Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 28. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, predstavnici određenih nevladinih organizacija koje su se prijavile za praćenje rada Skupštine kao i predstavnici medija. Takođe, na sjednicu su pozvani i predstavnici Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Suda BiH, Tužilaštva BiH, Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica BiH ili drugi sud, u skladu sa zakonom BiH radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 36 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda – nadam se da ste dobili ili vrlo brzo ćete dobiti, s obzirom da smo upravo završili sjednicu Proširenog kolegijuma – sa ranijeg dnevnog reda smo skinuli - Tačku 3. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi, na zahtjev Komisije za spoljnu trgovinu i carine. S obzirom da su predloženi novi amandmani koje je potrebno usaglasiti sa predlagačem, odnosno obrađivačem Prijedloga zakona, Kolegijum Doma je kao krajnji rok za dostavljanje izvještaja odredio 6. 6. 2012. godine; - Tačku 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu i tačku 9. Prijedlog zakona o Javnom radiotelevizijskom servisu BiH. Ove dvije tačke su skinute sa dnevnog reda na zahtjev Komisije za saobraćaj i komunikacije, koja nije razmatrala prijedloge zakona zbog neprisustva predlagača. Kolegijum Doma je kao krajnji rok za dostavljanje izvještaja odredio 6. 6. 2012. godine; - Tačku 11. Izvještaj o sprovođenju zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije za 2011. godinu, na zahtjev Ustavnopravne komisije. Ona nije razmatrala Izvještaj jer sjednici nisu prisustvovali predstavnici Centralne izborne komisije BiH; 2 - Tačku 12. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, na zahtjev Komisije za saobraćaj i komunikacije, koja je odlučila da ne razmatra Izvještaj, pošto je potrebno da Upravni odbor BHRT-a dostavi Predstavničkom domu izvještaj nezavisne revizije o poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, kao i da sačini plan sanacije finansijske konsolidacije BHRT-a, te da je potrebno da se otklone tehničke greške u Izvještaju i da se sačine dopune Izvještaja; - Tačku 13. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, na zahtjev Ustavnopravne komisije. Komisija nije razmatrala Izvještaj jer sjednici nisu prisustvovali predstavnici Ministarstva pravde BiH; - Tačku 16. Informacija o ključnim bezbjedonosnim izazovima u BiH u 2011. godini i Analiza stepena primjene Akcionog plana za sprovođenje Strategije BiH za borbu protiv organizovanog kriminala, na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Zajednička komisija nije završila raspravu o Informaciji, jer je na sjednici došlo do nedostatka kvoruma. Istovremeno na dnevni red smo dodali novu - Tačku 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, a na osnovu zaključaka Predstavničkog doma upućenih Savjetu ministara; - Tačku 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, prema dogovoru koji je postigla šestorka, a jutros Savjet ministara taj Prijedlog zakona dostavio na razmatranje; - Tačku 8. smo dopunili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. U napomeni želim da kažem da je na Proširenom kolegijumu dogovoreno, s obzirom da postoji tendencija, kada se raspravljaju izvještaji a ne zakoni na komisijama, da ovlašteni predstavnici institucija čiji se izvještaji raspravljaju ne prisustvuju sjednicama komisija, te da u slučaju dva puta izostanka određenih institucija i njihovih predstavnika će komisija slati negativan izvještaj prema Kolegijumu, odnosno da će se stavljati te tačke dnevnog reda na Parlament sa negativnim izvještajem komisije. Pozivam sve institucije, predstavnike tih institucija, da prate rad komisija, da prate izvještaj u komisijama, inače će njihovi izvještaji na razmatranje doći sa negativnim stavom od komisija. Otvram raspravu o predloženom dnevnom redu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 3
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, naime, tačke 3. i 4. su po članu 127. Poslovnika Predstavničkog doma, tj. hitnoj proceduri, a radi se o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, kojim se zastupnici i delegati uvode u Zakon o plaćama i naravno sa istim koeficijentom kakav je to bio do sada. Ja razumijem da je ovo dobar mehanizam da se kroz osnovicu smanjuje ili povećava plata svim službenicima i zaposlenicima u sistemu koji plaću primaju iz budžeta, ali s obzirom na moju inicijativu, koju sam dostavio još prije nekoliko mjeseci u parlamentarnu proceduru, ja sam tražio smanjenje plaća poslanicima i delegatima za 20%. Bojim se da ovaj prijedlog zakona po hitnoj proceduri ne dozvoljava bilo kakvu intervenciju amandmanom ili popravkom i mislim da bi trebalo dozvoliti da ovo ide po skraćenom postupku, da se eventualno može djelovati i na koeficijente, iz razloga što nije isto ako plata od 6.500 KM ili mjesečno primanje, kako hoćete, ako se smanji 4,5%, to znači neće pasti ispod 6.000, ili neki granični policajac ili, ne znam ni ja, radnik Uprave za indirektno oporezivanje, ili službenik, evo i u Parlamentu koji ima 800 maraka plaću i ako smanjite 4,5% njemu je to značajan iznos. Stoga ja predlažem da ova dva zakona, ovaj zakon kao i ovaj pod tačkom 4. (o službi u Oružanim snagama BiH), da dozvolimo da se eventualno mogu popraviti zakoni, jer u ovakvom obliku mislim da su neprihvatljivi iz razloga što, evo, i pod tačkom 4. imamo situaciju da pripadnike Oružanih snaga izvodimo iz prava, odnosno takav je Prijedlog zakona, a kažemo da će se to pitanje rješavati, odnosno imaju pravo da to riješe entiteti. Mislim da to nije uredu i nekorektno je prema toj kategoriji ljudi. Mi smo ovdje ipak usvojili te zakone i dali im prava, e, sad na koji način da ih ostavljamo na ulici, mislim da nije u najmanju ruku korektno prema toj populaciji.
Zahvaljujem. Kolega Šemsudine Mehmedović, ja vas nisam htio prekidati jer više se nije prijavilo kolega i nije bilo potrebe da vas upozoravam ... sa tačkama dnevnog reda. Ovi zahtjevi su došli od Savjeta ministara. Mi ne možemo da promijenimo te zahtjeve u samom dnevnom redu. Mi možemo da usvojimo ovaj dnevni red i kada dođu te tačke dnevnog reda da o tome raspravljamo i da glasamo na način da se to prevodi u neku od drugih procedura. Prema tome, Vi poslovnički niste mogli na taj način diskutovati. Ali evo, s obzirom da više nije bilo prijavljenih, zaključujem raspravu. Konstatujem da 28. sjednica Doma ima slijedeći 1. Usvajanje Zapisnika 27. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma; 4 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma; 5. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, predlagač Predsjedništvo BiH, zakon broj 01,02-02-1-1612, od 4. 5. 2012. godine (drugo čitanje); 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH, predlagač poslanica Ismeta Dervoz, zakon broj 01-02-1-412, od 19. 1. 2012. godine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1712, od 8. 5. 2012. godine (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1812, od 9. 5. 2012. godine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH; 10. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za period od 14. 9. 2010. do 31. 12. 2011. godine, materijal broj 01,02,056-50-19-50512, od 12. 4. 2012. godine – odgođena rasprava na 27. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 10. 5. 2012. godine; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2011. godinu, materijal broj 01-50-19-51312, od 16. 4. 2012. godine; 12. Informacijа o procesu programiranja Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) – Komponenta I za Bosnu i Hercegovinu za 2012. i 2013. godinu, materijal Direkcije za evropske integracije, broj 034-06-39412, od 7. 5. 2012. godine; 13. Informacija o stanju i problemima u funkcionisanju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, sa prijedlozima za poboljšanje stanja u ovoj oblasti, materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj 01-50-15-53412, od 19. 4. 2012. godine (povodom inicijative poslanika Nermina Purića, usvojene na 24. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 15. 3. 2012. godine) – odgođena rasprava na 27. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 10. 5. 2012. godine; 14. Analiza sprovođenja Državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina, materijali Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, broj 01-50-2-13-2612, od 16. 3. 2012. godine, Suda BiH, broj 01-50-19-125711, od 22. 3. 2012. godine, i Tužilaštva BiH, broj 01-50-19- 125711, od 5. 4. 2012. godine (povodom inicijative poslanice Aleksandre Pandurević, usvojene na 20. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 2. 2. 2012. godine) – odgođena rasprava na 27. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 10. 5. 2012. godine; 15. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Senada Šepića sa 25. sjednice Predstavničkog doma, održane 29. 3. 2012. godine, koja glasi „Predlažem da se u što kraćem roku, najkasnije u aprilu 2012. godine, pripremi i održi posebna tematska sjednica oba 5 doma Parlamentarne skupštine BiH o temi Aktuelna pozicija BiH na evropskom putu – ispunjavanje obaveza iz Mape puta i napredak BiH u procesu evropskih integracija“; 16. Produženje mandata Istražnoj komisiji Predstavničkog doma za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o readmisiji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum od 15. 12. 2011. godine u vezi sa Sporazumom o zajmu i projektu od 23. 2. 2010. godine za 71.000.000,00 evra između KfW, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac), i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarstvo finansija, i Javnog preduzeća „Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg-Bosne“ d.d. Mostar (EPHZHB) (agencija za izvršenje projekta) – Vjetropark Mesihovina. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Pod jedan Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 27. sjednice
... nemam drugog načina, meni je ostalo vezano za dnevni red, ovo je više jedna vrsta poslovničke intervencije. Dakle, u ovoj cijeloj zbrci, te skidanja tačaka 7., 8., uvođenja novih, ja nemam materijale, nisam dobio dokumente, odnosno izmjene i dopune Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama za hitni postupak.
Dobićete, dok poslanička pitanja i odgovore budemo radili, u međuvremenu će se dostaviti materijal.
Pa da znam o čemu ću diskutovati. I nemam ovaj materijal vezan za izmjene i dopune Zakona o službi u Oružanim snagama. Imam ... zahtjev. Dakle, tih materijala nemam. 6
Znači, dok budemo realizovali ovu tačku poslanička pitanja i odgovori, sve ćete materijale dobiti u međuvremenu koji se štampaju.
Kad mislite da mi to pogledamo?
Ako bude bilo neophodno da bilo koji klub poslanika bude tražio pauzu, mi ćemo dati pauzu, ako bude bilo potrebno i neophodno. Vidjećete da su ti materijali već razmatrani nekoliko puta, da nisu napravljene velike promjene. Ako bude bilo potrebno, napravićemo pauzu. Za ovu tačku dnevnog reda niko se nije javio. Prelazimo na drugu tačku: Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore Odgovore na postavljena pitanja i upućene inicijative do današnje sjednice su dobili: Borislav Bojić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 3. i 24. sjednici; Mirsad Mešić od Savjeta ministara, postavljeno na 15. sjednici; Lazar Prodanović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; poslanici Kluba SBB od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Šefik Džaferović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Niko Lozančić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 23. sjednici, i Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 26. sjednici; Emir Kabil od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 23. sjednici i inicijativu upućenu na 13. sjednici; Milica Marković od Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 19. sjednici, postavljeno takođe i na 23. sjednici; Nermin Purić od Savjeta ministara BiH i Državne komisije za integrisano upravljanje granicom, na pitanje postavljeno na 24. sjednici; Ismeta Dervoz od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 24. sjednici; Zijad Jagodić od Savjeta ministara, na inicijativu upućenu na 24. sjednici; Amir Fazlić od Savjeta ministara, na inicijativu upućenu na 24. sjednici; Beriz Belkić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 25. sjednici; Nermina Zaimović- Uzunović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 25. sjednici i Mato Franjičević od Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, na pitanje postavljeno na 24. sjednici. Pitam poslanike ima li komentara. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 7
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja sam dobio odgovor na pitanje. Pitanje je zapravo bio zahtjev da se sa svih zavoda za zapošljavanje u BiH dostave podaci o broju nezaposlenih i ja sam dobio odgovor na to, sa mjerama koje se poduzimaju od strane države ... za povećanje broja zaposlenih i smanjenje broja nezaposlenih. Ja sam dobio odgovor na pitanje. Odgovor je korektan, on opisuje stanje kakvo je danas u BiH. Ja nisam tražio samo taj odgovor da bi dobio odgovor i imao te podatke, nego da to posluži kao osnova za inicijativu koju ću ja, evo, sada pokrenuti. - Da nadležno ministarstvo, koje mi je naravno i dostavilo, Vijeće ministara, koje mi je dostavilo odgovor na ovo pitanje, pripremi jednu informaciju o stanju u ovoj oblasti koja će biti predmet rasprave ovde na ovom domu, čiji je cilj dakle da mi u okviru svojih nadležosti ono što možemo da uradimo i da usvojimo mjere kako bi se povećao broj zaposlenih i smanjio broj nezaposlenih u BiH. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, ja sam evo dobio odgovor na dva pitanja. Odgovorom Tužiteljstva BiH sam zadovoljan, jer su me obavijestili da oni nemaju nikavih saznanja o nezakonitom raspolaganju sredstvima namijenjenim za poticaj u poljoprivredi u Federaciji BiH. Dobio sam prije toga, pa ću komentirati i odgovor Tužiteljstva Federacije BiH u kome su mi odgovorili da oni poduzimaju određene istražne radnje vezano za to i tim odgovorom sam isto zadovoljan. Drugim odgovorom, drugim odgovorom na drugo pitanje, 'koliko je u toku 2011. godine radnika ostalo bez posla u cijeloj 2011. godini?', nažalost, odgovorom nisam zadovoljan, osim statističkim pokazateljima kojima također nisam zadovoljan, ... zato što su dramatični. Iz ovog odgovora se vidi da je u 2011. godini u BiH bez posla (znači ne zapošljavanje novo, o čemu govori Strategija zapošljavanju) ostalo 95 tisuća ljudi, 95 tisuća koji su radili, znači što je, po nekim procjenama, oko 10-tak % ukupno zaposlene radne snage u BiH. I, odgovor koji kaže da postoji Strategija zapošljavanja, u najmanju ruku razočarava. Znači, ovo je izvanredno stanje, jer ljudi koji su radili do 2011. godine ostaju bez posla zbog stanja u BiH, a nisam vidio iz ovog odgovora da se poduzimaju ikakve smislene mjere da se taj trend makar zaustavi. Znači, ne govorim o novom zapošljavanju, nego govorim o tome da se zaustavi proces, negativan trend da ljudi ostaju bez posla. Evo, ostaje mi jedino da apeliram na sve vlade u BiH i na Vijeće ministara, svakako, da ovu problematiku uistinu krajnje ozbiljno razmotre i da zajednički poduzmu mjere kako bi se ovaj trend makar zaustavio. Hvala lijepo. 8
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Sve vas lijepo pozdravljam. Evo, na moje pitanje 'kada će biti urađena Strategija za razvoj infrastrukture i kvaliteta u BiH, dobila sam vrlo jasan i kratak odgovor od Ministarstva vanjske trgovine, u kome se navodi da je, ustvari, ovo što sam ja pitala, postavila je i delegacija EU kao ključni prioritet u okviru IPA programiranja za 2012. i 2013. godinu. Radna grupa koja je radila na pripremi prioriteta, odnosno, programiranje IPA-e nije postigla saglasnost oko ovog pitanja. Posljedice će biti dalekosežne i ja to nisam pitala radi toga da bi mi imali jednu strategiju više, nego zato što je to jedan od ključnih prioriteta koji omogućava slobodan protok roba i što je jedan od ključnih prioriteta kada su u pitanju evropske integracije BiH. Ako nismo u stanju oko ovakvih stvari da se dogovorimo, da uradimo strategiju, onda je pitanje oko čega ustvari se može postići saglasnost. S druge strane, jedan od zadataka Akcionog plana za adresiranje Mape puta, usvojenoj na 2. sjednici Vijeća ministara BiH iz februara 2012. godine, rečeno je da je prioritet izrada ove strategije. U budžetu za nju nisu izdvojena, za izradu ove strategije nisu izdvojena sredstva. Međutim, nije nemoguće da ovo ministarstvo preuzme ulogu nekoga ko će napraviti ono što treba da se uradi, odnosno Strategiju za razvoj infrastrukture i kvaliteta ... jer ima i resurse, sigurno. I druge institucije države BiH imaju resurse da ovo uradi. Ja sam željela da skrenem pažnju na ovaj jedan konkretan problem koji vrlo malo zanima jer ... nije tema kojom se on bavi, dakle izgradnja naših laboratorijskih kapaciteta koji su neophodni za izvoz i za uopšte transport, odnosno izvoz naših roba. Mislim da ćemo svi osjetiti ove posljedice. Evo, toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, na moje pitanje koje se odnosilo na to 'kad će biti osposobljena tijela u Komisiji za koncesije BiH, Regulatornoj agenciji, Institutu za nestala lica i Kancalariji za razmatranje žalbi?', odgovor nije potpun. Dobio sam samo odgovor koji ukazuje na složeno stanje u Institutu za nestala lica, a nema nikakvog odgovora koji se odnosi na imenovanje članova Upravnog odbora, odnosno članova Komisije za koncesije BiH, Kancelarije za razmatranje žalbi, u smislu imenovanja predsjednika, trajanje mandata istog, kao i Rregulatorne agencije za komunikacije. U tom smislu molim Savjet ministara da mi na ovo pitanje odgovori u potpunosti na način kako sam ga postavio. Hvala lijepo. 9
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja sam dobio u proteklom periodu nekoliko odgovora na postavljenu inicijativu u kojoj sam predlagao da se članovi operativnog i strateškog, odnosno upravnih odbora i menadžmenta u firmama koji negativno posluju više od godinu i po dana obavezno smjenjuju. Međutim, kod dva odgovora sam posebno zadovoljan koji su to podržali, međutim četiri kantona i predstavnici entiteta RS-a su smatrali da je ta ovlast riješena Zakonom o privrednim društvima i da skupštine imaju pravo i mogu takvu stvar pokrenuti. Međutim, ja sam svjestan da Zakon o privrednim društvima to definiše da se može ako skupština tako odluči. Ali ja predlažem tamo gdje je državni kapital većinski da se takva uprava i menadžment, pa i nadzorni, odnosno upravni odbori moraju smijeniti. Radi toga ću na svaki način pokrenuti ponovo inicijativu da se u Zakonu koji reguliše ovu oblast unese: i da moraju, a ne mogu iako to želi skupština. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam dobila odgovor od Tužilaštva BiH i pitanje koje sam im uputila je bilo 27. januara, pa pošto nisam dobila odgovor, 22. februara sam ponovo uputila isto pitanje i evo nakon tri, odnosno, četiri mjeseca sam dobila odgovor od te institucije. Nisam zadovoljna dostavljenim odgovorom. U pitanju koje sam im uputila tražila sam da mi se dostavi informacija o broju podignutih optužnica i obustavljenih istraga od strane Tužilaštva BiH u predmetima ratnih zločina. Odgovor koji sam dobila od Tužilaštva je odgovor samo, zapravo dato je nekoliko brojčanih pokazatelja, numeričkih, koliko je podignuto optužnica koje su potvrđene od Suda BiH i u drugom dijelu broj obustavljenih predmeta. Ono zbog čega nisam zadovoljna ovim odgovorom jeste to što je obrazloženje Tužilaštva BiH – ja sam dakle u pitanju izričito tražila da se dostave podaci o imenu i prezimenu i nacionalnoj pripadnosti i u jednom i u drugom slučaju – dakle, i u potvrđenim optužnicama i obustavljenim predmetima, Tužilaštvo je odgovorilo da ne može dostaviti ta pitanja, navodno zbog prirode istrage, što je potpuno apsurdno i neshvatljivo iz dva razloga. Prvi razlog je to što je recimo Sud BiH, isto u pitanju koje sam njima uputila, u odgovoru dostavilo tabelarno imena svih lica koja su osuđena, sa brojem godina izdržavajućih kazni. Ovdje se 10 kaže da to nije moguće zbog prirode istrage i onda kaže da i, naravno, oni se pozivaju na Zakon o zaštiti ličnih podataka, a onda što je još apsurdnije kažu da i o licima od kojih je Tužilaštvo odustalo, znači od istrage, da ni ta imena ne mogu saopštiti, iako su to, poslije odustajanja od njihove istrage, ta lica su potpuno slobodni građani, bez ikakvih sumnji. Dakle, a da ne govorim o tome da se poslanicima može dostaviti informacija koja glasi Strogo povjerljivo. Ako smo mogli to da dobijamo od nekih drugih institucija, zašto to ne bismo mogli kao poslanici dobiti i od Tužilaštva. Ali naravno, nije to smisao i svrha, nego je svrha nešto drugo i to još jednom govori koliko je problematičan i koliko je diskutabilna i pozicija, i djelovanje, i rezultati rada i Tužilaštva i Suda BiH o čemu su poslanici SNSD-a govorili u nekim prethodnim situacijama. I zbog toga mi i dalje smatramo da je njihov rad vrlo tendenciozan, da je dirigovan i da naravno ima određene zadatke. Dakle, nisam zadovoljna odgovorom, ali apsurdno je i potpuno besmisleno njih više išta i pitati i postavljati im bilo kakva pitanja kada rade tako kako rade, a, dokle će tako, to ćemo vidjeti. Hvala.
Zahvaljujem. Time završavam komentare na dobijene odgovore. Prelazimo na podtočku: b) Nova zastupnička pitanja Prva se prijavila uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja moram reći da sam vezano za moje pitanje, a prilično uplašena jednom izjavom, razmišljala da i tražim tačku dnevnog reda, ali evo biću zadovoljna da se odgovori u okviru poslaničkog pitanja. Naime, 15. maja ove godine gospodin Sulejman Tihić, predsjednik SDA, je rekao da njegova partija ne može napustiti Savjet ministara jer ko će braniti BiH ako mi izađemo iz Savjeta ministara. S obzirom da SDA kontroliše Ministarstvo bezbjednosti i Ministarstvo odbrane, ja sam se uplašila da gospodin Tihić možda zna ono što mi ne znamo, od svojih ministara, a to je da neka oružana sila, bilo zemaljska bilo vanzemaljska, iz ove ili nekih drugih galaksija, sprema napad na našu zemlju. Moram vam reći ovo uopšte nije, ja cijenim gospodina Tihića kao ozbiljnog političara koji vodi računa o onome što kaže i koji ne daje olako ovako teške izjave. I ja zato tražim da do kraja ove tačke Sekretarijat obezbijedi ovdje prisustvo ministra bezbjednosti i ministra odbrane da nam kažu da li oni raspolažu takvim infomracijama da se sprema neki napad na BiH. I da još, s obirom da eto gospodin Tihić kaže da BiH nema snagu da se odbrani 11 bez SDA, mene zanima da li to znači da SDA raspolaže nekim paravojnim formacijama koje su jače od Oružanih snaga BiH? Dakle, tražim da do kraja ove tačke nam dođu ovde ministri i da nam kažu da li zaista postoji neka opasnost po bezbjednost BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena koleginica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti, moje pitanje je upućeno Ministarstvu odbrane a vezano je za sve češće slučajeve incidenata koji se dešavaju na poligonu Odlučna Barbara. Dakle, 22. 4. je poginuo mladić, dvadesetdvogodišnji mladić od ostataka neeskplodiranog projektila koji je nađen na poligonu. Naknadnom istragom je utvrđeno da je mladić poginuo 600 metara od fugase. Fugasa je mjesto gdje se vrši uništavanje oružja i municije detonacijom, kao i to da poligon nije bio obezbijeđen od strane Oružanih snaga BiH. Rodbina poginulog mladića tvrdi da je nakon završene detonacije, kojom se uništavaju municija i minsko- eksplozivna sredstva, na poligunu nađeno razbacano 130 neeksplodiranih projektila koje niko nije obezbjeđivao. Takođe, hoću da podsjetim da se u julu 2011. godine na istoj lokaciji dogodio takođe incident gdje je doletio projektil 5 kilometara od mjesta uništavanja. Prema natpisima iz medija mnogi sakupljači sekundarnih sirovina špartaju poligonom Odlučna Barbara, (da sačekamo da Klub SDA završi diskusiju, debatu pa da nastavimo), i u pokušaju da poprave svoje kućne budžete, što je rezultiralo povredama tih lica. U skladu s tim, molim ministra odbrane da mi odgovori na sljedeća pitanja: 1. Da li je završen Izvještaj o obavljenoj istrazi u navedenom slučaju i kakvi su ti rezultati? 2. Zašto poligon Odlučna Barbara nije obezbijeđen na odgovarajući način, čime bi se izbjeglo stradanje lokalnog stanovništva u Glamoču? 3. U čijoj zoni odgovornosti se nalazi navedeni poligon i šta je preduzeto od strane ministra odbrane i Zajedničkog štaba da se navedeni slučajevi više ne ponove i koje mjere su preduzete protiv odgovornih lica? Hvala.
Zahvaljujem. Evo, sada će imati priliku da kaže uvaženi Šefik Džaferović, a da ne galame ostali. Izvolite. 12
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja imam tri poslanička pitanja. Odmah da kažem da su ovo pitanja koja su došla na inicijativu nevladinog sektora u BiH. Ja ih prihvatam kao svoje, ali pošteno je da kažem odakle je to došlo. Dakle, prvo pitanje je za Direkciju za evorpske integracije: 'Da li Direkcija za evropske integracije ima mehanizam konsultacija sa organizacijama civilnog društva? Dakle, pred BiH stoje mnogi uslovi i reforme koje se moraju sprovesti na putu ka EU, a uključenje civilnog društva u rad organa vlasti u bilo kojem obliku je svakako jedan od tih. BiH je potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU u junu 2008. godine. Sporazum u svojoj preambuli jasno naglašava potrebu za većim uključivanjem civilnog društva u proces evropskih integracija. Stečena iskustva prilikom ... proširenja Unije pokazuju da civilno društvo mora i treba da ima ključnu ulogu u ispunjavanju pristupnih kriterija i time približavanje jedne zemlje EU. Također, Evropsko partnerstvo naglašava ulogu civilnog društva jer je uključivanje nevladinih organizacija, civilnog društva i lokalnih vlasti u politike i aktivnosti koje podržava EU od velike važnosti. Civilno društvo u procesu približavanja BiH EU može da djeluje na načine informisanja i educiranja javnosti o procesu evropskih integracija, sudjelovanja u procesu pristupnih pregovora, te praćenja i evaluacije napretka u ispunjavanju uvjeta za približavanje EU, provođenja zagovaračkih kampanja za usvajanje određenih reformi, pogotovo onih koje nemaju potpunu podršku javnosti, a neophodni su u smislu ispunjavanja zadatih uslova, podsticanja na volju, iskoristivost pretpristupnih fondova EU i snažniju ulogu u budućem korištenju strukturalnih fondova.' Drugo pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara: 'Ko je nadležan za implementaciju Sporazuma i zašto se Sporazum nije implementirao do sada? Sporazum o saradnji između Vijeća ministara, misli se na taj sporazum, dakle Sporazum o saradnji između Vijeća ministara BiH i nevladinog sektora usvojen na 8. sjednici, održanoj 26. 4. 2007. godine, potpisan je mjesec dana kasnije. Sporazum utvrđuje principe i načela saradnje između Vijeća ministara i organizacija civilnog društva i obaveze strana potpisnica. U skladu sa Sporazumom, osnovna obaveza Vijeća ministara BiH bila je formiranje Ureda za saradnju sa nevladinim sektorom koji do danas nije formiran.' I treće pitanje je za predsjedavajućeg Vijeća ministara, takođe: 'U kolikoj mjeri su ispoštovana Pravila za izradu pravnih propisa u dosadašnjem radu Vijeća ministara BiH? Da li je Vijeće ministara BiH odbilo razmatrati neki prijedlog zakona koji nije u skladu sa pomenutom procedurom? Da li sva ministarstva imaju lica zadužena za konsultacije? Ako da, da li ih provode na predviđen način? I da li svako ministarstvo objavljuje svoj godišnji normativni plan aktivnosti na svojoj web stranici uz navođenje uticaja na javnost svakog od planiranih propisa?' Obrazloženje neću čitati, ono je sadržano ovdje u ovom pitanju. Vrijeme ističe i ja ću se ovdje zaustaviti. 13 Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Upozoravam poslanike na odredbe člana Poslovnika da se usredotoče na jedno postavljeno pitanje. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo, znam da nemam pravo postaviti pitanje Kolegiju, ali postavljam pitanje sekretaru Predstavničkog doma Parlamenta skupštine BiH i stručnoj službi Predstavničkog doma: 'Molim da mi se dostave uporedni pokazatelji o radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za prvih osam mjeseci od dana izbora rukovodstva tekućeg mandata i za prvih osam mjeseci od dana izbora rukovodstva Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u prošlom mandatu. Tražim da mi se dostave sljedeći podaci: broj održanih sjednica Predstavničkog doma, broj razmatranih tačaka na sjednicama Predstavničkog doma, broj usvojenih zakona u prvom i drugom čitanju, broj ratificiranih međunarodnih sporazuma, broj usvojenih izvještaja i broj usvojenih zaključaka.' Drugo pitanje postavljam sekretaru Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i sekretaru Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH: 'Ustav BiH u članu IV. kaže da Parlamentarna skupština ima dva doma, Dom naroda i Predstavnički dom, i da su u potpunosti jednaka u zakonodavnom ili u bilo kojem drugom smislu. S tim u vezi molim da mi se dostave uporedni pokazatelji o radu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za prvih osam mjeseci od dana izbora rukovodstva tekućeg mandata i za prvih osam mjeseci od dana izbora rukovodstva Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH tekućeg mandata. Tražim da mi se dostave sljedeći podaci: broj održanih sjednica Doma naroda, broj razmatranih tačaka na sjednicama Doma naroda, broj usvojenih zakona u prvom i drugom čitanju, broj ratificiranih međunarodnih sporazuma, broj usvojenih izvještaja, broj usvojenih zaključaka.' Razlog za postavljanje ovih pitanja je taj što sam čula od jednog, zaista, hajde da kažem, poslanika kojeg jako uvažavam da je rad ovog doma, Zastupničkog doma našeg, bio loš i da je to najlošiji rad, pa hoću da se uvjerim s ovim podacima. Odgovor tražim u pisanoj formi. Hvala lijepa.
Neće trebati ono plate i naknade i to, to ne treba. Dobro. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite. 14
Naime, moje pitanje je slično kao i prethodne kolegice, predsjedavajući. Ja bih postavio sljedeće pitanje, možda je to pitanje upućeno Kolegijumu Predstavničkog doma: 'Naime, ovih dana Centar civilnih inicijativa podnio je izvještaj, odnosno imao je konferenciju za štampu gdje konstatuje da je ovaj parlament veoma, veoma skroman u svom radu i da je raspoložen tako da faktički ništa ne radi, a pljačka budžetska sredstva. Dakle, na jedan vrlo grub i, ja bih rekao, jednostran način tretira Parlament, naravno, i Savjet ministara, ali ne želim diskutirati o Savjetu ministara jer to će oni valjda reći o tom pitanju. Mislim da je ovo nižerazredni vid manipulacije s javnošću. Ova zemlja nije u situaciji da se pišu takvi izvještaji jednostrani, bez ulaženja u suštinu problema u meritum stvari. Naime, treba znati da je ovo samo jedan od parlamenata u BiH i nije komparabilan sa susjednim državama, sa Hrvatskom, sa Srbijom. Tamo su unitarne države i postoji jedan parlament. I nikako ne mogu se upoređivati sa Parlamentom BiH koji je jedan od tih, dakle postoje parlamenti entiteta, postoje parlamenti kantona, svi oni imaju državna ovlaštenja i donose zakone. Dakle, zakonodavna aktivnost je zastupljena od više subjekata u BiH i u tom pravcu treba prići tom problemu na takav način, a ne na ovakav. Drugo, kad se govori o platama, ovaj parlament ima 57 poslanika. Srbija, ona je negdje u svjetskom rekordu, ona ima 280 - 300, koliko li, Hrvatska takođe ima preko 200 poslanika, ali mi se čini da nema manje plate nego imaju poslanici u BiH, u Srbiji imaju. Uporedite, molim vas, kad govorite onda govorite o činjenicama, koliko poslanici ovog parlamenta sudjeluju u radu komisija, uopšte u radnim tijelima, a koliko je tamo. Koliko mi se čini da je gotovo svaki poslanik član najmanje dvije komisije u ovom parlamentu.
Vrijeme!
Prema tome, ja bih molio samo da završim. Druga, treća stvar, nije aktivnost samo zakonodavna aktivnost ovog parlamenta, nego je tu i organizaciona aktivnost, personalna, finansijska, kontrolna i sve to ovaj parlament radi. I naravno da treba imati u vidu što ovaj parlament radi ako se već izvještava javnost o radu. Naravno, o trošenju budžetskih sredstava ovaj parlament je veoma često diskutovao i tražio od Savjeta ministara da preduzme odgovarajuće mjere. Evo, ja ću ovu priliku iskoristiti pa da Savjet ministara, tu je predsjedavajući, razmisli o donošenju Zakona o kontroli trošenja budžetskih sredstava, ... ovaj parlament nema, jer bi to bilo vrlo korisno da se donese takav zakon.
Vrijeme! 15
Čini mi se, samo jedna rečenica, čini mi se da jedan dio medija u BiH, kao i neke nevladine organizacije ponašaju se po principu Hegelova cinizma. Kad su ga pitali 'gospodine Hegel, pa činjenice ne idu u prilog vašim tvrdnjama', on je odgovorio 'tim gore po činjenice'. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ja imam jedno pitanje za Pravobranilaštvo BiH i visokog predstavnika Valentina Incka: 'Da li nakon debakla u Vašingtonu na samitu NATO-a, gdje BiH nije učinila napredak, imate namjeru i dalje opstruirati knjiženje državne imovine, a prije svega perspektivne i nepokretne vojne imovine na 69 lokacija utvrđenih od strane Predsjedništva BiH ili ćete i dalje čekati na politički dogovor, odnosno trgovinski sporazum koji će vjerovatno ova skupština ratificirati?' Obrazloženje: Jedna rečenica, dakle nepobitna pravna činjenica da se radi o državnoj imovini. Knjiženje te imovine je tehničko pitanje, a svako drugo raspolaganje i način upotrebe te imovine treba regulisati zakonom ovdje u ovom parlamentu. Hvala.
Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, uvaženi predsjedatelju Vijeća ministara i kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, na ovo moje pitanje potaknuo me je i Centar za promociju civilnog društva, a pitanje se odnosi na Vijeće ministara: 'Rade li resorna ministarstva na izradi dokumenta Okvirni proračun za 2013. – 2015. godinu i da li će ga Vijeće ministara usvojiti do kraja šestog mjeseca?' Obrazloženje: Dakle, za mene je proračun, poslije Ustava kojeg mi još i nismo donijeli u ovoj skupštini, jedan od najznačajnijih dokumenata za državu BiH, a znamo da je Zakonom o Proračunu institucija BiH definirana obaveza Vijeća ministara da do kraja šestog mjeseca usvoji Okvirni proračun za naredne tri godine, kao prednacrt proračuna za sljedeću godinu i preliminarni nacrt za sljedeće dvije godine. Ovim, ako ovako budemo se držali zakona i ovoga, nećemo dolaziti u situaciju koju sad imamo: da za prošlu godinu nismo nikako usvojili proračun, da za ovu godinu usvajamo tek danas proračun. 16 Dakle, pitanje je jasno i tražim odgovor u pismenom obliku od Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, gošće i gosti, slijedom zaključaka Zastupničkog doma sa 14. sjednice, održane 24. 11. 2011. godine, postavljam pitanje Vijeću ministara BiH i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice: 'Da li Vijeće ministara BiH prije utvrđivanja prijedloga zakona i drugih propisa njihove nacrte dostavlja Agenciji za ravnopravnost spolova BiH pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH, radi pribavljanja mišljenja o usaglašenosti sa Zakonom o ravnopravnosti spolova BiH? Da li je slijedom zaključaka Zastupničkog doma sa 14. sjednice i Vijeća ministara sa 169. sjednice, održane 21.11.2011. godine, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice sagledalo stanje kadrovske osposobljenosti u Agenciji za ravnopravnost spolova BiH? Kao prilog svojim pitanjima dostavljam obavijest o zaključku Vijeća ministara BiH i zaključke Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine, te podsjećanje na zaključni komentar Komiteta UN-a za eliminaciju diskriminacije žena sa 35. zasjedanja nakon periodičnog izvještaja BiH.' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, moje pitanje upućeno je Savjetu ministara: 'Potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju BiH prešlo je iz neobavezne u dobrovoljnu fazu obaveznog usklađivanja domaćih pravnih propisa sa komunitarnim. Molim Savjet ministara, pod čijim je direktnim nadzorom rad Direkcije za evropske integracije, da mi odgovori: Da li je na nivou institucija BiH usvojen jedinstven pravni akt o načinu vršenja obaveznog usklađivanja naših propisa sa komunitarnim i da nas upozna sa detaljima i mehanizmima istog, posebno u kontekstu da se prema meni dostupnim procjenama skoro 70% usklađivanje zakonodavstva i implementacije direktiva, uredbi i drugih vidova pravnih instrumenata EU odnosi na entitetske nadležnosti u BiH, a ostalo na institucije BiH. Upoznat sam da je na sjednici Savjeta 17 ministara usvojen akt Odluka o instrumentima za usklađivanje zakonodavstva BiH sa pravnom stečevinom EU i zanimaju me dosadašnji rezultati postupanja institucija na predmetnoj odluci. Zamolio bih vas za informaciju o dostupnom stepenu prevođenja ... na službene jezike u BiH. Da li ćemo koristiti urađene prevode iz susjednih zemalja, pomoć susjeda i koristiti njihove već urađene prevode i tako značajno uštediti vrijeme i resurse? Prema procjenama, riječ je o više 100.000 stranica materijala evropskog zakonodavstva koji treba prevesti.' Hvala vam. Zahtijevam pismeni odgovor na ovo pitanje.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja imam pitanje za Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice: 'Naime, znamo da je krajem aprila ove godine održana donatorska konferencija u Sarajevu gdje su određena sredstva dodijeljena i BiH. Moje pitanje glasi: Na koji način i po kojim kriterijumima će biti utrošena sredstva koja je BiH dobila na donatorskoj konferenciji, koja je održana u Sarajevu u aprilu 2012. godine? Tražim da se dostavi spisak opština u kojima će donatorska sredstva biti utrošena i u koje svrhe konkretno. Ukoliko je Ministarstvo uradilo eventualno plan o utrošku tih sredstava, tražim da mi se dostavi taj plan.' Obrazloženje: Dakle, poznato je iz medija da su ta sredstva namijenjena za definitivno zbrinjavanje raseljenih lica koja nisu stambeno zbrinuta, dakle imaju konkretnu namjenu. Mene interesuje, dakle, specifično ovaj dio opštine, iznos po opštinama ili plan, ako postoji za to, da se dostavi plan. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam dva poslanička pitanja Vijeću ministara. Prvo: 'Koji su stvarni razlozi da se mjesecima čeka saglasnost na Prijedlog pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta i Prijedlog etičkog kodeksa Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije? 18 I drugo pitanje: 'Da li Vijeće ministara, nakon analize (ne)provođenja Strategije za borbu protiv korupcije (za period 2009. – 2014.), planira izmjene Strategiji ili Akcionog plana za provedbu Strategije u cilju dinamiziranja implementacije?' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, ja ću postaviti pitanje, ne da bih dobio izričito odgovor, nego da bi inicirao aktivnosti i da bismo preduprijedili okolnosti u kojima smo se dosad nalazili. Iako je prethodni jedan kolega već postavio slično pitanje, ja ću biti nešto precizniji. 'Naime, pitanje se odnosi na Fiskalno vijeće i na Vijeće ministara, a odnosi se na Globalni fiskalni okvir i na DOP, Dokument okvirnog proračuna. Znači, Globalni fiskalni okvir donosi Savjet ministara do kraja petog mjeseca svake tekuće godine, inovira se svake godine za naredne tri godine, a on je onda dokument koji se koristi za Dokument okvirnog proračuna koje donose sve razine vlasti za sebe. Znači, ovo prvo donosi Fiskalno vijeće, a Dokument okvirnog proračuna donosi Savjet ministara. Mislim, evo formalno je pitanje: Da li će se poštivati rok, a nije mi cilj da dobijem odgovor da ili ne, nego da bi pokrenuli inicijativu i da ne bi došli u poziciju u kojoj se nalazimo, jer ovo je jedan od osnovnih dokumenata za sve institucije vlasti u BiH.' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni gosti, predstavnici medija, sve vas skupa pozdravljam. Ja imam jedno pitanje za Vijeće ministara, vlade entiteta i kantonalne vlade ... koje glasi: 'Šta se poduzima u cilju borbe protiv rada na crno? Da li se u ovoj oblasti išta planira poduzeti u skorije vrijeme i kakvi su efekti dosad poduzetih mjera?' Mislim da nije potrebno posebno obrazlagati ovo pitanje. Siva ekonomija u BiH je u punom procvatu, a štete koje BiH trpi od takve prakse su nemjerljive. Ja razumijem da omogućavanje rada na crno i na neki način to što državne institucije žmire na ovu pojavu je dobar mehanizam trenutno za kupovinu socijalnog mira u BiH, međutim dugoročno BiH će platiti vrlo veliku cijenu toga. Evo 19 samo kroz jednu oblast, mi danas u BiH imamo veliki broj ljudi, mladih ljudi u 30-tim godinama života, koji nemaju minute radnog staža. Za 30 godina ti će ljudi biti socijalni slučajevi. Neće uspjeti zaraditi svoje penzije, mirovine. Državni fondovi će pretrpiti zbog toga ogromne štete i mi ćemo na kraju postati zemlja socijalni slučaj koja neće biti u stanju da ispunjava svoje osnovne funkcije. Dakle, molim za odgovor u pisanom obliku i uz propratnu dokumentaciju o efektima poduzetih mjera tamo gdje postoji takva dokumentacija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći za pitanje se javio uvaženi poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam jednu inicijativu za Vijeće ministara BiH: 'Imajući u vidu da su direktna strana ulaganja u BiH u 2011. godini u odnosu na 2010. godinu manja za oko 42%, a u odnosu na protekle četiri godine, 2008. godine su manja za 57%, što je pored ostalog uticalo i na to da je Internacionalna kreditna agencija Moody's smanjila kreditni rejting BiH sa stabilan na negatian B2. Stoga iniciram da se i strana direktna ulaganja ubuduće planiraju kroz izgradnju autoputeva, davanje koncesija međunarodnim kompanijama, a ne kreditnim zaduženjima koja naš kilomentar autoceste čine najskupljim u regionu. Na ovaj način bi se značajnije ubrzale sve aktivnosti u infrastrukturi i ekonomskom oporavku zemlje, a Vijeću ministara ponudilo da raspoloživa sredstva usmjeri u druge značajnije projekte.' Hvala.
Zahvaljujem. I na kraju uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara sa svojim saradnicima, kolege i kolegice poslanici, poslaničko pitanje ne znam više kome da postavim ali evo direktoru Službe za zajedničke poslove i sekretarima oba doma: 'Dakle, prosto je nevjerovatno, nije ono glavni problem BiH, ali ja sam jutros doživio neprijatnost, prolazim pored onog dole stuba i baš neki stranci čekaju kad ću ja naići da me slikaju kraj onog stuba gdje piše nešto U štrajku smo. Važna im slika da ću ja ondje biti pored one slike. Da se donese kućni red ili da se pregleda ko smije da lijepi bilo kakve plakate, šta se radi u ovom objektu za koji je zadužen Parlament. Ovo je vlasništvo Parlamenta. Ja bih volio da imam inicijativu sindikata da su oni predložili smanjenje 10, 20, 30, 40% zaposlenih, jer ovdje su mnoge institucije u štrajku godinama, a uzimaju pare. Ja ne branim Parlament, ali molim da se na našem sajtu objavi 20 sve, da su plate poslanika u ukupnom budžetu možda do milion maraka, da ne govorim sad tačne cifre, da je ukupno za Parlament izdvojeno možda blizu dva miliona maraka. Šta je sa 948 miliona, što se potrošilo u BiH? Ja ne branim ovo, što je govorio uvaženi profesor Kunić, ko sve nas napada. Pa izvolite, gospodo, radite šta znate! Ali je prosto nevjerovatno da ni sindikat, kojeg podržavam, ali znaju li oni, pitaju li se hoćemo li mi skupiti i ovo što smo predvidjeli. Šta će biti sa ovom zemljom ulaskom Hrvatske? Ima li ova država prečih problema? Nego su tamo plakate i prvo što me dočekalo – umjesto da kada ulazim u Parlament uvijek kažem Bože pomozi, jer znam čekaju me dobri ljudi da nešto krene – piše: Mi smo u štrajku. Kojem štrajku? Pa evo sad ću krenuti po Parlamentu, sve kancelarije u štrajku, samo piju kafe. U drugim institucijama koje su van ovog parlamenta i sjedišta, nisu ni došli. Šta je sa njima? Hoće li iko pitati šta ti ljudi rade? Podržavam da je svakome teško u ovoj zemlji, ali znaju li ta gospoda da ima radnika koji po pet-šest godina ne primaju plate nikako. Šta je sa njihovom djecom? Čim krenem na sjednicu Parlamenta, kaže: Gospodine poslaniče, gdje ideš, oni tvoji u štrajku. Koji, bolan, u štrajku? Kako nije nekoga stid da kaže u štrajku. A kad to riješimo, onda poslanicima, ovo što je gospodin Mehmedović predložio, hajmo ljudi 20, 30, 40, 50%, ako smo mi problem jedini ove zemlje, smanjite sve ako će ona krenuti naprijed. Al' neću dole da me slikaju neki stranci. I baš čekaju, kao da je to skrivena kamera, kad ću ja naići. Ja naišao, gledam, vidim da su stranci, izvadio mobilni, neku kameru. Šta je, slika mene pored onoga. U kojim novinama ću izaći i gdje ću u kojoj ambasadi se pojaviti, ali da se ne pojavljujem u svom Parlamentu gdje sam ovdje poslanik i u ovu zgradu uselio 80' godine?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 3. tačku: Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Nadam se da ste materijale u međuvremenu dobili. Želim da podsjetim ovaj dom da je 10.5.2012. godine, uz potpise svih predsjednika klubova i članova Proširenog kolegijuma, usvojen zaključak u kome Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da do naredne sjednice Predstavničkog doma, to je danas, pripremi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Doma, a u koji će biti ugrađeni poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini, što je Savjet ministara i uradio. Ima li potrebe? 21
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović prvi se javio za diskusiju, a iz Savjeta ministara bude li potrebno dodatno pojasniti ovaj prijedlog, mada je naš zaključak bio jasan, stoje nam na raspolaganju. Izvolite, kolega.
Pa evo, s obzirom da sam prošli put prekršio Poslovnik, evo ja ću sad ponoviti dio svoje diskusije. Naime, ovim pokušajem od strane Vijeća ministara, hitnom procedurom uzmi ili ostavi da se legalizira, zapravo da se legaliziraju visoke plate ... poslanika i delegata i čak i članova Vijeća ministara, koje su do sad određivane odlukama Administrativne komisije, te mislim da bi trebalo odbiti hitnu proceduru po članu 127., da ide skraćena procedura, 126., iz razloga da se može intervenisati. Zašto to govorim? Evo, ako pogledate u suštinu ovog zakona koji je vrlo kratak i ima nekoliko članova, vidjet ćete da zapravo koeficijenti ostaju isti, naravno, osnovica će se mijenjati spram mogućnosti. Ali u članu 2. osnovnog zakona, član 39.a) Naknade u vezi vršenja poslaničkog i delegatskog mandata, ostaju zapravo iste, one su definisane odredbama, odnosno odlukama Administrativne komisije. Znači, zapravo ne mijenja se ništa. Ako budemo danas usvojili ovaj zakon, ... ne znam koja tačka dnevnog reda, vidjet ćemo da zapravo smanjenje od 4,5% svih plata budžetskih korisnika, zapravo, ne znači ništa zastupnicima koji će evo osnovnu platu od 4.000.00, ne znam ni ja, 300,00 smanjiti za 4,5%, to je nekih 200 maraka. Ja mislim da to nije korektno spram svih onih, ... evo o čemu je gospodin Jovičić govorio, koji su u štrajku, evo, i ovdje u Parlamentu. Prema tome, ja mislim da bi ovu proceduru trebalo odbiti, nego da ide po skraćenom postupku i da eventualno intervenišemo na članove ovog zakona. Hvala lijepo.
Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja moram samo podsjetiti da svi poslanici u ovoj Parlamentarnoj skupštini nisu bili u prilici da ranije čuju i zaključke Kolegija i potpise koje ste vi pomenuli itd., tako da je vrlo teško na osnovu svega toga razumjeti da u roku od pet minuta od primanja ovog zakona ovdje damo i svoje stavove o samom zakonu, tim više što ovdje nema baš i nekih detaljnijih obrazloženja ili osnova za ovakva rješenja. Evo, dozvolite da se zadržim samo na obrazloženjima. Prvo, pod rimski I. stoji Ustavni osnov. I u tom smislu hoću i da podsjetim da je i ova Parlamentarna skupština, odnosno Predstavnički dom usvojio Amandman na Ustav kojim se briše član Ustava koji ne dozvoljava 22 smanjenje plata tokom mandata. Hoću da podsjetim samo da je procedura kompletna zastala na Domu naroda i ako postoji zaista politička volja, koju ste vi iskazali podsjećanjem da su svi predstavnici klubova poslanika potpisali zahtjev Vijeću ministara da se ide na smanjenje plata, zašto nije došlo do brisanja tog člana, odnosno stavljanja na dnevni red Amandmana na Ustav koji je u proceduri u Domu naroda? Drugo, ovdje među razlozima za donošenje ovog zakona stoji da je razlog za donošenje ovog zakona zaključak Parlamenta kojim se obavezuje Vijeće ministara da pripremi prijedlog zakona kojim će biti obuhvaćeni poslanici. Dakle, to je razlog, umjesto da se obrazloži, zaista, ukoliko se na smanjenje plata ide sa nekom kvantifikacijom efekata, finansijski itd., ili ukupnom rasponu različitih kategorija koje primaju platu ili koje su obuhvaćene Zakonom o platama. Recimo da takvih razloga ovdje nema. I treće, još apsurdnije obrazloženje za donošenje ovog zakona. Član 1. kaže: 'Precizirani su koeficijenti.' Ovdje neuobičajeno imamo Prijedlog zakona gdje nemamo recimo da se mijenja član taj koji glasi tako, pa umjesto toga bit će ovako. Ili recimo član 2. kaže: 'Utvrđeno je da se iza člana 39. dodaje novi član' itd., i članom 3. kojim je precizirana obaveza da se ovaj zakon objavi u Službenom glasniku. Dakle, puno je pitanja koja su vezana i za samu proceduru, način dostavljanja ovog zakona u parlamentarnu proceduru i, naravno, otvorenih pitanja šta se dobiva ovakvim rješenjima. I u tom smislu, predsjedavajući, ja bih zamolila da neko iz Vijeća ministara i, evo, pozdravljam prisustvo i predsjedavajućeg Vijeća ministara, resornog ministra finansija i ministara u Vijeću ministara i zamjenika koje nismo imali u ovolikom broju od početka, od njihovog izbora u Parlamentarnoj skupštini, ali evo ne bi bilo loše da nam neko od predlagača obrazloži šta se dobiva ovakvim rješenjima. Koliko sam ja obaviještena da su smanjenja svega četiri koma nešto posto. Dakle, vrlo simbolična, što upućuje na to da se ovim zakonom samo treba poslati nekome poruka. Šta se dobiva ovim rješenjima, zašto se nije zaista ušlo detaljnije u kvantifikaciju ili preraspodjelu, da kažemo, platnog sistema unutar samog zakona, svih onih koji su obuhvaćeni Zakonom o platama? Zašto se nije išlo u rezanje naknada i ukidanje paušala itd.? Dakle, niz pitanja koje izaziva ova tačka dnevnog reda na način na koji je uvrštena na dnevni red. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ovo je jedno od pitanja koje je sporno još od 2008. godine kada je donesen Zakon o platama. I zbog toga što je to bilo tada sporno to nije ni ušlo u Zakon i, evo, sad se pokušava četiri godine nakon toga ta stvar na isti način ... ili skoro isti način, na koji je to i ranije bilo predviđeno, unijeti u Zakon, jer koeficijenti su praktično isti: 8,70 za predsjedavajuće domova, 8,50 za predsjedavajuće komisija, 8,40 za poslanike i delegate u Parlamentarnoj skupštini BiH. A ovo dole u članu 39.a) to je u stvari paušal, paušal je to, ostavlja se Administrativnoj komisiji, a ona već ima odluku o paušalu. 23 Dakle, ja vas molim da ovom pitanju posvetimo dužnu pažnju i da ga ne povezujemo sa tačkom 7. dnevnog reda koja se odnosi na Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Kolegiji jesu tražili od Vijeća ministara zakon u parlamentarnu proceduru, između ostalog i o ovome, ali ne mora ovo biti hitna procedura, jer ovdje postoje sporna pitanja. Ovdje se moraju preispitati koeficijenti, ja mislim da su koeficijenti visoki. A posebno se mora preispitati pitanje poslaničkih paušala, ovo je dakle moje mišljenje, ja stalno govorim i ponovit ću sada, paušala za poslanike koji su profesionalno angažirani u Parlamentarnoj skupštini. Ja smatram i ponavljam već nekoliko puta da poslanici koji su profesionalno angažirani imaju plaću i da ne mogu imati paušal. I to treba napisati ovdje u ovom zakonu i ja zato tražim da ovo ima redovnu, a ne hitnu proceduru. Jer po hitnoj ovo nije moguće uraditi, jedino po redovnoj. Toliko, hvala vam.
Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, na sjednici Kolegija sve parlamentarne stranke su se složile da idemo u izmjene i dopune ovog zakona kako bi konačno pozicionirali zastupnike unutar zakona, što bi stvorilo osnov da se smanjenje plaća odnosi i na zastupnike. To naravno ne isključuje sve ono o čemu su kolege govorile, o ukidanju paušala, ako se dogovorimo za to, drugim smanjenjima, ... odnosno ukidanju plaćanja rada u komisijama itd. Međutim, to nije nešto što tretira ovaj zakon i usvajanje ovog zakona apsolutno ne znači da ne postoji volja, po mojoj procjeni, svih nas da idemo dalje sa uštedama kada su u pitanju primanja izabranih zvaničnika. Prema tome, Klub SDP-a će podržati ono što smo svi zajedno na Kolegiju dogovorili i kao prvi korak u uštedama, kada smo mi u pitanju, podržati ovaj zakon sa namjerom da nastavimo aktivnosti koje se ne tiču ovog zakona, a tiču se između ostalog, i kao što je kolega Džaferović rekao, rada Administrativne komisije u definisanju ostalih prinadležnosti. Kada je u pitanju Ustav, i to član IX.2) Ustava, mi smo na prošloj sjednici donijeli jedan zaključak u tom pravcu, a prema mojim informacijama Dom naroda će na prvoj sljedećoj sjednici završiti onaj posao koji smo mi završili u prethodnom mandatu, dakle izmijeniti taj član Ustava kako bi i ta formalna prepreka za smanjenje plaća izabranih i imenovanih zvaničnika bila uklonjena. Prema tome, ne mislim da imamo ovdje i taj problem vezan za Ustav. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Vidite, mom uvaženom kolegi Magazinoviću samo da kažem da sam ja dakle potpuno uvjeren da ne treba povezivati ova dva zakona. Ovaj zakon pod tačkom 7. će smanjiti osnovicu svima. Kad se smanji osnovica, onda se svima koji primaju plaće, pa i zastupnicima, smanjuje. Mi 24 smo imali jednu takvu situaciju, čini mi se prije dvije godine, ovdje nije došlo do povećanja osnovice koje Zakon propisuje, pa se odnosilo na sve. Dakle, ovaj zakon nije pretpostavka, ili nek nam to kažu ljudi iz Vijeća ministara, za poštivanje ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama u institucijama, jer se osnovica smanjuje i smanjuje se svima, pa se smanjuje i zastupnicima. Ja ovdje govorim o nečemu drugom, o čemu sam već govorio, i da to ne ponavljam. Tako da mislim da bi bilo korektno da mi ovo stavimo, ovu tačku dnevnog reda u redovnu proceduru. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Pa evo, zahvaljujući prethodnim diskusijama, ja sam otprilike sad, na neki način, shvatio ovu kombinaciju ova dva zakona i ovu inicijativu. Dakle, izgleda da se mi sad uvodimo u zakon, a onda ćemo ovim drugim zakonom svi imati smanjenje negdje za 4,7%. Iz prethodnih diskusija ja sam čuo da se cijeni da postoji nepodijeljena spremnost za ozbiljno smanjenja plata ovdje kod nas u Parlamentu. I evo, ja predlažem ovoj parlamentarnoj većini (s tim što ne znam SDA, već vidim ima neke druge šeme) da prilikom izglasavanja, očigledno je da imate dogovor, da ćete ovo sve izglasati, da izglasate zaključak, to možete, siguran sam, i on može biti vrlo efektivan: 'Da se odmah naredi Administrativnoj komisiji da ukine paušal, od idućeg mjeseca.' Da ne bude više priče - može, može. Pa mi smo 2008. pokretali, pa mi smo ovo, pa mi smo ono, hajmo zaključak na prvoj sjednici Administrativne komisije: ukida se paušal. Tu nikakvih procedura i nikakvih smetnji nema, hajte da to uradimo i da pošaljemo poruku da ne foliramo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Poštovane kolege, evo, ja koristim priliku da kažem da nikad nije kasno. Kao dok sam bio na ovoj strani klupa, predlagao sam upravo Zakon o plaćama gdje je bilo jedinstveno rješenje za sve uključeno, pa je ovaj parlament tražio zbog određenih razloga, tad vjerovatno opravdanih, da se isključi iz Zakona. Evo, nakon toliko vremena vraćamo, ja to pozdravljam, podržavam i vjerujem da će i kolege podržati ovaj zakon danas. A kad budemo govorili o nivou plaća kroz ovu sedmu točku ili kroz proračun, imam puno toga reći: i plaće, i zastupnike i državnu razinu treba promatrati kroz ono moje postavljeno zastupničko pitanje, kroz Globalni fiskalni okvir, i da imamo jedinstveno rješenje kad smanjujemo, svi ćemo smanjivati, kad budemo imali, onda ćemo svi imati i na takav način možemo samo stvari rješavati, na korektan i konzistentan način. Hvala. 25
Zahvaljujem. Dozvolite da i ja kažem nekoliko rečenica. Kolegice i kolege, kao ozbiljni ljudi koji držimo do svoje riječi i ozbiljni politički predstavnici stranaka koje drže do politike stranaka, trebali bi se tako i ponašati; 41 poslanik ( a Zapisnik smo danas razmatrali i niko nije imao primjedbu) je usvojio zaključke, a onaj zaključak, koji sam vam pročitao, svi su usvojili. Kolegica Azra jedina nije bila prisutna na sjednici i nije mogla da glasa zbog toga i razumijem njenu priču o Zakonu koja je, po meni, malo smetena i nije u funkciji poslaničke inicijative koja je ovdje bila. Nemojte da obmanjujete ni javnost, ni sebe same. Administrativna komisija se ponašala isto kao da je usvojen zakon koji je predlagao gospodin Vrankić, sada naš poslanik, u kome su poslanici bili u tom zakonu. I mi sad tražimo da to sve isto što radi Administrativna komisija se samo pretoči ponovo u zakon, što su 41 poslanik ovdje izglasali. Nemojte da budemo svakodnevno meta priča novinskih i tzv. politikanata iz naših redova koji pričaju o samnjenju plate. Gospodin Džaferović je to dobro radio u prošlom mandatu, dio svoje plate je davao, koliko je on mislio da je trebalo da prima kao poslanik, a da ostalo daje u raznorazne humanitarne procese. Zašto to svaki od vas ne uradi? Zašto svaki dan pričate priču o smanjenju plata, o povećanju, zašto niko ne govori o Sudu i Tužilaštvu i te smo zaključke usvojili, njih nema u platama, da li se neko od njih drznuo i rekao da će smanjiti 4,5% plate. Već su smanjene 4,5% plate svim poslanicima, jer je ... Administrativna komisija prema Savjetu ministara, koji određuje kolika je srednja cijena rada, na koeficijentima koje imamo to uradila. Pa nemojte da stalno pričamo priču i punimo novinske natpise raznim stvarima koje nisu u interesu nikoga ovdje koji radi. A ja vjerujem da nisu ni u interesu građana. Uradimo ono što smo se dogovorili, uradimo ono što je 41 poslanik ovdje izglasao i napravimo situaciju u kojoj ćemo razgovarati o tome šta su paušali, ali onda ćemo pričati i o koeficijentima, gdje vidite da Predsjedništvo dobija 10, da predsjedavajući Savjeta ministara i njegovi zamjenici imaju više nego predsjedavajući domova, pa ćemo razgovarati o tome. Pa ćemo vidjeti u državi gdje se slažu funkcije, gdje je Predsjedništvo, gdje je Savjet ministara, gdje je ovaj dom itd., itd. Mislim da je vrijeme da se u ovoj državi napravi reda, ali ne da se vrši politikantskim istupima, svakom od nas pune novinski naslovi, članci. Hvala. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, Vama da samo pokušam dati odgovor. Dakle, uopće mi nije namjera da politiziram ovo pitanje i ono će biti politizirano sve dotle dok mi ne reagiramo i dok ovo ne uvedemo u normalne okvire. Parlament i bosanskohercegovačka javnost moraju biti saglasni jedni s drugima po ovom pitanju. Dokle god ne bude te saglasnosti to će biti predmet politizacija i ja zbog toga govorim. Ako smo kazali da nam Vijeće ministara predloži zakon, nismo kazali kakva će rješenja ponuditi, ja zato kažem – ljudi, dajte da otvorimo ovdje procedure, da pošteno konačno stavimo tačku na ovo pitanje. Tad će prestati politizacija, a sa ovim plaćama će biti politizacija, gospodine Živkoviću, džaba je to, mislim, ne možete, ne možemo ubijediti nikoga, to je jednostavno tako. I ja, vjerujte mi, bježim stalno da govorim na ovu temu, ali evo danas moram jer ovo je danas trenutak kada je 127. na dnevnom redu, to je uzmi ili ostavi. 26
Naravno, ali se složite sa mnom da u ovom zaključku, koji su usvojili svi ovdje, smo tražili tu proceduru. Ministar finansija, gospodin Nikola Špirić ima riječ. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, predsjedavajući Savjeta ministara i ministri, mislim da je predsjedavajući Živković dobro rekao i pozvao se na zaključak koji smo mi dobili od Predstavničkog doma, a kolega Vrankić je apsolutno rekao, dakle ovo se zove, ne izmjena zakona, nego dopuna zakona, dakle vraćanje Parlamentarne skupštine i parlamentaraca u Zakon o platama. I niko ne brani Parlamentarnoj skupštini da u danima ispred vodi šire rasprave, nego se jednostavno vraća, jer 2008. nije bilo spremnosti. I zašto je procedura, skraćena procedura ovdje, hitna procedura? Zato što nikad nije bilo apsolutne saglasnosti kad su plate u pitanjima, ja mislim da je ovo, zato se i zove dopuna zakona i mislim da se izbjegava jedan utisak u javnosti da se Parlament izuzima od smanjenja plata, smanjenja osnovice od 4,5% i mislim da je ovo jedan korektan prijedlog na bazi zahtjeva koji je Parlament tražio od Savjeta ministara. Niko ne govori, kad budemo imali punu saglasnost, kad budemo ponovo radili korekcije, neće biti idealna promjena, idealna izmjena. Zato ja mislim da je ovo i nazvano dopunom zakona jer se vraća Parlament i poslanici u zakonska rješenja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Idemo replike, uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Evo Drago je napravio malu rokadu, vjerovatno da sasluša i mene. Pa gledajte, evo i ministar finansija je dobro rekao da smo na tom papiru napisali vraćanje zakona i stavili tačku, ali nismo rekli da to podrazumijeva i da možemo u redovnoj proceduri sporne koeficijente – o kojima je maloprije govorio gospodin Džaferović, prethodno gospodin Šemsudin Mehmedović – korigovati. Zbog čega mi to nemamo pravo, zbog čega to Vijeće ministara nije učinilo odmah, i svoje i naše koeficijente? Mi ovdje pričamo priču o 4,5%. Hajde da je Vijeće ministara donijelo odluku da smanji plate 40%, koliko bi se to izabranim zvaničnicima i nama smanjile plate, a bili ovi dole niži ostali bez plata skroz? Prema tome, nešto moramo uraditi u smislu nelinearnosti, a to ćemo govoriti u ovom Zakonu o platama. Ali mislim da bi bilo pošteno da mi poslanici kroz redovnu proceduru pokrenemo taj proces, da kažemo kolika je ta realna, evo, svi pričamo o problemu Fiskalnog okvira, štednja, jad i bijeda u državi BiH, daj da vidimo mi poslanici kao najodgovorniji šta je realan koeficijent nama, je li on 5, 6 ili je 8, ali moramo progovoriti o tome. Ne možemo kroz član 127. na takav način dovesti nas pred svršen čin. Iz tog razloga je naša reakcija na ovakav način. Hvala. 27
Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Prvo dozvolite na početku da se izvinem, ovaj papir je dostavljen pet minuta prije nego što je počela rasprava o ovoj tački i to je izazvalo, između ostalog, i zabunu, i možda i konfuziju, i možda i pogrešno razumijevanje. Ja sam s pažnjom slušala Vaše uvodno izlaganje. Između ostalog, Vi ste pomenuli Prošireni kolegij, ja sam zato rekla da svi poslanici nisu članovi Proširenog kolegija i nisu imali priliku da daju saglasnost itd. S obzirom da nakon i obrazloženja i diskusije i posebnog naknadnog uvida za koji mi je trebalo, dozvolite, makar 10 minuta za ovaj zakon, ja hoću da pomenem da s obzirom da je ovo uvođenje poslanika u ovaj zakon, u sistem Zakona o plaćama, što je bila inače inicijativa i naše stranke odranije u više navrata, mi ćemo naravno podržati ovakav zakon i po hitnom postupku, a da dio moje argumentacije, koji sam pomenula, pripada diskusiji koja će se voditi nešto kasnije o tački 7. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja ili ne razumijem stvar ili je namjera da se spriječi da poslanici budu u zakonu, ja to tako tumačim, malo perfidno, ali mislim na ovaj način. Ja ne bih vas podsjećao kako smo ostali i zalaganjem kojih partija kako smo ostali van zakona. I ovo je danas samo jednostavno ispravljanje nečega, evo kolega Magazinović je to objasnio. Ovo drugo samo mogu razumjeti kao razvodnjavanje i pokušaj da ponovo sami sebi kreiramo ono ... za što nas do sada, evo, i javnost i ne znam ko već optužuje da budemo van zakona. I po ne znam koji put se objašnjava šta je put, ali se pokušava stvar zakomplikovati navodnim ovim nekakvim demagoškim stvarima da je briga nešto drugo. Rezultat ovih nastojanja bi samo bilo da mi ne budemo, pa ćemo, ne znam, to će trajati po našem običaju mjesecima, a od onog, od one večeri kada su neki koji sjede u ovoj sali napravili ovu situaciju, evo traje do danas pa nismo ništa uradili i sad se pozivamo na isto, na isto tako. Ja mislim da nema potrebe za tim. Imamo prostora da u redovnoj proceduri u sljedećim potezima uđemo, ovo što je rečeno, i da zaista donesemo, a imamo o čemu razgovarati. Zašto paušal ne vezujete za razliku plata? Da li je to uredu, da li je to logično? Zašto ću, kad pričate o ovome onda pričajte komplet, da li je uredu da neko u Parlament dolazi u Sarajevo za te pare u papučama, a kolega Purić dolazi dva dana prije. Znači, dajte da, to je ozbiljna priča u kojoj ćemo mi apsolutno učestvovati i u kojoj ćemo razgovarati. Znači, sve su to stvari koje nas čekaju, nemojte misliti, da li je uredu da se voze, ne znam ni ja, u audiju, što se bi vozili škode. Pa dajte, dajte da to vidimo, ako ćemo ubijediti ljude da nismo demagozi i mnogo toga što ćemo mi, ne bježimo od te rasprave, spremni smo da ju otvorimo, dajte da uđemo u zakon ovako kako je to Vijeće ministara predložilo i 28 odmah nakon toga u skladu sa procedurama. Suprotno je sve, nama se ostavlja mogućnost da sami kreiramo, ako danas ovo ne prođe, da sami povećamo sebi plate, e, ta se mogućnost nama ostavlja.
Druga replika, uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uz puno uvažavanje, gospodine Kalabiću, znači to o čemu si ti sad govorio, to je tzv. demagoški pristup. Mi se ne borimo ovdje i ne govorimo da ne trebaju poslanici biti u zakonu, i mi smo to dugi niz godina, hajd' da tako kažem, tražili da se tako uradi. Mi želimo ovdje da u parlamentarnoj raspravi dođemo do relevantnih koeficijenata za poslanike shodno ekonomskoj situaciji u BiH, što će onda u cjelokupnoj raspravi oko tog zakona, evo sad prihvatam taj tvoj prijedlog, isprovocirati normalno i smanjenje koeficijenata ministara itd. I onda ćemo doći u neku mjeru ovdje, ovdje nemamo mjere u BiH. Smanjujemo onima koji nemaju ništa, nama to malo nešto ... i pričamo o moralu. Hvala.
Replika. Ne želim da dižem tenzije, jer mislim da su važne tačke pred nama, ali želim da se držimo riječi. Ja ne mogu da shvatim kako SDA jedno glasa jednom, a onda mi objašnjava kako to nije mislio. 41 poslanik je ovdje glasao da se zakon donese po 127. Imate ovaj zakon ovdje, u čemu je sad problem? Problem je da niste tako mislili, problem je da jednom kad potpišete, sutradan mislite nešto drugo. Ja shvatam vaš politički stav koji je od Dejtona pa naovamo stalno produktivan na način da se potpiše, a onda sutradan kažete kako to niste mislili. Ali držite se politike, držite se riječi i držite se potpisa, ako hoćete ovdje u Parlamentu da možemo da idemo dalje. Kolega Šefik je imamo dvije replike, neko drugi možda iz SDA, ako ima. Nema. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Htjela bih samo reći kolegi Sokoloviću da kada bi zaista stvari bile onakve kako vi predstavljate, to bi značilo da ste vi dosljedni u vašim stavovima kad god se razgovara na temu uštede. Ja ću vas podsjetiti da ste vi vrlo nedosljedni u tome kad god je trebalo podržati bilo šta što se zove smanjenje javne potrošnje, pa makar se radilo i o institucijama u kojima su zaposleni ljudi koji čak ne dolaze ni na posao, vi niste to podržali. A to bi se zvalo, ja bih vam povjerovala da su vaše ambicije takve, jer da želite da ovdje svako podnese jednako teret ekonomskog stanja u zemlji kakvo jeste, a ovako, vjerujte, niko ne može da shvati vas dobronamjerno i jedino što može misliti da u ovoj situaciji u kojoj se sad nalazimo je to pokušaj sitnog dobijanja nekog glasa za naredne izbore. Niko drugačije vam ne može povjerovati, jer morate biti ili dosljedni da branite taj stav uvijek i svuda, a ne da svaku sjednicu imate drugačiju predstavu o tome. Dakle, djelujete nedo- sljedno i zaista vas molim da na tu temu privedemo diskusiju kraju. 29
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem tačku dnevnog reda. Idemo na 4. tačku: Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma U skladu sa članom 127. Poslovnika, Savjet ministara BiH je dostavio Prijedlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Predlagač? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim Vas ako može, u skladu sa Poslovnikom, pauza 15 minuta.
Na zahtjev SDA pauza 15 minuta. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Idemo redom, pitam Klub SDA ima li potrebe da obrazloži pauzu, neko iz Kluba. Ako nema, ja nisam vidio kad smo završili i dali pauzu da se neko javio za repliku a nije bilo ni potrebe jer nismo otvorili ni diskusiju. Ja mislim da je ovo greška neka. Koliko vidim, te kolege ni nisu ovdje prisutne tako da bih ja redom da damo za diskuje ko se javio riječ. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite. 30
Ja sam uporedio tekstove zakona gdje ste i vi predlagač i Vijeće ministara i imam osjećaj da je potpuno isti tekst. Nekih promjena možda ima, nisam uspio sve sravniti.
Riječi 'mogu imati' su zamijenjene sa 'imaju pravo', to je razlika. I u zadnjem dijelu '31.3.' je izbačeno, to je razlika.
Dobro. Ja sam koristio obadva teksta i evo ja ću reći u najkraćem šta mislim o ovom zakonu, prije svega o pravnom aspektu. Dakle, ako se ovaj zakon danas usvoji, pripadnicima Oružanih snaga BiH, koji su na osnovu člana 48. stav (4) Zakona o službi u Oružanim snagama dobili rješenja od strane Penzijsko-invalidskog osiguranja Federacije i na osnovu kojih su stekli status penzionera i utvrđena im visina penzije, taj status penzionera i pravo na isplatu će prestati sa 31. 3. 2012. To su sve činjenice. Pripadnicima Oružanih snaga BiH koji su stekli pravo na penzionisanje po osnovu člana 48. stav (4) Zakona o službi u Oružanim snagama BiH a kojima do sada nisu izdata rješenja od strane nadležnih entitetskih zavoda ili ta rješenja nisu postala pravosnažna neće biti ni uspostavljen status penzionera niti će imati pravo na isplatu penzije, niti retroaktivno, niti ubuduće. I definitivna posljedica usvajanja ovog zakona bi bila izvođenje iz već stečenih prava svih bivših pripadnika Oružanih snaga BiH koje je ministar odbrane uputio u penziju na osnovu člana 48. stav (4). Predloženi zakon potpuno neosnovano, nesvrsishodno i nepotrebno upućuje bivše pripadnike Oružanih snaga BiH da svoja prava ostvaruju prema entitetskim propisima. Na pripadnike Oružanih snaga BiH, dakle Oružanih snaga BiH, primjenjuju se propisi o državnim službenicima u institucijama BiH, a ne postoje entitetski propisi koji regulišu njihov status, niti to može biti predmet entitetske regulative. Možemo očekivati sutra da se i državni službenici na ovakav način tretiraju. I, u slučaju da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH usvoji, ova kategorija bivših pripadnika Oružanih snaga BiH, po našem dubokom uvjerenju, više neće imati apsolutno nikakva prava ... i na otpremninu, niti bilo koja druga prava u pogledu njihovog egzistencijalnog statusa. Još kratko komentar. Dakle, od Austro-Ugarske pa naovamo ni jedna vlast nije sistemski izvele ljude iz prava na penziju ako su to pravo ostvarili zakonom. Pojedinačnih slučajeva je bilo, ali ovo, dakle od Austro-Ugarske vlasti do danas ni jedna vlast nije izvela cijelu jednu kategoriju sistemski iz prava utvrđenih zakonom. Dakle, još jedan aspekt. Ovo unosi jednu vrstu pravne nesigurnosti. Ko garantuje da sutra se neće neko dosjetiti pa reći što mi ne bi ukinuli ovo. Dakle, jedna se prava nesigurnost uvodi u sistem. Evo, dakle to su razlozi zbog kojih mi apsolutno nećemo podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. 31 Uvažena kolegica Azra Hadžiahemtović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, uz ovo što je kolega Belkić pomenuo, dozvolite da ukažem na nekoliko stvari. U dokumentu koji nam je dostavljen, između ostalog, u obrazloženju razloga za donošenje ovog zakona stoji: 'Potreba za donošenjem ovog zakona se zasniva na potrebi očuvanja fiskalne održivosti.' Dakle, što izaziva, naravno, i pitanje hoćemo li, kad usvojimo ovaj zakon, obezbijediti fiskalnu održivost u BiH, pa ne bi bilo loše možda da čujemo od predlagača i odgovor na takvo pitanje. Posebno, dalje u obrazloženju stoji: 'Imajući u vidu da bh. ekonomija trpi trenutno posljedice ekonomske krize te da joj refleksno prijeti talas krize koji je zahvatio Evropu, vlasti BiH se moraju odvažiti da krenu odlučnim koracima ka reformama u cilju očuvanja domaće ekonomije.' Zaista, izvan svake argumentacije da se u obrazloženju jednog ovakvog zakona stavi ovakvo obrazloženje sa argumentima ekonomske krize. Možda, eto u tom kontekstu da pozdravimo kao prvi krizni zakon u BiH, odnosno antikrizni zakon, čime Vijeće ministara negira samo sebe, jer ja ću vas podsjetiti da smo čuli, imali priliku čuti izjavu da Vijeće ministara nema prostora ni nadležnosti da se ozbiljno bavi ekonomijom. Dakle, ako nema ozbiljno prostora za bavljenje ekonomijom, čudi, najmanje čudi da u jednom ovakvom zakonu u obrazloženju stoji da je usmjerena na fiskalnu održivost i da predstavlja antikrizni zakon, odnosno, kako stoji, da pokazuje odgovoran odnos bh. vlasti prema krizi koja prijeti domaćoj ekonomiji. Zaista će biti ovako možda ekonomistima izazovno da vide hoće li nakon implementacije, ukoliko dođe do usvajanja ovog zakona, doći do stabilizacije ekonomske situacije u BiH, podsticaja ekonomske aktivnosti itd. Ja sam čak ubijeđena da bi pozdravili to da je tako, da je istinito, da bi to pozdravili svi oni koji će biti oštećeni usvajanjem ovakvog zakona. I evo, ne mogu a da se ne prisjetim usvojene Inicijative o razmatranju ekonomske problematike u BiH koju je ovaj dom usvojio u novembru prošle godine, koja još uvijek nikada nije došla na dnevni red, a bilo bi dobro da možda prijedloge ovakve vrste sa ovako apsurdnim obrazloženjima, kao što stoji u ovom zakonu, razmotrimo u sklopu razmatranja ukupne ekonomske problematike, tim više što Vijeće ministara to pokriva ekonomskim argumentima, a samo izjavljuje da nema nadležnosti da se bavi ekonomijom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Adnan Bašić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Na prethodnoj tački dnevnog reda, iako ima veliki broj kolega koji su zahvaljujući sticaju okolnosti postali profesionalni policajci u dejtonskoj BiH, mogao sam da diskutujem isto tako jer su slični zakoni, ali sam ostavio ovo iz moralnih razloga. Naime, i ja sam jedan od penzionisanih oficira svoje armije i vrlo dobro znam o čemu se radi. 32 Kada je u pitanju ovaj zakon, on ima i svoju političku pozadinu. Mi nismo uspjeli sa policijom ono što smo uspjeli sa vojskom. Država BiH ima jedinstvene Oružane snage. Istina, one su sastavljene od tri komponente ali i sličnih država ima također u svijetu koje imaju više komponenti, ... ... Armija BiH, HVO i Vojska RS-a se ujedinila i stvorila Oružane snage BiH. Kredibilitet naših vojnika je dokazan na međunarodnom planu. Vi vrlo dobro znate da već godinama mi šaljemo svoje timove kao pdoršku mirovnim misijama i postižemo veoma, veoma lijepe efekte i sve pohvale za naše momke koji tamo odu. Zašto ovo spominjem u kontekstu ovoga o čemu mi danas ovdje diskutujemo? BiH ima jedinstvene Oružane snage, gospodo moja. Sva interna pravila, način na koji se obračunavaju njihove prinadležnosti, sistem penzionisanja, treba da funkcioniše onako kako funkcioniše u svakoj ozbiljnoj i normalnoj državi. Volio bih da neko ne iskrene ove moje riječi pa da ... drugo. Ovi ljudi koji su u istom ovome parlamentu dobili zakon koji sad isti ovaj parlament pokušava da jednostavno ukine je ... i žalosno je da možda isti ljudi stoje i iza jednog i iza drugog, jer su neki bili u onome mandatu kada je ovaj zakon donesen. Da se razumijemo, ovi ljudi ne traže ništa drugo nego poštivanje svojih zakonski stečenih prava. Vi se sjetite, niko ne spominje ovdje Ustavni suda koji je na njihovoj strani također. Duboko sam uvjeren da postoji politička pozadina, jer dvije trećine tih ljudi pripadaju Federaciji BiH. Treba još više izazvati haosa na federalnom nivou, a nekako umiriti svoje ljude koji ostanu na njihovom nivou, mislim pri tome na RS. Oprostite gospodo, ali ovo je moje duboko logično razmišljanje. Umjesto da stanemo svi zajednički iza naših odluka, a ovaj parlament treba da je jedinstven jer on je uvijek Parlament BiH, mi treba da štitimo svoj vlastiti zakon koji smo donijeli a i da štitimo te ljude koje povređuje ovaj zakon koji se sada predviđa. Mi radimo potpuno suprotno, pa se pitam zašto. Zašto je Vijeće ministara jednostavo nama poslalo ovaj zakon u proceduru ako zna Vijeće ministara, kao predlagač, da je isti ovaj parlament donio Zakon koji oni sad pokušavaju da obore. Nekako to nema veze sa logikom zdravog razuma. Ali meni se čini da u ovoj zemlji je zdrav razum odavno izgleda ... I zato vas ja molim da vrlo ozbiljno razmislite o konsenkvencama koje će izazvati naša odluka ako ona bude negativna po ove ljude. Vjerujte, imat ćete veliki problem. Oni moraju da ostanu sa pravima koja imaju. Ovaj parlament treba da odbije ovaj zakon i demobilisani pripadnici Oružanih snaga BiH treba da ostvaruju svoja zakonska prava koja je ovaj isti Parlament garantovao, gospodo. Javno želim da budem isključen iz toga i ja ću sigurno glasati protiv ovoga zakona, iz moralnih, i etičkih, i svakih ljudskih razloga, pa bilo to nekome pravo ili ne. Hvala vam lijepo
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovani predsjedatelju i članovi Vijeća ministara, gosti, ja ću samo malo podsjetiti, iako ću možda i ja malo zloupotrijebiti kao i prethodnici moji da raspravljamo o ovom zahtjevu za hitni postupak kada je u pitanju Prijedlog zakona. Ja ću se dobrim dijelom referirati na ovaj zahtjev za hitni postupak, u kome se kaže da taj zahtjev se podnosi kada se 33 radi o zakonu visokog stepena hitnosti ili prijedlogu zakona koji nije tako složen da se ne može usvojiti ili odbaciti u potpunosti. I evo, reći ću odmah svoje stajalište, a mislim da će to biti stajalište i kluba. Ovdje se radi o zakonu koji se može prihvatiti ili odbaciti u potpunosti. Znači, ovdje nisu moguće nikakve intervencije jer suštinski ovaj zakon predlaže da pripadnici Oružanih snaga, vojnici, koji su izmjenama, prethodnim, zakona uvedeni u određena prava više tih prava neće imati i umjesto tih prava ovim zakonom im se nude obećanja. Svako će se opredjeljivati u skladu sa svojim uvjerenjima o ispravnosti, o razlozima ispravnosti za izglasavanja ili prihvaćanja ili odbacivanja ovog zakona. Ali ja moram jednim dijelom malo povezati ovu raspravu sa komentarom na dobiveno zastupničko pitanje. Skoro 100 tisuća je ljudi ostalo nezaposlenih u prošloj godini u BiH i iz odgovora koji sam dobio zaključio sam da se niko ozbiljno tom temom ne bavi. Kada smo raspravljali ovu temu, kada smo donosili ovaj zakon, ja sam bio jedan od onih koji je i predlagač bio ... varijanti ovog zakona, ali podržao ovaj zakon. Tad sam ga podržao iz razloga što nisam vjerovao u obećanja Ministarstva obrane da će napraviti program zbrinjavanja tih ljudi koji su postali viškovi. Danas dvije godine poslije nema tog programa ali se predlaže da se ljudi izvedu iz prava. Ne znam što Ministarstvo obrane do danas nije napravilo nikakav program pa da makar kroz ova obećanja mogu obećavati realizaciju tog programa zbrinjavanja. Znači, nemamo nikakvog programa zbrinjavanja ljudi a, evo, izvodimo ih iz prava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, intencija jučerašnjeg političkog dogovora, koliko sam ga ja shvatio, na ovu temu šest političkih stranaka je da se ovo pitanje riješi na način da ukoliko nema dogovora da se sa državnog nivoa ovo riješi, onda riješi na entitetskom nivou, u skladu sa pravima koja imaju druge i slične kategorije i, naravno, u onim visinama kako je izglasano ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH. Tekst Prijedloga zakona koji je ponuđen ne garantuje da će se to dogoditi. Tekst Prijedloga zakona koji je ponuđen predviđa ukidanje prava, ne nudi sredstva i ostavlja nešto da se rješava za budućnost na entitetima. Dakle, mi praktično danas, ako se ovo usvoji, ukidamo ova prava. Ostaje potpuno neizvjesno šta će se dogoditi dalje. Ja mislim da to nije bila intencija ni jučerašnjeg dogovora ali ovo proizilazi iz ovoga teksta i ja zbog toga predlažem da se odbije hitna procedura, da ovo ide u redovnu proceduru i evo izjavljujem da ja neću moći podržati hitnu proceduru. A, ukoliko dođe do glasanja o samom tekstu ovog zakona, neću podržati ni ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite. 34
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja iz jednog prostog razloga što sam jedan od onih koji je u prethodnom mandatu podržao ovaj zakon želim da zaštitim tu kategoriju ljudi kojima smo tim zakonom obezbijedili penzionisanje i jedan dio tih ljudi uveden u prava. Ovom izmjenom Zakona danas mi faktički, evo, već je bilo riječi do sada, izvodimo te ljude iz prava. I ja ni u kom slučaju nemam potrebu ni po kom osnovu da dignem ruku za jedno ovakvo zakonsko rješenje, osim ono što mi predlažemo iz Kluba SDA, tj. da se ovo vrati u redovnu proceduru. Može se ovdje još amandmanski djelovati, možemo popraviti ovo zakonsko rješenje i na takav način ostati dosljedni, biti pošteni prema onima koje smo u prethodnom mandatu, kroz zakonsko rješenje, uveli u pravo. Dalje, ovdje sam malo, također kao gospođa Azra, analizirao i razloge za donošenje ovoga zakona. Kada vi pročitate, a molio bih poslanike, sve poslanike da pročitaju razloge za donošenje ovoga zakona, stičete utisak da država BiH živi u siromaštvu, da nema više ona novca da finansira svoje institucije, a da entiteti žive u jednom blagostanju, da ne znaju šta će od para i mi im sada ovu kategoriju ljudi guramo da ih oni na takav način prihvate, riješe njihova prava, da urade ono što smo mi već ranije uradili. Ovo o čemu je gospodin Beriz govorio – pravna nesigurnost. Ko garantuje više tim ljudima da će entitetske vlade, entitetski parlamenti donijeti ovaj zakon, obezbijediti im njihovo pravo i na takav način u narednom vremenskom periodu obezbijediti barem dio egzistencije tim ljudima. Iz tih razloga, evo još jednom da i ja potvrdim da nećemo glasati za ovo zakonsko rješenje na način kako je predloženo u dnevnom redu. Evo, zahtijevamo ili molimo poslanike da barem kroz ovu redovnu proceduru održimo ovaj zakon u životu, napravimo određene izmjene, da zadržimo stečena prava penzionisanih vojnika i da na takav način svi budemo, na neki način, zadovoljni. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni gosti, dame i gospodo, ja ovo neću reći da je klasična replika ali zaista imam sada jedno pitanje. Naime, očekivao sam na narednoj tački dnevnog reda da će biti određenih neslaganja i nesporazuma ali niko od nas, barem u okviru ovih šest stranaka koje trenutno čine parlamentarnu većinu, nije vjerovao da ćemo i na ovoj tački dnevnog reda imati neslaganja. Naime, jučer je bio sastanak lidera šest političkih stranaka. I ovaj zakon o kojem mi govorimo je uobličen, između ostalog, i uz doprinos i uz potpis, što se može jasno vidjeti, jednog od čelnika Parlamentarne skupštine BiH i predsjednika SDA Sulejmana Tihića. Prema mojim informacijama, jutros je zasjedalo Vijeće ministara i ministri iz SDA su podržali ovo. Sada evo čujemo od strane poslanika SDA razne primjedbe. Ja zaista postavljam pitanje: O čemu se ovdje radi? Je li kolega Tihić pogriješio pa nešto potpisao što nije trebao potpisati pa sada na to ukazuju poslanici SDA, ili je neka druga stvar u pitanju? 35
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa evo, kolega Bećirović mi je uzeo dio ili replike ili pitanja. Mi ovdje smo počeli voditi politiku koju smo prihvatili da nije važno kakve je boje mačka već da lovi miša. Možda dogovor lidera nije najsretnije rješenje, ali ono daje rezultate i mi smo svi to prihvatili i vidim da nema niko primjedbi, ali na bazi dogovora lidera počeli smo organizovati i sjednice i sve ostalo i danas je jedna, na bazi tih zaključaka, jedna od ključnih sjednica. E sad imamo, naravno, problem. I ona moja teza očito pije vode o liderima i poluliderima, i to počinje stvarati problem. Ja predlažem da se ovdje napravi u Parlamentu mjesto i prostor za polulidere koji očito ne mogu držati do dogovora ili ne mogu kontrolisati one koji treba da sprovedu dogovor. U Engleskoj to rade tamo sa bičem, sa onim, ..., oni što skupljaju, što naređuju, što traže. Dajte i ovdje neko rješenje. Imali smo juče dogovor, imali smo potpise, imali smo sjednice, imali smo glasanje. Ako mislite da je ovo u političkom životu normalno, ja mislim da nije. Valjda je logično da neko ko ne može ispoštovati dogovor i ko se ne slaže, što potpuno razumijem, ko se u ključnim stvarima ne slaže sa stavovima određene politike, da napusti tu politiku, to je uvijek bilo pravilo, i većinu, i Vijeće ministara, i sve ostalo. U stranci se uvijek lider smjenjivao koji nije mogao držati do riječi ili koji nije respektabilno mogao predstavljati tu stranku, ili je smjenjivao one koji neće da sprovode dogovoreno. To su pravila, nije to ništa novo. Ja mislim da je ovo ovako malo nekorektno od strane SDA, da su popunili ovu stranu ubjedljivo, ubjedljivo su je popunili, sjede i ne mrdaju, a desna strana radi to što radi. Ja mislim da te stvari, znači ne govorim o razlozima, ja uopšte ne govorim o suštini problema o kome raspravljamo, već upozoravam na nešto ako se dalje bude radilo na taj način. Evo, napravili smo određene pomake, napravili rezultate da nećemo, ne znam, vrlo će biti teško dalje raditi ako se u međuvremenu nešto ne desi.
Ne zna desna šta radi lijeva, jel'? Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, cijelo jutro raspravljamo o toj dosljednosti, odnosno, dosljednosti pod navodnicima SDA, i moraćemo i dalje u tom tonu. Ja sam zaista mislila da na ovoj tački nećemo ostati dugo, samim tim što obezbijediti saglasnost lidera, imeđu ostalog, i lidera te dosljedne, pod navodnicima, stranke i obezbijediti saglasnost čak i na sjednici Proširenog kolegija i Kolegija saglasnost te stranke, i danas ovdje otvoriti diskusiju, ništa drugo ne može biti nego populistički čin u pokušaju opet da se domogne, da dođe do ušiju onih koji treba da daju glas na sljedećim lokalnim izborima. Ja hoću da kažem nekoliko stvari zbog kojih mislim da je Savjet ministara uradio jedan posao koji je omogućio nekoliko važnih stvari i sa svim poštovanjem se u tom smislu trebamo odnositi prema ovom zakonu koji svakako treba prihvatiti na način kako je predložen. Prvo, istina je 36 da je to očuvanje fiskalne stabilnosti zemlje. Ovdje imamo zamjenika ministra finansija, i bivšeg i sadašnjeg, koji je svojevremeno kada je Zakon usvajan rekao da će to koštati ravno 11 miliona. Sada kada smo izračunali vidimo da je to 270 miliona. Pravo entiteta koji se zove Federacija je da obezbijedi naknadu povlaštenog penzionisanja je ovdje predviđeno. Dakle, ako Federacija misli da može da obezbijedi taj dio novca, niko vam ne uskraćuje, član 48. to dozvoljava. Republika Srpska smatra da bi time srušila penzioni fond i da bi penzionišući 300 ljudi bilo onemogućeno penzionisanje svih onih koji su zaradili svoj staž punih 40 godina. Je li to pošteno da uvodeći u pravo jedne urušavamo sasvim drugi sistem? Je li iko o tome mislio? Dakle, prevareni smo onda kada je ovaj zakon usvajan, sa činjenicom da je to 11 miliona. Sada znamo da je 270 miliona. Ako 20 miliona moramo da platimo za tu glupost koju smo držali toliko vremena, onda je to kazna zato što smo tako se ponašali na Parlamentu, ali ušteda je preko 200 miliona. Druga stvar, ostvarenje principa pravičnosti. Zašto bi bivši vojnici koji imaju dvije godine staža i 35 godina života bili u povlaštenom položaju u odnosu na one vojnike koji su cijelo vrijeme rata bili u rovu ali nemaju mogućnost da se penzionišu povlašteno. Znači, vi hoćete da se uvede princip neravnopravnosti. Nemate pravo na to i niko nema pravo na to da bi ostvario neki politički cilj, ... da je bio, isti razlog, izbori su uvijek blizu kad se donosi, kad vi donosite takve prijedloge. I mislim da to nema smisla. Zašto bi neko morao 40 godina raditi i zašto cijela Evropa povećava stalno te granice staža da bi mi mladiće od 35 godina slali u penziju? Ekciplitan je stav SNSD-a i bez obzira koliko i nama trebaju ... glasovi nećemo da kupimo glasove na tome. Rušite zemlju, drage kolege iz SDA. Vi koji se izdajete da je branite i čuvate ovim načinom je najviše rušite. I na kraju, dakle mogućnost koju je Savjet ministara predvidio u ovom prijedlogu zakona da vi ostanete dosljedni u tome i da dalje opterećujete povlaštenim penzionisanjima Fond PIO Federacije, dakle vaše je pravo i da ga urušite. Ja nemam pravo da utičem na to, ali ne možemo dozvoliti da urušite Penzioni fond RS-a. Zato mislim da ovaj zakon treba što prije donijeti i zaboraviti na sramni zakon koji je važio ovoliko vremena. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja inače stvarno nemam želju bilo kome da repliciram, ali moja cijenjena i poštovana kolegica gospođa Majkić će me razumjeti potpuno, evo ja vrlo emotivno govorim. Ovdje smo pobrkali princip i nijanse. Gospođa Majkić govori o nijansama, a vjerovatno nije razumjela moju diskusiju, ja sam govorio o principima. Profesionalni vojnik, profesionalni podoficir i profesionalni oficir u Oružanim snagama BiH mora da ima isti status i u Banja Luci, i u Sarajevu, i u Mostaru, mislim na one tri komponente. Isto tako, kada se radi o sistemu penzionisanja, ista ta trojica moraju da imaju apsolutno iste penzije bez obzira gdje živjeli, pri tom mislim na naše entitete. O tome, gospođo Majkić, sam ja govorio, 37 vjerujte, nisam mislio o ovim nijansama koje ste Vi ovdje iznosili. Dakle, ja želim da i pripadnik profesionalnih Oružanih snaga ..., Vojske RS-a, Armije BiH i HVO, kada ide u penziju mora da ima istu penziju, naravno, po činu i djelovanju sa kojega je otišao u penziju, u mirovinu. O tome se radi, gospođo Majkić, ne o nijansama o kojima ste Vi govorili, i ja sam protiv toga. Ali molim vas princip da zadržimo jer ovaj zakon to derogira. Mi želimo da svaki profesionalni vojnik, bez obzira na svoj čin, kada odlazi u mirovinu ili penziju, kada stekne na to pravo, apsolutno ima istu penziju i u Banja Luci, i u Sarajevu, i u Mostaru. Ja mislim da smo se razumjeli i nećete se uvrijediti na ovu moju repliku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Prvo želim da se izvinem zašto nisam bio odmah poslije pauze jer sam sa kolegicama i kolegama bio na sastanku sa jednom turskom delegacijom, ali ja se nadam da su kolege objasnile razloge zašto smo tražili pauzu. Želim da kažem sljedeće. Ne radi se ovdje ni o kakvoj različitoj interpretaciji potpisanog sporazuma koji je potpisao i naš politički lider gospodin Tihić. Prema tome, ne radi se ni o kakvoj neprincipijelnosti o čemu govori uvažena kolegica Majkić. Ovdje se upravo radi o principijelnosti. Mi smo uveli tu populaciju u prava i sad nakon nekoliko godina, eto izvinite, znate mi smo pogriješili. O čijoj se onda neprincipijelnosti radi. Imali ste priliku da analizirate Zakon, koliko će taj zakon koštati, koliki su troškovi i u fondovima penzijsko-invalidskog osiguranja i koliki je to trošak za državu BiH u budžetu. E sad, kada se toga nakupilo podosta, nakon dvije godine, onda, znate to je veliki iznos. E, ne znam onda o čijoj se neprincipijelnosti radi. Prema tome, zbog čega se onda uopće plašite da idemo u skraćenu proceduru, ne mora biti redovna, pa da eventualno ovaj zakon popravimo u duhu da ta populacija ima kakvu-takvu garanciju da će zapravo imati kakvo-takvo pravo, da ne budu baš istjerani na ulicu, jer oni su demobilisani pripadnici Oružanih snaga, oni su branili ovu zemlju, minimalno dvije godine su svi učesnici rata. Prema tome, to su odredbe Zakona koji smo u svojili. U ovom domu smo također usvojili taj zakon i podržali, koliko se sjećam, i Klub SNSD-a. Prema tome, ne vidim razlog zbog čega se SDA optužuje za neprincipijelnost. Mi upravo želimo da budemo principijelni kako smo podržavali prije dvije godine ili tri kada je usvajan ovaj zakon, tako se ponašamo i danas. Šta se zapravo dešavalo i na Vijeću ministara, ja o tome ne mogu da govorim, zato što nemam informaciju, ali, u svakom slučaju, nije naodmet, znači naši ministri, naš predsjednik političke stranke su za suštinsko rješavanje ovog pitanja, znači da se finansiranje prepusti entitetskim budžetima i nemamo mi ništa protiv toga, odmah da kažem, ali ne možemo da isključimo iz prava nekoga pa, znate, bit će ako bude. Želimo jedan veći stepen garancije za te ljude da će biti uključeni u prava i na taj način tad bi dali podršku ovom zakonu, ali po hitnoj proceduri, uzmi ili ostavi, ovo što je napisano ovo ne daje nikakvu garanciju da ... ti ljudi neće ostati sutra na ulici. Prema tome, ukoliko je taj zakon koji smo usvojili ranije sraman, kako to neko ovdje naziva, ne znam zbog čega je sramni, jer ipak nisu ti ljudi roboti. Imaju svoje porodice, imaju svoje potrebe 38 itd., ne možemo nakon dvije i po godine da kažemo nemate pravo, mi smo se prevarili, mi smo se zeznuli, nismo znali koliki su to troškovi itd. Ali ne radi se o tolikim troškovima koliko je kolegica Majkić to iznijela, nego se radi o puno manjim iznosima, a o čemu će biti vjerovatno govora u narednim danima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažni kolega Niko Lozančić, replika.
Zahvaljujem. Ja želim replicirati skoro svima koji su prije raspravljali na ovu temu, neka se svako nađe u onom dijelu koji mu pripada. Ovo je, i mi to svi znamo, zemlja siromašnih, nesretnih i obespravljenih ljudi i ovo je samo jedna skupina možda mala u odnosu na ukupan broj, a možda i velika, kad se uzme da se radi o tisuću i po do dvije tisuće obitelji. Ovi ljudi već preko dvije godine unatoč postojećem zakonu žive u agoniji. Znači, država im je obećala nešto i ne želi da izvrši. Je li država pogriješila, je li, ne znam ni ja, iz kojih razloga to pravo im dala, to je problem države i treba utvrđivati odgovornost u državi. Ovi ljudi su i danas u agoniji jer čekaju i vuče se kao trakavica, evo, zadnjih par mjeseci, bit će ovako, bit će onako, ukinut ćemo, nećemo vam ukinuti. Nema razloga za produžavanje te agonije, nemamo ni pravo, na kraju krajeva. I da malo pojasnim ko su ta struktura ljudi. Najveći broj tih ljudi je sve četiri godine bio u rovu. Znate što se danas rješavaju? Zato što nisu imali ni tetka, ni tetku, ni ujaka, ni strica da budu promaknuti u viši čin. Ja ću vam argumentirati da ih je najveći broj koji su ostali u statusu vojnika od '92. do '96. i to je kriva država. Je li oni trebaju ispaštati zbog toga, jesu oni krivi za to? Da su promaknuti kao mnogo drugi, koji nisu zaslužili, u neke činove, mi danas o njima ne bi raspravljali. Znači, ovog problema ne bi bilo. Govorim generalno o svima, znači ovo ne govorim po entitetima, o svim ljudima o kojima danas govorimo. Znači oni su dosad čitavih ovih skoro dvadesetak godina obespravljivani, jer nisu bili u istoj poziciji sa drugima, i diskriminirani. I ne želim ni na kog vršiti utjecaj, neka svak po svojoj ocjeni odluči hoće li ove ljude izvesti iz prava, ukinuti im prava i reći im čekajte dok trava naraste, ili će biti protiv ukidanja tog prava. To je pravo svakog od nas i neka svako po savjesti uradi, ja ne želim, a ne zamjerim nikom kako god odluči, ja ću odlučiti po svojoj savjesti prema tome šta god ko drugi misli o tome. Nema razloga, jer amandmanima ovaj zakon koji je pred nama nije moguće popraviti i da ne sijemo maglu ljudima da je moguće amandmanima, nije moguće. Ovo je jedan stav, ja razumijem stav, samo je pitanje opredjeljenja. Ko je 'za', neka podrži; ko je 'protiv', neka bude protiv i da završimo trakavicu. Hvala lijepo. 39
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Evo, još jedan corpus delicti dosljednosti SDA. Pročitaću vam transkript sa 80. sjednice Predstavničkog doma, održane 30. 6. 2010. godine; Fuad Kasumović: 'Uvaženi predsjedavajući itd. Ministarstvo finansija i trezora zvanično ovaj zaključak još nije dobilo, mi smo ga dobili, znači direktna veza, jel', znači drugim linijama ... i upravo radimo na njemu. Ja ću vam reći sljedeće, znači u zadnje tri godine u budžetu BiH ostalo je 120 miliona koje smo uključili u budžet ove godine. Hoću da kažem da budžet nikad do kraja ne potrošimo. Ako se radi o 1.600.000 ili 1.650.000 sredstava koja se ne mogu obezbijediti, ali u krajnjoj varijanti budžet nikada do kraja ne potrošimo, ... Dužan sam reći pošto još nismo završili, neovisno koliko ekonomisti rade budžet, budžet je politički čin, onaj koji vi ovdje treba da donesete i svaki zakon ili zaključak koji donesete na izvršnoj vlasti je da ga ispoštuje.' Dakle, na osnovu zaključka, odnosno informacije zamjenika ministra finansija je da je to 1.600.000 i 1.650.000. A i gospodin Izetbegović u svom govoru, takođe, pominje istu cifru u svom govoru da je donesena odluka, jer svako je smatrao šta znači ako je 1.650.000, pa nema smisla o tome raspravljati. Kad su entitetski fondovi sjeli i izračunali, onda se vidjelo koliko je to ustvari novaca. I to je još jedan dokaz o dosljednosti SDA.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović.
Ja želim da ispravim netačan navod kolege Mehmedovića koji je spomenuo sporazum o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona u službi u Oružanim snagama BiH. Radi ispravnog informisanja i naših kolega ovdje, a i javnosti, dakle juče nije potpisan politički dogovor, kao što je to neko danas spomenuo, nije potpisan sporazum, niti su potpisana načela, odnosno načelna opredjeljenja za rješavanje ovog problema. Ono što je juče potpisano jeste Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH u tekstu, dakle potpisan je tekst, a evo gospodin Ljubić je jedan od potpisnika pa može potvrditi, dakle tekst od riječi do riječi kako ga imamo danas na stolu je potpisan. Čak štaviše dvije korekcije koje su urađene u odnosu na prethodni tekst, koji je u parlamentarnu proceduru uputio uvaženi predsjedavajući Živković, inicirane su od gospodina Tihića i uvažene. Tako da ovaj zakon nije jednom potpisan, nego je potpisan dva puta, dakle ... kod naslova gdje je urađena jedna izmjena i na kraju. I onda danas imamo sasvim suprotan stav, što ja ne sporim i to je, ima sve svoje zbog čega i šta i kako, ali nemojte samo da baratamo s time da je postignut neki politički sporazum ili da se govorilo o načelima, o duhu rješenja itd. Nije, govorilo se o konkretnom zakonskom rješenju i na njemu stoji potpis. 40
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa gledajte, ovo što je kolega Magazinović iznio, to ide u prilog principijelnosti i demokratskim odnosima unutar SDA, znači, ... tako da mi u SDA ono što nam predsjednik potpiše, naravno, imamo pravo i da kritikujemo. To očigledno u drugim političkim strankama nema, nema niko pravo. Ali nisam se zbog toga javio za repliku, nego da repliciram uvaženoj kolegici Dušanki Majkić. Naime, ona nama sad objašnjava i stenogram našla 80. sjednice, je li tako, sa 80. sjednice dio diskusije gospodina Kasumovića. Pod broj jedan, Kasumović nije predstavnik politike SDA, odnosno ne predstavlja SDA. Ne predstavlja SDA, molim vas, on jest naš ministar, provodi politiku SDA, ali nije ovlašten da tumači stavove SDA. Ja se nadam da me razumijete. To je pod broj jedan. Pod broj dva, ja ne znam na osnovu čega ste Vi i na osnovu kojeg stenograma zaključili da će to koštati 1.650.000. Nije, ja nisam mogao da zaključim, ja bih molio gospodina Kasumovića, s obzirom da je prisutan, da nam objasni o čemu se zapravo radi kad je u pitanju ova cifra 1.650.000. Pretpostavljam da nije mogao tvrditi da će ovaj zakona biti u budžetu težak 1.650.000. Ali stoga ja vas molim ... i ne znam zbog čega je uopće toliki otpor da ovaj zakon ide u redovnu ili skraćenu proceduru, pa da ga popravimo. Cilj nam je svima isti, čini mi se, i mi ne odstupamo od suštine potpisanog jučerašnjeg sporazuma da finansiranje ide na entitete. Prema tome, nema razloga da se bilo čega plašimo, svi ćemo imati priliku da eventualno popravimo taj zakon i da se izjasnimo o možda amandmanima. Hvala.
Zahvaljujem. Evo, s obzirom da u skladu sa Poslovnikom predsjedavajući Savjeta ministara ima pravo i ministri u svakom momentu da traže riječ, nije definisano šta se dešava sa zamjenicima, odnosno oni moraju imati od ministra dozvolu ili da kažem mogućnost da se jave kada ministar ne prisustvuje. Ali s obzirom da je uvaženi zamjenik Kasumović prozvan direktno i citirane njegove riječi, a zatražio je riječ, ja ću njemu da dam riječ da obrazloži i nadam se da ... će imati u vidu i vrijeme i trenutak u kojem to govorimo. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsjedniče. Uvaženi zastupnici, dame i gospodo, dva puta sam dotaknut. Nije mi cilj da polemišem, ja obično uvijek, moja diskusija izvede poslije diskusije, neću to, hoću da pojasnim sljedeće. Kad ste razgovarali o ovom zakonu i gospođa Majkić je čitala, ali malo je ubrzala pa niste shvatili, samo ja ću, dobro se ja sjećam, još me mozak služi. Znači, rekao sam: mi u Ministarstvu 41 finansija i trezora obračun taj nismo dobili i ne znamo koliko je sredstava. Neko je od vas pominjao cifre da je to 1.600.000, 1.800.000, Vi ste prvo rekli da sam rekao 11 000 000 itd. Suština je sljedeća, ja sam rekao i sada ponavljam, Parlament BiH donosi budžet, ima pravo usvojiti onoliki koliko on hoće, i to sam gospođi Majkić i tad fino i slikovito pojasnio, znači sredstava je bilo tada, potrebna je bila volja zastupnika da usvoje taj budžet. Decidno sam rekao i ponavljam: Ministarstvo finansija je imalo zvaničan stav po tom zakonu koji je bio negativan, evo tu je ministar, sad je vaš kolega, pitajte. Kad ste me pitali, rekao sam i ponavljam: nismo dobili obračun jer Ministarstvo finansije ne vrši obračune. Neko je od vas pominjao cifru, ja sam rekao da tu cifru 1.600.000, 11 000 000 imamo u rezervama i možemo isplatiti. I isto kao što i danas govorim, znači svake godine ostaje u budžetu zato što država nikad nema vremena ili Parlament nema vremena da usvoji budžet. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, prvo da repliciram uvaženom zamjeniku ministra, gospodinu Kasumoviću. Gospodin Živković nije predsjednik već predsjedavajući Parlamenta, tako da smo mi kao zamjenici predsjedavajućeg. Dakle, da se, naravno, vratimo na meritum stvari. Ovdje je više puta, zapravo bili su upiti što je potpisano i ko je potpisao itd. Ja kao jedan od predsjednika stranke koji sam jučer parafirao i jednu i drugu stranicu, zajedno sa ostalima, teksta ovog zakona koji je danas ovdje, ne želim biti ovdje ni licemjer ni demagog i želim reći da smo to parafirali i odlučili predložiti našim strankama da upute u proceduru Vijeću ministara i parlamentarnu proceduru, svjesni odgovornosti i političke, ali isto tako i svjesni osjetljivosti ovoga pitanja glede i legislativnih ali i socijalnih implikacija ovoga pitanja. S druge strane, ja želim potpuno otvoreno reći da sam ja kao zastupnik, tada član Doma naroda u prošlom sazivu, podržao Zakon koji je omogućio penzioniranje ovih kategorija naših sugrađana, o čijem pitanju danas ovdje raspravljamo. I da budem iskren, nisu tu prevladali ni pragmatično politički pa, čak, ni socijalni razlozi, već više razlozi analogije, jer je to bila zadnja generacija, ratna generacija profesionalnih vojnika koja je tražila ostvarenje svojih prava, ali i tada sam naravno smatrao, i danas smatram, da to nije najbolje rješenje ni za njih, ni za državu. A najmanje za njih, jer se radi o ljudima u produktivnom dobu koji imaju što dati i ovom društvu i svojoj obitelji, i da u svakom slučaju i ovo društvo i svi mi skupa i država, država na svim razinama, trebaju naći načine da se ovo pitanje riješi na kvalitetniji način nego što je umirovljenje, a ako je umirovljenje jedini način onda ja smatram i da ovaj zakon, koji danas ćemo staviti na izjašnjavanje, to omogućava. Ja nisam pravnik, odmah da kažem, i to je svima poznato, ali ja ne razumijevam ovaj zakon na način da se ta prava ukidaju. Dakle, ja ću samo pročitati ovdje jedan dio stavka (1), dakle: 'Izuzetno na prijedlog Ministarstva obrane vojnik koji je najmanje dvije godine do 23.12.'95. godine bio pripadnik Armije Republike BiH, Hrvatskog vijeća obrane ili Vojske RS-a, a koji se na dan 42 1.1.2010. godine nalazio u vojnoj službi i kojem shodno članku 101. stavak (1) točka c) ovoga zakona služba prestaje, sukladno ovom zakonu ima pravo na status i primanja po tom temelju na način kako su ta prava regulirana za srodne kategorije entitetskim propisima.' ... Ili stavak (2), dakle, istog članka, kaže: 'Utvrđivanje visine i način isplate naknade iz stavka (1) ovoga članka vrše entitetski nadležni organi, sukladno propisima koji reguliraju ova prava za srodne kategorije.' Dakle, čak ne piše ni 'mogu vršiti' itd. već 'vrše'. A srodne kategorije su to već ostvarile i nisu uopće ovdje propitivane, dakle problematizirane. Prema tome, ova formulacija, dakle ova sintagma 'srodne kategorije' zapravo ... mene je učvrstila u uvjerenju da će pitanje penzioniranja ovih ljudi biti riješeno, odnosno da imaju pravo da bude riješeno i zbog toga je i brisana ona riječ 'može', zapravo da se pojača ova formulacija: 'imaju pravo na taj status'. Prema tome, ja kažem, opet, nisam pravnik, ima sigurno ovdje puno kompetentnih ljudi da tumače pravne propise, ali ja razumijevam ovaj zakon na način da će ta pitanja biti riješena u sklopu entiteta i entitetskim propisima kako je to riješeno za srodne kategorije. A srodne kategorije nisu problematizirane ovim zakonom. I na kraju krajeva da budemo politički sada i da vratim ovu svoju raspravu na politički teren. Mi također trebamo se prisjetiti na koji nači i zbog čega je zapravo ovaj zakon se našao u proceduri zajedno s budžetom. Zapravo sve skupa, čitava politička konstelacija je sugerirala da mi ne bi imali budžeta ukoliko ne bi bio usvojen ovaj zakon. I, na kraju krajeva, politička odgovornost lidera, među kojima ja jesam, ovdje u parlamentarnoj šestorki većine nas je sigurno opredijelila da te ciljeve, koji su zapravo prioritetni za BiH, za održivost zapravo čitavih budžeta; mi trebamo znati da ako se ne usvoji državni budžet da mi ne možemo biti kredibilan sugovornik u pregovorima o standbay- arnažmanu sa MMF-om. Ako se ne realizira standbay-aranžman sa MMF – tu je premijer, tu su predsjedavajući Vijeća ministara i ministar financija – dolaze u pitanje svi budžeti i sva prava koja se ostvaruju po raznim osnovama u BiH, uključujući i socijalna. Prema tome, evo ja sam imao potrebu da kažem ova pojašnjenja, ali i dalje smatram da ova država, ovo društvo je dužno da riješi ovo pitanje za ove ljude na bolji način nego što je umirovljenje. Jer siguran sam da ti ljudi koji su mladi, koji su zdravi, neki od njih čak generacije moje starije kćerke, bi ujutro u 9,00 sati ili u 8,00, kada svi odlaze na posao, radije otišli na posao, nego ostali kod kuće. Ja sa svojih 62 godine, kad nisam zauzet, kad imam više od tri dana slobodno ne osjećam se ugodno ujutro u 9,00 sati ako nemam gdje poći na posao. Hvala lijepa.
Replika, uvažena kolegica Dušanka Majkić.
Pa još posljednja rečenica o dosljednosti SDA. Opet citiram transkript, ovog puta gospodina Bakira Izetbegovića koji kaže: 'Troškovi za ovu godinu su 1,65 miliona. Normalno, nismo radili ovaj proračun sami, radili smo ga sa ljudima iz Ministarstva. Zaista se radi o skromnim sredstvima.' Hvala.
Uvaženi kolega Dragan Vrankić, diskusija. Izvolite. 43
Hvala lijepo. Evo, nastojat ću da ne izazovem nove replike, ali već ima, nadam se neće biti meni. Gledajte, kao što je neko već prethodno rekao, ja sam imao prilike staviti jedan potpis, stavio sam na negativno Mišljenje Ministarstva financija na ovaj zakon. BiH po meni ima jedno jedino rješenje, to je tolerancija, dogovor, konsenzus. Politika se dogovorila, pa i tada kad je Ministarstvo financija imalo negativno Mišljenje, da ide ovaj zakon. Ja to poštivam, poštivao sam, pa i, čak, kad smo radili i prijedlog proračuna, ja sam to uvrstio u taj proračun, jer to zakon kaže. I sve dok se ne donese zakon, odnosno ovaj zakon, ta pozicija mora biti u proračunu ako smo legalisti. Ako se politika ponovo dogovorila, a vidim da jučer jeste, da ovo ide, da se ljudi izvade iz zakona, izvode se iz zakona na način da se treba riješiti, treba, eto rekli ste ne može, nego treba na entitetskoj razini, onda ja ne vidim problema. Dapače, vidim samo još jedan korak. Kolege koje imaju većinu u Federalnoj vladi, u Federalnom parlamentu, to je SDP i SDA, vidim da se zalažu za ove ljude, trebaju sazvati hitnu sjednicu Federalne vlade i Federalnog parlamenta isto kao što su prije par dana sazvali kad su mijenjali Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji, pa isti dan bila i Federalna vlada i Federalni parlament jer njima je to odgovaralo. E kad im ovo odgovara, gospodo, izvolite sad sazovite i Vladu i Parlament, vratite ove ljude na federalnu razinu gdje to i Zakon de facto i govori da treba biti na toj razini i riješili smo ovaj problem da ne politiziramo. A na kraju krajeva poštivam dogovor šestorke, ja sam tako shvatio da su se oni tako dogovorili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Senad Šepić, replika. Izvolite.
Pa evo, jedna kratka replika. Zaista želim reći da nas u SDA raduje ... da je gospođa Majkić zaista ovako predano, da je predana ka tome da prati šta zapravo sve govorimo i da prati ovu vrstu principijelnosti i dosljednosti. Ali ono što možda nije naodmet reći da niko od nas koji sad sjedimo ovdje dobrim dijelom, a pogotovo oni koji su sjedili i u prošlom mandatu i u ovome sad mandatu, bilo da su bili pozicioni ili opozicioni političari, baš na ovome sad ovdje pitanju nemaju nekog posebnog prostora da dijele bilo kome lekcije o nekoj principijelnosti, o nekoj dosljednosti zato što je svima nama, i onih koji su u prošlom mandatu sjedili i pogotovo oni koji sjede sada, sjedili su u prošlom mandatu, ta principijelnost je posve jasna. Pa i Vaša, gospođo Majkić, jer ste Vi bili, kao predsjedavajuća Doma naroda, osoba koja je stavila potpis, dobro stavila potpis, dakle na jedan takav zakon i na jednu takvu odluku. Zato Vas molim da ne trošimo u ovom smislu vrijeme na takav način. Dozvolite samo da se poslužim ..., otprilike, jednim Vašim primjerom kako se ne dovesti u poziciju da pogriješimo. Mi u SDA-u smo samo tražili da se oko procedure na neki način dogovorimo, da ovo ne ide na ovakav način u proceduru, već da nam se omogući intervencija u jedan ovakav tekst, tekst zakona, da se ponovo ne bismo doveli u poziciju da nakon nekog vremena i mi priznajemo kako smo napravili, osim one prve greške, kako smo napravili grešku i sada. Vjerujem da ćete u tom smislu razumjeti taj jedan stav politike SDA. A o principijelnosti i o 44 dosljednosti zaista da danas prekinemo raspravu, jer bismo imali puno prostora da otvaramo, sa različitih strana da otvaramo jedan odnos, odnos o svemu tome. Dakle, stav SDA u ovome smislu je u potpunosti jasan, mi tražimo prostor da popravimo tekst ovakvog dogovora. Činjenica je da je on jučer na određen način parafiran, ali ne mislimo valjda da u ovoj zemlji postoji neko ko je bezgrešan, pogotovo ne mislimo da su lideri političkih stranaka bezgrešni, stavili svoj potpis, pa da je to nešto što ne može doći ni u kom slučaju ni na kakvu reviziju. Mi mislimo da ima prostora da se pomogne tom takvom dogovori i spremni smo u tom smislu da ponudimo naš konstruktivan pristup. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa, evo, ponovo ja neću o suštini, već o situaciji u kojoj smo se našli. Nije problem različit stav po bilo kom pitanju, mislim, ja se ponovo vraćam na način kako ćemo dalje raditi. Diskusija gospodina Šepića bi imala smisla, al' dva dana prije, al' ne danas nakon jučerašnje i jutrošnje sjednice. A pogotovu, slušao sam diskusiju gospodina Kasumovića van i mislio sam da će on ... reagovati na ovo što je rekao gospodin Mehmedović. Pazite, mi imamo situaciju da oni i dalje šalju poruke: on, kaže, nas predstavlja u Savjetu ministara. Pa nije gospodin Kasumović partizan u Savjetu ministara, nije, mislim, nije država za sebe. To znači na nekom sljedećem pitanju, pa čekajte, ja sam očekivao da će čovjek reći: ja tamo predstavljam politiku SDA. I izabran je na osnovu politike SDA, rezultata SDA, a sasvim legitimno i legalno. Ova sad poruka znači da spremaju se nove situacije u narednom periodu, ne, ne, to tamo, mi to ne priznajemo. Pa kad ne priznajete svoje, kako ćete ona priznavati druge članove Vijeća ministara? Kako je moguće raditi? Evo, malopre je gospodin Vrankić rekao logično jednu stvar, može to, može, ako se drži dogovora i to može biti realizovano. A šta, gospodine Vrankiću, ako se ne drže dogovora, kako će onda biti realizovano? I ovdje, ovdje mi zaista, očito, ulazimo u jednu situaciju koja bi trebala danas da bude riješena jedinim logičnim i normalnim prijedlogom SDP-a. I ja očekujem u toku dana jedan logičan i normalan prijedlog SDP-a i da razriješimo ovu situaciju.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Mislim da je nekorektno da nam SDA ovdje drži lekcije o neprincipijelnosti i da kaže da se mi ne trebamo igrati i da mijenjamo mišljenja. SDS je prije dvije godine bila protiv ovog zakona i to smo i danas. A ja bih možda predložila da mi napravimo pauzu od 10 minuta jer možda će SDA u međuvremenu opet promijeniti mišljenje, jer ga je od juče tri puta promijenila. Hvala. 45
Uvaženi kolega Zijad Jagodić je imao repliku. Izvolite.
Evo, i ja želim da repliciram i jednoj i drugoj, moguće još nekim kolegama koji su iznijeli ... svoje mišljenje. Međutim, zaista želim da postavim pitanje svima nama: Da li ovaj parlament misli, ako ovaj zakon isto tako uspije u ovom parlamentu proći, da za godinu dana opet donosimo neki novi zakon? Ja zaista vjerujem da je riječ o sinovima, najboljim sinovima BiH, ukoliko zaista ovaj broj boraca, koji je penzionisan na ovaj način, upravo, potvrđen u ovom parlamentu, nije u stanju da dobije svoje mjesto i, na kraju krajeva, garanciju za svoj život. To mene podsjeća isto kao kad bi danas usvojili zakon da kažemo: poslanici, radit ćemo džaba, jer smo to dogovorili na jednoj od sjednica ovog parlamenta. Ja zaista vjerujem da određeni poslanici žele na neki način da se prilagode budžetu, ali danas ne mogu da zamislim i ne mogu da vjerujem ko će glasati od poslanika za ovakav zakon ukidanjem prava jednoj populaciji kao što su ovi borci. Ja zaista mogu reći da mi sigurno, predstavnici SDA stranke, danas smo potpuno jedinstveni i vjerujem da mi ćemo ostati pri svom stavu kao što su već i moje kolege iznijele. Toliko, hvala.
Predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
... članovima Kolegija, uvaženim zastupnicima, kolegama iz Vijeća ministara. Ja ću pokušati jednostavno pragmatično par stvari reći. Možda će to pomoći u nekom opredjeljivanju i odlučivanju jer, ono što je maloprije rekao uvaženi zastupnik Lozančić, mislim da je problematika toliko transparentna i jasna da svak ima pravo da glasa prema svom, ali da ne treba od toga više praviti dalju trakavicu. Činjenica je da je Zakon donesen. Kako je donesen, nećemo se vraćati u povijest, jer bi to sve opteretilo. Vijeće ministara je tad u ... sastavu jednoglasno bilo protiv tog zakona, jednoglasno i negativno je Mišljenje bilo Ministarstva financija. Međutim, ja sam i u Federalnoj vladi naučio da ništa ne znači negativno mišljenje i donošenje zakona bez financijske podloge, tako da me to ne iznenađuje i ne bih apsolutno se u povijest vraćao. Samo ću iznijeti fakta. Ovo nije zakon koji je napisalo jučer šest lidera i nije ovo nikakav sporazum, to je mislim kolega Magazinović maloprije rekao, i da se tamo nešto dogovaralo i radilo. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH je više od mjesec dana na tapetu Vijeća ministara i mi ga nismo skidali sa dnevnog reda, uvijek je bio druga točka dnevnog reda, da vidimo kako Ministarstvo obrane u dijalogu sa pripadnicima ove populacije traži rješenje i kako da se dođe do njega. Bilo je ponuđeno rješenje gdje je pisalo Zakon o prestanku važenja Zakona o službi u Oružanim snagama BiH, to je bila jedna od varijanti. Zaključak oko ovog proračuna koji je usvojen na Vijeću ministara je sadržavao četiri točke, između ostalog je bila točka jedna za prestanak važenje Zakona i ostalo. Činjenica je, ako neće biti manipulacije, da bez obzira na ovaj zakon ti ljudi do danas nisu dobili marke i mislim da je najbolja manipulacija ukoliko ne budu ova 46 sredstva u proračunu koja su predviđena i ukoliko ne budu uvedeni na entitetskom nivou, oni ne mogu drugdje nigdje biti uvedeni. Jer mirovinski fondovi su na nivou entiteta i ti ljudi moraju dobiti rješenja entitetskih mirovinskih fondova. Ne može im država izdati rješenje i iz proračuna dobijati nešto kad to nije onda mirovina, to može biti naknada ili ne znam što drugo. Znači, došlo je do izmjena ovog jučer, kao što je rekao gospodin Ljubić, u dijelu koji je tražen da bi se osigurala sigurnost i ovdje nije nikakvo izvođenje iz prava. Maloprije je citirao, ne znam je li gospodin Ljubić ili već ko, da u članku 48.a) ... i to je izmijenjeno, 'u skladu s ovim zakonom ima pravo na status i primanja po ovom osnovu na način kako su ta prava regulirana za srodne kategorije entitetskim propisima'. Znači, ima pravo tamo gdje se uvodi, a to je u mirovinskom fondu da ima prava, istovjetna prava srodnoj kategoriji. Sredstva koja su predviđena u proračunu, ukoliko se ona u proračunu usvoje, od 30 miliona će biti transferirana mirovinskim fondovima entiteta. I ti će ljudi dobiti konačno novac. Oni dosad nisu imali ništa, budući da nije bilo zakonom precizirano ništa. Ovo je bila jedna popravka rađena uz punu konsultaciju i da kažem do kraja da svi lideri su potpisali Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH. Jutros smo imali sjednicu Vijeća ministara. Jednoglasno je podržan ovakav tekst Zakona bez ijedne primjedbe, izmjene. Tek sad mi je jasno ... traženje jednog ministra kad je tražio, a nama se činilo da je to nepotrebno, da se jednostavno manipulacije ne puštaju u javnost, još jednom ponovio i tražio da se mi izjasnimo svi pojedinačno, nas deset, jesmo li mi ... za to i ostalo, da se ne bi manipuliralo javnošću. Jer smo imali u tijeku rasprave da se tim populacijama upravljalo mobitelima, čak i galama je bila i ostalo. Znači, oni će dobiti sve zaostatke, u skladu s ovim zakonom. I prvo eliminiramo, i to smo predvidjeli u proračunu, eliminiramo mogućnost tužbi, zateznih kamata i svega onoga što ide, znači dobit će sve. Dobit će entiteti da isplate, a istovremeno imaju pravo, i nije ovo izvođenje iz prava. U više navrata se ponovilo izvođenje iz prava, ovo nije izvođenje iz prava, nego izjednačavanje sa srodnim kategorijama. Evo to samo sam htio reći bez želje da provociram dalje. I konačno, koliko to ovaj zakon košta? Kad se napravi izračun koliko ovaj zakon košta, on košta 12 miliona godišnje, evo sad mislim da se zna da on košta 12 miliona godišnje po sadašnjem ... Zakonu na snazi. Hvala.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Denis Bećirović, poslovnička intervencija.
Ja poštujem stav svake političke stranke u ovom parlamentu iz prostog razloga što iza svake političke stranke stoji određen broj glasova građana naše zemlje. U tom smislu poštujem i stav SDA. Međutim, mi ovdje sada imamo jedan problem. S jedne strane, imamo stav predsjednika SDA, koji je potpisao ovakve izmjene, i stav ministara SDA prije, koji su prije nekoliko sati glasali za ovaj zakon i uputili ga u Parlament i, s druge strane, imamo stav poslanika SDA, koji su protiv toga. Mi moramo biti načisto koji je pravi stav SDA sada u takvoj situaciji. A i mi ostali moramo se očitovati naspram ove situacije, jer ovo nije samo pitanje ovog zakona, ovo urušava kompletan princip dogovaranja i budućeg rada i parlamentarne većine i Vijeća ministara. 47 Stoga, u ime nas iz Kluba SDP-a, tražim pauzu od 10 minuta, a u međuvremenu bilo bi dobro da saznamo koji je pravi stav.
Kolegice i kolege poslanici, imamo dvije mogućnosti. Znači, poslovnički moramo da damo 10 minuta pauzu, a postoji i pauza za ručak, pa da je završimo, da zajedno sastavimo. Da li se slažete da u pola tri počnemo da radimo? Znači do 14,30 pauza, u 14,30 počinjemo da radimo. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, molim vas, nadam se da se ova pauza iskoristila, između ostalog, i da se raspravimo o ovoj tački a ja hoću da napomenem da još znači nije završena diskusija. Uvaženi kolega Beriz Belkić se javio za repliku, ali i SDP. Pitam ima li potrebe da se komentariše pauza. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Odustajem, gospodin Bevanda nije tu.
Zahvaljujem.
Htio sam da se pojasnimo oko prestanka, ne prestanka statusa, ali evo čovjeka nema i nema smisla.
Uvaženi kolega Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Ma nisam zaista mogao odoljeti, s obzirom da je rasprava bila do sada vrlo zanimljiva a i problematika je i osjetljiva i zanimljiva. Kroz ovu priču, na ovu temu, jasno se vidi da se zapravo, kada se dovoljno apstrahira, sve može svesti na dvije stvari. S jedne strane, na priču o našoj sklonosti ka demagogiji i populizmu i, s druge strane, na našu priču o tome koliko smo vjerodostojni i 48 dosljedni. Očito je, naime da je Zakon kada je donosen imao dosta elemenata populizma i demagogije i da je u takvoj formi prodan. Pri tome naravno ne smijemo zaboraviti da je taj zakon donijela Parlamentarna skupština BiH. Moram ovde spomenuti jedan sličan slučaj koji je bio na Federalnom parlamentu i također slična kategorija ljudi je bila u pitanju. Tamo je doslovno tjedan dana prije onih općih izbora 2006. godine donijet Zakon o pravima razvojačenih branitelja. Taj zakon je nažalost utvrdila Vlada Federacije, doduše preglasavanjem određenih članova u Vladi. Zakon je ratovao sa zdravim razumom, nije bio praćen nikakvim pokazateljima, nikakvim finansijskim kalkulacijama, premda je svakome bilo jasno da je on financijski neodrživ ili da je održiv jedino uz velike glavobolje koje će pratiti njegovu eventualnu provedbu. Tada sam bio u Domu naroda Federalnog parlamenta, predsjednik Hrvatskog kluba. Nijedan izaslanik iz Hrvatskog kluba nije bio na toj sjednici, nismo htjeli doći iz prosvjeda na tu sjednicu na kojoj je taj zakon usvojen. Zakon je usvojen, sljedeći mandat, ne znam je li ovdje sadašnji predsjedatelj Vijeća ministara koji je u sljedećem mandatu bio ministar financija u Federaciji, sljedeći mandat je bio praćen stalnim brigama, problemima u realizaciji tog zakona. I svaki put kada bi se ta stvar problematizirala ja sam tražio da se Zakon mora provoditi usprkos činjenici da sam bio apsolutno protiv njegova donošenja. To je priča o vjerodostojnosti i dosljednosti. To je taj drugi dio priče. Ja mislim da mi u ovoj situaciji u kojoj smo sada negdje moramo izgubiti. Nisam ja bio u prošlom sazivu Parlamentarne skupštine BiH kada je donosen ovaj zakon, ali to je Zakon Parlamentarne skupštine i njega se mora provoditi. Ukoliko će ga se nadomjestiti nekim drugim propisom, onda iz poštovanja prema toj kategoriji ljudi, koje je on tretirao i koje je nudio i osigurao određena prava, mora se dati jasna garancija da ono što im se obećaje nisu prazna obećanja, nego nešto što će se doista realizirati. HDZ BiH nije u poziciji da daje takve garancije. HDZ BiH, igrama koje su poznate svima, nije dio parlamentarne većine, niti sudjeluje u vlasti na razini Federacije BiH. Ali stranke koje jesu moraju dati čvrste garancije da će, ja govorim o Federaciji, zanima me naravno prostor čitave BiH, ali populacija koja mene zanima, u ovom slučaju, svoje rješenje po ovom zakonskom rješenju koje nam se nudi i o kojem raspravljamo treba pronaći na razini Federacije BiH. Ako se može sazivati u roku od 24 sata izvanredne sjednice Federalnog parlamenta i Federalne vlade da bi se prekrajali zakoni o reviziji prava branitelja, onda se ukoliko postoji ozbiljnost i dosljednost i poštovanje prema ovoj kategoriji ljudi, koji su zavrijedili naše poštovanje, onda se isto može učiniti i kada je riječ o ovome. I u skladu s procjenom je li to realno i ozbiljno ili su na vrbi svirala ja ću se ponašati prilikom glasovanja o ovom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, uz uvažavanje ovoga o čemu je govorio gospodin Franjičević, da vidimo samo još jednom šta je suština i zbog čega ovo o čemu je on govorio ne može biti realizovano u Federaciji. Znači ovim zakonom, evo ja ću još jednom ovu suštinu da ponovim, mi ukidamo prava. Ostavlja se 49 prostor entitetima da ta prava ... može i ne mora. Evo, ukoliko entiteti uđu u tu priču, kakva je trenutna situacija, imamo usvojene entitetske budžete, znači ne možemo trenutno sada u entitetskim budžetima naći prostor u novcu za to. Ukoliko to samo bude na plećima entiteta, ovi fondovi PIO u entitetima neće moći ... ispoštovati odluku, evo da entitetske skupštine i donesu jedno takvo zakonsko rješenje. Ono što mi tražimo ovde jeste da se u državnom budžetu obezbijede sredstva da bi se mogli servisirati entitetski fondovi da mogu realizovati ovu stvar, i da bi onda mogli da imamo znači to zakonsko rješenje koje se donese novo na nivou entiteta u punom kapacitetu i da ovi ljudi ne budu prevareni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Nermin Purić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Dame i gospodo, ovaj zakon je jedan u nizu zakona na svim nivoima u BiH koji ima isključivo predizborni karakter i za koji prilikom donošenja nisu sagledane sve posljedice koje može takav zakon imati po budućnost BiH i glavno je bilo da se dobiju glasovi. Glasovi su dobiveni, glasove su dobili i oni koji danas ne žele priznati da je ovo problem i koji ne žele preuzeti svoj dio odgovornosti. Dakle, ova kategorija građana BiH je iskorištena za jedan kraći period i onda su prepušteni sami sebi i mislim da je krajnje vrijeme da se u BiH prestanemo ponašati prema građanima ove zemlje kao da su krpe za jednokratnu upotrebu. A u ovom slučaju pripadnici Oružanih snaga, o kojima danas govorimo, to su bili i još uvijek su to. Da je bilo racionalnog razmišljanja i da je bilo vizije kako riješiti status ovih ljudi, ne bi se ovaj zakon ni usvojio, niti bismo mi danas imali taj problem. Najlakše je ljude svrstavati u socijalne kategorije, kupovati na takav način socijalni mir i zato imamo situaciju da danas u BiH deset i više puta sredstava ulažemo za izmirenje različitih obaveza po ovim osnovama, penzijama, naknadama itd., nego što ulažemo u ono u šta bismo trebali ulagati, a to je ekonomski napredak ove zemlje. Da u BiH ovoliko energije, znanja i truda trošimo na poboljšanje uvjeta poslovanja u BiH i na poboljšanje ekonomskih prilika u ovoj zemlji, mi ne bismo imali ovih problema. Krajnje je licemjerno ljude uvesti u pravo, dati im određena prava zbog jednih pobuda, i onda kada to prođe ljudima uzimati to pravo ili im davati manje pravo itd. To jednostavno nije rješenje i pitanje je koliko ćemo se mi još moći igrati sa građanima ove zemlje. Pitanje je koliko ćemo moći i koliko će biti u stanju policijske snage da štite ovaj prostor između zgrade Parlamenta i ljudi tamo koji protestiraju. I pitanje je neće li se i oni, kako se ponašamo prema njima, okrenuti pa krenuti zajedno s tim ljudima da na druge načine, koje ja ne prizivam i ne želim, ali da na druge načine rješavanju svoj status i svoje probleme. A vjerujte, bez obzira što nas ministri i ostali nadležni iz oblasti sigurnosti uvjeravaju u to, da ni to nije daleko. Nažalost, to nije daleko. Ne možete ljude cijediti, ne možete ih razvlačiti u nedogled i očekivati da će ljudi to trpiti. To će jednom morati puknuti, a kada pukne, to će biti nekontrolisano. Dakle, u najmanju ruku što bi trebalo jeste da se ne završava danas rasprava o ovom zakonu, nego da se nastavi i dalje dijalog i da se pokušaju naći 50 zajednički stavovi kako bi se ovo pitanje riješilo na pravi način i kako bi se riješilo na način da svi oni koji su bili akteri ovih događanja preuzmu svoj dio odgovornosti za to. Kada je bilo glasanje o ovom zakonu nije izostala podrška niti jedne političke partije pa ni moje. Poslanik koji je tada bio ovdje u Parlamentu je kazao, meni je rekao da je glasao iz razloga da ga ne bi smatrali protivnikom tih ljudi, jer je takva klima bila napravljena. I šta smo dobili danas? Danas smo dobili problem, danas smo dobili nezadovoljne ljude kojima smo dali jedno pravo, pa im to sada hoćemo uzeti, pa ćemo to prebaciti na federalni, odnosno na entitetske nivoe. Tamo ljudi nisu spremni da prime ovaj problem, jer su isprogramirani i budžeti i fondovi itd. Znači, najbolje bi bilo da ne završavamo raspravu o ovom problemu, da pokušamo doći do zajedničkog rješenja i da se napravi najblaži mogući prelaz iz ovog stanja u neko stanje koje će biti prihvatljivo. Naravno, možemo mi svakako posmatrati tu situaciju. Niko od nas ne smatra da je normalno da čovjek koji je u najboljim godinama treba da prima penziju i da ga neko drugi nosi u narednih 30-tak, ili ne znam ni ja koliko godina, na leđima. Ali tim ljudima je trebalo dati neku alternativu, trebalo je naći neko drugo rješenje. Najlakše je bilo ovako. I šta smo dobili sad? Dobili smo problem sa kojim, iskren da budem, imam osjećaj da se ne znamo i ne možemo nositi. I druga stvar, dakle prekidati ljudima pravo sa ovim datumom, koji je naveden u ovim izmjenama, mislim da nije dobro, da bi ljudi ta prava trebali konzumirati najmanje do kraja ove fiskalne godine i da bi od naredne godine to tek onda bilo normalno riješiti i bilo realno moguće riješiti jer prilikom planiranja budžeta i entiteta i države itd. mislim da bi bilo najrealnije da se tad ova priča završi na pravi način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući Doma, gospodin Milorad Živković, rasprava.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, svi smo svjedoci, otkako je reforma odbrane ovde i zakoni doneseni u Parlamentu, da smo se svi hvalili sa tom reformom. I u priči sa međunarodnom zajednicom smo govorili da je to jedina stvarno uspjela reforma u BiH jer je imala i politički interes. Interes da se stabilnost ove zemlje, kada su postojale tri vojske, poveća ali isto tako smo govorili i o ekonomskom interesu. Ovaj prvi interes smo uradili i svi se slažemo da smo postigli dobar napredak u tom pravcu, ali o ekonomskom interesu reforme odbrane čini mi se da još nismo odmakli daleko. Govorili smo o tome da iz budžeta svih entitetskih, koji su izdvajani za vojsku, ovaj budžet na nivou BiH za Oružane snage BiH neće biti veći od prostog zbira tih budžeta. Međutim, on je postao veći, i to mnogo veći. Nadam se da ćemo sada rješavanjem vojne imovine da smanjimo troškove odbrane i zaštite. Ali isto vas pitam zašto članovi Predsjedništva ne mogu da se dogovore i da sjednu i da daju ovome parlamentu i ovoj zemlji prijedloge u kojima će se ići ka smanjivanju Oružanih snaga BiH, jer svi pokazatelji kažu da ova zemlja ne može da izmogne sa finansiranjem 10 hiljada vojnika. Istovremeno, sve pare koje bi se u toj uštedi donijele mogli bi da iskoristimo i da damo nadu ovim ljudima o kojima danas pričamo i pravima koja im dajemo, jer nijednog nismo rezervnog vojnika, niti imamo u rezervnom sastavu ijednog zaposlenog. A prema Zakonu, podsjećam vas, 50% Oružanih snaga BiH, od 10 hiljada, znači 5 hiljada može da bude u rezervnom sastavu. 51 Zašto niko ne govori o toj mogućnosti da smanjimo, da uštedimo, da se ekonomski ponašamo i da otvorimo i tu mogućnost koju nam ovaj zakon daje, kako bi ovi ljudi sutradan mogli biti u rezervnom sastavu i svakodnevno pomagali ovoj zemlji, bilo da su poplave, bilo da su zemljotresi, bilo da su požari i druge nedaće koje su svakodnevne, gdje gledamo kako se pomaže na tom prostoru. Postoje mogućnosti ali ne postoji dovoljno niti volje niti onih koji sjede u Predsjedništvu da o tome pričaju i predlažu i Ministarstvu odbrane a i ovome parlamentu kako se ovi problemi mogu da riješe. Zato razmislimo i o ovome aspektu pomoći ovim ljudima. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu (drugo čitanje) Na 27. sjednici, održanoj 10. maja 2012. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Komisija za finansije i budžet Izvještaj je dostavila 23. 5. 2012. godine. Komisija je usvojila devet amandmana koji, ako se zakon usvoji, postaju sastavni dio zakona. U skladu sa članom 118. stav (2) Poslovnika Doma, amandmane u plenarnoj fazi ponovo brane: Klub poslanika SDA (11 amandmana), poslanik Božo Ljubić (jedan amandman), poslanik Mato Franjičević (jedan amandman), poslanik Niko Lozančić (pet amandmana) i poslanik Mirza Kušljugić (jedan amandman), te poslanik Drago Kalabić (sedam amandmana). Otvaram raspravu. Zakon je u drugom čitanju, raspravljamo praktično o amandmanima. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice, kolege, ministri, gosti, predstavnici medija, ja bih prije rasprave o ovome budžetu imao samo ukratko da kažem da mi kao opozicija smatramo da Prijedlog budžeta je loš, da mi u njemu nismo učestvovali (u izradi ovog budžeta), ali postoje određene stvari koje bih želio postaviti prije rasprave. Pošto nema predsjedavajućeg Vijeća ministara, postavio bih pitanje ministru finansija: Da li neusvajanje ovog budžeta BiH znači to da nema lokalnih izbora 2012. godine, da nema potpisivanja aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom, da nema popisa stanovništva, da nema sredstava za Agenciju za prevenciju i sprečavanje korupcije? Da li to znači da BiH ne može krenuti ka evropskom putu? Hvala.
Zahvaljujem. 52 Ovde je ministar finansija, nadam se da će saslušati poslanike i da će na kraju dati odgovore na ova pitanja. Uvaženi kolega Amir Fazlić. Izvolite.
Pa evo, gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, da bi SDA bila principijelna i dosljedna, ona je ostala pri svojim amandmanima, i ja ću ukratko proći kroz sadržaj ovih amandmana koje ste vi, nadam se, svi dobili na svoje klupe. Nažalost, na Komisiji ovi amandmani nisu dobili potrebnu većinu, ali evo da kratko kažem da mi imamo 11 amandmana. Od toga su dva na prihodovnoj strani i imamo devet amandmana na rashodovnoj strani. Ja ću pokušati da budem kratak, neću ulaziti jer imate svi ova obrazloženja. Što se tiče prihodovne strane, poslanici SDA smatraju da bi iz prihoda trebalo izbrisati primitke od prodaje objekta kasarne „Maršal Tito“ u iznosu od 7.200.000, jer ti prihodi bi trebali da pripadnu Kantonu Sarajevo, odnosno Univerzitetu u Sarajevu. To je Amandman I. Amandman II. Povećati prihode sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje za finansiranje institucija BiH za iznos od 47.065.103 marke, tako da prihodi sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje za finansiranje institucija BH iznose 797.065.103 KM. Prije nego što krenem na rashodnovnu stranu da kažem da smo mi imali određene primjedbe i na Komisiji za finansije i budžet zbog skraćivanja amandmanske faze i da smo imali osnovne primjedbe na donošenje fiskalnog okvira, jer smatramo da on nije donesen u skladu sa Zakonom. Vjerovatno, kroz replike ćemo se dotaknuti i određenih odredbi Zakona za koje smatramo da su prekršene. Vraćam se na rashodovnu stranu naših amandmana, gdje Amandmanom I. u iznosu od 18.526.206 KM koje treba obezbijediti Ministarstvu odbrane BiH, znači to su ta dodatna sredstva, koja se raspoređuju na kodove koje vi imate pred sobom, znači na kod 611100 – 3.820.591 KM, gdje je tačno obrazloženo da su dodatna sredstva potrebna i za plate i naknade. Zatim, na kodu 611200 – 436.200 KM za naknatu troškova zaposlenih. Ovde je kratko obrazloženje da dodatna sredstva su sastavni dio troškova vezanih za prijem 284 vojnika II. klase. Treći kod je 613300 – 1.286.300 KM za izdatke za energiju i komunalne usluge. Imate detaljno tu obrazloženje. Na kodu 613400 – 3.346.000 za nabavku materijala. Samo da napomenem da je ovde uračunato 1.000 kompleta službene uniforme i nabavka manevarske municije. Na kodu 613700 – 2.164.000 za izdatke za tekuće održavanje. To su sredstva koja su potrebna za tekuće održavanje deminerskih mašina. Na kodu 821300 – 3.608.115 za nabavku opreme. Na kodu 821600 – 3.865.000 za rekonstrukciju i investiciono održavanje. I Amandman II., koji je vezan za naše prethodne rasprave i prethodni zakon, da Ministarstvu odbrane BiH treba osigurati dodatna sredstva u iznosu od 9.293.400 KM. To su sredstva da se po sadašnjim koeficijentima otpušteni personal do 31. decembra 2012. godine, odnosno da se baš osigura implementacija Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama, zaključno sa 31. decembrom 2012. godine. 53 Amandman III. Državnoj agenciji za istrage i zaštitu osigurati dodatna sredstva u iznosu od 1.057.044 KM za slijedeće potrebe, pa po kodovima 611100 – 657.044 za brutoplaće i naknade, obrazloženje imate. Na kodu 613900 – 300.000 za ugovorne i druge posebne usluge. I na kodu 821300 – 100.00 za nabavku opreme. To su sredstva neophodna za nabavku neophodnih vozila. Amandman IV. Graničnoj policiji BiH osigurati dodatna sredstva u iznosu od 3.600.000 i za sljedeće potrebe, i tu smo razgranali po kodovima. Vodim računa o vremenu, pa ću biti malo brži. Amandman V. (Služba za poslove sa strancima) Osigurati dodatna sredstva u iznosu od 87.919 za potrebe koje su prikazane na kodu 613100, i na kodu 613500 i na kodu 613900. Amandman VI. (Forenzička ispitivanja i vještačenja) Osigurati dodatna sredstva u iznosu od 1.300.000. Na kodu 821200 – 300.000 za nabavku građevina i na kodu 821300 – 1.000.000 za nabavku opreme. Amandman VII. (Direkcija za koordinaciju policijskih tijela) Osigurati dodatna sredstva u iznosu od 1.853.649 KM za potrebe koje su prikazane na kodovima 611100, i na kodu 613400, i na kodu 613500, te na kodu 821300. Amandman VIII. (Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice) Osigurati dodatna sredstva u iznosu od 6.000.000. Ovde ću obrazloženje detaljno pročitati. Znači: 'Dodatna sredstva u izosu od 6.000.000 su neophodna jer BiH mora dati ta sredstva kao svoju kontribuciju u 2012. godini da bi mogla dobiti donatorska sredstva prikupljenja na Međunrodnoj donatorskoj konferenciji, koja je održana u Sarajevu 24. aprila 2012. godine.' Amandman IX. – koji znači ne remeti fiskalni okvir, to je ekonomski kod 614200, Aneks VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma – Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH uvećati za 1.241.766,20 KM. Obrazloženje je da se dodatna sredstva se mogu obezbijediti umanjenjem naknada po osovu rada u komisijama, odborima i drugim radnim tijelima u iznosu od 60%. To je ukratko pregled naših amandmana. Očekujemo jednu demokratsku raspravu i očekujemo da barem dio naših amandmana danas bude prihvaćen. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, diskusija. Izvolite. 54
Ja ću pokušati da budem što kraći, jer smo mi naše stavove iznijeli na prošloj sjednici kada smo govorili o principima i dali argumentaciju zašto za nas ovako koncipiran budžet nije prihvatljiv, naravno, razumijevajući potpuno potrebu za donošenjem budžeta. Ali kada 17 mjeseci imate privremeno finansiranje, kada imate protuustavno usvajanje Budžeta, retroaktivno, kako bi rekli CCI, za 2011. godinu, onda se ne trebate ni čuditi kada dođete u poziciju da niste u prilici da kroz amandmansku fazu popravite stvari. Svi ovi amandmani koje sam ja vidio, i koji su bili na Komisiji, i koji su ponovljeni, najveći njihov dio ide u pravcu popravki, i ide u pravcu korekcija na bolje, da tako kažem, najveći dio amandmana. Međutim, ja sam shvatio, gledajući strukturu tih amandmana i itd., shvatio da ljudi iz RS-a su tačno utvrdili gornju granicu, to je 950.000.000 i tačka. Kada pogledate recimo na onaj iznos iz Centralne banke, što je veliki propust predlagača ovog budžeta, što nije uključio u fazi ...
nije uključen mikrofon
Ne, ne, ne, sredstva su, gospodine Dugandžiću, došla na račun trezora prije nego što je utvrđen ovaj prijedlog budžeta u Predsjedništvu. Dakle, znali ste da imate 2,5 miliona. Trebali ste intervenisati u Predsjedništvu da Predsjedništvo to ugradi, a ne da se kroz komisije i neke druge načine radi, ali nije bitno. Ali ta 2,5 miliona smanjeni su druga vrsta prihoda, da ne bi se 950.000.000 ne daj Bože prešlo. Onih 7.200.000 o kojim sam ja govorio, kada sam govorio o principu sveobuhvatnosti budžeta, ja poštujem i pozdravljam inicijativu gospodina Sokolovića, međutim ovaj parlament je zadužio Vijeće ministara da predloži ovom parlamentu na koji način tih 7.200.000 da se koriste. I ta priča traje nekoliko godina, gospodin Špirić zna odlično o čemu se radi. Dakle, mi u ovom trenutku tih 7.200.000 uopšte nemamo situirano niti usmjereno odlukom ovog parlamenta gdje idu. Ona mogu biti samo na nekom, po mom mišljenju, prelaznom računu. Kada sam govorio o principu sveobuhvatnosti, ja sam razmišljao da li da idemo i mi amandmanima itd., međutim to nije naš posao. Vaš je posao, posao vlasti je da donesete budžet i da utvrdite prioritete o kojima smo mi govorili i koji očigledno u ovom prijedlogu budžeta nisu prepoznatljivi. Dakle, sveobuhvatnost 20, cca 20 miliona stoji na računu „Službenog lista BiH“. To je u 100%-tnom vlasništvu Javno preduzeće BiH, Vijeće ministara upravlja itd., postavlja Upravni odbor. Zašto se nisu tih 20 miliona uzeli? Ali i da su se uzeli ne bi se prešlo 950.000.000 miliona, nego bi se opet smanjivale neke druge stavke i ostalo na tome. Dakle, to je bio pristup. I kada vi imate u startu takav pristup koji ima snažne instrumente da taj pristup odbrani, vi nemate neku veliku mogućnost da to radite. I naravno, onda se veže i niz drugih stvari, veže se uslov, ovaj zakon o vojnicima u Oružanim snagama i niz drugih stvari. Ja potpuno razumijem pozicije onih koji imaju brigu, veliku brigu i za izbore, i za popis stanovništva, i niz drugih stvari, ja to potpuno razumijem, međutim ne možete i postoji crta ispod koje čovjek ne može. Dakle, 17-18 mjeseci je ova zemlja na privremenom finansiranju, nije se niko posebno uzbuđivao. Budžet se donio za 2011., a 2012. nema veze, i sada u maju mjesecu, znači pola godine je prošlo, mi imamo jednu vrstu, da tako kažem, ultimatuma uzmi ili ostavi. 55 Dakle, mi smo u poziciji da nismo odgovorni da se budžet usvoji i mi ćemo biti protiv ovog budžeta.
Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Pa evo, gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, mi smo imali priliku da kroz nacrt vodimo raspravu i damo svi svoje stavove o budžetu. I mi iz Kluba SNSD-a smo iznijeli određene primjedbe koje smo tu imali, ali smo opredjeljenja da budžet treba da donesemo prije svega zbog BiH, zbog njenog puta u EU, zbog obaveza, zbog podizanja rejtinga koji nam je spao na najniži nivo. Iz tiz razloga nismo bili ni čvrsti u stavovima da kažemo: to je princip ispod kojega mi baš tako lako nećemo iz RS-a. Mi smo imali prvo jedan okvirni dogovor koji je bio 905.000.000 da se zadržimo na tom nivou, mi smo pristali da taj okvir sada bude 950.000.000 miliona. Mislim da se pokazuje određena tolerancija. Neću sada da govorim da je socijalna politika i ekonomski razvoj u entitetima, a ne na nivou BiH. Iz tih razloga mislim da je došlo do određenog povećanja budžeta i o čemu smo prošli put govorili da ima još uvijek prostora gdje bi se moglo naći određenih ušteda, posebno kroz smanjenje broja zaposlenih, da ih ovdje ne navodim, u institucijama koje su i sada preglomazne. Klub SNSD-a ima ponovo, obnavlja, predlaže amandmane. Amandman I. da se član 3.a) briše. Pošto ste sve dobili, neću, dobili ste i obrazloženje ovog amandmana, nema potrebe da sve detalje čitam, ali uglavnom suština je da, s obzirom da je došlo do smanjenja osnovice za obračun plata za 4,5%, to se onda zbog tog odnosa i smanjena rashoda treba izvršiti promjena.Takođe, već je planirano prije 291 lice u institucijama BiH, već su neki i zaposleni, onda bi to stvorilo problem i ne bi mogli da se ti rezultati, ne bi mogli da se izvrše prijemi koji su neophodni za određene ustanove i institucije, za popis stanovništva i određene aktivnosti koje treba ... Iz tih razloga predlažemo da se taj amandman ponovo ne prihvati. Amandman II. Ministarstvu odbrane BiH da se poveća budžet za 1.000.000. maraka. Smatrali smo da je to neophodno za Ministarstvo odbrane zbog toga što imaju međunarodnu vježbu „Zajednički otpor 2012. godine“ i da su im ta sredstva neophodna od 500.000 maraka. Drugih 500.000 maraka predlažemo da se da Opštini Glamoč sa kojima će se direktno, davajući Opštini, riješiti pitanje, odnosno poboljšati stanje sa uništenjem mina i minisko-eksplozivnih sredstava i tog stanovništva. Evo kolegica Majkić je govorila da imamo tamo i tragedija i nesreća, da stradaju ljudi, da se to na neki način pokuša stimulisati, da se uredi prostor i da se stvore uslovi da se ljudi mogu normalno vratiti i da mogu tamo da žive. Iz tih razloga tu predlažemo da se prebaci 500.000 maraka. Amandman III. Predlažemo da se Državnoj agenciji za istrage i zaštitu prebaci 300.000 maraka. Ovo stoga ... što je potrebno za troškove posebnih istražnih radnji kod državnih agencija za istrage i zaštite. I poslednji Amandman IV. (iako neki od ovih amandmana možda po tehničkim detaljima zaslužuju da budu rastavljeni u više amandmana, nadam se da će to službe da urade) – to je da se 56 Savjetu ministara posebnom odlukom da ovlaštenje, predsjedavajućim i zamjenicima, za interventno korištenje 4% od iznosa tekuće rezerve u iskazanom rasponu prihoda po budžetskim korisnicima. Korištenje ovih budžetskih rezervi za novo zapošljavanje, za koje sredstva nisu obezbijeđena ovim zakonom, isključivo bi odobravao Savjet minsitara. Ja u ime Kluba pozivam da podržite ove amandmane a bez obzir na njihov ishod SNSD glasaće za ovaj budžet jer smatramo da je on neophodan i da je veoma bitan u ovom trenutku kako bismo nastavili naš put ka aplikaciji za članstvo u EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Ja sam ponovno uložio jedan amandman kojim nastojim popraviti jednu nelogičnost i neprincipijelnost koja je sadržana u Prijedlogu proračuna, a tiče se umanjenja naknade za odvojeni život za 25%, kako je to predloženo tekstom ovog proračuna. Naime, moramo poći od nekih konstatacija koje, nadam se, nikome nisu sporne. Jedna je da su institucije BiH institucije doista svih građana BiH i da trebaju biti podjednako na raspolaganju svim građanima BiH, te da činjenica je da su institucije BiH, a gro ih je smješteno u Sarajevu, ima ih još u nekoliko gradova manji broj, da sama činjenica da je neka institucija locirana na nekom mjestu ne bi trebala u socijalno-ekonomskom smislu biti prepreka za bilo koga ko ispunjava zakonske i stručne uvjete da može raditi u tim institucijama. Zbog toga postoji naknada za odvojeni život. Ja sam ovim amandmanom tretirao, ne sve koji imaju pravo na naknadu za odvojeni život, dakle nisam atakirao na umanjenje te naknade za 25% za sve, nego samo za namještenike i državne službenike koji rade u institucijama BiH. Nisam bio do kraja principijelan, ali što ćete, evo i ja nekad imam pravo da podlegnem populizmu, jel'. Dakle, ovakvim 25%-tnim, jednočetvrtinskim umanjenjem ove naknade, očito se teret ušteda, koji je imperativ i kojeg nitko razuman, čiju potrebu nitko razuman neće osporavati, ne raspoređuje podjednako, nego se raspoređuje tako da će neke kategorije opteretiti znatno više od drugih. Ukoliko je smanjenje plaća za 4,5% podjednako i podjednako se odnosi, doista jednako se odnosi na sve ili neke druge uštede koje su predviđene ovim proračunom, ova ušteda uvodi princip nejednakosti u ovaj proračun i zbog toga je potrebno intervenirati na ovaj način i ja to upravo činim. Osim toga, nisu zanemarivi ni neki drugi efekti koji se ovakvom intervencijom, ovakvim smanjenjem ove naknade za odvojeni život, mogu postići i postići će se. Rad u institucijama BiH za sve one ... čije je mjesto prebivališta udaljeno od mjesta gdje su smještene te institucije, ponavljam, gro ih je u Sarajevu, bit će sve manje poželjan za takve ljude. Ja vas pozivam da još jednom svi skupa razmislimo jesu li nam potrebni takvi efekti, je li potrebno da se i na ovaj način mijenja nacionalna struktura uposlenih u institucijama BiH i je li to možda nekome bio pravi cilj da pod firmom ušteda pokuša progurati nešto ovako. Apeliram na zastupnike da podrže ovaj amandman, jer on je na koncu konca usmjeren na eliminiranje nejednakosti u tretmanu građana BiH, kad je riječ o ovom pravu. 57 Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ovo je rasprava u drugom čitanju, dakle rasprava o konkretnim amandmanima, i ja plediram da ovaj dom prihvati amandmane SDA kako bi doveo SDA u poziciju da podrži ovaj budžet. Bez tih amandmana mi nećemo moći podržati ovaj budžet u drugom čitanju. I ne želeći da ponavljam svoju raspravu, koju sam imao kada smo govorili o principima ovog zakona, odnosno budžeta, dozvolite mi da kažem samo temeljne odrednice i postavke te rasprave: 1,028.000.000 budžet 2011. godine; 950.000.000 budžet 2012. godine, i to godina u kojoj su planirana sredstva za popis, za izbore, za ove granične prelaze, umanjenje plaća, tako da kada se uzme ova razlika i sabere ovo što je planirano na nivou prošle godine, to je negdje između 150 i 180 miliona maraka budžeta ove godine trebao da bude veći u odnosu na prošlogodišnji budžet. A bili smo spremni usvojiti taj budžet prošle godine u junu, odnosno julu ili septembru mjesecu od 1,028.000.000 i samo zbog ovih pitanja vezano za vojnike taj budžet nije usvojen. I odjedanput, dakle budžet za skoro 20% je manji u odnosu na 2011. godinu. To je nešto što je neprihvatljivo i neprihvatljiv je taj fiskalni okvir, 950 miliona fiskirati državu za naredne tri godine, a predvidjeti rast prihoda sa indirektnih poreza u ovoj godini za preko 4 procenta, u idućoj godini za preko 5 procenata, u godini nakon toga za preko 6 procenata, a za sve to vrijeme ostavlja se država na nivou od 950 miliona. To su zapravo razlozi i mi predlažemo makar tih 47 miliona, to je, zapravo, 7 miliona je umanjenje na ovoj prihodovnoj strani za ova sredstva koja pripadaju Kantonu Sarajevo vezano za prodaju kasarne "Maršal Tito" i 40 miliona za ove institucije o kojima je kolega Fazlić govorio. Nije to neka velika suma. Ukoliko postoji dobra volja da se izađe u susret, možemo dakle naći, možemo naći rješenje. I samo još jedna stvar koja je vezana za ovaj budžet. Želim da vas upoznam sa komunikeom Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira, da podsjetim vas zapravo na jednu od tačaka koja kaže da, napominjući da je potrebno poduzeti još dosta aktivnosti kako bi se omogućilo da BiH nastavi napredovati, uključujući napredak na putu evropskih integracija, Upravni odbor je pozvao lidere u BiH da odmah poduzmu sljedeće: a) Implementirati presudu Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić i Finci, b) Usvojiti sve ovo, ... Globalni fiskalni okvir za period 2012.-2014. i državni budžet za 2012. godinu koji će osigurati potpuno funkcioniranje institucija na državnom nivou i ispunjavanju međunarodnih obaveza BiH, i c) Dogovoriti funkcionalan mehanizam koordinacije među različitim nivoima vlasti o pitanjima u vezi sa EU itd. 58 Dakle, ovaj komunike je rezultat sjednice Vijeća za implementaciju mira od 22. i 23. Fiskalni okvir u BiH je znatno ranije usvojen, ali ovdje se ukazuje da treba usvojiti sveobuhvatan Globalni fiskalni okvir za period 2012.-2014. i državni budžet za 2012. godinu koji će osigurati potpuno funkcioniranje institucija na državnom nivou i ispunjavanje međunarodnih obaveza BiH. Ja ovo tumačim da je i Vijeće za implementaciju mira zapravo svjesno da je usvojen Fiskalni okvir koji ne onemogućava državi normalan razvoj, kao i da je pred nama ovaj budžet koji također ne onemogućava normalan razvoj. Ja ovo tako tumačim i ovo sam pročitao samo kao doprinos ovoj diskusiju. Dakle, pozivam još jedanput da se s pažnjom razmotre amandmani SDA koji nose u sebi 47 miliona, dakle 40 zapravo na prihodovnoj strani, jer 7 je onih od one kasarne i da onda dovedete i SDA u poziciju da podrži ovaj budžet. U protivnom, dakle mi ćemo glasati protiv ovog budžeta. Hvala vam.
Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, svaki put kad se u bilo kom parlamentu vodi rasprava o budžetu, koliko zastupnika toliko želja, i koliko rješenja o budžetu toliko vjerovatno i drugačijih mogućih rješenja. Svak iz svoje perspektive i svak iz svojih interesa, jer budžet je i izraz političkih interesa onih koji ga usvajaju. Svjestan da BiH uistinu je neophodan budžet, ne da joj treba, nego da je neophodno donijeti budžet, svjestan kolika je cijena ukoliko bismo propustili tu priliku, ja ću pokušati obraniti jedan broj svojih amandmana i odmah ću reći, neovisno od toga hoće li neki od njih biti prihvaćen ili neće biti prihvaćen, zbog cijene koju bismo svi skupa platili ako ne dobijemo budžet, ja ću podržati, a vjerujem da će i Klub HDZ-a BiH podržati Prijedlog budžeta, kakav god on bio, sa amandmanima, bez amandmana. Volio bih isto tako da svi, koliko je to moguće, na makar sličan način razmišljamo kad su u pitanju pojedinačne ili kolektivne želje, kako zastupnika tako i klubova zastupnika, da se ne ponašamo ili će biti po mome ili neće biti nikako, nego da vidimo, evo da pokušamo tražiti kompromis. Svjesni smo isto tako da je i ovaj prijedlog koji imamo pred sobom rezultat višestrukih kompromisa i ja sam sklon da se složim sa svima koji su raspravljali, i o tome da ima potrebe da se poveća fiskalni okvir, i da imamo ovakav fiskalni okvir, i o prihodovnoj strani, i o rashodovnoj strani, ali znači, kad je sve to složeno u ovaj dokument koji sad imamo pred sobom onda imamo, to je zbir tih nekakvih, koliko-toliko, realnih mogućnosti i kompromisa koji su uspostavljani da bi se došlo do ovog prijedloga budžeta. Meni je žao što u ovom trenutku nema dužnosnika, da tako kažem, ni predsjedatelja Vijeća ministara, ni ministra financija, iz jednog razloga, mislim da smo propustili priliku svi skupa, znači prije svega Vijeće ministara pa onda i mi, što prije rasprave o ovom budžetu nismo raspravili u Parlamentu o prijedlog mjera štednje koji je Vijeće ministara trebalo napraviti i dostaviti na potvrdu Parlamentu, jer mislim da bi svima nama onda bilo puno manje dilema. Različite intervencije, 59 različiti prijedlozi su uslijedili zato što, mi smo čuli, neko više neko manje, postoji program nekih ušteda ali nam nije jasno kojih, kako i na koji način. I onda iz tog razloga, pošto ne znamo punu i pravu informaciju, javlja se potreba kod svakog od nas da interveniramo na način kako mi mislimo da interveniramo. Krenut ću i odmah sad da kažem, nadajući se da ćemo danas, imamo u dnevnom redu dva prijedloga zakona o dopunama Zakona o plaćama, nadajući se da ćemo oba ta zakona donijeti, prilika nam je možda i poslije usvajanja ovog proračuna. Pa evo u tome smislu, neka uđe u stenogram, sugestija Vijeću ministara. Nakon što te zakone usvojimo da se napravi jedna detaljna analiza i da uđemo u proces, ono što su neki predlagali onom točkom Prijedloga zakona o plaćama, u reviziju koeficijenata, znači u reviziju koeficijenata. Ne možemo i ne slažem se da se promatraju izdvojeno samo koeficijenti zastupnika, ali se apsolutno slažem da se uđe u reviziju svih koeficijenata koji se nalaze u Zakonu o plaćama. Mislim da bi tom revizijom i izmjenama, tad na temelju ozbiljne rasprave, mogli doći do rješenja koja mnogi od nas zagovaraju ovdje, a koja se tiču ideje težnje da svi podjednako nosimo teret krize. Što znači da u toj reviziji moguće je ove koeficijente veće značajnije smanjiti, a ove niže ostaviti, ili povećati malo, pa da onda malo izbalansiramo ukupne primitke, da tako kažem, svih onih koji se finansiraju iz proračuna, kako bi onda mjere štednje uistinu mogli svi mi braniti pred svima onima kojima obrazlažemo da moramo štediti i na plaćama. Evo, nadajući se, znači da će Vijeće ministara vrlo skoro i s takvom analizim i s prijedozima izaći na Parlament, ja ću pokušati obrazložiti ove svoje amandmane. Amandman I. se tiče izdvajanja, hajde da kažem provedbu Aneksa VII., za jedan prostor na prostoru Općine Vareš, koji je inače jedan od najnerazvijenijih dijelova BiH. Kako inače u proračunu, bar zasad, nema predviđenih sredstava za tu stavku, a inače u prostoru, ja sam ga nazvao čitave središnje Bosne ili, da kažem ovako preciznije, izborne jedinice iz koje ja dolazim, nema ni marke ulaganja iz državnog proračuna, a složit ćete se da će makar kroz kupovinu prostora u Banja Luci, u Sarajevu, u Istočnom Sarajevu, u Mostaru itd. jedan dio sredstava iz ovog proračuna biti usmjeran u te sredine, pa evo, i radi te pravičnosti nekakve o raspodjeli, a da jedan dio sredstava makar uložimo u taj proces održivosti povratka, predlažem i zamoljavam sve vas da podržite moj Amandman I. Amandman II. je slične kategorije a tiče se intervencije u jedan od spomenika kulturno- povijesne baštine BiH, nulte kategorije, koji je u vrlo, vrlo kritičnom stanju. BiH ima Komisiju koja se bavi tom zaštitom i ja vjerujem da bi trebala makar u ovakvim interventnim prilikama pokazati i konkretan interes da očuva te spomenike. Amandman III. je u biti pronalazak sredstava na određenim stavkama za ova prva dva amandmana. Sad dolazim do amandmana IV. i V., njih ću u paketu obrazložiti. Zamisao tih amandmana je bila da kroz uštede na određenim pozicijama stvorimo pretpostavke da se ne mora ići u smanjenje plaća uposlenicima koji se financiraju iz proračuna BiH. Kako je već usvajanjem jednog dijela amandmana kroz komisijsku fazu narušena koncepcija, a ja realno nemam mogućnosti da sad vršim dodatne preračune, izračune i raspored po proračunskim korisnicima, a kako bi bila upitna provedivost Amandmana IV., pogotovo imajući u vidu već postojeću odluku Vijeća ministara koja definira osnovicu ... plaća, koja nema veze sa samim Zakonom o Proračunu institucija BiH, ja 60 zamoljavam evo da Vijeće ministara razmotri ovu ideju koju sam maloprije pomenuo, znači da sagleda strukturu svih koeficijenata i da vidi da kroz taj način osiguramo pravičnost u uštedama. I kako ovaj amandman realno ne bi u ovom trenutku bio provodiv, da ne bismo gubili vrijeme, ja ću povući Amandman IV. A Amandman V. isto tako prosljeđujem Vijeću ministara da kroz ovu analizu vide gdje bi možda trebalo voditi računa da se ne ide nikako u smanjenje plaća, a da oni to riješe svojom odlukom. Znači, povlačim IV. i V. amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću kratko jer su moje kolege u Klubu obrazložile amandmane, ali evo iskoristit ću priliku da još jednom kažem da mi u SDA smatramo da ovaj fiskalni okvir osigurava stagnaciju države BiH. Ono što mi želimo jeste razvoj BiH kroz institucije koje u njoj postoje. Stoga smo i uložili ove amandmane. Njihova vrijednost je negdje oko 50 miliona KM i ukoliko ovdje nas kolege ne podrže, mi onda iz tih razloga nismo spremni podržati budžet države BiH, jer evo, ponavljam još jednom, on nema onu svoju razvojnu komponentu. I htio sam ovdje da posebno podvučem još jednom, iako je to gospodin Fazlić rekao, obrazloženje za Amandman VIII. i Amandman IX. Znači, Amandman VIII. tiče se Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, to je osiguranje dodatnih sredstava od 6,5 miliona maraka u Ministarstvu, da bi se mogla povući ova sredstva koja su prikupljena na Međunarodnoj donatorskoj konferenciji koja je održana ovdje u Sarajevu. Mislim da bi to, ukoliko ne želimo da zaustavimo proces povratka, trebali usvojiti, imati ta sredstva i mogli krenuti konačno u realizaciju posla oko povratka i da jednog dana možemo reći da je taj Aneks VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma zaršen. Mislim, ako to ne uradimo i tu stavljamo jednu kočnicu. Ovih naših osam amandmana, uglavnom, svi u suštini, zahvataju sredstva sa Jedinstvenog računa, međutim i šire fiskalni okvir. Međutim Amandman IX., zadnji znači amandman u našem pisanom tekstu, je amandman kojim mi želimo da povučemo dio sredstava koja su planirana u budžetu, koja su bila i u prethodnim budžetima pa i u ovome budžetu, a tiču se, i to je na neki način amandman uštede, tiču se isplate naknada po osnovu rada u komisijama, odborima i drugim radnim tijelima u institucijama države BiH. Ja ću vas podsjetiti, za one koji ne znaju, da je u 2011. godini po ovome osnovu isplaćeno preko 2 miliona KM. Ove godine, znači u periodu januar-april već je isplaćeno preko 637.000 KM. Mi smo u Amandmanu IX. predložili da se dio ovih sredstava, koja su planirana za isplatu u komisijama, odborima i drugim radnim tijelima, da se ta stavka umanji za 60% i mi smo tu izračunali negdje oko 1.250.000 KM da bi se izvuklo sa tog ekonomskog koda i, evo, ovdje smo mi konkretno predložili da ona budu sastavni dio Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, konkretno Fond za povratak. Smatramo da je ovo jedna moralna stvar, da svi oni koji u toku radnog vremena, a plaćeni su za to, sudjeluju u radu ovih komisija, faktički rade dio svog radnog vremena, da se enormna sredstva, evo i sami vidite koliko je to utrošeno u 2011. godini, troše na neki paralelni rad koji se 61 finansijski isplati, a uglavnom su u tim komisijama ministri i njihovi zamjenici, neki prijatelji, kolege, prijatelji po političkoj ili nekoj drugoj liniji. I konkretno, evo pošto je ovdje ministar finansija, ja bih ga zamolio, ukoliko bude on uzimao riječ na kraju kad svi završimo ovu priču, da nam konkretno kaže u koliko je on upravnih odbora član i koliko po tom osnovu prima sredstava, pa ćete vidjeti na tom primjeru, ukoliko nam on to kaže, koliko evo tih paralelnih para u odnosu na platu, koju čovjek prima, osigurava dodatnih sredstava, a onda ulazimo u kreaciju nekog budžeta države BiH i onda, ono što sam prošli put govorio, od onih malih ljudi koji imaju male plate umanjujemo im i ono što imaju da bi se navodno spasila država BiH, da bi se ta fiskalna ugroženost ne bi pojavila itd. Evo iz tih razloga još jednom, ako ovih osam amandmana širi fiskalni okvir, Amandman IX. i amandman korekcije, uštede, ja bih zamolio sve poslanike da barem Amandman IX., ukoliko ne budu htjeli prihvatiti ovih ostalih osam, prihvate kao jednu dobru ponudu SDA da ovaj budžet za 2012. godinu bude, hajde da kažem, malo i moralan u odnosu na one određene konstatacije koje sam do sada iznosio. Hvala.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara na čelu sa predsjedavajućim, prvo čitanje je bila prilika kada smo mogli govoriti o budžetu u cijelosti, njegovim principima i o svim njegovim točkama. I u ovom momentu želim samo toliko reći da ovaj budžet je ... dostavljen od strane Predsjedništva a pripremljen od strane Vijeća ministara, sukladno političkom dogovoru u BiH koji je bilo moguće postići i sukladno ekonomskom i fiskalnom potencijalu ove zemlje. Dostavljen je nama ovdje u Parlamentarnu skupštinu da ga pokušamo učiniti boljim i da ga u konačnici usvojimo. Ja želim reći ovdje, evo kao jedan od predstavnika političkih stranaka koji su jučer razgovarali, ali je budžet bio vrlo ozbiljna tema i najozbiljnija tema, da smo na sastanku lidera političkih stranaka pokušali doći do kompromisnih rješenja koja bi omogućila da ovaj budžet ovdje u Parlamentu dobije najširu moguću podršku, uključujući najmanje podršku šest stranaka parlamentarne većine. Pa je i u tom smislu razgovarano o jednoj opciji da se od ovih amandmana koje su uložili uvaženi zastupnici SDA izdvoje one stavke koje je moguće izdvojiti a da se ne naruši bitno budžetski okvir i da se ne naruše opredjeljenja koja smo imali, koja smo mi usvojili već ranije, a koja se tiču odlučnosti ovdje u BiH da se smanje plaće u administraciji, pa je jedan od prijedloga bio da se za policijske i sigurnosne agencije na razini države, iz ovih amandmana koja su uložili kolege iz SDA, prihvate i usvoje sredstva koja se tiču materijalnih sredstava za opremanje SIPA-e, Granične policije itd, itd. od nekih 6 miliona i sredstva oko 6 miliona za potrebe i rješavanja pitanja izbjeglica, upravo da bismo mogli imati ta osnovna sredstva za korištenje donatorskih i kreditnih sredstava, što bi dakle značilo otprilike nekih 12 miliona, bilo da je to povećanje budžetskog okvira, bilo da se tiče unutrašnje preraspodjele. 62 Bez obzira što smi mi danas, evo otprilike, reducirali čini mi se mogućnost da radimo neke bitnije zahvate u proračunu, ja ovdje koristim priliku nazočnosti ministra financija i predsjedavajućeg Vijeća ministara i njihovih suradnika da se još jedanput razmisli o ovim stvarima, ali isto tako apeliram na kolege u Parlamentu da budu otvoreni za kompromisne prijedloge da bismo ipak dobili budžet sa najširom mogućom podrškom. Prema tome, svjestan dakle da budžetski okvir nije moguće bitno mijenjati osim mariginalno a isto tako uvjeren da se u okviru ovoga budžeta mogu zadovoljiti neke bitne stavke na bolji način nego što je to u ovom prijedlogu, ja sam isto tako uložio Amandman koji je poslan na vrijeme na Povjerenstvo za proračun i financije. Nažalost, nije dobio podršku, pa sam ja odlučio obnoviti ga. Amandman se odnosi na dio drugi, red broj 23. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, vrsta rashoda: tekući grantovi; pozicija: financiranje prava iz Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma, povratak prognanika i izbjeglica, ekonomski kod 614200. Umjesto navedenog iznosa od 1.500.000 KM planirati iznos od 6.500.000 KM, znači povećanje za 5 miliona. A u članku 10. Zakona o proračunu institucija BiH za rješavanje smještaja institucija BiH kojim su planirana sredstva u iznosu od 20 miliona KM smanjiti iznos za 5 miliona KM i preusmjeriti Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice na poziciju: financiranje prava iz Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma. U obrazloženju želim istaći nekoliko stvari. Revidiranom strategijom za provedbu Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma koji je usvojila Parlamentarna skupština BiH po Dinamičnom planu Okvirnog programa povratka do 2014. godine, potrebno je osigurati ukupno oko 1,2 milijarde KM. Od usvajanja ove Revidirane strategije do sada je bilo neophodno osigurati 655 miliona KM, od čega je za 2012. godinu planirano izdvajanje sredstava od 248 miliona KM. Kao što je poznato, sredstva u prethodnom proračunskom periodu nisu bila osigurana. S jedne strane, ovaj parlament je usvojio preporuku da se sredstva za predmetne namjene osiguraju, prije svega, povećanim proračunskim izdvajanjem svih razina vlasti, a, s druge strane, izdvajanja iz godinu u godinu da se smanjuju. Ujedno, na svojoj 45. sjednici, održanoj 4.2.2009. godine, ovaj parlament usvojio je 'Zaključak o potrebi dodatnog kreditnog zaduženja u iznosu od 400 miliona KM'. Poznato je da je nadležno ministarstvo u nedavnom postupku, u redovnom postupku do sada osiguralo određena kreditna sredstva, u prvom redu od Vijeća Evrope, OPEK-a, Saudijskog razvojnog fonda. Poznato je također da na Donatorskoj konferenciji su predviđena određena sredstva iz kojih bi BiH mogla koristiti nekih 166 miliona KM. U smislu navedenog, ja smatram da bi sukladno s usvojenom strategijom ovog parlamenta, te našom političkom a ja bih rekao i moralnom obvezom u provedbi Dejtonskog mirovnog sporazuma, bilo potrebno osigurati dodatna sredstva na ovoj stavci da bismo mogli efikasno iskoristiti ova donatorska i kreditna sredstva. Poznato je da određene zemlje kao što je Turska preko poslovnih banaka su obećali određena kreditna sredstva, mislim da su i potpisani određeni sporazumi. Poznato je da banke traže određena jamstva. Poznato je također i jasno je da izbjeglice nemaju čime jamčiti, ili nemaju imovinu, ili nemaju načina, i mislim da tu država, na bilo kojoj razini, ne kažem da to moraju biti jedino državne institucije, trebala bi pomoći ovim ljudima da koriste ova povoljna kreditna sredstva za svrhu povratka. Zašto sam predložio da se ta sredstva uzmu, tih 5 miliona, iz članka 10., dakle na kapitalnim izdacima. Pa gledajte, mi ovaj proračun usvajmo polovinom ove godine. Koliko se sjećam, nikada nisu iskorištena sva sredstva zbog kompliciranih tenderskih procedura i bojim se da neće ni ove 63 godine biti sva iskorištena za nabavku, iako smatram da su potrebna sredstva jer je opredjeljenje ovog parlamenta i Vijeća ministara da konačno naše institucije uđu u naše vlastite prostore i da se ne plaćaju više velike najamnine. Prema tome, ja bih molio da se o tome razmisli. Čini mi se da Amandman VIII. SDA vrti se oko slične cifre, ne znam da li je zahvatanje sa iste stavke. Ja želim reći ovdje ovako: ja ću podržati ... amandmane koji korespondiraju s ovim amandmanom. Bez obzira kakva će biti sudbina ovog mog amandmana, ja ću podržati budžet, jer smatramo da BiH treba budžet, i o tome sam govorio prilikom prethodne rasprave kad smo govorili o Zakonu o izmjeni Zakona u Oružanim snagama, jer bez budžeta mi ne možemo ni korak naprijed prema EU. Bez budžeta nema ni adekvatnog financiranja institucija BiH. Bez budžeta nema ni pregovora uspješnih sa MMF-om oko standbay- aranžmana. Bez budžeta države dolaze u pitanje budžeti entiteta. Prema tome, evo ja plediram u ovom momentu na sve ovdje, i na članove Vijeća ministara a i na nas zastupnike, da budemo otvoreni za dogovor i kompromis u mjeri u kojoj je on u ovom momentu moguć i da danas usvojimo budžet. Hvala lijepo. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirza Kušljugić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, ja ću vrlo kratko. U raspravi koju smo prošli puta imali obrazložio sam povod na osnovu kojeg sam i predložio Amandman koji nije prihvaćen na Komisiji, tako da sam ga ponovo poslao u proceduru kao prijedlog. Ali nakon konsultacije sa ministrima civilnih poslova i finansija, ja povlačim ovaj amandman i dajem prijedlog zaključka koji je u istom duhu, tako da ne bih obrazlagao nego bi samo pročitao. Prijedlog zaključka je 'da se zadužuje Vijeće ministara BiH da iznađe mogućnost lociranja iznosa od 200.000 maraka na poziciju 614300 za pripremu programa projekata za sredstva iz Fonda EU za istraživačko-razvojne projekte FP7'. Ne bih više obrazlagao, zato što sam i prošli put rekao povod, osnovna je ideja da počnemo u naš budžet da stavljamo i ove stavke. I samo radi podsjećanja, prvo poglavlje koje ćemo pregovarati biće kultura, obrazovanje i nauka i mislim da je dobro da idemo barem jedan korak u tom pravcu. Hvala.
Zahvaljujem se. Nema više prijavljenih zastupnika za raspravu. Ja bih dao priliku predstavniku Vijeća ministara, ministru financija ili predsjedavajućem da se očituje o određenim pitanjima i određenim prijedlozima. Izvolite, gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, predsjedavajući Savjeta ministara, cijenjeni kolege i kolegice poslanici, ja ću samo kratko. Bilo je prvo pitanje (zahvalan sam kolegi Đugumu što je postavio), 64 'ukoliko se ne usvoji budžet, ima li popisa, ima li izbora, ima li aranžmana sa MMF-om, ima li evropskog puta BiH?' Moram da kažem da smo evo čitav dan izlazili predsjedavajući i ja gdje smo razgovarali sa misijom MMF-a i mislim da bez budžeta, zapravo, neće biti ni aranžmana sa MMF- om, neće biti ni poticajnih sredstava za makroekonomsku stabilnost Evropske komisije, jer smo i s njima danas razgovarali, neće biti ni sredstava, naravno, za pripremu popisa, jer su ona predviđena u budžetu, nisu, dakle neće biti ako ne bude budžeta, ni sredstava vezana za popis stanovništva i otuda i upozorenje Izborne komisije. Za sve ove druge amandmane ja mogu da iznesem moj lični stav, ali to nije stav Savjeta ministara. Ja mislim da treba danas učiniti sve da se dođe do budžeta. I mislim da smo mi učinili sve u Savjetu ministara da dođemo do najšireg sporzuma koji je moguće bilo postići. Niko nije prezadovoljan, odmah da kažem, sa ovim budžetom, ali je ovo budžet koji neće ugroziti ni jedan euroatlantski projekat BiH, neće ugroziti ni jednu instituciju. Obezbijeđena su zapravo i sredstva za nove institucije, kao što je Agencija za borbu protiv kriminala i korupcije i nova agencija ili komisije koje proizilaze iz zakonskih projekata. Na druga pitanja koja su lično postavljena, ja sam izabran na mjesto ministra finansija, postoje mjesta gdje ministar finansija ... član, a ne zato što to hoće Nikola Špirić. I to su troškovi koji su vezani i koji su imali i entitetski ministri i državni ministar prije mene, dakle ništa nije nastalo sa mnom, niti ja mogu sam sebi nešto da izmislim i sam sebe negdje da predložim. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se ministru financija, gospodinu Špiriću. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: Ad. 6 Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Izvješće o usuglašavanju ste dobili. Kolegij kao komisija nije postigao suglasnost. Danas se izjašnjavamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH u drugom čitanju i o ovoj točki nema rasprave. Točka: 65 Ad.7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje)
Ja bih volio da smo čuli, možda sam i ja požurio da se javim, ali evo spreman sam ako predsjednik Komisije ima potrebu da nam dodatno pojasni motive i razloge onih koji su glasali protiv ovog zakona, dakle da imamo na neki način više informacija. Ali evo, ja i bez toga mogu da kažem svoje mišljenje. Dakle, za mene je ovo negativno Mišljenje nažalost prihvatljivo. Dakle, nastavlja se praksa, kada implementiramo presude, počev od međunarodnih sudova pa do naših sudova, da nemamo princip, odnosno pravila na koji način to radimo. Da li isključivo i samo u duhu i slovu presuda ili koristimo to kao priliku da istovremeno još neke stvari popravimo, za koje smatramo da ih treba popraviti? Tu nemamo ujednačenu praksu, tako da mene ne čudi što je i ovaj prijedlog otišao izvan onoga što je bila suština presude Ustavnog suda. Dakle, za mene je apsolutno prihvatljiv. Prvo moram reći da smo i u ovom slučaju kasnili, iako je, koliko ja znam, Ministarstvo civilnih poslova uložilo veliki trud i na vrijeme uradilo prijedlog i organiziralo čak i javnu raspravu 66 itd., ali je negdje sporost nastala i mi imamo probijen rok koji nam je dao Ustavni sud BiH da implementiramo ovu presudu. Dakle, za mene je apsolutno prihvatljivo i podržavam implementaciju presude, kroz brisanje člana 16. tačka a) i čl. 17. i 18. Ja sam kod kuće kada je riječ o ovoj materiji, mi smo se ovim bavili nekoliko godina, predlagali izmjene zakona, tvrdili da se ne mora Ustav mijenjati itd., da nije protuustavno, međutim evo došli smo do Ustavnog suda. Također, pozdravljamo olakšanje vraćanja, da tako kažem, mogućnosti ulaska u državljanstvo BiH onih lica koja su morala se odreći, pod navodnicima morala, odlučila se da se odreknu državljanstva BiH, da bi dobili državljanstvo recimo Njemačke i onih zemalja koje su tražile ... ispisnice iz državljanstava BiH, da bi dobili novo državljanstvo. Također, mislim da je dobro i pozitivno, član 9. i član 10., da je pojednostavljeno i olakšana je naturalizacija stranih državljana, i dakle još par tih stvari. Ključni problem je, po meni, što se dirao, da tako kažem, član 38. koji je imao svoje dejstvo do 2001. godine, dakle imao je ograničeno dejstvo i on se sada, na neki način, on je bio u funkciji jednog prelaznog perioda za rješavanje zaista stvarnog problema koji je veliki broj ljudi izbjeglica imao. Međutim, sada se stvari postavljaju malo drugačije, uvodi se mogućnost prebivališta, boravišta, uvodi se mogućnost, da tako kažem, jednog neselektivnog načina prijema u državljanstvo BiH. Dobro je i uredu je da se Ministarstvu omogući vođenje određenih evidencija vezanih za sticanje i prestanak državljanstva itd., ali nije dobro što nismo omogućili tom ministarstvu i da vodi evidencije o naturaliziranim licima. Dakle, za mene je problem što je ovaj član 38. otišao u pravcu stalne prakse, dakle iz jedne privremenosti prešao je u jednu stalnu praksu, s tim što ja potpuno razumijem da treba te ljude, koji jesu tu, treba riješiti. Mislim na ljude koji su iz Hrvatske izbjegli u BiH i nemaju namjeru da se vraćaju, tu su 10, 15, 20 godina, njih treba riješiti. Ali na ovakav način nije uredu da se rješavaju, jer se izlazi iz pravila i principa. Dakle, devalviramo pojam prebivališta, boravišta, sticanja državljanstva na jedan logičan i normalan način. Dakle, mi ćemo biti suzdržani kada je riječ o ovoj inicijativi, pored svih ovih dobrih stvari.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle, ovo je u kratkom vremenu drugi slučaj koji predstavlja Prijedlog zakona iz Vijeća ministara kojim se pokušava implementirati presuda Ustavnog suda BiH, ali drugi slučaj gdje se pored zahtjeva iz presude Ustavnog suda pokušavaju kroz zakon predložiti neke druge stvari. Ja mislim da je to nedopustiva praksa i pozivam Vijeće ministara da kada implementira presude Ustavnog suda da se u svojim prijedlozima striktno ograniče na presudu Ustavnog suda, jer jedino će to biti procijenjeno kao ozbiljan i odgovoran napor na implementaciju presude Ustavnog suda. Pokušaj da se uz to predlože rješavanja i nekih drugih stvari, koje mogu biti sporne ili nesporne, može biti protumačen i drugačije. I ja ovo ističem samo kao poziv Vijeću ministara da o ovome vodi računa, kada su implementacije presuda Ustavnog suda u pitanju. Hvala vam. 67
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Predsjedavajući, ja ne mislim da imam potrebu i da trebam gospodinu Belkiću pojašnjavati, on zna zašto je Mišljenje negativno. Gospodine Džaferoviću, ja zaista ne razumijem vaše aluzije na to da se nešto drugo pokušava provući. Naprotiv, rušenja od strane SDA Zakona o prebivalištu i boravištu, koji je usko povezan sa Zakonom o državljanstvu i ovim zakonom koji se ovdje nalazi pred nama, meni govori da vi ustvari pokušavate zaštititi nekog. Nemojte me molim vas tjerati da vam kažem i koga. Druga stvar, mi smo imali Zakon o jedinstvenom matičnom broju. Vi ste osporili. Danas imamo Zakon o državljanstvu koji je oboren ovdje. U ovom Zakonu o državljanstvu, koje je poslalo Ministarstvo civilnih poslova, sve i jedna sugestija, pažljivo sam ga iščitala i pitala sam se da li su ljudi iz Ministarstva čitali stenograme sa naših sjednica i javnih rasprava, sve i jedna sugestija je uvažena i unijeta. I šta su trebali, slati nam dva posebna zakona. Prva stvar, znači negativno Mišljenje je svih članova iz RS-a bilo zato što smatramo da Zakon o državljanstvu, Zakon o prebivalištu i boravištu, Zakon o jedinstvenom matičnom broju su zakoni koji se trebaju usvojiti u paketu. I da budem i do kraja iskrena, ukoliko ste vi odbili da implementirate presudu Ustavnog suda BiH po apelaciji 73 poslanika Narodne skupštine RS-a, ja zaista ne osjećam potrebu da ja učestvujem u implementaciji presude Ustavnog suda po apelaciji gospodina Bakira Izetbegovića.
Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Dakle, ništa ja nisam odbio. Ponovo, radi stenograma, ja poštujem odluke Ustavnog suda i neka u Parlament dođe ono što je predmet odluke Ustavnog suda i ništa više. I onda ćemo vidjeti ko poštuje odluke Ustavnog suda, ko ne poštuje. Samo radi stenograma, ništa više. Hvala vam.
Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Džaferoviću, dali ste izvanrednu inicijativu i odmah možemo ako je moguće poslovnički da zakažemo sjednicu možda za sat-dva: sprovođenje odluke Sejdić i Finci. Sve što tamo piše u odluci iz Strazbura samo primijenimo, kako ste Vi to rekli da se primijeni ova odluka Ustavnog suda BiH oko državljanstva. Evo rješenja, odmah završili dvije stvari odjednom. Hoćete tako, ne mislim lično da Vas pitam da Vi dajete pristanak, nego hoćete li tako da radimo? Ali nećete, 68 zato što ste vi u odluci Sejdić i Finci sve htjeli da promijenite, mnogo šire Ustav i ne idemo dalje. A ovdje, kada vam treba ovo oko državljanstva, pozivate se na odluku Ustavnog suda. Pa gospodo, zašto nećemo da budemo zaista, neću reći iskreni, jer Vi ste zaista iskren poslanik, ja to uvažavam više nego drugi. Imate svoj stav koji ja poštujem, ali, kada je bilo prebivalište, matični broj, ne odgovara vam da to bude regionalno, ne odgovara vam ovo, ne odgovara ono. A sada kada je u pitanju državljanstvo, da ne znam više koga uvodimo u državljanstvo, sada vi bi krivili neku drugu stranu. E pa da znate da ta druga strana nije gospođica ili gospođa Aleksandra Pandurević, kako vi zovete, pa nisam ni ja kao član Komisije, pa ni gospodin Rodić koji je član Komisije, i četvrti član, da ih sve imenom ne prozivam, e, mi ovdje nismo bili ni stranački opredijeljeni, ni entitetski na rušenju nekih zakona koji su u interesu BiH, nego smo bili principijelni da jednom i vi shvatite da sa strane imate normalne sagovornike. Ali vi nećete s nama da uopšte uđete u dijalog kako da to što imate vi običaj, ne Vi lično, nego ove stranke iz Federacije, kako ja to zovem, da nešto rješavamo u paketu. Pa hajmo ovo riješiti u deset paketa i da dobijemo jedan paket. Sada ste dali, ponavljam, izvanredan šlagvort kako da dođemo do rješenja presude Sejdić i Finci koja nas obavezuje. Mi smo odmah spremni, vrlo jednostavno. Bira se član Predsjedništva iz RS-a jedan, nema nacionalnog prefiksa, završeno, tačka. Ne idemo u mijenjanje Ustava dokle vi hoćete. Tako i ovo, implementiramo odluke Ustavnog suda BiH oko državljanstva, lične karte, matičnog broja, sve tamo šta je navedeno, više ni ja ne znam, ali lako se podsjetiti i u 17,00 časova, ako predsjedavajući poslovnički je dozvoljeno, ili u 19,00, evo riješimo. Iznenadimo prvo sebe, pa EU, pa Komisiju, pa sve one što vi tamo se pozivate ovaj PIK i ove, kako se tamo okupljaju, pa oni su kao nešto rekli. Pa znam ja šta su oni rekli i ja to isto pročitao. Ali mene više ne interesuje šta su oni rekli. Mene interesuje šta ste vi rekli. I da sa vama se dogovaramo jer ste vi ravnopravni partner meni. Kad kažem meni, ne pojedinačno, ne možemo nas dvojica ništa riješiti, ja sam svjestan. Ali da to svedem na mikro nivo kako se trebamo dogovarati, a ne hajmo prihvatiti ovu odluku Ustavnog suda šta piše, slovo i duh, a Sejdić-Finci ćemo širiti, pa šta god uhvatimo u promjeni Ustava, Bog dao dobro, ili da ne kažem neki drugi način, da mi neko ne bi prigovorio kako se to kaže vjerski, a neću ovde da pretvaram Parlament u to, nego hajmo biti principijelni. Hvala lijepo.
Bez iznenađenja idemo dalje. Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, drage kolegice i kolege, zato, evo ja želim kratko u svojoj diskusiji da podržim inicijative, odnosno izlaganje svojih prethodnika koji su govorili da zaista možda, i evo po ovome sada primjeru, imamo potrebu da na neki način se dogovorimo oko neke prakse i oko neke procedure kako ćemo mi kao Parlament ... se unificirano odnositi prema odlukama Ustavnog suda. Dakle, ukoliko je to isključivo princip da ono što je Ustavni sud utvrdio kao obavezu i nametnuo je nama da je prihvatimo, da to prilikom izmjena zakona tretiramo samo taj dio, onda da to bude primjer za sve ostale slučajeve i nećemo ulaziti u jednu ovakvu vrstu diskusija da od slučaja do slučaja imamo različite pristupe. Ono što je, po meni, bitno spomenuti kada je u pitanju Zakon o državljanstvu, dakle ja smatram da ovaj zakon (bio sam u Ministarstvu civilnih poslova pet godina, razgovarao sam sa 69 svojim kolegama evo i ranije), dakle u ovome sad prijedlogu, u ovome što nam je sada poslano iz Ministarstva civilnih poslova zaista ima jako puno stvari koje su krupan korak naprijed. Dakle, prva stvar oko implementacije presude Ustavnog suda, zatim oko skraćivanja rokova, moj je kolega Belkić o tome jako precizno govorio, oko uspostavljanja evidencije. Ne vidim razloga zašto se evidencija, ako spominjemo tamo naturalizovane građane, odnosno ove koji su primljeni u državljanstvu na osnovu naturalizacije, što samo spominjemo period '92.-2006.? Dakle, ja mislim da se to treba napraviti za cjelokupan ovaj period. Također, pozitivna je stvar da omogućavamo građanima, našim državljanima koji su ostali bez državljanstva po sili zakona, na osnovu člana 17. iz postojećeg zakona, dakle da ponovo po ubrzanoj proceduru mogu steći državljanstvo BiH, ali vas molim da vodite računa o članu 38. Član 38. je ono što ustvari budi nama određenu dilemu i budi nejasnoće. Dakle, zašto se sada, nakon 10 godina kako su zapravo prestali razlozi za primjenu i za postojanje jednog takvog člana, zašto sad taj član pokušavamo samo u zadnjoj onoj rečenici, brisanjem stavke koja kaže da je on imao svoj smisao od '98. do 2001., odnosno 2002. godine, zašto sada pokušavamo na takav način unositi određenu zabunu ovdje kod nas u državi BiH, jer mislimo da je taj član 38. koji je imao svoj smisao da pomogne ljudima u periodu kada nismo imali Zakona o državljanstvu u BiH i kada smo imali jedno međustanje prelaska iz jednog statusa u drugi. Dakle, taj član je imao svoj puni smisao, pomogao je svima nama, ali od 2002. godine njegova funkcija u potpunosti prestaje, pogotovo imajući na umu prigovore koje imamo iz mnogih krajeva, ne samo u RS-u, dakle imamo i prostora u Federaciji BiH gdje imaju opravdani prigovori da se na biračkim mjestima nalaze ljudi koji su pod sumnjivim okolnostima upisani u biračke spiskove, nije provedena revizija njihovih državljanstava, i mislim da bismo na neki način ponovo, aktuelizirajući priču o članu 38., mogli unijeti nekakvu negativnu energiju među sve nas, pogotovo u izbornom periodu. Molim kolege iz Ministarstva civilnih poslova da taj dio u narednom periodu uvaže i da bez ovoga člana 38. idemo u konačnu proceduru, da ovaj dio riješimo sa svim ovim pozitivnim stvarima koje, osim toga člana 38., ove izmjene i dopune Zakona sadrže. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, samo ukratko ću kazati da će Klub zastupnika Saveza za bolju budućnost u amandmanskoj fazi djelovati u nekoliko pravaca vezano za ovaj zakon koji smatramo, također, slijedom ovoga šta je gospodin Šepić rekao, u jednom dijelu apsolutnim iskorakom i onim šta će pomoći u funkcioniranju u ovoj oblasti. Ukazujemo ovdje na nekoliko elemenata. Jedan dio se tiče člana 9. ... , dakle dokazi o ispunjavanju uvjeta iz člana 9. st. (1) i (2) predviđa se donošenje odgovarajućih podzakonskih akata od strane Ministarstva civilnih poslova. Mi postavljamo pitanje zašto je pri tome zaobiđeno Ministarstvo sigurnosti BiH uz čiju nadležnost je usko vezana materija državljanstva a pri kome djeluju važni segmenti kao što su Granična policija i Služba za odnose sa strancima. Smatramo da bi bilo dobro uključiti i Ministarstvo sigurnosti BiH u donošenje zakonskih 70 akata ili u drugoj varijanti da ono daje saglasnost na podzakonska akta Ministarstva civilnih poslova BiH. Mi ćemo također ukazati na član 11.a). U stavu (1) mislimo da neizostavno treba stajati da lice u statusu bez državljanstva ili izbjeglica ima odobren, a ne samo neprekidan boravak na teritoriji BiH u trajanju od pet godina prije ... zahtjeva, jer sa stanovišta sigurnosti BiH i njenih građana važnije od dužine trajanja boravka je da je on prošao određenu kontrolu od nadležnih organa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 9. tačku: Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine Prijedlog zakona je usvojen u Predstavničkom domu i Domu naroda u različitiom tekstu. Predmet usaglašavanja su bili četiri amandmana usvojena u Domu naroda. Zajednička komisija je jednoglasno usaglasila četiri amandmana, te predlaže Domu da usvoji Izvještaj, koji ste svi dobili, i prihvati jedinstven tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. Otvaram raspravu o Izvještaju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 10 tačku: Ad. 10. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom BiH za period od 14. 9. 2010. do 31. 12. 2011. godine
Dakle, danas imamo priliku da se izjašnjavamo o Izvještaju Nezavisne komisije koja ima ovaj dugačak naziv i stvarno je teško izgovoriti, ali eto zvaću Nezavisna komisija. I to je nezavisno tijelo koje je formirala Parlamentarna skupština i ovo je prvi Izvještaj te Komisije, s obzirom da je ona osnovana 14.9.2010. godine i praktično Izvještaj pokriva od 14. 9. do kraja 2011. godine. Šta su to ustvari osnovne odrednice Izvještaja? Vidimo da je Nezavisna komisija posjetila pet kazneno-popravnih zavoda i to pritvorske jedinice na državnom nivou, Kazneno-popravni zavod Kula Istočno Sarajevo, Kazneno-popravni zavod Foča, Kanzeno-popravni zavod Sarajevo i Kazneno-popravni zavod Busovača. Šta možemo reći o ovim nalazima? Prvo što želim da kažem je da ono šta je evidentno i čini mi se da je Izvještaj onako dobro napisan i jasan, ali ono što je evidentno je da su uslovi u kazneno-popravnim zavodima uglavnom dobri. I pored toga što Komisija nije prezala da iznese i tačne i konkretne primjedbe na pojedine stvari, ali u osnovi ja kao poslanik imam prvi put ovakav jedan izvještaj i mogu da kažem da sam iznenađena, jer sam mislila da je stanje u kazneno-popravnim zavodima mnogo lošije. Mislim, ovo govorim o uslovima smještaja, uslovima ishrane, zdravstvene zaštite i tako. Tako da je za mene ovo jedno novo iznenađenje. Drugo, da je bez sumnje da su najbolji uslovi u Kazneno-popravnom zavodu Busovača, koji je poslednji i najnoviji, a najlošiji su u Kazneno-popravnom zavodu Sarajevo. Evo nekoliko zapažanja vezanih za Izvještaj. Prvo, da članovima Nezavisne komisije nije omogućeno da razgovaraju sa pritvorenicima, niti da obave pregled prostorija u kojima su smješteni u Kazneno-popravnom zavodu Kula. Oni su naveli da Zakon o izvršenju krivičnih sankcija BiH, pritvora i drugih mjera to njima omogućava, naročito član 48. koji obezbjeđuje da Nezavisna komisija može da posjeti svako mjesto ... i njima su dužni da pruže svi podatke i informacije i obezbijede sve materijale koji su značajni za njihov rad, a ni na koji način, kao što je ovog puta urađeno, kao što je predsjednica Suda usmeno naložila, da im se onemogući pristup da obave ovu vrstu kontrole. U tom smislu ja sam, ... svakako, pripremila jedan zaključak koji ću kasnije reći. Specifičnosti ovog izvještaja stoje u jednoj tački, a to je da se radi o posjeti zatvorenicima u Kazneno- popravnom zavodu Foča, i to naročito o predstavkama zatvorenika Željka Mejakića. Tom prilikom članovima Nezavisne komisije date su na uvid dvije presude. Jedna presuda protiv Zijada Kurtovića, koji je osuđen 25. 3. 2009. po Krivičnom zakonu SFRJ za slično djelo i u isto vrijeme dobio 11 godina zatvora, i, istovremeno, Željko Mejakić i drugi koji su osuđeni po Krivičnom zakonu BiH na kazne od 22 do 30 godina zatvora za djela koja su počinjena u vrijeme važenja Zakona SFRJ. Dakle, šta je, to je bio razlog dovoljan da dva člana Komisije, mislim da je to drugi zamjenik Predrag Crnogorac i Milana Škipina, dakle oba iz reda srpskog naroda, u skladu sa članom 8. stav (4) Poslovnika Nezavisne komisije, izdvoje svoje mišljenje. Prvo što bih htjela da kažem da ono čime su se oni bavili u tom izdvojenom mišljenju je jasan stav o kome smo mi na sjednicama ovog doma veoma često govorili. To je 72 prvo diskriminacija među osuđenim licima po različitom osnovu. Prva diskriminacija, dakle selektivna primjena, po jednom osnovu primjenjuje se Krivični zakon BiH, to je prema Srbima, i po drugom Krivični zakon SFRJ, prema Bošnjacima. Dakle, to su dva evidentna primjera kako se diskriminišemo među narodima. Drugi način diskriminacije je kada je u pitanju uslovni otpust, jer se stavljaju u različit položaj lica osuđena za ista krivična djela i implicira se pravna neregularnost. Treće, izdržavanje kazne u ustanovama otvorenog i zatvorenog tipa. Dakle, oni koji su osuđeni po Krivičnom zakonu SFRJ imaju mogućnost da budu u kazneno-popravnim zavodima otvorenog, a ovi drugi zatvorenog tipa. I, na kraju, diskriminacija po osnovu mjesta izdržavanja kazne. Dakle, jedni su počašćeni da budu blizu svojih porodica a drugi su toliko udaljeni da su praktično ugrožena njihova ljudska prava po osnovu mogućnosti posjete članova porodice. Dakle, ne vidim razlog zaista zašto Komisija nije našla toliko razumijevanja, ovo što su dva predstavnika Komisije rekla, to je moglo da bude zajednički stav. Oni neće promijeniti mišljenje, ali je evidentno da su ljudska prava zatvorenika povređena i o tome je trebalo pisati. Na kraju, hoću da kažem da Izvještaj svakako treba usvojiti, poštujući to da je to prvi izvještaj u nadi da će sljedeći, znači od 14 imamo sada pet, da ćemo imati više od polovinu. Ja se nadam da je samo pet izvještaja zbog toga što Komisija, koju je osnovao Parlament, ipak je radila u godini kada nije postojao budžet i kada nije bilo osnova da troškovi budu mnogo veći, da bi oni mogli da obiđu mnogo više kazneno- popravnih zavoda. Zato predlažem da se usvoji Izvještaj Nezavisne komisije za 2011. godinu, sa izdvojenim mišljenjem. Druga stvar, predlažem da se ne usvoji Poglavlje V. Preporuke i zaključci. Zašto da se ne usvoji to? Ja vas molim da pogledate, poprilično su oni to napravili tako da nije koncizno i jasno i nije u formi zaključka. Recimo, kaže: 'Nastaviti vršiti stalne kontrole kazneno-popravnih zavoda, ustanova i mjesta u kojima se izdržavaju mjere zatvora, jer kontrole nikada nije dosta i ne može ih biti puno.' Mislim, jedna rečenica koja je problematična po svim osnovama. A to je njihov posao, dakle to im je zadatak. Druga stvar: 'Nastaviti stalnu edukaciju Nezavisne komisije'. Pa mislim, stvarno, ne znam što to pisati u zaključcima. 'Obzbijediti odgovarajuća finansijska sredstva u Zakonu o Budžetu institucija BiH.' Pa evo, obezbijeđena su vam. Mislim da ove njihove preporuke treba, mislim sa stanovišta parlamentaraca, svakako učiniti prihvatljivijim. Evo, ja predlažem dva zaključka. Jedan je: 'Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od Suda BiH da u skladu sa nadležnostima Nezavisne komisije, definisane u članu 48. Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, omogući njen nesmetan rad i komunikaciju sa pritvorenicima u KPZ Kula, kao i pregled prostorija u kojima su pritvorenici smješteni, te o tim nalazima upozna nadležne institucije.' Dakle, to je sugerisalo i Ministarstvo pravde. I drugi zaključak: 'S obzirom da Ministarstvo pravde BiH ima zakonsku nadležnost inspekcijskog nadzora nad radom Sudske uprave, po članu 130. Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, Predstavnički dom traži od Ministarstva pravde da dostavi Izvještaj o obavljenom posljednjem inspekcijskom nadzoru.' Dakle, to bi bio moj prijedlog. Hvala na pažnji.
Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite. 73
Gospodine predsjedavajući, ja sam dužan da, koliko god se čovjek trudio da ne replicira na ovo izlaganje, kažem samo nekoliko riječi. Pitanje vremenskog važenja Krivičnog zakona je prvorazredno i složeno pravno pitanje o kojem odlučuje sud u svakom konkretnom slučaju. I nema te institucije koja o tom pitanju može odlučivati osim suda koji sudi u svakom konkretnom slučaju. Pitanje vremenskog važenja Krivičnog zakona nije pitanje nadležnosti Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanja i poštivanja ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere, nego je jednostavno ovo pitanje pitanje suda u svakom konkretnom slučaju. I zato, ovo je moglo biti navedeno u Izvještaju ali mislim da Dom je usvojio da dođe izdvojeno mišljenje, ali ja sam dužan da ovo ustanem i kažem, jer ne smijemo pobrkati nadležnosti suda i nadležnosti ove komisije koja prati uslove boravka u zatvorima. Toliko, hvala vam.
Uvažena kolegica Dušanka Majkić, odgovor na repliku. Izvolite.
Ništa drugo nisam ni rekla. Pitala sam zar je bio problem da izdvojeno mišljenje bude sastavni dio Izvještaja. A rekla sam da sud nije imao pravo da zabrani da Nezavisna komisija izvrši uvid, i to je Ministarstvo pravde uputilo takav dopis, jer to ne može niko da uradi. Oni moraju da izvrše taj uvid i zato smo ih osnovali. Dakle, mislim da nije bilo razloga da ovo ne bude sadržaj, zajednički sadržaj ove Nezavisne komisije.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, diskusija. Izvolite.
Eto, ja nisam dužan ali ću prodiskutovati malo. Dakle, kao i obično što se dešava kod jednog izvještaja o radu mi, naravno, uvijek se potrudimo da uvedemo druge stvari, stvari koje sigurno u ovom trenutku i ovdje ne možemo riješiti. Ja ću govoriti o ovom izvještaju i navesti ovu komisiju kao jedan od dva primjera koje ćemo imati danas ovdje pred sobom, primjera neorganiziranog pristupa uspostavi i funkcionisanju institucija koje mi ovdje, ili svojim odlukama ili zakonima, uspostavljamo. Ova komisija je uspostavljena odlukom u kojoj samo kaže da se uspostavlja i ništa više, ni gdje će, ni šta će, ni ko će joj pomoći, ko će ih skupiti, na koji način će se finansirati, apsolutno, apsolutno ništa, što je imalo za rezultat da prva četiri mjeseca od uspostavljanja nisu imali nikakvo finansiranje nego su ljudi, da tako kažem, o svom trošku, o svojoj dobroj volji, pokušavali na neki način da stvari urade, naravno, i iduća godina je bila privremeno finansiranje. U budžetu ove godine oni su negdje u nekim stavkama, nigdje ih nema ... itd. Ali evo, to su ti primjeri. Takva je slična stvar i sa Agencijom za prevenciju i koordinaciju borbe protiv korupcije. I nešto se, siguran sam, mora mijenjati. 74 Što se tiče Izvještaja i Mišljenja Komisije, dakle mi imamo Mišljenje Komisije za ljudska prava, prava djeteta itd. koje je pozitivno i koje je jednoglasno, i podržava rad ove komisije uz određene zaključke koji su meni također prihvatljivi. Kada je riječ o Izvještaju, dakle kada je riječ o Izvještaju i izdvojenom mišljenju, u Izvještaju stoji da dva člana Komisije nisu se složila sa ovom preporukom, je li tako, kada je riječ o posjeti, Vašoj posjeti, gospodine Lasiću, pomozite mi, Vašoj posjeti Foči. Meni se čini da ovdje stoji u ovom, u stvari tačno, siguran sam, da dva člana Komisije se nisu složila. Dakle, metodologija i sam rad Komisije je za svaku pohvalu, po mom mišljenju. Ovo je početak, ja podržavam rad ove komisije i molim ih da se pokušaju oduprijeti tom etničkom pristupu, pristupu nacionalne pripadnosti u odnosu na ... Vidjet ćete da se to odmah polako počinje prepoznavati, dakle to je standardno naše, mi smo to odavde plasirali i to je matrica po kojoj mi funkcioniramo. Dakle, ja ću apsolutno podržati ovaj Izvještaj o radu. Mislim da je trebalo Ministarstvo pravde ili Ministarstvo civilnih poslova, ne znam ko, ovdje je navedeno da naši ljudi iz ove komisije uopšte nisu znali da je ovaj Komitet za sprečavanje torture Vijeća Evrope boravio u aprilu, je li, prošle godine, 2011., da je boravio i da je ozbiljne primjedbe na naš zatvorski sistem izrekao, bez obzira da li je ova naša komisija bila nadležna za te zatvore ili ne, ali stvari koje su oni u svom izvještaju naznačili stvarno su zabrinjavajuće. Dakle, naše Ministarstvo pravde i oni ljudi iz Vijeća ministara, odnosno, institucije koje komuniciraju sa međunarodnim institucijama, moraju afirmisati i plasirati ovu komisiju kao partnera, kao nekoga ko treba da s njima komunicira. Ovaj put se to nije desilo.
nije uključen mikrofon
Evo, Dušanka, ja sam spreman da te čujem.
nije uključen mikrofon
Molim vas nema rasprave ovako.
Evo, Ministarstvo za ljudska prava, evo ja se izvinjavam, dakle ja sam bio nesiguran, dakle Ministarstvo za ljudska prava je propustilo da Komisiju poveže sa ovim Odborom Vijeća Evrope i da Komisija bude praktično sagovornik Komitetu. Dakle, što se mene tiče, odnosno vjerujem, i kolegice moje, mi ćemo prihvatiti ovaj izvještaj i dati punu podršku radu ovoj našoj Nezavisnoj komisiji, ali joj treba očigledno pomoći. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća za diskusiju je uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite. 75
Uvaženi predsjedavajući, kao član Zajedničke komisije za ljudska prava 8. maja ove godine imali smo ovu tačku dnevnog reda na razmatranju, tako da sam i ja imala određene komentare i da kažem i prigovore. Nezavisna komisija, faktički njen period rada, Izvještaj koji je ovdje kod nas, ona je prikazala rad u stvari od septembra 2010. do kraja 2011. godine. Evidentno je da kod nas postoji 14 kazneno-popravnih zavoda, da je bilo 121 pritužba osoba koje se nalaze u tim zavodima, a isto tako je evidentno da je Nezavisna komisija obišla pet kazneno-popravnih zavoda, ovo što je gospođa Majkić rekla, znači Pritvorsku jedinicu na državnom nivou, zatvoreni tip, pa onda Kulu, Foču, Sarajevo, Busovaču. Neki od njih su manjeg kapaciteta, ali evo Foča, koja ima kapacitet 340 osoba koje borave tamo, 62 osobe faktički pokriva ..., to su kaznena djela koje je osudio faktički Sud BiH. Preporuke, ovo što su govorili vezano za posjete tim pritvorskim jedinicama, za mene nije dovoljno, preporuke su površne. Imam osjećaj da su ovo stihijski radili, ipak je ovo dugi period a vrlo, vrlo malo je toga urađeno. Da napomenem da u septembru 2010. godine uspostavljena je Nezavisna komisija i zaista očekivala sam, bez obzira što oni imaju ovdje i finansijskih problema, očekivala sam veći rad, više angažmana i više kontakata sa svim tijelim, jer više tijela faktički se bave zaštitom ljudskih prava i u stvari ljudskim pravima zatvorenika u ovim zatvorskim jedinicama. Šta je ono što mene još faktički zabrinjava, u stvari, i pitat ću gospodu ovdje, ako ima neko od predstavnika. U oktobru 2008. godine BiH je ratifikacijom postala država potpisnica Operacionog protokola za prevenciju torture. U skladu sa tim protokolom, mi imamo obavezu da razvijemo taj nacionalni preventivni mehanizam. Evo, spominjem ponovo, i značaj je u tome da mi imamo više tijela, znači koji se bave stanjem ljudskih prava, zatvorenika naših, tu je i Ministarstvo za ljudska prava, Ministarstvo pravde, civilnih poslova, ova sama Nezavisna komisija, Institut ombudsmena itd., ali je evidentno da zaista ne postoji koordinacija između ovih tijela, i ovo što je gospodin Belkić rekao, neinformisanost i u tome zaista vidim da se ne usredsređuju na problem same ove populacije koju moramo, bez obzira na sve, zaštiti. Znači, to je ono što im nedostaje – koordinacija. Moje pitanje je kada ćemo zaista doći do toga, što nam je i obaveza, da taj nacionalni preventivni mehanizam razvijemo i ko je u principu odgovoran za to? Da li su ove institucije, što ja nabrajam, u koordinaciji sa svima njima ili ko je taj koji faktički je odgovoran za ovo što od oktobra 2008. godine mi smo samo dio posla uradili? Hvala lijepo, i očekujem odgovor.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, iako je naziv ove komisije vrlo komplikovan za izreći, ja ću uzeti učešće u diskusiji zbog Izvještaja naše ... Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju itd. Naime, nama Komisija predlaže, naravno, da usvojimo Izvještaj ove Komisije za praćenje uslova boravka u zavodima uz dva zaključka, gdje se u drugom zaključku insistira da ova Nezavisna komisija najkasnije u roku od mjesec dana obiđe KPZ zatvorenog tipa u Zenici, te da izvještaj o zatečenom stanju u tom zavodu dostavi Zajedničkoj komisiji kako bi se ona odredila prema poslaničkoj inicijativi Dušanke Majkić. Nemam ništa protiv, 76 naravno, i podržavam i Izvještaj Komisije, i naše Zajedničke komisije, i zaključke, ali imam samo jednu malu intervenciju, s razlogom, da nakon riječi Zenici doda se i Banja Luci. A zašto to tako? Naime, Komitet za sprečavanje torture Vijeća Evrope koji je predstavio Izvještaj o stanju u kazneno-popravnim zavodima u BiH, odnosno o uslovima u tim zavodima, kaže ovako: 'Posebnu pažnju treba posvetiti situaciji u zatvoru u Banja Luci i poduzeti sve potrebne korake da se osigura da zlostavljanje bude predmet oštrih kazni.' S razlogom, znači u ovaj zaključak predlažem da se unese, znači i Kazneno-popravni zavod Banja Luka, da ne bi dolazili u situaciju da nam ... članovi te Komisije za, kako se to već zove, praćenje uslove boravka u zavodima imaju izdvojenih mišljenja, jer zavisi da li su pravili izvještaj o Busovači, o Zenici, o Kuli, Foči ili, ne znam ni ja, Sarajevu, zavisno od toga se izdvajaju mišljenja Bošnjaka, članova Komisije, ili Srba, ili Hrvata. Prema tome, da bi izbjegli takve mogućnosti, ja predlažem da oni zaista, evo započeli su jedan odličan posao, da obiđu u skladu sa ovim zaključcima i Kazneno-popravni zavod Zenicu i Banja Luku i da nam dostave izvještaj. Ja sam imao priliku da lično obiđem Kazneno-popravni zavod Zenicu i da se uvjerim u stanje, naravno, kroz razgovore i sa osuđenicima. Oni bi bili najsretniji da su van toga Kazneno-popravnog zavoda ali, naravno, moraju da odsluže zasluženu kaznu. Zbog toga smatram da im treba obezbijediti minimalne uslove dostojne čovjeka. I stoga podržavam rad ove komisije. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kad sam se javljao za raspravu na ovu temu, htio sam ukazati, prvenstveno sam htio ukazati na okolnosti i uvjete u kojima je ovo povjerenstvo radilo, na kontekst u kojem se sve to događalo, ali o tome je već rekao dovoljno gospodin Beriz Belkić, tako da meni preostaje samo da izrazim svoje osobno zadovoljstvo onim što je ovo povjerenstvo uspjelo uraditi u tim okolnostima. Želim da se samo tako nastavi i uvjeren sam da će biti i novih pomaka kad je riječ o uvjetima u kojima izdržavaju kazne zatvorenici na prostoru BiH. Dakle, što se tiče Kluba zastupnika HDZ-a BiH mi ćemo podržati ovo izvješće. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice, pa evo, da jednom počnem diskusiju i ja kao član ove komisije. Dakle, šta se ovdje desilo i šta se dešava, u ovom izvještaju nismo mogli sve da navedemo. A šta je suština? Suština je da ovu Nezavisnu komisiju čine ljudi koji su zaposleni u našim institucijama na raznim pozicijama – državnih službenika, pomoćnika, i ne znam koga. Dakle, to su naši ljudi koji rade redovan svoj posao a mi im dali i ovu još obavezu, i oni su napravili Izvještaj kako su napravili. I, mi smo detaljno na Komisiji razgovarali, čak imali javno saslušanje člana 77 Komisije. I ti problemi mogu razriješiti sve, a ne da ih rješava Parlament nego Ministarstvo pravde. Ali šta je problem drugi koji se treba postaviti? Komunikacija ove komisije sa nadležnim institucijama, uglavnom ministarstvima koji su nadležni za zaštitu ljudskih prava, Ministarstvom pravde, a ne da, ne znam, ko drugi, ja odlučujem, taman posla a nemam ni pravo, ili neko drugi hoće li ova Nezavisna komisija posjetiti neku kazneno-popravnu ustanovu ili zavod. Pa smo imali, recimo primjer samo iznosim kao šlagvort, a dodaću i ove posjete, ne mogu otići u Zenicu, i upravo je to, gospodine Mehmedoviću, slažem se da barem da tim ljudima ne prave nikakvu nacionalnu selekciju, ni diskriminaciju, i traže posjetu. Kaže upravnik: 'Ne možete vi posjetiti ove zatvorenike.' Zašto? 'Pa nije ih Sud BiH osudio, a vi ste nadležni samo kad Sud BiH koga osudi. Ako je neki kantonalni niste vi nadležni.' Nemojte nam onda spočitavati da mi iznosimo ovdje nacionalnu neku strategiju, a upravo ti kantonalni sudovi su najviše, primjenjujući novo zakonodavstvo, osudili te srpske nesretnike na maksimalne kazne. I ta komisija, naravno, hoće da posjeti Bošnjake, i Srbe, i Hrvate, ne znam ko se više nalazi tamo, i oni kažu: 'Ne možete vi ove posjetiti, kantonalni sud ih osudio, niste vi nadležni, vi ste nadležni za ove što je osudio Sud BiH.' A mi osnovali Nezavisnu komisiju, kako vi volite ovdje svi da kažete, a ja to izbjegavam, termin država, ... ne bih volio da ona jeste, ja bih volio da ona bude, ali ona nije, ali evo državnu imamo komisiju i jedan samovoljno tamo upravnik kaže: 'Ne možete vi ove posjetiti'. I šta smo mi tražili kao ljudi, ne praveći diskriminaciju, ne praveći selekciju, posjetite i ove, posjetite i one i dajte nam kompletan izvještaj. A onda oni ovako kažu: 'Mi smo ti komisija koja se formirala ali mi još ne znamo po kojim mi pravilima radimo'. Pa onda nema budžeta pa mi svojim autima išli. Pa ne znam ja, pitao sam, bila je uvažena kolegica Ćemalović, pisao sam: 'treba li vama novi vozni park, šta vi hoćete, koga, šta tražite, dajte nešto napišite'. Zato smo i dobili ovakav Izvještaj za koji ja predlažem da se prihvati, ali on neće doprinijeti rješavanju sudbine ovih zatvorenika o kojima je govorio gospodin Mehmedović. Ko je njima zabranio da idu u Banja Luku? Niko živ, niti je pomenuo. Ali mi smo dobili Izvještaj na saslušanju da ne mogu doći u Zenicu, zato nam je Zenica bila ..., a ne zbog toga što je meni bila važna nešto. Pa onda ova Busovača, niko nije ni čuo da ima bilo kakvo tamo odjeljenje. A eto, kao čuli smo i mi, istina, odjeljenje iz Gruda. Sad ja normalno pitam odakle tamo zatvor u Grudama, kakva je tamo popravna institucija, pa ko se šalje u Busovaču. Ja čuo i znam, sjedio u Busovači, dobar grad, gradić, nikad nisam čuo da ima bilo kakvo istureno odjeljenje. Pa dajte to navedite da vidimo kako je tamo, pa kako je u Foči, pa kako je na Kuli, pa kako je u Zenici, pa kako je u Banja Luci, ali upravo na fonu ove priče da ova nezavisna ima malo više ovlaštenja pa da pita ove naše, ne treba ministra, ali evo saradnike njegove – ljudi, dajte da predsjednica Suda ne zabrani da idem tamo. Čuj, ona može zabraniti. ... Parlament ... zabraniti, narediti. Nemojte raditi protiv odluka Parlamenta, ljudi! Što smo formirali ove ljude da ih šaljemo negdje, a ne mogu nigdje doći, je li to? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gledam, tu je i predsjednik Nezavisne komisije, uvaženi gospodin Mile Lasić. Imate li potrebu? Imate. Hajte, izvolite. 78
Gospodine predsjedatelju, cijenjene zastupnice i zastupnici, dame i gospodo, hvala vam što ste mi omogućili da ukratko se i ja obratim ovdje jer, kako je cijenjena zastupnica kazala, po prvi puta je Izvještaj, i to dva puta po prvi puta. Po prvi puta naš Izvještaj, i po prvi puta Izvještaj jednog ovakvog tijela parlamentarnog, ovakvog jednog mehanizma u BiH koji je ... na početku svog stvaranja. Krivac za naš nastanak su evropska zatvorska pravila, koja je ratificirala BiH, i izmjene i dopune ZIKS-a iz 2009. godine i u posljednjem sazivu Parlamenta, ne ... zadnjim sjednicama, mi smo imenovani. Ovdje bih ako mi dozvolite naglasio, dakle mi smo vođeni jednom stručnom procjenom OSCE-a. Kako bi uopće nastali i u tom smislu kod utemeljenja Neovisnog povjerenstva koristili smo procjenu potreba za uspostavu Nacionalno preventivnog mehanizma u BiH, koju je napravila OSCE u Uredbu BiH sa usporednom analizom nacionalnih preventivnih mehanizama sličnih zemalja. Procjena je sadržavala projekciju potreba za Profesionalni nacionalni preventivni mehanizam, to je onaj skuplji model od 470.000 KM, i Volonterski nacionalni preventivni mehanizam jeftiniji, koji je sadržavao brojku od 266.000 KM po ugledu na Sloveniju. Zatražili smo odobrenje proračuna Neovisnog povjerenstva u 2011. godini u iznosu u jeftinijoj varijanti 266.000 KM. Odobreno nam je, nakon dva, tri puta što su nas vratiti, 145.000 KM iz tekuće zalihe, a od tih 145.000 KM izvršeno je samo 85.000, i to iz tekuće zalihe. Tako isto i za 2012. godinu. Dobro ste primijetili, obišli smo samo pet kazneno-popravnih zavoda. Od tih pet samo smo imali odobrenje za jedan kazneno-popravni zavod, za Foču dva dana. Ostale zavode smo mi uradili u sklopu unutarnjeg rada našeg Neovisnog povjerenstva i nismo tražili putovanje. A što se tiče, vidjevši da tako ne možemo raditi svoj posao, zatražili smo od Zajedničkog kolegija, kao što to ima i vojni povjerenik, dakle neograničeni trajni nalog za putovanje po BiH, kao što vojni povjerenik obavlja, dakle obilazi kasarne, vojarne itd., tako da i mi možemo slobodno raditi svoj posao, da možemo nesmetano obavljati posjete kazneno-popravnim zavodima. I tek prije mjeseca dana dobili smo odobrenje. Mi smo trebali u prosincu, u dvanaestom mjesecu prošle godine obići još KPZ Mostar i Trebinje. Najavili smo se upravi zavoda, međutim došao je odgovor ovdje da ne možemo ići iz poznatih razloga, nedostatka financijskih sredstava. Tako da smo kojim slučajem otišli i obišli ta dva zavoda već bi ovih pet imalo još dva obilaska kazneno-popravnih zavoda, dakle to bi bilo 50% proračuna. Evo, opet kažem, samo uvjete u kojima smo radili. Tako i za, evo, iduću godinu nama je odobreno 145.000 KM iz tekuće zalihe. Što se tiče Zenice, evropski standard za obići jedan zatvor i razgovor sa zatvorenicima je 50 zatvorenika po danu, što znači, koliko ih je u Zenici, mi bi trebali tamo najmanje tjedan dana biti, uz ono ograničenje nadležnosti. Kolega zastupnik je rekao državna komisija. Jeste, ali u nazivu Neovisnog povjerenstva je rečeno tko smo mi – samo državna razina i ova međunarodna razina, vodeći računa o međunarodnim sudovima, tj sudovima stranih država, i nismo nadležni za entitetske i niže sudove. To je nama u našem nazivu i u zakonu rečeno. Dakle, tu postoji ona pozitivna diskriminacija u smislu nižih sudova. A vjerujte mi da se kao predsjednik Neovisnog povjerenstva vrlo loše osjećam kad dođem u ćeliju i kad pitam ko su, predstavimo se, i kad ja moram raditi pozitivnu zakonsku diskriminaciju. Mi nismo za vas, jedva čekaju da razgovaraju s nekim, neki se ..., mi tražimo one koje je osudio Sud BiH i međunarodni sud. I pravimo selekciju i kažemo možemo 79 samo vas primiti, s vama razgovarati itd. Ali to je ograničenje u ZIKS-u, to je ograničenje u našem nazivu. Evo, da vas više ne zamaram, ovdje je bilo pitanja, mislim od kolegice, ne znam točno jesam li dobro zapisao, 'kada će se Nacionalni preventivni mehanizam razviti i tko je odgovoran za to'? Aktivnosti na razvitku tog Nacionalnog preventivnog mehanizma vodi Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Upravo ovih dana se odašilje dopis na određene adrese i da se dostave ... u radnu skupinu koja će ... poseban zakon o Nacionalnom preventivnom mehanizmu koji mogu sadržavati jedan ili više tih nacionalnih preventivnih mehanizama. Na kraju našeg izvješća postoje modaliteti onog što bi moglo biti u BiH, samo da napomenem: u BiH sada trenutno imamo devet tijela koji se bave ovom problematikom, neko više, neko manje. Vjerujte mi, Neovisno povjerenstvo je sigurno na prvom, ako ne na prvom onda na drugom, nekada na drugom nekada na prvom mjestu po onomu što je uradilo. U koncipiranju Izvješća mi smo odustali od 50, 60 ... Ono što smo mi uradili, koje smo odluke donosili, koje smo poteškoće imali – mi smo samo ono što smo našli na terenu, a imali smo odobrenje samo za posjet jednom KPZ-u, i to Foča. Ne znam je li još bilo pitanja. Vjerujem da će i Neovisno povjerenstvo dobiti poziv od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice da sudjeluje u ovoj radnoj grupi za izradu posebnog zakona koji ćete vi kao parlamentarci imati na svojim klupama. Što se tiče zaključaka o obilasku ova dva kazneno-popravna zavoda, Zenica i Banja Luka, ako je predložilo Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava itd., mislim da mi to možemo uraditi sada kada smo dobili trajno odobrenje prije mjesec dana. Sigurno će prioritet u našem radu biti i Zenica i Banja Luka i vjerojatno, ako ne prije, u narednom izvještaju za ovu godinu će biti naš nalaz o posjeti tim dvoma kazneno-popravnim zavodima. Inače, u pristupu našem radu htjeli smo, pošto je ovo prvi Nacionalni preventivni mehanizam, dio Nacionalnog preventivnog mehanizma željeli smo da naš prvi detaljni posjet bude najavljen a svi ostali, što je evropski standard, bit će nenajavljeni. Sad imamo nalog i mi ćemo znati odraditi svoj posao i dignuti na višu razinu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2011. godinu 80 Izvještaj o usuglašavanju ste dobili. Kolegijum kao komisija nije postigao saglasnost. Izjašnjavaćemo se u drugom krugu o Informaciji o radu Tužilaštva za 2011. godinu. O ovome se ne vodi rasprava. Prelazimo na 12. tačku: Ad. 12. Informacija o procesu programiranja Instrumenata pretpristupne pomoći (IPA) – Komponenta I za Bosnu i Hercegovinu za 2012. i 2013. godinu
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, evo, ja ću u ime Komisije za evropske integracije samo par riječi da kažem. Vi ste pročitali zaključak koji će možda na prvi pogled našim kolegama da izgleda ovako uopšten. Znači, nismo takoreći ništa epohalno zaključili na našoj redovnoj 8. sjednici Komisije za evropske integracije. Međutim, ovom prilikom hoću da kažem da smo mi jučer imali jednu vrlo konstruktivnu raspravu na Komisiji za evropske integracije u smislu da smo se svi usaglasili da praktično Komisija za evropske integracije, iako je ona značajna po samoj svojoj formulaciji, za sada nema nekakvih ingerencija jačih kojim bi mogla da djeluje u smislu provođenja ovih, odnosno pritiska na provođenje procesa evropskih integracija. Zbog čega je to tako? Zaključili smo da je to zbog toga što se ustvari sam taj proces može postići jedino na taj način ukoliko bi došlo do izvjesnih promjena Poslovnika. Isti dan, odnosno jučer, 23. 5., imali smo jedno drugo vrlo, kako bih rekla, konstruktivno druženje u smislu izmjena određenih tačaka poslovnika oba doma Parlamentarne skupštine i na kome se nije doduše govorilo o ovom pitanju u vezi sa evropskim integracijama, ali se govorilo o načinu i postupku izmjene poslovnika oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Naš je bio jučer prijedlog, kojeg doduše nismo formulisali, znači kao prijedlog, da ukoliko budemo imali takav jedan zahtjev da ga naravno proslijedimo ovoj komisiji. Mi smo na ovoj sjednici 81 Komisije u vezi sa izmjenama ovoga poslovnika dobili od kolegice Majkić ... jednu iscrpnu informaciju da je zadužena Komisija, u prethodnom mandatu ove skupštine, praktično, jako punu učinila na tom materijalu i da je taj materijal otprilike negdje oko 300 stranica. Dakle, članovi te komisije, koja je radila na izmjeni poslovnika Parlamentarne skupštine, radili su zaista vrijedno. Taj materijal je predloženo da se praktično na neki način usvoji i da ide u dalju proceduru. S obzirom da je rok ... ... ovih programiranja Instrumenata pretpristupne pomoći (IPA-e) vrlo kratak i za formulacije i za dostavljanje konačnih prijedloga prema Evropskoj komisiji, praktično 13. 7., to je vrlo brzo, ova Komisija za evropske integracije i na ovaj način podstiče sve relevantne subjekte da se uključe u ovaj proces. Smatramo da je Informacija koju smo dobili od Direkcije za evropske integracije korektna, da je dobro urađena i, s obzirom da je ovo živa materija, zaključili smo kao Komisija da bi zaista možda češće trebalo da dobivamo ove, zbog kratkog roka, informacije od Direkcije za evropske integracije. Eto, toliko hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja se jesam usaglasila sa zaključcima koje je kolegica Vesna iznijela, međutim ja kontinuirano imam primjedbe i na način rada ove komisije. Pogledala sam prethodno Poslovnik, prije nego što sam danas se pripremila za raspravu, Poslovnik Hrvatskog sabora i nadležnosti njihovog Odbora za evropske integracije, a pogledala sam i naš Poslovnik Predstavničkog doma, i ... ako je to dokument po kome se, a vjerovatno jeste, ponaša Komisija za evropske, odnosno Odbor za evropske integracije Hrvatskog sabora, onda on nema ništa više nadležnosti nego što ima Zajednička komisija za evropske integracije Parlamenta BiH. Rezultati koje je u procesu evropskih integracija uradila ta komisija i koje radi ova komisija su mislim neuporedivi. Zašto je to tako? Evo, ja ću probati prvo da to problematiziram, a onda da iznesem neke činjenice koje se odnose na informaciju o fazi identifikacije programiranja IPA-e za 2012. i 2013. godinu. Materijali koje smo mi dobili na Komisiji su od 17. 2. 2012. godine i drugi materijal koji smo dobili na početku sjednice ... je proslijeđen 8. 3. U vrijeme kad je proces dinamičan, kad se svaki dan mijenja, u vrijeme kad se proces programiranja i usklađivanja vodi 24 sata, kad postoje deadlines koje morate poštovati, kad je sve napisano, mi dobivamo dva i po, odnosno tri i po mjeseca sa kašnjenjem. Moramo se složiti da je to sigurno nedopustivo ponašanje, a pričamo o sredstvima, i to jedinim sredstvima koje mi možemo povući sada osim kreditnih sredstava. A znamo kako smo kreditno sposobni i malo prije smo raspravljali o budžetu, hoćemo li uštediti 40 miliona, a ovdje se postavlja pitanje hoćemo li izgubiti 100 miliona eura ove godine, odnosno možda nešto i više. Zato smatram da je ovo pitanje posebno važno i da ovom pitanju svi mi u BiH, ja neću da se vraćam, danas cijeli dan slušam istoriju, ja hoću da gledam ono što je naprijed za BiH i što je za svakoga sigurno dobro. Znači, pare sigurno svakome trebaju i ne vjerujem da neko mrzi ova sredstva 82 koja su čista sredstva i koja treba samo po određenim procedurama, poštujući određena pravila koja ... smo se obavezali poštovati. Dakle, bez obzira na ove materijale i ove zaključke Komisije, ja hoću da kažem da je opet sasvim svejedno što smo dobili, jer se ništa nije promijenilo za ova tri-četiri mjeseca bitno. BiH u programiranju IPA-e za 2012. i 2013. počela je proces pregovora prošle godine, dakle prije više od 16 mjeseci. BiH ima pristup samo dvjema komponentama IPA-e, pri čemu je ova II. komponenta prekogranične saradnje usklađena i ona nosi mnogo manje sredstava nego I. koja se odnosi na proces tranzicije, pomoć u procesu tranzicije i izgradnje institucija. Programiranje projekata za 2012. i '13. godinu za komponentu I. prošlo je kroz fazu identifikacije sektorskih i projektnih prijedloga i za izradu ovih aktivnosti formirano je, vjerovali ili ne, 17 radnih grupa, a u radu učestvuju predstavnici EU, predstavnici Vijeća ministara, Kancelarije državnog koordinatora za IPA projekte (DIPAK), predstavnici, odnosno voditelji projekata, predstavnici entiteta i Brčko Distrikta. Do decembra, znači od januara prošle godine do decembra, nije urađeno ništa ili mi bar nemamo informaciju da je išta značajno urađeno sve do početka decembra kada dolazi zahtjev Evropske komisije u kome stoji da je izuzetno važno postići saglasnost unutar radnih grupa o predloženim oblastima intervencije, ciljevima i aktivnostima. Unutar radnih grupa nije postignuta saglasnost i u januaru 2012. državni koordinator (DIPAK) obavijestio je Evropsku komisiju, delegaciju EU u BiH, Vijeće ministara, vlade Federacije i RS-a i traženo je da se produži rok od 20. 1. do 17. 2. 2012. godine. Vidite, ... rok se produži ni mjesec dana, a nama informacija po tri mjeseca kasni. Komesar za proširenje EU Štefan File je 7. 2. uputio dopis ministrima na državnom i entitetskom nivou od kojih traži da se postigne saglasnost do 17. 2. za oblasti pravosuđa, transporta i energije koji vuku najviše sredstava iz evropskih fondova: pravosuđe 48 miliona eura koji nisu usaglašeni po projektima, transport 46 miliona eura i energija 5 miliona eura. Ovo su prioriteti koji su u indikativnom planu predviđeni za finansiranje i koji povlače najviše sredstava. Upozoreno je da bez ovih sektora ništa što je prethodno dogovoreno neće se smatrati kompletnim i izgubit ćemo kompletan paket za 2012. i 2013. Posebno je apelovano na ministre pravde, saobraćaja, vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da se problem što prije riješi. I sad, nakon ove kratke retrospektive, postavlja se pitanje: Zašto se proces integracija, za koji se svi slažu da nema alternativu, koči? Koji su to razlozi zbog čega se ovaj proces koči i zbog čega mi nećemo da imamo pare? Ili nam uopšte nije interesantno ni ovom parlamentu, a ni državi BiH da imamo ove pare? Evo, ja jedino tako mogu da tumačim. Ko su ti koji koče proces i onemogućavaju da se odvija prema predloženim rokovima? Koji su sve akteri koje zanima EU i zašto se onda oni više ne uključe u ove procese? Da li se uspostavljeni mehanizmi programiranja poštuju i šta je razlog ako se ti mehanizmi ne poštuju? Ako je to tako, zašto se u ovom parlamentu tako malo govori o ovim projektima i uzrocima i sve probleme ustvari mi svodimo na jedan jedini uslov Sejdić-Finci i ona dva zakona koja smo prethodno usvojili u Parlamentu? Zašto Zajednička komisija za evropske integracije, koju stalno pozivaju i prozivaju iz međunarodne zajednice da ostvari svoju ulogu i animira više tema i uključi Parlament u reforme i EU integracije, mnogo više ne radi na pitanjima zbog kojih je i konačno ova komisija imenovana? Svakoj zemlji u procesu pred pristupanje EU trabali su fondovi i sredstva koja se programiraju za svrhe jačanja mehanizama institucionalne podrške za prihvatanje i izvršavanje uslova za buduće članstvo. U BiH očigledno i licemjerno se pristupa procesu integracija ili se upravo proces pridruživanja opstruira na način da se sve dovede do apsurda i onemogući da se realizira. Faza identifikacije je završena i usaglašavanje oko projektnih ideja bilo je dugo i teško, ispoštovan je konsenzus svih aktera u procesu programiranja, odnosno pregovaranja, sad je na redu faza izrade prijedloga. Strukturni projekti su se lakše dogovarali koji su 83 se odnosili na konkretna pitanja i konkretne potrebe, dok programski projekti se osporavaju od strane entitetskog Ministarstva za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RS-a i tu ... se proces prekida i usporava. U fazi razrješavanja problema u programiranju pa sve do sada učestvovali su ... mali timovi koji su vršili konsultacije sa entitetskim ministarstvima, odnosno entitetskim institucijama, i institucijom Brčko Distrikta. Danas su ti timovi preveliki, broje preko 20 članova, 17 je timova, pri čemu akteri nisu pripremljeni, ne poznaju nadležnosti, nemaju iskustva u poslu i svako tehničko pitanje pretvaraju u političko, nastojeći osporiti izradu projekata. U pripremi projekata uvijek se poziva na konkretne stvari, na izvještaj o napretku BiH, argumenti su ostvareni, odnosno neostvareni uslovi iz Evropskog partnerstva, Sporazum o stabilizaciji i pridurživanju, Višegodišnji indikativni plan.
Vrijeme! NERMINA ZAIMOVIĆ-
to su argumenti, sad ću završiti, na koje se poziva pri izradi projekata. Ocjena projekata iz faze identifikacije je vrlo niska i razlog, koji navodi Evropska komisija, nedostatak političkog konsenzusa, šta god da to značilo. Funkcija voditelja projekata definirana odlukom Vijeća nije uvažavana u fazi o kojoj govorimo u ovom izvještaju. U procesu programiranja nije se poštovala odluka Vijeća, nisu se uradile smjernice po kojima Direkcija za evropske integracije vodi proces kao glavni partner EU. U praksi je praktično vladao haos. I faza identifikacije završena je sa četiri neusaglašena projekta.
Molim uvaženu zastupnicu da vodi računa o vremenu, 1minuta i 15 sekundi je prekoračeno.
Evo, ja ću završiti bez obzira što očigledno ima problema u ovom radu, očigledno da postoji nedostatak dobre volje i očigledno da postoji izvjesna mogućnost da se izgubi 100 miliona eura sredstava IPA fondova. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Pa evo, ja bih samo da repliciram kolegici Nermini. Ne slažem se, kolegice Nermina, da RS, odnosno entitetska komisija i entitetsko nadležno ministarstvo RS-a, koči proces evropskih integracija, to naprosto nije tačno, iz moje perspektive, barem. Mi smo svjedoci da se zaista puno ulaže u RS, odnosno u Narodnoj skupštini RS-a, da čak svi zakoni koji se donose u posljednje vrijeme moraju biti usaglašeni sa procesom evropskih integracija. Tako da mislim nije stvar kočenja 84 u tome, stvar je kočenja, evo recimo, ja moram, nemojte da se možda ljutite, ali nadležni odbor u Federaciji BiH jednostavno želi da sva pitanja evropskih integracija odrađuje ovaj državni nivo, a ne nivo Federacije. E tu se nalazi mali problem. Znači, nema neke koordinacije između određenih faktora za evropske integracije između Federacije, RS i državnog nivoa. Jednostavno, nekako neće da se shvati, recimo, na nivou Federacije, naravno sad pod ..., je li, da se ti procesi moraju koordinisati. Bez koordinacije tih procesa zaista ne možemo više kao papagaji pričati, bez koordinacije procesa nema stvarnih evropskih integracija. Ne možemo zaboraviti, znači ni lokalne zajednice, znači ni kantone u Federaciji, ni RS-a, ni Federaciju, niti može se Federacija ponašati na taj način da sve to prebacuje na nivo države. To ne dolazi u obzir, jednostavno ne dolazi u obzir, jer RS zaista više puta se izjašnjavala o tom pitanju i rekla da je zaista ona za evropske integracije svim svojim srcem. Mi imamo tamo odlično ministarstvo koje radi, odlične odbore i ja ne vidim razloga da se baš na taj način proziva.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović.
Nije problem deklarativnog izjašnjavanja, problem je činjenja i postupanja po činjenicama, dakle i poštovanje onog što je napisano, naravno uz uvažavanje koordinacije, niko nije sporio koordinaciju, ali svi će se složiti da se koordinacija između 17 timova koji broje i po 20 ljudi ... i koji imaju jedini argument – to nije u skladu sa Ustavom, nije ono što mi možemo u projektima ... i ponuditi, u projektnim zadacima ponuditi EU. To više nema nikakve veze s tim, to ima veze sa konkretnim činjenjem, konkretnim činjenicama za konkretne stvari za koje apliciramo. Jer to, i tu je problem, taj problem svi hoće da prevedu na političku ravan. I ne mora šest lidera uvijek učestvovati praveći i projekat, IPA projekat treba konačno da se usaglasi, da se donesu odluke koje će se poštovati da bi se ovaj proces završio. Jer očigledno, svi su ovdje gubitnici na kraju.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, replika.
Opet moram da repliciram. Zaista, mora da se shvati da ima i političkog problema, naravno da ga ima. Ali on se odnosi na to, recimo, da se iz Federacije, to da kažem naglas, sviđalo se to nekome ili ne sviđalo, znači pod plaštom evropskih integracija želi se unitarizacija države. Ne može ni tako, mi moramo da shvatimo da se zaista moraju svi nivoi vlasti usaglasiti ako želimo evropski put prema EU. I to se mora i politički i stvarno i realno usaglasiti kako bi sav taj put išao normalnim svojim tokom. Jer ne može niko biti toliko lud u ovoj zemlji, ni toliko politički neodgovoran, da neće ono što nudi EU, sve te privilegije koje EU nudi, odnosno taj put ka evropskim integracijama.
Zahvaljujem. 85 Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dakle, juče smo imali raspravu na Zajedničkoj komisiji, htio bih reći da su postignuti značajni rezultati rada, dakle Direkcije za evropske integracije i nadležnih ministarstava iz Vlade RS-a, Federacije BiH i Brčko Distrikta. Treba napomenuti to da se radi o značajnim sredstvima pretpristupnih fondova za 2012., 2013. godinu, dakle 211.540.000 evra. Ostala su još četiri projektna prijedloga koji nisu usaglašeni i to dokazuje ... stvarnost u BiH da imamo značajnu opomenu iz prošle godine kada smo kasnili sa upućivanjem, dakle aplikacijom za projektne prijedloge iz IPA projekata za prethodnu godinu, da je neophodno imati bolju koordinaciju i saradnju svih nivoa vlasti u BiH, jer bez toga je nemoguće usaglasiti određene projektne prijedloge. Sada imamo krajnji rok 13. juli ove godine, dakle upućivanje zahtjeva za sve ove projekte. Od ovih 19 projektnih prijedloga ostale su neusaglašene oblasti podrške konkurentnosti malih i srednjih preduzeća, oblast zdravlja i bezbjednosti, sigurnosti na radu, podrška u oblasti energetike, kao i oblast bezbjednosti hrane. Ovi projekti, dakle ova četiri projekta su neusaglašeni. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, baš mi je drago da je u međuvremenu usaglašen, znači ostalo je svega tri, ali to je oko 30 miliona evra i treba Predstavnički dom Parlamentarne skupštine, dakle, jedinstveno da podrži ovaj prijedlog da očekuje od Direkcije za evropske integracije da, u saradnji sa Vladom RS-a, Vladom Federacije i Brčko Distriktom, usaglasi ova preostala tri, tako da ćemo u toj situaciji biti da sa svim projektima na vrijeme apliciramo i dobijemo ova sredstva koja su izuzetno značajna za sve u BiH. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća je za raspravu uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja sam pažljivo slušala dosadašnju diskusiju i čini mi se da je ostalo, barem za one koji ne dišu ovom problematikom, puno nejasnoća. Pa evo, dozvolite da vas malo podsjetim. Prvo, BiH je potpisala u julu 2008. godine, pardon, u februaru 2008. godine sporazum, Okvirni sporazum između BiH i Komisije evropskih zajednica o pravilima saradnje koja se odnose na finansijsku pomoć Evropske zajednice, odnosno država u okviru implementacije pomoći putem IPA instrumenta, odnosno Instrumenta pretpristupne pomoći. Podsjećam, Sporazum je ratifikovan Odlukom Predsjedništva iz jula iste godine, dakle 2008., i time se BiH obavezala da uspostavi propisane strukture i funkcije neophodne za uspostavu i funkcionisanje decentralizovanog sistema pomoći, upravljanja pomoći kroz Instrument IPA. I da pomenem da je i u ovom sporazumu za svaku od pet komponenti opisana i operativna struktura za decentralizovani sistem, s tim da su kod svake od tih 86 operativnih struktura prisutne i horizontalne funkcije kao što su recimo NIPAK – državni koordinator za IPA-u, koji osigurava usku vezu između procesa pristupanja i procesa implementacije EU fondova ... Zatim, državni službenik za ovjeravanje, koji je istovremeno i rukovodilac državnog fonda i snosi ukupnu odgovornost za finansijsko upravljanje fondovima. Za svaku od pet komponenti, a posebno podsjećam da BiH ima pravo korištenja sredstava samo za prve dvije komponente IPA-e, uspostavljena je, odnosno predviđena operativna struktura, npr. za Komponentu I. Između ostalog, u okviru ove komponente su sporni projekti, odnosno nezavršena pitanja o kojima je već ranije bilo riječi. Npr. NIPAK, ured koji rukovodi procesom programiranja i obavlja aktivnosti monitoringa, zatim Centralna jedinica za finansiranje i ugovaranje na čelu sa službenikom za odobravanje programa koji sklapa ove operativne sporazume sa voditeljima projekata. Zatim, voditelji projekata, detaljno opisano, njegove obaveze i jedinica za unutrašnju rezervu. Da budemo jasni, problemi kad je u pitanju Komponenta I. jesu opstrukcije od strane RS-a koje su uglavnom u smislu protivljenja uspostavljanju ovakve operativne strukture, s obzirom da smatraju da centralne jedinice za finansiranje i ugovaranje trebaju biti uspostavljene na entitetskom nivou. Podsjećam, ovo se direktno kosi sa Sporazumom koji je država BiH potpisala u februaru 2008. godine i Predsjedništvo ratifikovalo isti sporazum u julu 2008. godine. Za Komponentu II. također problemi vezani za eksternu reviziju, također je predviđena struktura. I u čemu je problem? Praktično, imamo unutrašnji problem opstrukcije implementacije ovog sporazuma koji je BiH potpisala sa EZ. Zbog toga i niz problema, i niz pitanja, prolongiranja rokova, čekanja, insistiranja da se uspostavi ta struktura i u tom smislu imamo stanje kako je već ranije nagoviješteno. Ja hoću da predložim i dva zaključka povodom ovoga. Prvi zaključak: 'Obavezuje se Vijeće ministara da obezbijedi uspostavu propisane strukture i funkcije neophodne za uspostavu i funkcionisanje decentralizovanog sistema upravljanja, a u skladu sa Okvirnim sporazumom između BiH i Komisije evropskih zajednica o pravilima saradnje koja se odnose na finansijsku pomoć EZ u okviru implementacije pomoći putem IPA.' Podsjećam, BiH je potpisala ovaj sporazum 20. februara 2008. godine, a Predsjedništvo ga je ratifikovalo u julu 2008. I drugi zaključak: 'Vijeće ministara će obavijestiti Parlamentarnu skupštinu BiH o eventualnim razlozima i institucijama koje opstruiraju implementaciju navedenog Okvirnog sporazuma.' Ja hoću da pomenem da sve dok ne dobijemo neko drugačije stanje, odnosno adrese, eventualno, opstrukcije implementacije obaveza koje je BiH preuzela, mi ne možemo ići u pravcu ni implementacije takvih obaveza ili eventualno razgovarati o modalitetima u pravcu nekih drugih rješenja u duhu u kojem je već danas ovdje bilo riječi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. 87 Nema više prijavljenih za raspravu po ovoj točki dnevnog reda, pa zaključujem raspravu. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda: Ad. 13. Informacija o stanju i problemima u funkcioniranju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, sa prijedlozima za poboljšanje stanja u ovoj oblasti Povodom realizacije inicijative zastupnika Nermina Purića, usvojene na 24. sjednici Doma, Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je 19. 4. 2012. godine dostavila Informaciju. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 8. 5. 2012. godine. Na 27. sjednici, održanoj 10. 5. 2012. godine, na prijedlog zastupnika Nermina Purića odgođena je rasprava o Informaciji do ove sjednice. Također smo dobili od Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije prijedlog da se na dnevni red uvrsti Izvještaj o radu Agencije za 2011. godinu. S obzirom da Agencija ima zakonsku obvezu izvješće dostaviti Komisiji, a ne Domu, mi ga nismo uvrštavali kao posebnu točku dnevnog reda. Kolegij Doma je odlučio da u okviru ove točke raspravljamo o Izvještaju Komisije o Izvještaju o radu Agencije za 2011. godinu. Otvaram raspravu o Informaciji o Izvještaju Komisije. Za raspravu se prva javila uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, molim vas da na početku vidimo da li smo napravili grešku u stvari. Dobili smo dva materijala. Jedan materijal je Informacija o stanju i problemima funkcionisanja Agencije na osnovu inicijative poslanika Nermina Purića. I to je dopis Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije od 18. 4. 2012. godine koga prati Mišljenje Ustavnopravne komisije. To je jedan dokument. Drugi dokument koji smo dobili je Izvještaj o radu Agencije za borbu protiv korupcije. To je materijal od 5. 3. 2012. godine. I to je materijal koji prati Mišljenje Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Ja vas molim da se u okviru tačke 12. tako i postavi, s obzirom da će Izvještaj o radu Agencije, koga prati Izvještaj Komisije za izbor i praćenje rada Agencije, morati ići i prema Domu naroda i isti biti tamo usvojen. To je zasebna tačka oko koje se i Parlament treba izjašnjavati. A ova druga tačka, koja se odnosi na inicijativu poslanika Nermina Purića, ona će dobiti svoj epilog i završetak na današnjoj sjednici Predstavničkog doma. Dakle, imamo tačku 12.1. koja se zove Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i tačku 12.2. koja je ova o kojoj sam govorila o inicijativi gospodina Purića. 88 Ako tako postavimo stvari, onda bi mogli, htjela bih da kažem nekoliko riječi o Izvještaju i radu Agencije za prevenciju korupcije s obzirom da sam ja predsjedavajuća te komisije i da se osvrnem na Izvještaj koji je Komisija dostavila Predstavničkom domu, odnosno, ... iako je direktor Agencije ... prisutan i koji ... nadam se da će reći par riječi na tu temu, da će se iz samog Izvještaja već vidjeti svi oni odgovori koji su interesovali poslanika Nermina Purića. Činjenica je da je krajem 2009. godine usvojen Zakon o Agenciji, zvaću je Agencija jer je kompleksno to ime pa da ne ponavljam njeno cijelo ime. BiH je formirala Agenciju za prevenciju korupcije, znamo da je bio to ključni razlog liberalizacije viznog režima i da smo dugo vremena na čelu te Agencije imali vršioca dužnosti. Savjet ministara je u septembru 2009. godine usvojio Strategiju za borbu protiv korupcije, i to za period 2009.-2014., i ujedno Akcioni plan za provođenje Strategije, i to u vrijeme kad još uvijek nismo imali na čelu imenovano rukovodstvo. Dalje, Strategija predviđa da se u periodu od 2009. do 2014. godine Agencija razvije, pune kapacitete, da bude ključni faktor u BiH za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. A gdje smo danas? To je pitanje koje nam s pravom mnogi postavljaju. Agencija je uspostavljena, imenovani su direktor i dva zamjenika, imaćemo priliku da čujemo od direktora, gospodina Seada Liska. Druga je stvar da je mandat izabranim licima počeo teći od 16. 8. 2011. godine. Da je Agencija osnovana, znači bez budžeta finansirana je na bazi privremenog finansiranja jer je tek krajem 2011. godine osnovana. Nije uspjela realizovati plan zapošljavanja jer Savjet ministara nije usvojio 'Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji'. Dakle, zaista taj pravilnik jeste problematičan jer već dugo vremena, ja mislim od 12. mjeseca prošle godine, Agencija ne može da dođe do ovog pravilnika za koji jeste i činjenica je da je predvidio veliki broj ljudi, 57 ljudi. Naknadno je došlo do smanjivanja za jedan broj ljudi, ali i sad očito da je to sporno. I drugo, Agencija je privremeno smještena, znači nema prostor, nije pod zakup nego je dobila da koristi dio prostora koji se nalazi u Agenciji SIPA. U međuvremenu, to što nije dobro, istekla je većina rokova koji su definisani Akcionim planom i Strategijom. Znači, ona ne može da radi sa direktorom i dva zamjenika. To nije minimum osoblja s kojima ona može da napravi puni zamah. I na kraju, Komisija za izbor i praćenje rada Agencije, u koju ulaze i tri člana Predstavničkog doma, tri člana Doma naroda i dva člana akademske zajednice i jedan nevladinog sektora, tek su nedavno konstituisani u cijelosti onako kako to zakon propisuje. Komisija je održala sjednicu, razmatrala Izvještaj, usvojila određene zaključke i počela da radi, ali još uvijek ne možemo očekivati da Agencija postigne bilo kakav uspjeh bez ta dva ključna faktora. Znači, ona mora donijeti, što prije Savjet ministara mora donijeti dokument na osnovu koga će se usvojiti sistematizacija, budžet na osnovu koga će se moći izvršiti opremanje Agencije koja će moći početi da radi i etički kodeks koji će pomoći da Agencija bude u punom kapacitetu i početi da radi. Dakle, tu je nekoliko otvorenih pitanja. Imali ste priliku sigurno da vidite i materijal koji je direktor Agencije napisao vezano za inicijativu gospodina Purića, ali takođe Izvještaj koji je Komisija dostavila. Tako da mislim da treba razmatrati istovremeno obje tačke, ali da se vode kao tačka 12.1. i 12.2. i zbog toga što će Dom naroda gledati kad smo mi to usvojili i u okviru koje tačke, a nemaju inicijativu gospodina Purića. Hvala lijepo. 89
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Dušanki Majkić, koja je ovdje diskutirala i kao zastupnica ali, pretpostavljam, i kao izvjestiteljica Komisija za praćenje rada Agencije. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Ovo je poslovnička intervencija, predsjedavajući, da raščistimo jednu stvar. Dakle, mi smo danas dobili inoviran dnevni red i pod tačkom 13. piše Informacija o stanju i problemima u funkcioniranju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, s prijedlozima za poboljšanje stanja u ovoj oblasti, materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije od 19. 4. 2012. godine povodom inicijative poslanika Nermina Purića, usvojene na 24. sjednici itd. I to je jedina tačka dnevnog reda na ovu temu, koliko sam ja mogao da vidim iz ovog inoviranog dnevnog reda koji je došao nama ovdje na sto. I u pogledu ovog materijala postoji izjašnjenje nadležne parlamentarne komisije koju je zadužio Kolegij Predstavničkog doma, kako to Poslovnik inače predviđa, a to je Ustavnopravna komisija, i postoji njeno Mišljenje, i to je ono što je danas tačka dnevnog reda. I to je napisano i ja to tako razumijevam. Istina jučer, odnosno danas, mi smo dobili i jedan materijal od ove komisije, ... Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, u skladu sa članom 58. stav (2) Poslovnika, a tiče se Izvještaja o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije od 5. marta 2012. godine. Tog materijala nema u dnevnom redu. I ono zbog čega sam ja ustao da govorim je zapravo intervencija na Poslovnik, jer Komisija koja je osnovana po ovom posebnom zakonu, a zove se Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije nije stalno tijelo Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i ona nema ingerencije davanja onih obavezujućih mišljenja prema Domu. To može raditi nadležna komisija ovog doma. Njene ingerencije su smještene unutar same Agencije. Ona ima pravo da radi ovaj posao unutar Agencije i jasan joj je naziv i ingerencije u zakonu. Dakle, to je Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije. Uz ovaj materijal koji se zove Izvještaj od 5. 3. 2012. godine nema mišljenja nadležne komisije Parlamenta, pa pretpostavljam da bi to trebala biti opet Ustavnopravna ili neka za koju vi odredite da jeste, meni je svejedno šta ćete vi odrediti, ali to sigurno nije ova komisija. Dakle nema mišljenja nadležne komisije, ali ima Izvještaj Komisije koja zapravo jeste jedna sui generis komisija, posebna komisija koja je zadužena samo za ovu Agenciju, ali ovo nije stalno parlamentarno radno tijelo i nema ingerencije kakve imaju stalna parlamentarna radna tijela, tako da ja nemam ništa protiv da mi sve ovo spojimo, ali ovaj drugi materijal nije spreman za raspravu jer nema očitovanja nadležne komisije, tako da nam ostaje da raspravimo Informaciju povodom zahtjeva gospodina Purića, oko čega postoji Mišljenje nadležne komisije. Toliko, hvala vam. Molio bih odgovor Kolegija na ovo pitanje koje sam ja pokrenuo, da znamo o čemu govorimo. Toliko, hvala. 90
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Šefiku Džaferoviću. Ja mogu samo reći da je Kolegij jučer na svojoj sjednici odlučio da se ova dva materijala spoje u jedan i da se danas raspravlja o jednom i drugom, odnosno Izvješću Komisije čiji je izvjestitelj bila Dušanka Majkić, koja se prijavila i za repliku. Izvolite.
Ja molim kolege da imaju razumijevanja da je Komisija počela da radi na bazi zakona koji je bio veoma problematičan. Mi smo juče pokušali da doradimo i da popravimo taj zakon, ali nismo imali, ... pošto nije bilo direktora, gospodin Tihić je tražio da se ta tačka razmatra na narednoj sjednici. Ovo je Komisija kojoj Agencija podnosi Izvještaj. To je znači nezavisna komisija, kao što smo imali maloprije nezavisnu komisiju koja posjećuje zatvore, tako je i ovo nezavisna komisija kojoj Agencija podnosi izvještaje. Činjenica je da u zakonu ne piše da ta komisija, koja ima četverogodišnji mandat, koji se poklapa otprilike sa mandatom saziva Parlamenta, da ne piše da ta komisija šalje izvještaj Parlamentu. Ali to je stvar koja je u postupku i koju moramo promijeniti, jer ne piše Agencija izvještaj da bi ga poslala komisiji, nego Domu koji je osnivač ovakve komisije. Možemo mi i ne usvojiti ovakav Izvještaj, ali mislim da ne bi bilo uredu, jer Agencija je napravila Izvještaj. Komisija ga je analizirala, usvojila određene zaključke. Ja mislim da bi bilo loše ... i kakva bi to poruka bila da raspravljamo o ovome, jer na kraju možemo li omogućiti ... i poslaće one zaključke koji će omogućiti da ova Agencija konačno profunkcioniše.
Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Nermin Purić, na osnovu čije inicijative je ...
Replika.
Oprostite, nisam vidio repliku, pa možda je kasno pritisnuta. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Nije mi namjera da cjepidlačim. Nemam ja ništa protiv toga da mi raspravimo i jedan i drugi materijal. Ja samo govorim o procedurama koje su prisutne ovdje u Parlamentu i koje se moraju poštovati. Agencija za prevenciju podnosi izvještaj ovoj Komisiji za imenovanje i praćenje rada. Ali i ta Komisija i Agencija podnose izvještaj Parlamentu i onda to ide u nadležno radno tijelo Parlamenta. To je ono što ja hoću da kažem. Dakle, ova Komisija za imenovanje i praćenje rada ne može uzeti ingerencije stalnog parlamentarnog tijela i da se to zna. 91 A što se tiče današnjeg materijala, meni uopće ne smeta. Isti su zaključci i problemi, treba riješiti probleme. Ja to prihvatam, nikakav problem nije. Ja ću o tome govoriti kada dođem na red ovamo gdje mi je diskusija, ja sam sada ovamo na ovoj replici. Ko me je stavio gore u diskusiju? U stvari isključi se a kad se uključi ova replika isključi se diskusija. Prijavit ću se ponovo za diskusiju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
... Ja nemam ništa protiv da gospodin Džaferović o ovoj komisiji i njezinoj ulozi misli kako misli, ali to je njegovo mišljenje. Dakle, Kolegij, ako smo pažljivo slušali, je saopštio na koji način, možda je greška što je nije formulirao a) i b), podtačke itd., ali mislim da nije viška imati ovaj izvještaj. Ako ovaj Predstavnički dom nije zainteresiran za te izvještaje, odlično, mi ćemo to završavati sami i obavljati svoj posao u skladu sa zakonom. Nikakav nije problem. A nama nikakve nadležne komisije, gospodine Džaferoviću, ne trebaju. Ovo je Komisija koja je upravo formirana kao nezavisna komisija, a Vi možete misliti što hoćete, dakle, a mi mislimo da nismo dužni.
Evo najzad i predlagatelj ove tačke da dobije riječ. Uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Nadam se da smo sad načisto s tim šta ćemo raditi. Osobno nemam uopće problema da raspravljamo i o Izvještaju i o Informaciji. Oba ova dokumenta se u dobroj mjeri podudaraju, jer i ne može drukčije. Ja sam očekivao, i ne znam zašto nam to nije inače praksa, da onaj ko podnosi informacije i izvještaje itd. da najprije on dobije riječ za uvodno izlaganje, a da onda krenu komisije i diskusije. Mislim da bi to bio doprinos racionalizaciji rasprave, jer ćemo mi iznova konstatirati jednu te istu stvar, a to je, dakle da predmetna Agencija, dakle Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije ne funkcioniše, da je ista formirana kao rezultat naše obaveze, kada je u pitanju bezvizni režim. I nije to ni prva a, čini se, ni posljednja agencija, odnosno institucija koja će biti formirana pro forme, bez stvarne namjere da joj se daju svi oni resursi koji joj trebaju da bi mogla normalno funkcionirati. To kratkoročno jeste rješenje, ali dugoročno nas dovodi u probleme isto kao i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama i sve ono drugo što nam se već sada polako počinje obijati o glavu. Dakle, mi smo imali situaciju da je najprije napravljena Strategija za borbu protiv korupcije i Akcioni plan za njenu provedbu i da su isti doneseni prije formiranja Agencije, dakle i imenovanja rukovodstva. I to nije prvi put da mi pripremimo ražanj i sve ostalo a onda idemo loviti zeca. Situacija sa Agencijom je sljedeća. Dakle, Agencija nema osnovne kadrovske, ni materijalne pretpostavke da radi. Pred nju se postavlja, pred nju je zakonom postavljen izuzetno velik i odgovoran posao. I ja tretman prema Agenciji ne mogu razumjeti drugačije nego kao odgađanje onoga što nam neminovno predstoji, a to je znači otvorena i sveobuhvatna borba protiv korupcije 92 koja cvjeta u ovom našem društvu i sa kojom ćemo se mi, htjeli to ili ne, morati čim prije uhvatiti ukoštac, posebno ako želimo napraviti bilo kakav iskorak naprijed u pogledu evropskih integracija naše zemlje. Da li tom zadatku može odgovoriti Agencija koja toliko vremena čeka na osnovne dokumente koji su pretpostavka za njen rad? Da li tom izazovu može odgovoriti Agencija koja ima praktično direktora i njegove zamjenike toliko vremena i koja zavisi, odnosno, čija sudbina zavisi od volje Vijeća ministara koje uporno odbija usvojiti taj pravilnik, od nas koji izbjegavamo usvojiti ovaj budžet BiH za 2012. godinu, najprije za 2011. godinu itd.? Mislim da ne treba upirati prstom uopće u ljude koji vode Agenciju, nego da prst najprije treba uprijeti u Vijeće ministara BiH i u Parlamentarnu skupštinu BiH, kao najodgovornije institucije za uspostavu osnovnih mehanizama da bi Agencija mogla funkcionirati. Budući da smo dosta vremena potrošili na ranije rasprave itd., ja ne bih nešto posebno ulazio u raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Ukoliko se snađem u ovim svojim papirima, pročitat ću i tri zaključka koja sam još ranije dostavio za prošlu sjednicu. Dakle, zaključak prvi, ako se složimo da je suvišan, meni se čini možda sad iz ove perspektive i da jeste, ali, dakle: '1. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvata Informaciju o stanju i problemima u funkcioniranju Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. 2. Zadužuju se Vijeće ministara BiH i Agencija da poduzmu sve neophodne aktivnosti kako bi se Agencija stavila u punu funkciju i kako bi se ispunili ciljevi postavljeni u Strategiji za borbu protiv korupcije i proveo pripadajući Akcioni plan. 3. Zadužuje se Komisija za izbor i praćenje rada Agencije da svakih šest mjeseci, a po potrebi i u kraćem roku, izvještava Zastupnički dom o napretku u radu Agencije.' Dakle, Agencija ovoj komisiji u ovom roku, koliko sam ja razumio, i dostavlja ovaj izvještaj. Znači taj izvještaj bi se trebao redovno naći i na Parlamentu. I mislim da bi usvajanjem ovih zaključaka, ili eventualno i u kombinaciji sa zaključcima koje je Komisija dostavila, mislim da bismo postigli ono što u ovom momentu najviše možemo postići, a to je da ustrojimo rad ove Agencije i da joj kroz Budžet institucija BiH za 2012. godinu damo novac da može raditi. I mislim da svaka rasprava i sve što bi bilo izvan toga da je u ovom momentu nerealno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo ja ću vrlo kratko, jer sam do sad već potrošio vrijeme kroz ove replike i tako. Dakle, mi danas imamo dva materijala koja su praktično vrlo srodna i o istoj stvari govorimo. Dakle, ovaj dokumenat koji se zove Izvještaj o radu je više jedna inventura problema zbog kojih Agencija ne 93 može da prodiše i da proradi punim kapacitetom, nego što je to Izvještaj o radu. Ljudi su radili ono što su mogli, edukaciju, komunikaciju, odnose s javnošću itd., ali suštinski onaj dio uspostave kadrovske strukture sposobne da radi na poslovima, zbog kojih je Agencija osnovana, nažalost, nismo, tako da ova dva materijala apsolutno ne isključuju jedan drugi. Dakle, ja sam, kad smo govorili ovo o Nezavisnoj komisiji za nadzor uslova u zatvorima itd., rekao da je to opšteprisutan problem uspostave novih institucija. Donesemo zakon, odluka, i završena stvar. ... Zaboravimo, mislimo da ti ljudi mogu sami to riješiti. Dakle, nema saradnje, nema koordinacije, nema razumijevanja za početke tih institucija. I onda nakon godinu, dvije dana, koje vrlo brzo prođu, pitamo šta će ta agencija, što će nam, šta ona radi itd. Dakle, i do nas je, itekako je i do nas. Što se tiče rada Komisije, gospođa Majkić je rekla da je ona maltene tek počela raditi. Ne, mi, gospođo Majkić, radili smo u punom kapacitetu, nismo imali tog čovjeka, ako se sjećate da smo mi ovdje predložili i neke rang-liste itd. o kojim je rečeno što je rečeno, i izbor izvršen kako je izvršen, nije sada to više bitno, to je iza nas. Bitno je, i po meni je bilo jako važno da Parlament ima ova dva dokumenta, osim ovog Nerminovog i po zahtjevu Nermina, da ima Izvještaj, on nije viška i on govori o tome gdje smo. Što se tiče zaključaka, ja ništa novo ne mogu niti ću predlagati, s tim što želim reći da smo mi podržali na Komisiji, gospođo Majkić, sve ove zaključke na neki način, s tim što je ovaj treći zaključak, koji je predložen u Izvještaju, ostao prilično nejasan, nedefinisan, taj DOP, tzv. DOP. Ja sam razgovarao, evo, i jučer i danas s pomoćnikom ministra, raščišćavao i do ovog trenutka još uvijek nije jasno kakav je tretman Agencije, tog dokumenta okvirnog u budžetu itd. Ja se nadam da će se to konačno razriješiti. I mi smo zbog toga postavili poslaničko pitanje danas da nam Vijeće ministara kaže zašto se ne daje saglasnost godinu dana na Pravilnik Agencije. Nije gotova stvar ako Agencija napiše da je neki optimalni broj njezina struktura 30, 35, 40, nije bitno. Zapošljava se onoliko koliko se može i zapošljava se ono što ima finansijska sredstva. Dakle, to je dugoročno planiranje, to je vizija rukovodstva Agencije da Agencija ima puni kapacitet kada bude imala jedan, dva, tri sektora, kada bude imala takvu strukturu zaposlenih, i to je neka vizija. A ona se realizira godinama. Dakle, nema ni jedne institucije, ja vjerujem u BiH, na nivou BiH koja ima punu popunjenost sistematizacije, jer su to bili razlozi zbog kojih Ministarstvo finansija nije davalo neko pozitivno mišljenje itd., dakle radi se o saglasnosti. I stvarno molim, evo tu je i ministar finansija, molim stvarno Vijeće ministara da ovu stvar završimo i da ovi ljudi dobiju šansu da rade i da onda možemo njih prozivati i govoriti im da su dužni da rade posao. Što se mene tiče, ja ću prihvatiti i podržati i ove zaključke, ali je važno da Parlament da podršku ovom procesu uspostave ove Agencije za prevenciju. Hvala.
Replika, uvaženi kolega Darko Babalj. Izvolite.
Ma mislim što se tiče Agencije da i ptice na grani znaju više šta se dešava. I mislim da se bespotrebno iscrpljujemo i vrtimo se ukrug, uvažene kolege, a mi smo najodgovorniji zašto se Agencija nalazi u ovakvom stanju u kome se danas nalazi. Koliko smo se mi sekirali i koliko nam je 94 bilo do korupcije i borbe protiv korupcije, vidio sam sve nas, jer niko nije uložio amandman na budžet koji je osnovni dokument kako bi ta Agencija mogla profunkcionisati da joj se odobre neka sredstva.
Planirana.
Planirana sredstva, jeste. Gospodin Sead, ja mislim da je zadovoljan sa budžetom za 2012. godinu. I ako večeras usvojimo ovaj budžet, mislimo da će Agencija i profunkcionisati. Ovo što smo mi čuli dosad, i vjerovatno što ćemo čuti od ovih pet, šest mojih dragih kolega, mislim da je suvišno trošenje vremena, jer o ovome sve znaju i ptice na grani šta se dešava. Hvala.
Svaka tačka dnevnog reda je otvorena. Svaki poslanik ima pravo da se prijavi i da kaže šta misli o tome. Uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, imamo pozitivan dan za ovo, nadam se da će ovi koji su i predlagači i oni koji se punih usta zalažu za borbu protiv korupcije i prevenciju korupcije u BiH, koja nažalost drži neslavno prvo mjesto u Evropi i čak na Zapadnom Balkanu, a i u svijetu, ima vrlo zabrinjavajuću poziciju, da će od danas glasanjem za budžet stvoriti pretpostavke za provođenje, dakle u skladu sa zakonom, rada ove Agencije i Akcionog plana i Strategije borbe protiv korupcije u BiH. Mislim da je neophodno, nakon usvajanja ovog budžeta, realno sagledavati ovu situaciju. Ne vjerujem da je samo razlog neusvajanje ove sistematizacije. To što nije bio usvojen budžet mislim da je objektivno da predlagači su imali preambiciozne zahtjeve u smislu sistematizacije broja zaposlenih i sad to treba objektivizirati u skladu sa budžetskim sredstvima. U Bosni i Hercegovini je potrebno poslati značajnu poruku. Dakle, juče smo čuli da Crna Gora otpočinje sa pregovorima za članstvo u EU, dakle postigli su kredibilan napredak u tom smislu. Potrebno je učiniti sve, na svim nivoima vlasti, dakle da sve institucije smanje i procesuiraju sve slučajeve korupcije, od nivoa BiH do najnižih, dakle lokalnih zajednica. Korupcija je zabrinjavajuće stanje i gubitak vjere građana BiH, korupcija je ogromno trošenje budžetskih sredstava, javnih sredstava, koja nas uvodi u sve dublje siromaštvo i smanjuje bilo kakav interes stranih investitora. Potrebno je učiniti sve da se smanji korupcija u javnim nabavkama, u javnim institucijama, u obrazovanju, u zdravstvu i na svim nivoima gdje je ona prisutna. Da bi to bilo moguće neophodno je u punom smislu funkcionisanje svih institucija, prije svega i ove Agencije u skladu sa zakonom, i svih institucija istražnih na svim nivoima vlasti. Možemo poslati poruku kada oni koji su upleteni u bilo koje vidove korupcije budu u skladu sa zakonom odgovarali. Hvala vam lijepo. 95
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Pa evo, ja neću dužiti, što je rekao moj kolega Darko Babalj, već svi znamo kako je korupcija uzela maha u BiH. Mi svi znamo da su svi relevantni međunarodni faktori označili BiH kao jednu zemlju u tranziciji sa jako izraženim stepenom korupcije. To je jedan jako dobar razlog da se svi ovdje u ovom parlamentu zapitamo dokle smo došli. Vidimo da smo došli, da je pomak vrlo mali. Ljudi iz Agencije su tek osnovani. Oni praktično nemaju ni uslova da rade. Ja želim ovom prilikom samo da kažem, evo šta je iniciralo, Evropska komisija je inicirala za naš bezvizni režim da se ovo potakne pitanje dovođenje takoreći u red ovog vrlo značajnog pitanja korupcije. Mi treba kao parlamentarci, evo rekao i moj kolega i Lazar i Darko Babalj i svi su rekli, reći ću i ja, da ponovimo, da mi jednostavno moramo osnažiti Agenciju za borbu protiv korupcije i Parlament i svi relevantni faktori u državi, jer bez toga nam zaista nema nikud naprijed. Niko iz EU neće ozbiljno ulagati u ovu zemlju koja je praktično vodeća u korupciji. To je mislim besmisleno. Naravno, korupcija je jedno pravo društveno zlo. Mi svi znamo da je ono rašireno u svim segmentima društva, i u zdravstvu, i u školstvu, nedavno smo imali afere, je li, na univerzitetima. Naravno, treba uzeti u obzir sve te faktore i zaista pomoći ovoj agenciji da se osnaži na najbolji mogući način. To je jedan mali moj lični apel, kako bih rekla, da jednostavno ljudima pomognemo da profunkcionišu.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i novac, to je svrha i to je smisao zaključaka i iz Informacije i iz Izvještaja. Ustavnopravna komisija je to, ali i iz prijedloga zaključaka Komisije za izbor i praćenje rada. Ustao sam da kažem da je Informaciju po zahtjevu, odnosno po inicijativi gospodina Purića razmatrala Ustavnopravna komisija, da je podržala. Predlažem da to uradi zajedno sa Izvještajem i Predstavnički dom i da se usvoje dakle ovi zaključci koji se odnose i koji se tiču, ima ih više, treba naći ove najsretnije, kolega Purić je predlagao zaključke, ima ih predloženih u izvještajima koji se tiču hitnog davanja saglasnosti na 'Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji' i na osiguranje sredstava. Hvala vam. 96
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, mi smo gotovo svaki put, ne znam kada nismo, povodom neke tačke koja neposredno tangira ovo pitanje, raspravljali o korupciji. Naravno da ovde je osnovno da se konstituiše institucija. Za instituciju su potrebna sredstva, naravno odabrani ljudi, organizaciona struktura i samostalnost te institucije. No, meni se postavlja jedno pitanje da li postoji stvarna politička volja u BiH da se uđe ukoštac u borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala. Neće vrijediti ove institucije koje formiramo, konstituišemo. Konstituisali smo mi niz institucija koje nisu dale rezultate. One su neefikasne jer ne ulaze u ozbiljnu borbu protiv korupcije. Sjetimo se rezultata pravosuđa, sjetimo se rezultata tužilašva, sudova, SIPA-e, pa ako hoćete i policije. Danas u BiH nema prsta gde nema kriminala. Ne možete staviti prst da nema kriminala. Neko je tu spominjao obrazovanje, gospođa Spremo. Pa tu je takav kriminal da je to za čuđenje, da ponekad se ja mislim da li smo mi normalni ljudi. Desetine miliona zarađuju pojedini privatni univerziteti, a sa tim univerzitetima svi znamo javno da su povezane političke ličnosti, ili su privatni fakulteti, drže zetovi velikih političkih ličnosti, ili rođaci, braća itd., itd. Gospodo, sve mi to znamo, ali nema političke volje da se uđe ukoštac s tim. Postoji stotine političkih prijava i u policiji, i u tužilaštvu itd., pa niko ne preduzima ozbiljan nikakav potez. Prema tome, plaši me činjenica da bez obzira, ja sam apsolutno da se formira ova institucija, naravno sa jednim normalnim brojem ljudi koji će tamo raditi i stručnim ljudima, a ne da tamo delegiraju stranke svoje kadrove, ne gledajući onaj aspekt struke i poznavanja problema, ali plaši me činjenica da će i ova institucija pokazati jednu neefikasnost. Razlog za to je i nepostojanje jedne prave legislative. Nemamo zakonodavstvo uređeno, nemamo iskoordinirano. Ja sam danas spominjao zakon o kontroli trošenja budžetskih sredstava. Nemamo taj zakon. Nevladine organizacije su dale svoje izvještaje. Uostalom, i mi smo upoznati sa mnogim segmentima iz te oblasti da Zakon o javnim nabavkama ustvari stvara pogodan osnov za kriminal i korupciju. Dakle, taj zakon ne dobivamo na Parlament da bi raspravljali o njemu, da uključimo stručnjake, ne iz ove skupštine samo, nego stručnjake iz prakse koji poznaju te probleme i da spriječimo takvu mogućnost. Dakle, nema političke volje. I da ne spominjemo niz segmenata u društvu koja obiluju sa korupcijom i organizovanim kriminalom, posebno gde se korupcije pojavljuju. Pojavljuje se tamo gdje je novac. Dakle, carina i kontrolni organi, inspekcijski organi, tamo se pojavljuje korupcija i krađe naravno. Po meni, dakle ova stvar treba biti iskoordinirana između vodećih plitičkih struktura, ... jedan operativni plan, dakle da postoji ozbiljna politička volja, a onda naravno treba voditi računa o institucionalnom okviru koji će to voditi. I svi ovi organi, koje sam spominjao, da prate taj institucionalni okvir, dakle da ozbiljno prate. A čini mi se da do toga neće doći sve dok nam ne narede oni iz EU, kao što su naredili Tadiću, kao što su naredili u Crnoj Gori, tako će narediti i ovde pa ćemo početi ozbiljno razmišljati o ovim stvarima. Čini mi se da mi to nismo u mogućnosti sami da započnemo. Hvala vam. 97
Uvaženi kolega Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Vjerujem da ću uspjeti biti kratak. Želim prvo, mada to nije najvažnije ali je ipak važno, reći da u onoj proceduralnoj raspravi koju je potaknuo kolega Džaferović da je u pravu. I to mislim, ne želim ni ja cjepidlačiti, može to ići i ovako, ali s obzirom da je ona najkraća definicija demokracije znak jednakosti između nje i procedure, dobro se što više držati procedure koja je propisana. Sada da pređem na stvar, dakle kada govorimo o ovom problemu koji se manifestira ovako kako se manifestira u činjenici da nam agencija, koja bi trebala prevenirati i koordinirati borbu protiv korupcije, još je de facto u povojima, mi možemo konstatirati zapravo jednu činjenicu koja je takva, koja nije ni pozitivna ni negativna, nego je takva, a ona glasi da se najjasnije, kada se govori o ovoj problematici, manifestira izrazita razlika između djela i riječi, između verbalnog i onog što se doista čini. Mi smo svi, ne samo mi, naravno, zastupnici u Parlamentarnoj skupštini, nego svi koji javno djeluju na prostoru BiH, verbalno izrazito raspoloženi za borbu protiv korupcije, dajemo punu podršku toj borbi, a prava borba izostaje, usprskos toj sveopćoj verbalnoj podršci toj istoj borbi. Moram ovdje spomenuti, prije možda dvije ili tri godine u Federalnom parlamentu se vodila rasprava o funkcioniranju javnih poduzeća. Po mom mišljenju, javna poduzeća su inače jedan od važnijih izvora korupcije, njihov rad i njihovo poslovanje. Bilo je tamo vrlo konkretnih podataka, pokazatelja o tome da se javni novac vrlo jednostavno i bezbolno, bez ikakvih posljedica, transformira u privatno. Bilo je očiglednih dokaza da se to radi naočigled onih državnih tijela koja bi trebala reagirati, a ne reagiraju. Usprkos tome, evo nakon svih tih podataka, ja sam bio u ime Kluba HDZ-a predložio zaključak da se izvrši kontrola zakonitosti rada svih javnih poduzeća, bez obzira je li neko bliže ovoj stranci a ono drugo onoj drugoj. I naravno, takav zaključak nije prošao. To je jedan od dokaza da postoji izraziti raskorak između verbalnog pristupa borbi protiv korupcije i onoga što se stvarno radi i što se doista čini da nije tako. Da nije tako, ne bismo upravo sada, upravo ovih dana bili svjedoci očiglednog novog transformiranja javnog proračunskog novca u privatni kroz poticaj koji vrlo transparentno, ja bih rekao, daju poljoprivredne poticaje iz federalnog proračuna, pa poticaj bez ikakva problema dobije čovjek koji ima stan od 80 kvadrata, a nema čak ni balkona, nema nikakvog poljoprivrednog zemljišta. Eventualno, može mu jedino pčela proletjeti kroz stan i izletjeti opet. I nitko ništa. Dakle, želim skratiti i reći da bismo trebali ovu verbalnu podršku, koja nikada neće izostati kada se govori o borbi protiv korupcije, pretvoriti u konkretna djela koja će omogućiti da se ta borba doista i dobije. Ma ne da se dobije, da se počne, jer mi nismo ni počeli pravu borbu protiv korupcije. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. 98 S obzirom da se prvi put danas javljam, da vas sve pozdravim. Pa evo, sad slušam gospodina Franjičevića i ne mogu da se ne javim, znači kada daje ocjenu da je korupcija u javnim preduzećima najveća. Mislim da ovdje ne sjedi niko ko nije bio u poziciji da nudi policiji ili da nije čuo da je neko nudio policiji nešto da ga pusti za neku kaznu, za ovo, za ono, to je direktna korupcija. I recimo, uvijek pričamo da su sudovi korumpirani, puni su mediji toga, dalje, evo sami ste spomenuli u opštinama, u lokalnim upravama da postoje isto tako korupcija na ovaj ili na onaj način. Mislim da izdvojiti samo javna preduzeća ili izdvajati bilo koga nije uredu. Zato sam se javio da repliciram. Slažem se, naravno, i u javnim preduzećima, javna preduzeća rade dosta javnih nabavki, rade dosta svega toga i znači tu je prostor taj oko korupcije veoma moguć ali naravno nije to ni blizu. Najveći problem u BiH, mislim da imamo ogroman sistemski problem koji se vuče od svega. Vi morate recimo u većim gradovima da podmitite nekog da vam primi dijete u vrtić. Znači, eto vam tu odmah korupcije, zato što nema mjesta u vrtićima i da bi došli do mjesta dadnete nekom 50 ili 100 maraka ili šta ja znam itd., itd. Znači, od vrtića do suda, da ne kažem do najviših sudskih ustanova u BiH, nema segmenta gdje nema korupcije i nema segmenta gdje je ne bi mogli iskorjenjivati. Javna preduzeća jesu problem, ali mislim ipak da nisu najveći. Znači, našla bi ona mjesta tu negdje, ali ne treba prebacivati lopticu na samo javna preduzeća.
Zahvaljujem. Kolege, trebali bi raspravljati o problemima u Agenciji za prevenciju da bi ona mogla da se bori o ovim probemima o kojima vi govorite. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaženi predstavnici, odnosno predsjedavajući Savjeta ministara i zamjeniče i ostali iz Savjeta ministara koji ste prisutni, Agencija, korupcija, problemi, rješenja ni na vidiku i neće ni biti, a evo zašto. Znate ko ima najbolje rješenje? Ovi što imaju strane natpise u svojim nevladinim organizacijama. Ma džaba mi danas priča da ima, da nema, da ćemo sve učiniti da spriječimo, evo smanjimo, ne možemo spriječiti, smanjimo. Ali kada Transparency kaže da smo mi na 106 mjestu, a to čitaju ti svi strani tamo, koji njih finansiraju, oni će njima povjerovati i nema investitora. E sad sam ja ovdje jedno dvadeset puta postavljao pitanje na koji način oni vrše te analize i dolaze do tog mjesta da smo mi prvi po korupciji u Evropi, prvi u svijetu, prvi van svijeta, prvi na planeti negdje, ne znam ni ja na kojoj. Ali, ako oni kažu da smo 106., to više niko ne može negirati. Oni su rekli i to je tako. A ja pitam i evo tvrdim da smo mi četvrti. Bili smo treći, pa smo malo nazadovali i sad četvrti. Ali niko ne vjeruje što ja kažem da smo četvrti, vjeruje njima, a njima je važno samo, što bi narod rekao, da i ovako bremenitu atmosferu zakuhaju, a nikakvih apsolutno ulaznih podataka nema i adekvatnih istraživanja kako su to oni došli da smo mi 106.? Ali došli su što im je neko naredio, recite da su ovi najgori, pa da tamo ne ulažemo, jer BiH nije, a mi baš dobra zemlja za ulaganje. Bezbroj stvari, Elektroprivreda stoji na raspolaganju, izvolite, dajte pare, i to milijarde i sve ćete imati. Poljoprivreda, uložite, voda, nemojte da mi uvozimo 125 miliona maraka, već da mi izvozimo. Šta god želite ovde možete. Dođite investitori i imate najbolje uslove! Možda najmanji porezi, brzo dobivate dozvole. Ali ponavljam, problem je, kakvu god imamo agenciju, ako Transparency kaže, ne znam možda će večeras poslije moje diskusije reći da smo 142., pa onda sve propade. 99 Tako ću skratiti diskusiju. Da smo ova sva sredstva što je izgubilo tužilaštvo, pa oštetilo budžet BiH, dali Agenciji, pa oni bi imali više para nego Parlamentarna skupština. Jer ovi su tamo čini mi se 6, 8 miliona, 10, možda će izaći, izgubili zato što su ljude nepravedno pritvarali, optuživali i sad svako sudi BiH. Ja postavljam jedno drugo pitanje koje je isto ovo: Ima li iko ko je tužio BiH a da nije dobio spor? Ja mislim da takav nema. Ko god je za šta tužio, on je dobio spor, jer je ova država upravo na bazi ovakvih izvještaja. Izvinite što na vas pokazujem, ne odnosi se na vas, nego tako mašem rukama, da ne bi sutra neko rekao 'što ta agencija izađe sa informacijom', a opet postavljam pitanje: Na bazi kojih činjenica, kojih istraživanja su oni došli do tih podataka ...? Zato agencija, kakva god bude, evo skratiću, ona neće nikada funkcionisati, jer i kada bi rezultati, oni bi sutra imali i materijalna sredstva, ali Transparency odmah kaže 182. BiH, propalo sve, ćao.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, ma, mi po starom običaju, maloprije sam komentirao, nećete mi zamjeriti na mudrom komentaru uvaženog predsjedatelja pa sam rekao nije čovjek džabe predsjedatelj. I evo, ja sam htio da podsjetim upravo da raspravljamo o problemima u Agenciji za prevenciju borbe protiv korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Znači, nije ovo ni FBI, ova Agencija nije ni SIPA, nije ni neki, ne znam ni ja, drugi organ za provedbu zakona. Ovo je Agencija koju smo mi uspostavili zakonom da bi stručno, ekspertno analizirala pojavne oblike korupcije i predlagala nama i svima drugima najefikasnije mjere kako bi se to smanjilo. I oni koji bi to trebali raditi iz ovog, mislim da je kolega Džaferović to dobro sažeo, po meni, ja samo proširujem, imaju tri problema, ključna tri problema. Nemaju 'Pravilnika o unutarnjoj organizaciji', i evo apeliram i ja na Vijeće ministara da što prije daju suglasnost na ovaj pravilnik, kako bi imali ovaj pravilnik. To je stvar koja se može lako riješiti. Nemaju dovojno sredstava za rad. Nadam se da ćemo danas usvojiti ovaj proračun i taj problem smo odmah riješili. I nemaju prostorija za rad. Evo, još jedan apel Vijeću ministara, jer oni to sami ne mogu riješiti, da im se riješe odgovarajuće prostorije da mogu normalno funkconirati, a mi ćemo svako na svoj način, neko deklarativno, neko stvarno, davati podršku radu Agencije. I ja vjerujem da je prva pretpostavka, da bismo sljedeći put mogli ozbiljno razgovarati o izvještaju Agencije, da joj osiguramo minimum uvjeta da može izvršiti svoju funkciju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Jeste li vi htjeli? Jeste. Izvolite. 100
Zahvaljujem. Slušajući sve kolege koji su prethodno iznosili problematiku korupcije i problematike na području BiH, složio bih se sa gospodinom i kolegom Slavkom koji je tako lijepo i poetično iznio, međutim ja zaista smatram da kod nas na području BiH bavimo se zaista tako mizernim, smiješnim stvarima i jednostavnom korupcijom od jedne glavice kupusa, par jaja, da li, ne znam, neka čokolada kod doktora itd. Međutim, ono što smatram, zaista, doktor Kunić je rekao da se zaista sve institucije manje-više mogu svrstati, ali ono što ja smatram, poznavajući situaciju na terenu iz privrede, mislim da je zaista vrlo teško nekoga izdvojiti. Prije svega od institucija kao što su porezne uprave, u pogledu oslobađanja od poreza, tu je korupcija velika. Zatim, obrazovne ustanove. Kada su u pitanju diplome, to je opšta pojava, to više nije slučaj. Kada posmatramo Agenciju za privatizaciju, zar nije korupcija prodati firmu za marku, 6 mraka, 3 marke itd., i nakon pet godina poništiti privatizaciju, reći da takvi kupci nisu ozbiljni, da nisu ispunili svoje, i to je korupcija. Mislim, javni poslovi, veliki radovi, veliki, prije svega, radovi na infrastrukturi, to su opštepoznati, oko takvih stvari se moramo pozabaviti. Zatim, kod javnih nabavki, izbori dobavljača, milionski iznosi su u pitanju, to je korupcija. Zatim, u pogledu zapošljavanja, masovno danas koga god pitate, kaže treba 5 hiljada, treba 10 hiljada, treba15 hiljada, treba 30 hiljada. Ja zaista mislim da takvim stvarima se moramo pozabaviti. I mislim da imamo, u zadnje vrijeme čujemo, doduše imamo priliku, ljudi rade u javnim institucijama gdje su plate, ja mogu reći, neka su i par hiljada maraka, otkud im robni centri a kažu i punac mu pomogao. Imam i ja punca, ali ja radeći na berzi, radeći u privredi, na odgovornim mjestima, definitivno na cente radeći, ja nemam toga. Mislim da u tako velikim firmama, čak šta više, koje zapošljavaju značajniji, da ne kažem, i na stotine radnika, najmanji broj radnika je osiguran, 10-tak, 15 radnika. To su korupcije. Na kraju krajeva, imamo inspekcije koje to prate. Nažalost, inspekcije rada kažu krenite, inspektorima, u 3,00 sata, vidjet ćete kombiji su natrpani svim mogućim rekvizitima, upravo, takvih ljudi. ... Ja bih zaista zamolio da Agenciji pomognemo što je moguće više i finansijski i kadrovski, ali da se krene u ovom pravcu rješavanja i pitanja korupcije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je predsjedavajući Doma, uvaženi zastupnik Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo na kraju, s obzirom da je bilo nekoliko poslanika koji su diskutovali u vezi sa procedurama, sa Poslovnikom i načinom na koji bi trebali da raspravljamo o Informaciji, dozvolite da kažem svoje mišljenje kako bi to trebalo da se uradi. Naime, mi smo ovu tačku dnevnog reda stavili prema inicijativi uvaženog poslanika Nermina Purića. I tačka dnevnog reda upravo tako glasi. Materijal za takvu jednu tačku dnevnog reda smo mogli da dobijemo od Agencije koju je Agencija pripremila, a na osnovu zakona koji je donesen u ovom parlamentu, naša Komisija za izbor i praćenje razmatra izvještaj o radu Agencije. Mi bi trebali da razmatramo, iako u zakonu nije napisano, ali poslovnički mislim da je pravilno: razmatrati izvještaj o radu naše komisije. Komisija u 101 ovome slučaju nije trebala dostavljati Izvještaj o Izvještaju Agencije nego svoje mišljenje o Izvještaju i time bi nama dali ovde još jedan materijal koji bi bio neophodan za ovu tačku dnevnog reda. Tako da kada dolaze, a vjerovatno prema diskusijama poslanika i ostalih da će u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda u vezi sa Agencijom dolaziti na dnevni red razni materijali, naša komisija, koju je formirao ovaj parlament – to nije nezavisna komisija kao što smo prethodno razmatrali u vezi sa praćenjem, uslovima boravka u zavodima, gdje su neki drugi ljudi, gdje su ovi poslanici – trebala bi da da mišljenje o materijalima koji su u vezi sa Agencijom za borbu protiv korupcije, kao što svaki odbor ovde daje izvještaj o svom radu svake godine i ovde mi u Parlamentu usvajamo te izvještaje, trebala bi i ova naša komisija da dostavi svoj izvještaj o radu i time da prevaziđemo ove stvari. Nove su i agencije, nove su stvari, nova je i ova komisija, još uvijek nismo uigrani u svemu tome, ali mislim da je ovo način na koji bi mogli i ove nedoumice koje smo danas imali, da li ćemo glasati o Izvještaju naše Komisije ili ćemo glasati o Izvještaju o radu Agencije – prevazići. Ovaj parlament ne raspravlja o Izvještaju o radu Agencije, jer je to zadatak prema zakonu Komisije Parlamenta. Ovaj parlament bi trebao da raspravlja izvještaj o radu naše komisije. Zahvaljujem. Uvaženi kolga Petar Kunić. Izvolite.
Izvinjavam se, ja mislim ovo je preozbiljna stvar. Dakle, to je temeljno pitanje bitisanja ljudi na ovim prostorima ... korupcija i organizovani kriminal. Da ne čekamo Kacina koji će doći u dogledno vreme, kad uđemo u određenu fazu, i reći molim vas, imate kriminal tu, tu, tu, tu, izvolite to riješiti, pa ćemo razgovarati o evropskim integracijama. Ja mislim da ovo zaslužuje posebnu raspravu ovog parlamenta. Mi smo sada prilično umorni, i to je tačka šest. Ja mislim da ova tačka i neke slične, recimo izvještaj o radu pravosuđa, da bi te tačke trebalo spojiti, povezati i sazvati posebnu sjednicu i raspravljati o njima. Ovde se u raspravama javlja niz ideja koje bi trebalo iskoristiti, dakle artikulisati, formulisati i započeti određene aktivnosti u ovom pravcu. Ovo će ostati, bojim se, samo mrtvo slovo na papiru. Ja znam da je institucija najvažnija, apsolutno, da u ovom trenutku treba prići organizovanju institucije i slažem se da je procedura, gospodin Franjičević je rekao, procedura je veliki prijatelj pravde, a ukleti neprijatelj neistine i nepravde. Prema tome, ona je važna i sasvim sigurno u ovom slučaju ima ovaj materijalni i sadržajni aspekt. Ja mislim da bi tu trebali, ne predlažem, neka Kolegijum razmisli o ovim pitanjima. Hvala.
Ja Vama predlažem da formulišete to što ste rekli u vidu zaključka, koji bi u okviru ove tačke dnevnog reda mogli da glasamo o njemu. S obzirom da nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 14. tačku: 102 ¸ Ad. 14. Analiza sprovođenja Državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina Povodom inicijative poslanice Aleksandre Pandurević, usvojene na 20. sjednici Doma, Tužilaštvo BiH, Visoki sudski i tužilački savjet i Sud BiH su dostavili materijale koji čine Analizu sprovođenja Državne strategije za rad u predmetima ratnih zločina. Nadležna Ustavopravna komisija je dostavila Mišljenje 8. 5. na 27. sjednici, 10.5. Na prijedlog poslanice Aleksandre Pandurević odgođena je rasprava do ove sjednice. Otvaram raspravu. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih u konsultacijama sa kolegama, a i na molbu Tužilaštva zamoljeni smo da ovu tačku, a i s obzirom da je već kasno, a dosta učesnika želi da diskutuje, da je odložimo ponovo za sljedeću sjednicu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje prijedlog uvažene kolegice. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 24, 'protiv' četiri, 'suzdržanih' jedan. Sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatujem da je Parlament odlučio da se odgodi rasprava o ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 15. tačku: Ad. 15. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Senada Šepića sa 25. sednice Predstavničkog doma Poslanik je na 25. sjednici podnio ovu inicijativu. Mišljenje nadležne Zajedničke komisije za evropske integracije ste dobili. Zajednička komisija predlaže Domu da usvoji sljedeći zaključak: - Podržava se inicijativa poslanika Senada Šepića koja glasi: 'Da se u što kraćem roku, najkasnije u junu 2012. godine, pripremi i održi posebna tematska sjednica oba doma Parlamentarne skupštine pod nazivom: Aktuelna pozicija BiH na evropskom putu – ispunjavanje obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ispunjavanje pretpostavki za podnošenje aplikacije za članstvo u EU. 103 Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo.
Pa evo, ja sam samo, stvar je tehničke prirode, kao izvjestilac ispred Komisije za evropske integracije. Mi smo jučer jako podržali našeg kolegu Senada Šepića. Smatram da je ovo jedno jako važno pitanje. Znači, Komisija za evropske integracije smatra takvu jednu tematsku sjednicu vrlo važnom da se održi. I mi smo ovo jednoglasno jučer svi se složili da treba da se održi. I mislila sam da uradimo jednu tehničku ispravku, međutim Vi ste pravilno pročitali ovaj novi ... prijedlog gospodina Šepića, jer je bio drukčije formulisan na prethodnom dnevnom redu, pa sam mislila da to tehnički odradim. Međutim, Vi ste to već uradili. Hvala.
Ja sam mislio da ćete Vi dodati 'u svjetlu neusvajanja budžeta'. Dobro. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. tačku: Ad. 16. Produženje mandata Istražnoj komisiji Predstavničkog doma za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava Istražna komisija je tražila produženje mandata rada. Kolegijum doma je predložio Proširenom kolegijumu, koji je takođe se složio, da produži mandat do 15. 7. 2012. godine, imajući u vidu da nakon toga imamo još jednu sjednicu i onda nastaje godišnji odmor. Otvaram raspravu. Ako nema prijavljenih, Slavko Jovičić, ti si član Komisije, jel'?
Pa nema novinara, ne znam koliko će imati efekta. Želim da podnesem ostavku na rad u ovoj komisiji, jer ovo je više bespredmetno. Pa ću sačekati sljedeću sjednicu, ali da bude na početku da barem neko objavi što sam podnio ostavku.
Dobro. 104 Prelazimo na 17. tačku: Ad. 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o readmisiji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske Mišljenje Komisije za spoljne poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I 18. tačka: Ad. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum od 15. 12. 2011. u vezi sa Sporazumom o zajmu i projektu od 23. 2. 2012. za 71.000.000,00 eura između KfW, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac), i Federacija Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarstvo finansija, i Javnog preduzeća „Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg- Bosna“ d.d. Mostar (EP HZHB) (agencija za izvršenje projekta) – Vjetropark Mesihovina
... Znači, može u paketu, od I. do VII. u rashodovnoj strani može u paketu. VIII. i IX. posebno.
Zahvaljujem. Stavljam prva dva amandmana na glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 10, 'protiv' 27, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da dva amandmana sa prihodovne strane nismo prihvatili. Glasamo o amandmanima od I. do VII., uključujući i VII, na rashodovnoj strani, u paketu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 10, 'protiv' 27, 'suzdržanih' tri. Ni ovi amandmani nisu dobili podršku. Glasamo o Amandmanu VIII. na rashodovnoj strani. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 15, 'protiv' 23, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da ni ovaj amandman nije dobio podršku. I najzad, glasamo o Amandmanu IX. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 107 'Za' 15, 'protiv' 23, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da ni ovaj amandman nije dobio podršku. Sada glasamo o Amandmanu uvaženog kolege Bože Ljubića. Ima li potrebe da čitam Amandman? Nema. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 12, 'protiv' 18, 'suzdržanih' devet'. Ovaj amandman nije prošao. Glasamo sada o Amandmanu uvaženog kolege Mate Franjičevića. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' šest, 'protiv' 30, 'suzdržanih' tri. Ovaj amandman nije dobio podršku. Glasamo o amandmanima uvaženog kolege Nike Lozančića. Amandman I. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 15, 'protiv' 22, 'suzdržanih' tri. Ovaj amandman nije dobio podršku. Glasamo o Amandmanu II. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 16, 'protiv' 22, 'suzdržanih' dva. Ni ovaj amandman nije dobio podršku. I glasamo, najzad, o Amandmanu III. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 16, 'protiv' 22, 'suzdržanih' dva. Ni ovaj amandman nije dobio podršku. Sada glasamo o prijedlozima amandmana Drage Kalabića. Amandman I. Je li u paketu? [[zajednička diskusija]] Pa predlagač predlaže u paketu. Dobro, dakle glasamo u paketu, od I. do IV. Molim vas pripremite se za glasanje. 108 Možete glasati, sad! 'Za' 22, 'protiv' 13, 'suzdržanih' pet. Nemamo dovoljnu podršku iz Federacije. Prelazimo u drugi krug glasanja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 23, 'protiv' 12, 'suzdržanih' pet. Nema 19 glasova 'protiv' niti 10 'protiv'. Usvojeni su ovi amandmani od I. do IV. Sada glasamo o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2012. godine u drugom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. 'Za' 31, 'protiv' osam, 'suzdržan' jedan. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zakon o Budžetu institucija BiH za 2012. godinu, sa usvojenim amandmanima. Glasamo o prijedlogu zaključka uvaženog kolege Mirze Kušljugića, koji glasi: 'Zadužuje se Savjet ministara BiH da iznađe mogućnost lociranja iznosa od 200.000 na poziciju 614300 – Programi za pripremu projekata i potencijalnih kandidata za sredstva iz Fonda EU-FP7.' Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 31, 'protiv' dva, 'suzdržanih' šest. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH (drugo čitanje) Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 25, 'protiv' 12, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da je usvojen Prijedlog zakona u drugom čitanju. Prelazimo na 7. tačku: Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 109 'Za' 28, 'protiv' 10, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na 8. tačku: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije. Podsjećam da je Mišljenje negativno. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 14, 'protiv' 23, 'suzdržanih' tri. Konstatujem da nismo usvojili negativno Mišljenje Komisije i Prijedlog zakona se vraća ponovo na Komisiju. 9. tačka: Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 38, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' dva. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Prelazimo na 10. tačku: Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica BiH ili drugi sud u skladu sa zakonom BiH za period od 14. 9. 2010. do 31. 12. 2011. godine Glasamo o prijedlogu zaključaka poslanice Dušanke Majkić. Ima li potrebe da ih čitam, ima ih dva. [[zajednička diskusija]]