Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Dvanaestog vanrednog zasedanja Narodne Skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da je prisutno 93 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 100 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz.
Hvala gospođo predsedavajuća. Moje pitanje je za Republičku direkciju za imovinu Republike Srbije, za Ministarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja, a tiče se sudbine najstarijeg Centra za strna žita na Balkanu, Centra za strna žita Kragujevac, koji je osnovan 1898. godine u Kraljevini Srbiji, bavi se istraživačko-razvojnom delatnošću. Osnivač tog Centra je država i posle društvenih promena u našoj zemlji i najnovijih nadležnosti ministarstva, osnivač je Vlada Republike Srbije i Centar je dodeljen resoru Ministarstva za prosvetu, nauku i tehnološki razvoj. Centar za strna žita iz Kragujevca se bavi selekcijom, oplemenjivanjem i tehnologijom proizvodnje strnih žita i do sada je postigao jako značajne rezultate u toj oblasti. Cilj svih istraživanja je da pronalazak, u ovom slučaju sorta, dođe u proizvodnju i da rezultati rada budu materijalizovani. Zato se Centar bavi i proizvodnjom visokih kategorija semena na svojim površinama. Kasnije se seme plasira organizatorima proizvodnje i Centar za to ima određenu naknadu. Poslednjih godina došlo je do velike pometnje na tržištu semena, pre svega, nekontrolisanog uvoza stranih sorti, proizvodnje tog semena, kao i daleko strožijih propisa u semenarskoj proizvodnji, nego što je u EU i u ostalim zemljama. To su tvrdnje zaposlenih u Centru za strna žita u Kragujevcu, pa je sve to dovelo do toga da domaći poljoprivredni instituti Centru finansijski posustaju i dovodi se u pitanje njihov opstanak. Centar nije izuzet iz nastale situacije i to je dovelo i do osipanja naučnog kadra, kao i do smanjenja površina zasejanih kragujevačkim sortama strnih žita. Sve to dovodi do zakašnjenja zarada od 20 meseci, svim zaposlenima, do neoverenih zdravstvenih knjižica, nepovezanog radnog staža, a zaposleni su dovedeni u stanje da ne mogu zadovoljiti minimum svojih egzistencijalnih potreba. Proteklih godina više puta je najavljivan socijalni program, ali je uvek odlagano njegovo sprovođenje zbog nedostatka sredstava. Trenutno su zaposleni u Centru za strna žita u generalnom štrajku da bi nadležni se uključili u što hitnije rešavanje problema. Sindikat Centra za strna žita se obratio za pomoć resornom ministarstvu u cilju pokretanja inicijative za brže rešavanje problema i samog statusa centra, lokalnoj samoupravi Grada Kragujevca, jer je grad već duže godina zainteresovan da dobije saglasnost na korisnička prava nad zemljištem koje sada koristi Centar. Predlog je da se prodajom imovine na kojoj se nalazi Centar namire dugovanja, sačuva delatnost, tako što bi Centar prerastao u centar za razvoj poljoprivrede u šumadijskom okrugu, čime bi se konačno rešio status Centra, što SPO u potpunosti podržava. Oformljena je i radna grupa u kojoj su predstavnici Grada Kragujevca, Centra za strna žita i komisija je utvrdila presek stanja u svim oblastima i potraživanja do 30. aprila 2015. godine i donela izveštaj o celokupnom stanju Centra za strna žita, koji će ići na usvajanje u gradskom veću i gradsko veće je završilo taj posao, nakon čega treba da dođe do sporazuma i realizacije sporazuma među zainteresovanim stranama Ministarstva prosvete,nauke i tehnološkog razvoja, Grada Kragujevca i Centra za strna žita. Zaposleni i sindikat u Centru očekuju da će inicijativa lokalne samouprave doprineti bržem rešavanju problema opstanku najstarijeg centra tog tipa na Balkanu. Prema informacijama koje imamo, predmet prenosa korisničkih prava nad Centrom za strna žita na Grad Kragujevac se nalazi kod Republičke direkcije za imovinu. Iz ranijeg iskustva zaposleni znaju da se ti predmeti sporo ili veoma retkopozitivno rešavaju. Zato je moje pitanje Ministarstvu i Republičkoj direkciji za imovinu - dokle se stiglo sa rešavanjem ovog problema, jer smo mi, kao politička stranka, zainteresovani i da ostane Centar za strna žita u Kragujevcu i da kasnije preraste u centar za razvoj poljoprivrede u šumadijskom okrugu? Drugo pitanje ministru finansija, obratili su mi se mnogi vojni penzioneri kao narodnom poslaniku, zadnji dopis sam dobio od kragujevačkih vojnih penzionera koji žive u Rudničkoj ulici u Kragujevcu i mole me da u njihovo ime postavim poslaničko pitanje – kada će i na koji način biti rešen dug države prema vojnim penzionerima u iznosu od 11,6%, koji datira od 01.01.2008. godine? Njihova procena je da se odlaganjem rešavanja ovog problema samo nagomilavaju nepotrebni sudski troškovi.
Hvala. Da li se još neko javlja za postavljanje pitanja? Reč ima narodni poslanik Slobodan Homen. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, više puta do sada smo imali priliku da čujemo od predsednika Vlade Republike Srbije da će se uskoro u proceduri naći i važni zakoni za građevinsku industriju. To su, pre svega, Zakon o konverziji i novi zakon o legalizaciji. Uprkos silnim i brojnim najavama koje se kreću, mislim, od početka godine, bukvalno na svakih 15 dana da će se zakoni naći u Skupštini, moje pitanje je kada će Vlada Republike Srbije konačno predložiti novi Zakon o konverziji i eventualno izmene i dopune ili novi zakon o legalizaciji? Ne moram da naznačavam zašto je to toliko važno za našu građevinsku industriju, pogotovo ako znate da su svi postupci i po starom Zakonu o konverziji, odnosno starom Zakonu o planiranju i izgradnji, i Zakonu o legalizaciji prekinuti, da nadležni sekretarijati ne postupaju po njima, jer svi čekaju novi zakon. Smatram da bi bilo izuzetno važno da se pre letnjeg odmora ovi zakoni nađu u Skupštini i molio bih za odgovor kada će se naći i kada će poslanici imati prilike da se izjasne o njima? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SNS želim da postavim pitanje, pre svega, Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, ali i Ministarstvu unutrašnjih poslova i Ministarstvu pravde, zato što smatramo da u ovome ima i elemenata kriminala, odnosno elemenata krivičnog dela. Naime, za danas je zakazana sednica Skupštine APV, 45. sednica, i kao 2. tačka dnevnog reda navedeno je da treba da se usvoji Predlog pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju javne ustanove vojvođanska akademija nauka, umetnosti i kulture. Želim da podsetim narodne poslanike i građane Republike Srbije da je Skupština APV u oktobru 2003. godine donela odluku o tzv. vojvođanskoj akademiji nauka i umetnosti i da je ta odluka kasnije pala pred Ustavom sudom Republike Srbije, odnosno proglašena je neustavnom. Režim Bojana Pajtića i režim Demokratske stranke kome se, da kažem, u političkom smislu približavaju poslednji dani, odlučio je da za današnju sednicu Skupštine Vojvodine predloži osnivanje vojvođanske akademije nauka, umetnosti i kulture, što je direktno suprotno Ustavu Republike Srbije i statutu APV. Podsetiću vas da prema članu 9. Statuta AP Vojvodine, AP Vojvodina u oblasti prosvete, sporta i kulture, ima sledeće nadležnosti – neću ih čitati sve, ali prosto da bi građani videli da tzv. vojvođanska akademija nauka, umetnosti i kulture nema nikakve veze sa onim što je definisano Statutom Vojvodine. Dakle – uređuje pitanja od pokrajinskog značaja u predškolskom, osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju, uređuje pitanja od pokrajinskog značaja u oblasti obrazovanja odraslih, uređuje pitanja od pokrajinskog značaja u oblasti učeničkog i studentskog standarda, uređuje pitanja od pokrajinskog značaja u obezbeđivanju ostvarivanja prava na obrazovanje na maternjem jeziku pripadnika nacionalnih manjina, odnosno nacionalnih zajednica, osniva ustanove predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja na teritoriji AP Vojvodine, itd. Dakle, ni u jednom članu Statuta AP Vojvodine ne predviđa se kao mogućnost i kao pravo Skupštine AP Vojvodine da osniva tzv. vojvođansku akademiju nauka i umetnosti. Po mišljenju SNS, ovo što se danas dešava u Skupštini AP Vojvodine nema nikakve veze ni sa naukom, ni sa umetnošću. Ovo je manifestacija jedne, po nama, veoma opasne i avanturističke političke volje, a to je da se nastavi sa rastakanjem državnog jedinstva Republike Srbije i da se u ovim poslednjim danima i mesecima režima Bojana Pajtića učini sve kako bi se produbio jaz između AP Vojvodine i Republike Srbije. Nigde u svetu akademije nauka i umetnosti nemaju regionalni karakter. Svuda u svetu akademije nauka i umetnosti su institucije koje imaju nacionalni karakter i nacionalni značaj. Tako je u Francuskoj, tako je u Nemačkoj, tako je u Velikoj Britaniji. Na kraju krajeva, tako je i kod nas. U Srbiji postoji Srpska akademija nauka i umetnosti od 1886. godine. Članovi, da li kao redovni ili kao dopisni članovi SANU su istaknuti naučnici, umetnici, koji žive na teritoriji AP Vojvodine i po mišljenju SNS ne postoji apsolutno nijedan, ni pravni, a pogotovo ne naučni, umetnički ili kulturni razlog zašto bi trebalo osnivati tzv. vojvođansku akademiju nauka i umetnosti. Mi smatramo da se iza ovoga krije jedan veoma opasan projekat, a to je da se Vojvodina i građani koji žive u Vojvodini prikažu kao nešto što je suštinski drugačije od ostatka Srbije. Da li to znači da je sledeći korak da ćemo imati vojvođanski jezik, pa onda vojvođansku naciju, itd?
Vreme. Prošlo je 15 sekundi.
Dakle, pitamo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja koje mere će da preduzme u slučaju da se ovakva odluka danas usvoji?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Moje prvo pitanje ide ministru za socijalnu zaštitu – šta će se uraditi sa preko 60 hiljada građana Srbije koji bukvalno nemaju šta da jedu? Kada ćete napustiti nehumanu neljudsku praksu prodaje primalaca socijalne pomoći u zamenu za radnu aktivnost koja je do sada nezabeležena u modernoj evropskoj istoriji? Drugo pitanje za premijera Vučića, ministra finansija Vujovića – kada, u kom roku ćete ispuniti obećanje da ćete nepravno, neustavno smanjene plate i penzije vratiti na pređašnji nivo i na koji način ćete kompenzovati građane kojima ste smanjili plate i penzije i ko će da plati tu kompenzaciju, s obzirom da je očigledno da je ona i neustavna i protivzakonita? Treće pitanje koje suštinski postavljam sada gospodinu Vučiću i ministru Vujoviću je – da li imate bilo kakvu ideju ili plan i u kom roku planirate eventualno da završite saradnju sa MMF-om, da pokušate da krenete u regionalni dogovor za otpis ili restruktuiranje duga, i Srbije i drugih zemalja zapadnog Balkana, i da ta sredstva preusmerite na reforme, utvrđivanje naših institucija i isterivanje partijskih kadrova iz svih mogućih javnih preduzeća? To se oslanja na moje sledeće pitanje ministru Sertiću i premijeru Vučiću – kada ćete prekinuti katastrofalnu praksu neprekidnog zapošljavanja na svim nivoima vaših partijskih kadrova u javna preduzeća i javno-komunalna preduzeća? Takođe, postavlja se pitanje, ovo su sad pitanja sa lokala, ministru Sertiću, AD „Jedinstvo“ iz Gajdobre, to je firma koja je preko noći postala DOO, a u tom procesu su akcionari ostali bez svojih akcija, dakle, i to se dešava u Srbiji – šta mislite sa tim da uradite i na koji način to da rešite? Problem Fabrike kablova u Jagodini je endemski problem tzv. nepovezanog staža i nemogućnosti da radnici koji tamo rade koriste zdravstvenu zaštitu, iako su krajem januara 2015. godine dobili otpremnine, kada im je cinično, u stilu ove Vlade, rečeno da zdravstvenu zaštitu plate od otpremnine. Dakle, kada ćete i u kojoj meri rešiti problem Fabrike Kablova u Jagodini, nepovezanog staža i nemogućnosti korišćenja zdravstvene zaštite, pošto je ova praksa i ova situacija rasprostranjena širom Srbije? Nasip u selu Draževac, skupština opština, tj. gradska opština Obrenovac, koji je, može se reći, jedini nebranjeni nasip u delu Obrenovca. Tamnava se tamo kod Draževca uliva u Kolubaru i stanovnici svaki put kad padne kiša zovu i traže, apeluju, i predsednika Republika i Vlade su zvali, da se nešto uradi, pošto su potpuno nebranjeni od poplava. Problem penzionera koji su bili korisnici Elektromorave i sudskim izvršiteljima. Imamo čoveka kome se sad pleni cela penzija zato što ne može da plati račun za struju, a dug se vodi od 2008. godine. Inače, penzija mu je 40 hiljada dinara. Privatni izvršitelj uzima celu. Poslednjih pet penzija nije primio, egzistencija mu je ozbiljno ugrožena jer ne može da kupi lekove, a sve zahvaljujući sudskom izvršitelju. Ovo je, dragi građani, inače slika koju možete videti u svim vašim selima, opštinama i gradovima, pošto se dešava svima i na svakom mestu, zato što su neki poverovali u budućnost koja im je obećavana. Inače, podsećam i predsednika Vlade da nam je, kako on kaže, kasa punija nego ikad, pa evo prilike da se nešto uradi, s obzirom da nam je narod gladniji nego ikad i da je preko 5.000 dece oduzeto od roditelja, zbog nemogućnosti da ih prehrane. Imamo problem sa obrocima iz narodne kuhinje i to je jedna vrlo, vrlo aktuelna, top-tema danas u Srbiji – narodne kuhinje, koje obezbeđuje firma „Lido ketering“ iz Zemuna, koju vodi istaknuti član, neću da kažem visoki funkcioner, Srpske napredne strane, Tihomir Arsić i njegov brat, kao, jedina u Beogradu hrani naše najsiromašnije sugrađane. Znači, oni su od 2009. do 2012. godine oštetili gradski budžet za oko četiri miliona evra. Ustanovljen je sumnjiv kvalitet hrane i da je količina nedovoljna. Korisnici nemaju ni 20 grama mesa dnevno, i to je ustanovljeno. Grad Beograd plaća 136 dinara, a obrok vredi 80 dinara. Oko 14 hiljada obroka dnevno se izda i taj broj svakim danom raste, kao što znate, pošto ništa ne možete u Srbiji da popravite. Dakle, 14.000 obroka u Narodnoj kuhinji, a svaki dan raste broj tih obroka. Uglavnom je to radnička klasa koja je dovedena do prosjačkog štapa. Celodnevni obrok za nedelju je samo 50 grama jedne paštete i jedno jaje. Ja se pitam kada ćete ovaj problem da rešite?
Hvala. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika ili predsednika poslaničkih grupa želi da traži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 157. Poslovnika? (Ne) Zahvaljujem. Pošto se niko ne javlja, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Gordana Čomić, Jovana Jovanović, dr Dijana Vukomanović i Dragan Šutanovac. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima 1. tačke dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O HIPOTECI. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuju: dr Kori Udovički, potpredsednik Vlade i ministar državne uprave i lokalne samouprave, dr Dušan Vujović, ministar finansija, Nikola Selaković, ministar pravde, Srđan Kokotović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Zlatko Milikić, pomoćnik ministra finansija, Dejan Hadžić, viši savetnik u Ministarstvu finansija, Maja Kosovčević, vršilac dužnosti direktora Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita i Radomir Matijević, savetnik u Nacionalnoj korporaciji za osiguranje stambenih kredita. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: prof. dr Janko Veselinović, Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, magistar Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aida Ćorović, Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić, dr Blagoje Bradić, Zoran Živković, Vladimir Pavićević, Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, magistar Dejan Čapo, Neđo Jovanović, Milan Petrić, Miroslav Markićević, Dubravka Filipovski i Suzana Spasojević. Primili ste izveštaje Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenja Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Imam obaveštenje da će ministar Kori Udovički biti tu u 13.00 časova, tako da ne bih započela raspravu dok ne dođe predstavnik Vlade. Dajem kratku pauzu od pet minuta. Hvala vam. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovana ministarko, kada je u pitanju član 1, u suštini, amandman se ticao centralne evidencije hipoteka. Vi ste Predlogom za izmenama Zakona o hipoteci, koji je loš, naravno, i ide na štetu korisnika kredita, predvideli i ukidanje centralne evidencije hipoteka i to ste obrazložili činjenicom da se to nije pokazalo u praksi. Znate šta, problem je onih koji su trebali da primenjuju taj zakon što ga nisu implementirali i pravdati nešto da se nije pokazalo u praksi znači samo priznati da idete linijom manjeg otpora i ono što u praksi ne živi, a malo šta živi u praksi kada su u pitanju doneti zakoni, vi ćete jednostavno brisati. Centralna evidencija hipoteka postoji, ministarko, i u svetu i u uporednom pravu. Dakle, na jednom mestu klikom na miša možete da vidite da li je neka nepokretnost pod hipotekom. Vi na ovaj način onemogućavate uvid u evidenciju hipoteka i poveriocima i dužnicima i to je svakako loše i vi niste našli adekvatnu zamenu za ovu instituciju. Dakle, ostavili ste pravni sistem bez ove centralne evidencije hipoteka i bez mogućnosti da poverioci ili dužnici imaju uvid u tu centralnu evidenciju hipoteka. Zbog toga Pokret za preokret je podneo zahtev da se izmeni ovaj…
Vreme. Hoćete li trošiti pet minuta?
Ne, ne, neću koristiti. Kasnije. Hvala.
Hvala. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović i Aida Ćorović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i dr Blagoje Bradić. Reč ima Snežana Malović.
Poštovana predsednice, poštovana ministarka, predstavnici Ministarstva finansija, u obrazloženju amandmana koji smo podneli, ukoliko prekoračim vreme koje je rezervisano za obrazlaganje amandmana koristiću vreme koje je rezervisano za ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Naime, član 1. u Predlogu zakona definiše da se ovim zakonom uređuje hipoteka radi obezbeđenja i naplate. Znači, reč „naplata“ se dodaje u Predlogu zakona radi, kao što je i sam cilj zakona, radi naplate potraživanja. Naše mišljenje je bilo da je sama ta reč „naplata“ suvišno i da opterećuje Predlog zakona, obzirom da je hipoteka založno pravo na nepokretnosti koja ovlašćuje poverioca da ako dužnik ne isplati dug o dospelosti zahteva naplatu potraživanja obezbeđenu hipotekom iz vrednosti nepokretnosti. Suština pravnog instituta hipoteke jeste, dakle, obezbeđenje potraživanja poverioca, a u cilju njegove naplate kada dužnik svoj dug ne izmiri u dospelosti, tako da posebno naglašavanje da se hipoteka uređuje ovim zakonom radi obezbeđenja i naplate, kako se to čini u Predlogu zakona, suvišno je i opterećuje tekst zakona, odnosno definiciju predmeta zakona. Ovo naročito kada se ima u vidu da se u celom daljem tekstu zakona koristi konstrukcija, tj. izraz, „obezbeđenje potraživanja hipotekom“. Kako inače predlog zakona predstavlja ugledno jezičko, uglavnom jezičko doterivanje i rešenje predlagaču u pogledu određivanja predmeta zakona, tj. određivanje hipoteke, jeste samo jezičko doterivanje na pogrešan način. Ono što je, u stvari, ovde, po meni, takođe veoma bitno naglasiti, to je da je Vlada u obrazloženju Predloga zakona iznela stav u jednoj rečenici gde je rekla – amandman se ne prihvata iz razloga što ne obuhvata i reč: „naplata potraživanja“, koja bolje određuje predmet zakona. Znači, samo stoji da ova reč bolje određuje predmet zakona i ne odlazi se dalje u obrazloženju zakona. Zbog toga smatram da bi još jednom trebalo razmisliti o ovom amandmanu koji smo predložili, obzirom da on, rekla bih, prati samu logiku i sistematiku zakona dalje jer videćemo u kasnijim amandmanima, sam ugovor o hipoteci se u ovom Predlogu zakona drugačije definiše nego što je to u postojećem zakonu. Zahvaljujem se.
Hvala vam. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodin Zoran Živković.
Hvala lepo. U obrazloženju za odbijanje ovog amandmana piše da se ne prihvata iz razloga što je formulacija stava 3. u Predlogu zakona preciznija i jasnije definiše šta se podrazumeva pod kamatom koja je obuhvaćena hipotekarnim potraživanjem, što je slučaj u predloženom stavu 4. člana 7, koji takođe donosi u većoj meri preciznost i transparentnost i čije se brisanje predlaže. Ne znam da li je iko čitao ovaj član, pošto teško da iz ove formulacije možemo da dođemo do toga da ovakav tekst bolje precizira to šta se podrazumeva pod hipotekarnim potraživanjem, pa bih voleo da mi ministarka objasni zašto je ova formulacija koja je u Predlogu zakona bolja od ove formulacije koja je data u amandmanu.
Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Amandman na član 2. kojim se menja član 7. u stavu 3. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci, a koji je predložila Vlada na jasan i precizan način, definiše šta se podrazumeva pod kamatom koja je obuhvaćena hipotekarnim potraživanjem. Amandman ne treba prihvatiti iz razloga nepreciznosti i netransparentnosti jer predlaže brisanje dela stava 3. člana Zakona. Svojim rečima želim da kažem, pošto predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku i naši poljoprivredni proizvođači koji žele da uzmu kredit, da daju hipoteku, ako bi prihvatili ovaj amandman, njima bi bilo nejasno. Zato predlažem da ovaj amandman ne prihvatimo. Iskoristio bih sada priliku, pošto sam ja narodni poslanik iz Svrljiga, najlepše opštine u Srbiji, pored najlepšeg grada Niša u Srbiji i predstavljam sve ljude, danas Srbija slavi. Danas je slava Ivanjdan. Kod nas se slavi Sveti Jovan. Koristim priliku da svima koji slave čestitam slavu i da ova godina bude rodna i blagorodna, kako na njivi, tako i kući, zato što je sada žetva. Ujedno pozivam sve kolege poslanike da ne prihvatimo ovaj amandman.
Hvala. Reč ima dr Marko Atlagić.
Poštovana predsednice, poštovani predstavnici Ministarstva, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, naravno da predlažem da se amandman odbije, iz više razloga. Prvi razlog jeste što smatram da predlagači amandmana ne misle ozbiljno. To što kažem potvrđuje činjenica da većinu amandmana koju su predložili, nisu glasali za te amandmane. To pokazuje i podatak na poslednjoj sednici kada smo glasali, nisu bili u sali, nisu glasali za svoje amandmane, a gospodin moj prijatelj Marijan Rističević je rekao ukoliko budu da će glasati i on je zaista glasao, a oni nisu bili u sali. Drugo, predlažem da se amandman odbije zato što, kao što je i u obrazloženju rečeno što je zakonsko rešenje koje je dala Vlada svrsishodnije, preciznije objašnjava predložena rešenja. Smatram da je treći razlog taj što jedan deo tog amandmana predlagači predlažu da se briše. Mislim, da to zaista ne govori o ozbiljnosti predlagača. Hvala lepo. Predlažem da se odbije amandman i smatram da će Srpska napredna stranka u danu za glasanje zaista odbiti ovaj amandman.
Hvala. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović i Aida Ćorović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić i Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Snežana Malović. Izvolite.
O ovome sam pričala, u stvari navela da ćemo pričati o tome kada sam govorila o prethodnom amandmanu. Naime, prema postojećem Zakonu o hipoteci, ugovor o hipoteci je ugovor između vlasnika nepokretnosti i poverioca, kojim se vlasnik nepokretnosti obavezuje ako dug ne bude isplaćen u dospelosti da poverilac naplati svoje obezbeđeno potraživanje iz vrednosti te nepokretnosti na način propisan zakonom. Znači, ova definicija ugovora o hipoteci u stvari prati samo logiku i značaj instituta hipoteke, jer hipoteka je institut koji treba da obezbedi potraživanje poverioca. Predlogom zakona se menja definicija gde se kaže – da je ugovor o hipoteci je ugovor između vlasnika nepokretnosti i poverioca, kojim se vlasnik nepokretnosti obavezuje da u korist poverioca zasnuje hipoteku radi namirenja obezbeđenog potraživanja na način propisan zakonom. U samom Predlogu zakona se naglašava da je ugovor o hipoteci služi isključivo radi osnivanja hipoteke, a ne radi obezbeđenja potraživanja poverioca. Zbog toga smatramo da je postojeće rešenje u zakonu preciznije i da obezbeđuje veći stepen zaštite prava poverioca. Hipoteka jeste pravni institut, ali njemu prethodi obligaciono pravni odnos, te smatramo da je ugovor o hipoteci zavisni ugovor i on kao takav može da egzistira samo ukoliko postoji određeno potraživanje koje se njime obezbeđuje. Sem toga, predlagač zakona čini nam se nije dovoljno precizno definisao ugovor o hipoteci jer je u samoj definiciji utvrdio obavezu dužnika da u korist poverioca zasnuje hipoteku, dok je u narednom članu 5. uređujući klauzulu intabulandi utvrdio da je poverilac taj koji upisuje hipoteku na nepokretnosti. Zbog toga kao što sam rekla, smatramo da je definicija koja je u važećem zakonu mnogo verodostojnija u pogledu održavanja prave prirode instituta hipoteke kao stvarnog instituta i da bi takvu definiciju trebalo zadržati. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Hvala. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Da li želite reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Snežana Malović.
Nama se čini da je možda jedno od najvećih problema u ovom Predlogu zakona iako ima i nekih dobrih rešenja koja naravno nismo dirali, ali svakako ističemo i to smo učinili u raspravi u načelu, ali smo dužni takođe i da ukažemo na neke stvari koje smatramo da mogu da budu problem. Smatramo, kao što sam i rekla u svojoj prvoj rečenici, da ovakav način definisanja klauzule intabulandi u Predlogu zakona može da predstavlja problem i mi smo predložili da se postojeće rešenje zadrži. Takođe, želim da ukažem da je u obrazloženju odbijanja amandmana Vlada navela da se amandman ne prihvata iz razloga što klauzula intabulandi je data u posebnoj ispravi, nije obaveza, već mogućnost, upravo iz razloga da se odvoji momenat o zaključenju ugovora u kojem nisu ispunjene sve prestecije od momenta izvršenja ugovora kada se na osnovu klauzule upisuje hipoteka na nepokretnosti. Mogu da se složim sa tim, ali iako je to mogućnost ipak je ugovor o hipoteci ugovor koji je strogo formalan i klauzula intabulandi treba da bude sastavni deo prvobitnog, znači, ugovora o hipoteci, a ne da to bude dato u posebnom dokumentu. U pogledu klauzule „intabulandi“ smatramo da ona mora ostati kao što sam rekla obavezni element ugovora o hipoteci gde se ne može dozvoliti da se ona sačinjava u posebnoj ispravi i to iz više razloga. Hipoteka po svojoj prirodi je založno pravo na nepokretnostima, te se shodno tome i upisuje u javnu knjigu katastra nepokretnosti, a što nije moguće bez klauzule „intabulandi“, bezuslovne izjave vlasnika nepokretnosti, kojom dozvoljava poveriocu upis hipoteke, tako da bez te klauzule ugovor ne može da proizvodi nikakvo pravno dejstvo. Pošto je ugovor o hipoteci je formalni ugovor koji se zaključuje u obliku javnobeležničkog zapisa ili javnobeležničke solemnizovane isprave ova klauzula mora biti obavezan element ugovora. Takođe, dozvoljavam da ova klauzula bude sadržana u posebnoj ispravi nezavisno od ugovora o hipoteci u stvari se samo obezbeđuje javnim beležnicima, ukoliko se to učini dodatni izvor prihoda, a na štetu ugovornih strana jer ovako normirano javni beležnici imaju zakonski osnov da dva puta naplaćuju istu stvar. Prvi put, kada sačinjavaju i overavaju ugovor o hipoteci, a drugi put kada sačinjavaju i overavaju klauzulu koja nije uneta u ugovor. Zahvaljujem se.
Hvala. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić i Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Na član 7. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić i Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Snežana Malović. Izvolite.
Podneli smo amandman i na član 7. gde smatramo da on treba da se u svom prvom stavu izmeni i da glasi da je ugovor o hipoteci, odnosno založna izjava sačinjena u skladu sa ovim zakonom u obliku javnobeležničkog zapisa je izvršna isprava pod uslovom da sadrži i odredbe iz stava 3. ovog člana, a da se preostali stavovi brišu. Kao obrazloženje ovog člana amandmana mi smo naveli da je u pogledu rešenje iz stava 1. predlažemo drugačiju jezičku formulaciju koja je konciznija i preciznija u odnosu na rešenje iz predloga zakona. Naime, smatramo da je u celom ovom članu suvišno koristiti konstrukciju - založna izjava jednostranoj hipoteci, budući da je prethodni članom već propisano da se jednostrana hipoteka zasniva na osnovu založne izjave, te se podrazumeva da se založna izjava odnosi na jednostranu hipoteku tako da je bespotrebno to ponavljati u tekstu zakona. Takođe, što se tiče tačke 4) člana 15. čije je brisanje se predlaže Predlogom zakona, mi smatramo da je zanimljivo pre svega da predlagač nije obrazložio ovo rešenje, a radi se o normi koja je vrlo bitna s obzirom da reguliše prava neposrednog držaoca nepokretnosti, a koji nije vlasnik da se saglasi sa svim posledicama koje ugovor o hipoteci povlači, pri čemu bi za ovakve saglasnosti ugovor o hipoteci, odnosno založna izjava ne mogu imati snagu izvršne isprave. Takođe, predlažemo da se zadrži postojeće rešenje, odnosno da se odustane od brisanja ove tačke, jer se brisanjem potpuno obespravljuje zakoniti držalac nepokretnosti u njegovoj državini, a takav zakoniti držalac ne mora biti samo zakupac. To mogu biti i lica koja državinu izvode, iz primera, radi prava doživotnog uživanja i prava stanovanja koji na primer ostvaruju samohrani roditelji sa decom u stanovima bivšeg bračnog partnera na osnovu porodičnog zakona. Iz navedenih razloga mi amandmanom predlažemo da se postojeće zakonsko rešenje ostane u tom delu neizmenjeno. Zahvaljujem se.
Hvala. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li želite reč? Reč ima narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
U članu 8, odnosno u članu 17. stav 4. Zakona o hipoteci posle reči „izjava“ treba se dodati zarez i staviti reči „uz obavezno prethodno, blagovremeno obaveštenje od strane poverioca ili vlasnika hipotekovane nepokretnosti lica koja po punovažnom pravnom osnovu ima državinu nad hipotekovanom nepokretnosti. Kad predlagač briše član 6. ovog člana koji predviđaju izričitu saglasnost držaoca nepokretnosti za proveru hipotrekovane nepokretnosti onda je nužno bar predvideti obavezu da se držalac nepoketnosti obavezno obavesti o proveri, a u cilju obezbeđenja nekih poslovnih interesa ili poslovnih tajnih držaoca u okviru svoje delatnosti koja vrši u hipotekovanoj nepokretnosti, kao iz bezbednosnih razloga, recimo, ako je u pitanju proizvodnja nekih opasnih materija ili slično nešto tome. Hvala.
Hvala. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Ja sam očekivao inače odgovor ministarke na prethodni amandman, pošto je to svrha amandmanske rasprave. Ne da mi pročitamo šta smo poslali kao amandmane, a visoko umne komentare koje sam dobio od dvojice poslanika, nisu bili dovoljni da shvatim suštinu razloga za odbijanje, pa bih voleo, ako ima ko da odgovori, na ovo što predlažemo amandmanski, da čujemo to. Ako nema, onda možda možemo da nađemo neku drugu formu komunikacije bez sednica u pojedinostima, ako je samo cilj da se odbiju amandmani koji dolaze iz opozicije. Razlog za odbijanje je, kaže, ne prihvata se iz razloga, što je bitno zbog transparentnosti, postupka i pravne sigurnosti, da sve zainteresovane strane budu upoznate sa činjenicom, da je hipotekarni poverilac ili više njih iskoristilo mogućnost datu u stavu 1. člana 20a. Koje mogućnosti? Mogućnosti da hipotekarni poverilac angažuje treće lice, odnosno advokata recimo, koji će da ga zastupa. To je sigurno poznato svima koji su deo postupka kredita. Nema potrebe da nužno mora da se i on upisuje u knjigu i da se time povećavaju troškovi. Ja nisam verovao, kada su neke kolege govorile da ovo nije pisala Vlada, ovaj Predlog zakona, nego neko van Vlade i sve mi se čini da su oni u pravu, jer ne dobijamo adekvatne odgovore za pitanja koja postavljamo i za obrazloženja koja smo dali u našim predlozima amandmana. Prema tome, Vlada ne treba da se brani ćutanjem u ovom smislu, nego neka da odgovore na to zašto ovaj amandman nije dovoljno dobar, nego je rešenje dato u Predlogu zakona, bolje zbog transparentnosti postupka itd.
Reč ima ministar Kori Udovički.
Ne vidim u čemu je problem da se obezbeđuje ovim članom transparentnost, kada nije samo ovlašćeni advokat taj koji treba, da može da pristupa informacijama. Može da se ovlasti. Jedan od ciljeva ovog zakona jeste da omogući lakše i bolje i sigurnije nastupanje, kada je reč o udruženim poveriocima i da mogu da delegiraju nekoga u ime bilo koga od njih. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Ako ne znate o čemu govorim, da vas podsetim. Ovde piše da se – u registar nepokretnosti može upisati ime trećeg lica iz stava 1. ovog člana, s tim da hipotekarni poverilac ili više njih mogu uvek tražiti da se upišu u registar nepokretnosti, odnosno da zamene treće lice. Kako mislite da, ovim što ste rekli u svom govoru, da pojačate, zaključak da ovo nije adekvatna zaštita i adekvatno rešenje? Ne razumem ni ja obrazloženje, zato vas pitam.
Reč ima narodni poslanik Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja bih možda i razmislio da prihvatimo ovaj amandman, ali na početku obrazloženja svog amandmana, predlagač je rekao nešto što je rekao i na prošloj sednici, da komentari na amandmane ostalih kolega poslanika, nisu dovoljno kvalitetni, odnosno da po njihovom mišljenju, trebalo bi to da znači otprilike da pojedini poslanici ne mogu da komentarišu dovoljno kvalitetno amandmane, koje oni predlažu. Naprosto, to meni izgleda kao da oni sebe smatraju poslanicima više vrednosti od onih koji to komentarišu i na mom primeru bi to izgledalo tako, a na prošloj sednici se to i desilo. Rečeno je da ja nemam pravo da branim Zakon o informisanju, a ja sam samo komentarisao njihove amandmane koji oni podnose. Na njegovu primedbu u obrazloženju da dva poslanika, od kojih je jedan veterinarski tehničar, a drugi je profesor na fakultet i doktor, ali nisu dovoljno kvalitetni da pričaju i obrazlažu, komentarišu amandman koji je podnet, to se već ranije dešavalo. Meni to nikako ne ide sa nekim zalaganjem za demokratsku proceduru i praksu u ovom parlamentu. Ako uzmemo da je drugi poslanik iz tog dvojca govorio da je ovo svetilište demokratije i da je ovo mesto gde valja besediti o svakom amandmanu i svakoj rečenici, svakom zarezu, o svakom pokušaja brisanja određenih članova sa amandmanima – briše se, onda nešto nije u redu sa predlagačima u smislu, da sa jedne strane misle da su sva prava njima dozvoljena, a sa druge strane osporavaju pravo da određeni poslanici komentarišu njihove predloge i ja mislim da smo mi u skladu sa demokratskom praksom, sa izbornom voljom građana, svi ovde ravnopravni i na isti način možemo da predlažemo i komentarišemo jedni drugima amandmane, a da to ne bude uvredljivo na način koji oni nekada iskažu svoje komentare prema vladajućoj većini. Mislim da iz tih razloga, zato što se potcenjuju određeni poslanici, u obrazloženju zakona, ne treba glasati za prihvatanje ovog amandmana a i to je moj stav, s tim što podvlačim da je za mene neprihvatljivo da neko misli da je poslanik više vrednosti, da je elita, u odnosu na neke druge, s obzirom da su sami pričali da je ovo svetilište demokratije.
Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Na član 14. amandman glasi – u članu 27. stav 1. reči: „pismenoj formi sa potpisima overenim u sudu, odnosno od strane drugog zakonom ovlašćenog organa„ zamenjuju se rečima: „u formi predviđenoj članom 10. stav 1. ovog zakona“. I dodaje se stav 3. koji kaže – naknadni ugovor iz stava 1. itd, a naše obrazloženje je – Predlog zakona sadrži ograničenje prava sticanja svojine na Ustavu krajnje sumnjiv način i dalje piše da, a ja se nadam da su predstavnici Vlade upoznati sa obrazloženjem i sa predlogom amandmana. I dalje očekujem da dobijem jedan suvisan odgovor na ono što sam postavio kao pitanje. To očekujem od Vlade, bez bilo kakve ambicije da ograničavam pravo bilo kome da priča šta god hoće u ovom parlamentu, bez obzira što se to ponekada odnosi i na ono što je predlog amandmana nekog drugog poslanika na jedan stručan tekst, bez umanjivanja vrednosti bilo kog poslanika u ovom parlamentu, njegove ljudske sposobnosti da bude poslanik. Postoje neke teme gde su neophodni stručni odgovori, a ja stručne odgovore tražim od predstavnika Vlade ovom prilikom u liku i delu potpredsednice Vlade.
Hvala. Reč ima po amandmanu narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj savet je da ne prihvatimo amandman iz istog razloga što kroz obrazloženje amandmana podnosilac uglavnom insistirajući na nekim stručnim odgovorima, u stvari nipodaštava rad svojih kolega. Dakle, kada sam govorio o tome, rekao sam jasno i glasno na koga se to njegovo izlaganje odnosilo. Radilo se o jednom veterinarskom tehničaru i o jednom profesoru dr na fakultetu i prema tome ja mislim da svi imamo pravo da komentarišemo amandmane. Neko je manje stručan, neko je više stručan, ali smo svi ravnopravni jer su nas građani poslali ovde da radimo, predlažemo amandmane, komentarišemo i predlažemo zakone, komentarišemo zakone, glasamo po svojoj volji za ili protiv ili se uzdržimo od glasanja. Dakle, sva prava svih poslanika su ista i ja u ime demokratske procedure na koju se uvek pozivao njegov kolega insistiram da se u ovoj Skupštini tako ponašamo jedni prema drugima. Zašto bi jedan poljoprivrednik bio stručniji od drugog poljoprivrednika ili profesora univerziteta? Evo, moj kolega poljoprivrednik predloži amandman, zašto bi ja bio uskraćen za pravo da na isti stručni način poljoprivrednik komentarišem njegove amandmane, s obzirom da smo kolege po struci? Hvala.
Hvala. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, mr Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović i Aida Ćorović. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Amandmani koje je Vlada prihvatila su u velikoj meri doprineli da se neki nedostaci u tehničkom smislu ovde isprave i mi smo zahvalni na tome ne zato što je DS srećna zbog toga, već zato što smo pomogli da sam tekst bude bolji i samim tim što smo pomogli da se lakše primenjuje i da se neke očigledne nelogičnosti, greške u samoj gramatici ili u redosledu reči isprave. Međutim, to ni u kom slučaju ne menja činjenicu da sam zakon želi da sprovede svoju suštinu, da želi da sprovede političku volju, da želi da sprovede duh zakonodavca, tj. zakonopredlagača koji se ogleda u tome da u stvari zakon kojim se omogućava lakša plenidba nepokretnosti od dužnika sada sprovodi ne samo lakše, već efikasnije, sa manje procedura, izbegavajući sudske postupke, izbegavajući kasnije knjiženje poverilaca u odnosu na primarnog poverioca. Dakle, ovaj zakon i ovi predlozi bez obzira što smo se potrudili da barem bude pismeno, da barem bude napravljeno na adekvatan način, da stvari pišu onako kako jezik i pravopis zapovedaju ne brišu situaciju da će ovaj zakon omogućiti brže, efikasnije, preciznije otimanje nepokretnosti od građana Srbije, a u korist poslovnih banaka koje se bave zelenaškim poslovima u Republici Srbiji. Ništa ne činite niti vam pada na pamet da tu praksu prekinete, da banke sputate, da im onemogućite flagrantno, neprekidno, olakšano, efikasno, precizno otimanje imovine građana Srbije. Koliko je kriv poverilac, toliko je kriv i dužnik i obrnuto. Mi ovde ne vidimo uporno bilo kakvu krivicu ili sputavanje ili zaustavljanje poverilačkih prava, već isključivo sputavanje prava dužnika, tj. građana Srbije, govorim o njima. Ne govorim primarno o firmama, o kompanijama, o tajkunima, o ljudima koji imaju puno novca i koji imaju nekretnine koje stavljaju kao založno pravo, govorim o građanima koji su oštećeni stambenim kreditima i hipotekarnim zalogama koje će u ovom slučaju bez ograde biti oštećeni. Dakle, o tome se radi i to ovaj zakon ni na koji način, sem u jednom članu, ne sputava. Taj jedan član smo pohvalili, rekli smo da je dobar, ali smatramo da nije dovoljno i da je trebalo prava građana Srbije u toj situaciji proširiti da bi što manji broj ljudi osetio ugroženu egzistenciju, kakvu je osećaju danas u Srbiji. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Kori Udovički.
Ja bih samo da prokomentarišem obrazloženje koje je dato u oba slučaja zašto se ne prihvataju amandmani na ovaj član je jasno, ali da na drugi način ponovimo isto to. Postoji filozofija ovog zakona, odnosno izmena i dopuna Zakona o hipoteci koji se ovde uvode, koja je da se u balansiranju između racionalnosti postupka i nekakvih prava malo više stavi na teg racionalnosti postupka. Mi imamo problem u Srbiji da upravo to sada doživljavamo, ne možemo npr. da rešavamo problem nagomilanih nenaplativih potraživanja zato što su nam regulative takve da vrte, nisu dovoljno jasne i stvaraju mogućnost za opstrukciju vlasnika na svakom koraku. Znači, u ovom trenutku, u ovom članu je važno, izabrali smo, vi se možete složiti ili ne složiti, ono što smatramo da će na kraju najbolje da zaštiti jedan efikasan, produktivan proces koji će vratiti svojinu u aktivnost i dovesti do pre svega veće ekonomske aktivnosti i zapošljavanja. Hvala.
Hvala. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Ono što su i neke kolege već istakle, činjenica je da ovaj zakon nisu pisali ljudi iz Vlade, da su oni ovde bili više dostavljači i to nije prvi put da poslanicima, odnosno građanima Srbije Vlada Srbije isporučuje želje Duvanske industrije, finansijskog sektora, svih onih moćnih koji praktično upravljaju Srbijom na štetu i na teret građana Srbije. Ovaj amandman jeste pokušaj da se to spreči. Danas ukoliko ovaj zakon bude usvojen, 100.000 ljudi, fizičkih i pravnih lica koji imaju hipoteku, nad čijom imovinom je uspostavljana hipoteka biće stavljeni u poziciju da će ta hipoteka sutra biti aktivirana, da će moći aktivirati poverioci bez obzira da li je potraživanje osnovano, bez obzira da li su oni možda već isplatili to potraživanje, kako je slučaj sa korisnicima kredita koje zastupa Udruženje bankarskih klijenata efektiva i evo ovde njihovog stava povodom ovog zakona. Oni oštro kritikuju predložene izmene i kažu, odnosno traže od Narodne skupštine da povuče ovaj zakon iz procedure jer će on dovesti u očajan položaj korisnike kredita. Detaljnije ću govoriti kasnije o pojedinim amandmanima šta sve Pokret za PREOKRET i šta sve Udruženje korisnika kredita zamera ovom zakonu.
Reč ima Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja mislim da bez ovog zakona imamo čak suprotne efekte o kojima je govorio moj uvaženi kolega pre mene. Po sadašnjoj zakonskoj regulativi, banka može da proda predmet hipoteke i za samo 10% od procenjene vrednosti hipoteke. Banka takođe može po sadašnjoj zakonskoj regulativi, bez odluke nadležnog suda, na osnovu mišljenja svog veštaka da umanji vrednost predmeta hipoteke da bi ga što lakše prodala. E, sada, kada sve ovo uzmemo u obzir, ja mislim da je ovaj amandman baš i napisan zbog poslovnih banaka da što lakše dođu do imovine koja je pod hipotekom pre stupanja na snagu ovog zakona. Znači, mogli su da je prodaju u bescenje, mogli su da joj umanjuju vrednost kako god su hteli, a pod izgovorom da je neko udruženje koje nije upućeno u konkretno celu sadržinu zakona dalo neko svoje mišljenje, ili, kao što je jedan kolega ovde govorio, da je ovo u interesu poslovnih banaka. Da pogledamo šta je najviše uticalo na kreditnu sposobnost građana Republike Srbije. Nije kurs evra i franka, nego kurs dinara prema evru. I sada oni koji nisu ništa uradili da odbrane kurs dinara prema evru, pričaju nama da radimo u korist banaka, dok su podržavali prethodnog guvernera koji je dogovarao sa bankama kurs dinara prema evru, koji je šticovao kurs dinara prema evru, koji je prodavao devizne rezerve 4,5 milijarde i dogovorio se sa bankama da evro skoči 50% u odnosu na dinar. Sada se navodno zalažu za neku zakonsku regulativu. Pa, ti koji se zalažu u odbranu građana, što to nisu uradili kada su bili na vlasti? Danas je kamata, rata kredita, kada je švajcarski franak u pitanju, ista kao jula meseca 2012. godine. Tada ste još bili na vlasti. Koliko ste tada brinuli o građanima? Ovaj amandman, ako se prihvati, omogućava bankama da prodaju predmet hipoteke za 10% od procenjene vrednosti. Ovaj amandman omogućava bankama da smanjuju vrednost predmeta hipoteke po svojoj volji i svojim potrebama i zato ga ne treba prihvatiti.
Hvala. Gospodine Veslinoviću, javili ste se, samo po kom osnovu? (Janko Veselinović, s mesta: Replika.) Izvolite.
Ne radi se ovde, moj uvaženi kolega Arsiću, ali obraćaću se predsednici, o procentu po kome će banka prodati nepokretnost. Radi se o činjenici da će banka moći da proda nepokretnost bez obzira da li ona na to ima pravo i bez obzira da li je možda hipotekarni dužnik već u celosti izmirio svoju obavezu. Dakle, prema onome što kažu u Udruženju korisnika finansijskih usluga, na bazi ovog zakona biće moguće aktiviranje hipoteke bez obzira, a i ja sam se uverio u to čitajući zakon, bez obzira da li je dug osnovan i bez obzira da li su oni možda taj dug izmirili po njihovoj računici. Niko ne proverava računicu banke. Dakle, nigde ne stoji da hipotekarni poverilac može da traži obustavljanje postupka naplate po hipoteci, odnosno prodaje nepokretnosti ukoliko on osporava potraživanje banke. O tome se radi, a ne o vrednosti po kojoj će ta nepokretnost biti prodata. On će bez te nepokretnosti svakako ostati. Da li će on banci ostati dužan 10, 20, 30 hiljada evra, to u ovom momentu nije bitno. On će ostati bez vrednosti, a vrednost nepokretnosti na tržištu će padati zato što će se banke u narednom periodu, kada usvojite ovaj zakon, staviti na tržište sve ono što je pod hipotekom i za čega građani Srbije, zbog vaše loše vlasti tri godine, ne mogu od svojih plata da plaćaju kamatu, naročito ne one rate koje su obračunate na način protivno ugovoru koji su zaključili poverioci.
Vreme. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Ja se ovakvih stvari još nisam naslušao u Skupštini. Stvarno sam zabrinut, zato što znam da po sadašnjem zakonu jedna banka je neovlašćeno prodavala imovinu hipotekarnog dužnika. Samo u tome je učestvovao i sud, pa niko nije krivično odgovarao. Kasnije je dobila stranka u sudskom postupku obeštećenje u vrednosti od, čini mi se, 25 miliona dinara. Neću da kažem koja banka. Sada ko to proba da uradi, odgovara za više krivičnih dela i falsifikovanje javne isprave. Nema više zaštite i pokroviteljstva suda da se nešto uradi suprotno zakonu, kao što je to po sadašnjem zakonu. Svaki građanin koji se zaduživao i stavljao imovinu pod hipoteku, radio je to najčešće u dobroj nameri i veri da vrati te kredite. Problem je u tome što su njihove plate kursom evra obezvređene i dovedeni u situaciju da više ne mogu da vraćaju te rate. To se baš dešavalo u periodu od 2008. do 2012. godine. Sada mi neko priča kako je radio u interesu građana, kako štiti njihove interese. Ja svoju priču o interesu građana nisam promenio ni kada sam bio opozicija, ni sada kada sam na vlasti. Prvi sam te iste poslovne banke najviše kritikovao kada su bile izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci. I sad sam spreman da ih kritikujem kad god urade nešto što nije dobro. Ali, pogledajte Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga, kakav ste nam dali 2010. godine, pogledajte sada kada smo ga promenili. Što ga niste promenili tad kako treba? Što ga niste napisali kako treba? Niste smeli od banaka. Da ne pričam o Zakonu o deviznom poslovanju, u čije ime je pisan.
Vreme za repliku vam je isteklo. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedavajuća, naravno da ne treba prihvatiti ovaj amandman s obzirom da se radi o meri upozorenja, u kome se dužnik upozorava da svoje obaveze mora da izmiri, u suprotnom može doći do neželjenih posledica po njega samog. Ukoliko bi prihvatili ovaj amandman i na takav način ovaj stav isključili, u tom slučaju bi došlo do neželjenih posledica za dužnike. Što se tiče pokušaja uvrede Vlade, gde je rečeno da ljudi iz Vlade nisu pisali ovaj zakon, već su dostavljači velikih faktora duvanske industrije itd, ja se sa takvom kvalifikacijom poslanika ne slažem. Za vreme Vlade koju je on podržavao sednice su bile virtuelne, održavale su se SMS porukama i odluke su se donosile SMS porukama, bilo da su se ticale imovine građana, bilo da su se ticale sudbine građana. Neko ko je pristajao da mu Vlada zaseda virtuelno, da mu Vlada zaseda i donosi odluke SMS porukama sada drugu Vladu koja to ne čini naziva Vladom dostavljača odnosno Vladom koja nije sposobna da napiše izmene i dopune ovog zakona. Takođe mi smeta to što neko ko je likvidirao domaće banke, uglavnom gotovo sve, i ko je uveo strane banke koje garantuje domaća država i ko je na takav način otvorio vrata stranim bankama, neko ko je ostavio nekoliko domaćih banaka da se političke stranke koje su vladale, njihovi politički prijatelji tale i da u tim bankama ostavljaju sredstva obezbeđenja koje nije ništa vredelo, da neko ko je podržavao takvu Vladu i takav sistem danas Vladu koja predlaže ove izmene i dopune zakona, a ova izmena direktno štiti dužnika, odnosno propisuje da mora da bude upozoren da je njegova nekretnina u opasnosti, odnosno da hipoteka može da bude aktivirana, neko ko ovakvu meru koju Vlada traži da bi dužnik bio upoznat sa svojim obavezama, neko takvu meru traži da bude ukinuta. Naprosto, ne razumem, mada nisam doktor prava, nisam profesor prava, ne predajem na državnom univerzitetu, za razliku od kolege koji je predložio ovaj amandman, nikako ne razumem šta hoće da postigne u tom svom naglom preokretu, odustajući od podržavanja bivše Vlade koja je vladala na način koji sam već opisao. Bojim se da kad se naglo preokrenete i kad se krv slije u glavu, da onda mašta može svašta. Hvala.
Na član 17. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsednice. Uvažena ministarko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, u poslaničkoj grupi SPS postoji jedna vrsta iznenađenja što ovaj amandman nije prihvaćen, a tim pre što je u načelnoj raspravi i sam ministar Vujović, koristeći jednu potpuno zdravu logiku, prihvatio intervenciju koju sam, kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS, izneo u odnosu na član 17, tako da zaista ne vidim razlog zbog čega se amandman nije prihvatio, pa ću u tom pravcu, u ime poslaničke grupe SPS, izneti samo stručni osvrt kada je u pitanju intervencija koja je učinjena. Naime, u načelnoj raspravi, a posebno u amandmanu je navedeno da se ni u kom slučaju ne može normirati ono što podrazumeva upućivanje drugostepenom organu naloga kako da odluči. Faktički daje se jedna vrsta naloga za donošenje odluke po žalbi, pa se kaže da će se žalba uvažiti ili će biti uvažena ukoliko su ispunjeni uslovi koji su propisani ovim članom. Postavlja se pitanje da li je uopšte, pošto pravna teorija takvu vrstu naloga ne poznaje, sudska praksa još manje, takvo normiranje pravno prihvatljivo? Ja sam više figurativno u načelnoj raspravi istakao kako bi bilo kada bi se sudu dao nalog, drugostepenom sudu, kako da donese odluku i u kom pravcu da donese odluku, kada da oslobodi okrivljenog i koji su to razlozi da oslobodi okrivljenog. Isto je to i ovde. Drugostepenom organu se smanjuje autonomija odlučivanja, a drugostepeni organ mora da ima potpunu autonomiju u odlučivanju. Ta autonomija podrazumeva i ocenu i analizu i opravdanost i ispravnost ili pravilnost sa stanovišta zakona, jer drugostepeni organ primenjuje zakon. To zakonodavac mora da mu obezbedi. U obrazloženju zbog čega je odbijen naš amandman navedeno je da se daje jasnija pravna formulacija u postojećem tekstu. Ako je to jasnija pravna formulacija, onda se postavlja pitanje - zbog čega se, onako kako je to ministar Vujović i rekao, samo ne ukazuje na razmatranje žalbe, a ni u kom slučaju nalaganje kako po žalbi da se odluči? S druge strane, u obrazloženju postoji i jedna kvalifikacija koja ukazuje na jednu procesno pravnu radnju ili procesno pravni institut, a to je odbačaj predloga i kaže se – nema potrebe da bude normiran u ovom članu, jer je već normiran u odredbama Zakona o državnom premeru i katastru. Ako je već tako, onda ni u kom slučaju se nije smelo isključiti pravo na vođenje upravnog spora. Upravni spor je morao kao kategorija da bude prisutan i da kao pravo stranke bude dozvoljeno da stranka može preispitati akt koji je donet u upravnom postupku i to u fazi u kojoj postupa drugi organ, a to je sudski organ, odnosno upravni sud i to po upravnoj tužbi. Ovde je to pravo isključeno. Ako već govorimo o tome šta je to sistematizovano u odredbama Zakona o državnom premeru i katastru, onda treba ukazati da je to upravo i regulisano odredbama Zakona o državnom premeru i katastru, i to članom 180. koji propisuje vođenje upravnog spora. Zbog čega se onda ovde vođenje upravnog spora isključuje kada je u direktnoj koliziji sa pozitivno pravnim propisima? Da ne bih dalje dužio, još jednom ukazujem da poslanička grupa SPS samo želi da da svoj doprinos, i to puni doprinos, u smislu potpunog kapaciteta zakona, da zakon ima što kvalitetnije sistematizovana rešenja i u tom pravcu su i podneti amandmani, naravno, uz punu podršku donošenju ovog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci za koji ćemo mi nesumnjivo glasati. Ono što je bitno, bitno je da upravo zarad preciznosti na koju predlagač i ukazuje odbijajući amandman, upravo zbog primenjivosti u praksi, upravo zbog praktične primene i upravo zbog pravne teorije i prakse, kako upravne, tako i sudske, da se još jednom razmotri ovaj amandman u smislu njegovog usvajanja. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem se, gospodine Jovanoviću. Reč ima ministar dr Kori Udovički. Izvolite.
Ja bih samo odgovorila, objasnila gospodinu Jovanoviću da jeste moj kolega Vujović napomenuo mogućnost da se nađe i drugačija formulacija, pogotovo za ovu reč „uvažena“, ali problem je u tome što amandman ne tretira samo taj deo člana, već donosi i druge izmene za koje smo izvagala da, sve u svemu, rezultat je ono što je u obrazloženju, smanjuju jasnoću i preciznost sveukupnog člana. To je sad stvar stava različitih pravnika. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i dr Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ovim amandmanom se menja stav 8, predlaže se promena stava 8. novog člana 31, koji sada glasi da će žalba biti uvažena ako dužnik ili vlasnik hipotekovane nepokretnosti uz žalbu dostavi pismene dokaze da, jedan, potraživanje ne postoji, dva, hipoteka ne postoji, tri, četiri, itd. Naš je predlog da taj stav glasi da se žalba podnosi ukoliko potraživanje ne postoji, ukoliko hipoteka ne postoji i ova dva dodatna člana. Šta je razlika? Razlika je što se ovde definiše kada će žalba biti uvažena i nalaže se dužniku da dokaže da potraživanje ne postoji. Kako dužnik da dokaže da ne postoji potraživanje? Da kaže – ja nemam ugovor, da li je to dokaz, ili da kaže… Kojim dokumentom, koji organ izdaje dokument kojim se garantuje da ne postoji potraživanje? Kažite mi – koji organ i na koji način se utvrđuje da ne postoji hipoteka? Zato je ovde formulacija – žalba se podnosi, a onda se u procesu dokazuje jedno ili drugo. Znači, ja sam dužnik, podnesem žalbu, koristim onih pet minuta, predsedavajući, i onda se u procesu kod tog drugostepenog organa dokazuje ko je u pravu, a ne da bude definicija da će žalba biti prihvaćena samo ako dužnik dokaže. Još jednom pitam – kako se to dokazuje? Koji je valjan način da se nešto dokaže? Mislim da je očigledno da ovde imamo jednu situaciju, a to sam rekao i u načelnoj raspravi. Ovo je zakon koji je morao da bude promenjen. U to nema nikakve sumnje da je postojala potreba da se donesu izmene i dopune ovog zakona. Da on nije onaj prethodni zakon, nije istrpeo proveru primene u prošlosti, ali ovo nije urađeno na dobar način. Ovde imamo još jednu dodatnu stvar, uz svo poštovanje potpredsednice, ali znamo se, teško da je potpredsednica došla spremna na raspravu o ovom zakonu, pošto to nije njen resor, pošto to nije domen kojim se bavi u Vladi, mislim da je to nipodaštavanje parlamenta. Ne vaše prisustvo. Naprotiv, nego nedostatak prisustva onoga ko je bio zadužen za taj zakon, a to je ministar Vujović i bilo bi jako interesantno da nam se objasni zašto neko ko je branio zakon u načelu nije sada tu da ga brani u detaljima, da ga brani od amandmana, što je najvažnija stvar. Dolazimo do stvari koju sam već opisao malopre da je stvarno tužno ko u ime Vlade brani vaš zakon i još je gore to što ne postoji volja da se prihvati bilo kakva racionalna izmena koju opozicija, u ovom slučaju, kao i obično, nudi iz najbolje namere. Još jednom da ponovim, i amandmani „briše se“ su potpuno suvisni ako su stavljeni u pravom trenutku na pravom mestu. Imamo i tradiciju da se oni predlažu višedecenijski, o tome sam govorio već da u svim normalnim parlamentima, u normalnim državama je to vrlo česta amandman. U ovom parlamentu u ovom sazivu imamo dva ili tri primera da su predlagači prihvatili amandmane u tekstu „briše se“ i neću da ponavljam više ko je to bio. Drugi vid amandmana, odnosno drugi odnos nas prema zakonima je, znači, ovo je kada zakon ništa ne valja onda tražimo da se „briše“. Drugi odnos je kada mislimo da je zakon dobar, ali da je nedovoljno dobar onda nastupamo sa amandmanima koji su ovakvog tipa, ali očigledno da druga strana nema nikakvu želju da se bavi tim. Osim, naravno kada stavimo zarez tamo gde mu je mesto, pa to ne može da se odbije zato što se pravopis uči, ja mislim sada u trećem-četvrtom osnovne, ali ja očekujem malo veću ozbiljnost Vlade kad dobije amandmane, a imate i „deliveri junite“, imate i savetnike iz zemlje i sveta sa običnim i neobičnim prezimenima, imate veliki broj doktora nauka, znači mnogi ljudi su tek sada doktorirali pre nego što su ušli u ovu Vladu imaju sveže znanje, nisu doktorirali pre 20-30 godina, nego sada, jeste da je u 50-60. Tako da je to svega dobar potencijal, čini mi se da Vlada zna da sroči jedan dobar odgovor. Naravno ovo nije prebacivanje potpredsednici Udovički zato što… Nije ona srećna što je danas ovde da brani ovaj zakon, naravno. Nego, eto, mora se pa članovi Vlade nekada moraju da rade i ono što im nije baš najprijatnije u životu, ali to je deo politike, nije to problem. Problem je što mi ovde nismo pored vas dobili i nekoga ko može na ozbiljan način da nam dokaže da naši amandmani nisu dovoljno dobri da poboljšaju predlog zakona. Prema tome, pošto nisu prihvaćeni, ja ću ponoviti ono što sam rekao na početku načelne rasprave, glasaćemo za zakon ako budu prihvaćeni naši amandmani, očigledno da ne postoji volja za razumevanjem, a kamo li za prihvatanjem, prema tome, glasajte to sami.
Reč ima ministar dr Kori Udovički. Izvolite, gospođo Udovički.
Ja ću mnogo kraće odgovoriti na suštinu ovoga amandmana, a to je opet, se odnosi na istu stvar koju sam spomenula maločas na balansiranje efikasnosti i pravne sigurnosti. U ovom slučaju je opet prevagnula efikasnost i to mislim da je opravdano u uslovima u kojima se sada rešavaju problemi u finansijskom sektoru Srbije i kako su se pokazale performanse zakona, a ne postoji apsolutna istina, pa da možemo da kažemo da je sasvim sigurna jedna strana bila u pravu. Stav Vlade je da je daleko bolje da se traži odmah pismeni dokaz, a on naravno da postoji, jer se ne traži dokaz da vi i ja nismo ti koji nemamo potraživanja, nego neko ko ih je imao. Prema tome, vi imate onda i dokaz tako što se daje dokument o isplati. Hvala.
Zahvaljujem. Molim vas samo kratko.
Naravno. Dakle, ponavljam pitanje, niste ga razumeli. Moje pitanje je bilo -kako dužnik dokazuje da nema potraživanja i da nema hipoteke, kako bilo ko na kugli zemaljskoj, može da dokaže kada ga pitate - da li ste dužni? On kaže nisam. Kako on to dokazuje? To znači treba da ima potpise sa svih sedam milijardi ljudi na svetu da nikome nije dužan. Znači, druga strana treba da dokaže. Poverilac treba da dokaže, naravno, po ugovoru, po ne znam čemu i to se lako dokazuje. Ali, ova formulacija koju ste vi dali je besmislena da neko treba da dokazuje da nije dužan. Ne postoji ni forma, ni institucija, ni bilo ko, Bog otac ili ko voli komitete, ili ne znam šta već, nijedno formalno, neformalno telo koje može da nam izda taj dokument. Promislite malo o tome.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Udovički.
Postoji, detaljno vam je ovde obrazloženo, ne moram to da ponavljam. Reč je o bankarskoj proceduri. Prema tome, ako ste vi dužnik i ukoliko se u ugovoru o kreditu uopšte pojavljuje ova mogućnost potraživanja, ona će biti i isplaćena i imaćete dokaz o tome. Ako ne, vaša referenca nije relevantna.
Hvala. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
U članu 31. stav 9. Zakona o hipoteci reči „protiv njega nije dozvoljena tužna ili pravni lek“ trebalo bi obrisati. Smatramo da je potrebno ostaviti mogućnost podnošenja tužbe Upravnom sudu protiv konačnog akta donetog po žalbi na prvostepeno rešenje katastra, jer podnošenje tužbe Upravnom sudu ne odlaže i ne sprečava automatski dalji postupak prodaje. Da bi se smatralo da vođenje upravnog spora odlaže realizaciju hipoteke, a na drugoj strani opet brisanje ove rečenice daje mogućnost da se kroz upravni spor od strane Upravnog suda proveri zakonitost oba rešenja, i prvostepenog i drugostepenog i time se ostvaruje puna zaštita prava stranaka u postupku realizacije hipoteke. Hvala.
Hvala. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Koristiću i vreme koje mi pripada, od pet minuta. Dakle, ovaj amandman je podnet kako bi se koliko je moguće sprečila šteta koju će imati vlasnici nekretnina nad kojima je upisana hipoteka u korist banaka. U ime Pokreta za preokret tražio sam da ovaj zakon ne važi retroaktivno, dakle da se ne primenjuje na one na čijim nepokretnostima je upisana hipoteka pre pet, šest, sedam, osam godina, kada nisu mogli da znaju da će biti donet jedan ovakav zakon. Vi ste gospođo Udovički ovde danas u jednoj zaista teškoj ulozi. Nema ministra, sa druge strane taj ministar nije pisao zakon, pisale su ga banke. Pisali su ga poverioci na štetu vlasnika nekretnina, na štetu 100.000 građana Srbije koji imaju hipoteke nad svojim nepokretnostima. Evo dokumenta koji kaže da je tako. Dakle, ovaj amandman je sasvim u saglasnosti sa onim što kaže Udruženje korisnika finansijskih usluga „Efektiva“, koja kaže – na osnovu pravosnažne odluke sudova u Srbiji, izmena odluke koja je u poslednje vreme donela NBS a kojom se konstatuje nezakonito ponašanje banaka. Dakle, NBS je sama rekla da se banke ponašaju nezakonito. Imamo dokument ovde u prilogu. Kaže – ostaviće se mogućnost tim bankama koje se ponašaju nezakonito da pokrenu postupak prodaje iako nije utvrđena visina duga. Znate li gospođo ministarko ko utvrđuje visinu duga? Može na adekvatan način da utvrdi jedino stručnjak finansijske struke na bazi veštačenja pred sudom na bazi pravosnažne odluke i može se desiti računica koja je data u obrazloženju ovog stava. Kaže – ukoliko je neko 2008. godine uzeo kredit u visini od 70.000 švajcarskih franaka da kupi stan od 45.000 evra, nakon sedam godina redovne otplate, on banci duguje 60.000 franaka ili 58.000 evra. Dakle, 13.000 evra više nego što je pozajmio od banke. A u međuvremenu je banci platio 20.000 evra. Dakle, banka će stan koji je plaćen 45.000 evra moći da proda za vrednost od 60%, to je 27.000 evra i on će ostati dužan banci 48.000 evra. Znači 48.000 evra za kredit koji je u osnovi bio 45.000, a već je banci platio 20.000 evra. Dakle, gotovo ceo stan će pokloniti banci. Banka će postati vlasnik tog stana, i ne samo to, on će banci ostati doživotni dužnik, da ne kažem dužnički rob. Znate koje su to banke u pitanju, između ostalog, gospođo Udovički? Banke sa vlasništvom grčkih privatnih i državnih kompanija. Iste one koje ne prihvataju ucene stranih kreditora, koji nisu ovako obračunavali krediti. Tamo je praktično za jedan evro, oni traže samo da vrate od Grka taj jedan evro. A ovde na jedan evro, građanin će praktično dati još jedan evro. Grci su rekli i građani Grčke da ne žele da vraćaju takve dugove, a građani Srbije …
Gospodine Veselinović, molim vas, samo se malo vratite na amandman.
Ne razumete paralelu, je li tako?
Razumem ja šta vi hoćete da kažete, ali se vratite na amandman. Ja moram da poštujem Poslovnik koji vi ne poštujete.
Ne odgovara vam paralela. Ovo je sasvim u skladu sa Poslovnikom. Vrlo jasno obrazlažem paralelu. Dakle, čovek je uzeo jedan evro. Sada treba da vrati dva evra banci grčkog vlasnika koji kaže da neće da vrati evropskom kreditoru kredit koji je po njima nepovoljan. Dakle, i građani Srbije će na bazi ovog zakona biti dužni da vraćaju ono što nisu pozajmili. Dakle, gospođo Udovički, radi se o sledećem - radi se o tome da građanin bez veštačenja veštaka finansijske struke, bez odluke suda će ostati bez nekretnine, ostaće bez krova nad glavom i neće imati, ono što je najvažnije, neće imati finansijskih sredstava da plati advokata, a i ako bi ga platio, znajući naše sudove, ta presuda će biti za tri-četiri godine. On će uveliko biti i ostati bez svoje nekretnine. Ostaće bez kuće za ono što duguje državi. Da li vi to, gospođo Udovički razumete? Dakle, banka aktivira hipoteku na bazi upisa hipoteke nad nepokretnosti na bazi svog obračuna dugovanja korisnika kredita. Korisnik kredita nema mogućnost da uloži prigovor, niti bar da uloži prigovor koji bi odložio izvršenje. Banka postaje vlasnik nekretnine odnosno prodaje nekretninu, građanin ostaje bez stana, bez krova nad glavom iako je banci vratio dug. O tome se radi. Radi se o visini osnovnog duga. Zbog toga, gospođo Udovički, povucite ovaj zakon kao što to traži Udruženje građana korisnika finansijskih usluga „Efektiva“ kako se ne bi desilo da u narednom periodu imate ljude na ulici, bez krova nad glavom, koji će spavati pod šatorima zato što će banke prodati njihove nekretnine.
Vreme.
Gospođo Udovički, da li vi to razumete?
Zahvaljujem gospodine Veselinoviću. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, ja sam se trudio nešto da razumem iz govora prethodnog govornika. Naporno sam to slušao, bilo je naporno za slušati, verujem, i drugim kolegama poslanicima, ali ništa nisam uspeo da shvatim iz tog govora, sem da prethodni govornik često ume i da izmišlja stvari, a ovo je od juče stenogram, kada je tvrdio da sam ja u tom govoru nešto njemu pretio, a jasno je iz stenograma da uopšte niti sam mu pomenuo ime, niti je bilo kakve pretnje bilo, tako da me ovo obrazloženje amandmana nimalo nije iznenadilo. Govornik je govorio o stranim bankama. Bio je dužan da kaže da su one instalirane za vreme stranke bivšeg režima i da te strane banke, čiji je grčki vlasnik, da su došle, odnosno da su zauzele mesto domaćih banaka od 2000. godine do 2012. godine kada je i on bio sastavni deo, odnosno i član stranke bivšeg režima i da oni krediti koji su povučeni u to vreme, koje su građani povukli, da su ih oni zavalili, da su izdati pod uslovom emitovanih kredita, pod uslovima pod kojima je to diktirala stranka bivšeg režima. Kako je zakone donosila, kako je propise donosila, kako je Vlada zasedala, kako je Skupština usvajala zakone, tako su građani prošli. Za mene je opšte iznenađenje da neko ko je učestvovao u masovnom zavaljivanju, kako to kažu naši građani i mladi, zavaljivanju građana tim kreditima, pod tim osnovama, u tim valutama, da neko sad kuka nad sudbinom tih istih ljudi. To izgleda otprilike ovako - kao kad bi neko opljačkao ljude i onda došao sutradan u to domaćinstvo i kukao – kuku lele, kako te opljačkaše. Ja sam to tako razumeo. Ne znam kako su razumeli drugi kolege poslanici, ali ovo izgleda ovako -izazoveš neke posledice, traume kod građana, a onda uzmeš sa nekim svojim pravom da ih zastupaš iako si ti odgovoran za sve nevolje koje su snašle te građane. Ja verujem da ni njima nije nimalo prijatno da vraćaju kredite pod uslovima pod kojima su se zadužili, a zadužili su se pod uslovima koje je diktirala stranka bivšeg režima svojim propisima. Ona je kontrolisala Narodnu banku. Dakle, nismo mi ti bili koji smo dozvolili da se pod tim uslovima u švajcarskim francima ti građani zaduže. Ova Vlada se trudi da tim građanima pomogne koliko je to moguće ne zadirući u privatno vlasništvo i prava banaka. Ja se slažem sa time da su te banke nemilosrdne, da tu nešto treba menjati, ali ne mogu da se složim da krivci za njihov položaj danas žele sebe da predstave kao velikim braniocima tog istog naroda za koga su odgovorni što je opljačkan na već opisan način. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Rističeviću. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite gospodine Arsiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman je još jedan korak unazad. Em što neko želi da ostane status kvo, odnosno da imovina hipotekarnog dužnika bude prodavana u bescenje na one kredite i na one uspostavljene hipoteke po sadašnjem važećem zakonu, pošto se odredbe ovog zakona ovim amandmanom ne određuju i pogotovo od kada je počela da se spominje jedna ugrožena grupa naših građana. Mene lično bilo bi sramota i ne bih nikad koristio tuđu nesreću i tuđu nevolju da o njoj pričam da bi stekao političke poene, pogotovo ako sam bio u situaciji da u njihovo ime pričam i 9. juna 2011. godine, ali ne kao predstavnik bivšeg režima, nego kao narodni poslanik koji podržava Vladu Republike Srbije. Tada su počeli problemi sa tim kreditima u švajcarskim francima i ne znam zašto se podnosilac amandmana tada nije setio tog Udruženja „Efektiva“. Sada zloupotrebljava njihovu nesreću zarad svoje lične promocije i koristi. Pitanje tih kredita se u Evropi na više načina rešavalo, ali nijedan nije bio na način koji je predložen od strane podnosioca ovog amandmana. Jedan od načina je bio da država otkupi kursnu razliku između evra i švajcarskog franka. To su radile Mađarska, Hrvatska. Sasvim sam siguran da bi i Srbija, ali ima jedan mali problem. Neko je opljačkao „Argobanku“, neko je opljačkao „Razvojnu banku Vojvodine“, napravio štetu milijardu evra, pa ne možemo da odvojimo tih 500 miliona evra da otkupimo taj dug i dok se to dešavalo podnosilac amandmana je sa obe ruke i noge podržavao tu Vladu koja je pljačkala građane Srbije. Sada ih brani od ove Vlade. Ima još jedan problem – šta ćemo sa hipotekama koje je uspostavio Fond za razvoj Republike Srbije? Da li su i one predmet ovog amandmana, pošto znamo da su oko 140 milijardi dinara, dobro ste čuli, 140 milijardi dinara po nalazu DRI su krediti od Razvojnog fonda Republike Srbije koji do skora nisu bili naplativi? Do je ceo deficit države za 2015. godinu pod uslovom da ne bude smanjen nego pod onim uslovima koji su predviđeni budžetom. Sada pričamo o posledicama. Uzroci su bili za vreme Vlade i Vojislava Koštunice i za vreme Vlade Mirka Cvetkovića i kada sam rekao da su to vlade Borisa Tadića bio sam potpuno u pravu zato što je on određivao ko će biti mandatar za sastavljanje Vlade Republike Srbije. Cela ta priča oko toga da ova Vlada saučestvuje sa bankama oko pljačkanja građana, meni je jako smešna. Zašto su ti građani gubili posao pa sad ne mogu da vraćaju kredite? Zato što su njihove firme imale kredite indeksirane u evrima, gde država ništa nije učinila da zaštiti poslodavca i radnika, pa su ljudi ostajali bez posla jer njihove firme nisumogle više da vraćaju te kredite.
Gospodine Arsiću, samo se vratite na temu.
Vraćamo se na temu. Pričamo o uzrocima prvo za predlaganje jednog ovakvog zakona, a onda o posledicama predlaganja jednog ovakvog zakona. Mislim da je u najmanju ruku jako nepristojno posipati se pepelom sad, 2015. godine. Gde ste bili 2008, 2009, 2010, 2011. i 2012. godine?
Zahvaljujem se gospodine Arsiću. Gospodine Stefanoviću, izvolite po amandmanu. Gospodine Veselinoviću, nemate pravo na repliku.
Mislim da suštinski nije ništa odgovoreno o samom amandmanu i najmanje se pričalo o njemu – mislim da je dobar. Nismo videli na koji način i šta je loše u ovome što se precizira kroz udruženje građana efektiva, koja potpuno legitimno traži da se određene stvari koriguju, da bi sam zakonski predlog bio bolji i u interesu građana, tj. dužnika. Umesto toga imamo odgovore koji nas vraćaju u prošlost i o tome ko je ovde za šta glasao. Ja tada nisam bio narodni poslanik i evo, sada vam kažem, da ovo što se radi sa bankama nije samo više pasivna podrška, pasivno agresivno ponašanje vlasti. Ovo je sada vrlo aktivno promovisanje interesa poslovnih banaka. I ovaj zakon je ultimativni dokaz da vi to radite. A šta je ono što ne radite kroz zakonski predlog, to zna gospođa Tabaković, zato što ih apsolutno ne dira na bilo koji način da zaustavi njihove zelenaške aktivnosti. Apsolutno, ni na koji način ih ne sprečava da se zelenaški odnose prema građanima Srbije, prema svim građanima Srbije, iz koje god da su partije, za koga god da su glasali. Danas taj koji ima dug i koji ima kredit je čovek osuđen na potpunu propast. O tome se radi. Ovaj amandman ide u pravcu zaustavljanja lavine propasti koja je predstavljena građanima Srbije ovde danas, u jednom segmentu. Dočekali ste to na nož, pričajući o 2011. godini, četiri godine kasnije, posle tri godine vaše vlasti. Jedina zamerka na modalitet, na recept rešavanja problema u švajcarcima, vama je to da to košta zato što je neko potrošio tamo nekad negde, u „Univerzal“ banci, koju ste upropastili. (Veroljub Arsić, s mesta: Pokrao.)
Molim vas, gospodine Arsiću, dopustite da govornik završi.
Pokrao. To šta je sve pokradeno za vreme vaše vlasti, ustanoviće nadležni organi jednog dana. I biće veselo, verujte. Ali, nije to suština. Suština je, gospodo, u tome da zadužujete ovu zemlju 900 evra u sekundi, 330 hiljada evra na sat.
Gospodine Stefanoviću, važi kao i za ostale, vratite se na amandman.
Ne znam zašto mi dobacuju?
Upozorio sam gospodina Arsića, ali takođe i vas molim da se vratite na amandman. I nemojte se obraćati drugim narodnim poslanicima.
Izvinjavam se, ne obraćam se poslanicima, zaista. Vama se obraćam i koristim vreme ovlašćenog predstavnika. Moram da kažem da je ovo jedan predlog u određenom segmentu koji služi da zaštiti građane koji ne mogu da plate advokate, a ne mogu, koji bankama daju u ruke i procenu i sprovođenje, za koje ne postoji način da dužnik kaže, da dokaže koliki je u stvari njegov dug. To je sve i vama to smeta. U svetu u kojem danas javno priznaju ljudi da su manipulisali euriborom, da je euribor bio, što jeste, oruđe zgrtanja novca preko grbače građana. (Zoran Babić, s mesta: Ko je kriv za to? Vučić?) Ne kažem da ste vi, što se uzbuđujete? Pričam o svetu.
Gospodine Stefanoviću, kada biste još pričali o amandmanu, bilo bi dobro.
Dobro, pričam o amandmanu.
Rekli ste da pričate o svetu, molim vas pričajte o amandmanu.
Govorim o finansijskom svetu, gospodine predsedavajući, razumete razliku.
Gospodine Stefanoviću, poslanici sa pravom negoduju zato što ne pričate o amandmanu, a sami ste rekli da pričate o svetu, o dešavanjima, o svetskoj krizi. Molim vas da pričate o amandmanu.
Gospodine predsedavajući, molim vas da pomognete i meni i ovoj Skupštini, da nam date, recimo da uvedete svetlosnu signalizaciju, kada je poslanicima većine dozvoljeno da pričaju o 2010. i 2011. godini, da pričaju o zaduživanju ne znam koga, ljudi koji su odavno u političkoj penziji, kada im je to dozvoljeno, onda stavite zeleno svetlo, a kada ja spomenem finansijski svet, euribor i ono što se danas dešava, e, to je skretanje sa teme. Da li primećujete tragove nekonzistentnosti u vašem pristupu?
Gospodine Stefanoviću, pošto vi najbolje to znate i uvek znate ono što se dešava kada niste u sali, molim vas, kao što sam upozorio i gospodina Arsića i gospodina Rističevića i bilo kog poslanika koji je govorio pre vas da se vrati na temu, dužnost mi je da upozorim i vas. Nemojte mi onda osporavati da imam drugačije aršine kada ste vi u pitanju. Molim vas da govorite o amandmanu, jer poslanici u sali negoduju zato što ne govorite o temi.
Samo ću još jednu rečenicu da ponovim, vezano za amandman. Nismo čuli odgovor, poduku, pomoć, asistenciju, preporuku građanima šta da rade građani koji imaju dug, imaju hipotekarni zalog, ne mogu da plate advokata, neovlašćeni su da procenjuju količinu, obim sopstvenog duga, banka ima pravo po ovim izmenama sama da ga sprovede u obimu koji ona sama proceni. Sve se slažem da ništa nije valjalo. Preko tri i po godine ste na vlasti, samo nam recite, gospodo, šta vi predlažete građanima da rade u toj situaciji i kome da se obrate? Ništa drugo ne pitam, ovo je retoričko pitanje, pošto znam da odgovora nema, a da nije kalendarsko. Samo to i to jeste duh i suština ovog amandmana. Sve drugo je priča o tome, o nabrajanju krivaca, a tužilaštva stoje. Neka počnu da rade. Skupština nije mesto za to. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Stefanoviću. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Replika na izlaganje gospodina Stefanovića? (Janko Veselinović, s mesta: Replika na izlaganje gospodina Arsića.) Nemate pravo na repliku gospodine Veselinoviću, to vrlo dobro znate. Izvolite gospodine Babiću.
Zahvaljujem se gospodine predsedavajući. Na početku ću reći da SNS neće prihvatiti ovaj amandman, ali ću na početku reći i da sam jedan od hiljade građana Republike Srbije koji imaju stambeni kredit, istina, ne u švajcarskim francima, ne indeksiran u švajcarskim francima, već u evrima, i ne mislim onako kako jedan prethodnik reče – da sam osuđen na propast, već kao svako ko je odgovoran i ko se na odgovoran način odnosi prema svojim finansijama i prema svojoj porodici i prema svojoj budućnosti, prema budućnosti svoje dece, pažljivo sam pročitao ugovor koji sam potpisao, pažljivo sam pročitao i sva ona mala slova i pažljivo sam video da drugi potpisnik takvog ugovora i mog kredita i kredita koje su drugi ljudi potpisivali u Srbiji nije Vlada Republike Srbije, nije ministarka Kori Udovički, nije Aleksandar Vučić, već banka, odgovorno lice u banci, u banci koju nije dovela Vlada Republike Srbije, nije im omogućila takve uslove, bar ne Vlada Aleksandra Vučića, već oni koji su sada najveći zagovornici i zaštitnici interesa građana Republike Srbije. Malo se govori o amandmanu. Voleo bih da ga pažljivo pročitam. St. 1-10. ovog člana odnose se na hipoteke zasnovane nakon stupanja ovog zakona na snagu. Zašto predlagaču amandmana odgovara i kaže da je ovo dobar zakon za one koji će imati hipoteku, odnosno dati hipoteku od sutra, od onog trenutka kada usvojimo zakon, ali ne valja do danas?Ja znam da u tom preokretanju svašta može da se desi, ali u preokretanju ne možemo da kažemo – do današnjeg dana ovaj zakon nije dobar, a od sutrašnjeg dana je ovaj zakon dobar. To je nemoguće. Ili neće važiti ni za koga ili će važiti za sve, naravno. Zašto bi neko bio prvog ili nekog drugog reda? Opasne stvari se izgovaraju za skupštinskom govornicom. Juče smo prisustvovali govoru jednog narodnog poslanika koji je uporno pokušavao da nas posvađa sa našim severnim susedom. Danas od istog narodnog poslanika čujemo reči kojim nas svađa sa jednim tradicionalnim prijateljem, sa Grčkom, zbog banaka koje su u vlasništvu grčkih kompanija. Da li ima kraja politici konflikta, politici gde će se medijska pažnja na neke preokrenute stavove dobijati samo gradnjom konflikta, konflikta sa kolegom, konflikta sa ministrom, a sada svađe i sa državama u okruženju? Ja vas molim da ubuduće, gospodine predsedavajući, ako ne možete da sprečite, a ne možete, bar možete da se ogradite od toga. (Branka Karavidić, s mesta: Tema.) I, onome kome ovo nije tema, ukazivanje da su konflikti prošlost i da od konflikta niko dobro ne može da ima, morao je da ukazuje da tema nije onda kada narodni poslanik pokušava da nas svađa sa nekim. „Efektiva“ je nastala 9. juna 2011. godine. Ja poštujem članove „Efektive“, poštujem to što se bore, to je legitimno i legalno, naravno, ali „Efektiva“ je 9. juna 2011. godine nastala zbog već tada nagomilanih problema koje su pojedinci u Srbiji imali, a korisnici su stambenih kredita.
Molim vas, gospodine Babiću, vratite se na amandman.
Naravno da ću se vratiti. I zbog toga ti pokušaji da neko bude advokat određenih udruženja, morao je da ima ovlašćenje, pa i 2011. i 2009. i 2008. godine, kada je bio narodni poslanik, kada i ja, i kada ga nije bilo briga za te građane i imao je samo nalog za i protiv i to je bilo sve o čemu je razmišljao. Ja bih bio mnogo srećniji, gospodine predsedavajući, kada se ljudi ne bi udruživali u Srbiji i da nisu naterani da se udružuju u ovakva udruženja kao što je „Efektiva“. Bio bih srećniji da su zadržali svoj posao. Koliko je od onih 400.000 nesrećnika, koji su ostali bez posla zbog neodgovorne politike vođene do 2012. godine, imalo stambene kredite? Hiljade. Ostali su bez posla, ostali su bez budućnosti i ostali su bez mogućnosti da isplaćuju te kredite. Da li je bivši režim tada mislio o njima, mislio o njihovim potrebama…
Molim vas, gospodine Babiću, vratite se na amandman.
… mislio o kreditima koje su morali da isplaćuju? Ne, nije. Ali, zato sada predlaže amandman kojim kaže – ovaj zakon je dobar, ali od sutra. Nije dobar danas, ali od sutra je dobar. Bio bih mnogo srećniji da se bivši režim malo više borio, pa da ne poraste kurs evra, gospodine predsedavajući, koji je 1. avgusta 2009. godine iznosio 93,28 dinara za jedan evro, a za godinu dana, 1. avgusta 2010. godine 102 dinara i 63 pare. Da li mislite da na ovakvu kursnu razliku za kredite koji su vezani za kurs, naravno, neće skočiti i iznos rate kredita? Hoće, a ljudi su gubili posao. Kako? Kada su ušli u probleme, sada ili tada? Prvog avgusta 2010. godine, oprostite, sada smo već na 2011. godini…
Molim vas, gospodine Babiću.
… 105 dinara i 11 para, da bi došli do 1. avgusta 2012. godine – 117 dinara i 51 para. Za četiri godine je kurs, odnosno vrednost evra u odnosu na dinar narasla za 24,23 dinara ili nešto više od 25%. Da li će rate kredita ostati iste? Neće. Šta je sa platama i onih koji su zadržali posao, a ne samo onih koji su posao izgubili? Šta je tada sa tim ljudima bilo? Podsetiću vas da je razlika, pošto imamo preseke na 1. avgust, da je 5. avgusta 2015. godine kurs evra 120,60. Za tri godine tri dinara, a za četiri godine pod bivšim režimom 24 dinara. Kada su više rasli iznosi obaveza ljudi prema bankama,kada je evro rastao 24 dinara ili kada je narastao tri dinara? To je pitanje za one koji su zabrinuti nad sudbinom građana Republike Srbije. Ja bih bio mnogo srećniji, gospodine predsedavajući, da mi imamo žive domaće banke, koje su uništene tako što su političari, naravno stranaka na vlasti bivšeg režima, ulazili rukama u džepovima, na časnu reč i bez ikakvih hipotekarnih obaveza dobijali masne kredite. Pa čak i oni koji su garantovali nekim šupama i ostavama, garažama, dobijali su kredite od po nekoliko miliona evra. Posledice svega toga vidimo. Sudski epilog je u toku i ne želim da ga komentarišem, ali je problem što mi nemamo banku i nemamo banke kojima možemo reći – pomozite našim građanima, spustite rate…
Molim vas, gospodine Babiću, vratite se na amandman.
…dajte vratite kredite koje imaju kod nekih drugih banaka pod nepovoljnijim uslovima. E to ste uništili. Jedini most koji je mogao da obezbedi tim ljudima malo bolje uslove u poslovanju ste uništili i sada nas bombardujete ovakvim amandmanima, koji kažu – dobro je za one sutra koji će imati hipoteke, ali nije dobro za ove koji imaju do danas, bez obzira na preokretanje, bez obzira na apele da se ne sećamo svega onoga što je bilo do 2012. godine. Ne moram ja da vas podsećam, ja ću biti danas tu, a sutra možda ne više, ali vas građani Republike Srbije podsećaju, svi oni koji su izgubili posao, svi oni koji su izgubili živote, koji su izgubili budućnost, koji su te stanove izgubili tada kada niste vodili računa o njima. Ovaj amandman nije iskren, ovaj amandman je čisto politikanstvo. Apelujem na predlagača amandmana da nas ne svađa ni sa kim više i da se ni sa kim ni u ovoj sali ne svađa ne bi li na taj način dobio svoju vidljivost, ma kakva da je, već da suočimo argumente, ali ne argumente da je za vrednost kamate odgovorna Vlada Republike Srbije, već oni koji su te banke doveli na ovo tržište i dali im da posluju pod ovakvim uslovima. Ja imam samo jedno pitanje. Lako je baciti kamenicu, lako je reći bankarima koje niko ne voli, ne znam čoveka u Srbiji koji kaže – ja volim banke, ali možete li snositi posledice, odgovornost i krivicu ukoliko te banke kažu – pa dobro, nama ne odgovara da poslujemo pod ovakvim uslovima, nosimo svoj kapital iz Srbije i odlazimo? Šta će vam tada reći privrednici? Šta će vam tada reći oni građani Republike Srbije koji bez čekova ili bez kartica ne mogu da prevaziđu taj mesec? Ko će biti odgovoran ako te banke, kako kolega reče - grčke banke, pa vidi kakvi su i šta su, ako pokupe svoj kapital, stave katanac da te banke i odu?Da li ćemo se i tada preokretati? Da li ćemo se tada tumbati? Da li će tada ponovo i za to biti odgovoran neko drugi? A imamo li domaće banke? A imamo li mogućnost i alate da nešto promenimo? Ne, nemamo zato što je uništeno. Odgovoran, ko je uništio, neka daju pravosudni organi. Ja verujem u njih. Bez obzira čiju člansku kartu imali ili nemali, moraju da odgovaraju. Ali, nemojte svaljivati odgovornost samo na Vladu Republike Srbije zato što Vlada Republike Srbije niti je potpisnik na ugovoru kojim su banke dolazile u Srbiju, niti je ova Vlada Republike Srbije odgovorna za propast domaćih banaka, niti je ova Vlada Republike Srbije potpisnik na mom stambenom kreditu, a ni na jednom stambenom kreditu. Nemojte uvoditi neka nova pravila. Slušao sam malopre narodnog poslanika koji kaže – ne, uvodimo časnu pionirsku reč. Ja sam mislio da sam časnu pionirsku reč dao jednom, davne 1981, 1982. godine.
Molim vas, gospodine Babiću da privedete kraju vaše izlaganje.
Pa ja ne znam kome su ovi dali što su se preokrenuli, davali su i Tadiću i Đilasu i Pajtiću i kome nisu davali, a sada se pitaju kome sam ja dao časnu pionirsku reč jednom i crvenu maramu koju sam nosio samo jednom u životu. Ali, sada na tu časnu pionirsku reč se mora verovati, bez ikakvih dokaza, bez igde ičega. Pazite sada, dođete u sud ili dođete bilo gde i kažete – časna reč, nemam ja nikakve obaveze prema banci ili prema nekome drugome, i to je to. Ne treba dokaz. Ja mislim da je to odraz neozbiljnosti i populizma. Ovde smo da bi debatovali. Zadovoljan sam zato što su neki amandmani prihvaćeni, ali neki koji su čist populizam i čista demagogija za Srpsku naprednu stranku nisu prihvatljivi.
Zahvaljujem se, gospodine Babiću. Moj odgovor je vama da ja vrlo dobro znam ko je odgovoran zato što moja rata kredita posle sedam godina plaćanja je i dalje ista, u stvari, glavnica je i dalje ista. (Janko Veselinović, s mesta: Replika.) Zahvaljujem se. Povreda Poslovnika, gospodin Stefanović. Da li ostajete pri povredi Poslovnika? Izvolite.
Članovi 106. i 107. Imali smo priliku, gospodine predsedavajući, da vidimo kršenje Poslovnika u obimu od nekih 14 minuta, kada je uvaženi kolega sa druge strane govorio apsolutno o bilo čemu, osim o amandmanu. Vaše prekidanje njegovog izlaganja je bilo, kako da kažem, toliko prijemčivo da u narodu već postoji izreka – al si ga prekinuo, kao Bečić Babića. Tako da bih ja molio da vi i mene ubuduće ovako prekidate kao Babića i da primenjujete isti ton, isti tonalitet, istu boju glasa, istu energičnost u vašem šapatu kojim molite Babića da se vrati na temu 14 minuta, a on odbija jer je pronašao vremeplov kojim je otišao u avgust 2015. godine i utvrdio da je kurs stabilan. Između ostalog, kao što ste čuli, ni na jedno pitanje nije odgovorio, već priča o populizmu. Pa normalno, populizam, ako ste vi za elitizam. Elitizam banaka, za to ste vi. Elitizam MMF-a, to ste vi. Naravno da smo protiv toga. Vi, kao predsedavajući, po meni, ste u velikom problemu sa tim kreditom, gospodine Bečiću, ali mislim da nije red da predsedavajući to saopštava sa svog mesta. Inače, imate punu podršku od svih nas da taj kredit otplatite i meni je žao što vam je isti kao i pre sedam godina, kao što je isti i desetinama hiljada građana Srbije, koji je isti iznos posle plaćanja od šest-sedam godina. To je pitanje svih pitanja na koje nismo dobili odgovor, ali smo dobili ponovo lekciju, kalendarski pregled toga ko je doveo banku, ko nije doveo banku. Četiri godine na vlasti niste u stanju da sputate kamate i skrivene troškove koji građanima deru kožu sa leđa. Niste u stanju.
Vreme. Zahvaljujem. Gospodine Stefanoviću, vrlo je bila vremenska razlika blizu i mogu građani da imaju uvida u to na koji način sam prekidao vas i gospodina Babića, na potpuno isti način. (Borislav Stefanović, s mesta: Nije isti.) Gospodine Stefanoviću, ako vi tu vidite neku drugu boju glasa i druge emocije, to je vaš problem, moj nije. Takođe, gospodine Stefanoviću, ja sam samo odgovorio gospodinu Babiću na njegovo direktno pitanje da ja vrlo dobro znam ko je odgovoran za to stanje u kojem sam ja i ostali građani Srbije koji imaju bankarske kredite. Gospodine Stefanoviću, da li želite da se Skupština izjasni u danu za glasanje? (Borislav Stefanović, s mesta: Ne.) Hvala. (Janko Veselinović, s mesta: Poslovnik.) Gospodine Đukanoviću, po amandmanu, izvolite. Gospodine Veselinoviću, to ne može tako, replika pa onda po Poslovniku i ostalo. Morate znati osnov vašeg javljanja. Reč je dobio gospodin Đukanović. Izvolite.
Razumem zašto gospoda preko puta ne žele uređeno bankarsko poslovanje. Znate, oni su uveli jedan originalan sistem bankarskog poslovanja poznat samo ovde u ovoj državi, a to je da, recimo, možete da dođete u Agrobanku, podignete para koliko hoćete i kažete na lepe oči – to sam ja, i ne date nikakvu hipoteku, odnosno nikakvu zalogu za tako nešto. Tako ste isisali, bogami, nekoliko stotina miliona evra i na taj način ste tako slatko opljačkali građane Srbije da vam to nikada neću zaboraviti, tako da ovo lamentiranje i ovo plakanje sad navodno nad njihovom sudbinom nekako ne ide u prilog. Sada moram da pitam podnosioca amandmana, pošto inače, gospodine predsedavajući, da vam kažem – ja nikada u životu nisam uzeo kredit i trudiću se dok sam živ, pod ovakvim uslovima kod ovakvih banaka koje su oni doveli, da nikad ne uzmem kredit. Ne kažem, nikad ne reci nikad, ali stvarno ću se truditi jer donekle se slažem sa onim što je Horhe Muhika, urugvajski predsednik, rekao Emiru Kusturici u intevjuu, moram samo da se osvrnem pa ću postaviti pitanje podnosiocu amandmana, rekao mu je – Kusturice, ništa ti ne znaš, nisu pljačkaši banaka oni koji su ih pljačkali, nego oni koji su osnivali. Moram da priznam da se slažem sa tim. Ovakav sistem bankarskog poslovanja koji danas posluje, a vidimo da se polako raspada je zaista čita pljačka građana, ali su to oni uveli. Sad pazite, hoćete da napravite situaciju da ove hipoteke važe za ubuduće. Šta, recimo, ubuduće hoću da podignem kredit, što sad mene hoćete da oštetite? Potpuno je neverovatno šta neko želi ovde da uvede. Znate, ne možete da do juče primate Papandreua i da vam to bude glavni gost na stranačkim skupovima i da forsirate PASOK, a sada ste odjednom Cipras. Sada ste odjednom veliki obožavalac Ciprasa, a do juče ste podržavali čoveka koji je MMF doveo u tu Grčku i koji je upravo na takav način možda upropastio tu celu Grčku. To je potpuno neverovatno šta mi danas slušamo, a do juče ste mu tapšali na vašim skupovima.
Molim vas, gospodine Đukanoviću, vratite se na amandman.
Vraćam se. Upravo je ovo vezano za amandman. To licemerno ponašanje je slično onome što Velika Britanija danas radi u Savetu bezbednosti. To je licemerna politika zato što populistički žele danas da dođu do toga, do nekog glasa, navodno, oni se sada brinu o građanima koji su uzeli kredit u švajcarskim francima. Pa vi ste najviše reklama uradili da se ne uzima kredit u švajcarskim francima. Vodili ste čitave kampanje da to ljudi rade. Sada ste našli da pričate kako je ova Vlada nesposobna da pomogne tim ljudima jer se zalažete da možda svi mi platimo iz budžeta tim ljudima što je sada razlika takva kakva jeste.
Molim vas, gospodine Đukanoviću, morate privesti izlaganje kraju.
Recite građanima Srbije da li svi mi treba to danas da platimo što ste vi reklamirali da neko tada uzima kredit u švajcarskim francima.
Zahvaljujem. (Vladimir Đukanović, s mesta: To zaista nema nikakvog smisla.) Gospodine Đukanoviću, isključio sam vam mikrofon. Ne mogu dozvoliti da više poslanici u ovoj sali, pošto imamo više prijavljenih poslanika, nastavljaju da govore van dnevnog reda. Ne mogu dopustiti da to radite na takav način. (Vladimir Đukanović, s mesta: Ako mogu samo da završim.) Izvolite, završite izlaganje. Prijavite se.
Izvinjavam se, predsedavajući, ali zaista sam morao da postavim ta neka pitanja. Samo postavljam pitanje podnosiocu amandmana – zašto nekog ubuduće onda želi da ošteti, ako smatra da je ovo tako loše? Na kraju krajeva, nadam se da se više nikada u Srbiji neće dogoditi da neko kada podnosi zahtev da uzme kredit, da može da ga uzme na lepe oči, a da nikada nema nikakvog obezbeđenja, kao što su to radili u Razvojnoj banci Vojvodine i u Agrobanci. Hvala vam.
Zahvaljujem se, gospodine Đukanoviću. Gospodine Stefanoviću, po kom osnovu? (Borislav Stefanović, s mesta: Replika.) Mislite da ste pomenuti? (Borislav Stefanović, s mesta: Ne ja lično.) Demokratska stranka? Demokratska stranka nije pomenuta, jedino ako se niste u Ciprasu prepoznali. Zahvaljujem se. Gospodine Arsiću, imate reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, ove diskusije su jako zanimljive. Znači, ako bismo prihvatili ovaj amandman ja postavljam jedno pitanje – da li bi onda referentna kamatna stopa nastala na osnovu ugovora koji su zaključeni pre stupanja ovog zakona na snagu, recimo, od pre četiri ili pet godina bila 18,5%? Kad pričamo o zelenaškim kamatama treba da znamo da režim Borisa Tadića je odredio referentnu kamatnu stopu Republike Srbije na 18%, i to je dao bankama. Nisam znao da postoji eurolibor. Postoji li euribor i libor i referentna kamata stopa, i sa tom jako visokom referentnom kamatnom stopom režim Borisa Tadića je dao za pravo bankama da pljačkaju građane. Sada je referentna kamatna stopa 6,25%. Nikad nije bila niža. U novijoj istoriji Srbije referentna kamatna stopa nikad nije bila niža. Da bude stvar još zanimljivija po toj referentnoj kamatnoj stopi koja bi bila vraćena kada bismo prihvatili ovaj amandman i država bi se zaduživala sa 18 plus marža banaka umesto sa sadašnjih 6,25% plus marža banaka. Opet bismo trpali bankama novac u džepove. Opet bi bila zelenaške kamate. Kad neko priča o stotinama hiljada evra zaduživanja u sekundi, evo ja za to ne znam, a predsednik sam Odbora za finansije. Samo što je jako čudno što i kolega koji to priča dobro zna da nije tako, i nema potrebe da se unosi panika. Kad pričamo, pre četiri godine tačno kada se na ovaj period vraća amandman, na vlasti je bio režim Borisa Tadića, a razlika kursa evra i franka je bila 1,11. Tada je franak bio najjači u svojoj istoriji u odnosu na evro i nisam primetio ni jednog poslanika, ni podnosioca ovog amandmana da brani efektivu i građane koje je zadesila jedna takva muka. Tačno pre četiri godine. Tačno pre tri godine, tačnije 5. avgusta 2012. godine kurs evra je bio 119,80, a kurs evra 1. avgusta 2008. godine 77 dinara. Na toj razlici su ljudi ostajali bez posla. Na toj razlici su i firme propadale, na toj razlici sad imamo kredite i hipoteke koje moraju da se aktiviraju. Još nešto dame i gospodo narodni poslanici, svi mi znamo jedna kuća koja prosečno u Srbiji ima stotinak kvadrata. Da je srušite treba vam dinamitom nekoliko minuta. Da je napravite poštenim radom potrebne su generacije, kod onih koji imaju bolja primanja i jedan ceo radni vek. Ono što nas je zadesilo 2008. do 2012. godine je bio dinamit, za celu Srbiju to je naša kuća i biće potrebne generacije da onu štetu koju ste napravili bude ispravljena.
Niko se ne javlja po amandmanu. (Marko Đurišić, s mesta: Replika.) Nije bilo osnova za repliku. (Marko Đurišić, s mesta: Bilo je, pomenut je Boris Tadić, režim Borisa Tadića tri puta. Molim vas, pročitajte član Poslovnika. Tri puta je spomenut Boris Tadić.) Ne znam šta da vam kažem, stvarno ne znam šta da vam kažem. Znam ja član napamet za razliku od drugih što se vrte samo u tri člana i misle da je to Poslovnik. Ja znam sve, ali zaista da prepoznaju ko je kad gde bio i kad će biti povređen i ko je kome bio lider. (Marko Đurišić, s mesta: Ja vas molim da mi date reč.) Nemojte me moliti, nema potrebe ni za kakve molbe, a ja bih molila sve vas zajedno da se vratimo na tok sednice i pričamo o amandmanima, a da ne pričamo o svemu što nam padne na pamet, jer uopštene teme su bile pre nekoliko dana. I, molim sve poslanike. Koga interesuju amandmani, da se bavi amandmanima, koga ne interesuje, postoje neke druge aktivnosti poslaničke i bože moj, nije obavezno sedeti ovde. Ali, molim vas da se vratimo konkretno amandmanima, da bi radili konkretne stvari za koje smo se ovde danas i okupili. (Marko Đurišić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Znam šta ćete, izvolite. Moram da vam dam reč, ali molim vas, konkretno povreda Poslovnika, po članu nekom koji znate.
Hvala poštovana predsednice. Stvarno, smatram da se povredili član 104. Poslovnika vezano za pravo davanja poslaniku prava na repliku. Znači, govori se ako je spomenut poslanik lično, ako je loše protumačeno njegovo izlaganje ili može predsednike poslaničke grupe u ime poslaničke grupe koja je spomenuta ako je spomenuta njegova poslanička grupa. Ja sam predsednik poslaničke grupe koja se zove Boris Tadić – SDS, ZZS, ZS. Tri puta je u prethodnom izlaganju govoreno o režimu Borisa Tadića. I ako tu nema osnova za repliku ja stvarno ne znam na koji način onda bilo ko u ovoj Skupštini može da dobije pravo na repliku. Znači, ništa, samo sam tražio pravo na repliku i stvarno ne mogu da razumem zašto mi to ne date. Neću sada da zloupotrebljavam pravo i da odgovaram, jer to nije način na koji ja ovde radi. Stvarno vas molim da poštujete Poslovnik i da mi date reč na osnovu prava na repliku, jer je tri puta spomenut predsednik moje stranke čije se ime nalazi u imenu poslaničke grupe čiji sam ja predsednik.
Zahvaljujem. Prethodni govornik, pošto piše još po nešto u tim članovima, da povreda ili replika mora biti učinjena neposredno pa se vi javljate. Veroljub Arsić nije spomenuo osobu koju vi smatrate da je više puta spomenuta. (Marko Đurišić, s mesta: Tri puta je spomenut.) Veroljub Arsić, ne. Dobro, da budemo malo osetljiviji na rad. (Marko Đurišić, s mesta: Ja vas molim da mi date reč.) Nemojte me moliti. Završili smo sa ovim i ne možete da moje objašnjenje ponovo da se javite, toliko znate. Znači, Poslovnik nema samo član 104. pa prva dva stava, ima mnogo više. (Marko Đurišić, s mesta: Molim vas, da mi date reč da vam objasnim. Da li mogu da govorim?) Ne, ne možete. Na moj odgovor ne postoji, a mora biti neposredno učinjen, pa nećemo praviti ovde cirkus, to ne dozvoljavam. Možete da vičete, na to sam dosta otporna. Nemojte remetiti rad, a vaše pravo je da ako hoćete i skačete. (Marko Đurišić, s mesta: Da li mogu da govorim? Uključili ste mi mikrofon?) Naravno da ne možete. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. (Marko Đurišić, s mesta:Uključili ste mi mikrofon.) Pa, isključite ga vi, nemam vremena da se bavim tehnikom. Nemam vremena, da je malo mirnija atmosfera, ja bih se bavila i tehnikom. Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
U članu 18. odnosno u članu 34. stav 2. Zakona o hipoteci, posle reči „prodaje“ trebalo bi staviti sledeći tekst – sa tim što se prvo pristupa aukcijskoj prodaji, a ukoliko se nepokretnost ne proda na aukciskoj prodaji pristupa se prodaji putem neposredne pogodbe. Takođe, stav 4. u istom članu i celosti bi trebalo biti obrisan. U članu 96. stav 2.Zakona o izvršenju i obezbeđivanju predviđa se da se prodaja putem nadmetanja to jest aukcija odredi ako su u pitanju stvari veće vrednosti ili se može očekivati da se stvari prodaju po ceni većoj od procenjene. Ipak, treba dati prednost prodaji putem aukcije u odnosu na neposrednu pogodbu. Na ovom predloženom redosledu insistiramo jer prvo može da se pokuša sa jednom aukcijom, a tek ako ne uspe tek onda da se otvori mogućnost prodaje neposrednom pogodbom, sve to zbog mogućeg namirenja više vrsta hipotekarnih poverilaca. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da donesemo zakone iz dnevnog reda ove sednice. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miroslav Markićević i Dubravka Filipovski. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Udovički, poštovana gošćo i gosti iz ministarstva, pretpostavljam i poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, ja sam, poštujući, poštovana predsednice Narodne skupštine, sve članove Poslovnika Narodne skupštine i Zakon o Narodnoj skupštini, podneo i amandman na član 18. ovog Predlog zakona, zajedno sa narodnim poslanikom, Zoranom Živkovićem i poštovana gospođo Gojković, primenjujući izvesne matematičke i logičke operacije, došao sam do izvesnih zaključaka koji mogu biti važni ovde i gospođi Udovički, ministru Vujoviću koji sada nije tu, ali poštovanoj gospodi, narodnim poslanicima iz svih poslaničkih grupa i samostalnim poslanicima. Evo te matematike, gospođo Gojković. Mi narodni poslanici Nove stranke podneli smo na ovaj Predlog zakona ukupno sedam amandmana. Od tih sedam amandmana, poštovana gospodo i gospođo Udovički, usvojen je jedan amandman. To znači da od ukupno podnesenih 1.289 amandmana za ovih godinu i tri meseca, da je prihvaćeno naših 84 amandmana, poštovana gospodo. Ako se ove brojke prenesu u procente, to znači da Nova stranka ima uspešnost prihvaćenih amandmana u procentu od 6,52 i to za mene, poštovana gospodo i gospođo Gojković i gospođo Udovički, znači, da Nova stranka beleži neprestani rast podrške u biračkom telu. Sada se nalazimo na procentu 6,52% podrške, a da je gospođa Udovički prihvatila, gospođo Gojković svih naših sedam amandmana, i ovaj amandman na član 18. Nova stranka bi onda bila na 7% prihvaćenih amandmana ili 7% podrške u biračkom telu naše Republike, poštovana gospodo. Ja sada razumem zašto gospođa Udovički i zašto gospodin Vujović i zašto verovatno i ostala gospoda i gospođe ministarke i ministri, neće prihvatati čak i one amandmane, koje smo mi strašno precizno obrazlagali u nekoliko pasusa, ne zadržavajući se samo na jednom generalnom stavu, pravne sigurnosti, efikasnosti, preciznosti, vladavine prava, nego temeljna argumentacija, postoji za svaki naš amandman, pa i za amandman na član 18, poštovana gospodo. Šta ja zaključujem? Zbog ovih brojki, zbog kalkulacija, zbog onih razmišljanja, kojima se gospođa Udovički, možemo ogrešiti o jedno veliko načelo, a to je načelo vladavine prava, mi nećemo da prihvatamo veoma dobro obrazložene amandmane. Evo gospodin Jovičić se sada javlja da i on nešto kaže, međutim, moram da kažem, gospođo Gojković, kada sam prethodnih puta ja tu malo i pominjao gospodina Jovičića, on se nije javljao da replicira, iako je imao priliku i onda sam ja odustao.
Pričajte o amandmanu, nemojte prozivati poslanika.
Moram malo refleksiju na nešto što je bilo nedavno, gospođo Gojković i zato ja radije pominjem, gospodina Babića, gospodina Arsića …
Ne bih ja o refleksijama, molim vas, samo o amandmanu.
U redu. Gospođo Udovički, ima još jedan deo moje argumentacije za ovaj amandman, ali i za ostalih šest neusvojenih amandmana koje smo podneli mi narodni poslanici Nove stranke. Mi smo vrlo precizno saopštili šta hoćemo da se menja, u amandman to stavili, ponudilo jedno dobro obrazloženje i poštovana gospodo, evo kako je nama ministar Vujović ili gospođa Udovički, kako su nam odgovorili, da vam pročitam. Odgovorili su nam ovako – amandman se ne prihvata iz razloga što je rešenje u Predlogu zakona, u onom predlogu originalnom koji je poslala Vlada, kaže gospođa Udovički, preciznije i n a bolji način štiti dužnika, vlasnika hipotekovane nepokretnosti i hipotekarne poverioce. Poštovana gospodo. Nije dovoljno to da se saopšti. Pretpostavka, evo moja, poštovana gospođo Gojković i gospođo Udovički i dame i gospodo narodni poslanici, pretpostavka je moja od koje uvek polazim da svaka osoba ovde kada predloži amandman ili neki zakon ili bilo koje rešenje smatra da ono što je njeno ponuđeno rešenje, precizno, dobro, donosi opštem dobru, itd. i nije dovoljno poštovana gospodo da se zadržimo na jednoj generalnoj konstataciji onoga što se podrazumeva. Moje je očekivanje bilo i ja mislim, poštovana gospodo, razumno očekivanje da, kada Vlada ponudi nešto za šta smatra da je preciznije i bolje, a mi ponudimo nešto što smatramo da je po našem sudu bolje i preciznije i argumentujemo, da Vlada objasni kako je to član Vlade koji je nadležan za ovo polje, zaključio da ono što Vlada predlaže, jeste bolje i preciznije, jer ovako mi sada treba da verujemo na reč, a nemamo nikakvu vrstu argumentacije i onda će to da prođe bez ikakvog argumenta, poštovana gospodo. Poštovana gospođo Gojković, postoji i treća stvar koju hoću da saopštim u obrazloženju amandmana na član 18. koji smo podneli mi narodni poslanici Nove stranke. Gospođa Udovički je došla danas i ona je naravno, uvek dobro došla gošća u našoj Narodnoj skupštini, ali nigde niko gospođo Gojković nije obrazložio kako to da danas nema ministra Vujovića, niko to nije ovde rekao, a ministar Vujović treba da brani ona rešenja i one predloge koji su deo njegove nadležnosti. Ja mogu da razumem gospođu Udovički, koja je koleginica u Vladi ministru Vujoviću, koja sada neguje tu kolegijalnost, solidarnost, možda je imala vremena, a ministar Vujović nema, ali ne mogu da razumem narodne poslanike, pa ni narodne poslanike iz SNS, koji se ni u jednom obraćanju …
Poslaniče, ako bi mogli o amandmanu, a o radu parlamenta, o sednici, ja ću vam dati obrazloženje i objašnjenja kada to bude bilo potrebno. Sve ću ja vama objasniti, nego samo o amandmanu …
Evo, ni gospodin Babić, ni gospodin Atlagić, gospodin Peranović, niko, evo ja se čudim gospođo Gojković, niko ne postavlja …
Ne vredi da čitate imena, neću im dati reč, jer nema osnova za repliku, ako izgovarate imena bezveze po sali.
U redu, ali niko ne postavlja pitanje oko toga i mene čudi, zato što je obaveza narodnih poslanika, gospođo Gojković …
Eto, potrošili ste vreme, a ništa o amandmanu.
Hvala.
Zoran Babić, po amandmanu.
Po amandmanu, gospođo predsednice, kada je predlagač, a zamoliću kolege da mi dozvole da govorim. Kada je malo pre podnosilac amandmana rekao da će govoriti o matematici, da će govoriti o modelima kako su do te matematike došli, ja sam se dodatno zadubio u ovaj predloženi amandman, pa sam video i očekivao da će predlagači govoriti o tome da prodaja neposrednom pogodbom do momenta oglašavanja aukcijske prodaje, moguća je po ceni koja ne može biti niža od 75%, da u sledećem krugu ta cena ne može biti manja od 60%. Očekivao sam da će probati da nas ubedi zašto je ta matematika povoljnija, zašto štiti korisnike hipotekarnih kredita? Međutim, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, prisustvovali ste još jednoj farsi, gde se umesto ovih procenata koji pišu u amandmanu i predviđeni su amandmanom, mi smo čuli opet procente koje imamo na otvorenom parlamentu, koliko je ko dana i noći prisustvovao sednicama Narodne skupštine, koliko je ko predložio amandmana, koliko je kojih amandmana prihvaćeno, koliko amandmana nije prihvaćeno, onako jedna dečija igra uz klikere, sada su velike temperature napolju i sunce je veliko, pa da deca imaju šta da rade, na tako nešto liči debata i traženje podrške predlagača amandmana. Umesto o matematici, o tome po kojoj ceni i pod kojim uslovima može da se prodaju nepokretnosti, minut ili dva smo slušali zašto nema gospodina Vujovića tu. To već nema nikakve veze sa matematikom. Nema nikakve veze sa matematikom prozivanje narodnih poslanika poimenice, ne bili se stvorili razlozi za repliku i to je igranje i oduzimanje vremena i oduzimanje novca, na kraju krajeva građanima Republike Srbije. Šta je mene, gospodine predsedavajući sve ovo nateralo na kakav zaključak, me nateralo? Da su predlagači amandmana plagijatori. Oni nemaju veze šta potpisuju, pa neko im drugi piše, dame i gospodo narodni poslanici, pa oni samo potpisuju. Kada potpisuješ nešto što nije tvoje, pa šta je to drugo nego plagijat? Kada pričaš o matematici koja nema nikakve veze sa amandmanom, šta je to drugo, nego plagijat? Pa, jedino autentično je njihovo „briše se“ i jedino što znaju „briše se“, sve drugo što napišu, a što ima određenog smisla i o čemu želimo da debatujemo je običan plagijat predlagača amandmana.
Vi, gospodine Pavićeviću želite repliku? (Vladimir Pavićević,s mesta: Naravno.)
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti iz ministarstva, poštovani gospodine Arsenoviću, tri stvari da sada kažem u replici gospodinu Babiću. Ako gospodin Babić ima sumnju da je nešto plagijat, pozivam gospodina Babića da javno sada u novoj replici kaže da će na prvoj sednici sledećeg redovnog zasedanja, da glasa za predlog Nove stranke o dopunama Zakona o visokom obrazovanju kojim se u visoko obrazovanje u našoj državi uvodi princip akademske čestitosti, koji je ključna brana svakom plagijatu i auto-plagijatu, poštovana gospodo. Evo, kažite gospodine Babiću da ćete prihvatiti naš predlog borbe protiv plagijata. Druga stvar, gospodin Babić se osvrnuo samo na ovaj matematički deo mog dokazivanja ali ja sam, poštovani gospodine Arsenović, saopštio da sam se služio matematičkim operacijama i logičkim operacijama i na osnovu matematičkih i logičkih operacija izveo izvesne zaključke zašto gospođa Udovički ili ministar Vujović nisu usvojili naše amandmane. Gospodin Babić, poštovana gospodo, kaže da ga čudi kako to da ja nisam obrazložio naš amandman koji se tiče člana koji ima jedan stav, drugi stav, treći stav, a moja pretpostavka je, poštovana gospodo, da je svaki narodni poslanik ovde pročitao naše pisano obrazloženje za naš amandman na član 18. i da nema potrebe da ja sada ponovo čitam ono što sam zapisao, a zašta pretpostavljam da narodni poslanici već znaju. Gospodine Arsenoviću, ja sam izneo dodatnu argumentaciju zašto da se usvoji naš amandman. Treća stvar, nije primereno gospodine Arsenoviću, da bilo ko od nas ovde kao argument koristi cenu održavanja sednice Narodne skupštine, kao što je sada uradio gospodin Babić. Kada se taj argument upotrebi, to je argument protiv parlamentarizma u našoj državi, poštovana gospodo i uvek ću se boriti protiv toga. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika.
Voleo bih da kolege predlagači amandmana o toj ceni razmišljaju kada se ovde i glasa o tim amandmanima, pa da to vreme za koje su plaćeni da provedu u ovoj sali, ne provode po beogradskim kafićima i restoranima, u debeloj hladovini, već da glasaju, već da ostanu do kraja. Kažem vam, ni jedan od predlagača amandman, ovog amandmana, nije bio prisutan na više od 10%, kada se već bavimo matematikom i logikom, na više od 10% glasanja i to zbirno, obojica. Zašto tada nisu razmišljali o ceni? Zašto nisu razmišljali o ceni kada su palili ovo zdanje, kada su iznosili televizore, umetničke slike, stolice, ko je šta tada stigao i ko je šta dograbio? Tvrdim vam, ni u jednom jedinom trenutku i ako sada predlagač amandmana, sada čita ono što je potpisao pre nekoliko dana, ne može da obrazloži ni jedan jedini stav predloženog amandmana ni u logici ni u matematici, zato što ga ne razume, zato što nije čak ni probao da ga nauči. O plagijatima u politici uvek ću podržati zakon koji će takve stvari sprečiti, plagijate u politici. Ovi amandmani koji su predloženi od strane ovih predlagača su čist plagijat. Jedini original koji oni umeju da daju su „briše se“.
Nećemo više. (Vladimir Pavićević, s mesta: Javljam se za reč.) Molim vas Pavićeviću, replika gubi smisao i neću dozvoliti više repliku. (Vladimir Pavićević, s mesta: Izlagač amandmana.) Nije vas spomenuo imenom. Ima reč narodni poslanik po amandmanu Vladimir Đukanović.
Hvala uvaženi predsedavajući. Jako se sunce, složićete se, a pod uticajem toga verovatno mnogi svašta pričaju i nije im zameriti, međutim prosto je neverovatno da neko ko napiše amandman ne ume ni da ga obrazloži, zato što ga nije ni pročitao. Kada bi ste pročitali amandman šta sve ovde piše, pa vi zapravo hoćete da ugušite mogućnost da ikada dođe neko na naplatu. Vi hoćete da ugušite institut hipoteke i to je ono što nećete da kažete građanima, ali s obzirom da ste tu pominjali neke procente, ove ovde niste smeli da pročitate, ja mogu samo da vam se zahvalim u jednome, a to je što ste svoje partnere sa kojima tu sedite zaista upropastili na političkoj sceni i mi vam se od srca na tome zahvaljujemo. Hvala.
Ja molim narodne poslanike da ne daju komentare kako ko obrazlaže amandman svoj. Mislim da je to stvar pojedinca i sada omalovažavati da li ume ili ne ume, mislim da nije umesno po mom mišljenju i ja vas zato molim da u tom smislu vi možete, svako ima pravo da ima suprotno mišljenje, da drugačije misli i o predlogu i o važećem zakonu, ali da to svoje mišljenje iskazuje na dostojanstven način. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, ja sam pokušao da procenim šta je predlagač amandmana hteo da kaže amandmanom i ušao sam u suštinu. Njihov prvi stav kaže – prodaja neposrednom pogodbom do momenta oglašavanja aukcijske prodaje moguća je po ceni koja ne može biti niža od 75% od procenjene vrednosti iz stava 3. ovog člana. U zakonu pište, molim vas da saslušate – prodaja neposrednom pogodbom do momenta oglašavanja aukcijske prodaje moguća je po ceni koja ne može biti niža od 90%. Znači, ukoliko vi imate neku, ne daj Bože, hipoteku, ukoliko dođe do prodaje nepokretnosti, zakon kaže da ona neposrednom pogodbom ne može biti niža od 90%. Predlagač amandmana je rešio da stane na stranu poverioca protiv građana i da kaže da je to 75% od procenjene vrednosti. Dakle, ovaj amandman je direktno na štetu građana, direktno na štetu dužnika i ide u korist poverioca. Zakon kaže 90% a oni traže da vi za tu nekretninu dobijete samo 75%. Gospodine predsedavajući, ja ovo iznosim sa strahom i sa zebnjom s obzirom da njegovo elitističko veličanstvo osporava i prošli put je osporio moje pravo da komentarišem amandmane koje su oni podneli. Ja uporno pokušavam da pročitam ono što su oni predložili, bez obzira što oni sami to ne žele da pročitaju Molim vas da ubuduće kada neko izrazi sumnju, odnosno zatraži da neko drugi od poslanika nema pravo da komentariše njihove amandmane, s obzirom da je predlagač amandmana to od mene tražio da ga opomenete, s obzirom da smo mi ovde svi jednaki, a ja sam već to doživeo i gotovo je nemoguće da neko ko je govorio da je ovo svetilište demokratije, ova Skupština, traži da određeni poslanici nemaju pravo da komentarišu amandmane koje oni predlažu. Evo ja sam se usudio, bez obzira na tu zabranu od strane elitističkog veličanstva da pokušam da građanima objasnim da su oni tražili da njihove nekretnine u slučaju prodaje, što ne dao Bog nikome da se desi, ne idu po 90% procenjene vrednosti, nego da idu za 75% od procenjene vrednosti. Što setiče procenata koje je iznosio predlagač amandmana, ja moram da kažem da se amandmani ne smeju braniti snovima, iluzijama, maštom, o tome da oni imaju nekih 7%. Biće da su zarez zaboravili da pomere napred za dva mesta. Hvala.
Gospodine Rističeviću, ja nisam rekao da nema pravo niko da komentariše. Nemam takvo mišljenje. Smatram da svako ima pravo da komentariše, samo je stvar na koji način to govori. Dobro, u redu je. Gospodine Pavićeviću, po kom osnovu želite reč? (Vladimir Pavićević, s mesta: Replika svoj trojici.) Ne, nemojte. Gospodine Pavićeviću, ja hoću da dam repliku, ali ona gubi smisao čim pređe sa linije, da kažem, ili sa predmeta stručne rasprave i pređe na prepucavanje i pomalo, da kažem, i vređanje, omalovažavanje, ja mislim da onda replika stvarno nema smisla. Jednostavno, ne želim da dozvolim da u tom pravcu ova Skupština ide. Molim vas, smatram da nemate osnova za repliku i hvala vam lepo. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Ne 16. Ja sam po tom amandmanu već govorio. Mislim da bi bilo nepotrebno da opet obrazlažem.
Izvinjavam se, pogrešno sam ja pročitao. Znači,na član 18. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Zahvaljujem se što ste ukazali na moj lapsus. Izvinjavam se još jedanput. Izvolite.
Naravno. Hvala, predsedavajući. Želim još jednom da ponovim. Dakle, Pokret za preokret je predao sedam amandmana. Oni su sasvim u saglasnosti sa interesima građana Srbije koji imaju hipoteku upisanu na svoje nekretnine. Neću da se osvrćem na besmislene komentare poslanika koji imaju samo jedan razlog da obesmisle pokušaj da se ovaj zakon promeni u korist građana Srbije. Nemate sluha za 2/3 građana koji žive na ivici ili ispod ivice socijalne izdržljivosti, odnosno ispod ivice socijalne bede. Zaslepljeni ste, gospodo, vlašću. To proizilazi iz načina vašeg ophođenja prema građanima. Dakle, apsolutno u saglasnosti sa amandmanima koje sam podneo jesu zahtevi udruženja koji štite građane od apetita banaka. Kada kažem i kada tražim da ovaj zakon ne važi retroaktivno, to znači samo da ne dozvoljavamo da građani koji su pre sedam godina upisali hipoteku na svojoj nepokretnosti, sada po novim uslovima čekaju aktiviranje te hipoteke. Oni koji sada zaključuju ugovor o hipoteci znaju šta ih čeka i ukoliko žele to da urade, to je, naravno, njihova odgovornost. Ovim se građanima koji su hipoteku upisali pre sedam, osam godina, daju novi teži uslovi u kojima će njihova nekretnina biti prodana pod veoma, veoma nepovoljnim uslovima za njih same. Zbog toga sam protiv retroaktivnosti u ovom pogledu.
Hvala. Molim narodne poslanike da u međusobnim komentarima malo snize tonove. Ja moram da slušam govornika, a od brujanja ne mogu čoveka da čujem. Sreća on govori glasno, pa njega čujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, po amandmanu.
Hvala. Istaknuti član ovog jednočlanog pokreta dok je bio član neke druge partije, ne sećam se nešto da je podnosio ovakve amandmane iz prostog razloga zato što su tada banke, koje su inače oni doveli, apsolutno otimali imovinu ljudima, stanova i stanova, kuća i kuća, traktora i traktora, su uzimali ljudima na najbestidniji način, jer su ovde banke dovođene ne da kreditiraju privredu, nego bukvalno da otimaju imovinu. Tada se nije setio da zaštiti te građane, a sada pravi amandman, da znaju građani, pravi takav amandman da ne može da se primenjuje do momenta donošenja ovog zakona, ali ovi kasnije neka svi nagrabuse ako podignu kredit. To je nešto što je licemerno do te mere da mi zaista nije jasno kako uopšte neko ima hrabrosti da se javi i da uopšte nešto ovako obrazlaže. Hvala.
Gospodine Đukanoviću, mogu da razumem vaše neslaganje, ali još jedanput vas molim da biranim rečima govorite o amandmanu i o ljudima koji o tome govore. Sada ja hteo-ne hteo moram dati Veselinoviću pravo na repliku. Izvolite, gospodine Veselinoviću.
Hvala, predsedavajući. Ne želim da se direktno osvrćem na ono što je kolega rekao, pošto po svemu sudeći on ne razume muku u kojoj se nalaze građani koji su uzeli kredit. Uzeli su kredit pre sedam, osam godina, kada su plate i penzije rasle, kada su penzije rasle i plate, kada je PDV bio niži, kada nije postojala akciza na struju, kada su građani otplaćivali kredit od 30% jedne plate, sada su im potrebne dve plate da bi otplatili jednu ratu kredita. O tome se radi. Dok su kolege koje se javljaju za reč bili na vlasti, tada, nažalost, nije ni bilo mogućnosti da se uzimaju krediti, jer je plata bila jedna marka. Ali, nisu ništa poslednje tri godine učinile da bi ljudi mogli da vraćaju kredite od svojih plata. Smanjili su plate i penzije, povećali PDV, povećali PDV na mleko, hleb itd, uveli akcizu na struju. Ljudi su ostali bez mogućnosti da vraćaju kredit. Ljudi koji su zainteresovani za to da otplate kredit u realnim osnovama, da vrate banci ono što su realno uzeli, ali ne zelenaške kamate, kažu da im je ovaj zakon omča oko vrata. Vi to, gospodo, podržavate. Pravite raznorazne demagoške priče. Govorite o godinama koje su pojeli, kako vi kažete, neki drugi, koje su uništili neki drugi. [[Isključen mikrofon.]]
Bio sam tolerantan i dozvolio sam vam da završite ta dva minuta, mada ste sve drugo pričali, osim vršili repliku. Molim vas da ne zloupotrebljavate moje razumevanje prema vama. Mislim na sve poslanike. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, replika.
Ovo je neverovatno. Samo bih zamolio da mi se kaže – a koji je to penzioner imao hipotekarni kredit? Zato što ste ih tako oglobili, upropastili. Ko je to mogao da dobije hipotekarni kredit od njih zato što krvna zrnca su gledale te banke kome daju te kredite. Vi koji ste penzionere uništili, ali uništili do temelja, vi ste našli sada da pričate o tome kako oni ne mogu da plate taj kredit, vi koji ste banke doveli ovde da ljudima otimaju imovinu i da dali ste im slobodu potpunog poslovanja i da preko njihovih transakcija i svega oko 55 milijardi evra iznesu iz ove države, vi ste sada našli da pričate kako ljudi nemaju da otplate. Pa, vi prvi niste imali nikakvu empatiju, niti osećaj za te ljude. Ne znam kako vas nije stid. Da li je moguće da ste se toliko zapalili za tu demagogiju, misleći valjda da ste neki veliki lider i da ćete možda da budete novi Cipras. Doduše, imate konkurenciju u bivšem stranačkom kolegi. Ali, do juče ste tapšali čoveku koji je u tu istu Grčku doveo MMF, Papandreu. Tako da, možete 100 puta danas i vi on da glumite Ciprasa, teško će vam u tome ići, jer zaista vi nemate apsolutno nikakvog osnova ni u jednom jedinom pogledu da pričate o tužnoj sudbini ljudi koje ste vi doveli do prosjačkog štapa i do ruba propasti. Hvala.
Gospodine Rističeviću, pogrešno sam pritisnuo dugme. Izvinjavam se. (Marijan Rističević, s mesta: Niste, niste.) Prvo ima reč narodni poslanik Marko Đurišić, pa vi. (Marijan Rističević, s mesta: Nema problema.) Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Dobra stvar kod rasprave ovakve vrste je što se onda vidi prava suština izmena Zakona koji je Vlada predložila. Znači, na amandman, koji predlaže da se novo predložene mere primenjuju samo za nove kredite, čujemo argument - vi hoćete da ti užasni uslovi važe samo za one nove, a ne za ove stare kredite. Znači, odbijanjem ovog amandmana namera predlagača je da ti novi užasni uslovi važe za sve, za sve, da svima bude gore, i to će se desiti kada se usvoji ovaj zakon. Svima će biti gore. Gore je svaki dan u prethodne tri godine i, nažalost, biće gore svaki naredni dan ove Vlade.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, ja moram biti izuzetno pažljiv, s obzirom da kolega predlagač amandmana je veoma nežan. Juče je umislio da sam mu pretio, iako je iz prepisa stenograma jasno da toga nije bilo. Nisam mu ime pomenuo, tako da morate pažljivo da me slušate s obzirom da svaki čas može doći do nekog preokreta. Uzgred bude rečeno, ja nemam ništa protiv što ste mu dali pravo na repliku, iako Pokret za preokret nije politička stranka i ne može biti osnov za repliku, ali neka ta pozitivna diskriminacija, koja vas krasi, može u mnogome da doprinese radu ovog parlamenta. Dakle, po amandmanu, shvatam da predlagač želi da, to pozdravljam, opljačkane građane stavi u prvi plan, ali ono što je po meni nedopustivo je to što on ne želi da ukaže građanima da je u toj pljački učestvovao i on sam, doduše na posredan način, donoseći propise, zakone i druga akta koja su uticala da oni danas duguju novac i da mogu doći u priliku da hipoteke budu aktivirane. Takođe, razumem da on želi da te hipoteke ne budu aktivne tamo gde su oni pogrešili, odnosno za dugove koji su nastali, krediti koji su nastali za vreme njihove vladavine, jer su ti krediti bili po jako visokim stopama, u jako nezgodnim valutama, tako da žele na svaki način da sakriju svoju odgovornost. Dame i gospodo narodni poslanici, od riblje čorbe je teško napraviti akvarijum. Od akvarijuma možete da napravite riblju čorbu, ali od riblje čorbe ne možete da napravite akvarijum. Najgore je što se desilo Srbiji je da izgubite život, a još uvek ste živi. Ne možemo mi danas ispraviti one nelogičnosti i one posledice koliko su oni mogli zgrešiti. Nadalje, ja ne razumem ljude koji su vodili vrlo jeftinu politiku, a vrlo puno su nas koštali. Ne razumem te argumente i amandmane – sada ne važi ono što smo mi pogrešili, ubuduće će važiti samo ono što ste vi pogrešili. Dakle, oni su, stranka bivšeg režima, zaslužni najviše za to što mi danas većinom predstavljamo prazan džep, građane predstavljamo, bedu, siromaštvo. Krivica je svakako do njih i umesto da bude tu neke reči samokritike, oni žele da svu svoju krivicu prebace na neke druge. Dragi moji građani, u bolje sutra vas ne mogu odvesti oni koji su vas opljačkali juče, a to se odnosi na kolegu predlagača. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, po amandmanu.
Razmišljao sam šta bi značilo kada bi usvojili ovaj amandman, ali kada bi ga primenili na neke druge zakone. Ja mislim da bi to izazvalo totalnu anarhiju. Recimo, u Zakonu o bezbednosti saobraćaja, zamislite situaciju da farove mora da uključuju samo oni koji kupuju nove automobile, jer ovi što imaju polovne ili stare automobile ne bi morali, recimo, da pale farove, a ovi koji imaju i kupuju nove automobile oni bi znali za te uslove i morali bi da imaju upaljene farove. Recimo, vezivanje pojasa. Zamislite u Zakonu o bezbednosti saobraćaja da primenimo logiku predlagača amandmana, pa da kažemo – vezivanje pojasa važi samo za nove vozače, jer, Bože moj, oni stari vozači, da su znali da moraju da vezuju pojas svakog dana, ne bi polagali uopšte, ne bi uopšte ni dobijali dozvolu. Zašto bi oni polagali da su znali da moraju da vezuju pojas? Mislim da bi ova logika, populistička i loša za parlamentarizam i život u Srbiji, mogla da izazove toliko preokreta da bi nam se od tih preokreta svima zavrtelo u glavi i da nas nijedan pojas ne bi mogao, zaštitni pojas, naravno, zaustaviti da takvu logiku primenimo na neke druge zakone i da na taj način obesmislimo sve što je ova Narodna skupština u bilo kojem od ovih 10 saziva do sada donela. Zbog ovakve logike i ovakve primene na druge zakone, mislim da je ovaj amandman loš i da ga zbog toga SNS neće prihvatiti.
Gospodine Veselinoviću, po kom osnovu želite? (Janko Veselinović, s mesta: Replika.) Nemate pravo. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Moram da kažem da sam ja jako zabrinut za vas, mislim na poslanike SNS-a. Dakle, jedan poslanik Pokreta za preokret, još kažete usput da nemam ni stranku, nego pokret, pa vi se toliko plašite da se vas pet javlja da bi demantovali ono što je nemoguće demantovati i da bi branili banke od mene, pa to je prosto nemoguće. Vi ste u mnogo goroj situaciji, nego što sam ja mislio. Vi imate problem, 210 poslanika, da zaštitite banke, naravno nema tu ministra, ni jednog, ni drugog, i vi ste u takvoj panici da se vas petoro javlja kako bi objasnili nešto što je nemoguće objasniti, a nemoguće je objasniti, gospodine predsedavajući, to da nekome ko je zaključio ugovor pre osam godina namećete nove obaveze, odnosno stavljate ga u položaj u kome, kada je zaključivao ugovor, da je znao za te uslove iz Zakona o hipoteci ne bi zaključio ugovor. Zbog toga, po pravilu, u Ustavu Srbije to piše, zakoni ne važe retroaktivni i zbog toga sam ja tražio samo da se obezbedi ustavna norma da se zakoni ne primenjuju na one koji nisu mogli znati da će postojati neki teži, gori uslovi za njih, odnosno za njihovu nepokretnost. Ako jedan šef poslaničke grupe, velike stranke, ne razume to, pa ja sam zaista za vas ozbiljno uplašen. Ne za vas, ja sam uplašen za Republiku Srbiju, za državu u kojoj ja živim, a koja se ovih dana opasava sa ogradom visine četiri metara, a na vrhu te ograde je bodljikava žica, a vi ste doveli ovu zemlju u stanje kakvo nikada nije bilo.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, po amandmanu.
Ako vi, gospodine predsedavajući, smatrate da nemam pravo na repliku, ja ću govoriti po amandmanu, ali mislim da je pominjanje SNS, u jednom pežorativnom smislu, i više nego razlog za repliku. Neko ko gradi svoju političku vidljivost na nečemu što ne postoji, jer politička stranka iza koje se skriva ne postoji, ko svoju političku vidljivost gradi samo na konfliktima, da je juče konflikt video sa Mađarskom, danas pravi konflikt sa Grčkom, juče je pravio konflikt sa kolegom Marijanom Rističevićem, danas je targetirao mene, sutra će nekoga drugoga, zaista ne znam gde je kraj i šta je kraj ovakvoj vrsti maltretiranja koje doživljavamo od kolege Veselinovića? Čime se legitimiše? Vrhunskim pravničkim znanjem, možda? Ili onim što je podržavao i radio u ovom parlamentu? Podizao je ruke i bio je sav srećan, aplaudirao je onim 200.000 Tadićevih radnih mesta. Naravno da je to zaboravio. Odgovoran je za 400.000 ljudi koji su ostali bez posla. Odgovoran je za rast deficita budžeta Republike Srbije, odgovoran je za svaku pljačkašku privatizaciju u Srbiji do 2012. godine, odgovoran je za devastirane vrednosti u AP Vojvodine, odgovoran je za pljačku Razvojne banke Vojvodine, odgovoran je za pljačku Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine. Odgovoran je za sve ono što je loše rađeno u ovoj državi do 2012. godine. I nije dovoljno reći - preokrenuo sam se time što je preokrenuo oblik naočara koje nosi i time što će iza jedne stranke sada, ispod njegovog imena umesto imena stranke stajati ime nekog pokreta u kojem je on i Janko Veselinović i niko više, da sada zaustavlja i sprečava debatu u Narodnoj skupštini. Ko je Janko Veselinović da određuje koliko će se ljudi javiti po kojem amandmanu? Ko je Janko Veselinović koji će odrediti ko će i ko se koga plaši? Reći ću vam samo jednu stvar, gospodine predsedavajući, banke se brane jedino od pljačkaša, jedino od onih koji ulaze naoružani noću, ili danju kao što su to radili predstavnici bivšeg režima. Jedni ulaze sa čarapom na glavi, drugi ulaze sa velikim gostoprimstvom, efekti isti. Ušao pljačkaš ili ušao Janko Veselinović i Bojan Pajtić, efekat isti. Banke propadaju. Nema para, odnosi se, krade se, efekat isti, ulazili danju, ulazili noću. Mislim da država jedino mora da brani banke od takvih, od onih koji ulaze noću sa čarapom na glavi i od istih tih koji ulaze i danju…
Ja vas molim Babiću…
… samo bez čarape na glavi, ali efekat za banke isti.
Replika, Janko Veselinović.
Predsedavajući, smatram da ste trebali da opomenete gospodina Babića, ali pošto to niste učinili, evo pozivam sve građane Srbije i nadležne institucije da provere svaki dinar koji sam zaradio i da provere svaki dinar koji je zaradio gospodin Babić. Način kako ga je zaradio i ja i on, moralnost i zakonitost i svi oni koji znaju mene i gospodina Babića, neka kažu o tome sve što znaju. Ja mislim da ne bi dobro bilo po gospodina Babića da to građani kažu. Međutim, neću se fokusirati na gospodina Babića, fokusiraću se na građane Srbije koji trpe zbog jedne loše politike stranke čiji je on predsednik poslaničke grupe ovde u parlamentu, stranke koja brani monopolski položaj banaka u Srbiji, stranke koja stavlja omču oko vrata hipotekarnim dužnicima, inače koja stavlja omču oko vratu svima onima koji žive od svog rada ili od svog minulog rada, mislim i na penzionere, mislim na sve one koji su pošteno stekli svoj kapital, koji su pošteno radili, koji su pošteno završili škole, dobili diplome na bazi toga što su učili a ne zato što su kupili diplome. Govorim u ime svih njih, gospodin Babić govori u ime moćnog kapitala koji ga poziva na koktele i zbog kojih Skupština Srbije počinje 15 minuta ranije da bi on stigao da ispije još jedan koktel u toj ambasadi.
Replika, Zoran Babić.
Ja vidim da gospodin Veselinović ima pasiju za mojim likom i delom, prati me gde idem, po kojim ambasadama, s kim se družim, dobro je to. Evo, pokloniću mu i moju sliku u prirodnoj veličini, pa kada ode kući na zid, onako kao neki tapet, pa onako, tada će još hrabriji biti, onako u obrazlaganju, ali se gospodinu Veselinoviću priviđaju ti što stoje po ambasadama, pored tih šankova sa koktelima, jer najčešće oni koji su naslonjeni na te šankove priviđa im se svašta, od Zorana Babića, pa do belih miševa. Svašta bude tu prilikom dugotrajnog konzumiranja koktela. Toliko sam bar učio iz biologije u osnovnoj školi. Ne više. Ali, ono što bih uvodeći ovu raspravu u jedan normalan tok, pitao i predlagača amandmana i sve ostale - a ko dovede te i takve banke u Srbiju? Ko im dozvoli da rade pod tim i takvim uslovima? Ko se slikao od Miškovića, pa redom po tim bankama? Ko im je dozvolio da se reklamiraju i da reklamiraju takve uslove plasmana stambenih i drugih kredita? Za koga je to Veselinović glasao, koliko puta za guvernera? Za istog onog guvernera koji je maltene ljude na ulici hvatao za rukav i uvodio u banku i rekao – ovo su vam najbolji uslovi, uzimajte kredite u švajcarskim francima? Ko je odgovoran sada? Za Šoškića, da li je odgovorna ova Vlada Republike Srbije? Da li je za Šoškića odgovoran Vučić ili Veselinović? Babić ili Pavićević? Ko je odgovoran? Jedino je Veselinović glasao za tog i takvog guvernera, jedino je Veselinović glasao za tu i takvu Vladu koja je dozvolila pod takvim uslovima da se banke i na taj način da se ponašaju. Tada mu nije smetalo. Tada je aplaudirao takvim uslovima.
Vreme.
Tada je bilo to odlično.
Vreme Babiću.
E, a sada ne prihvataju… (Zoran Babić, s mesta: Samo još jedna rečenica. Isključili ste me.)
Jesam. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, replika.
Ja bih rekao gospodinu Babiću, zaista želeći da privedemo kraju ove replike, da vodi kući sve koji su doveli zemlju u to stanje i gospodina Dinkića, i gospodina Đelića koji sada privatizuje „Telekom“, koga je izabrao Aleksandar Vučić. Neka vodi kući i Miškovića, ne govorim ovo u bilo kakvom pežurativnom smislu, dakle, evo ih vama. Ja nikad nisam podržavao to što su radili, a to treba da provere organi koji su nadležni za to gospodine Babiću, neka provere sudovi, neka provere tužilaštva za sve što govorite. I uvek kada sam glasao za zakone, glasao sam javno. Nikada se nisam pokrivao po glavi, novinama da bih glasao za zakone. Znate dobro o čemu govorim gospodine Babiću, dobro znate za koje zakone ste glasali pokriveni novinama „Politikom“ od strane poslanika jedne druge stranke. Dakle, gospodine Babiću, nemojte o morali, molim vas. Pokušajmo danas da se skoncentrišemo na Zakon o izmeni i dopuni zakona o hipoteci. Nemojte o glasanjima, nemojte o nekima o kojima nemam dobro mišljenje. Gospodin Dinkić je u povlašćenom položaju u SNS, njegovi pomoćnici, direktori otvaraju vrata ministarstava, ne članovi SNS gospodo. Glavni kadrovi su Dinkićevi kadrovi. Boga mi i moje prethodne stranke, direktori mnogih preduzeća, ne kadrovi SNS i to dobro znaju kolege koje sede iza vas gospodine Babiću, znate i vi to. Dakle, vodite ih kući, nemam ništa sa njima. Ako sam nekada glasao za nešto, glasao sam javno u najboljoj veri.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika. Završavamo sa replikama. Svaka dalja replika gubi smisao.
Ja bih voleo da mi se to pokaže kako se to pokriva po glavi, a glasa ovde u Narodnoj skupštini. Molim vas da vidite da li je u ovoj flašici neki alkohol ili je voda ili je nešto drugo, deluje mi da ima neke procente, verovatno nečega što nije dozvoljeno. Lako je reći – evo ja vam poklanjam Dinkića, Đelića, Miškovića, vodite ih kući. Pa vi ste ih stvorili gospodine Janko Veselinoviću. Vi ste ih stvorili. Sa kim je bio Dinkić na listi 2008. godine, kada ste ušli u parlament? Sa vama je bio. Koga je slagao Dinkić sa vama na listi, kome ste aplaudirali za 1000 evra, samo da bi glasao za Tadića, da Tadić postane predsednik države. Sa vama je to uradio. Vi ste mu aplaudirali i vi ste ga vodili po Novom Sadu i Beogradu i širom Srbije. Vi ste za njim ponavljali sva ta obećanja. I mislite sada da kažete – imam neko loše mišljenje o njemu, vodite ga kući. Vi ste ga stvorili, vi ga vodite kući. Vi kažete – vodite Miškovića kući, a ko je napravio Miškovića? Ko je napravio Miškovića, kada se Mišković obogatio? Sa vlašću SNS? Opet su tu neki sudski organi koji moraju da otkriju i koji moraju da donesu presude. I sve ste radili da blokirate te procese, da zaustavite te procese. Ne možete da zaustavite život u Srbiji. I sada ja da vodim Miškovića kući? Vi ga vodite kući, vi ste ga stvorili, vi ste ga napravili, vi ste ga obogatili, gospodine Veselinoviću. Jedino gde mogu takve ljude da vodim je do zgrade u Ustaničkoj ulici, do zgrade Specijalnog suda za organizovani kriminal. Vi kažete – vodite Đelića kući. A na čijem kauču je došao da spava? Ko ga je doveo da spava na tetkinom kauču i kako se od tog tetkinog kauča stvorilo 11 miliona evra sa onim što ste vi kako kažete javno glasali, a sada ja da ga vodim kući. Ne, vi ga vodite kuću gospodine Veselinoviću. Vi ste ga napravili.
Po amandmanu gospodin Đukanović. (Vladimir Pavićević, s mesta: Poslovnik.) Po Poslovniku, reč ima gospodin Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Udovički, poštovani gosti iz Ministarstva, poštovani gospodine Arsenoviću, sada reklamiram član 107. Poslovnika u čijem stavu 1. piše da je govornik na sednici Narodne skupštine dužan da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine. Ja sam, gospodine Arsenoviću, iznenađen u kojoj meri vi danas kao predsedavajući sednicom Narodne skupštine kršite Poslovnik Narodne skupštine sada u ovom članu. Gospodin Babić je malo pre, gospodine Arsenoviću, pominjao da ovde u skupštinskoj sali postoje neke flašice sa alkoholom, čime je sugerisao da ovde postoje neke osobe koje su možda alkoholisane, gospodine Arsenoviću. Vaša je obaveza bila da zaštitite dostojanstvo Narodne skupštine, gospodine Arsenoviću, da upozorite gospodina Babića da nije u redu da se na taj način ophodi sa drugim narodnim poslanicima, da ukoliko gospodin Babić nastavi to da radi, gospodine Arsenoviću, da mu na osnovu čl. 109, 110. do 113. izreknete meru opomene, kako bismo, gospodine Arsenoviću, sačuvali dostojanstvo naše Narodne skupštine kao centralne političke institucije u našem ustavnom sistemu. Gospodine Arsenoviću, umesto da uradite to, vi dozvoljavate da po trojica, četvorica, petorica poslanika SNS repliciraju gospodinu Veselinoviću, vređaju gospodina Veselinovića i mene, a onda, gospodine Arsenoviću, umesto da upozorite te narodne poslanike, upozoravate gospodina Veselinovića ili mene na neprimereno ponašanje, a mi samo pokušavamo da ubedimo gospođu Udovički i narodne poslanike da prihvate naše amandmane na Predlog zakona o hipoteci, gospodine Arsenoviću. Hvala.
Gospodine Pavićeviću, ako će kažnjavanje da doprinese povećanju dostojanstva, evo, ja ću prvo sebi da izreknem opomenu. Molim vas, ali pre nego što izreknem sebi opomenu, hoću jedno da kažem – vi kao da ne pratite, ne mislim sada na vas lično nego govorim načelno, i kada su i jedan i drugi govorili, molio sam da se vrate na temu. (Vladimir Pavićević, s mesta: Nisam čuo.) Pa niste čuli. Baš kada je Babić završio, posebno sam naglasio da se vodi računa o načinu izražavanja i iskazivanja mišljenja o aktuelnoj temi, o dnevnom redu. Jasno i decidno sam to naglasio. Ne mogu svakoga od vas pojedinačno, nemam tu moć da u vašu glavu udenem na koji način će ko da govori. To je izbor svakog od vas pojedinačno. Bio bih najsrećniji, samo to da kažem, kada bi se ovde stvarno razgovaralo o argumentima i kritika koju uvažavam u svakom pogledu, ali koja bi bila argumentovana i iskazana na dostojanstven način. U tom smislu mogu da podržavam sve vaše sugestije ovde, ali ona ne zavisi samo od mene. Zavisi od sviju vas ovde koji govorite. Prema tome, s obzirom na mere koje sam preduzimao, osim kažnjavanja, smatram da i to kada kaznim, onda svi pojedinačno, nažalost, hoću da to, kada čuju poslanici, posle vam je svima krivo što sam izrekao opomenu. Meni je, moram da vam kažem, i ovo da kažem, izuzetno teško da ja zavlačim ruku u tuđi džep. Teško mi pada. Meni je to najlakše uraditi. Ovde mogu za čas posla da izreknem deset opomena. Mogu da izreknem i čak da mi je savest potpuno čista, ali bih voleo kada bi svaki od poslanika kada govori o povredi Poslovnika drugog poslanika to primenio bar na sebi. To bih voleo. Prema tome, vi imate pravo, smatram da mi je savest čista i da nisam povredio Poslovnik, vaše je pravo, gospodine Pavićeviću, da u Danu za glasanje…? (Ne) Hvala. Povreda Poslovnika, Zoran Babić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, povreda Poslovnika, član 107. i mislim da je unižavanje dostojanstva Narodne skupštine kada postoje dupli aršini, kada postoji jedna ovakva knjiga propisa koja važi za neke poslanike i kada postoji neka druga knjiga propisa koja važi za neke druge poslanike i otprilike da ova knjiga propisa važi samo za poslanike SNS i da je još rigidnija i po mogućstvu da se ne javljamo za reč. Najbolje bi bilo i da ne dolazimo u Narodnu skupštinu. Najbolje bi bilo da okrenemo i jedan i drugi obraz, a da za druge narodne poslanike ne važi ništa, da drugi narodni poslanik može da kaže svom kolegi – ispijaš koktele u ambasadi pa onda dolaziš u Narodnu skupštinu, što znači da dolaziš alkoholisan…
Gospodine Babiću, izvinite. Ne, ne, molim vas.
Samo vam obrazlažem zbog čega postoje drugi aršini i da to nekome ne zasmeta, gospodine Arsenoviću.
Ne mogu da prihvatim. Moraćete vi mene da saslušate. Moraćete, bez obzira na sve. Ako ja primenjujem dva poslovnika prema jednoj drugoj stranci, onda sam ja spreman odavde da ustanem i da odem i da više ne predsedavam. Molim vas, Babiću, onda vodite računa šta govorite, bez obzira. Ja takvu stvar neću da trpim i neću da dozvolim. Ovog momenta sam spreman, ako to tvrdite da sam to ja uradio, ovog momenta ću da ustanem.
Niste me razumeli, gospodine Arsenoviću.
Onda vodite računa, molim vas. Izvolite.
Ako mi dozvolite, poštujem način kako vodite i kako predsedavate Narodnom skupštinom i mislim da svojim godinama i svojim iskustvom i svojom trpeljivošću uvodite svaku sednicu u jedan normalan i pristojan tok i ja sam vam veoma zahvalan na tome. Kada kažem dupli aršini, mislim da se reaguje na neke reči, a na neke druge reči, koje su možda strašnije ili su prouzrokovale ove prve reči, se ne reaguje. Mislim o tim standardima na koje drugi narodni poslanici ukazuju. Ne mislim na vas i ne mislim da vi imate te duple standarde. Rekao sam vam šta mislim o vašem predsedavanju, ali mislim na poslanike koji kada se vređaju članovi SNS, onda se aplaudira, a onda kada na takvu reakciju, na takvu akciju se odgovori reakcijom sa kojom često nisam srećan i zbog koje nisam srećan, onda se reklamira povreda Poslovnika. Ti dupli aršini su daleko od vladavine prava, sada ću biti tačan i precizan, svetlosnim godinama.
Ovo je samo dokaz još jedan kako može nedovoljno jasno izrečena reč, a misleći drugo, da izazove negativnu reakciju. Pazite, razumite, ja sam to shvatio da sam to ja primenio i hvala vam što ste to demantovali. Dugujem to izvinjenje, jer ja nikada od toga ne bolujem. Da li treba da se izjašnjavamo? (Ne) Po amandmanu reč ima gospodin Đukanović.
Obrazlažući ovaj amandman uvaženi predlagač je rekao nešto strašno, a to je da smo mi iz SNS, ne znam samo kako je izveo taj zaključak, zaštitnici banaka. Ja sam bio prosto šokiran. Sram ga bilo. Ali zaista – sram ga bilo. Zašto ovo kažem? Zato što ako neko hoće da štiti banke, pa ovakvim amandmanom će ih zaštititi zapravo. Ovo je taj amandman koji štiti banke. Ali, ako već govorimo o zaštiti banaka, pa vi ste bili u stranci, glasali ste za to, pošto ste bili šef poslaničke grupe dok je Mirko Cvetković bio predsednik Vlade, i branili ste ovde sve ono što je radio. On je kao predsednik Vlade bio jedan od glavnih ljudi u konsultantskoj kući, u „Ces Mekonu“, kao što vam je i pola stranke bilo u tom „Ces Mekonu“, a koji su ujedno bili i u mnogim bankama kao konsultanti, plus su bili u Agenciji za privatizaciji, plus su bili u bankama koje ste tako sistematski pljačkali, od „Agrobanke“ do ne znam dokle. I vi pričate danas da je neko zaštitnik banaka. Pa, vi ste par ekselans primer zaštitnika bankarskog kapitala, ovog kriminalnog koji je ovde dolazio sve ove godine. Zaista bi trebalo da se stidite šta radite. Ja sam ubeđen da građani imaju malo duže pamćenje od ove tri godine. Duboko su svesni šta ste ovde radili i kako ste omogućili bankama da pljačkaju građane i kako ste im omogućavali takvu vrstu poslovne politike da nemaju nikakvu kontrolu, već da one kontrolišu sve transakcije u ovoj državi koje se dešavaju. Pa, vi ste ti, na primer, koji ste ukinuli SDK, a omogućili ste da banke kontrolišu svaku poslovnu transakciju u ovoj državi. I kome vi danas pričate da je zaštitnik bankarskog kapitala? Vi ste ti koji ste upropastili ovu državu politikom finansijskom, kako god hoćete, koju ste vodili svih ovih godina i nemate pravo da kažete - sad vi nosite nekoga. Kažete da danas postoje neki kadrovi i stranke gospodine Dinkića koji sede. Da, vi ste ih tamo doveli i ostavili da naprave ekonomski zavisnu ovu zemlju od mnogih tih finansijskih institucija. Ako baš hoćemo iskreni da budemo, teško ih je danas i skloniti, ali makar se, za razliku od vašeg vremena, ne pitaju više, a kod vas su donosili sve ključne odluke za ovu državu. To je velika razlika. Ova Vlada je, za razliku od one vaše, ipak suverena i samostalno donosi odluke, a vama je to neko šaptao sa strane i suflirao kakve odluke da donosite. Hvala vam.
Hvala. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Arsenoviću, poštovana gospođo Udovički i poštovani gosti i gošćo iz Ministarstva, mi smo podneli amandman i na član 20, gospodine Arsenoviću, ovog predloga zakona i dve stvari želim da saopštim, pre svega narodnim poslanicima, kao deo obrazloženja za ovaj amandman. Najpre, gospođa Udovički i gospodin Vujović su nam ovako odgovorili zašto ne prihvataju naš amandman. Kaže – amandman se ne prihvata iz razloga što je formulacija u Predlogu zakona jasnija, preciznija itd. Ponovo, poštovana gospodo, nemamo nikakvu argumentaciju kako je to nešto jasnije. I ne samo to, nego ja, naravno, otvaram rečnik, jer već imamo iskustvo rada sa gospođom Udovički, koja kada hoće brzo nešto da završi onda stavi – ne prihvatamo jer je ovo naše celishodno, svrsishodno, koristi neke sinonime, pronalazim termin „precizan“, piše – precizan, koji se ističe jasnoćom. Znači, preciznost i jasnoća. Ponovo imamo, poštovana gospodo, gomilanje nekih reči umesto navođenja argumenata. Ja prosto kao jedan narodni poslanik moram da reagujem na to, jer na izvesni način ovakav pristup predstavlja jednu vrstu, gospodine Arsenoviću, ponižavanja, ne samo podnosioca amandmana, nego i Narodne skupštine, za koju mi svi ovde tvrdimo da je svetilište političkog života. Molim, gospodine Arsenoviću, da se jedna stvar sa današnje sednice ne zaboravi, da je gospodin Babić dao reč da će glasati za predlog dopuna Zakona o visokom obrazovanju na prvoj sednici sledećeg redovnog zasedanja, u stenogram da uđe ovde, pa da podsetim gospodina Babića kada dođe oktobar mesec da svi zajedno treba ovde da se izborimo za akademsku čestitost, a protiv plagijata, gospodine Arsenoviću. Hvala.
Sada ja vas molim, gospodine Pavićeviću, da se vratite dnevnom redu.
Pa, niste mi dali repliku, gospodine Arsenoviću, kada je bilo vreme za repliku, pa onda ja moram sada da smišljam načine kako da saopštim.
Ali, ja sada moram da reagujem na vašu prethodnu povredu Poslovnika, da jednostavno treba da se držimo dnevnog reda. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić, po amandmanu. Izvolite.
Gospodine potpredsedniče Narodne skupštine, gospođo ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, naravno da neću prihvatiti ovaj amandman iz tri razloga, a sva tri ću vrlo kratko da obrazložim. Prvi razlog jeste zato što smatram da predlagači amandman ne misle zaista ozbiljno, zato što nisam siguran da su i oni sami uvereni u amandmane koje su predložili. Poznato je da oni po pravilu u danu za glasanje nikada ne glasaju za svoje amandmane. Ja vodim precizno podatke. Pošto vodim stalno skupštinske podatke o njihovom glasanju, 2% su glasali za amandmane koje su predložili, a ne 6%, kako oni tvrde. Mislim da to nije demokratski, da to nije civilizacijski i na koncu mislim da to ne spada u političku i demokratsku kulturu. Drugi razlog zašto neću podržati amandman jeste što je formulacija ovog člana od strane predlagača zaista jasnija, da kažemo bolja nego formulacija predlagača amandmana. Dakle, to je drugi razlog. Treći razlog je zato što ovaj amandman, gospodina potpredsedniče Narodne skupštine, kao i čitav zakon, a ne samo ovaj amandman, ima uporište u ekspozeu predsednika Vlade Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, strana 20. ekspozea koji je podneo ovde prošle godine u Narodnoj skupštini. Gospodine potpredsedniče Arsenoviću, obrazlagajući jedan od amandmana prethodnih, jedan od predlagača amandmana, ako ste videli, žestoko me je uvredio, mene i gospodina Miletića, da nismo visokoumni. Ja neću da odgovaram tako, ali dozvolite samo jednu rečenicu pošto se nisam javljao. Ja možda nisam visokouman, o tome će suditi građani Srbije, moji studenti, kolege profesori i kolege narodni poslanici, ali znajte da nikada, nikada neću zavući ruku u budžet građana Republike Srbije, kao jedan od predlagača koji je uzeo 530 hiljada subvencija i samo zato što je kalemio vinovu lozu na travu. Ja nisam možda visokouman, ali znajte da nikada neću vakcinisati kokoške i umesto vakcine uzimati vodu i prodavati narodu vodu za vakcine. I na koncu, možda nisam visokouman, ali neću nikada, nikada švercovati, kao jedan od predlagača, pa makar to bile bunde iz Turske. Dozvolite na kraju da kažem da zaista nema smisla da podržimo ovaj amandman. Hvala vam lepo.
Gospodine Pavićeviću, želite repliku? (Da) Nemate osnova za repliku. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po amandmanu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da zakon nudi povoljnije rešenje, a povoljnije rešenje po ovom amandmanu zato što poverioce svrstava kao zakonskog zastupnika, dok oni traže da on bude ovlašćen, tako da mislim da treba zadržati postojeći predlog. Što se tiče svega drugog, neće samo gospodine Babić glasati za Zakon o visokom obrazovanju, glasaću i ja, ali pod uslovom da moj kolega poljoprivrednik, a njegov stranački kolega, završi fakultet. Hvala.
Nemojte, Marijane, molim vas, ostavite sad Zakon o visokom obrazovanju. Jeste li završili ili niste? (Marijan Rističević, s mesta: Nisam završio.) Sami ste prekinuli. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, dakle, rekao sam da sam, za razliku od predlagača amandmana, govorio o njegovom amandmanu i smatram da je zakonsko rešenje u zakonu bolje nego što je predviđeno amandmanom, ali sam usput i rekao, s obzirom da su tu padale razne ponude, da ću, eto, i ja glasati za taj Zakon o visokom obrazovanju, ali pod uslovom da moj kolega poljoprivrednik završi fakultet. Hvala.
Ostavite sada Zakon o visokom obrazovanju. Ja znam da je gospodin Pavićević zainteresovan za njega. (Vladimir Pavićević, s mesta: Replika.) Nemate osnova za repliku. Stvarno nemate. Mirne savesti vam to kažem. Pošto nema niko prijavljen za ovaj amandman, idemo na sledeći. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, mr Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić i Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Snežana Malović, Slobodan Homen, Ivan Karić i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Snežana Malović. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsedavajući. Uvažena ministarka, predstavnici Ministarstva finansija, u članu 27. Predloga zakona je regulisano da prestanak hipoteke i ja bih rekla da je ovaj član Predloga zakona više pravno-tehničkog karaktera, obzirom da kada se pogleda prvobitan tekst zakona onda se u stvari dolazi do takvog zaključka. Međutim, pored toga mi smo smatrali da bi ovaj član trebalo proširiti i predložili smo da pored ovog predloženog teksta stoje još dva stava. Od toga u 1. stavu smo smatrali da treba da stoji sledeće – u slučaju kada je potraživanje hipotekarnog poverioca obezbeđeno hipotekama na dve ili više nepokretnosti, vlasnik hipotekovane nepokretnosti može zahtevati prestanak hipoteke na svojoj nepokretnosti, ukoliko hipoteke na preostalim nepokretnostima predstavljaju dovoljno obezbeđenje potraživanja. Zatim, smatrali smo da treba dodati još jedan stav u kome bi stajalo - da hipotekarni poverilac ne može se protiviti prestanku hipoteke po zahtevu iz stava 2. ovog člana, ukoliko je njegovo potraživanje u dovoljnoj meri obezbeđeno hipotekama na preostalim nepokretnostima. Znači, ovde se, kao što sam rekla, radi o prestanku hipoteke i mi smo smatrali da pored vlasnika hipotekovane nepokretnosti prestanak hipoteke mogu tražiti i drugi vlasnici na čiji nepokretnostima se nalaze hipoteke, ukoliko je to potraživanje ispunjeno. Smatramo da je neophodno normirati situaciju, kao što sam rekla, u koja potraživanja hipotekarnog poverioca obezbeđeno upisom hipoteka na više nepokretnosti. Naime, moguće je, naročito u slučaju obračunatih otplata duga da se vremenom vrednost potraživanja, odnosno duga smanjuje, te time prestaje potreba da u istom obimu potraživanje bude obezbeđeno svim tim hipotekama. Zbog toga smo predložili rešenje prema kome se smanjenje potraživanja sukcesivno mogu prestati same hipoteke, pod uslovom da preostali dug bude obezbeđen u dovoljnoj meri. Na ovaj način štite se interesi ne samo poverioca, već i dužnika, što je osnova zakona kako nam je to navedeno u obrazloženju Predloga zakona, a i u uvodnom izlaganju koje smo mogli da čujemo pre neki dan. U obrazloženju neprihvatanja ovog amandmana stoji da se amandman ne prihvata iz razloga što narušava načelo autonomije volje ugovornih strana, ostavlja jednoj strani preveliku diskreciju u odlučivanju, koja može uneti uticaj na pravo druge ugovorne strane. Naprotiv, mi smatramo da upravo na ovaj način ukoliko bi se ovaj naš amandman prihvatio, bila bi zaštićena i druga strana, jer se poštuje autonomija, a s druge strane nije potrebno da postoji ukoliko je potraživanje apsolutno ispunjeno prodajom jedne hipotekovane nepokretnosti. Zahvaljujem se.
Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Hvala predsedavajući. Kada je u pitanju ovaj zakon i ovaj amandman, činjenica je da Vlada nije imala sluha za predloge koji su suštinski trebali da poprave ovaj zakon, odnosno da zaštite korisnike finansijskih usluga. Voleo bih kada bi dobio odgovor od ministarke Udovički zbog čega danas nema ovde gospodina Vujovića. Vi ste se gospođo Udovički prepustili, odnosno prepustili ste odbranu ovog zakona poslanicima. Nisam siguran da ste vi do kraja znali nameru zakonodavca, odnosno zakonopisca, bolje rečeno, koji je predlagao izmene ovih članova. Kažem, po svemu sudeći da je ovo pisala neka osoba u nekoj od banaka ili u više banaka. Gospođo Udovički, mi ovde rušimo neke postojeće institute, zamenjujemo ih nekim novim pravnim institutima gde se pre svega ojačava uloga banaka, odnosno uloga poverilaca. Bojim se, gospođo Udovički, da će pravna sigurnost ne samo onih koji su, odnosno nad čijom imovinom je upisana hipoteka nego i oni koji tek treba da upišu hipoteku na svojoj imovini da će postojati strah da će neko nesavesno prodati njihovu nepokretnost za ono što oni u stvari ne duguju. Zbog toga smatram da je to uvođenje pravne nesigurnosti za sve građane i pravna lica koji uzimaju kredit i obezbeđuju ga hipotekom. Zbog toga smatram da ste trebali imati više razumevanja bar zbog tih ljudi koji su dizali te kredite.
Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Hvala predsedavajući. Imam još jedan apel za ministarku, za Vladu Republike Srbije, da pokuša da se izdigne iznad interesa banaka, iznad interesa moćnih, iznad interesa finansijske oligarhije i da pokuša da shvati da u ovoj zemlji žive građani koji žive od svojih skromnih plata, od svojih skromnih penzija i koji ne mogu da vraćaju kredite, koji su opterećeni ne samo glavnicom i ne samo ugovorenom kamatom, već nametima koje su banke same prema opštim uslovima koje su same menjale dodale kao obavezu za izvršavanje tog kredita. Dakle, nisu banke koje su u suštini u 90% slučajeva one u čiju korist je upisana hipoteka. Ne aktiviraju oni hipoteku na dug koji je ugovoren datumom zaključenja ugovora već na ono šta su oni smatrali da treba da stave na teret tog dužnika kako bi ga doveli u situaciju prvo, da ne može da vraća taj kredit i s druge strane da prodaju nepokretnost tako da on ostane bez krova nad glavom. Zbog toga, gospođo Udovički, razgovarajte sa gospodinom Vučićem o tome da u Srbiji postoje građani koji žive od svoje plate i od svoje penzije. On je po svemu sudeći van realnog sveta. Njemu njegove stranačke kolege mu pričaju ono što nije tačno, ono što se ne dešava u realnosti. Nemaju građani mogućnost da vrate ni osnovni dug, a kamoli kamate i troškove koje su zaračunate mimo zakona.
Reč po amandmanu ima Vladimir Đukanović. Izvolite.
Zaista, gospođo Udovički, evo, ovaj apel upućujem prema vama upravo kao i podnosilac amandmana, da informišete gospodina Vučića da je neko prethodno omogućio da građani uzimaju takve sumanute kredite koje su banke davale pod nenormalnim uslovima, a da tada nijednu jedinu reč rekao protiv toga. Gde su građani bili primorani da uzimaju kredite 17%, gde su bile kamate, a to je sve malopređašnji podnosilac amandmana blagonaklono gledao, smejao se tim ljudima, da bi danas navodno plakao nad njihovom sudbinom. To da ga obavestite gospođo Udovički zato što se to zove licemerje i zato što bi morao da zna kakvi ljudi sede i u ovom parlamentu. Hvala vam.
Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Goran Ćirić, Jovan Marković, mr Aleksandra Jerkov, Nataša Vučković, Vesna Marjanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović i Aida Ćorović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, s obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem utorak 7. jul 2015. godine sa početkom u 16.40 minuta kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Dvanaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Hvala vam lepo.
Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 153 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – pet, uzdržanih – nema, nije glasao jedan od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Borislava Stefanovića, Gordane Čomić, Gorana Ćirića, Jovana Markovića, mr Aleksandre Jerkov, Nataše Vučković, Vesne Marjanović, Dragana Šutanovca, Balše Božovića i Aide Ćorović na članove 1, 2. i 30, Zorana Živkovića i Vladimira Pavićevića na član 3. i Miroslava Markićevića i Dubravke Filipovski na član 18. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman, sa ispravkom, je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratske stranke. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 163 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 163 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe BORIS TADIĆ – Socijaldemokratska stranka, ZZS, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 157, protiv – pet, uzdržanih –nema, nije glasao jedan od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između država članica Severnoatlantskog ugovora i ostalih država učesnica u Partnerstvu za mir o statusu njihovih snaga, sa Dodatnim protokolom Sporazuma između država članica Severnoatlantskog ugovora i ostalih država učesnica u Partnerstvu za mir o statusu njihovih snaga i Narednim dodatnim protokolom Sporazuma između država članica Severnoatlantskog ugovora i ostalih država učesnica u Partnerstvu za mir o statusu njihovih snaga, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 157, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem sednicu Dvanaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini.