Poštovani delegati, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava informisanja, sve vas prisutne u ovoj sali pozdravljam i otvaram 4. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Četvrtoj sjednici Doma naroda prisustvuje 13 delegata, od toga 5 delegata iz bošnjačkog naroda, 4 delegata iz hrvatskog naroda i 4 delegata iz srpskog naroda. Gospoda predsjedavajući Jukić i dopredsjedavajući Milojević su opravdano izostali sa ove sjednice. Gospodin Jukić je bolestan, a gospodin Milojević je službeno odsutan. Za 4. sjednicu predlažem sljedeći dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Zapisnik sa 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Izbor članova delegata Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u a) Organizaciju za evropsku bezbjednsot i saradnju, b) Centralnoevropsku inicijativu, c) Interparlamentarnu uniju 4. Imenovanje članova za zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu zakona o odlikovanjima BiH; 5. Imenovanje članova za zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za postizanje sporazuma o istovjetnosti teksta Zakona o ravnopravnosti i jednakosti spolova/polova u BiH; 6. Zaključak o povlačenju iz parlamentarne procedure Zakona o pravima etničkih i nacionalnih zajednica i manjina u BiH; 7. Prijedlog zakona o zaštiti prava i nacionalnih manjina – predlagač Predstavnički dom, po članu 100. našeg poslovnika; 8. Ratifikaicja Ugovora između BiH i Republike Hrvatske o izmjeni Ugovora između BiH i Vlade Republike Hrvatske o poticanju, uzajamnoj zaštiti ulaganja – predlagač Predsjedništvo BiH; 9. Ratifikacija međunarodne Konvencije o zaštiti bilja - novi prerađeni tekst - koji je odobrila FAO Konferencija na svojoj 29. sjednici – novembra 1997. godine – predlagač Predsjedništvo BiH; 10. Ratifikaicja ugovor aizmeđu vlada balkanskih zemalja u ekonomskoj i naučno- tehničkoj saradnji u oblasti poljoprivrede – predlagač Predsjedništvo BiH; 11. Ratifikaicja konvencije o bezbjednosti osoblja Ujedinjenih nacija i pridruženog osoblja, usvojena od Generalne skupštine UN-a od 9. decembra 1994. godine – predlagač Predsjedništvo BiH, 2 12. Ratifikaicja trgovinskog sporazuma između BiH i Vlade Republike Indonezije – predlagač Predsjedništvo BiH; 13. Ratifikacija međunarodne Konvencije o suzbijanju terorističkih bombačkih napada, usvojene od Generalne skupštine UN-a 15. decembra 1997. godine – predlagač Predsjedništvo BiH; 14. Ratifikacija sporazuma o petogodišnjem programu razvojne saradnje 2002. – 2006. između Vlade Republike Grčke i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine – predlagač Predsjedništvo BiH; 15. Ratifikacija Konvencije o obilježavanju plastičnih eksploziva s ciljem otkrivanja, Montreal 1. marta 1999. godine – predlagač Predsjedništvo BiH; 16. Finalni izvještaj Bosne i Hercegovine o stanju održivog razvoja za Svjetski samit o održivom razvoju revizija u četiri jezika – Vijeće ministara. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Da li se ko javlja za riječ? Vidim da se niko ne javlja. Izmjena i dopuna nema. U skladu sa članom 46. Poslovnika Doma naroda, dnevni red smatram usvojenim. Da li se slažemo? O ovom se u principu ne glasa, ali evo. Jednoglasno. Hvala lijepo. Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovora na postavljena pitanja su, koliko ja imam informaciju, stigla dva. To je za gospodina Jukića i gospodina Limova. Ovdje gospodina Jukića nema, a ne znamo je li on zadovoljan sa svojim odgovorom, ali tu je gospodin Limov i pitam da li je zadovoljan. Gospodine Limov Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelji, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo, uvažene kolegice i kolege, Ja sam na 2. sjednici postavio izaslaničko pitanje gospodinu ministru za ljudska prava i izbjeglice gospodinu Mirsadu Kebi. Sukladno članku 121. tačka 3. Poslovnika Doma nroda, ministar je bio dužan dostaviti odgovor u roku od 15 dana, a izuzetno je mogao tražiti produžetak roka za idužih 10 dana. Narvno, produženje roka nije glavni razlog što sam izašao za govornicu, nego prije svega da kažem da odgovor koji sam dobio je takav da s njim ne mogu biti zadovoljan iz razloga što nije odgovorio na pitanje. Uvažavam isto tako činjenicu koja je naznačena u samom odgovoru da Ministarstvo ne raspolaže podacima, ali koristim prigodu izraziti očekivanje da će Ministarstvo se potruditi i dobiti tražene podatke i očekujem da će mi ih nakon toga dostaviti. Hvala lijepo.
Hvala vama. Dakle, evo nepotpun odgovor s kojim naš delegat nije zadovoljan i ostavljam ministru mogućnost, još jednu mogućnost da odgovori u potpunosti na postavljeno pitanje gospodinu Limovu. Dakle, ovo je sve što se tiče odgovora na delegatska pitanja. Da li ima delegatskih pitanja? Izvolite. Možete se javiti odmah da popišemo. Ima li još neko? Gospodin Zrno. 3
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dragi gosti, Želim da pitam samo jedno pitanje. Od Fonda PIO Federacije BiH, porodica poginulog tražila je da dostavi obrazac M4 za godine '85., '86.,'87.,88.,'90. i '91. obraćao se Fondu PIO RS i škola u Zenici. Međutim Fond PIO Federacije se oglušio na sve to i ja sad u ime porodice poginulog želim da postavim pitanje. Zašto ne žele da dostave taj obrazac M4 za ove godine, koje sam nabrojao i tražim ako je moguće to da se toj porodici hitno dostavi, jer im je potrebno za rješavanje nekih pitanja u vezi penzije. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Zrno. Gospodin Spasojević je dostavio pismeno.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, dame i gospodo, Ovo zastupničko pitanje, vezano za jedan dopis koji sam ja kao zastupnik u Vijeću naroda ove skupštine dobio. Ja ne znam jesu li ga ostali, jesu li ga svi zastupnici dobili od Tvornice duhana u Ljubuškom meni kao zastupniku. Potpisano je od vlasnika Uprave i radnika ove tvornice. Ja ga proširujem i mislim da je i logino bi bilo da ovaj upit postavlja kompletna industrija ili proizvodnja cigareta u BiH. Pitanje bi smo mogli definirati, kao pitanje zaštite domaće proizvodnje cigareta u BiH, jer po upitu koji sam dobio, izgleda, da se radi o potpuno nedefiniranom, zakonski ne reguliranom, hoću reći divljem tržištu cigareta. Ako su točne pretpostavke da 50% duhanskih proizvoda u ovoj zemlji konzumiramo od onih koji ih ovdje nisu proizveli, a znamo i kakvu industriju duhana imamo i kakve prirodne i sve ostale potencijale za tu industriju imamo. Pretpostavka isto tako, odgovorite mi i odgovorit ćete nam. Je li točna da uopće zakonom u ovoj industriji ništa nije regulirano, da nije regulirana ni sadnja, ni prerada, ni proizvodnja duhanskih prerađevina, a logična je pretpostavka što i kako je po nekim tvrdnjama, ako bi se sve reguliralo i ako bi se sve stavilo u logične zakonske okvire, onda bi u ovoj zemlji za dvije-tri godine u toj industriji radilo još od prilike 50 tisuća ljudi. Pitanje jednostavno možemo svesti na to, može li i hoće li i kada će država BiH zaštititi svoju duhansku proizvodnju, ako već ne možemo štititi proizvodnju kompjutera, onda mislim da je ovo jedno od temeljnih pitanja, zaštititi ono što imamo i što možemo zaštititi, jer to ekonomisti znaju koliko svaka držva u svijetu ima od duhana. Pitanje je upućeno, ja ne znam točno komu. Ja sam to naslovio mjerodavnom tijelu pri Vijeću ministara. Je li to ministarstvo odgovarajuće ili netko drugi, to valjda znaju u Vijeću ministara. Zahvaljujem.
Možemo li doboti pismeno to pitanje? Odlično, napravi pitanje. Hajde, molim te to reci ovamo.
Ja se izvinjavam. Ja se pridružujem svom kolegi. Ja sam dobio, takođe ovo isto pismo i mislim da je u redu ovo pismo, jer i mi u Semberiji također imamo prilične količine duvana koje sijemo i želimo zaštititi svoj proizvod, jer te količine duvana koje mi sijemo one nekim 4 putevima odlaze u Srbiju u Hrvatsku itd. tamo se prerađuju i ponovo dolaze itd., smatram da ovo pitanje zauzima jedno adekvatno mjesto i da Savjet ministara treba da da adekvatan odgovor na ovo pitanje koje smo dobili. Hvala.
Imamo li još poslaničkih pitanja? Gospodin Osman Brka.
Uvaženi predsjedniče, uvaženi kolege, Ja imam jedno pitanje povodom intervjua člana Predsjedništva BiH gospodina Čovića u Vašinkton Tajmsu prema navodima naše štampe. Konkretno, ja sam čitao u Jutarnjim novinama od subote i, između ostalog, navedeno je i sljedeće da u BiH postoji ogranak El kaide, da su Hrvatima u entitetu sa muslimanskom većinom, valjda bošnjačkom, uskraćena radna mjesta u mnogim državnim ministarstvima, da su mnoge humanitarne agencije u BiH pokriće terorističkim skupinama koje finansiraju zemlje sa Bliskog Istoka, uključujući i Saudijsku Arabiju. Pitanje, znači, odnosi se gospodinu Čoviću. Na osnovu kojih dokaza gospodin Čović tvrdi da u BiH postoji ogranak Al-kaide? Na koji način su većinski muslimani u BiH su narod Bošnjaci a ne muslimani uskratili radna mjesta Hrvatima u raznim državnim institucijama? Na osnovu čega je gospodin Čovih izjavio kako su mnoge humanitarne organizacije pokriće terorističkim skupinama, a posebno kako zna da zemlje Bliskog Istoka uključuju i Saudijsku Arabiju finansiraju ove aktivnosti? Da li je Predsjedništvo BiH raspravljalo o ovom pitanju či je član gospodin Čović i da li su oko toga zauzeli stavove? Mislim da gospodin Čović, zaista, treba na ovo da odgovori i da dođe ovdje nama na Parlament da o tome nešto kaže. To je pitanje gospodinu Čoviću. A, sad kao čovjek moram nešto kazati ovdje, jer ne može mi biti savjest mirna, ako to ne kažem pred Bogom i pred ljudima. Jučer sam bio u Srebrenici, upravo zbog toga, pošto mi je to jako svježe, mislim da u BiH danas nema ni jednog građanina koji ne može saosjećati sa stradanjima nevinih ljudi bilo gdje u svijetu, civila. I, zbog toga, pošto se dešavaju razno- razna ratna zbivanja, posebno sad u Iraku, meni je, ja kao čovjek to govorim, volio bih da to uradi Parlament. Da apeliramo na međunarodne faktore da učine sve da se spriječi stradanje civila bilo gdje u Svijetu pa i u Iraku i da se priđe rješavanju svih problema političkim sredstvima. To ja kažem kao čovjek, kao član Parlamenta ovdje, kao član ovog doma naroda, da mogu večeras mirno spavati. Hvala vam.
Hvala gospodine Brka. Molim vas, mogu li dobiti napismeno to pitanje poslaničko? Hvala lijepo. Ima li još poslaničkih pitanja? Gospodine Filipoviću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege zastupnici, Nije uopće primjereno reagirati ili bilo što reći ako je zastupnik postavio neko pitanje, ali bih sam primijetio da je ovo pitanje temeljeno na komentaru jednog lista u našoj zemlji o jednom tekstu koji je napisan negdje u inozemstvu. 5
Hvala. Gospodin Brka želi da pojasni nešto.
Ja sam, upravo i postavio pitanje da se nedoumice otklone, jer ja sam čitao tekst. Ne vjerujem mu. Ali, ako je tačan, ako nema odgovora na taj tekst, onda je to meni sumljivo i ja zbog toga sam i postavio pitanje da se otklone bilo koje sumnje, hoću da imamo čiste političke stavove svih faktora u ovoj zemlji. Hvala vam.
Hvala gospodine Brka i gospodinu Filipoviću hvala. Ima li još poslaničkih pitanja ili smo ih iscrpili? Hvala lijepo. Dakle, poslanička pitanja su postavljena, završena i predlažem da pređemo na 2. tačku dnevnog reda. Ad.2. Usvajanje zapisnika sa 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Da li se ko javlja za riječ? Ima li nekih primjedbi na zapisnik? Niko se ne javlja, što bi mogli da kažemo da je zapisnik u redu. Ko je za usvajanje zapisnika ovakvog kakav jeste? Dakle, jednoglasno. Svi smo za. Ad.3. Izbor članova delegacija Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u ove organizacije: a) Organizacija za evropsku bezbjednost i saradnju b) U Centralnoevropsku inicijativu c) Interparlamentarnu uniju ... U Organizaciju za evropsku bezbjednost i saradnju iz Doma naroda biraju se dva člana i to: jedan iz reda srpskog naroda i jedan iz reda hrvatskog naroda. b) U Centralnuevropsku inicijativu iz Doma naroda bira se jedan član i to iz reda bošnjačkog naroda. c) U Interparlamentarnu uniju iz Doma naroda biraju se tri člana i to: jedan iz reda srpskog naroda, jedan iz reda bošnjačkog naroda i jedan iz reda hrvatskog naroda. Ovo je usaglašeni prijedlog oba Kolegija Parlamentarne skupštine BiH, u skladu sa članom 145. Poslovnika Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ? Da ja pročitam ovaj spisak šta se do sada usaglasilo da uskratim pravo predsjednicima klubova. Prvo, u Organizaciju evropske sigurnosti i saradnje predloženi su iz reda srpskog naroda Zoran Spasojević, iz reda hrvatskog naroda Velimir Jukić. 6 Ko je za? Jednoglasno. Za članovi su izabrani, dakle, Zoran Spasojević i Velimir Jukić. U Centralnuevropsku inicijativu predložen je iz reda bošnjačkog naroda Mustafa Pamuk. Ko je za? Ja ću glasati za sebe, ja nisam skroman. Jednoglasno. Za člana je izabran gospodin Mustafa Pamuk. U Interparlamentarnu uniju predloženi su članovi iz sva tri naroda i to: iz bošnjačkog naroda Osman Brka, iz srpskog naroda Nade Radović, iz reda hrvatskog naroda Anto Spajić. Ko je za? Jednoglasno. Dakle, Osman Brka, Nade Radović i Anto Spajić su izabrani predstavnici. Ad. 4. Imenovanje članova za zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za postizanje sporazuma o istovjetnosti teksta Zakona o odlikovanjima BiH Zakon o odlikovanjima je usvojen u različitim tekstovima u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Zajednička komisija bi trebala postići sglasnost o istovjetnom tekstu o Zakonu o odlikovanjima u skladu sa članom 94. i članom 95. Poslovnika Doma naroda. Kolegij Doma naroda sa predstavnicima klubova naroda predložili su tri člana za Komisiju i to: - Halid Genjac, Boško Šiljegović i Ante Spajić. Ko je za ovaj predlog? Dakle dobro jednoglasno. Peto, peta tačka Ad. 5. Imenovanje članova za Zajedničku komisiju oba doma Parlamenta Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za postizanje Sporazuma o istovjetnosti teksta o ravnopravnosti i jednakosti spolova u Bosni i Hercegovini Zakon o ravnopravnosti i jednakosti polova u Bosni i Hercegovini je usvojen u različitom tekstu oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija bi trebala pronaći saglasnost o istovjetnom tekstu Zakona o ravnopravnosti i jednakosti polova u Bosni i Hercegovini. Predsjednici klubova naroda predložili su za članove Zajedničke komisije i to: - gospodin Hilmo Neimarlija iz reda bošnjačkog naroda, iz reda srpskog naroda Vinka Radovića, Radovanovića, iz reda hrvatskog naroda Iliju Filipovića. 7 Ko je za? Dakle jednoglasno. Dakle jednoglasno su izabrani Hilmo Neimarlija, Vinko Radovanović i Ilija Filipović. Šesta tačka dnevnog reda Ad. 6. Zaključak o povlačenju iz parlamentarne procedure Zakona o pravima etničkih i nacionalnih zajednica i manjina u Bosni i Hercegovini Prijedlog zaključka ste dobili u materijalima. Evo, javlja li se neko za diskusiju? Ako se niko ne javlja za diskusiju, ja ipak želim da kažem rečenicu dvije. Naime, Dom naroda u prethodnom sazivu na prijedog gospodina Ibrahima Spahića usvojio je Zakon o pravima etničkih i nacionalnih zajednica i manjina u Bosni i Hercegovini, a istovremeno je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine usvojio zakon koga je predložio isti zakon koga je predložilo Vijeće ministara. Mi smo na Klubu poslanika i Kolegiju raspravljali o ovom zakonu i ustanovili smo da zakon koga je u Domu naroda predložio gospodin Spahić ima značajnih manjkavosti u odnosu na zakon koga je predložilo Vijeće ministara i koga je usvojio Predstavnički dom. Radi toga je je li Kolegij Skupštine zajedno sa predsjednicima klubova Doma naroda odlučio da ovoj skupštini predloži danas da zakon koga je predložio Dom naroda u prethodnom sazivu povuče iz procedure i mislim da je to. Izvolite gospodine Brka.
Da pomognem vrlo kratko. Ja sam u prošlom sazivu Parlamentarne skupštine bio predsjednik Komisije za ljudska prava u Predstavničkom domu i taj zakon je prošao kroz našu komisiju. On je usaglašen jednoglasno na Komisiji i u Parlamentu i usaglašen je sa međunarodnim faktorima. Mi smo čak bili i na sastanku sa Venecijanskom komisijom i mislim da zaista nema nikakvih smetnji da mi ovdje sada prihvatimo prijedlog koji je predložio Mustafa Pamuk. Hvala vam.
Ko je za ovaj prijedlog zaključka? – Hvala lijepo. Znači usvojili smo ovo jednoglasno. Sedma tačka dnevnog reda Ad. 7. Prijedlog zaključka o zaštiti prava nacionalnih manjina Predlagač Predstavnički dom to jest prijedlog da se prihvati po članu 100. po hitnom postupku po članu 100. Doma naroda. 8 Evo, ovo je predlog koga je usvojio Predstavnički dom, ovo je predlog koga je predložilo Ministarsko vijeće. Ja ne znam ima li neko ovdje. Evo izvolite gospodine Spasojeviću.
Ja nemam ništa protiv ovog zakona i čak želja mi je da se što prije ovaj zakon donese i da funkcioniše onako kako bi trebalo da sve manjine imaju prava u svim državama svijeta, pa i u našoj državi Bosni i Hercegovini. Međutim, načelno sam protiv i to sam još i na prošloj i pretprošloj sjednici govorio, protiv ovog člana 100., odnosno po ovom hitnom postupku. Ne znam. Želio bi samo da mi se izađe neko da mi kaže koji je razlog što se ovaj zakon donosi po hitnom postupku, nema razloga po mom mišljenju. Ali ako ima neki razlog ja ću taj razlog uvažiti.
Hvala. Ja se izvinjavam. Hvala gospodine Spasojeviću. Ja sam dužan da kažem koji je to razlog. Kako mi je saopćeno iz Vijeća ministara u proceduri u procesu je odobravanje nekih sredstava za ovu namjeru i da bi to išlo i da bi se to moglo desiti mora prvo da postoji zakon u Bosni i Hercegovini, pa tek onda da ide to. Zato ja molim, evo sad ovu skupštinu da se izjasnimo zato jesmo li zato. Ja izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege zastupnici. Mi smo jutros na Klubu hrvatskih zastupnika raspravljali oko ovoga kako postupiti danas ovdje prilikom glasovanja. Je da se to traži od Zastupničkog doma da to ide po članu 100. i nećemo blokirati s obzirom na ove interese, prihatićemo da se on danas ovdje donese. Podržao bih kolegu Spasojevića. Također sada znamo razloge zbog čega, ponekada nam to treba reći i zbog čega se to traži po vrlo hitnom postupku, jer ostaje nam jako malo vremena da možemo kvalitetno raspravljati o zakonskim propisima za koje dižemo ovdje ruke. Ovaj, mi smo odbacili sada jedan zakonski akt koji je imao također svojih nedostataka, ali nije ni ovaj koji je prošao Zastupnički dom bez svojih nedostataka. Ima dosta nepreciznosti u ovom zakonskom aktu. On je dosta da tako kažem nedorečen i nejasan u određenim člancima i da ne bi to bila samo fosvula ja ću vam reći to je - članak 4. koji kaže – svaki pripadnik i nacionalne manjine ima pravo da slobodno bira. Pa ne kaže ni što. Vjerovatno se mislilo da bira i da bude biran. To je trebalo preciznije reći. U članku 13. manjka čak jedna riječ. U drugom toga članka kaže - entiteti i županije u Federaciji BiH će svojim zakonima ustvrditi, kaže utvrditi prema mogućnosti pripadnicima nacionalnih manjina na osnivanje i vođenje vlastitih, privatnih i ustanova za obrazovanje i stručno usavršavanje. Vjerojatno su mislili na riječ škola. Ta riječ nedostaje. 9 U članku 16. bi se moglo razgovarati o tome da li je potrebno ići, uz svo uvažavanje i potrebu donošenja ovog propisa uz uvažavanje svih prava nacionalnih manjina, treba im dati maksimalno onako kako su to predvidjeli međunarodna pravila, međunarodne konvencije, ali lokalne medije tjerati da u progamske sheme ugrađuju nešto po zakonu da je obvezan, znate mješati se u nekakvu uređivačku politiku lokalnih medija da ide i vozi jednu emisiju, jednom tjedno neke nacionalne manjine i to zakonom regulirati, umjesto da to on u toj sredini gdje je trećina apsolutna većina ili relativna većina. Te nacionalne manjine dogovore to sa nadležnim ili mjerodavnim političkim tijelom te nacinalne manjine u kom smislu, u kom obliku će se prezentirati prava nacionalnih manjina u medijima itd. Znači i tu smo već. U članku 16. u zadnjem stavku isto tako. To je toliko neprecizno i ponavlja se iza članka, znači stavka 1. ovog članka treba staviti točku, ovo brisati, jer je to već rečeno u članku 12. I još jedna nebuloza u članku 18. Jednu Hipo banku ili bilo koju stranu banku financijsku i novčarsku kuću sada tjerati ovim propisom da pravi obrazce. Kada bi došao bilo koji predstavnik da ne pominjem ni jednu, sve uvažavam, ovaj predstavnik nacionalne manjine da nešto plati, da to bude na jeziku te nacionalne manjine. Pa molim vas lijepo, nacionalne manjine su državljani Bosne i Hercegovine. Državljani Bosne i Hercegovine znaju jedan od tri ravnopravna jezika tvorbenih naroda ove države. I sada još tjerati Hipo banku da to priredi na 17, imate u članku 3. stavak 2. nabrojanih, pobrojanih 17 nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini. Isto se to traži i za bolnice itd. Mislim da je to stvar o kojoj se može raspravljati. I članku 22. je vrlo neprecizno rečeno ovdje da će Vijeće nacionalnih manjina je li delegirati osobu, stručnjaka u rad Ustavno-pravne komisije i Komisije za ljudska prava. Da li samo o pitanjima nacionalnih manjina ili uopće. To nije, to je toliko neprecizno da se iz ovoga da pročitati kako će to biti stalni član bez prava glasa, vjerojatno u nekim stvarima, ali nije razrađeno, stalni član ova dva tijela. I to su razlozi zbog kojih smo mi dvojili kako se ponjeti danas ovdje. Znači podržaćemo i prihvatićemo ovaj zakonski akt, ali da se te nedorečenosti na određen način te numotehnička da kažem dorada učini na nekakav način nekakvim zaključkom ovdje da to tako reguliramo. Ili da odmah nakon objave ovog zakona pokrenemo njegove izmjene i dopune. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Filipoviću. Ja sam dužan reći ovdje da smo mi sa gospodom iz klubova, predsjednicima klubova sva tri naroda razgovarali o potrebi upravo kao razlog ovog koga sam naveo ta međunarodna sredstva, ta sredstva za ove namjene i ja sam možda su previdjeli da to kažu na klubovima. Ako nema ništa, ako nema dalje diskusije, ja, hajde izvoli Osmane.
Dužan sam odgovoriti, jer na jedan određen način sam prozvan, jer učestvovao sam u radu u projektu, u radu ovog zakona. Svi mi odlično znamo da su svi zakoni u nas 10 kompromis. Svi mi to znamo i nekada se, ovaj se zakon donosi 2-3 godine znate. To je jedna stvar. I druga stvar. Nikada zakon ne reguliše sve apsolutno. Zašto imaju podzakonski akti i da sad dalje ne razrađujemo. Kada se on donese, hvala bogu, može se pokrenuti izmjena i dopuna zakona, a ovako ako ga nemamo ne možemo ni to pokrenuti. Hvala vam.
Hvala Osmane ja mislim da smo iscrpili ovu diskusiju. Prvo da glasamo ko je zato da ovaj zakon donosimo po hitnom postupku po članu 100.? – Hvala lijepo. Jedan uzdržan. Ti si uzdržan ili protiv, izvini. Uzdržan. Hvala. Hvala lijepo. Evo sada gospodin Filipović, a djelimično i gospodin Osman Brka su diskutovali o ovom zakonu, našli su mu neki nedostataka i, nije nekih, ja bih rekao čak i ozbiljnih nedostataka. Međutim, ja sam sklon zbog situacije u kojoj jesmo, u kojoj se nalazi Vijeće ministara da predložim da ovaj zakon usvojimo, a da onda kasnije vrlo brzo pokrenemo inicijativu na treagu ovog kako je govorio gospodin Filipović i da ovo dorađujemo na jedan kvalitetan način da imamo ovdje dobar zakon i da taj zakon nema ovakvih, ja bih rekao hajde, gospodin Filipović kaže čini mi se nebuloza, ja ću ovako kazati nejasnoća. Hvala lijepo. Evo, ko je za zakon? Jednoglasno. Hvala vam puno. Hvala na razumjevanju. Dakle, ovim činom mi možemo reći da je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine definitivno usvojila ovaj zakon, dakle Zakon o zaštiti prava nacionalnih manjina. Hvala lijepo. Idemo sada na osmu tačku. Osma tačka je Ad. 8. Ratifikacija Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o izmjeni Ugovora između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o poticanju, uzajamnoj zaštiti ulaganja Predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Da li se neko javlja za diskusiju, odnosno imamo li ovdje predlagača? Izvolite gospodine. Molim vas predstavite se. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, gospodo poslanici, pre nego što počnem da izlažem ovu temu, ja ću da se predstavim. Ja sam Slobodan Radulj, savjetnik u kabinetu predsjedavajućeg 11 Predsjedništva BiH i danas sam po pitanju ovih sporazuma koji su na dnevnom redu za ratifikaciju. Ja bih prije nego što krenem također poželio uspješan rad ovom domu što se može već reći da je do sada uspješan. A predsjedavajućem se izvinjavam što se nisam prijavio prije, jer sam računao da će biti pauza kao što zna biti u Predstavničkom domu pa se čeka do osme tačke 2-3 sata.
Mi smo efikasni.
A vi ste već stigli. Kao što ste već dobili u materijalima, ovdje imamo 8 tačaka za ratifikaciju. Od toga su 4 međunarodne konvencije, 3 su bilateralna ugovora sa drugom zemljom i 1 je multilateralni ugovor. Ono što bi najkraće rekao je to – što se tiče konvencija vidjeli ste da se tu radi o Konvenciji o bezbjednosti osoblja UN i priučenog osobllja, zatim Konvencija o suzbijanju terorističkih i bombaških napada i Konvencija o obilježavanju plastičnih eksploziva s ciljem otkrivanja. Ove tri konvencije su u sklopu među onim konvencijama koje je Bosna i Hercegovina preuzela po pitanju borbe protiv terorizma i u tom sklopu je samo dio ovih konvencija koje su danas na dnevnom redu. One su znači usvojene od strane UN, Generalne skupštine, prema tome provedena je kompletna procedura dok se došlo do ratifikacije i one kao takve treba da budu ratifikovane. Također, što se tiče bilateralnih ugovora, ja mislim da imamo tri, od kojih je jedan sa Republikom Hrvatskom. Radi se o Ugovoru o pitacanju uzajamne zaštite ulaganja, ustvari samo o izmjeni ranije već donesenog ugovora i sporazuma. I to ste vidjeli, radi se o jednom članu samo. Što se tiče ovog drugog ugovora vezano za trgovinski sporazum sa državom Indonezijom. To su klasični trgovinski sporazumi sa zemljama u kome se, kao što ste vidjeli tamo u tekstu olakšava znači sami trgovinski sporazumi i uopšte privredna saradnja zemalja. Također bilateralni ugovor je sklopljen sa Grčkom vezano za pomoć Bosni i Hercegovini u petogodišnjem periodu. Vidjeli ste tamo da se predviđa cifra od nekih 19,5 miliona EUR-a pomoći Bosni i Hercegovini to je opet u sklopu EU. Također ovdje još postoji sporazum sa, koji nisam spomenuo da vezano je za konvencija o zaštiti bilja, također jedna značajna konvencija u kojoj bi i Bosna i Hercegovina trebala da učestvuje u zaštiti s obzirom na određenu problematiku koja normalno ne može da mimoiđe i Bosnu i Hercegovinu. Ono što treba danas ovdje reći najkraće je da prije nego što su ovi sporazumi, konvencije došle na dnevni red ovog doma su prošli svu proceduru koja je predviđena Zakonom o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora. Znači pre toga su nadležna ministarstva u Savjetu ministara, posebno Ministarstvo inostranih poslova, obavili su svu proceduru sklapanja ugovora da bi nakon toga dostavili Predsjedništvu, a 12 Predsjedništvo ovom prilikom upućuje ovom domu na saglasnost da bi isto moglo da ratifikuje predmetne sporazume ugovora. Sada da govorim o suštini bilo kog ugovora, mislim da nema potrebe. Ukoliko bude kakvo pitanje ja sam tu, spreman sam da odgovorim ukoliko to bude u mojoj moći. Hvala. Kada je u pitanju izmjena, jedina izmjena ima kod ovog sporazuma sa Hrvatskom o privrednoj saradnji. Naime, vidjeli ste tamo samo je članom 1. regulisano šta se podrazumjeva pod teritorijom jedne ili druge države. Možete da pročitam piše – kopno, znači morski dio itd. Znači jednostavno teritorijalno je razgraničeno šta se smatra teritorijom jedne, šta druge države. Znači obuhvaćeno je i vodena površina i kopno.
Hvala. Kasnije ćemo pitanja. Hvala, kroz diskusiju. Hvala puno. Evo uz sve ovo imate i izvještaje. Dobili ste izvještaje nadležnih komisija za ovo sve. Ja kada govorim o ovoj 8. tačci dnevnog reda, ja pozivam predsjednika komisije, ima li da izađe, ako ima šta reći da kaže, jer ono što jeste. Izvolite Hasane. Ono što će biti pravilo jeste, da prvo glasamo je li kod ovih usvajanja za stavove predsjednika komisija, jer su to pravi predlozi, a ovo ostalo su diskusije. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, članovi, predstavnici Vijeća ministara, ostali prisutni, u vezi sa 8. tačkom dnevnog reda, a to je Sporazum sa Republikom Hrvatskom, dakle Komisija je, Komisija za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu je na svojoj sjednici od 20. prošloga mjeseca, 20. marta razmatrala ovaj dokument, prijedlog odluke i na osnovu svega što smo već čuli od predstavnika predlagača Komisija predlaže da se, ovome domu da se donese odluka o davanju saglasnosti za ratifikaciju. S druge strane ako dopustite pošto je 9. tačka odmah poslije ove da ne bih izlazio stalno, biće više, to je vezano za ovu međunarodnu konvenciju o zaštiti bilja, naša komisija na istoj sjednici je razmatrala i ovu konvenciju i smatra da ovu konvenciju treba prihvatiti u ovakvom tekstu kakav jeste i da predlaže također ovome domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Ovom konvencijom mi reguliramo jedan dio naime odnosa u vezi sa prometom bilja i ostalim, što do sada nismo imali regulirano, a radi se o međunarodnoj konvenciji koja je potpisana od velikog broja zemalja i jednaki su elementi svih drugih učesnika. Prema tome nema ništa posebno za Bosnu i Hercegovinu. U tom smislu dakle naša komisija predlaže za tačku 8. i za tačku 9. davanje saglasnosti na ovom domu za ratifikaciju. Hvala vam.
Hvala lijepa. Ja se izvinjavam naš predlagač je govorio zajedno o svim ovim ratifikacijama. Ja ne znam ima li potrebe da mi tako i raspravljamo, ja mislim da mi trebamo raspraviti o jednoj i davati te saglasnosti. 13 Evo čuli smo predsjednika Komisije za vanjsku trgovinu, za vanjsko trgovinske odnose. Otvaram sada raspravu. Ima li neko od delegata bilo kakvih predloga? Hvala. Nema. Evo stavljam na usvajanje predlog Komisije za vanjsku trgovinu je li? Ko je za? Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju ovog ugovora? To smo govorili o ovom ugovoru, hvala lijepo, o ovom ugovoru pod tačkom broj 8. Idemo sada za prijedlog Komisije da se da saglasnost za ratifikaciju Međunarodne konvencije za zaštitu bilja? Ko je za? To je bilo pod tačkom 8. sa Hrvatskom smo usaglasili. Sada smo na tački 9. Joj ja se izvinjavam. Molim, oprostite. Ja sam, ne, ne, ja sam pitao ima li neko još? Niko se nije javio. Oprostite ja
Ja se ispričavam. Oprostite.
Ja se vama ispričavam.
Oprostite. Da se oko ove točke prije izjašnjavanja da poštujemo Poslovnik, prije izjašnjavanja očituje i Ustavno-pravna komisija. Ustavno-pravna komisija je na svojoj 3. sjednici 12.3. razmatrala prijedloge u paketu međunarodnih konvencija pod ovom točkom, pod točkom 11. točkom 13. i točkom 15., pa bi ja u paketu ako dopustite dao i mišljenje ove komisije.
Oprostite, hoćete ponoviti.
Točka 9., 11., 13. i 15. Sve ostale točke su vanjske trgovinske i Komisije za finansijsko administrativne poslove. Ustavno-pravna komisija je dakle u paketu i to jednoglasno prihvatila navedene prijedloge odluka i preporuča ovom domu da da suglasnost na ratificiranje ovih zakonskih akata.
Hvala vam lijepa. Hvala puno. Evo ja ću sada, ako nema diskusija. Mi smo da ponovimo ovo glasanje vezano za tačku 9. 14 Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju Međunarodne konvencije o zaštiti bilja? Dakle jednoglasno. Sada idemo na tačku broj deset Ad. 10. Ratifikacija Ugovora između vlada balkanskih zemalja o ekonomskoj i naučno tehnčkoj saradnji u oblasti poljoprivrede Predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Čuli smo gospodina i dobili ste izvještaj nadležne komisije. Ima li predsjednik Komisije potrebu da kaže nešto. Izvolite gospodine.
Dakle kada je u pitanju ovaj ugovor između vlada balkanskih zemalja mi smo razmatrali i ovaj ugovor i s ozbirom da je prošao svu potrebnu proceduru predložili smo ovom domu da dadne saglasnost na ratifikaciju ovoga ugovora. Ono što je ovdje važno i zanimljivo jeste da se predviđa članstvo Bosne i Hercegovine ili delegiranje Bosne i Hercegovine u ovom tijelu balkanskih zemalja koje će predvoditi ovaj posao. Kako imamo situaciju utemeljenu na Ustavu i Dejtonskom mirovnom sporazumu da na nivou Bosne i Hercegovine ne postoji direktno ministarstvo za poljoprivredu, onda se postavilo pitanje na koji način će se odlučiti i dogovoriti o predstavljanju Bosne i Hercegovine u ovakvom jednom tijelu. Nakon rasprave o ovom pitanju, koristeći i znanje i ekspertnost predstavnika Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, ova komisija je uputila Vijeću ministara jedan dopis u kome je tražila, dakle mi kao komisija predlažemo ovom domu da dadne, da donese odluku o davanju saglasnosti na ovaj ugovor, a istovremeno smo zatražili od VIjeća ministara da donese posebno uputstvo i tumačenje na koji način će Bosna i Hercegovina imati predstavnika, tj. odlučivati o predstavniku u ovom tijelu u buduće. Vjerovatno da će se naći rješenje da to budu naizmjenično predstavnici ministarstava poljoprivrede oba entiteta uz mogućeg predstavnika nekoga iz VIjeća ministara. Dakle mi smo zamolili, kako mi ne bismo ulazili u detalje oko toga da Vijeće ministara, pošto mi želimo da se ovo usvoji, dadne jedno precizno tumačenje koje će ubuduće biti zapravo na neki način sastavni dio ovoga ugovora sa strane Bosne i Hercegovine, jer smatramo da je učešće Bosne i Hercegovine u ovom tijelu važno, a istovremeno želimo da nađemo puta i načina da interese Bosne i Hercegovine usaglašene kroz dva entitetska ministarstva predstavljamo na ovom nivou. Hvala lijepa.
Hvala. Evo čuli smo stavove Komisije. Ima li, javlja li se ko za diskusiju? Niko. Dakle, ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju Ugovora između vlada balkanskih zemalja o ekonomskoj, naučno tehničkoj saradnji u oblasti poljoprivrede i da prihvatimo ovaj predlog koji je dala ova komisija za? 15 Ko je za? Hvala vam lijepo. Hvala puno. Dakle to smo usvojili. Idemo sada na 11 tačku koja se zove Ad. 11. Ratifikacija konvencije o bezbjednosti osoblja UN i pridruženog osoblja usvojenog od Generalne skupštine UN 9. decembra 1994. godine Predlagač je Predsjedništvo. I to smo čuli. Gospodin Filipović kao predsjednik Zakonodavno-pravne, Ustavno-pravne komisije je iznio mišljenje i stav Komisije. Ima li neko ko se javlja za riječ? Gospodin Hasan Čengić u ime Komisije je li, za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu.
Dakle, vrlo kratko. Bosna i Hercegovina je članica UN-a. Mi smo već usvojili niz konvencija koje su UN usvojili. Međutim prema informacijama koje smo dobili postoji isto tako jako veliki broj konvencija usvojenih na UN koje su u raznim fazama procedure unutar Bosne i Hercegovine među kojima je do sada bila i ova. Kako je ova konvencija unutar Bosne i Hercegovine prošla sve nivoe koji su predviđeni i kako je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine dalo saglasnost na ratifikaciju, onda smo mi također kao komisija zauzeli stav da predložimo ovom domu da dadne saglasnost na ratifikaciju ove konvencije. Ako dopustite, a u vezi, dakle što se tiče 11. tačke nemamo ništa više. Što se tiče 12. tačke naredne tačke današnjeg dnevnog reda, tiče se dakle ratifikacije trgovinskog Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike, Indonezije kako Bosna i Hercegovina još uvijek nije član Svjetske trgovačke organizacje WTO onda je ovaj trgovački sporazum potrebna, trgovinski sporazum potreban do časa dok Bosna i Hercegovina ne postane članica Svjetske trgovačke organizacije i on zapravo regulira sasvim uobičajene odnose između dvije zemlje. Ne postoji ništa što bi bilo posebno i različito od drugih ugovora. Iz tog razloga naša komisija predlaže Domu naroda ovog parlamenta da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju i ovog sporazuma.
Hvala lijepo. Evo kada je u pitanju ovaj, ova 11. tačka dnevnog reda imamo stavove dvije komisije i obadvije predlažu da se da saglasnost na, za ratifikaciju ove konvencije o bezbjednosti osoblja UN-a. Ko je za? Hvala. Hvala lijepo. Hvala puno. Imamo sada 12. tačku dnevnog reda o kojoj se izjasnio gospodin Čengić kao predsjednik Komisije, a to je 16 Ad. 12. Ratifikacija Trgovinskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Indonezije Predlagač je Predsjedništvo. Čuli smo to i Predsjednštvo. Ima li neko da se javja za diskusiju? Hvala lijepo. Evo predlažem da prihvatimo stav Komisije. Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju? Hvala vam lijepo. Jesmo li jednoglasni? Hvala i ovog puta jednoglasno. Hvala. Imamo sada je li 13. tačku Ad. 13. Ratifikacija međunarodne konvencije o suzbijanju terorističkih, bombaških napada usvojen od Generalne skupštine UN-a 15. decembra 1996. godine Predlagač Predsjedništvo. Evo čuli smo je li i to. Čuli smo izvještaje Komisije, gospodina Filipovića u ime Komisije. Ima li ko potrebu da se. Izvolite gospodine Čengiću. To je u ime Komisije jel tako? Hvala lijepo.
Dakle na istoj sjednici od 20. marta ove godine naša komisija je razmatrala i ovu konvenciju o suzbijanju terorističkih i bombaških napada usvojenu od generalne skupštine u decembru 1997. godine i naša komisija smatra da ovu konvenciju, pošto je prošla svu potrebnu proceduru u Bosni i Hercegovini, dakle mi smo zauzeli stav da predložimo ovome domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Također ovom prilikom želim upoznati Dom da je naša komisija uputila jedan dopis Ministarstvu vanjskih poslova u kome smo zatražili da nam Ministarstvo vanjskih poslova dadne informaciju o tome koje ostale konvencije UN-a u vezi sa suzbijanjem terorizma postoje, a koje Bosna i Hercegovina do sada nije ratificirala, a jesu u proceduri unutar Bosne i Hercegovine. Također i odluke Vijeća Evrope kako bismo te konvencije i odluke konvencije UN-a i odluke Vijeća Evrope uvrstili u dnevni red, odnosno u godišnji plan naše komisije i predložili Kolegiju ovoga doma da on uvrsti u godišnji plan rada ovoga doma kako bismo u toku ove godine ono što je spremno i što se planira da prođe proceduru unutar Bosne i Hercegovine bilo i odobreno. To je što se tiče tačke broj 13. I u vezi sa tačkom 14. kada sam već ovdje naša komisija je razmatrala na istoj sjednici i ovu tačku dnevnog reda, odnosno Prijedlog odluke o ratifikaciji Sporazuma o petogodišnjem programu razvojne saradnje između Republike Grčke, Vlade Republike Grčke i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Smatramo da i ovaj sporazum treba usvojiti i u tom smislu predlažemo Domu naroda da se on usvoji, pogotovo što faktički već postoje određene aktivnosti koje su značajne, a na osnovu ovog sporazuma. Ne vidimo nikakvog razloga da se ovaj sporazum ne ratificira. Hvala. 17
Hvala lijepo gospodine Čengiću. Dakle evo ću staviti ovu 13. tačku dnevnog reda na glasanje. Ona se zove ratifikacija Međunarodne konvencije o suzbijanju terorističkih i bombaških napada usvojen od Generalne skupštine UN-a 15. decembra 1997. godine. I čuli smo evo stavove dvije komisije i ja predlažem, koji su ustvari i nadležne za ovaj problem. Oni su istovjetni, s tim što ovdje želim pozdraviti ovu inicijativu gospodina Čengića vezanu za ovaj zahtjev prema Vijeću naše komisije, naše komisije je li prema Vijeću ministara da nam se što prije dostave i druge konvencije da bismo mogli na vrijeme i kvalitetno izvršiti svoj dio posla i tako se približiti tim međunarodnim integracijama. Evo ja stavljam tačku 13. na glasanje. Ko je zato da se da saglasnost? Jednoglasno. Hvala lijepo. Evo ratifikacija 14. tačka Ad. 14. Ratifikacija Sporazuma o petogodišnjem programu razvoja saradnje 2002.-2006. godine između Vlade Republike Grčke i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Predlagač je Predsjedništvo. Samo momenat. Ja se, ovdje smo čuli jasno i stavove ove komisije za međunarodnu, za vanjsku i trgovinsku politiku, je li koje je iznjeo gospodin Čengić. Evo ja stavljam ovu tačku dnevnog reda na raspravu. Izvolite. Vinko Radovanović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo u ime Kluba delegata srpskog naroda ja bih želio da predložim da usvojimo ovaj sporazum i uz usvajanje da usvojimo i jedan zaključak. Zaključak bi se odnosio na aneks ovog sporazuma, na tačku a)3. gdje su definisani faktori za implementaciju ovog programa. Ti faktori su nadzorni odbor, sekretarijat nadzornog odbora, nacionalni koordinator, zajednički upravni odbor. U definiciji ovih faktora stoji da članovi ovih odbora, sekretarijata nadzornih odbora treba da budu i ujedno i članovi određenih organa i institucija Bosne i Hercegovine. S ozbirom da su ovi organi konstituisani za vrijeme prethodnog saziva Savjeta ministara, možda imamo slučaj da je neko član nekog saziva, a da više nije u instituciji Bosne i Hercegovine. Zbog toga mi predlažemo zaključak koji bi mogao da glasi: – Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine traži od Savjeta ministara Bosne i Hercegovine da na prvoj narednoj sjednici preisipita odluku prethodnog Savjeta ministara o imenovanju nadzornog odbora, sekretarijata nadzornog odbora, nacionalnog koordinatora i zajedničkoj upravnog odbora programa razvojne saradnje 2002.- 2006. između Vlade Republike Grčke i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine u smislu zamjene onih članova koji nisu više u institucijama Bosne i Hercegovine, a to ovaj program traži. 18
Hvala lijepa, mogu li ja dobiti taj vaš zaključak. Hvala lijepo. Imamo li dalje, javlja li se ko dalje za raspravu? Prvo da, evo sad ćemo. Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle ovu inicijativu predstavnika Srpskog kluba podržavam. Jedino možda čak i da ne mjenjamo sami tekst koji je predložen ovdje, ali da se razjasnimo barem, dakle zamjena onih članova koji više nisu u institucijama Bosne i Hercegovine za nove članove koji jesu u institucijama Bosne i Hercegovine. Vjerovatno po nekom pod navodnicima, nemojte se ljutiti nekom nacionalnom omjeru koji je već bio. Dakle za nove članove koji su sada u institucijama Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Evo onda sad ćemo napraviti metodologiju. Prvo ćemo glasati za ovu ratifikaciju jel tako, a onda ćemo glasati za zaključak koga je dao Srpski klub poslanika, odnosno gospodin Radovanović. Evo stavljam na glasanje predlog za ratifikaciju. Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o petogodišnjem programu razvoja saradnje 2002.-2006. između Vlade Republike Grčke i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine? Ko je za? Dakle jednoglasno. Hvala vam lijepo. Ko je za inicijativu koju je predložio Srpski klub poslanika preko gospodina Radovanovića uz normalno primjedbu koju je imao gospodin Čengić? Ko je za? Jednoglasno. Hvala vam lijepo. I imamo 15 tačku dnevnog reda to je Ad. 15. Ratifikacija Konvencije o obilježavanju plastičnih eksploziva s ciljem otkrivanja Montreal od 1. marta 1991. godine Predlagač Predsjedništvo. Komisija! Imamo Ustavno-pravnu komisiju koja je dala, koja se očitovala, dala je svoj stav i imamo ovu komisiju vanjsku i trgovinske odnose koju predstavlja gospodin Čengić. Izvolite.
Dakle naša komisija je razmatrala i ovu konvenciju i dala je saglasnost, odnosno predlaže Domu naroda da dadne saglasnost na odluku kojom bi se ratificirala ova konvencija. 19 Mi možemo samo reći da žalimo da Konvenciju nismo ratificirali i poštovali još '91. godine pa nadalje.
Hvala gospodine Čengiću. Evo ako nema niko protiv ja stavljam na, predloge obadvije komisije na glasanje. Ko je zato da damo saglasnost za verifikaciju je li, molim, za ratifikaciju? Jesmo li svi za? Hvala vam lijepo. Vrlo ste ljubazni. Dosta efikasno. Hvala lijepo. Idemo sada evo na ovu 16. tačku dnevnog reda. Ovo je za ovo zasjedanje i posljednja tačka dnevnog reda. Ad. 16. Finalni izvještaj Bosne i Hercegovine o stanju državnog, održivog razvitka za Svjetski samit o održivom razvitku Vijeće ministara je predlagač. Izvolite. Gospodine Čengiću je li ovo ono što ste i prošli put govorili? Hajde kažite nam to još jednom pa da vidimo.
Gospodine predsjedavajući, poštovani poslanici, zastupnici, dame i gospodo ja ću biti jako kratak. Pred vama je Prijedlog izvještaja o održivom razvoju, o stanju održivog razvoja u Bosni i Hercegovini koji je istina u vrijeme kada je pripreman bio namjenjen i za Svjetski samit o održivom razvoju koji je održan u Johanezburgu od 28. avgusta do 4. septembra prošle godine. Ovaj izvještaj je dostavljen ranije, pa ja sam u ime Vijeća ministara objašnjavao i na dvije prethodne komisije ovoga doma upravo jedan nesporazum zašto se zove Izvještaj o održivom razvoju za Svjetski samit o održivom razvoju koji je već održan, drugim riječima postaktivno postavljen, dostavljen vama i ne bih branio ustvari zakašnjenje Vijeća ministara što to nije ranije dostavilo, jer moglo je pošto je taj izvještaj usvojilo na svojoj sjednici još u junu mjesecu prošle godine. Ne, jednu drugu stvar bi samo kazao i sad da završim objašnjenje, vi imate svi ovaj izvještaj, on je nama značajan da se kao izvještaj o stanju održivog razvoja prihvati i na ovom cijenjenom domu kao jedan od osnova za izradu strategije održivog razvoja Bosne i Hercegovine koju je pokrenulo i prihvatilo, zapravo pokretanje Vijeće ministara. Hvala.
Hvala lijepo. Ovdje smo ovu tačku dnevnog reda su raspravljale koliko ja znam dvije komisije. Prvo je ova za vanjsku trgovinu i politiku Hasane, to je ti, a potom će biti ova komisija za finansije i administrativne poslove.
Dakle ja moram reći da smo se mi prilično iznenadili kada smo vidjeli ovaj materijal i ovu tačku na našoj komisiji. Iznenadili smo se prije svega što smo bili u prilici da prvi puta o ovom raspravljamo u martu 2003. godine, a sam Samit je održan u avgustu-septembru prošle 20 godine.Međutim, kao komisija podržali smo ideju i smatramo da je to, apsolutno potrebno nastaviti da i ubuduće Vijeće ministara za ovakve i slične konferencije priprema izvještaje i da ih stavi na raspolaganje i na uvid Parlamentarnoj skupštini. U tom smislu smo se složili da je, zaista, praksa koju treba nastaviti. S druge strane smatrali smo da, i to je jedan od naših stavova bio na komisiji, smatrali smo da ubuduće treba raditi na jedan drugi način, tj. da ubuduće ovakvi i slični izvještaji trebaju biti dostavljeni Parlamentarnoj skupštini, odnosno domovima Parlamentarne skupštine, prije nego što budu, postanu službeni dokumenti i prije nego što se budu dostavljali izvan BiH na razne međunarodne samite, savjete itd. U tom smislu bi bilo dobro, ako predstavnici Vijeća ministara prenesu ovo zauzmu ovakav stav, pa da ta praksa bude ubuduće. Smatramo, jednostavno da bi bilo od koristi ako članovi Parlamentarne skupštine imaju priliku da ovaj dokument vide još u toj veriji koja nije službena i zvanična da eventualno stave primjedbe i da se na taj način ti dokumenti upotrebljavaju. Kad je u pitanju ovaj dokument, naša komisija smatra da nema nikakvog smisla raspravljati o dokumentu koji je već prezentiran na ovom samitu i koji je to, a što se dogodilo još prošle godine. Iz tog razloga smo rekli da primamo k znanju, odnosno da smo primili izvještaj, ali o njemu se ne izjašnjavamo. Međutim, povodom ovoga, Komisija je zauzela stav da je vrlo važno pitanje izrade strategije održivog razvoja BiH i, s tim u vezi odlučila da uputi dopis Vijeću ministara, od koga traži da Vijeće ministara u najkraćem roku izradi i dostavi Komisiji i domovima Parlamentarne skupštine akcioni plan za izradu strategije održivog razvoja u BiH. To je više nego potrebno, pogotovo što se sada nalazimo na početku četverogodišnjeg mandata, više nego potrebno radi toga što je, zapravo, već dosta toga urađeno i konačno smatramo da i samo Vijeće ministara ima i interes i potrebu da sarađuje u ovom važnom pitanju sa Parlamentom. Mi smo kao Komisija spremni da se uključimo u svakoj fazi rada na ovoj strategiji, u mjeri u kojoj to možemo učiniti i, istovremeno smatramo da ovom zadatku treba dati, zaista visoki prioritet, jer je on, zapravo izrada strategije održivog razvoja, upravo na fonu svih obećanja koja smo dali kao stranke koje su ušle u ovo Vijeće ministara i na fonu onoga što i Visoki predstavnik i OHR žele uraditi pod onom njihovom poznatom inicijativom o reformama u BiH. Dakle, smatramo da bi, zaista, trebalo, nismo htjeli odrediti nikakav konkretan rok, ali možda neki rok od 30 dana bi mogao biti realan rok za izradu akcionog plana, a taj akcioni plan bi sada podrazumijevao sve ostale aktivnosti do konačnog dobijanja te strategije o održivom razvoju BiH. Ja sam uvjeren da će Vijeće ministara prihvatiti ovu inicijativu ove komisije i isto tako sam uvjeren da će Vijeće ministara naći puta i načina da angažira i privuče sve institucije i pojedince unutar BiH, kako bi se izradila najbolja moguća strategija održivog razvoja BiH i ne samo izradila, nego u značajnoj mjeri implementirala u mandatu od četiri godine koji stoji pred ovim vijećem ministara i ovim sazivom Parlamentarne skupštine. Iz tog razloga, dakle, mi mislimo da se ovaj dom ne može izjašnjavati u smislu da prihvati ili odbije ovaj izvještaj, nego, naprosto je, on kao takav stavljen na raspolaganje ovom domu i smataramo da bi trebalo podržati i ovu inicijativu Komisije. Hvala. 21
Hvala gospodine Čengić. Gospodin Spasojević.
Također, Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 3. sjednici je ovaj finalni izvještaj BiH o stanju održivog razvitka za Svjetski samit o održivom razvitku razmatrala i došla je do saznanja ovih koji je gospodin Čengić i govorio i ovdje i, Komisija je konstatovala da ne može ovo usvajati ili odbijati, nego da se ovaj izvještaj primi k znanju kao što je rekao i moj prethodnik, te da se da puna podrška Savjetu ministara da i dalje radi na izrdama strateških programa budućeg održivog razvoja BiH, odnosno ovo što je govorio moj prethodnik Čengić. Hvala.
Hvala lijepa. Javlja li se ko dalje za diskusiju, za raspravu? Hvala. Ne javlja se niko. Evo, da probamo napraviti zaključak za ovu tačku dnevnog reda. Dakle, prijedlog ovih komisija smo čuli, a da zaključak Doma bi bio da smo primili k znanju finalni izvještaj BiH o stanju održivog razvoja za Svjetski samit o održivom razvoju. Ko je za ovakav zaključak? Ko prihvata ovakav zaključak? Hvala lijepo i molim da kao Skupština, kao Dom naroda prihvatimo i ovu inicijativu koju su nam dale ove komisije i jedna i druga, da Vijeće ministara pokuša da izradi akcioni plan za izradu strategije održivog razvoja BiH. Ko je za ovaj zaključak isto? Da ovo bude inicijativa ovog doma prema Vijeću ministara? Hvala vam lijepo. Drage kolege ja vam se zahvaljujem i mislim da smo radili dobro i efikasno. Hvala vam puno. Sjednica je završila sa radom u 12:40 sati.