 1.6. nego je 1.3. sljedeće godine i cijelo vrijeme pričamo o 70 milijuna eura pa su se ti milijuni potrošili na nekakve silne konzultante. I sada što prosječan građanin korisnik naknade može zaključiti nego da on neće dobiti 1.6. naknadu koja njemu pripada jer je netko u prijašnjoj Vladi ukrao neke silne milijune i potrošio ih na nekakve konzultante ili na ne znam ni ja sama što. Dajmo se uozbiljimo i fokusirajmo se na problem jer problem je uistinu velik. Dakle imamo, ukoliko netko sumnja na kriminal, pa bili to i vi kolega Boriću, i sumnjate na kriminal, da su se sredstva bilo kog ministarstva potrošila netransparentno, nenamjenski, ne u skladu sa ugovorima, sa svjetskim bankama, fondovima ili bilo kim drugim kojim smo imali, ukažite na to, prijavite institucijama, imenom i prezimenom svakoga tko je sredstva pronevjerio. Ukoliko toga nema prestanimo sa ovakvom retorikom, fokusirajmo se na problem koji imamo a problem je velik i raspravljajmo onda o problemu. Druga stvar koja nije nikada dobra, nije to da se prijašnjoj Vladi i to stalno ponavljam da se svake 4.-te godine resetiramo. Svake 4.-te godine kada dođe nova vlast onda svi oni koji su bili prije i to samo prijašnja ukoliko je bila neka druga Vlada ne valja. Da li smo mi imali Zakon o socijalnoj skrbi prije 2011. godine u Hrvatskoj? Jesmo imali mi socijalne potrebe ljudi koji su koristili socijalne naknade? Pa valjda smo imali. Dakle sada govorimo o tome da svi problemi nastaju zato što je netko lani ili preklani ili 2015. ili 2014. nešto napravio. Ovaj zakon koji se 2014. donio a tiče se ovog jedinstvenog naplatnog centra išao je u pravcu upravo toga da ono što nije valjalo pokušamo popraviti. Shvatili smo da 1.10.2015. godine nećemo moći ispoštivati ono što smo ispregovarali sa Svjetskom bankom koja nam je dala kredit. I nije isplaćeno 70 milijuna eura koliko je kredit potpisan nego se sredstva isplaćuju temeljem odrađenog, znači ono što smo dogovorili kada odradimo onda su se sredstva i isplatila. I ako ništa drugo danas je zamjenik rekao da je isplaćeno 2 cijela, koliko, 4%? [[Upadica: 2,9.]] 2,9. Dakle, nemojmo govoriti o 70 milijuna nego se fokusirajmo jer onda će oni koje optužujemo da su nešto ukrali biti manji lopovi po tome. Činjenica je dakle, da do 1.6. nismo uspjeli napraviti nešto što smo obećali da ćemo napraviti. E sad jedino pitanje je tko je kriv i zašto se to nije uspjelo realizirati. Državne uprave nisu spremne ni administrativno ni informatički, dakle nismo uspjeli napraviti ono što smo namislili. Pitanje je da li je ono što smo namislili loše ili je ono što smo namislili dobro. Ako je to nešto dobro onda idemo u izmjene ovog zakona pa to prolongiramo do 1.3. sljedeće godine sa primislima da će ova Vlada biti puno kvalitetnija, sposobnija, brža i onda će oni uspjet napraviti sve to do 1.3. sljedeće godine što bivša nesposobna Vlada nije uspjela. Ali zašto onda zamjenik ministrice danas cijelo vrijeme govori da ovo nije dobro i da će oni sav posao opet prebaciti na centre za socijalnu skrb. Ako je tome tako, to znači da idemo u nove izmjene zakona o socijalnim dakle, nove izmjene zakona. Ako idemo u nove izmjene zakona i ako je to nužno zašto nismo, odnosno zašto niste u ovaj Sabor sa izmjenom onih stvari za koje smatrate da niste dobri, pa da li to bilo jedinstveno tijelo vještačenja, pa da li bilo to jedinstveni naplatni centar ili sve ono za što ste smatrali da nije dobro. Dolazit u Sabor sa dva članka kome samo mijenjamo datume za nešto što planiramo izvršit jer nismo do sada a govorit cijelo vrijeme ovakvom retorikom tko je što radio, što nije bilo dobro, što nije valjalo, uistinu je vrlo, vrlo neozbiljno. Jedno je odgovorit zastupnicima na jedan način a drugo je kritizirat da ništa nije bilo napravljeno i da ništa nije bilo dobro. to su dva različita pojma. I ono što cijelo vrijeme razmišljam i ponavljam i podcrtavam. Ljudi koji nas slušaju, korisnici socijalnih naknada, u ovome mogu zaključiti samo jedno, da nas baš briga da li će oni naknadu dobiti ili neće dobiti nego da nam je jedino važno u ovim saborskim rasprava kritizirat jedni druge i govoriti o tome da li je netko prije nešto radio dobro ili je nešto radio loše. Ukoliko smo donijeli zakon, ukoliko smo rekli da treba ujediniti sve socijalne naknade da imamo kontrolu a tu smo se složili svi da znamo tko što dobiva, koliko dobiva, kada dobiva da bi mu na temelju toga mogli dati novčana sredstva kojih je malo upravo onima koji ta novčana sredstva najviše potražuju onda idimo u tom pravcu i kažimo ovo je do sada odrađeno dobro, vizija socijale je dobra, trebamo imati jedinstveni centar plaćanja, zato što ćemo s jednom mjesta uplaćivati i davati, imati ćemo određenu kontrolu. Slažemo se svi da centre za socijalnu skrb treba rasteretiti kako bi se manje posvećivali administraciji a više se posvećivali potrebitima i upravo i to jeste bila namjera kada smo ovo radili i ako se slažemo u tim elementima ajmo onda nadograditi i napraviti sve da to i realiziramo jer smo svi zajedno zaključili da idemo u dobrom pravcu. Ukoliko mi sad kažemo u jednoj rečenici da centar, jedinstveni centar naplate nije dobar, ako u drugoj rečenici kažemo da podržavamo taj jedinstveni centar onda što mislimo, što mi dalje možemo očekivati da će se dalje po tom pitanju događati. Samo još veći kaos nego što je sada. Ono što je u ovom trenutku najvažnije, a vas bi zamjeniče ministrice molila da to odgovorite bez obzira što ste vi prije reko, mi smo isplatiti naknade za 5 mjesec jeste sljedeće. S obzirom da mi po postojećem zakonu imamo jedinstveni uplatni račun na koji se plaćaju naknade i to je dakle sa 1.6. da li će ti korisnici nakon 1.6. bez obzira kad ovaj zakon bude izglasan, oni koji bi trebali 1.,2., 3. ili 4. određenu naknadu dobiti tu naknadu dobiti. Dakle, to je ono što interesira naše građane. Vrlo jednostavno i vrlo, vrlo lako za odgovorit. Ako mi tim građanima kažemo da usprkos ovome što mi sad nešto prolongiramo 1.3. sljedeće godine oni i dalje mogu konzumirati sva svoja prava koja su imali i do sada, da će oni uredno na svoje račune dobiti sredstva koja im država treba isplatiti, onda ovo smo mogli sve završiti u roku od deset minuta. Ova rasprava samo govori o tome da nismo dovoljno ozbiljno pristupili problemu. Da ova Vlada nije dovoljno vodila računa o tom 1.6.-om i mogućnosti da će do toga doći a centri za socijalnu skrb jesu upozoravali pa ako smo dobili jako dobru praksu da na telefonskim sjednicama rasprodajemo od državne imovine i smjenjujemo uprave i što sve ne onda smo umjesto 11.5. na sjednici Vlade kada je Vlada usvojila izmjene ovog zakona taj zakon mogli možda mijenjat telefonskom sjednicom u 2., 3. mjesecu kada smo shvatili da nam je 1.6.jako, jako blizu. Ako sad zamjeniče govorite o tome da ovakav način nije dobar onda ja vas molim da čim prije dođete sa novim prijedlogom izmjene zakona, da dođete u saborsku proceduru vrlo jasno kažete što i kako planirate dalje sa socijalnim naknadama, da kažete da ćemo i jedinstveno tijelo vještačenja i jedinstveni naplatni centar i sve što smo mislili da će nam uštedjeti određena sredstva zato što ih trošimo na puno stvari, da ćemo uspjeti zahvaljujući tim nekakvim jedinstvenim tijelima jer to je nekakva logika. Ekonomija ako nešto staviš na jedno mjesto da imaš manjih ovih drugih nekakvih materijalnih troškova itd. Ali je očito nama ti materijalni troškovi u ovom trenutku ne znače ništa. Mi želimo da to i dalje ostane isto. Onda trebate doći tu, dat prijedlog novog zakona, da se o tom novom zakonu raspravlja i da onda vi snosite odgovornost za nešto što predlažete i što usvajate. Ako me nešto žalosti onda je to da gubimo bespotrebno vrijeme jer ni jedan zakon mislim da u ovom Saboru nema, nismo donijeli, a da barem nešto u tom zakonu nije dobro. Nemojmo si dozvoliti da kritiziramo neargumentirano, da pljuvamo, da optužujemo, a da svaki tko dođe na određenu funkciju misli da je najpametniji u tom trenutku i da jedino on zna odgovor na to pitanje. Ako se je nešto namjeravalo napraviti i ako jeste se nešto odradilo i taj neki prvi korak jeste napravljen, onda budimo objektivni i objektivni samo zbog toga što ćemo jedino objektivnošću i istinom moći krenuti naprijed. Ukoliko mi Zakon o socijalnoj skrbi stalno svako toliko malo mijenjamo, ukoliko od naših građana stalno zahtijevamo da opet na novo dokazuju i tome slično, onda tome nema kraja. I ljudi su jednostavno od toga umorni. Dakle, fokusirajmo se na čovjeka, pokušajmo tom čovjeku dat ono što tom čovjeku zakonski pripada, ispnimo svoju obavezu prema čovjeku, prema kome smo dužni. Zakone koji ne valjaju mijenjajmo u onom dijelu gdje ih treba popravit, nadogradit da budu bolji, da budu funkcionalniji, da budu više u korist čovjeka sa manjim troškovima i manjim rashodima i kažimo napravili smo dobru stvar. Ovakva retorika uistinu mislim da naše građane ne da zbunjuje, nego da žalosti i reći ću s razlogom. Glasat ćemo za ove izmjene zakona. Dakle, nije problem u tome da li ova dva članka treba izglasati ili ne treba izglasati. Svi se slažemo s time da nešto treba prolongirati i u tome uopće nije problem. I zato kažem sa dvije rečenice mogli smo reći umjesto 1.6., 1.3. sljedeće godine, zbog toga, toga, toga i toga. I mogli smo već bit na drugoj nekakvoj, nekakvom drugom zakonu bez ovakvih optuživanja i neargumentiranih optužbi za određenje pojedince. Hvala lijepo.
Hvala. Na ovu raspravu imamo 4 replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Tireli kazali sate objektivnost, da je objektivnost socijalne situacije u Republici Hrvatskoj je ono najpočeno od čega trebamo krenuti. Činjenica da su sve Vlade, a pogotovo vidim da vi kažete da je objektivno, a subjektivno branite koaliciju na kojoj ste bili na listi „Hrvatska raste“ nije dobro. Znači, sve prethodne vlade, znači nisu dovoljno dobro činile ne samo po pitanju ovih potpora, po pitanju ključni problem je danas da recimo primjera imate socijalnu, problem veliki 50 000 stanovnika Slavonije što sredstva iz mjere EU, što nam je Komisija rekla 2 milijarde kuna odlazi znači tri najvećima, znači koji su pogodovala, a sredstva su bila baš namijenjena malim OPG-ima da opstanu. Pa recimo sad je, to je jedna nova situacija tko je odgovoran za to? Je li odgovoran možda MOST, je li to neka prilika u zadnjih 100 dana? Da li ste vi bili u proteklom mandatu pa niste upozorili da ta mjera koju je ministar poljoprivrede, znači otuđio od onoga što je pripadalo hrvatskom seljaku i težaku, pa govorimo sad o 50000 ljudi koji su ugroženi u Slavoniji, tj. koji će otići iz Slavonije. Znači, cijeli jedan kompleks. Recimo u Istri, ima li kriminala? Da ima. Pa revizijski nalaz nam govori o kriminalu svaki put. Šta se poduzima? Ništa. Vlada koja je sad nekakvih 4, 5 mjeseci naravno da može puno bolje, puno više, ali sigurno neki od nas ovdje će upozoravati na sve ono što možda vi niste imali hrabrosti upozoravati, vi i u prethodnim mandatima također kolege saborski zastupnici koji nisu imali hrabrosti osim teatralnih, subjektivnih ideološko-svjetonazorskih tema koje su namećali sa ove govornice. I sigurno da naši sugrađani koji su ugroženi, koji sada nas gledaju, koji nas gledaju sa teškim [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ili ne znam kako nas uopće mogu gledati. I ujedno još jednom samo da vam kažem na kraju vrlo bitna je ta objektivnost i realna situacija bez obzira koja Vlada bila ili ona kojoj ste vi dali potporu, tj. u kojoj ste bili na listi ili ona prije. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Da, kolega Bulj, vrlo je važno kome se daje podršku i ja i vi. Nije važno samo kome ja dajem podršku, nego još je važnije kome vi u ovom trenutku dajte podršku i kojoj Vladi. Ja sigurno nikad u svom prošlogodišnjem mandatu nisam nametnula niti jednu ideološku temu. I dobro kažete da nije dovoljno upozoravati, pa ću vašu repliku iskoristiti da i ja vama kažem kolega Bulj nije dovoljno upozoravati. U mogućnosti ste vi, ja i svatko od nas saborskih zastupnika da damo u saborsku proceduru izmjene bilo kojeg zakona za koji smatramo da nije dobar. Kada MOST bude u saborsku proceduru u jednom mandatu, ako taj mandat bude trajao 4 godine, ali čini mi se da to nije izgledno bude dao onoliko prijedloga zakona koliko su ih Laburisti dali u prošlom sazivu Sabora prva ću vam čestitati i reći počeli ste raditi svoj posao i konačno ste shvatili što jeste posao ne samo političke stranke, nego svakog saborskog zastupnika, a to je da jedino preko izmjena zakona sa novim prijedlozima zakona popravlja i mijenja ono što smatra da nije dobro i što treba promijeniti. Ne retorikom, ne demagogijom, ne upozoravanjem, nego konkretnim stvarima.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče, Hrvatice i Hrvati. O čemu ću ja, nego o izvješću sa terena. Kaže jedna, ne možete me tako malo platiti koliko ja mogu malo raditi ili ne raditi ništa. Ja ću govoriti o situaciji gdje određeni poduzetnici traže radnu snagu i preko Biroa i preko drugih institucija i ne mogu je nikako naći. Ne mogu je naći zato što netko ciljano ne želi da radi što prima socijalnu pomoć. Na koje načine je to moguće da određene osobe, dakle veći dio života, provedu na socijali ne radeći? Pa sam si dao truda malo da po terenu ispitam pa onda vidim da je netko došao preko nekog natječaja u određenu socijalnu službu za direktora pa onda vidite da ima jako puno novih korisnika koji su na socijali iz određenih struktura, iz određenih mjesta pa onda ljudi kažu potpiši pristupnicu pa ćeš dobiti socijalu. Pa onda pitam čovjeka koji radi, ustvari koji je u socijali pa ga vidim na poljoprivrednim radovima na traktoru tamo u nekom mjestu mome ili tuđem. Rekoh kako ti radiš, pa za koga radiš? Pa mi kaže ja radim znaš za koga za onoga koji je šef u socijali. I tako ima jako puno primjera. Pa se pitam da li uopće ima kontrole osim kontrole socijalnoga radnika koji jako brigu vodi da li je neki hrvatski branitelj da li ima PTSP, da li su mu djeca ručala, večerala, kako mu je kuća očišćena. Imao sam prilike vidjeti takve slučajeve i onda da se obratim samo kojim institucijama da se požali onaj tko radi i onaj tko ne radi, onaj tko ima takve primjedbe, informacije? Jer znamo kako to kod nas funkcionira.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Culej, da, ima jako puno primjera kako se zapošljavaju i kako se socijalne naknade dobivaju i postaje korisnik socijalnih naknada. I upravo to i je na tragu onoga što sam rekla, treba nam kontrola, treba nam. I tu kontrolu svi je moramo biti svjesni i svi moramo težiti da te kontrole i bude. Inače neće se ništa promijeniti. Ali ono što je najžalosnije sve ovo na što vi sad upozoravate, što ja sve potpisujem što ste vi rekli i s čime se i ja slažem i s čime se slažu i korisnici socijalnih naknada jer su i oni svjesni svakoga tko dobije socijalnu naknadu na taj način ništa ne mijenjamo ovim zakonom o kojem danas govorimo. Ništa od toga što ste vi sad naveli da ne valja nema u ova dva članka. Nećemo to s ova dva članka popraviti. To je ono što sam prije govorila u raspravi. Ova dva članka ne mijenjaju ništa osim što nesposobnost administracije ili nekoga tko nije napravio nešto što je trebao napraviti pa jednim dijelom i prošli jednim dijelom i sadašnji jer ni sadašnji nisu radili u ovih nekoliko mjeseci ono što su trebali raditi sa ova dva članka ne mijenjamo ono na što upozoravate vi, na što upozoravam ja i ono što je najvažnije na što upozoravaju sami korisnici koji su korisnici socijalnih naknada.
Hvala. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Tireli ja sam pratila vašu raspravu i sigurna sam da je ona svakako dobronamjerna sa puno empatije prema korisnicima iz sustava socijalne skrbi. Međutim, ne bih se složila s onim dijelom vaše rasprave gdje nas upozoravate da predugo raspravljamo, da zakon ima dva članka i da smo ga već odavno raspravu po ovom zakonu mogli završiti iz razloga što imamo vrlo rijetku priliku na neke stvari upozoriti, možda nešto i predložiti. Ja uvijek imam takve rasprave, ja ne pljujem, ja mislim da kritiziram argumentirano i uz svaku kritiku dajem i svoje prijedloge koji mogu biti i dobri ili se mogu ili ne moraju se uvažiti. Cijenim izuzetno vašu zabrinutost za korisnike socijalne skrbi da li će oni dobiti svoju zajamčenu minimalnu naknadu zbog ovog raskoraka u datumima i ne mogu uopće zamisliti da oni ne bi dobili zajamčenu minimalnu naknadu odnosno sve svoje naknade pa makar se i kršio još jedanput zakon ali ovaj puta u korist onih koji nisu krivi zbog toga pa neka budu neki drugi kažnjeni. Međutim, isto tako ne mogu vjerovati da svi polako prelazimo preko činjenice da osobe koje zbog toga što ne radi tijelo vještačenja mjesecima pa i godinu dana ne dobivaju svoje naknade. To su doplatci za tuđu njegu i pomoć gdje nam stariji ljudi umiru, to su majke koje ne mogu dobiti na vrijeme bolovanje za djecu s teškoćama u razvoju nego idu sa nekakvim pedijatrima i lažnim bolovanjima da im se produži vrijeme, to su invalidnine. Dakle, iz vašeg kluba u prošlom sazivu su u tom smislu dolazila upozorenja. Moja su upozorenja nemojmo dozvoliti da nam se sa jedinstvenim Centrom za naknade dogodi ovo. I ništa više. A podržavam i reformu i racionalizaciju.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Murganić vi i ja isto razmišljamo, dakle ono što ja ne bih voljela jeste upravo ovo što ste vi sada rekla da nam se ne dogodi da ne dobiju svoju naknadu. I na to sam upozorila isto kao što vi upozoravate na ove mjesece koje ljudi zbog nekakvog centra, ne nekakvog nego zbog Centra za jedinstveno vještačenje ne mogu iskoristiti svoja prava. I nije dobro da mi ovdje u ovoj sabornici kažemo da podržavamo da netko krši zakon. Ne bi ga smjela kršit Vlada, pogotovo ga ne bi smjelo kršiti Ministarstvo socijalne politike i mladih ne bi smjeli. To je ono što sam ja pitala da mi se odgovori. Jer ako netko treba 1.6. dobiti određenu naknadu a zakon koji je na snazi mijenjamo ga i sa drugim zakonom to radimo 3.ili 4.6. da li će netko tu naknadu isplatiti protuzakonito? To ne smijemo zagovarati i to je ono dakle o čemu cijelo vrijeme razgovaramo. Ni ja kao ni vi a pretpostavljam ni nitko u ovoj sabornici ne može zamisliti da oni koji imaju pravo na naknadu i kojima naknadu treba isplatiti da tu naknadu ne dobiju zbog nekakvog roka ili nekoliko dana jer ti ljudi o tim naknadama ovise i ne samo da ovise oni su ili gladni ili siti zahvaljujući upravo tome što dobiju. I toga mislim da svi moramo biti svjesni.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Tireli mene ste prezimenom ovdje prozvali da sam bio zločest valjda, da nisam govorio kako treba. Održali ste nam lekciju o ponašanju i kako trebamo nastupati u Saboru i koje aktivnosti smijemo poduzimati da se kolege iz SDP-a ne bi osjećali loše ili neugodno da im bude. Jer sjećam se vas iz oporbe i prošlog saziva isto ste radili tom istom SDP-u kad je bio vlast zajedno sa svojim kolegama i to je dosta dobro čak i izgledalo. Jer zaista pamtim kolegu Lesara, kolegu Novaka, kolegu Vukšića bili su zaista pripremljeni, kritizirali silovito SDP-ovu vlast, govorili što ne valja, kritizirali svaki zakon posebno one koji su dolazili iz sfere socijale, iz socijalnog područja i što ste napravili na kraju? Što ste napravili kao Laburisti? Podizali ste kaznene prijave protiv premijera, podizali ste prijave sukoba Povjerenstvu za sukob interesa, cijeli autobus ste tamo bili prijavili ako se dobro sjećam bivših dužnosnika. I onda ste s njima završili u koaliciji, na listi i pogazili rad tih vrijednih ljudi koji su osnovali, stvorili Laburiste. Njih danas ovdje više nema i sad nama opet dijelite iz oporbe nekakve lekcije što smijemo i što ne smijemo govoriti. Govorit ćemo što želimo, želimo da ovaj zakon bude usvojen, da ljudi dobivaju svoje naknade i da to što moramo napraviti napravimo u najkraćem mogućem roku jer prošla Vlada to nije napravila. A vidimo s čime su se bavili i na nama je da to isto iskažemo ili govorimo vani jer ljudi danas imaju krive percepcije i ne znaju mnogo toga što se događa jer mediji imaju svoju priču, mi ovdje govorimo ono što ljudi gledaju do 1,30 pa da barem čuju što se to dešavalo. A mene je kolega zaista iznenadio kad sam vidio s čime se to SDP-e kojeg vi podržavate danas tj. onda dok su bili vlast bavio. Izgubili ste vjerodostojnost nažalost i pogazili sve napore vaših kolega da formiraju određenu politiku Laburista u proteklom mandatu s time što ste pristali biti s onima koje ste kritizirali ponovno na listi. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem kolega potpredsjedniče. I ja se iskreno nadam da su vas kolege bivše čuli i da će vam poslati telegram zahvale što ih podržavate i štitite. Razlika između vas kolega Boriću i mene će uvijek bit nepremostivo velika zato što vi imate retoriku samo zato da povrijedite, samo zato da iznesete neistine zato što vam u tom trenutku to izgleda jako, jako dobro. I na to sam reagirala. Žao mi je što ste otišli pa nema smisla retoriku odnosno odgovarati na repliku nekome ko napušta sabornicu, a vjerojatno i to pokazuje i govori jako puno o kolegi koji čak nije dovoljno hrabar da sasluša ono što mu netko ima kome je dao repliku za odgovoriti.
Hvala. Riječ je tražio predstavnik predlagatelja zamjenik ministrice uvaženi Ante Babić.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice Tireli dužan sam se javiti nakon vašega izlaganja jer po onome što ste vi govorili zapravo ja sam trebao šutjeti zbog ova dva članka zakona, ali kao predstavnik izvršne vlasti dužan sam informirati saborske zastupnike pa time i vas kako biste vi najbolji mogući način mogli donijeti zapravo odluku, glasovati ili ne za ovaj zakon. Žao mi je što vi niste slušali moje izlaganje u samom početku gdje sam ja jasno rekao zbog čega, kako i na koji način razmišljamo u Ministarstvu socijalne politike i mladih. Žao mi je što niste čuli tada kroz to izlaganje da mi ne želimo ukinuti jedinstveni centar za naknade i ja to niti jednom rečenicom nisam rekao u ovom Hrvatskom saboru. Ja sam samo govorio da moramo promijeniti način, prvo promišljanje o tome i mogućnost odnosno provedivost svih naknada. Sad smo se dotakli naknada Ministarstva socijalne politike i mladih, ali je i puno onih naknada koje nisu kroz sustav Ministarstva socijalne politike i mladih radi njihove bolje kontrole, administriranja i svega toga govorimo o jedinstvenom centru za naknade. Kada govorite a to ste opet naglasili hoćete li vi i kako će se osjećati korisnici socijalnih naknada koji neće dobiti isplatu svojih socijalnih naknada, tada ste govorili o zajamčenoj minimalnoj naknadi odnosno o 103 tisuće korisnika zajamčene minimalne naknade. Ali zaboravili ste možda u tom trenutku i da postoje i oni korisnici koji zapravo dobivaju naknade za ugrožene kupce energenata, njih je 66 tisuća, zaboravili ste korisnike doplatka za pomoć i njegu njih je gotovo 67 tisuća, hoće li oni dobiti svoje naknade? Dakle jasno i glasno po deseti put danas kažem, da niti jedan korisnik socijalne naknade neće u RH biti uskraćen za svoja socijalna primanja od strane Ministarstva socijalne politike i mladih i Vlade Republike Hrvatske, niti jedan korisnik. Sve ono što se dogodilo prema korisnicima za socijalna davanja je isplaćeno do 20.svibnja 2016.godine. Ovo što se sada događa istina je da će ovaj zakon, je trebao stupiti na snagu 1.6., to se neće dogoditi jer će Vlada sutra uputiti svoj amandman i to će se dogoditi 3.6. Znači sa dva dana zakašnjenja. Ništa spektakularno se neće dogoditi i nitko, ali doslovno nitko neće biti uskraćen za svoju naknadu u RH. I to vam valjda mora biti jasno. A žao mi je ako vi to ne prihvaćate, ne prihvaćate ili bolje rečeno ako me niste slušali otpočetka u mome izlaganju gdje sam to jasno naglasio. A o tome da trebamo pričati o stvarima koje jesu, koje su se dogodile, zašto ne. Sve ono što je dobro i ono, govorim sada o Ministarstvu socijalne politike i mladih odnosno za centre za socijalnu skrb. Pa nisu centri za socijalnu skrb ako hoćete u Ustavu RH, u prvom članku stoji da je Republika Hrvatska, jedinstvena je i nedjeljiva demokratska i socijalna država. Centri za socijalnu skrb bili su i u bivšoj državi i zna se zbog čega su bili i ono su nastavili svoj rad. To su vrlo vrijedni ljudi. To su ljudi koji rade na terenu sa korisnicima. Sve ono o čemu sam danas govorio dolazi ispred centara za socijalnu skrb. To su osobe, socijalni radnici, psiholozi, defektolozi, logopedi koji obrađuju te korisnike, koji su s njima na terenu, koji najbolje znaju situaciju na terenu. A to se svi ovdje saborski zastupnici mogu osvjedočiti jer dolaze iz tih sredina. Naravno da u tom sustavu koji ima a rekao sam u svom izlaganju oko 579 institucija, znači 80 centara socijalne skrbi, 34 podružnice, negdje oko 130 domova za stare, nemoćne, centre za odgoj i obrazovanje, udruge koje rade sa time, jest jedan veliki sustav. I moguće je da se dogode određene anomalije. Moguće je da pojedini ljudi u tom sustavu ne izvršavaju svoje obaveze na način na koji bi trebali, savjesno i stručno ali to nije razlog. Sjetite se od prije mjeseca dana na koji način smo napadali te ljude. Mi u Ministarstvu socijalne politike stojimo iza svakog čovjeka u Ministarstvu socijalne politike jer znamo da svoj posao na terenu odrađuju savjesno i stručno. Naravno, moguće je zbog nedostatka određenih i analiza ili ne znam sve što se može dogoditi mogu donijeti krivu odluku ali ona se uvijek može ispraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo repliku uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministrice, zahvaljujem evo na pojašnjenju i na ovom obećanju koji ste dali da još jedanput po 10-ti put kako kažete da nitko neće biti zakinut. Jako sam vas dobro slušala kada ste imao uvodno izlaganje zato sam i reagirala tako kako sam reagirala jer ste vi u svom uvodnom izlaganju govorio koju ćete vi reformu napraviti i što vi ustvari sada radite. I zato kažem da nije dobro uvijek resetirati i kretati iz početka. Jer o ovome smo mi slušali 2014., slušali smo 2015. Dakle ne govorimo o nečemu novom, ne govorimo o reformi ove Vlade. Jer kako god neki zastupnici koji bježe iz sabornice kada trebaju čuti odgovor pamte, tako pamti i netko od nas. Dakle vi ste govorili mi ćemo, mi ćemo, zato sam reagirala tako kako sam reagirala jer upravo 2014. smo išli u izmjene zakona jer smo rekli da imamo 70 naknada koje su u nadležnosti 8 ministarstava o kojima vi sada pričate od čega 28 u nadležnosti Ministarstva socijalne politike i mladih a još 50 programa negdje provode jedinice lokalne samouprave. I rekli smo da ćemo upravo zbog ovoga, znači kada smo mijenjali zakon 460 provedbenih tijela koje su potrebne za realizaciju svih tih naknada i 8 aplikacija pokušati složiti ovim izmjenama zakona uz 127 provedbenih tijela i jednu aplikaciju. Dakle to je bila racionalizacija o kojoj smo govorili 2014., o kojoj smo govorili kada smo mijenjali zakon 2015. i danas upravo na vaše izlaganje koje sam pažljivo slušala reagirala sam u svojoj raspravi na način da ne ponavljamo nešto da mi radimo kada to već imamo. Ajmo ono što imamo i ne valja popravljati u tom dijelu. To je bila moja namjera, nadam se da ste razumijeli.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministrice Ante Babić.
Razumio sam jako dobro poštovana kolegice Tireli. Naime, da vi ne biste krivo shvatili. Sve ono što je dobro u Ministarstvu socijalne politike i mladih a to bi trebao biti jedan kontinuitet. Ja nisam govorio o vlasti ili prethodnoj vlasti, znači jedan kontinuitet koji bi trebalo nastavljati i nadograđivati a sve uz svrhu da oni kojima je pomoć najpotrebnija ju i dobiju. Da biste došli do toga naravno da sustav trebate poboljšavati. Nije on samo vezan samo za centre, on je danas vezan i za informatizaciju, on je vezan i za puno drugih stvari, nove edukacije, nove uvjete u ovim okolnostima u kojima se mi danas nalazimo a znate da su one uvjetovane najčešće i gospodarskom situacijom u RH. Kada je bivša Vlast donosila Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja, mi smo to pozdravili. Ja i danas mislim da je to dobra stvar. Ja sam uvjeren da trebamo imati ujednačene kriterije vezane za vještačenja. Što se dogodilo? Što se dogodilo RH? Znači u tom trenutku kada smo spojili dva zakona vezano za rehabilitaciju, profesionalnu orijentaciju osoba sa invaliditetom i Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja dobili smo Zavod koji u jednom trenutku, u ovom trenutku čini mi se ima 38 tisuća neriješenih predmeta sa tendencijom rasta. 38 tisuća i zato se dogodilo i to i sa downom i zato su se dogodile mnoge druge stvari i pitanje je što će se još dogoditi. Ali ja sam uvjeren, uvjeren sam ako je to moglo funkcionirati i kod pojedinih ministarstva i Ministarstva obrazovanja i sporta, Ministarstva rada, mirovinski sustav, Ministarstva socijalne politike, Ministarstva zdravlja zato ne bi sada kao jedinstveno tijelo moglo funkcionirati? Što mu nedostaje? Administratori. Nabaviti ćemo ih. Arhivari. Nabaviti ćemo ih. Liječnici, konzultanti. I to se može odraditi. Znači trebamo samo poboljšavati sustav zbog korisnika, zbog onih za koje je on zapravo namijenjen. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba SDP-a, uvažena potpredsjednica Sabora Milanka Opačić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zamjeniče ministrice, kolegice i kolege. Malo prije je ovdje netko iz Kluba HDZ-a rekao treba pričati o zajmu jer će se inače pričati o tome da ljudi neće dobiti svoja prava zbog kašnjenja zakona i činjenica je da ovaj Zakon zakasnio, dakle ako ste vidjeli da ne stignete napraviti reformu, zakon je mogao ići i tjedan dana prije i ne bismo imali danas ovaj problem da centri od danas ustvari nemaju ovlaštenja isplaćivati niti jednu socijalnu naknadu. Drugo, ova reforma je reforma koja je bila zapisana u reformskim dakle materijalima bivše Vlade zato što se vidjelo da se ujedinjavanjem prve četiri socijalne naknade se uvelo reda, uštedili su se novci od kojih se dva puta povećala socijalna naknada i to onima koji su najugroženiji a to su samci i jedno roditeljske obitelji. Dakle, ti novci nisu uzeti iz proračuna kao dodatna sredstva nego su preraspodijeljeni od onih koji su kroz aplikaciju ustvari nisu pripadali u taj sustav jer su zbog jednog neuređenog sustava sve ove godine dobivali novce. Prema tome, oni koji govore o tome da danas ima ljudi koji se provlače kroz sustav, da danas primaju novce oni koji na to nemaju pravo ne govore istinu. Dakle može se po nekakvim statističkim brojkama i povući neki mali broj ali doista pričati o ljudima koji voze nekakve automobile. To se događa u gradu Zagrebu gdje nema nikakve kontrole u pučkoj kuhinji ali to nema veze sa državom. Ovo je država. Jedinstveni novčani centar je bio predviđen kao centar u kojoj će se objediniti sada dakle prva naknada je trebala ići zm zbog toga što je ona jedina uređena, zbog toga što ima aplikaciju soc skrbi. Ta aplikacija je trebala biti prenesena u urede državne uprave i kada govorite o tome da bi socijalni radnici trebali nešto oko toga raditi u svim zemljama EU postoje uredi koji to rade, administrativni uredi zato što jest pitanje administrativne naknade. Druge stvari su pitanje socijalnog rada i socijalnih radnika. Međutim, ovo je administrativna naknada. Vi imate cenzus, zadovoljavate, ne zadovoljavate. Imate pravo ili nemate pravo na socijalnu naknadu. Dakle, nikakva velika umotvorina. Centrima za socijalnu skrb koji nažalost nemaju vremena odlaziti na teren, odlaze samo u krajnjim slučajevima, ne znaju većinu svojih korisnika zbog toga što se bave pisanjem administrativnih rješenja upravo zbog toga smo i htjeli toga rasteretiti i prebaciti to na urede državne uprave koji imaju dovoljan broj ljudi i još nešto. U tim uredima državne uprave postojali bi takozvani stražnji uredi. U stražnjem uredu bi bili ljudi iz sustava iz kojih se isplaćuje naknade, dakle mirovinsko, zdravstveno, sustav socijalne skrbi i to smo testirali na otpisu duga. Dakle, na otpisu duga su svim centrima za otpis duga koje smo bili ad hoc formirali, bili su predstavnici centra za socijalnu skrb, FINE i porezne uprave. Svaki problem koji se dogodio kod određenog građanina u tom trenutku nije rješavao građanin tako da ide u poreznu upravu FINU nego su ti ljudi odmah rješavali jer su imali dakle poveznicu sa svojim matičnim kućama, dakle FINA ili porezna uprava. U ovom trenutku građani više za socijalnu pomoć ne moraju donositi nikakve papire, osam podataka ključnih se povlači kroz aplikaciju soc skrbi, prema tome sve se u ovom trenutku vidi kroz informatički sustav i nije potrebno da ljudi više išta donose. Dakle, s ovom reformom ćemo vidjeti u kojem smjeru će ići ali ja i dalje mislim da je opterećivanje centara za socijalnu skrb sa nove četiri naknade koje veze nemaju sa centrom za socijalnu skrb, porodiljne naknade, roditeljske naknade, dječji doplatak ustvari će samo opteretiti djelatnike u centrima ili ćete morati nove ljude zapošljavati što je novi trošak u državnom proračunu a ljudi u državnim, u uredima državne uprave su to uredno mogli odrađivati uz jednu dobru aplikaciju koju je naravno trebalo napraviti jer je ona potpuno drugačija od ove koja u ovom trenutku predstavlja samo za sustav socijalne skrbi. Dakle, na uvođenju reda u ovih 78 naknada moglo se uštedjeti izuzetno puno novaca. Samo na ove 4 smo izračunali da se može uštedjeti oko 600 milijuna kuna zbog toga što npr. mirovinski sustav nema uređeni sustav informatički, oni još uvijek stvari spremaju dobrim djelom na mikrofilmove, oni nemaju povezano sa drugim sustavima. Dakle, tamo još uvijek ljudi moraju donositi papire, a budući da je dohodovni cenzus jedan od uvjeta da se dobije dječji doplatak, jako puno ljudi po našoj procjeni prolazi ispod radara zbog toga što imaju u godini dana veći dohodak i to se sada može vidjeti kroz ovu aplikaciju JOPPD obrasca dakle, sad je potrebno još i to uvezati da bi se kompletna krvna slika dobila i na neki način napravila reda i u toj naknadi i uštedili ogromna sredstva. Naravno to je bio put i za povezivanje sa lokalnom samoupravom. Mi smo radili neke probe sa lokalnom samoupravom. Činjenica je da ima jako puno socijalnih naknada koje se preklapaju, međutim, jednako tako ima i dosta dobrih primjera gdje jedinice lokalne samouprave imaju suradnju sa centrima za socijalnu skrb i gdje odlaze vidjeti koji korisnik što dobiva, dakle, to kumuliranje naknada zna biti nekada doista de stimulirajuće za rad i zbog toga smo mi svoju naknadu limitirali na 2900 kuna koliko iznosi minimalna plaća za ljude koji rade u onim granama industrije gdje se minimalna plaća isplaćuje nažalost njih je takvih jako puno. Međutim, ovdje je prošlo dosta ispod radara jedan članak koji po meni otvara jedan veliki problem a to je ovlast direktno ministrice da odlučuje o cijenama usluga za pojedini dom socijalne skrbi. Naime, kao šte ste rekli gospodine zamjeniče da u Ministarstvu postoji jako puno ljudi koji su izuzetno vrijedni i stručni, odradili su vi to dobro znate kompletnu pripremu za novu metodologiju utvrđivanja cijena, za ono što u zakonu već dugo godina stoji a to je da će cijene ostati do javnog poziva, dakle po određenim kriterijima. Prema tome, vi samo morate napraviti korak naprijed a bojim se da sa ovom odlukom da ministrica sama odlučuje o tome kolike će cijene domova i usluga biti, da ste ustvari napravili jedan korak unatrag. Ona je na sebe preuzela da sama odlučuje o cijenama domova. I moje pitanje je da li to znači da će neke cijene biti povećane? S druge strane, moje pitanje je da li to znači da će neki dobiti korisnike koji u ovom trenutku imaju prazne domove, koji nemaju korisnike i koji su vršili pritisak i na mene dok sam bila ministrica, da ih pustim u tzv. mrežu domova i da im na taj način osiguram korisnike da li one koji su psihički bolesne, da li djecu, da li osobe starije životne dobi kako bi mogli napuniti svoje prazne prostore u koje su uložili izuzetno puno novaca i digli kredite. Dakle, ovo je korak unatrag. Mi kada smo došli u ministarstvo zatekli smo dosta neuravnotežene cijene. Na primjer, sama ministrica koja je tada bila na čelu udruge „Svitanje“ je imala tisuću i pol kuna više po korisniku, nego što su to imale druge udruge. Sjeli smo s njom kao i sa Caritasom i nekima drugima i spustili cijene na ono što su imali i svi drugi pružatelji socijalnih usluga. Kada ste govorili u uvodnom izlaganju rekli ste da ćete poticati civilno društvo koje je sasvim sigurno u sustavu socijalne skrbi izuzetno važna poluga pomoći. Međutim, ne znam kako ćete ih poticati jer ste Nacionalnoj zakladi smanjili 70% financijska sredstva. Mnogi savezi i udruge u ovom trenutku nemaju novaca za funkcioniranje. Udruge u sustavu socijalne skrbi su izuzetno važne zbog toga što u mjestima gdje ne postoji, dakle nikakva ustanova, nikakva institucija koja će pružiti potporu evo na primjer djece s poteškoćom u razvoju. Razvijaju se udruge koje ulažu u stručnjake i jako je važno da imaju kontinuirano financiranje, jer na žalost ne mogu drugačije opstati. I to je jedina pomoć koja u nekim manjim sredinama i djeca i roditelji imaju, dakle preko određenih udruga. Što se tiče transformacije domova ja sam na tu transformaciju ponosna. Morate otići vidjeti, dakle svatko od vas bi trebao otići vidjeti kako žive ljudi u institucijama, a kako žive u stambenim zajednicama. Dakle, u Stančiću sam dopustila da izađe iz doma osoba koja je 22 godine živjela u samici. Ne znam jeste li me dobro čuli, 22 godine u gumenoj sobi zatvoren bez sunca, mjeseca, zraka, bez ičega. Bio je auto destruktivan, trgao je sve sa sebe. Znate zašto? Zato što ne govori, ne čuje i ne vidi. I jedini način na koji je mogao prosvjedovati čovjek koji danas ima 40 i nešto godina je to da trga sve sa sebe i da to veže oko svoje ruke ili oko vrata. Onog trenutka kada smo ga izvukli u stambenu zajednicu taj čovjek danas sjedi za stolom, jede uz pomoć asistenta, ide na terapijsko jahanje, ide u šetnju u Maksimir. Da nisam ništa drugo napravila, nego takvom čovjeku osigurala da napokon ima normalan život mislim da je dovoljno. Tko god misli suprotno i misli da je to loše, neka to javno i kaže. Svi domovi koji su zatvoreni i u Ozlju i u Čepinu su domovi u koji neki od vas sigurno ne bi pustili niti psa da živi jer su takvi uvjeti bili. Dakle, stare zgrade, oronule u kojima i djelatnice vrlo teško već rade. Ti ljudi koji su otišli van, znate kako su odlazili van? Rekli su mi neki hvala vam što idem van, napokon ću moći navijati za Marsoniju, napokon ću sa svojim bratom moći ići gledati utakmicu. Žive uz pomoć asistenata, ne žive sami. I to je veliki zahvat. I upravo smo krenuli sa najtežima da razbijemo taj jedan stereotip u kojem su ljudi mislili da ti ljudi ne mogu živjeti u stambenoj zajednici. Mogu. Neki od njih više ne troše niti terapije, neki su smanjili terapije zato što su to potpuno drugačiji uvjeti za život. Da, puno je teže na taj način raditi, jer se morate posvetiti njima, morate ih učiti. Oni ponovno kuhaju, ponovno čiste, ponovno peru vlastito rublje. Ali ti ljudi su dobili priliku za novi život i drugačiji život od onoga koji je u instituciji. I na kraju još nešto što predstavlja po meni oličenje ljudskosti i jedne socijalne osjetljivosti. Pas, da famozni pas gospodine Boriću, pas koji je moja briga bio u ministarstvu, nitko za njega nije dobio plaću. Ja sam se o njemu brinula, išao je sa mnom na putovanja, bio je sa mnom u kancelariji i sad je kod mene doma i ja se za njega brinem do kraja ove godine. Na prvom testu nije prošao za psa vodiča, prošao je za terapijskog psa. On će u nekom trenutku biti pomoć djetetu koje ima oštećenje u razvoju, koje često puta terapiju ne želi obavljati niti uz pomoć terapeuta, niti uz pomoć svog roditelja ali hoće uz pomoć psa. Voljela bih da čujete slijepu osobu kojoj je pas uginuo, koji na posao odlazi sada sa bijelim štapom. Dok je imao psa trebalo mu je 20 minuta, sada sa štapom mu treba 45 minuta. I čovjeka koji kaže mene moja Buba nije odvela pod kamion kao što me odvede bijeli štap, nikada me nije odvela u neku rupu koja je iskopana pa je oko nje traka, jer dok on dođe s bijelim štapom do te rupe on je već unutra. Dakle, gospodine Boriću, ja sam ponosna na sve ljude koji su socijalizatori, koji odgajaju pse da budu psi vodiči, da budu terapijski psi, dakle da nekome tko je osoba sa invaliditetom budu od pomoći. A vi i dalje možete imati problem i sa mnom i sa bilo kojim psom i žao mi je što u ovom Domu koji bi trebao biti onaj koji promiče neke ideje i neku toleranciju se čuju ovakve nazadnjačke ideje. I žao mi je što je na žalost cijela Vlada preko 2 ministarstva odlučila po prvi puta zabraniti da terapijski pas sa djetetom ne može doći do vrata vrtića. To nije pas lutalica, to je pas koji živi sa djetetom i koji o tom djetetu puno više brine nego što možda vi neki jedni o drugima brinete. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolegice Opačić, naravno da je lijepo pomoći čovjeku bližnjem svome i svatko od nas koji je pomogao, imao priliku pomoći mora biti ponosan i emotivan na to. Međutim, mi ovdje govorimo o Ministarstvu socijalne skrbi, o našim ugroženim građanima. Imali ste jedan plan koji je trend u Europi, to je znači plan deinstitucionalizacije. Vi ste kao ministrica krenuli sa najtežim slučajevima i osobama sa invaliditetom. Da li je možda bilo bolje zbog cijele situacije, znači edukacije ljudi, tog prijelaznog roka da krenete npr. sa dječjim domovima? Što se dogodilo? Vi ste određenim udrugama omogućili ugovor do milijun i 800 tisuća kuna, smještaj za korisnika bio je 1603 dolara. Ta ista udruga je također vršila i edukaciju voditelja što je znači bila posebna plaća. Da, ovo je projekt Open society od Sorosa, međutim recite mi što će ministarstvo napraviti kad ovaj projekt znači ne bude više financiran iz toga izvora, tko će plaćati udrugama i drugim znači svim udrugama, a poglavito ovoj udruzi ta sredstva? Znate li o kolikom je iznosu novca riječ ukupno ako budemo ovo radili? I još jednom svim volonterima poglavito na terenima, brojne pučke kuhinje, brojne samoposluge treba dati veliko priznanje kad govorimo o ovim stvarima. Poglavito najugroženijim građanima. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena potpredsjednica Milanka Opačić.
Naravno da, mi smo uzeli sredstva s kojima smo početno krenuli u transformaciju domova i ono što smo sada, to je opet sad nešto što treba nastaviti ova Vlada, to su fondovi EU. Dakle, iz fondova EU za to se mogu dobiti znatna sredstva zbog toga što se u cijeloj EU upravo podupire zatvaranje institucija i transformacija domova. Dakle, život u stambenim zajednicama. Mi smo, što se djece tiče, mi imamo relativno pristojan broj udomiteljskih obitelji, one puno više idu u udomiteljske obitelji nego što idu u ovaj oblik stambene zajednice. Ali jednako tako čini mi se da smo upravo u Solinu otvorili jednu stambenu zajednicu u kojoj živi i jedno 4, 5 djece koja su smještena iz doma za djecu bez roditeljske skrbi. Prema tome, išli smo mi paralelno i sa jednim i sa drugim. Ali definitivno ova kategorija psihički bolesnih ljudi je kategorija mislim koja je u ovom trenutku bila najmanje, ustvari najviše je bila zapostavljena i zbog toga smo ih htjeli izvući van. Evo samo na ovom jednom primjeru koji sam vam ispričala voljela bih da to odete vidjeti, voljela bih da ste ga vidjeli dok je bio u toj samici vjerujte mi nakon toga biste sasvim sigurno kao i ja napravili sve da ga izvučete van i da mu ponudite i pružite šansu za jedan potpuno drugačiji ja bih rekla ljudski život.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjena kolegice vrlo kratko ću možda u svojoj replici izreći nešto što je vezano za vašu raspravu. Naime, ovaj opis jednog korisnika koji je bio u jednoj ustanovi me je zaista zgranuo i ako ste zaista naišli na takvo nešto onda nije trebalo samo njega izmjestiti nego je trebalo poduzeti i neke druge mjere. Ja sam izuzetno ponosna na ono što socijalna skrb radi za svoje korisnike i ponosna sam na rad u ustanovama. Ja znam da treba ići na deinstitucionalizaciju, da je deinstitucionalizacija jedan korak skrbi prema našim korisnicima na jednom višem nivou međutim sve ono što su upravo ti korisnici naučili, naučili su u ustanovama. I vi jako dobro znate, vjerujem da znate ako ste 4 godine obilazili naše ustanove, koliko je bilo domaće atmosfere, koliko je bilo duha i ljubavi i toplog odnosa prema korisnicima pa i onima sa najtežim teškoćama u razvoju. Međutim, ono što bih htjela naglasiti, a to je rezultat mog 35-godišnjeg iskustva da će biti uvijek korisnika kojima će trebati ustanova i uvijek će biti korisnika koji nisu trebali i koji neće trebati biti u ustanovama. I mi trebamo se boriti za mrežu različitih usluga a ne za mrežu različitih ustanova. I ono što ja imam osobno prigovor na deinstitucionalizaciju a nije to moje osobno, to je dio i struke a i dio roditelja i staratelja mi se i kao zastupnici u ovom Domu obratilo, krenulo se to možda malo prenaglo, pod svaku cijenu. Mislim da je trebao biti jedan postepeni korak, a ono što nije dobro to je da nama sada zbog raspršenosti, zbog velikog broja stambenih zajednica fale stručni radnici. Evo, to je uglavnom moja primjedba u smislu zaista dobronamjernosti struci.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena potpredsjednica Milanka Opačić.
Ja se s vama u potpunosti slažem zbog toga što ova transformacija domova ne bi ni mogla uspjeti da nije bilo suradnje sa djelatnicima doma. Dakle, oni su ti koji su ustvari bili glavni nositelji cijelog projekta, oni su ti koji moraju raditi sa korisnicima, dogovoriti se sa skrbnicima sve, sa njihovim dakle članovima obitelji. Bez njih nema transformacije domova. Dakle, najhrabriji u cijeloj priči su sami korisnici koji su smogli snage da izađu van iz institucije jer se ipak tamo osjećaju najsigurnije i da promjene svoj način života ali bez djelatnika u domovima to ne bi išlo. Dakle, u nekoliko domova smo stvarno imali najagilnije djelatnike koji su dali sve od sebe i tu je proces najviše išao. A što se tiče toga da je u nekim situacijama trebalo zatvoriti dom, da, ja ću vas podsjetiti da je jedna od prvih mjera bila zatvaranje đakovačke breznice, jednog doma u kojem su ljudi doista bili zatvarani u podrume, vezani. Dakle, to što smo tamo našli, podnesene su kaznene prijave i više od 70 i nešto ljudi smo mi u jedno jutro evakuirali odnosno razmjestili u određene naše ustanove diljem Hrvatske. Ali doista bih voljela da proces transformacije nastavite dalje zbog toga što su ti ljudi, odite ih ako niste već išli, odite ih posjetiti u stambene zajednice i vidjet ćete da su to ljudi koji potpuno drugačije žive u odnosu na ono što je u institucijama. To ne znači da su ljudi u institucijama loše se brinuli o njima, naprosto ne možete tamo živjeti životom onakvim kakvim možete u stambenoj zajednici.
Hvala. Riječ ima predstavnik predlagatelja, zamjenik ministrice uvaženi Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana i uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, pozorno sam slušao vaše izlaganje i zbog određenih istina a i zbog osoba koje su zaposlene u Ministarstvu socijalne politike i mladih i svih onih koji rade u socijalnoj skrbi trebamo reći nekoliko stvari. Naime, vi ste se referirali na jedinstveni centar za naknade i govorili ste o tehničkoj primjerni. Reći ću vam, možda vas nisu tada mogli izvijestiti ili nisu napravili jednu analizu vezano za to, ured državne uprave, evo ako biste pitali ovdje kolege zastupnike u svim županijama pa i u Gradu Zagrebu vidjeli biste da su na drugom, trećem, četvrtom ili petom katu, manje-više nisu pristupačni niti osobama sa invaliditetom, manje-više. Osobe koje rade u uredima državne uprave sigurno nisu educirane pogotovo vezano za područje socijalne politike i oni to jako teško mogu odrađivati. Činjenica je da niti osobe koje su u centru a to smo razgovarali sa Svjetskom bankom naravno ne mogu to odrađivati niti bi odrađivali one naknade koje su vezane za druga državna tijela. To je jednostavno nemoguće, to nije u opisu njihovog posla. No, taj dio će se tehnički riješiti ali čisto zbog informiranja javnosti. Kada ste govorili o udrugama civilnog društva odnosno o Nacionalnoj zakladi civilnog društva i nju ste posebno apostrofirali, pa ja ću vam reći nekoliko stvari koje, a žao mi je što to niste podržali u javnosti, jer znate da nije tako. Mi smo tražili izvješće za 2014.godinu odnosno vi ste ga kao saborski zastupnici dobili ovdje, a vrlo dobro znate da svake godine donosimo uredbu na Vladi Republike Hrvatske vezano za raspodjelu sredstava od igara na sreću i lutrijskih sredstava. I između ostaloga znate da je i ta podjela, to je vama jasno jer ste vi to potpisivali vezana je i za tehničku kulturu i za sport, ove godine dala nam više sredstava vezano za jer je olimpijske godina i onda smo imali jedan dio koji je bio vezan za socijalni dio, odnosno humanitarne djelatnosti pri Ministarstvu socijalne politike i mladih. I činjenica je da smo mi na naše inzistiranje povećali taj iznos, odnosno da smo Nacionalnoj zakladi za razvoj civilnog društva oduzeli jedan dio sredstava. Oni su za 2015.godinu imali 14,3% u dogovoru i sa gospođom Svjetlanom Plavša Matić oni su dobili 6,88% s tim da u prethodnoj godini nisu iskoristili 11,8 milijuna kuna. Ono što i nije korektno i nije u redu niti od Svjetlane Plavše Matić ovo što sada radi u Ministarstvu socijalne politike da zapravo reći ću to otvoreno huška pojedine udruge osoba s invaliditetom kako zbog nedostatka sredstava on neće moći raspisati natječaj i te osobe sa invaliditetom odnosno udruge ostat će bez svojih redovnih sredstava i neće moći provoditi određene projekte. Naravno da jedna od tih udruga recimo koje sam jučer primio rekli su nama će nedostajati nekakvih 100 tisuća kuna i mi nećemo moći dobiti ta sredstva a ta sredstva su vezana za hali terapiju, za vestovu respiratornu terapiju, za osobe koje su 24 sata zapravo na krevetu kao i ovu neurofeedback terapiju i treba im nekih 100 tisuća kuna. Pitali smo ih jeste li se vi javljali na natječaje Ministarstva financija, rekli su jesmo ali smo odbijeni. Znači radi se negdje oko 207 djece. E sada, kada smo radili analizu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva u 2015.godini reći ću vam oni su potrošili negdje između 8 i 10 milijuna kuna za saveze osoba s invaliditetom, a znate da se osobe s invaliditetom jako tuže na saveze. Potrošili su 2 milijuna kuna za udruge iz Domovinskog rata a 31 milijun kuna su potrošili za građanski aktivizam, za građanski, znači za razvoj demokracije, demokracija, demokratizacija. Vi imate jedan projekat participacijska demokracija intelektualno i psihički oštećenih osoba u izbornom procesu. I a zato smo davali sredstva i zato daje nacionalna zaklada sredstva, a ne daje ovim invalidima kojima je to potrebno. Složit ćete se da to trebamo promijeniti i da im trebamo pomoći. I još jedna neistina na kraju vezano za pse. Ovo vezano za pse nije točno, ti psi mogu doći do vrtića i mogu doći do garderobe, terapijski psi. Ja bih volio da su oni cijelo vrijeme sa tom djecom osoba sa invaliditetom u vrtiću, ali znate da ih od garderobe preuzimaju djelatnice i mislim da tu ne bi trebalo i nema nikakvih problema. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvažena potpredsjednica Milanka Opačić.
Pa meni je jako drago, danas je puno toga izišlo ovdje na vidjelo. Dakle vi ste sad rekli što je vama trn u oku, dakle neke građanske udruge koje vama očito idu na živce nisu vaše očito biračko tijelo ili barem vi tako procjenjujete i to je to. Ali ako hoćete smijenit gospođu Svjetlanu Plavša Matić nemojte gotoviti o tome da ona nekoga huška, udruge su te koje se bune, udruge su te koje govore. Smijenite ženu bez problema, to je vaše legitimno pravo, ali nemojte sad tu govoriti da ona nekoga huška jer žena ustvari je neko ko ja mislim već jedno 15 godina je na čelu te zaklade. Dakle nikada, ona nije vezana niti uz jednu političku stranku, dakle ona je netko tko je bio i za vrijeme HDZ-a, ostala je za vrijeme nas. Prema tome, gledajte ako hoćete slobodno ženu smijenite. Međutim, činjenica je da ste vi smanjili znatna sredstva, vi ćete evo sad ste rekli savezi su vam isto problem i njima ćete smanjiti znatno sredstva. Tako da je dobro danas ova rasprava, da ste ipak neke stvari vrlo jasno ovdje rekli i priznali. I to je to, dakle to je vaša politika i vi ste na kraju krajeva i rekli, gospodin Karamarko je rekao da će on sve udruge uništiti jer da udruge su potpuno nepotrebne. … [[Upadica se ne čuje.]] pa tu je negdje i bilo tako, smanjiti sredstva. Dakle vi znate da u stvari lutrijska sredstva ne možete nigdje drugdje upotrijebiti nego ih možete samo rasporediti unutar udruga. Očito je vrlo, kako ćete ih vi raspoređivati, onima koji budu bliže vama te će dobiti više, one koje vam nisu baš jako drago jer govore o nekakvoj demokraciji a vi baš ne želite to čuti njima nećete dati ništa. I sve je jasno. Vi imate fokus na nekoliko udruga ali nemojte zbog toga ostale udruge gušiti jer udruge doista rade jedan vrlo vrijedan posao. I još jedanput ću reći tamo gdje nema nikakve ustanove koja može pomoći bilo kome taj posao odrađuju udruge.
Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministrice Ante Babić.
A sada sam nešto dužan odgovoriti vezano za deinstitucionalizaciju kada ste spomenuli ovu zapravo osobu, autodestruktivnu osobu, onda ste rekli da je to nedopustivo bilo 22 godine samice. I mislim da ste vi kao ministrica bili dužni napraviti upravni inspekcijski nadzor, zatvoriti tu instituciju jer inače u tom centru rade rastrojeni djelatnici koje treba svakako procesuirati i to je jedna žalosna priča. S druge strane morate znati da nama svakodnevno dolaze pritužbe i predstavke vezano za deinstitucionalizirane osobe jer o tome ne želim razgovarati jer ću povrijediti mnoge osobe. Projekat deinstitucionalizacije treba ići, trebalo je krenuti sa dječjim domovima, pripremiti lokalnu zajednicu i mislim da je to jedan plemeniti projekat. Ne na ovakav način, ne sa najtežim invalidima, mislim da to nije bilo pametno. Ali otom potom, vidjeti ćete i to će vam reći i u Osijeku i u Ozlju i u Sisku i u Ludbregu, posebice u Ludbregu i u Rijeci i u Zagrebu. A da vam ne govorim da se takve osobe ostavljaju same u stanovima. Neću govoriti o stvarima koje se zapravo njima događaju. Ali no, civilne udruge, odnosno Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva. Nakon hajke koja je dogodila mi smo morali razgovarati sa predstavnicima diplomatskog kora u RH zbog niza neistina koje su se dogodile. I ja sam postavio uredno pitanje tim ljudima postoji li u vašim državama nekakva udruga koja dobiva sredstva iz državnog proračuna. Rekli su da ne postoji, da to nigdje ne postoji. Zašto bi Nacionalna zaklada za razvoj civilnog, pazite zaklada, National fundation for civil society, kao zaklada bila privilegirana u odnosu na ostale udruge, u odnosu na državni proračun. Zbog čega? Ako već je i ako dobiva ta sredstva onda ta sredstva legitimno raspisivanjem natječaja može dati osoba za osobe sa invaliditetom. Znači udruge koje se bave izravno osobama, nikakvim savezima, reći ću vam otvoreno, nikakvih sterilnim projektima. A što se tiče demokratizacije, čujte pa nismo mi neka … [[Govornik se ne razumije.]] mi 20 godina pričamo o demokratizaciji da bi nam nastalo 42, neki kažu 45 tisuća udruga u kojima uopće ne govori Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva a trebala bi jer to nešto nije u redu. Mislim 42 tisuće udruga. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime kluba HSU-a i Stipe Petrine, uvažena zastupnica Marija Ilić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministrice, kolegice i kolege. Zakonom o socijalnoj skrbi uvedena je zajamčena minimalna naknada kao nova naknada u sustavu socijalne skrbi koja objedinjuje 4 naknade a to smo već čuli danas. Pomoć za uzdržavanje, 2 braniteljske naknade i produženu naknadu za zaposlene. Takvo objedinjavanje navedenih naknada otvara se mogućnost pojednostavljenja procedure administratiranja, usmjeravanja i kontrole. A posljednjim Izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi iz 2015. godine učinjen je prvi korak ka uspostavi projekta jedinstvenog centra za naknade. Osnivanje jedinstvenog centra za naknade utemeljeno je prije svega projektnom planu provedbe dugoročnih reformskih mjera za razdoblje 2014.-2016. i između ostalog je Zakon o provođenju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije sustava socijalne zaštite na temelju kojeg je Vladi od Međunarodne banke odobreno sredstva u iznosu od 70 milijuna eura. I ne vidim razlog i šta je sporno zašto se upravo za taj resor socijalne koji je itekako važan ne bi to iskoristilo. Jedinstveni centar za naknade bi objedinio postupak priznavanja novčanih naknada, dakle zajamčena minimalna naknada, rodiljne i roditeljske naknade za nezaposlene te dječji doplatak. Tako bi se omogućio nadzor nad svim primicima po osnovi socijalne zaštite i spriječile zlouporabe u sustavu neprijavljivanja pojedinih promjena od strane korisnika kojih vjerujte ima ih puno na terenu. Pojednostavio bi se postupak ostvarivanja prava, osigurala standardizacija procesa i nadzor isplate te stvorila podloga za donošenje javnih politika u području socijalne zaštite. Nadležnost vođenja postupka prešla bi na urede državne uprave u županijama. Budući se do sada nisu uspostavili organizacijski i administrativni uvjeti za prebacivanje nadležnosti cjelokupnog administriranja zajamčene minimalne naknade iz centra za socijalnu skrb na urede državne uprave u kojima bi trebao biti ustrojen jedinstveni centar za naknade. Rok je bio kao što znate 1. lipnja 2016. godine. No iz nekih razloga nisu izvršene sve pripremne radnje koje su nužne za prebacivanje nadležnosti u urede državne uprave. I upravo temeljem toga utvrđena je i potreba za redefiniranje prijedloga ustroja jedinstvenog centra za naknade radi razrade kako se kaže modela. Pa slijedom toga i navedeni datum se prolongira sa 1.6. odnosno 1. lipnja ove godine na 1. ožujka 2017. Međutim, ima li garancija da će to biti konačni datum? A ono što se nameće kao pitanje hoće li uredi moći ovaj posao odraditi iz više razloga, jesu li opremljeni za tu namjenu, je li zaposleni kadar osposobljen, jesu li zaposlenici ureda educirani da bi radili sa takvom jednom osjetljivom i veoma ranjivom skupinom građana, kako će se zaposlenici ureda, kako će detektirati rekla bih patologiju u obitelji odnosno prepoznati poremećaje i poteškoće koje onemogućavaju jedan normalan život korisnika socijale. Ima niz pitanja koji se sigurno moraju u izradi tog modela još jednom razraditi a apeliram da sve županije budu aktivno uključene u to jer ono što je najbitnije je bitno glas sa terena. U prolongiranje trebamo prihvatiti na koncu druge nema jer vrijeme je za donošenje kvalitetnih promjena koje će osigurati korisnicima brže ostvarivanje više prava na jednom mjestu uz manje dokumentacije odnosno birokracije. Ono što je u toj drugoj točki je daljnja izmjena zakona o izmjenama i dopuni zakona o socijalnoj skrbi, odnosi se na usklađivanje pojedinih cijena socijalnih usluga koje domovi socijalne skrbi i centri za pružanje usluga u zajednici kojima je osnivač RH pružaju u mreži socijalnih usluga i člankom 95. Zakona o socijalnoj skrbi dodaje se stavak da donošenje odluka iz stavka tri ovog članka ministar nadležan za poslove socijalne skrbi sukladno pravilniku iz stavka 1 ovog članka odlukom će odrediti cijenu socijalnih usluga za pojedini dom socijalne skrbi odnosno centra za pružanje usluga u zajednici kojim je osnivač RH. E sada, zar ne mislite, ja bi to ujedno i kao pitanje da je tom dopunom članka data ovlast ministrici da po svojoj volji određuje cijenu, uključuje institut u sustav korištenja socijalnih usluga. Nisam baš sklona vjerovati da je to napredak u poboljšanju pružanja socijalne skrbi no možda me vi razuvjerite. Dozvoljavam da nisam u pravu. Mrežom socijalnih usluga određuje se potreban broj i vrsta socijalnih usluga za područje RH a isti su utvrđeni prema stvarnim potrebama korisnika kojima se pravo na socijalne usluge priznaje rješenjem centra za socijalnu skrb. Budući je izrada podloge za provedbu novog postupka ugovaranja u tijeku i zahtjeva izradu znatnog broja podzakonskih propisa smatramo da se donošenje odluke u utvrđivanju cijena socijalnih usluga definira do kraja 2016.godine. Želim naravno istaknuti kako je to držim barem tako krajnji rok koji se ne smije prolongirati budući je važno poboljšati kvalitetu socijalne usluge u svim domovima socijalne skrbi te najpotrebniji korisnici trebaju biti nama svima na prvom mjestu. Najviše nedoumica u raspravi koju smo imali evo i na odboru potaknuti razlozi povećanja izdataka pružateljima socijalnih usluga, ukidanje povlastica vezano uz cijene energenata, niže tarife za struju i plin, te od 2011. godine domovi za starije osobe podmiruju troškove energenata u svojstvu komercijalnog subjekta. Nužno je Zakonom o socijalnoj skrbi propisati izjednačavanje pružatelja socijalnih usluga s kućanstvima u plaćanju cijene po ovlaštenim uvjetima za korištenje i električne energije, plina i drugih energenata jer domovi za starije ne obavljaju djelatnost radi stjecanja dobiti. Izjednačavanje pružatelja socijalnih usluga s kućanstvima u plaćanju cijene povlaštenih uvjetima za korištenje električne energije, plina i drugih energenata ima za cilj postizanje poslovne je rekla bih sigurnosti za pružanje usluga tim osiguranjem stabilnosti cijena usluga što u konačnici rezultira dostupnost socijalne usluge upravo korisniku. Naime, svjedoci smo kako povećanje cijena energenata utječe na formiranje odnosno povećanje cijena usluge, visoke cijene nedostupne platežnoj moći građana, tih građana opterećenim dugogodišnjom ekonomskom krizom svakako utječu na neprofesionalno zadovoljavanje potreba za socijalnim uslugama što rezultira radom rekla bih ponekad i na crno i radom usluga socijalnih usluga bez licencije a za pružatelje usluga s licencijom, pružanje usluga s nedostatnim brojem ili nekvalificiranim, adekvatno ne kvalificiranim izvršiteljima. Stoga je jako važno da nadležno ministarstvo socijalne politike i mladih što prije krene u pregovore s Ministarstvom gospodarstva a najkasnije do kraja 2016.godine kako bi se ustanovama omogućilo normalno funkcioniranje a sve za dobrobit krajnjeg korisnika. I ono što sam htjela još dodati žao mi je što se evo današnje rasprave svesti opet na i što su se svele na prebacivanja što vi jeste i što niste napravili i što smo mi mogli, a nismo i zašto je to upravo tako. Dakle, prebacivanje s jedne i druge strane. Ako nema s jedne strane ustaša, s druge strane partizana onda se nađu neke druge stvari a trebali bi raspravu usmjeriti ka onim prijedlozima iznalaženja najboljeg rješenja za naše socijalno ugrožene građane. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Ilić, ja bih se u potpunosti, gotovo u potpunosti složila sa vašom replikom. Mi smo kao što dan već polako odmiče svi skupa na tragu da nam jedinstveni Centar za naknade treba. I sami ste rekli da je novac priskrbljen. Nema veze sada od kuda, to je završeno vrijeme. Dakle, sredstva za formiranje i osnivanje centra treba. Trebaju nam i reforme svagdje, pa u sustavu socijalne skrbi u smislu umrežavanja i dostupnosti informacija. I ono što ste vi kao razmišljanje u svojoj raspravi potencirali, a i ja sam cijelo vrijeme i u replikama i u raspravi htjela reći, hajmo vidjeti već kad nismo u rokovima, u ovom prolongiranom roku kakav i na koji način ćemo taj centar uspostaviti, da li ćemo ponoviti neke greške, a sve sa ciljem da budemo zaista efikasni i za dobrobit naših građana. Otvorili ste pitanja edukacija, stručnosti, otvorili ste pitanje da li postoji i računala, odnosno informatička oprema i štošta. Dakle, to su pitanja koja sada stoje pred Ministarstvom socijalne politike i mladih i slažem se da prošlo vrijeme je prošlo. Moramo svi skupa se okrenuti budućnosti da ne ponovimo ove propuste, jer istu ovakvu raspravu i isti ovakav pristup vi ste imali. I ja se sjećam kada se raspravljalo 2014. o jedinstvenom tijelu vještačenja i vi ste bili, odnosno vaš klub predlagači da taj zakon nije dorađen i predlagali ste da ide u treće čitanje. Kamo sreće da smo tada bili ovakvog razmišljanja kao što smo sada. I vjerujem da ćemo sada nešto iz ovog iskustva naučiti. Što se tiče cijena, cijene se odnose na ustanove u kojima osnivač Republika Hrvatska, dakle neće se dirati u, za sada u ove cijene koje se odnose na korisnike deinstitucionaliziranih domova [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Oprostite.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marija Ilić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Pa nemam šta odgovoriti. Kolegica se složila sa onim što sam uglavnom iznijela u svojoj raspravi, a ono što sam htjela čuti to je od zamjenika ministrice da mi odgovori na pitanje određivanja cijene u domeni koja se daje u domenu ministrice. Hvala.
Hvala. Druga replika, uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice želio bih vas samo upitati nekoliko jednostavnih pitanja na vaše izlaganje. Lijepo je da se i Hrvatska stranka umirovljenika javlja u ovakvim raspravama. No, za primijetiti je da ste vi o nekim detaljima koje ste sad ovdje spominjali četiri godine šutili, a posebno upada u uho onaj dio koji kažete da bi država trebala subvencionirati dio energenata, odnosno iznad one cijene, odnosno iznad 20% prihoda po kućanstvu. Ali poštovana gospođo, HSU je šutio 4 godine u cijelom prethodnom mandatu, pa čak i onda kad je blok „Umirovljenici zajedno“ najavljivao da će Hrvatsku prijaviti Europskoj komisiji za nepoštivanje direktive Europske unije, jer je Hrvatska bila obvezna danom ulaska donijeti takav jedan propis kojim će se subvencionirati troškovi energenata za sva ona domaćinstva koja nisu u stanju to plaćati s obzirom na svoje prihode. Ali opet, dobro da ste se probudili malo iz ove hibernacije. Već sam vam to nekoliko puta rekao i drago mi je da idete ka tome. Al i isto tako, koristim priliku upozoriti vas da bi bilo dobro da kad sljedeći puta budete predlagali božićnicu da vodite računa kolikom broju ljudi ćete pomoći, a kolikom broju ljudi odmoći s obzirom da se niste sjetili predložiti onaj dodatak, odnosno određenu zakonsku regulativu kojima to ne bi ulazilo u dohodovni cenzus, pa sad imate na desetine tisuća ljudi koji zbog 12 ili 15 ili 20 kuna više od onoga dohodovnog cenzusa moraju plaćati obvezno dopunsko osiguranje. To ste trebali voditi računa kad je bilo vaše vrijeme. No, dobro da nakon četiri, odnosno 12 godina, a vi ste bili u prethodnom mandatu, dobro je da ste se sada sjetili toga.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marija Ilić.
Pa poštovani kolega Špika, ja sam imala raspravu u ime kluba HSU-a i to je naš projekt, to je naše mišljenje, to je naš stav. Šta je bilo jučer i šta smo mogli unazad četiri godine, a nismo to ostavite Hrvatskoj stranci umirovljenika. Ja nisam ovdje imala raspravu da bi replicirala politički s vama niti za to ima potrebe. Ja tražim samo da se u ovim izmjenama i dopunama zakona što bolje postave stvari u sferi socijale u kojoj su najvećim brojem ugroženi i korisnici upravo umirovljenici. I ako ne možete zajedno s nama kao jedan od predstavnika umirovljeničkog korpusa odraditi neke stvari onda nemojte ni vječitim žaokama prema Hrvatskoj stranci umirovljenika u ovom Saboru ići. Ako ne možemo zajednički naći, jer meni je interes da umirovljenici žive dobro, a pretpostavljam da je i vama. Prema tome krenimo nekim putem gdje bi se eventualno o nekim stvarima za rješavanje svih problema mogli i susresti. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja zamjenik ministrice, uvaženi Ante Babić.
Poštovana kolegice Ilić očekujete određene odgovore ali ću se nadovezati zapravo na vaše izlaganje. Spomenuli ste odmah u startu zajamčenu minimalnu naknadu, znate da su to bile 4 objedinjene naknade vezane za tuđu pomoć i njegu, zatim za radnu aktivaciju odnosno dvije opskrbnine. Evo ovdje je i gospodin Matić i sam zna koliko ima problema sa tom opskrbninom koja je prebačena iz Ministarstva branitelja u Ministarstvo socijalne politike i zapravo ona kao takva prema braniteljima je bila loša jer su oni sami bili pozivani za rad za opće dobro odnosno za uknjižbu vlastite imovine. I to je zapravo izazvalo silne one revolte i samih branitelja. Ali činjenica je da ona egzistira, da se pokazala dobrom i zašto ne to priznati. I da je i kroz tu kao i kroz druge naknade uveden imovinski dohodovni cenzus. Ono što vi problematizirate odnosno govorite to je poboljšanje usluga u domovima za starije i nemoćne odnosno ovim drugim dijelom vezano za članak 95. odluka ministrice o usklađivanju cijena. Naime, ne samo o tome, a morate priznati, drago mi je da ste to napomenuli, u decentraliziranim sredstvima znači ukupni rashodi svih decentraliziranih domova su 449 milijuna kuna, država je osigurala nekih 350 milijuna kuna, a županije su dužne osigurati 153 milijuna kuna. To je za rashode za zaposlene, za materijalne rashode, financijske itd. I u jednom dijelu ukoliko se ne varam vi ste zapravo spominjali kod tih decentraliziranih domova jedan veliki problem s kojim su se oni suočili zbog Direktive EU, a to je da cijene energenata plaćaju i kao industrijsku struju, a ne struju za domaćinstva i zapravo njima su ne izbijena dobit nego njima je sužen manevarski prostor u pružanju usluga zato što su im enormno visoke cijene energenata. Istina je, pretpostavljam da i vi to dobivate kao i mi u ministarstvu, zamolbe tih decentraliziranih domova da učinimo nešto zajedno sa ministrom gospodarstva da zapravo taj dio premostimo, odnosno da iznađemo načina da se oni ponovno vrate na cijenu kao za domaćinstva. I radimo na tome, hoćemo li uspjeti ne znam. Da li je to nekakva selektivnost u odnosu na druge ne znam. Ali i zbog domova u vlasništvu RH ali i zbog privatnih domova, netko je danas govorio da možda podizanjem tih cijena, podizanjem cijena će se dogoditi recimo da dio korisnika prijeđe u privatne domove. Čujte, mi privatnu inicijativu ne smijemo zaustavljati ali reći ću vam ove cijene su iz 2001. godine, sigurno je da one se nisu mijenjale. Isto tako valja napomenuti da unatoč tome što ćemo usklađivati određene cijene neke će se sigurno povećati korisnicima čiji prihodi nisu dostatni zapravo će za podmirenje troškova iz proračuna ministarstva biti svima nadoknađeno. Ali, cijena recimo, da vam ne govorim imena tih domova, je danas jednokrevetne sobe 1837 kuna. Govorim o domovima u vlasništvu Republike Hrvatske, u drugome domu 1600 kuna, trećem 1200 kuna, 1430. Cijena dodatka za dijetalnu prehranu vam je 5 kuna, 7 kuna, dodatak serviranja hrane u sobu vam je 3 kune. Mislim nakon 25 godina da je sazrelo vrijeme da to napravimo. S druge strane vi kao saborska zastupnica i sutra možda korisnica jednog od tih domova možda ćete moći iznaći sredstava da u domu u kojem je vlasnik RH dobijete za ovu cijenu od 1837 kuna sobu. Ali moja mama ili mama od mojeg kolege Jakovine će morati platiti u privatnom domu 5000 kuna. Ona ako ima mirovinu 3000 kuna znači mi ćemo morati dodatno plaćati 2000 kuna za njen smještaj što znači da se dodatno osiromašujemo, a vas ćemo nagraditi sa 1700 kuna plaćanja koji imate recimo ne znam mirovinu koju ćete imati 5000 ili 6000 kuna ostat će vam 4000 kuna. Mislim da to nije pravedno, mislim da tu inicijativu ne smijemo zaustavljati. Mi ćemo izmijeniti pravilnike o minimalnim tehničkim uvjetima, standardima i usklađivanju cijena. Mislim da je to također jedna mala mini reforma koja se sada ne osjeća ali sigurno hoće. Time ćemo dobiti veća sredstva za pružanje boljih usluga našim korisnicima koji će siguran sam biti zadovoljni, ali i oni koji se bave takvom inicijativom, privatnom inicijativom omogućit će im se zapravo da se ne pravi neka enormno velika razlika. Hvala.
Hvala. S ovim završavamo i proglašavam nastavak u 15,00 sati. STANKA U 13,25 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolege nastavljamo dalje. Pojedinačna rasprava prvi je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Evo da i ja nešto kažem o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Danas govorimo o zakonu koji ima dva članka o kojima se danas vodila rekao bih čak i žestoka rasprava u nekim momentima. Osobno podržavam ovaj zakon jer sustav socijalne skrbi mora funkcionirati a da oni kojima je zaista potrebita određena socijalna naknada trebaju je dobiti na vrijeme i tu ne smije biti nikakvih rezervi. Zbog toga kažem podržavam i odgodu i da ga se predlaže kroz jedan članak. Tako da kažem u uređenoj državi u kojoj vlada red, rad i određena vrsta discipline socijalna politika mora biti provodljiva bez prepreka i bez zastoja. Države koje se grade, koje se razvijaju, koje žele voditi uspješnu politiku znaju da socijalna politika mora funkcionirati i da takva politika mora biti iznad mogućih podmetanja, mogućih diskontinuiteta, nesnalaženja ili možda neodrađenih poslova na vrijeme. Zašto? Kažem cijeli dan slušamo nekakve priče o sumnjama, o nepostojanju nikakvih politika, nepostojanju reformi u socijalnoj skrbi ali i traže se krivci tko je kriv za to, na drugoj strani ne znamo tko je zaslužan za takvu situaciju u kojoj se trenutačno nalazimo kad govorimo o ovom zakonu. Od bivše ministrice čuli smo u izlaganju u ime kluba SDP-a dvije uspješne priče vezano uz jednog pojedinca, kako je to uspješno, kako je to sve dobro, kako sve funkcionira dok od uvaženog zamjenika čujemo da sustav trenutačno nije dovoljno učinkovit, da nije dovoljno odrađeno poslova i da trebamo jednostavno promijeniti neke zakone na čemu ministarstvo radi u proteklih nekoliko mjeseci. Mi znamo koliko košta socijalna politika u RH, to je godišnje negdje oko 5 milijardi kuna. To imamo u državnom proračunu i mislim da Vlada ima jedan jedini zadatak to rasporediti pravedno, učinkovito i onima dati kojima je to zaista i potrebito. Jedan jedini kažem zadatak, sve ono ostalo država radi u drugim segmentima i treba činiti sve i na polju gospodarstva i ekonomije da država u cjelini funkcionira. Što je dosada učinjeno u proteklih 25 godina u tom sustavu socijalne skrbi? Vidjeli smo da se politika nadograđivala od Vlade do Vlade, usavršavali su se postupci i procedure i u 2016.godini zaključujemo da opet imamo određenu razinu problema. Gdje se može iščitati takav problem? Ja ga osobno kažem iščitavam u mnogim zakonima koji su se donosili u proteklom razdoblju, koji su doveli do totalne reorganizacije sustava socijalne skrbi gdje su postavljeni određeni drugačiji ciljevi nego oni koji su dotada bili na snazi. Svi smo se složili s prvim ciljem koji je tada prezentiran bolji socijalni sustav, sustav socijalne skrbi. Drugi cilj bila je reorganizacija sustava pa ćemo imati jedinstveno tijelo ovo jedinstveno tijelo, ono, smanjit ćemo određene procedure, promijenit ćemo podzakonske akte, promijenit ćemo i čitave zakone, jedan dio događao se u sferi zbog toga što je politika htjela namjestiti neke svoje ljude, govorim tu posebno o centrima za socijalnu skrb, pa kad nešto mijenjaš, onda mijenjaš i procedure, i zakone i ljude. To se također desilo. Treći cilj bilo je sve isplaćivati s jednog mjesta, jedinstveni centar naplate trebao je biti nešto što je trebalo po njihovim projekcijama već profunkcionirati u djelu u protekloj godini, međutim nije se desilo. Za to bi trebalo donijeti zakon koji će sve te ciljeve implementirati u jedan sadržaj i to je doneseno i na kraju da bi sve išlo brže uzeti zajam Svjetske banke jer ćemo na taj način ubrzati realizaciju i omogućiti sve ono što smo predvidjeli kroz sve ostale ciljeve. Kakav je rezultat? Činjenica je da smo očito zakasnili, kažem u proteklom vremenu i danas zaključujemo da nismo u mogućnosti i da nismo stigli. Što danas slušamo od onih koji su bili vladajući prije nekoliko mjeseci? Tražimo krivca, tražimo tko je taj koji je nesposoban jer zašto se u 4 mjeseca nije desilo sve ono što je bilo predviđeno u nekih godinu ili više dana? Zašto nam danas već nije bolje nego što je to bilo prije nekoliko mjeseci? Jedna određena doza nestrpljivosti a onda i stvaranje na određenim pitanjima kaosa u javnosti, svaki problem pogotovo u socijalnom dijelu se putem medija podiže na najvišu razinu i svi traže određenog krivca a nitko nije kriv nego eto aktualna Vlada u protekla tri, četiri mjeseca. Što se trebalo desiti? Mi smo sa 1.6.2016.umjesto centara za socijalnu skrb priznavanje prava na određenu socijalnu naknadu trebali su preuzeti Uredi državne uprave pri županijama. To je bilo predviđeno međutim danas to odgađamo za 1.3.2017.godine. Kad je trebao profunkcionirati jedinstveni centar naplate prema izjavama tadašnjih čelnika Ministarstva socijalne skrbi i mladih trebalo je početi 1.9.2014.godine sa sredstvima iz državnog proračuna. To je gotovo skoro dvije godine. Što je trebalo ići? Prvo su se trebali isplaćivati kroz takve centre socijalna pomoć pa zatim dječji doplatak pa rodiljine naknade i na kraju naknade za nezaposlene jer se sve te naknade za sada isplaćuju iz određenih drugih centara tj. Određenih drugih institucija. Da bi to išlo brže, rekao sam a danas se o tome vodila i dosta široka rasprava, uzet je taj zajam, čuveni 70 milijuna eura i u tom trenutku kada se pitalo tadašnjeg pomoćnika a što će vam 70 milijuna eura nakon prezentacije te reforme nije znao ni on sam odgovoriti kada je svima bilo jasno da reforma u svom početnom stadiju košta negdje oko 20 milijuna eura. Onda se kažem, postavilo pitanje a što sa ostalih 50, pa kaže to ćemo staviti u državnu riznicu pa neka tamo stoji pa ćemo vidjeti za koje nam politike bude to potrebno, plaćati ćemo, vraćati ćemo kredite, ovisno što nam sustav socijalne skrbi bude potrebovao ili što ćemo mi morati tome svemu napraviti. I dolazimo do današnjeg dana da nismo realizirali ono što smo obećali i toj Svjetskoj banci i svojoj Vladi tadašnjoj i onome čemu bi trebao služiti taj jedinstveni centar za naknade. Što je bilo predviđeno u tih 70 milijuna. 12 milijuna eura za kompjutere, konzultante, građevinske radove, određene aplikacije. 4 milijuna eura za definiranje poslovnih procesa, investicije, obnovu ureda itd.. 2,25 milijuna eura za informatičku opremu, razvoj postupaka, nadogradnju aplikacija. Deinstitucionalizaciju 750 tisuća eura za konzultante. Radna aktivacija nezaposlenih 400 tisuća eura za tehničku pomoć, upravljanje projektom 600 tisuća eura. Tu su se javili u tih 600 tisuća eura konzultanti koji su po izboru mogli biti tajni. Znači ako su se složili da se objavi njihovo ime, mogli smo saznati njihovo ime, ako oni to nisu htjeli, a naravno da nitko nije htio onda imena nema. Imamo ovo što danas imamo, nekakvu raspravu između sadašnje pozicije i opozicije tko je nešto kriv. Ja tvrdim da aktualna vlast, aktualno ministarstvo, ministrica, zamjenik ministra čine zaista sve da se ovaj sustav što prije stavi i uredi i da se ovo pokrene jer vidimo i na onom drugom jedinstvenom tijelu a to je jedinstveno tijelo vještačenja što nam se događa. Opet nepripremljeni smo u to ušli. Trenutačno 38 tisuća neriješenih predmeta sa tendencijom da im broj raste iz dana u dan. Jednostavno nismo bili spremni. I onda se politički ovdje obračunavamo ili u javnosti iznosimo neistine ne bi li uhvatili poen na vlastitim tadašnjim greškama bivše vlasti. Evo SDP kažem već dva tjedna pokušava, pogotovo oko nekih, oko djece koja imaju poteškoće u svom razvoju jednostavno da čovjek ne povjeruje. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je pojedinačna. Uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Popodne je poslije objeda pa ja neću dugo, samo ću reći neke stvari koje su trn u oku. A već sam prije u replikama kolegici koja ima iskustvo u socijalnom radu rekao neke stvari pa neću se ponavljati. Reformom sustava socijalne skrbi kada se krenulo, krenulo se sa intencijom da se poboljšaju i da postanu pravičnije socijalne naknade, da se, krenulo se da se administrativnim alatima funkcija sustava socijalne skrbi učini učinkovitijom i usmjerenijom prema socijalno ugroženim kategorijama koje su nepravedno bile zaobiđene jer nisu mogle doći da ostvare to svoje pravo. I odmah se išlo s time da se tih 72 naknade centraliziraju da se točno vidi tko ima pravo na imovinski cenzus, s obzirom na imovinski cenzus tko ima pravo na tu novčanu naknadu. Znači krenulo se sa time da taj sustav bude uređeniji i pošteniji. I svaka reforma iziskuje sredstva normalno da bi taj sustav bio efikasan i da bi se u tom administriranju objedinile na jednom mjestu sve te informacije potrebno je bilo umrežiti taj sustav. Znači trebalo je uložiti novac u informatizaciju da se poveže. Mi smo već prije imali jedan dio e-građanina i znamo kako su te reforme krenule i koje su poteškoće. Znači centraliziranjem informacija o tome tko sve dobiva pravo na naknadu se moglo pravičnije raspoređivati tu naknadu. I sada se otvara pitanje da li se sa time formiranjem tih jedinstvenog centra za naknade oslabila funkcija dosadašnjih centara za socijalnu skrb. Znači da li je oslabila funkcija centra za socijalnu skrb, … [[Govornik se ne razumije.]] dio nadležnosti u tom administrativnom postupku prešao na državnu upravu. To je ključ pitanja. Da li, a ta državna uprava nije bila dovoljno kapacitirana da sve te informacije koje trebala prikupiti napravi. To je ključno pitanje. Znači, s jedne strane smo rasteretili centre za socijalnu skrb od puste administracije. A ovo govorim samo o pravu na naknadu, ne govorim o onome jedinstvenom tijelu vještačenja, da me bolje razumijete. Znači s jedne strane se išlo u tom administrativnom postupku rasteretiti dio centara socijalne skrbi da bi imali više vremena za izlazak na teren da uoče svojim opažanjem kome je stvarno potrebna socijalna pomoć od tih centara iz onog djelokruga rada koji oni rade. I u toj reformi, znači osnivanjem jedinstvenog centra za naknade je bila pripremna radnja da bi se kasnije mogla uvesti zajamčena minimalna naknada ili zagarantirana. Već u izvješću pučkog pravobranitelja za 2014. a slušali smo i prije neki dan i za 2015. On je rekao da ta zajamčena minimalna naknada nije u dovoljnoj mjeri zaživila i nije pokazala adekvatne rezultate u poboljšanju socijalnog statusa radno nesposobnih i ne zaposlenih osoba. Znači nije pokazala svoju efikasnost kod ovih koji nisu zaposleni i kod nesposobnih i kod invalida. Drugo pitanje o kome možemo razgovarati to je kost benefit te reforme, znači govorio je kolega Borić kao uzeo se zajam Svjetske banke 20 milijuna kuna i još onih 50 milijuna eura a s jedne strane govorite ovamo o eurima a tamo govorite o kunama a potrošilo se recimo za taj milijun i pol kuna se potrošilo za studiju, za studiju milijun i pol kuna. E sad ako računate da Svjetska banka vam neće dati nikad nikakav kredit ako nemate prije toga vizibilnost i isplativost i izvodljivost tog projekta. Znači kad idete u nekakav projekt morate dokazati toj Svjetskoj banci da vam se taj projekt isplati i onda će financirat, neće financirat naknada ali će financirat postupak utvrđivanja tih naknada, znači strukturne promjene u sistemu, sustavu socijalne skrbi. To će Svjetska banka financirat ali prilikom izdavanja nekih kredita ona traži, ona pod tim svojim strogim uvjetima traži da imate nezavisnoga konzultanta koji će reći koliko je vaš projekt isplativ i koliko izvodi i to normalno kad vam oni daju sredstva da vam određuju pravila i zato nastaju ti troškovi. Ja mislim da taj trošak s obzirom na vrijednost projekta i uštede koje će nastati pravičnijom rasporedom će biti puno efikasnije i bolje zato što ćemo uštediti pare na onima kojima ne treba a dat ćemo onima kojima treba stvarno. To je poanta socijalne skrbi i sad mi danas raspravljamo, raširili smo temu a u izmjenama i dopunama zakona imamo samo dvije točke prolongiranje vremenskog tijeka, usvajanja odnosno primjene tog zakona odnosno reforme sustava skrbi. E sad ja sam u replici rekao da smo imali dovoljno vremena da se pripremimo i da vidimo koji su nedostaci, sustav pogotovo neka reforma je dugotrajan proces koji se nastavlja iz jedne Vlade u drugu i nikad se ne bi trebao zaustavljati. Može se samo malo s obzirom na mogućnosti financijske korigirati ali bi se trebalo nastavljati. Evo recimo da ne govorimo o socijalnoj skrbi, o Pelješkom mostu recimo, to je projekt svih projekata, projekt generacija, to je elementarno nulto političko pitanje koje se ne može napraviti u jednom trenutku i Vlada iz SDP-a i Vlade HDZ-a i opet SDP-a se moraju nadovezivati da bi mogli tu reformu odnosno ovdje ovaj projekt završiti. Tako i u ovoj reformi, u reformu se dobro krenulo sa jednim pravim socijalnom osjetljivošću da dobiju potpore oni kojima je stvarno potrebna i da bi ta reforma zaživila morao se cijeli sustav informatizirani, znači informacije od raznih ministarstava su se morale objediniti da bi mi vidili koliko tko raspolaže kojom imovinom da se ne desi ono što su neke kolege govorile da dođu u socijalnu kuću, uzet neku hranu za nekoga sa skupocjenim automobilom. Znači da bi se te devijacije u sustavu iskorijenile zbog toga je potrebna bolja kontrola odnosno administrativni alati da se primjene kako bi sustav bio efikasniji i da u konačnici socijalno naknadu ili zagarantiranu minimalnu socijalnu naknadu dobiju oni kojima je to stvarno potrebno. Evo hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažana zastupnica Nada Murganić.
Pa evo hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ja bi kolega Penić možda samo vam rekla dvije rečenice. Prvo, reforma se treba provesti, počelo se je provoditi ali je već na prvom pokušaju kod jedinstvenog tijela za vještačenje pokazala da nije na dobrom putu. Ja nisam sigurna da li ste vi liječnik i nije mi jasno da o tijelu vještačenja nemate potrebu baš ništa reći. Svi govorimo o jedinstvenom centru za naknade koji uopće nije formiran. Ja ne znam da li vi znate da kolegica, vi ćete onda njoj odgovoriti na meni, ne znam da li vi znate da li jedinstveni centar za naknade, ja iz vaše rasprave nisam shvatila, da li vi mislite da je on uspostavljen. Pričate o njemu kao da je uspostavljen i da ima nekakve nedostatke. On nije uspostavljen. Jedinstveni centar za naknade ne postoji. On ne postoji. Dakle, te dvije stvari sam htjela, možda u odgovoru da mi pojasnite kakav je vaš stav o radu jedinstvenog tijela za vještačenje koji ne vještači po godinu dana predmete i drugo da li vi mislite da jedinstveni centar za novčane naknade je već formiran pa o njemu govorite kao da on ima svoje neke nedostatke.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Murganić. Postavili ste dva pitanja, prvo pitanje je centar za vještačenje. Osobno sam bio vještak i još uvijek sam 25 godina ovlašteni vještak tako da u tom pitanju znam puno toga. Uspostavom tog tijela su se … …/Upadica sa strane, ne čuje se. Samo da vam rečem. Kad se formiralo to tijelo, formiralo se na više ministarstava. Znači, nije se napravilo samo u Ministarstvu socijalne skrbi nego je bilo uključeno i Ministarstvo rada i to je jedinstveno tijelo vještačenja je vještačilo invalidnine, prava iz mirovinskog osiguranja, prava iz invalidskog osiguranja i socijalne naknade. Znači to jedinstveno tijelo vještačenja odjedanput je zatrpano sa velikim brojem predmeta, a centri za socijalnu skrb su doslovno shvatili da onu dokumentaciju koju imaju a svaku godinu ili dvije zavisno od rješenja koja su bila napisana tim korisnicima prava oni su samo izlazili na teren i napisivali zapisnik. Ali jedinstveno tijelo vještačenja zbog nagomilanih tih administrativnih stvari nije moglo rješavati. I druga stvar, u centrima recimo centar u Splitu je trebao rješavati centar Dubrovnik. Mali je broj izvršitelja bio u tom jedinstvenom tijelu vještačenja. Tu je problem. Prije ste vi imali u starom sustavu ste, svaki centar je imao svoje tijelo vještačenja koje se sastojalo od socijalnog radnika, liječnika ili ne znam još nekog specijaliste školske ili ne znam medicine. Drugo pitanje vaše, ja sam rekao strateške odrednice, reforme sustava socijalne skrbi. Nisam rekao da je napravljen, da su ti centri uspostavljeni nego sam rekao koja je bila intencija u projektu predstavljanja reformi Svjetskoj banci da bi dobili taj projekt, da bi dobili financiranje tog projekta. Krivo ste me shvatili. Znam, nisam ja rekao da je saživilo to i da je oformljeno. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Goran Marić. Nema ga? Gubi pravo. Završno obraćanje, zamjenik ministrice gospodin Ante Babić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupnici. Zahvaljujem svim zastupnicima koji su, Hrvatskog sabora u jednoj plodonosnoj raspravi sudjelovali posebice onima koji su izlagali u ime kluba i onima koji su izlagali pojedinačno, svima onima koji, svima nama koje interesira ova tema zapravo nas treba interesirati i s lijeve i desne strane. Svima je jasno da su zapravo centri za socijalnu skrb kralježnica sustava jedne socijalne države, jedne stožerne institucije socijalne države u Republici Hrvatskoj i to tako treba ostati. Ove izmjene dvaju zakona jesu nužne, potrebne su jer se to moralo jednostavno donijeti zbog prolongiranja roka. I mislim da jedinstveni Centar za naknade ide dalje svojim putem, možda nešto malo modificirano ili u svakom slučaju sa istim ciljem i sa istom svrhom da se objedine sve naknade u Republici Hrvatskoj zbog veće kontrole, transparentnosti ili mogućih zloupotreba. Ne smijemo zapravo oslabiti povjerenje u postojeći sustav socijalne skrbi. Dapače, treba ga jačati a vaše povjerenje i izglasavanje ovog, izmjena i dopuna prijedloga zakona koje bi se trebalo dogoditi u petak doprinijet će zapravo povjerenju u socijalne radnike koji samozatajno rade jedan veliki, jedan ogroman posao na području Republike Hrvatske u provođenju socijalnih politika, socijalne države kao što je Republika Hrvatska. I želja nam je da ovaj sustav bude integriran sustav, da Centar za socijalnu skrb prepoznaje pojedinca bez da bilo tko intervenira. Rekli bismo od rođenje do smrti. Hvala vam najljepša na raspravi.
Hvala. Evo sa ovim zaključujemo ovu raspravu. Sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama u 9,30. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 15,20 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.64. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman sukladno članku 199. Poslovnika ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanu Vlade? Tko je za? 78 za, 4 suzdržana i 44 protiv. Dakle pristupit ćemo većinom glasova raspravi o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandman. Uvaženi zamjenik ministrice socijalne politike i mladih Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zastupnice i zastupnici prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, s konačnim prijedlogom zakona predviđa se odgoda primjene odredbi Zakona o socijalnoj skrbi prema kojima je određeno uspostavljanje jedinstvenih novčanih sredstava s 1. lipnjem 2016. godine. Budući da nisu osigurani odgovarajući organizacijski ali ni administrativni uvjeti za uspostavu jedinstvenog Centra za naknade. Zbog redefiniranja načina uspostave jedinstvenog centra za naknade te složenosti operativnih radnji potrebnih za njegovu uspostavu navedeni datum prebacivanja nadležnosti za priznanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu prolongira se na 1. ožujka 2017. godine. Nadalje, tim člankom 3. Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi, s konačnim prijedlogom zakona propisano je stupanje na snagu ovog zakona osmog dana od objave u Narodnim novinama. S obzirom na kratkoću vremena i činjenicu da zakon neće biti objavljen u Narodnim novinama i stupiti na snagu do 1. lipnja 2016. godini a kako bi se zapravo spriječilo narušavanje i pravne sigurnosti korisnika pojedinih prava i usluga u sustavu socijalne skrbi predlaže se zapravo stupanje na snagu ovoga zakona utvrditi prvoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala lijepa.
Otvaram raspravu o amandmanu Vlade. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade. Tko je za? Molim rezultat. 82 za, 3 suzdržana, 46 protiv. Utvrđujem da smo većinom glasova prihvatili amandman Vlade te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Kako članak 2. konačnog prijedloga zakona ima povratno djelovanje o istom se očitovao Odbor za zakonodavstvo. Temeljem članka 193. Poslovnika zaključkom ćemo utvrditi da li za povratno djelovanje pojedinih odredbi postoje osobito opravdani razlozi. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: ocjenjuje se da postoje posebno opravdani razlozi za povratno djelovanje članka 2. konačnog prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Molim glasujmo. Tko je za zaključak? Molim rezultat. 79 za, 6 suzdržanih i 48 protiv. Utvrđujem da smo većinom glasova donijeli predloženi zaključak. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi. Tko je za prijedlog zakona? Molim glasujte. Molim rezultat. 80 za, 8 suzdržanih i 48 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi.