Poštovani narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u ovoj godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti, konstatujem da imamo 67 narodnih poslanika, koji su se prijavili. Radi utvrđivanja broja prisutnih u sali, molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 88 narodnih poslanika, te da imamo uslova za nastavak rada, odnosno pretresa u pojedinostima po tački 1. Sa nama su u ovom trenutku ministri Vlade Republike Srbije Siniša Mali i Branko Ružić. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč?
Ovde raspravljamo o 62 predloga tačaka dnevnog reda, a očigledno da u pojedinostima nećemo stići da raspravljamo o glavnom zakonu koji je u sklopu tačaka dnevnog reda, to je Zakon o budžetu. U ovom zakonu o kome raspravljamo u pojedinostima, zahvaljujući samo redu na kojem možemo da raspravljamo o njemu u pojedinostima, a inače što se tiče amandmana koje je podnela SRS, oni su smisleni sa ciljem da se iz svih zakona, pa i ovog zakona izbriše ono što je nepotrebno. U drugom članu se radi o terminologiji odnosno izrazima koji su u ovom zakonu i smatramo da je to suvišno, da bi trebalo, suštinski dobar je zakon zato što se o objedinjavanju podataka, zato što se radi o bazi podataka i to je primedba nas srpskih radikala. Ono što je osnovna primedba to je što ovakvim načinom rada i ovakvom praksom koja se uvela u parlament, mi u stvari bežimo od suštine postojanja ovog parlamenta, a to je da se raspravlja o veoma, veoma bitnim tačkama. Ponovo kažem, mi srpski radikali, pridajemo značaj svim zakonima, ali postoji jedan zakon, što kaže zakon svih zakona, to je Zakon o budžetu. Ono što treba javnost da zna, da se ponovi nekoliko puta, to je da zahvaljujući ovim besmislenim amandmanima koje vladajuća koalicija ulaže, mi smo u situaciji da nam se na neki način uskraćuje ta mogućnost da raspravljamo o svim zakonima, a pogotovu Zakonu o budžetu. Nema više nikakvih skrivanja, nema nikakve mistike, očigledno da je ovo taktika kojom se služi vladajuća koalicija, odnosno vlast. Ne znam koliko će vam se to isplatiti. Imate ovde prave primere u ovima koji su sad u nekim savezima. Sećate se samo kada je Gordana Čomić predsedavala, ona je crno da crnje ne može biti, samo možda Nataša Mićić ima crnja od nje. Videli ste šta je sve radila, kojim se sve sredstvima i metodama služila i ne vredi, sada sedi u klupi kao i svi poslanici, zavisi od volje i milosti vladajuće većine. Žalosno je što vladajuća većina u ovom sazivu nije izvukla pouke iz tog perioda. To je, po nama, srpskim radikalima jedan od najcrnjih, najtamnijih perioda u parlamentarnom životu. Međutim, ne sme se u politici nikad isključivati mogućnost da ima još crnje. Moguće da je ovo na tragu da bude još gore kada je u pitanju parlamentarna rasprava, ali gospodo oni koji su vas doveli vidite da vas opominju. Opominju vas da morate razvijati, negovati parlamentarni život, mi smo ovde srpski radikali kao opoziciona politička partija da pokušamo da vratimo na pravi put, da vas postavimo što bi se reklo na kolosek gde se vodi rasprava parlamentarna. Mi poslanici u parlamentu možemo jedni drugima da kažemo i ono što nam se sviđa, a i ono što nam se manje sviđa, ali oni koji predstavaju, oni koji vode Skupštinu, oni moraju da vode računa kako će da funkcioniše ovaj parlament, moraju da budu ravnopravni, objektivni, jednaki prema svim poslanicima, a ne da pokazuju ovde izliv svoje pameti, kao što to radi gospodin, recimo Arsić, on mi je najbliži, pa ga navodim kao primer. On uvek čeka priliku da pokaže koliko je on dobar poznavalac Poslovnika i na stranu to, treba kao predsedavajući, ali uvek pokazuje koji kvantum znanja poseduje i kakva sve iskustva ima. Vaša iskustva su za građevinsku operativu, za neku industriju gde treba potpuno drugačija pamet i drugačiji intelektualni rad, a ovde ostavite gospodine Arsiću da poslanici raspravljaju i da slobodno to rade. Zašto vas navodim, ne samo što ste ukrali mandat SRS pa ste nam bliski, nego ste vi žrtva osobe o kojoj sam na početku govorio, njihovog nedemokratskog ponašanja u parlamentu nakon 5. oktobra. Vi gospodine Arsiću i od vas sam najviše očekivao da ćete na bazi tog lošeg iskustva, na bazi vaših ličnih iskustava ipak da budete objektivni, a to se odnosi i na sve predsedavajuće. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Boško Obradović. Da li neko želi reč od onih koji imaju vreme? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović. Reč ima Marko Đurišić.
Hvala predsedavajuća. Mi smo ovim amandmanom tražili da se podaci koji se obrađuju i prikupljaju za formiranje registra obrađuju i da se sa njima postupa u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka ličnosti. Zašto je važno da se naglasi da se postupanje sa podacima mora raditi u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka ličnosti, možemo da vidimo na primeru zloupotrebe podataka penzionera u Republici Srbiji, koje je neke obradovalo, neke iznerviralo i sigurno ražalostilo pismo predsednika SNS, koji je, ne znam na koji način došao do podataka svih penzionera u Srbiji, a sasvim sigurno to nije mogao da uradi u skladu sa zakonom, i onda im je poslao pismo u kojima se zahvaljuje što im je oteo penzije. Što im je oteo penzije, da bi trošio na sumanute projekte, kao što su „Beograd na vodi“, oteo im je penzije da bi sada mogao da priča kako će u državi Srbiji da napravi nacionalni fudbalski stadion, koji podsetiću vas, kada je krenula priča o njemu, trebalo je da košta 150 miliona evra. Sada, u ovom budžetu vidimo da je za to predviđeno 250 miliona evra. Vidimo da predsednik Srbije, predsednik SNS, koji krade podatke građana, priča da će da napravi sedam-osam stadiona. Ja znam da je fudbal najveći izvozni posao Srbije. Ako niste znali, od fudbalskih transfera igrači koji igraju širom sveta, poreklom iz Srbije, preko milijardu evra godišnje je vrednost tih ugovora. Ali, neće se to povećati, to je samo jedna zona u kojoj će nastaviti da vlada bezakonje i kriminal, to je još jedna zona gde će SNS… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske partije Srbije. Da li neko želi reč? Izvolite, Ivan Bauer.
Zahvaljujem predsednice. Poštovani ministri, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, građani Republike Srbije, mi smo podneli amandman na član 2. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, sa idejom da se ovaj član dodatno precizira, odnosno da se definicije koje se u stavu 1. ovog člana pojavljuju, bolje definišu, odnosno da se ti pojmovi usklade sa načinom na koji se oni naknadno u zakonu koriste. Mi smo izvršili izmene u, kao što sam rekao stavu 1. u tački 1) i u tački 18). Evo, pročitaću vam ove dve tačke da biste shvatili zbog čega smo smatrali da treba da se urade ove intervencije. Stav 1. tačka 1) glasi - jedinstvena baza podataka u smislu ovog zakona jeste elektronski vođena baza podataka o obveznicima doprinosa za obavezno socijalno osiguranje osiguranicima i osiguranim licima, u koju se podaci unose i čuvaju u skladu sa zakonom. Mi smo dodali – i za unose obrađuju i čuvaju u skladu sa zakonom, jer naravno ti podaci se ne unose i ne čuvaju samo, nego se i obrađuju, odnosno sa njima se upravlja, što se može videti iz člana 28, na primer, ovog zakona, u kome kaže - podaci uneti u jedinstvenu bazu dnevno se elektronski obrađuju, objedinjuju, selektuju, ažuriraju, čuvaju i dostupni su korisnicima podataka. Dakle, ovim podacima se upravlja, odnosno oni se obrađuju, prema tome smatramo da nije dovoljno potpuna definicija u kojoj se kaže da su oni samo unose i čuvaju. Podsetiću vas da naslov, odnosno podnaslov ako hoćete, iznad člana 2. glasi - značenje pojedinih izraza. Dakle, smatramo da treba ti izrazi da se definišu u članu 2, a ne naknadno da se dodatno definišu u samom zakonu. Isto se odnosi i na stav 18, odnosno tačku 18) stava 1. koja glasi - informacioni sistem jeste skup programa informacionih i telekomunikacionih uređaja primenjenih u postupcima izrade, slanja, prijema, provere i čuvanje elektronskih dokumenata. Mi smo dodali - i ažuriranja. Zato što ponovo sa ovim elektronskim dokumentima se na neki način manipuliše, da kažem, naravno pod znacima navoda, ne u pežorativnom značenju te reči, odnosno sa njima se na neki način upravlja, prema tome i oni se ažuriraju, te smatramo da ovo treba da se izmeni. Molim ministra, da još jedanput razmisli o prihvatanju ovog amandmana, jer smatramo da je važno da se u tački zakona, odnosno u članu zakona, u kome se definišu značenja izraza za ovaj zakon, da je važno da ta značenja budu u potpunosti precizno definisana. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Da li želite reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je jedan od 62 zakona o kojima raspravljamo i to je, moram priznati, bila idealna prilika da se ubaci još jedan. Vi uvođenjem ovog Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja dobijate mogućnost da na mnogo bolji način pratite lična primanja svakog Zakonu o utvrđivanju porekla imovine. Podsetiću vas, to je zakon čije ste donošenje najavljivali gromoglasno još 2012. godine. Bilo bi dobro kada bi ministar i predsedavajući slušali šta ja govorim i kako bi ministar mogao da odgovori. Nije pristojno ne biti na svom mestu i pričati sa predsedavajućim, gospodine ministre. Evo, ja molim kamere makar da prikažu onda šta se tamo dešava i apsurdno je da ja govorim o zakonu ako niko ne sluša. Ja vas molim gospođo Gojković da vratite vreme ovaj minut koji je protekao, jer nisu postojali uslovi za izlaganje. Dakle, pitanje za ministra, zašto nema Zakona o utvrđivanju porekla imovine? Obećavali ste ga u kampanji 2012. godine, obećavali ste ga više puta nakon toga. To je zakon koji je neophodan da bi ste se obračunali, zakonski naravno i u skladu sa zakonom i Ustavom, sa predstavnicima bivšeg režima koje svakodnevno nazivate lopovima. Ali, ne činite ništa, osim tog verbalnog, da njih privedete pravdi, da utvrdite ko je krao, koliko je krao, da te iznose vratite građanima Srbije, jer to je zapravo ono što je suština. Gledajući vas i posmatrajući to što radite, čovek bi pomislio da je zapravo vaša intencija da nikada ne donesete Zakon o utvrđivanju porekla imovine, priznaćete da, elementarna pretpostavka logička, da se ne bojite da bi to donelo mnogo problema u vašim redovima, vi biste to uradili. Pa, ko ne bi poželeo da raskrinka političke protivnike i da sa sigurnošću kaže – evo, ovaj je ukrao toliko, nije imao prijavljenih prihoda, stekao je imovinu za koju ne može da dokaže poreklo, i da se na taj način, rekao bih, razotkrije i kao lopov, ali i da se politički eliminiše iz ove utakmice. Na političkoj sceni u Srbiji je previše optužbi, previše je toga negativnog, ali se na žalost nikada stvari ne rešavaju u skladu sa zakonom. Nama je potrebno da te brojne afere o kojima vi pričate i o kojima se međusobno optužujete, konačno dobiju epilog kakav takav. Da se zna da li je neko u pravu ili nije u pravu, jer način na koji vodite parlament, ono u šta pretvarate parlament, način na koji suštinski, namerno, smisleno izbegavate raspravu o bitnim temama je nešto što je nama potpuno jasno. Svi vaši sukobi u prethodna dva dana, nazovi opozicije i nazovi vlasti, su izrežirane. Ovo što radite sa žutima i njihovim satelitima je zapravo samo način da se ne razgovara o ozbiljnim temama, da se izbegavaju. Mi imamo ozbiljnu krizu vezano za KiM oko koje bi trebalo postići nacionalni konsenzus i koja bi morala biti najbitnija tema. O čemu vi pričate? Dakle, dajte vratite se jedanputa da radimo u skladu sa Ustavom, u skladu sa Poslovnikom i u skladu sa zakonom i da na dnevni red konačno dođu one teme koje jesu od suštinskog značaja i koje su najvažnije za srpsko društvo.
Reč ima ministar Siniša Mali.
Dame i gospodo poslanici, postoji radna grupa koju čine predstavnici Ministarstva pravde, Ministarstva finansija i Poreske uprave. Ovaj zakon je u završnoj fazi pripreme i čim bude završen biće predstavljen i javnosti, organizovaćemo i javnu raspravu kako bi svako zainteresovan mogao da da svoje mišljenje. To očekujem u narednih par meseci. Ono što je naš cilj, kao Vlade Republike Srbije, da napravimo zakon koji je sa jedne strane sprovodljiv, koji nudi rešenja koja će dati mogućnost da se utvrdi poreklo imovine, a sa druge strane koji je fer i svestran na način na koji izbegavamo bilo kakve zloupotrebe u samoj primeni tog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? Na član 2. amandman je podnela poslanica Danica Bukvić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani ministri sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. stav 1. tačka 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Predloženim amandmanom se precizira o kojim podacima je reč. Ovaj registar je zasnovan na IT tehnologijama i zato je bilo neophodno obezbediti zakonski okvir za povezivanje sa drugim registrima u Republici Srbiji, a u cilju bržeg dobijanja informacija o tome ko je i koliko uplatio doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Ovo će omogućiti efikasniju naplatu doprinosa i funkcionisanje socijalnog osiguranja. Zakonom se uvodi obaveza da svi registri međusobno komuniciraju preko e-uprave, a time će se omogućiti brža i efikasnija razmena podataka državnih organa. Ovo će svakako obezbediti lakše dobijanje informacija potrebnih građanima. I da iskoristim priliku da se sa par reči osvrnem i na budžet Republike Srbije za 2019. godinu, posebno onaj deo koji se odnosi na zdravstvo, gde se predviđa povećavanje izdvajanja za zdravstvo, što svakako pohvaljujem i pozdravljam, kao i za izdvajanje za povećanje plata u zdravstvu, kako zdravstvenih, tako i drugih zaposlenih u zdravstvu i povećanje penzija, što svakako ukazuje na brigu o socijalnim problemima među ovim kategorijama stanovništva. U danu za glasanje poslanici Socijalističke partije Srbije će se izjasniti odnosno glasati kako za ovaj zakon, tako i za budžet i ostale predložene zakone. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo poslanik mr Ivan Kostić. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, građani Republike Srbije, podnet je amandman na član 2. tač. 3) i 4), u kojoj smatramo da je bilo neophodno jasnije definisati član 4, jer smatramo da i ovaj zakon može biti selektivno primenjivan, prvenstveno na naše preduzetnike i voleo bih da mi ministar odgovori na neka pitanja i nedoumice koje imam, vezano za ovaj zakon. Naime, da li je moglo da se direktor ovog Centralnog registra bira na osnovu konkursa, a ne da bude pet članova upravnog odbora i direktor postavljeni od strane Vlade, što nam daje sumnju da će opet na tom mestu biti postavljeni ljudi iz vlasti? Takođe, smatramo da se ovim zakonom i dalje nastavlja voditi socijalno nepravedna politika, pogotovo što se maksimalne kazne za preduzetnike povećavaju na milion i po dinara, a do sada su najveće kazne bilo 800 hiljada dinara. Smatramo da je ovo još jedan način da se od naših preduzetnika što više para izvuče za neke svoje male propuste koje imaju u poslovanju. Jer, ovde vidimo u članu 12, ako se jedinstvena prijava ne podnese u roku od tri dana po primanju u odnos zaposlenog, da ljudi mogu biti kažnjavani. I zato smatramo, gospodine ministre, da bi možda bilo bolje da se povede računa kako da se reši nepravda prema 108 hiljada zaposlenih čiji poslodavci nisu uplaćivali doprinose i koji su danas ostali bez određenih godina u radnom stažu i znamo da je dug poslodavaca prema zaposlenima milijardu i 200 hiljada evra. Tako da bih vas molio da mi odgovorite na ova pitanja, jer smatramo da će ovaj zakon biti selektivno primenjivan i da je ovo još jedna totalna kontrola naših preduzetnika. Hvala.
Reč ima ministar.
Uvažene dame i gospodo poslanici, po pitanju ovoga o čemu ste pričali, usvojeni Zakon o zaposlenima u javnim službama upravo menja to o čemu ste vi pričali. Dakle, i direktor ove ustanove biće biran na javnom konkursu, što vam daje odgovor na pitanje koje ste postavili. S druge strane, oko nenaplaćenih ili neuplaćenih doprinosa od strane poslodavca, to je pitanje za inspekciju rada i ja ću gledati da zajedno sa njima i zajedno sa nadležnim ministarstvom dođemo do nekog rešenja. Rešenje je jednostavno, da se u svakom konkretnom primeru inspekcija rada pošalje na lice mesta, kako bi se utvrdilo pravo stanje stvari i na osnovu nalaza inspekcije donela odluka na koji način se pokrivaju neuplaćeni doprinosi. Hvala.
Imate još vremena. Imate 51 sekundu. Želite o amandmanu? Osnove za repliku nema, ali imate 50 sekundi, ako želite.
Želim. Član 9, gospodine ministre, u kome se kaže – direktora Centralnog registra imenuje i razrešava Vlada, znači, ovde nigde nije definisano da se bira po konkursu, tako da mi smatramo da će i dalje SNS postavljati lojalne svoje direktore u Centralnom registru, kao što su i do sada radili.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Miletić Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja je čisto tehnički zakon, a tehnički zakon zahteva i tehničku preciznost i odgovornost. Iz Predloga ovoga zakona ne vidi se jasno koji su razlozi za relativno kašnjenje sa ovim zakonom, kada je njegovo prvo pojavljivanje bilo 2010. godine, a popravka 2014. godine? Predlagač je predvideo da proceduru čuvanja sigurnosti i zaštite podataka uređuje ministar. Ali, nažalost, nije preciziran rok za ovu radnju, što nije dobro, pa će biti manje lutanja i grešaka ako se to ne uradi veoma brzo. Moram ovde da ukažem na još jednu nelogičnost, a odnosi se na kaznenu politiku ovog zakona, koja je upodobljena u rasponu novčanih kazni utvrđenih u skladu sa Zakonom o prekršajima, a rasponi od 10 hiljada do 500 hiljada ili od 50 hiljada do dva miliona, što je 30, 40 i 50 puta više i daje veliku mogućnost voluntarizma onima koji kažnjavaju i presuđuju. Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja je još jedan u nizu onih zakona čiji su razlozi za donošenje sadržani u duhu vremena ovog našeg informatičkog doba. Praksa će testirati koncept zakona, njegove principe, načela, registracije i postupke, ali jedno je jasno. Mašina nema dušu i savest, a čovek ima i savest i odgovornost. Da li će doći do saradnje između čoveka i mašine i kakva će ta saradnja biti u budućnosti, ostaje tek da se vidi. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela poslanica Mirjana Dragaš. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani poslanici, danas kada govorimo o Zakonu o Centralnom registru, želim pre svega da istaknem njegov značaj i važnost u celini, sa sistemom i poslovima koje izgrađuje i koje obuhvata. Naime, ovim zakonom uređuje se osnivanje organa i delatnost Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, odnosi koji se uspostavljaju između Centralnog registra i organizacija obaveznog socijalnog osiguranja, organa nadležnih za poslove javnih prihoda, organa i organizacija nadležnih za registraciju pravnih i fizičkih lica i organa koje vode službene evidencije i registre o ličnim statusima građana i podataka. Moram da istaknem da je posao na osnivanju ovakve jedne institucije započet još 2010. godine, da je on kao sistem pušten u rad 2013. godine i da je po određenim pravilima sve do sada i funkcionisao. Međutim, uslovi sa elektronskim povezivanjem raznih subjekata koji u privredi funkcionišu i deluju postavlja nove uslove i nove zadatke i u tom smislu Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sasvim normalno je da je morao da bude podnet Narodnoj skupštini na usvajanje, sa svim njegovim izmenama i dopunama. Međutim, u odnosu na član 2. podnela sam amandman gde sam u tački 5) imala za ideju da predložim da se definišu subjekti koji su obavezni u ovom čitavom ciklusu. Naime, da se kaže da je osiguranik fizičko lice, odnosno fizičko lice sa statusom preduzetnika ili poljoprivrednika, čime se definiše jasno ko su preduzetnici i poljoprivrednici u funkciji čiji se podaci u ovom sistemu obavezno unose i prate što je od koristi za sve građane. Smatrala sam da je ovo definisanje bolje i efikasnije i radi jasnoće za sve ostale korisnike, ali istovremeno ovom prilikom želim da naglasim da je država ranije imala jasan sistem kojim je pratila sve uplate i sve fondove kako oni funkcionišu kao jedan poseban sistem koji je funkcionisao na odličan način. Međutim, posle 5. oktobra nove vlasti su smatrale da ovakav registar više ne mora da postoji, ugasile su ga, i zbog toga su se javile u privredi, ali i kod pojedinaca i mnogi problemi neefikasnosti i do toga da su građani bili oštećeni samim tim što im privredni subjekti nisu uplaćivali obaveze po osnovu socijalnog osiguranja. Taj urušeni sistem je doveo do velikih posledica. U tom smislu dovođenje do stvaranja centralnog registra obaveznog osiguranja i njegovog usavršavanja elektronskog povezivanja je nešto što je apsolutno neophodno i ono se rukovodi na čelima nezavisnosti, efikasnosti i ekonomičnosti uz stvaranje što manjih troškova u njegovom funkcionisanju. Ovim sistem postiže se brže i lakše pribavljanje podataka državnih organa i organizacija jer su korisnici podataka i centralni registar dužni da razmenjuju podatke kojima raspolažu. Centralni registar obezbeđuje elektronsku povezanost sa drugim registrima i bazama podataka koji se vode u Republici Srbiji, a od značaja su za obaveznike iz doprinosa i osigurana lica. Kada je reč o ovom registru, dakle, smatram da apsolutno Skupština treba da se rukovodi principom njegovog usvajanja, kao i ostalog zakona, ali kada je reč o samom budžetu koji je u ovom sistemu zakona koji je danas pred nama i o kojima diskutujemo, želim da istaknem da je u narednom periodu, dakle, podržavam sve one mere koje je Vlada u međuvremenu donela smatrajući da u narednom periodu sa većim razvojem privrede i većim uplatama u državne fondove u stvari treba da se obezbedi bolje funkcionisanje, izdvajanje sredstava za kulturu, obrazovanje i zdravstvo. Naravno i socijalne mere, čime će u stvari građani u većoj meri osetiti organizovanost i funkcionisanost države, a istovremeno i svoju bolju i veću socijalnu sigurnost. U tom smislu podržavam i ovaj zakon, Zakon o budžetu, sa naravno ciljevima, koji bi bili u narednom periodu na ovaj način više istaknuti i čime bi se u stvari pokazala bolja efikasnost države. U danu za glasanje ćemo naravno podržati predložene zakone. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Ivković. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, predloženim amandmanom precizira se pojam osiguranika. Svojstvo osiguranika stiče se danom početka, prestaje danom prestanka zaposlenja, obavljanja samostalne ili poljoprivredne delatnosti, odnosno obavljanje ugovorenih poslova i ne može se steći prenavršenih 15 godina života osim za pojedine poslove koji zbog svoje specifičnosti ne mogu obavljati deca mlađa od 18 godina. Svojstvo osiguranika utvrđuje se na osnovu prijave na osiguranje i odjave sa istog. Prijavom na osiguranje utvrđuje se početak svojstva osiguranika, a odjavom sa istog prestanak svojstva. Dakle, neophodno je da se osiguranik u zakonu definiše kao zaposleno lice, jer je to preduslov za sticanje svojstva osiguranika. Predlog zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja je pokazatelj da IT sektor u Republici Srbiji napreduje velikom brzinom, jer jedan od najvećih potencijala brzog razvoja ekonomije Republike Srbije leži u digitalizaciji koja u državnoj upravi ima za cilj pružanje usluge građanima koji će ih koristiti na jednostavan i brz način. Centralni registar će obavljati poslove iz obaveznog socijalnog osiguranja. On će biti elektronski vođena baza zasnovana na visokim IT standardima i performansama. Centralni registar je dužan da obezbedi neprekidno funkcionisanje informacionog sistema formiranjem sekundarne baze podataka i sekundarnog računarskog sistema koji će biti udaljen od mesta na kome se nalazi primarni informacioni sistem. Zakonom se uređuje osnivanje, organi, delatnost centralnog registra kao i njegov odnos sa organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja, organima nadležnim za poslove javnih prihoda, organima i organizacijama koje su nadležne za registraciju pravnih i fizičkih lica, evidencije o ličnom statusu građana, odnos sa institucijama koje vode podatke o obveznicima uplate doprinosa i drugim pravnim subjektima. Na kraju reč dve o budžetu za 2019. godinu, a to je da je on realan, razvojan i socijalni te ćemo mi kao socijalisti, kao socijalno odgovorna partija podržati ovakvu projekciju budžeta za 2019. godinu. Sve pohvale za povećana izdvajanja za zdravstvo, kao i za povećanje plata zdravstvenih radnika što će sve zajedno doprineti kvalitetu zdravstvene zaštite u Republici Srbiji. Na kraju, sve pohvale za mudro vođenje spoljne politike, ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću, Vladi Republike Srbije i predsedniku Republike Srbije za rezultate u srpskoj diplomatiji što govore činjenice da je 11 zemalja, a na putu je, kako imamo informacije i 12 zemlja koja je povukla priznanje tzv. Kosovo. Hvala vam.
Na član 2. amandman je podnela poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Čitajući ovaj član građani Srbije mogli bi se osetiti bezbedno i pomisliti da država zaista brine o njima, međutim u praksi se dešava nešto drugo. Država brine o njima isključivo ako su članovi SNS ili postoji mehanizam da budu naterani, da budu glasači SNS, što centralni registar svakako jeste. Imali smo primer u Sečnju gde je na primer direktorka centra za socijalni rad ucenjivala primaoce socijalne pomoći da će im to ukinuti ukoliko ne glasaju za SNS, a taj slučaj svakako može da se nađe u svakoj pojedinačnoj lokalnoj zajednici. Drugo, što vi kažete u obrazloženju ovog zakona jeste ušteda u administraciji. To gospodo nećete postići sve dok ne otpustite kadrove SNS koji su neadekvatni, neefikasni i primljeni u javna preduzeća opet samo zato što su članovi SNS, a naknadno su dobili iole adekvatna zvanja na privatnim fakultetima, ali možda je neprijatno da o tome pričam pred gospodinom Sinišom Malim, o lažnim diplomama i doktoratima. Dalje, vi kažete da će poreska uprava biti bolje povezana sa centralnim registrom i biti efikasnija. To takođe ne mogu da vam verujem jer ne bismo imali i poslanike koji ovde sede a dugu strahovito velike cifre za poreze, ne bismo imali „Zeka kompanije“ ili druge stanovnike farme, koji su ušli u nazive preduzeća koja ovoj državi duguju ogroman novac za porez. Na kraju, ne mogu a da ne odgovorim na neka prethodna izlaganja gde je Srpski pokret Dveri i ostali članovi opozicije optuženi da žele neke nerede. Ne, nije tačno i te kako brinemo o onome što se dešava na Kosovu i Metohiji.
Hvala vam, potrošili ste vreme poslaničke grupe. Na član 2. amandman je podnela poslanica Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, amandmanom koji smo podneli na član 2. Predloga zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja tražimo brisanje tačke 6. koje je samo jedno u nizu tačaka čije brisanje tražimo, a koje se odnosi na definisanje izraza koji su upotrebljeni u ovom predlogu. Stav SRS po pitanju definisanja pojmova je jasan. Mi smatramo da oni koji tumače zakon odlično znaju šta koji pojam znači i da i ovakav član, kakav je član 2. da ne predstavlja pravnu normu. Obrazloženje koje ste dali o neprihvatanju ovog amandmana, kažete – iz razloga što je zbog specifičnosti materije koja se Predlogom zakona uređuje, neophodno je definisati značenje izraza i ovakvo obrazloženje za nas je neprihvatljivo. Mi smo u toku rasprave više puta istakli da je ovo jedan tehnički zakon kojim treba da se kontroliše plaćanje doprinosa, ali i da je sve ovo što je obuhvaćeno ovim predlogom zakona moglo da se uredi različitim podzakonskim aktima. Prethodni zakon donet je 2010. godine u vreme kada je ministar rada i socijalne politike bio Rasim LJajić, koji sada kao ministar i potpredsednik Vlade Republike Srbije podržava onog koji crta nove granice Srbije, nekog DŽudžu, a njegovi poslanici u Skupštini Srbije kažu da su Srbi u Novom Pazaru nacionalne manjine. Vi na sve to ćutite i naše pitanje je dokle mislite da ostanete gluvi na sve ono što vam mi srpski radikali ukazujemo kada je u pitanju ministar i potpredsednik Vlade, Rasim LJajić, i njegova umešanost sa narko-klanom i obaveštajnim službama?
Na član 2. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, svi predlozi zakona koje je Vlada uputila Narodnoj skupštini su opterećeni ovim tumačenjem pojedinih izraza, a primena zakona se odnosi tako što se primenjuje zakon u celini. Potpuno je besmisleno objašnjavati šta bi koji pojam mogao da znači, pogotovo malopre kad ste objasnili vezano za član 9. da će se on primenjivati bez stavljanja van snage ove odredbe člana 9. nego da će se nekim drugim zakonom to regulisati. Potpun smisao se gubi i pravnička iskustva koja ima SRS ukazuju da su član 2, ili u nekim zakonima i član 3. potpuno besmisleni, a priznaćete da najveća pravnička iskustva ima upravo SRS, od Aleksandra Vučića pravnika, Aleksandra Martinovića i mnogih drugih koji su svoja pravnička znanja i afirmisali i sticali i u SRS. Ovo se moglo regulisati i podzakonskim aktom, znači, jednom uredbom, zato što je ovo tehničke prirode. Suštinu ovoga reguliše Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, a Zakon o centralnom registru je mogla da bude i uredba. Naravno, uvažavamo mi hijerarhiju u pravnom sistemu Srbije, ali nikako se za ovaj zakon ne može reći da on dovodi do sveukupnog razvoja Srbije, da brigu o siromašnim i nezaposlenim na fantastičan način će da reši ovaj zakon, da će biti bolji standard penzionera i nezaposlenih apsolutno nije tačno. Bez obzira na sve simpatije od prof. Mijatovića koje on ima kad govore poslanici SRS, ja zaista moram da postavim profesoru jedno pitanje, pa, jel moguće, i van svake pameti je, da potpredsednik Vlade Republike Srbije, Rasim LJajić, podržava nekog ko, gledajte čuda, prof. Atlagiću, on sam odlučio da se preziva DŽudža. Ja sam potpuno siguran da će njegov možda i sin čak, ili ćerka, ne znam tačno koga ima, a unuk da ne govorim, promeniti prezime i vratiti. Ama, on to ima pravo da radi, ali on nema pravo da crta neke karte, da razbija Srbiju. Još manje ima pravo potpredsednik Vlade, Rasim LJajić, da daje podršku…
Poslaniče, da se vratimo na amandman. Hvala.
Hvala i vama.
Ne bih rekla da ima veze sa Predlogom zakona. Na član 2. amandman je podneo poslanik Srđan Nogo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Tomislav LJubenović. Na član 2. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Josip Broz. Da li želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Dragan Vesović. Izvolite.
Hvala gospođo predsedavajuća. Gospodine ministre, opet amandman koji je sličan i onom koji sam na prethodni član podneo, koji neku jezičko-tehničku korekturu sačinjava. Dobro, vi ste to smatrali da je ispravno, rekli ste da to može tamo da se radi. Inače, ja sam juče ceo dan slušao najrazličitije stvari i cenjena gospođa predsednica je postavljala pitanje kako je moguće da se niko nije ogradio od besmislenih tvitova? Evo, predsednice, ja se ograđujem od besmislenog tvita i sve ono što je nesuvislo ja kao član SPD nikada neću podržati. To sam inače uradio na izjavu kolege Srđana Noga, međutim, znate, nije korektno ako se sa ove strane neko ogradi, a sa strane vlasti niko ne reaguje na izjavu kolege poslanika da poslanike opozicije pojede mrak. Čuli smo da smo oligofreni, sada treba da nas jede mrak. Evo, ja pitam gospodina ministra, da li se on ograđuje od izjave svog partijskog kolege da smo mi albanski opozicionari, Albanci bi to rešili tako da bi nas pojeo mrak. Hvala.
Uvaženi poslaniče, molim o amandmanu na jednak način kako sam zamolila i prethodnog govornika. Na član 2. amandman je podnela poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Izvolite.
Za građane Srbije treba da, građani Srbije morali bi da znaju jednu činjenicu koja je vrlo bitna, a to je da u budžetu Republike Srbije uvek ima dovoljno novca za sve potrebe i za mnogo bolji standard, ali problem je u tome što strana prihoda i strana rashoda odrađena u ime Vlade Republike Srbije i donesena ovde u vidu budžeta kao zakona, nije urađena niti pravilno, niti pravično, niti profesionalno, a na kraju krajeva, nikako u cilju poboljšanja standarda građana. Evo o čemu se radi. Strana prihoda je odrađena tako da sve što je moguće i nemoguće našli ste način da oporezujete kada je u pitanju domaćinstvo i kada je u pitanju pojedinac. Znači, fiskalna pravila ste odredili tačno, odredili ste tačno proceduru, utvrđivanje naplate poreza, kao i kontrolu naplate tih poreza. Međutim, kada je u pitanju rashodna strana, strana trošenja, znači ne postoje jasna i ne postoje gotovo nikakva fiskalna pravila koja tačno određuju proceduru, a naročito ne kontrolu trošenja tih sredstava. Nema kazni za političare, nema kazni za ministre. Napravili ste dobra jasla za svako ministarstvo za narednu godinu. Napravili ste odlične načine na koje ćete istakati, slavine gdećete tačno istakati novac građana koji ste na ovako, po striktnim procedurama, sakupili, a da pri tome nikada ne odgovarate za to i da pri tome nikada niste niti doneli završni račun ovde na usvajanje, niti ste bilo kome položili račune. Morate položiti račune za trošenje ovakvog novca, novca građana Republike Srbije, koji pune ovakav budžet. Znači, morate doneti to u parlament. Morate doneti predlog završnog računa kako ste potrošili novac za prethodnu godinu. Vama to ni na pamet ne pada. Vama na pamet nije palo ni to, gospodine ministre, koji stalno gledate negde sebi u bradu, ne znam zbog čega, valjda ste tu koleginicu videli, jer vam je valjda i državni sekretar, pa bi trebalo malo ipak da pokažete osnovno neko razumevanje za sve ovo što vam govore narodni poslanici SRS. Nemojte misliti da vi nećete biti sledeća meta Vojislava Šešelja, kao što je sada Rasim LJajić, upravo zbog načina na koji radi i onako kako se ponaša kao ministar. Bićete sledeći, sigurni budite.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Zoran Despotović. Reč ima Zoran Despotović.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, pored obimnog dnevnog reda i velikog broja predloga zakona, pred nama je trebalo da bude prva i jedina tačka dnevnog reda – budžet, a ne set predloga zakona, pa tek onda budžet pod tačkom 4. Na ovakav način se potcenjuju pre svega građani Srbije, kao i mi, njihovi predstavnici. U zadnjih 15 godina zaredom nije usvojen Zakon o završnom računu republičkog budžeta. Od kada su krenuli petooktobarci put te nesrećne EU, i taj isti put nastavili su danas SNS. Pravdate se lažnim izjavama i nekim nazovi činjenicama da je standard EU da se ne usvaja završni račun. Pitam vas – kako mislite da glasate za novi budžet, a već 15 godina građanima Republike Srbije se ne podnosi izveštaj gde se trošio njihov novac? Poreski obveznici su vam ustupili svoja finansijska sredstva da na jedan častan i pošten način upravljate i raspolažete njima, a ujedno i da podnosite izveštaj kako nama narodnim poslanicima, tako i građanima Republike Srbije. Zašto se ćuti o javnom dugu? Recimo, stanje duga na dan 31.10.2017. godine iznosio je 23.550.953.473 evra, a deset meseci kasnije, na 31.10.2018. godine 24.614.097.864 evra. Javni dug je skočio, a vi niste nas poslanike, a ni građane obavestili na šta se taj novac troši, na šta se trošio novac od zajma u poslednjih 15 godina, u šta se taj novac investirao i da li se ta investicija isplatila, da li su ta sredstva, ukoliko je deo išao za pomoć nekim državnim kompanijama, doneo željene rezultate, pa su one sada rentabilne. Svi mi, nažalost, ostajemo uskraćeni za taj odgovor, jer nije usvojen Zakon o završnom računu. Ovde se svesno krši Ustav i zakon Republike Srbije. Gospodo iz vladajuće većine, vama se ne može verovati, jer već šest godina nastavljate sa politikom koju ste nasledili od DS, pa čak i njihov nakaradni Poslovnik koristite. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Dinić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Danijela Stojadinović. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem, presednice. Podnela sam amandman na član 2. stav 1. tačka 12) na Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, u kome je bila namera da se predloženim amandmanom omogući potvrda o prijemu jedinstvene prijave i da se ona izda u pisanom i elektronskom obliku. Dakle, on glasi – potvrda o prijemu jedinstvene prijave jeste propisani obrazac, u pisanom i elektronskom obliku, sa podacima sadržanim u jedinstvenoj prijavi, koja se izdaje podnosiocu jedinstvene prijave kao dokaz da je ista primljena u jedinstvenu bazu Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja. Nesumnjivo je da je potreba za efikasnijom kontrolom naplate doprinosa za socijalno osiguranje, kao i smanjenje troškova administracije razlog za donošenje ovog zakona. Nije samo izbalansiran budžet dovoljan za efikasno funkcionisanje. Treba urediti pojedine oblasti, što je i jedan od ciljeva donošenja ovog zakona. Pred nama stoji još uređivanje u mnogim oblastima i stubovima ove države, kao u oblasti zdravstva, u oblasti prosvete, ali kao što nam je potrebno unutrašnje uređenje, tako nam je potrebna i jedna kontinuirana i dobra spoljna politika, koja se danas sprovodi zahvaljujući ministru Ivici Dačiću. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre sa saradnicima, predloženim amandmanom se pokušava doprineti i jasnoći teksta predloženog zakona, a samim tim i što boljoj njegovoj praktičnoj primeni. Konkretno, radi se o pojmu uverenja kao javne isprave i taj pravni pojam nesporno da ne treba posebno definisati, osim u onom delu u kojem jedan termin ne stoji, odnosno nije sadržan u Predlogu zakona, a to je da se radi o javnoj ispravi, odnosno da uverenje jeste isprava o registrovanim evidentiranim podacima iz jedinstvene baze Centralnog registra u pisanom i elektronskom obliku. Imajući u vidu da tekst zakona nije predvideo i sadržao ovaj, da ga nazovem, pojam elektronskog oblika uverenja, smatrali smo da bi trebalo da bude sadržan u predloženom tekstu zakona i na taj način da zakon zaista ima svoj puni smisao i preciznost. Naravno je da je komplementarnim zakonima sa ovim predlogom zakona definisano da postoji elektronsko pismo i elektronski potpis, nije sporno, ali bi možda moglo da bude sporno u praktičnoj primeni kada govorimo o uverenju, da uverenje zaista može biti sadržano u elektronskom obliku i da može biti u pravnom saobraćaju u elektronskom obliku. Zato smatram da ćete imati razumevanja za ovaj amandman i da ćete u tom smislu prihvatanjem amandmana omogućiti da doprinesemo da ovaj zakon u praktičnoj primeni bude što efikasniji. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Da.)
Kada govorimo o Centralnom registru obveznika socijalnog osiguranja, dobro je da ujedno razmotrimo opšte stanje na tržištu rada u Srbiji. Upoznali ste nas sa najnovijim podacima Republičkog zavoda za statistiku, prema kojem znači da je stopa nezaposlenosti trenutno ne istorijskom minimumu, te da iznosi svega 11,3%. Nama iz SRS je drago zbog činjenica da je stopa nezaposlenosti smanjena, kao što nam je, takođe, drago zbog podatka da je u poslednjih godinu dana otvoreno 47.000 novih radnih mesta. Međutim, veoma je važno da građani znaju da se stopa nezaposlenosti ne smanjuje samo zbog otvaranja novih radnih mesta, već u jednakoj meri, ako ne i više, zbog iseljavanja građana Srbije u inostranstvo. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, od 2007. do 2014. godine Srbiju je privremenom ili trajno napustilo 300.000 radno sposobnih građana. Takođe, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u poslednje četiri godine godišnje se iseli između 30.000 i 60.000 ljudi, što znači da je Srbiju u poslednjoj deceniji napustilo pola milion građana. U pitanju su uglavnom mladi i visokoobrazovani ljudi koji ili uopšte ne mogu da nađu posao ili dobijaju posao na određeno, najčešće na period od tri meseca ili šest meseci, a potom bivaju ucenjeni da se učlane u vladajuću stranku kako bi dobili ugovor za stalno, a i onima koji su zaposleni privremeno i onima koji su zaposleni za stalno plate su male pa male i mnogi građani od njih ne mogu da prežive, te se odlučuju da napuste našu zemlju. Srbija je po broju migracija građana u inostranstvo među svetskim liderima. Ispred nas se nalazi samo BiH, Venecuela, Haiti i Gvineja Bisao. Rekli ste da vam je cilj jednocifrena stopa nezaposlenosti i mi verujemo da ćete to postići. Sve i da ne otvorite nijedno novo radno mesto, stopa nezaposlenosti će se smanjiti samim tim što će veliki broj naših građana i dalje nastaviti da odlazi u inostranstvo. Tek kada ujedno sa smanjenjem stope nezaposlenosti uspete da zaustavite masovno iseljavanje naših građana ili čak da ih podstaknete da se vrate u Srbiju, moći će se reći da vodite uspešnu ekonomsku politiku. Takođe sam želela da postavim pitanje da li se u tih 47.000 novootvorenih radnih mesta računaju i ona radna mesta koja zapravo nisu otvorena, ali pojedini poslanici vladajuće većine fantaziraju o njima? Imali smo prilike u oktobru mesecu da čujemo od potpredsednika Narodne skupštine Vladimira Marinkovića, inače člana stranke Rasima LJajića, da je u Kuršumliji otvoreno … [[Isključen mikrofon.]]
Potrošili ste vreme grupe. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodo ministri sa saradnicima, podneo sam amandman na član 2. ovog zakona. Stranka kojoj pripadam ima velike primedbe na predlog ovog zakona i zato nećemo glasati za njega. Rođen sam na KiM, gde sam živeo sve dok nisam bio prinuđen da napustim svoje rodno ognjište u Kosovskom Pomoravlju. Iz iskustva znam sa kakvim problemima se suočavaju naši sunarodnici koji žive na teritoriji KiM kada je u pitanju ovaj zakon. Opet moram da naglasim da se ovo ne odnosi samo naše sunarodnike, već i na sve žitelje Kosova i Metohije koji Republiku Srbiju doživljavaju kao matičnu državu. Kosovo i Metohija nije samo sastavni deo Republike Srbije, već Kosovo i Metohija predstavlja duhovni centar celokupnog srpskog naroda. Država Srbija bi trebala da se ugleda na neke druge države i da vidi kako one vode računa o svojim građanima, odnosno o svojim sunarodnicima. Na primer, Republika Bugarska i te kako vodi računa o svom narodu koji živi u drugim državama, svima njima je omogućena besplatna zdravstvena zaštita u Bugarskoj i ne samo to, svi oni imaju prioritet u pružanju zdravstvenih usluga i to bez ikakvog čekanja, pa makar u pitanju bili najskuplji i najkomplikovaniji pregledi. Mi ništa nismo učinili da našim lojalnim građanima sa Kosova i Metohije olakšamo stvari koje predstavljaju predmet ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik LJubinko Rakonjac. Na član 2. amandman je podnela narodna poslanica Ivana Nikolić. Da li želi reč?
Hvala, predsednice. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na drugi član Predloga zakona o obaveznom socijalnom osiguranju kako bi se dodatno definisao pomenuti član i gde posebno želim da ukažem na aspekt smanjenja siromaštva. Generalno, šta je važno? Važno je da se svi pokazatelji koji govore i ocene od strane relevantnih institucija o stanju u Srbiji su pozitivni i da je Srbija na dobrom putu. Rastući trend u privredi i pozitivni rezultati beleže se u svakoj oblasti društveno odgovornog života, a to građani osećaju i kroz povećanje plata i kroz povećanje penzija i kroz povećanje minimalne cene rada. Jučerašnja informacija u vezi sa vraćanjem duga Republike Srbije o iznosu skoro od 900 miliona evra, i to isključivo ostvarenom uštedom u budžetu, je pokazatelj kako se prethodni režim ponašao prema novcu građana Srbije, a kako današnje rukovodstvo koje sprovodi program SNS deluje, gde je, za početak, prvi u programu stranke svakako očuvanje mira i stabilnosti i ovi poslovi koji se obavljaju jesu isključivo u interesu poboljšanja kvaliteta života građana. Domaćinsko i odgovorno ponašanje, sprovođenje politike u interesu građana, pažljivo upravljanje novcem primer je i u opštini Ub, opštine iz koje dolazim, a za razliku od rukovodilaca u lokalnoj samoupravi i susednog okruga koji sistemski uništavaju iste. U opštini Ub može da se vidi i uči kako se odgovorno vodi politika. Za Ub 2019. godina će biti revolucionarna po pitanju realizacije projekta, iz godine u godinu obeležiće se veći broj izrađenih kilometara puteva, obnove škola i imaćemo sledeće godine izgradnju novog vrtića, izgradnja akva parka, izgradnja zatvorenog bazena u sklopu škole, proširenje školskih objekata, izgradnja nove zelene pijace i sve veći broj privrednih aktivnosti. Pre samo šest i po godina, kada je aktuelni predsednik došao na to mesto, zatekao je takvo stanje u budžetu da je jednostavno bilo teško platiti jedan račun, a danas imamo sve izmirene obaveze, nikad stabilnije finansije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Kolega Miletiću, izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Uvaženi ministre finansija dr Mali, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam podneo amandman na član 2. u kojem uvek napominjem i govorim o razvoju nedovoljno razvijenih područja, o područjima iz kojeg ja dolazim Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han i još veliki broj takvih opština na jugoistoku Srbije su područja koja su do 2000. godine imali veći broj fabrika, ali posle 2000. godine te fabrike su gašene, ljudi ostali bez posla i bili na ulicama. Sada polako, ali sigurno, ljudi dobiju svoja radna mesta, imaju svoje, što se kaže, socijalno i zdravstveno osiguranje, obavezno, odrađeno, i vidi se pomak ka boljem životu za sve te ljude. U budžetu za ovu 2019. godinu stvarno se vidi velika šansa i do sad je u tim područjima urađeno dosta, urađeno je puno, upošljen je veliki broj ljudi. Po prvi put u budžetu 2018. i 2019. godine daje se mladim bračnim parovima, nezaposlenim porodiljama finansijska pomoć, i to će biti veliki podstrek za razvoj takvih područja. Uvek sam govorio da se pomaže poljoprivreda, žene na selu. Sada to i u ovom budžetu i u ovom sledećem budžetu već ima i izdvajaju se dosta velika sredstva za te namene, jer bez ulaganja u naše žene koje žive na selu, da imaju finansijsku mogućnost za stvaranje bračne zajednice, za mlade ljude na selu koji imaju mogućnost da kroz razvoj poljoprivrede mogu tamo da žive. To je podstrek da tamo ljudi nastave da žive. Budžet za 2019. godinu je budžet razvojni, socijalni i stvarno budžet kojem trebamo dati podršku. Ja ću kao poslanik USS, ali izabran sa liste SNS dati podršku budžetu i svim zakonima koji se nalaze na dnevnom redu, jer mislim da je ovo neophodno i 2019. godina biće preokret za razvoj jugoistoka Srbije i za razvoj celokupne Srbije. Hvala još jednom.
Zahvaljujem, kolega Miletiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Koleginice Grubor, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, usvajanje Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja trebalo bi da poboljša naplatu obaveznog socijalnog osiguranja i reši problem iz oblasti socijalnog, zdravstvenog i penzionog osiguranja. Procedura za ostvarivanje prava iz ovih oblasti biće kraća i jednostavnija. Ovaj zakon obezbediće jedinstvenu bazu podataka o obveznicima doprinosa za socijalno osiguranje, osiguranicima i osiguranim licima u koju se podaci unose i čuvaju i dnevno elektronski ažuriraju. Takođe će biti uspostavljena jedinstvena baza podataka obaveznog socijalnog osiguranja koja će omogućiti da nesavesni poslodavci, koji izbegavaju plaćanje doprinosa budu brzo identifikovani. Kako je „Farmakom“, poslujući u Zajači, plaćao doprinose za socijalno i penziono osiguranje govori činjenica da većina radnika zaposlenih u toj firmi nije imao overene zdravstvene knjižice. Kada neko od radnika stigne do bolničkog lečenja, pisana je potvrda da je pacijent hospitalizovan, a koju je rodbina nosila u Direkciju gde su dobijali overu na mesec ili dva dana. Ženama i trudnicama iz Zajače i okoline, koje su imale potrebu pregleda kod ginekologa, popunjavale su neke posebne obrasce koji su nam stizali iz Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja filijale Šabac, a koje su služile kao pokriće umesto overene knjižice, a plate u toj firmi isplaćivali su uglavnom na ruke, čime su izbegavali sve druge obaveze prema državi. Procena zarade vlasnika i njegovih saradnika samo u Zajači je oko 20 miliona evra, a 80% uzorkovane dece u Zajači je imalo olova u krvi preko dozvoljene gornje granice, tako je to radio „Farmakom“. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? Kolega Laketiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, danas govorimo o Predlogu zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, ali i o Predlogu budžeta za 2019. godinu. Naime, ovaj budžet treba sagledavati iz onih najosetljivijih grana, društvenih grana, pre svega, iz oblasti zdravstva, socijale, obrazovanja i kao predsednik Odbora za zdravlje i porodicu, mogu reći da je upravo ovaj budžet, za razliku od onih budžeta koji su bili karakteristični za bivšu vlast, dao napredak upravo u ovim oblastima. Dovoljno je pogledati razdeo 27, konkretno program 1802, koji govori o preventivnoj zdravstvenoj zaštiti, gde je 2018. godinu predviđena milijarda i 31 milion 950 hiljada dinara, a za 2019. godinu milijarda 141 milion 920 hiljada dinara. Svi znamo, pre svega, mi koji se bavimo zdravstvom i medicinom koliko znači preventivna zdravstvena zaštita i da praktično ulaganje u preventivnu zdravstvenu zaštitu znači ulaganje u budućnost i ulaganje u zdravstveni sistem u celini. Osim toga, skoro duplo povećanje vidimo na jednom razdelu koji je značajan, a govori o razvoju kvaliteta i dostupnosti zdravstvene zaštite. Naime, sa 379 miliona 18 hiljada dinara, ta suma, dakle, koja će pripasti upravo ovoj delatnosti u zdravstvu sada je trenutno, odnosno u Predlogu je 787 miliona 598 hiljada dinara. To upravo govori o tome da je namera Vlade, dakle, da pre svega zdravstvena zaštita bude dostupna svima. Da zdravstvena zaštita, ne samo bude dostupna svima, nego da pacijent bude u središtu zdravstvenog sistema i da on dobije maksimalnu uslugu u odnosu na količinu novca koji se izdvaja po pacijentu. Hvala.
Zahvaljujem, doktore Laketić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Stojmiroviću.
Poštovane koleginice i kolege, mi danas u ovoj raspravi pokušavamo da odredimo neke smernice koje će biti naši ciljevi u budućnosti. Srbija je zemlja pred kojom su mnoge obaveze, a činjenica je da svi mi koji se bavimo ovim poslom kao svoj osnovni cilj imamo blagostanje svih građana Srbije. Nadam se da će veoma brzo doći taj trenutak kada se nećemo vezivati za BDP, nego kada ćemo blagostanje svojih građana moći da omogućimo na način da bude besplatno školstvo, da bude besplatno zdravstvo, da se svima omogući da mogu da se školuju, da mogu da imaju adekvatnu, odgovarajuću zdravstvenu zaštitu i da u svakom trenutku možemo biti ponosni na ono što radimo, jer ćemo građanima Srbije omogućiti da žive dostojanstveno, onako kako priliči svakom čoveku jedne savremene i razvijene zemlje. Jesmo mi sada u teškoj situaciju u kojoj je cela Srbija. Mi smo sad pred velikim izazovima i moramo te izazove da rešimo. Da bi ih rešili moramo da zapamtimo jednu stvar – da trebamo da budemo jedinstveni, da trebamo da imamo unapred određene ciljeve koji su u interesu svih građana Srbije i da ne smemo dozvoliti da zbog nekih ličnih ili malih ciljeva rušimo ono što je budućnost Srbije. Nadam se da ćemo veoma brzo krenuti tom uzlaznom linijom i da ćemo pokazati da Srbija može i mora da bude zemlja dostojnih i srećnih građana. Hvala lepo.
Zahvaljujem, kolega Stojmiroviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Izvolite, kolega Mićin.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, kolega iz opozicije je juče pokušao da mi objasni zašto nije dobro imati suficit u budžetu. Kaže – najbolje je kad je budžet na nuli, onda je kao budžet uravnotežen. Ali, ja moram da postavim pitanje – u kojoj je to zemlji ikada na svetu budžet bio na nuli? Ni u jednoj, nikada. Zato što je nemoguće tako precizno planirati sredstva. A, kako su planirali sredstva oni pre nas? Znate, od 2008. do 2012. godine promašivali su po 100 milijardi dinara u minus i tada je to bilo dobro planiranje, a ovo što mi planiramo, gde imamo suficit, to nije dobro planiranje, jel? I, upravo zahvaljujući suficitu koji smo mi ostvarili u 2018. godini možemo u budžetu za 2019. godinu da planiramo čak 220 milijardi dinara za kapitalne investicije. Znate kako, 2009. godine, recimo, u vreme naših prethodnika, oni su planirali 40 milijardi dinara za kapitalne investicije. Eto kako su oni dobro planirali budžet. Pa su 2010. godine planirali 33 milijarde, pa su 2012. godine planirali 22 milijarde za kapitalne investicije. Na kraju bi, verovatno, došli do nule, ali hvala Bogu, SNS je pobedila, pa sada je to 220 milijardi. Od tih 220 milijardi imao sredstva za završetak obilaznice oko Beograda, završetak puta Surčin – Obrenovac, izgradnja auto puta Obrenovac – LJig, Preljina – Požega, Moravski koridor, Kelebija – Subotica, put Novi Pazar – Tutin, nove mostove, tunele, škole, bolnice, svega onoga što će doprineti podizanju kvaliteta života za naše građane. Posebno mi je drago što vidim da ima 200 miliona dinara za završetak naučno-tehnološkog parka u Novom Sadu, za omladinsku prestonicu kulture 40 miliona dinara, za projekat mađarsko – srpske železnice 9,7 milijardi dinara, za brzu saobraćajnicu Novi Sad – Ruma su, takođe, obezbeđena sredstva, što je jako važno za moj grad i to pozdravljam. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Mićin. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? Kolega Radičeviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, podneo sam amandman i na član 2. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Amandman sam podneo sa namerom da dodatno preciziram Predlog zakona, ali i da bih ukazao na značaj postojanja i rada Centralnog registra. Pred nama je izuzetno značajan Predlog zakona, zakona koji štiti radnike od samovolje, nesavesnih poslodavaca. Da je toga bilo u nekom ranijem periodu, svi dobro znamo. Po nekom podatku koji sam ja dobio, samo u Aleksincu između dve i tri hiljade ljudi je ostalo bez uplaćenih obaveznih doprinosa po osnovu socijalnog, ali i penzijskog i invalidskog osiguranja. Ti ljudi danas imaju manje penzije, ne zbog današnje vlasti, već zbog današnje opozicije. Postavlja se i pitanje – koliko su novca morali ti ljudi da izdvoje i za lečenje, jer nisu imali uplaćene obavezne doprinose, a samim tim nije im bilo moguće overiti zdravstvenu knjižicu i omogućiti im normalno lečenje. To danas više nije moguće, jer postoje uređen sistem i država koja brine o svojim građanima i njihovim pravima. Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja ima veliku i značajnu ulogu da bi se sprečile nepravilnosti u naplati obaveznog socijalnog osiguranja, kao i da bi procenat naplate bio veliki, da ne kažem 100%. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre, gospodine Mali, poštovani gosti iz ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, razlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi organizovanja efikasnog oblika za obavljanje poslova i uspostavljanje i vođenje centralne baze podataka u kojoj će biti objedinjene različite baze koje se vode za istu grupu korisnika, u oblasti socijalnog osiguranja. Da podsetim, ciljevi zakona su obezbeđivanje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. U članu 2. su definisani pojedini izrazi upotrebljeni u ovom zakonu i njihovo značenje. Tako na primer, jedinstvena baza podataka jeste elektronski vođena baza podataka o obveznicima doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, osiguranicima i osiguranim licima u koju se podaci unose i čuvaju u skladu sa zakonom. Na osnovu tih podataka možemo planirati prihode i primanja za sastavljanje finansijskog plana RFZO za 2019. godinu u ukupnom iznosu od 7,7% budžeta. Što se tiče tendera za KC Niš koji je pomenut u prethodnim diskusijama, mogu reći sledeće, objavljen je tender za izgradnju heliodroma KC Niš, u vrednosti od 5,5 miliona dinara i to će biti prvi klinički centar u Srbiji koji ima svoj heliodrom, izuzev VMA. Paralelno sa heliodrom biće izgrađen i veliki parking koji spaja novu zgradu sa starom zgradom KC Niš, kao i pasarela koja će povezivati dve kompatibilne klinike, ginekološku i dečiju. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja i on se odnosi na unapređenje položaja posebno osetljivih, odnosno posebno ranjivih društvenih grupa. Kakve veze ima poboljšanje položaja posebno osetljivih i ranjivih grupa sa ovim Predlogom zakona? Ima i te kako. Povećan broj zaposlenih lica, povećan broj doprinosa za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje, za obaveznu zdravstvenu zaštitu znači i povećan priliv u budžetu Republike Srbije, a upravo iz budžeta Republike Srbije izdvajaju se sredstva za finansiranje i za poboljšanje životnog standarda upravo onih najugroženijih kategorija. To znači da je budžetom omogućena stabilnosti i sigurnost finansiranja svih onih ugroženih stanovnika koji koriste pravo na novčanu socijalnu pomoć, pravo na dodatak za tuđu negu i pomoć, pravo na uvećani dodatak za tuđu negu i pomoć, pravo na porodični smeštaj, ali to takođe znači da ćemo imati više dnevnih boravaka za decu sa smetnjama u razvoju, više klubova penzionera, više servisa za socijalnu zaštitu koji su i te kako značajni za ove najranjivije grupe korisnika. Takođe, moram da istaknem da su plate povećane od 7% do12%, a da će plate u socijalnoj zaštiti biti povećane od januara meseca za 9%. Ono što želim da pohvalim Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja, to je da su oni u periodu od 2013. godine do 2018. godine i te kako intenzivno radili na suzbijanju sive ekonomije zajedno sa inspektoratom.
Zahvaljujem, koleginice Vukojičić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Kostić.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, narodni poslanici, u skladu sa unapređenjem digitalizacije kao jednog od pokretača ekonomskog razvoja naše zemlje, ne mogu danas, a da ne napomenem da je otvaranje Kancelarije državnog centra, koja je pod tehničkim i bezbednosnim standardima jedna od najsavremenijih u regionu, gde je smeštena ključna informaciona komunikaciona infrastruktura Republike Srbije. U Državnom centru, inače, sastavnog dela Telekomovog centra, instalirana je i kompletna oprema za centralni sistem elektronskih matičnih knjiga ICER, informaciono-bezbednosno državnih organa. Centralizacija državne infrastrukture pomoći će u racionalizaciji budžeta, kako po pitanju korišćenja postojećeg državnog hardvera i softvera, tako i po pitanju budućih investicija. Ovo će doprineti bržem i kvalitetnijem razvoju novih uslova kako za građane Srbije, tako i za našu nacionalnu privredu. Uvođenje e-plaćanja, odnosno namirivanje administrativnih taksi platnim karticama, jedan od ključnih koraka u digitalnoj transformaciji. Preko portala e-uprava, sada se po prvi put mogu izvršiti sve elektronske usluge prema državnim organima, što do sada nije bio slučaj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Parezanoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja pre svega, ima za cilj stvaranje jedinstvene baze podataka koja treba da umreži različite baze podataka, kao i stvaranje uslova za efektivnu razmenu podataka između PIO fonda, Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, Nacionalne službe za zapošljavanje i Poreske uprave. Najveći benefit ovog zakona jeste, pre svega efikasnije praćenje i kontrola naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. U prethodne četiri godine u državi Srbiji zaposleno je negde oko 370 hiljada građana, a nezaposlenost je smanjena sa 26%, na negde 11,4% što je istorijski minimum kada je nezaposlenost u pitanju. Svi ti ljudi do 2012. godine ostali su bez posla, ostali su na ulici, bez plate, bez mogućnosti da obezbede egzistenciju za svoje porodice. Da država Srbija nije sprovela ove ekonomske reforme i obezbedila dovoljan broj radnih mesta, ni ovaj zakon ne bi imao tako veliki značaja, jer svi ti ljudi ne bi imali šta da provere u ovom Centralnom registru, jer ne samo da ne bi dobijali doprinose za obavezno socijalno osiguranje, već ne bi dobijali ni platu. Dakle, ovaj zakon je važan zbog prevazilaženja brojnih problema u praksi, brojnih problema koji prate sistem naplate doprinosa, obzirom da kontrola naplate u prethodnom periodu nije bila efikasna, i zaista mislim da ne postoji nijedan jedini razlog da se u danu za glasanje ovaj zakon ne podrži. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? Kolega Vujadinoviću, izvolite.
Hvala predsedavajući. Pa, u važnost dobrog zdravstvenog sistema smo se nažalost mogli uveriti svi juče ovde, pre svega posmatrajući delovanje i rad pojedinaca. Međutim, istini za volju, nama je najvažnije zdravlje građana Republike Srbije i svaki rad i napor na tom polju i na poboljšanju tog sistema neophodno je ceniti. Doduše, to nije lak posao. Posle višedecenijskog zanemarivanja i zapostavljanja svih poslova u toj oblasti, to je težak posao, ali se pomaci posle nekoliko godina već ozbiljno vide. Mogu vam svedočiti o tome, na primer, grad Subotica. U periodu od 2016. godine na naporima gradonačelnika, pokrajinskih vlasti, Vlade Srbije, predsednika imamo ozbiljne pomake kada je u pitanju revitalizacija zdravstvenog sistema. Već odmah po početku mandata sadašnjeg gradonačelnika i njegovog tima imali smo ulaganja od 10 miliona u objekat Opšte bolnice, kada je u pitanju prostor za vantelesnu oplodnju. Nakon toga, znaju Subotičani dobro, zamenjen je krov na Domu zdravlja i to na njegovom najvažnijem delu Službi za zaštitu zdravlja majke i deteta. U saradnji sa nemačkom Vladom, u Kumičićevoj ulici urađen je novi blok Doma zdravlja. Ono što je došlo nakon toga, što je najvažnije nama na severu Srbije, 26 miliona dinara u saradnji sa pokrajinskim vlastima, uloženo je u izgradnju projektno-tehničke dokumentacije kada je u pitanju rekonstrukcija Opšte bolnice u Subotici. Hvala Bogu, na to je usledio dobar odgovor Vlade. Zaključkom Vlade je doneta odluka da se uđe u revitalizaciju Opšte bolnice u Subotici, o tome sam već govorio, prostor od 35 hiljada kvadrata i ulaganje od 20 miliona evra. Upravo je ovo odgovor na sve one uvrede koje trpimo svakodnevno, počevši od predsednika Vlade, pokrajinskih vlasti, gradonačelnika Subotice, a siguran sam da će građani znati… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vlado Babić. Da li neko želi reč? Kolega Babiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi gospodine ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, kojim se dodaje stav 2. Prekjuče, 3. decembra obeležen je međunarodni dan osoba sa invaliditetom u svim lokalnim samoupravama tako i u mome rodnom Somboru, po sloganom – „Za život bez barijere“, i sa motom koji za ovu godinu glasi – „Osnaživanje osoba sa invaliditetom i obezbeđivanje uključenosti i jednakosti“. Shodno tome, položaj invalida mora se stalno unapređivati, posebno kada se govori o njihovom pravnom i društvenom položaju. U Srbiji postoji dobar zakonski okvir, ali i pored toga do diskriminacije invalida dolazi u mnogim oblastima društvenog života. Da do toga dođe sve ređe, potrebno je da se osobe sa invaliditetom osnaže, da nauče kako da prepoznaju svoje potrebe i steknu veštine koje će im pomoći da odaberu svoje personalne asistente i obuče ih i da im pruže podršku na način koji njima najbolje odgovara. Videli smo na Odboru za rad i socijalna pitanja pre neki dan, kako to izgleda i time se dokazuje da jedino usluga personalnog asistenta može da obezbedi uključenost osoba sa invaliditetom u zajednicu i njihovu jednakost prema drugima. Kada su pre dve godine otvorena i prva poglavlja, poseban fokus je bio na poglavlju 23, kojim se u najširem smislu bavi pitanjem postojanja osnovnih ljudskih prava, pa i manjinskih prava, kao i prava manjinskih grupa u koje spadaju i osobe sa invaliditetom. Shodno tome i naša zemlja mora pokrenuti postupke kako bi se sprečio bilo kakav oblik diskriminacije invalida. Kada već govorimo o otvaranju poglavlja, za nas bi bilo vrlo bitno i otvaranje Poglavlja 19, koje se bavi socijalnom politikom i politikom zapošljavanja, gde opet položaj invalida zauzima posebno mesto. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Babiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? Kolega Birmančeviću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, moj amandman je svakako u pravcu poboljšanja zakona, ali ono što moram da iskoristim u ovom vremenu da kažem, to je upravo ponašanje opozicije na jučerašnji dan, a sve u svetlu toga što su pokušali da sto puna ponove neistinu ne bi li ona postala laž, ali to naravno u praksi ne biva, pa im to nije pošlo za rukom. Kada neko nema argumente, on pokušava na neki drugi način da dokaže da je u pravu i što je galama i vika bila veća, sve je bilo jasnije da su im dokazi tanki i da ih uopšte i nemaju. Pošto nemaju argumente, onda moraju da na sebe skrenu pažnju na drugi način, ali ono što znamo to je da se budžet Republike Srbije i ove godine, kao i prethodnih šest godina, troši u skladu sa zakonom i troši se u skladu sa potrebama građana Srbije. U ovom budžetu ima mesta i za bolnice i za puteve i za auto-puteve i za koridore i za nove kliničke centre i za nove fabrike i za nove investitore i za nova radna mesta. Da se budžet može trošiti i na totalno drugačiji način od ovoga pokazale su vlasti u periodu od 2000. do 2012. godine, a pokazala je i Gradska uprava grada Šapca u prethodnih 18 godina. Ono što za njih posebno važi, to je zloupotreba u budžetu, oni su postali stručnjaci kako da isisaju budžet građana Šapca, a da tom gradu upravo ne vrate ništa. Pet miliona evra koje je gradonačelnik potrošio iz budžeta za 2015. godinu jedan su samo od dokaza, a ako uzmemo sa druge strane, za Ginisovu knjigu rekorda je da posle 18 godina vlasti 42 seoske mesne zajednice u Šapcu, od 46, nemaju niti metar vodovodne niti metar kanalizacione mreže. Budžet Republike Srbije troši se u skladu sa zakonom, a Šabac kao primer saveza za prevaru i proneveru je pravi primer… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, zakoni koji su pred nama predstavljaju nastavak reformskih procesa koje smo započeli 2014. godine kada je na čelu Vlade bio naš predsednik Aleksandar Vučić, a čiji rezultati su postali vidljivi tokom 2018. godine, o čemu svedoče brojni ekonomski pokazatelji, kao što je rast BDP-a od 4,5%, što nas svrstava u najbrže rastuće ekonomije u Evropi. Stopa nezaposlenosti na kraju drugog kvartala ove godine iznosila je 11,9% i više je nego prepolovljena u odnosu na 2012. godinu, kada je iznosila 25,2%. Veoma važna činjenica je i to što je nezaposlenost mladih smanjena sa 51,1 na 27,5%. Treću godinu za redom budžet Republike Srbije završava sa suficitom. Na kraju septembra tekuće godine na nivou opšte države suficit je iznosio 54,5 milijardi dinara, dok je na nivou republičkog budžeta ostvaren suficit u iznosu od 61,1 milijarde dinara. Zatim, kada govorimo o spoljnotrgovinskoj razmeni, u prvih devet meseci ove godine iznosila je 28,1 milijardu evra, što je međugodišnje povećanje od 10,5%. Deficit tekućeg računa platnog bilansa u prvih devet meseci ove godine iznosio je 1,5 milijardi evra i u potpunosti je pokriven direktnim stranim investicijama koje su iznosile 1,8 milijardi evra. Kao što možemo da vidimo, reformski procesi koje sprovodi ova Vlada su na zdravim osnovama fiskalne i monetarne stabilnosti i podižu atraktivnost naše privrede u smislu dovođenja stranih investitora, što značajno doprinosi jačanju regionalne saradnje. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Kolega Popoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, donošenjem ovog zakona nastaviće se proces digitalizacije u svim oblastima u Republici Srbiji, a samim tim i povećanje efikasnosti kako Centralnog registra, tako i drugih organa i organizacija korisnika podataka iz Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja. Za godinu dana od uvođenja elektronskog recepta u zdravstveni sistem Srbije, za 20 do 60% je smanjen broj pacijenata koji dolaze kod lekara samo zbog recepta. Hronični bolesnici više ne moraju 12 puta godišnje da odlaze kod izabranog lekara, već samo dva puta jer im elektronski recept omogućava da tokom šest meseci podižu propisanu terapiju u bilo kojoj apoteci. U proteklih godinu dana izdato je blizu 60 miliona recepata elektronskim putem. Lekari sada imaju uvid u sistem i mogu da provere da li pacijenti sa hroničnom bolešću redovno uzimaju terapiju, a imaju i više vremena da se posvete drugim pacijentima. Do kraja godine u potpunosti će se preći na propisivanje isključivo elektronskih recepata u svim zdravstvenim ustanovama u Srbiji. Naredne godine započeće proces implementacije elektronskog zdravstvenog kartona, čime će se nastaviti digitalizacija zdravstvenog sistema u našoj zemlji. Transparentna i moderna administracija ključna je za održivi i ekonomski rast Srbije i upravo se Vlada Republike Srbije rukovodi ovim principom, radeći na digitalizaciji svih oblasti u našoj državi. Na ovaj način stvoriće se zdrava i efikasna ekonomija zasnovana na znanju i inovacijama, a to će neminovno dovesti do sveobuhvatnog razvoja naše države. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? Kolega Kovačeviću, izvolite.
Dame i gospodo, poštovani ministre, na član 2. Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja podneo sam amandman i u suštini ovim amandmanom želim da kažem da je makroekonomska stabilnost ključna za rast i razvoj Republike Srbije. Makroekonomska stabilnost u Srbiji kreće se pozitivno i svi ekonomski parametri govore, ne samo ključni, već i svi drugi, imaju trend rasta i razvoja, što svakako govori da Republika Srbija jeste na dobrom putu, ali je taj put krenuo negde 2015. godine, kada smo doneli Zakon o radu, u stvari, to je bio prvi zakon kojim smo krenuli reformski kurs i kada smo doneli taj zakon, u stvari, krenuli smo da regulišemo oblast koja se tiče radnih prava. Radna prava svakako su jedna od ključnih i mi u ovom zakonu pokušavamo da ih rešimo. Ali, Vlada Republike Srbije je učinila niz napora u prethodne tri godine da ovaj zakon bude ovakav kakav jeste. Ako pogledate kako izgleda stopa nezaposlenosti u Srbiji, sa 11,3%, ona svakako jeste negde na istorijskom minimumu, jer samo pre nekoliko godina imali smo stopu nezaposlenosti od 25,9%. Toliki stepen nezaposlenosti ne može pozitivno da utiče na rast makroekonomije i Srbija u ovom trenutku, pored toga što smanjuje stopu nezaposlenosti, za 370.000 povećava nivo zaposlenosti. Nivo zaposlenosti ima pozitivne efekte ne samo na ekonomiju tih porodica koje dobijaju plate, već je jedan opšti društveni trend koji podrazumeva da fiskalni prihodi u državi Srbiji rastu. Istovremeno, kako smanjujemo broj nezaposlenosti i povećavamo nivo zaposlenosti, dolazi do povećanja realnih prihoda tih porodica, odnosno ljudi koji se nalaze u tom sektoru. Kako rastu plate u realnom sektoru da u ovom trenutku dolazi do povećanja tih plata, tako rastu plate i u javnom sektoru. Sa 10% praktično povećanja ličnih rashoda u narednom vremenskom periodu, možemo očekivati da budžet Republike Srbije, po osnovu prihoda, po osnovu oporezivog dela na rad, ostvaruje veće prihode, pa samim tim to doprinosi rastu društvenog bruto proizvoda. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? Koleginice Obradović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, uvažene kolege, cenjeni građani, pred nama se nalazi Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, kao i celi set zakona uglavnom iz sfere finansija, a ujedno i Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu, kao najvažniji zakon u godini. Ovaj budžet ima izražen socijalni aspekt i to je ono što ga povezuje sa amandmanom koji je na dnevnom redu, a karakteriše ga povećanje životnog standarda koje prati povećanje plata i povećanje penzija, kao i razvojni aspekt, jer predviđa rekordna izdvajanja za kapitalne investicije koje će podstaći dalji rast BDP-a. Ukupni prihodi predviđeni budžetom su od 1.246,2 milijarde dinara i rashodi u visini od 1.269,1 milijardu dinara, što daje predviđeni deficit od 22,9 milijardi dinara, odnosno 0,4% BDP-a. Finalnom stabilizacijom javnih finansija otvorio se prostor za napuštanje kriznih mera, koje su bile primenjene tokom programa fiskalne konsolidacije u proteklom periodu. U budžetu za 2019. godinu predviđeno je 165,5 milijardi dinara za kapitalne investicije. Dakle, razvojni budžet, takođe su izdvojena značajna sredstva za zdravstvene objekte, objekte ustanova kulture, za modernizaciju škola, za poljoprivrednu delatnost putem subvencija, za socijalnu zaštitu. Srbija se nakon sprovedenih mera fiskalne konsolidacije i uspostavljanje ekonomske stabilnosti nalazi na dobrom i zdravom putu daljeg ekonomskog rasta i razvoja. Sve navedeno je kontinuitet politike koju vodi SNS, sa predsednik Aleksandrom Vučićem. Nećemo stati jer volimo našu zemlju. U danu za glasanje, sa zadovoljstvom ću podržati zakonske predloge koje se nalaze na dnevnom redu. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Savkiću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici,podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, koji glasi - ovim zakonom podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na efikasnost institucija socijalne zaštite. Osnovna svrha i razlog donošenja Predloga zakona, jeste regulisanje razmene podataka u pogledu uplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, koje je u potpunosti između centralnog registra i poreske uprave, a koja je u potpunosti realizovana uspostavljanje objedinjene naplate poreza i doprinosa po odbitku. Predlogom zakona utvrđena je redovna mesečna analiza i usaglašavanje podataka iz baze centralnog registra o obveznicima uplate doprinosa poslodavcima i osiguranicima, u pogledu uplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje i obaveštavanje poreskoj upravi po svim uočenim nepravilnostima, radi daljeg postupanja, te se može podstaći visok nivo naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje i unaprediti nivo naplate. To sve će omogućiti bolje punjenje budžeta, a Srbiji će dobrim ekonomskim rezultatima, otvaraju se vrata za nove investicije i svih krajeva sveta, a to sve zajedno sa odličnim stanjem u budžetu vodi ka većim platama i penzijama, a samim tim i većim životnim standardima naših građana. To je cilj naše Vlade i predsednika Aleksandra Vučića. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Kolega Joviću, izvolite.
Hvala predsedavajući. I ovaj zakon je jedan od reformskih zakona koje preduzimamo unazad nekoliko godina, a sa prevashodnim ciljem da građanima Srbije omogućimo lakši i bezbedniji život. Bili smo svedoci u minulim decenijama da je neefikasna administracija sa jedne strane i neodgovornost poslodavaca sa druge strane, mnoštvo građana Srbije dovelo u situaciju da ne mogu da ostvaruju svoja elementarna prava iz oblasti socijalnog osiguranja. Centralni registar o kome govorimo, doživljavam kao jedan moćan alat, pomoću kojega će svaki pojedinac, svaki građanin Srbije, moći u svakom trenutku da ima uvid u njegova socijalna prava, što je jako važno. Setimo se samo koliko je hiljada ljudi kada su zatvarana mnoga preduzeća u Srbiji, kada je verovao da može da ostvari pravo na penziju, na zdravstveno osiguranje bio suočen sa činjenicom da toga nema upravo zbog neodgovornosti administracije i neodgovornosti pojedinih poslodavaca. Dakle, ovaj zakon treba maksimalno podržati, kao i sve druge zakone koji idu u pravcu da običnom čoveku, građaninu Srbije obezbede lakši i bezbedniji život. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? Kolega Janjušević, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege, odredbe ovog zakona su svakako u funkciji ekonomskog razvoja i ovakvo uređenje centralnog registra, podizanje kvaliteta i kontrole podataka na jedna viši nivo su svakako odlike jednog sistema koji će kreirati i stvoriti novi rast. Imamo stopu nezaposlenosti na istorijskom minimumu 11,3%, u trećem kvartalu imamo najveću stopu zaposlenosti u poslednjih više decenija. Sve su to jasni i vidljivi rezultati. Mir je osnovni deo investicione klime pored svih drugih aktivnosti i juče smo imali priliku da vidimo kako se pojedinci podsmevaju nagradi Zlatni lav koji je dobio predsednik Aleksandar Vučić, nagradi za mir. Isti ti se podsmevaju i patrijarhu srpskom kada kaže da se Aleksandar Vučić kao lav bori za Kosovo i Metohiju, a sada se podsmevaju i Kini, kažu, Kina daleko, Kina je nebitna možda zato što je predsednik Kine koji se pet puta sastao sa Aleksandrom Vučićem za predsednika Srbije rekao – lični odnosi nas dvojice su odnosi najvećeg poverenja zato naše dve zemlje imaju čelične odnose, a čelični prijatelj je najbolji od najboljeg. Šta bi da Kinezi nisu spasili 5000 ljudi u „Železari Smederevo“ i da nisu uložili to jest planirane investicije u RTB Bor će podići za duplo učešće RTB Bora u BDP, u rastu BDP. I, za one koji se podsmevaju nagradi za mir koju je dobio predsednik Aleksandar Vučić, verujem da će Albanci uskoro uspostaviti nagradu „zlatni vuk“ i da će iste godine dobijati Vuk Jeremić, a ta nagrada će se uspostaviti za pitanje godine, pitanje koje je Albancima donelo mnogo, a pitanje koje je Srbiju koštalo previše.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? Kolega Malušić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima iz ministarstva, podnela sam amandman na član 2. da bih pojasnila kako Predlog zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja odnosno njegove odredbe podstiču sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na finansiranje institucija brige o socijalnim slučajevima. Naime, Vlada Republike Srbije kroz različite projekte doprinosi smanjenju siromaštva, smanjenju socijalnih slučajeva. Na primer, programi i mere aktivne politike zapošljavanja i sredstava lokalnih samouprava ili opština. Kroz ovu programsku aktivnost realizuju se programi i mere aktivne politike zapošljavanja za koje jedinica lokalne samouprave, autonomne pokrajine u okviru pokrajinskog, odnosno lokalnog akcionog plana zapošljavanja obezbeđuju više od polovine sredstava potrebnih za finansiranje određenog programa ili mere aktivne politike zapošljavanja u skladu sa zakonom i kriterijumima iz nacionalnog akcionog plana zapošljavanja. Naime, takođe jedinice lokalne samouprave mogu u skladu sa potrebama lokalnog tržišta rada planirati i druge programe ili mere aktivne politike zapošljavanja utvrditi i njihovu realizaciju finansirati u celosti iz sredstava budžeta AP ili budžeta jedinice lokalne samouprave. Naime, dolazim iz opštine Voždovac i od kada smo došli na vlast 2010. godine opština Voždovac održava stalno sajam zapošljavanja. Ove godine je bio održan na opštini Voždovac i to u novembru mesecu gde su 42 poslodavca ponudila 600 radnih mesta. Šestotina radnih mesta od niskokvalifikovanih do visokoobrazovnih ljudi. To je samo dobar primer prakse. Ovako radi jedna odgovorna vlast i ne samo opština Voždovac nego uopšte čitava Republika Srbija. Šta je još važno? Da je tog istog dana bio održan forum sa temom zapošljavanje socijalno isključenih kategorija osetljive populacije. Takođe u okviru programa podsticaj za zapošljavanje programske aktivnosti se sprovode prema članu 45. …
Zahvaljujem, koleginice Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Kolega Kneževiću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, pred nama se nalazi Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu, u okviru koga je i Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Pored poslova iz oblasti obaveznog socijalnog osiguranja, Centralni registar preuzima vođenje registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava, a sve u cilju poboljšanja kvaliteta podataka odnosno kontrole na istim. Registracija osiguranika i osiguranih lica u Centralni registar vrši se podnošenjem jedinstvene prijave u elektronskom obliku. Ovu novinu usaglašava Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sa Zakonom o radu. Jedinstvena prijava podnosi se najkasnije pre stupanja zaposlenog lica na rad, odnosno u roku od tri dana od dana početka obavljanja delatnosti. Takođe, tačno se definiše ko je podnosilac prijave, zatim način podnošenja prijave, način unošenja podataka u jedinstvenu prijavu, kao i odgovornost podnosioca prijave za tačnost podataka unetih u jedinstvenu prijavu. Ovim zakonom obezbediće se efikasnija kontrola naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Verovatno nije bila dnevnica danas ovima prekoputa, čim ih nema, ali, ako ništa, lakše ćemo raditi. Moj amandman, gospodine ministre, pruža direktnu podršku predloženom zakonu i u direktnoj je vezi sa podrškom koju poslanička grupa SNS pruža svim naporima Vlade Srbije, ali i u direktnoj je vezi sa njenim rezultatima. A rezultati su vidljivi na svakom koraku i, što je najvažnije, neosporni. Niko nije tokom ove rasprave ni pokušao da ospori postignute rezultate Vlade Srbije, i kada je reč o prilivu stranih direktnih investicija, i kada je reč o stopi privrednog rasta, i kada je reč o smanjenju javnog duga, i kada je reč o smanjenju stope nezaposlenosti koja je na rekordnom nivou, kako smo i čuli od vas, i svim ostalim pokazateljima koji govore da je Srbija danas daleko, daleko uređenija zemlja nego što je to bila i da svakim danom sigurnim koracima ide napred. Otuda nervoza koja dolazi ovih dana od ovih preko puta nas, jer u nedostatku argumenata, oni prosto nemaju šta drugo da rade nego da ispoljavaju nervozu, da urlaju ovde, galame, vređaju, divljaju, kao što su to činili nekoliko dana unazad. Ali, sreća u nesreći je ta da su građani Srbije imali priliku da to vide i da će na narednim izborima znati da adekvatno nagrade za takvo ponašanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Koleginice Barišić, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege i poštovani građani Srbije, podnela sam amandman na član 2. ovog zakona i smatram da je sveukupni razvoj Republike Srbije jako bitan, na čemu radi i Vlada Republike Srbije i naš predsednik, gospodin Aleksandar Vučić. Pokazali smo u prethodnom periodu da odgovornom politikom pokazujemo i radimo na unapređenju života naših građana, a upravo i podatak koji je ministar juče izneo ide u prilog tome, da je u jednom danu vraćen javni dug u iznosu od milijardu i 30 miliona dolara. Ono čime su nas zadužili one dosmanlije koje su se sada pretvorile u Savez za Srbiju, savez za propast Srbije, pre bih rekla, vraćamo i jednostavno radimo u interesu naših građana i ne treba da ih čudi bojkot građana kada su njihovi protesti u pitanju, na koje ih pozivaju iz ove sale, na šta nemaju pravo. Ali, građani su ti koji sude i nama i njima i hvala im na tome i hvala na onoj ogromnoj podršci. Mi iz dana u dan pokazujemo da je bolji život građana naš osnovni cilj i da ćemo raditi na tome i dalje. Ono što bih istakla kada je zdravstveni sistem u pitanju, na šta se i odnosi moj amandman, jeste to da me raduje i podatak da će u budžetu za 2019. godinu biti uvećan budžet Ministarstva zdravlja za 7,7%, jer znamo kakve su nam bolnice i domove zdravlja ostavili oni zlotvori iz žutog preduzeća i zbog toga još jednom pozivam građane da ih i dalje bojkotuju kao što su ih bojkotovali i u Kruševcu. Ne vrede im svi oni autobusi iz cele Srbije. Sad možemo slobodno da kažemo da nismo mi sendvičari, već oni, ali, mi uspemo da skupimo preko 65% podrške u gradovima, a oni ni 0,3%. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Martinoviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, dve stvari želim da istaknem. Prvo, Srbija je zaista na dobrom putu što se tiče rasta realne ekonomije i o tome govore i zvanični podaci Eurostata, odnosno pozivam se na kvartalni monitor Eurostata, pošto ovde ima mnogo polemike oko toga da li su podaci našeg Republičkog zavoda za statistiku tačni ili ne. Dakle, prema kvartalnom monitoru Eurostata Srbija je u 2018. godini zabeležila rast BDP od 4,9% i mogu da navedem samo nekoliko zemalja ispred kojih se Srbija nalazi po rastu BDP-a. To su: Bosna i Hercegovina 2%, Bugarska, članica Evropske unije 3,3%, Češka, članica Evropske unije 3,1%, Estonija, članica Evropske unije 3,5%, Hrvatska, članica Evropske unije 2,7%, Litvanija 3,8%, Rumunija, takođe članica Evropske unije, 4,1%, Makedonija 1,6%, Slovačka, takođe članica Evropske unije, 3,9%, Slovenija, takođe članica Evropske unije, 4,2%. Ja mislim da je ovo samo po sebi, da su ovi brojevi sami po sebi pohvala za Vladu Republike Srbije. Druga stvar koju želim da istaknem, pošto se takođe prigovara da podaci kojima raspolaže Republički zavod za statistiku nisu tačni i da Republički zavod za statistiku navodno fingira podatke da bi prikazao stanje u srpskoj ekonomiji boljim nego što ono zaista jeste, želim da istaknem da će u decembru, dakle, za koji dan, biti otvoreno pregovaračko Poglavlje 18, koje se odnosi na pitanje statistike. I ono što je veoma bitno to je da od Evropske komisije Republika Srbija nije dobila nikakav dodatni zahtev u pogledu otvaranja tog poglavlja, što znači da su naši standardi u oblasti statistike u visokoj meri usklađeni sa evropskim standardima. Drugim rečima, metodologija koju koristi Republički zavod za statistiku je u najvećoj meri kompatibilna sa evropskom metodologijom i u tom smislu možemo da kažemo da su ovi podaci ohrabrujući, da su oni dokaz da je Srbija na dobrom putu, ali iznad svega da su ovi podaci tačni, što mislim da je jako važno da građani Srbije znaju.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministri, kolege poslanici, moj amandman se odnosi na dodavanje stava u članu 2. Zakona koji se odnosi na Agendu 2030, da uopšte treba posvetiti veliku pažnju toj agendi, koja podrazumeva jedan strateški akt UN i svih članica UN koje treba da sprovedu ciljeve održivog razvoja, koji se odnose na smanjenje siromaštva, na unapređenje obrazovanja, uključujući ekonomski rast i klimatske promene. Upravo mislim da je budžet za 2019. godinu nekako dizajniran način i kada govorimo o uravnoteženosti, pošto se stiče utisak da mnogi nisu razumeli šta znači uravnotežen ne samo po pitanju prihoda i rashoda, već po pitanju rashoda koji se odnose podjednako na onaj deo koji podrazumeva proizvodni, odnosno razvojni deo, odnosno investicije u Srbiji i onaj deo troškova koji se odnosi na obrazovanje, zdravstvo i kulturu. Ono na šta sam htela da skrenem pažnju, s obzirom da znamo da je Centralni registar elektronska baza podataka i elektronski servis koji svi treba da koriste, treba reći nešto što se malo ovde zna, a to je da Srbija zaista ide krupnim koracima kada je u pitanju digitalna ekonomija, uopšte digitalizacija Srbije, da je ona na 41. mestu članica EU po otvorenosti podataka i to su podaci iz juna 2018. godine koje je objavilo 24 državne institucije sa ukupno 105 skupova podataka i 354 datoteke. Ono što treba reći da ovakvim postupkom, odnosno sprovođenjem ciljeva Vlade Republike Srbije i onim što smo imali prilike da čujemo od premijerke Ane Brnabić, a koje je naravno podržao gospodin Aleksandar Vučić onoga trenutka kada je i predložio premijerku, je u stvari da strateški prioriteti Srbije treba da idu ka podršci u IT preduzetništvu, startapovima, poreskoj politici, stranim tržištima, kao i ojačavanju kadrovskih potencijala i promociju uopšte srpske industrije iz oblasti IT. Zato smatram da je ovakav zakon i ovakav predlog zaista u skladu sa politikom Vlade koja nam daje mogućnosti da zaista unapredimo i svoju privredu, ekonomiju, ali i društvo uopšte. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada preduzima mere i predlaže zakone radi poboljšanja životnog standarda građana, ali i radi ukupnog razvoja naše zemlje. U tom smislu se može govoriti i o Predlogu zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja koje praktično predstavlja servis građana. On će omogućiti građanima efikasno ostvarivanje svojih prava, a organima i organizacijama nadležnim za registraciju lica i za vođenje baza podataka o licima koja se bave određenom delatnošću će omogućiti pravilno funkcionisanje na šta se upravo i odnosi moj amandman. Dva dana smo bili svedoci jedne opstrukcije rada parlamenta. Na svako vikanje ja ću izneti uspehe Vlade Srbije. Na svaku upućenu ružnu reč, ja pozivam svoje koleginice i kolege da iznesemo po jedan bar rezultat Vlade Srbije, jer to je ono oružje koje mi imamo, a to je ono oružje koje ovi predstavnici iz Saveta za Srbiju nemaju. Ja sam već dve i po godine u parlamentu i za dve i po godine ni jedan jedini put nisam čula uspehe do 2012. godine u različitim oblastima, u ekonomiji, u privredi, u fiskalnoj i monetarnoj politici, u privlačenju investicija. I sada želim s tim u vezi da iznesem ogroman uspeh, a to je pad nezaposlenosti na 11,3%, ali i povećanje plata. U tom smislu ističem privlačenje investicija kao jako značajan korak. Ovo su prioriteti i ciljevi i za naredni period. Želela bih da podsetim da je u poslednje četiri godine zaposleno 370.000 ljudi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Milojeviću, izvolite.
Hvala. Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, cenjeni ministre, dame i gospodo poslanici, u članu 2. Predloga zakona predlaže se da se doda stav 2. koji glasi: „Odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije. s posebnim osvrtom na unapređenje privatnog sektora“. Ovim amandmanom dodatno se definišu pojmovi i izrazi iz ovog člana zakona. Već sam napomenuo u prethodnom izlaganju, povodom amandmana na ovaj Predlog zakona, da su poslodavci iz privatnog sektora ti koji daju veliki doprinos zapošljavanja. U tom smislu oni i nose veliki doprinos za socijalno osiguranje. Otvaranje sve većeg broja privatnih firmi, firmi koje su prepoznate u celom svetu je trend koji Srbija beleži poslednjih nekoliko godina, pod vođstvom SNS. Samim tim ova vlast, na čelu sa predsednikom Republike Srbije, gospodinom Aleksandrom Vučićem, stalno radi na smanjenju nezaposlenosti i poboljšanju kvaliteta života naših građana i sve ovo je jedan od najvećih prioriteta. U opštini Aranđelovac uočen je značajan pad nezaposlenosti tokom poslednjih nekoliko godina. Od 5.800 nezaposlenih u našoj opštini, taj broj je prema poslednjim podacima pao na oko 4.100 nezaposlenih lica. U stalnoj komunikaciji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje dobijamo podatke da trenutno u našoj opštini postoji samo preko biora potražnja za više desetina novih radnih mesta. To je jasan pokazatelj da se privreda razvija, oporavlja i ide napred. Sve to nas dovodi u vezu sa potrebom da razvojem privrede idemo u korak sa novim trendovima modernizacije našeg društva. Stvaranjem efikasnog sistema evidencije i kontrole oblasti socijalnog osiguranja, što će doneti ovaj zakon, stvorićemo i veću sigurnost našim sugrađanima u ovoj oblasti koja je veoma značajna. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, Dubravka Filipovski.
Zahvaljujem predsedavajući. Predlog ovog zakona najdirektnije se odnosi na implementaciju ciljeva održivog razvoja, jer je njegov cilj da uredi registar socijalnih osiguranika, da smanji zloupotrebe i otkloni svaku vrstu zastoja u isplati naknade za korisnike. Zašto su ciljevi održivog razvoja važni i u kojem delu se oni dovode u vezu sa predlogom ovog zakona? Zato što se implementacija ciljeva održivog razvoja odnosi na smanjenje ranjivosti socijalnih osiguranika, na mobilizaciju svih resursa u državi, za okončanje oblika siromaštva. Transparentnost registra koju jedna zemlja vodi za socijalne osiguranike može biti podsticaj programima i projektima koji bi podržali ubrzano investiranje i akcije na iskorenjivanje siromaštva. Zapošljavanje je veoma važno, samo u trećem kvartalu ove godine registrovan je broj zaposlenih od 3,3% što predstavlja 70% više zaposlenih u državi Srbiji u odnosu na isti period prošle godine. Važno je istaći i minimalnu cenu rada koja je u 2017. godini iznosila 130 dinara, sa 130 dinara u 2017. godini povećana na 143 dinara, a počevši od januara 2018. godine se primenjuje povećan iznos, da bi u 2019. godini od 1. januara po predlogu ovog budžeta ona trebala da iznosi 155, 5 dinara. Istaći ću još jedan veoma važan podatak da je od 2014. godine do današnjeg dana plate su u našoj zemlji povećane za 26%. Sve su to razlozi koji idu u prilog podršci ovog zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem koleginice Filipovski. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Palaliću, izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče. Kada se pogledaju efekti i posledice usvajanja ovog zakona centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, jasno se vidi ozbiljnost Vlade i njena rešenost da izvrši reforme u nizu važnih oblasti. Ja bih ovde istakao, pre svega, ozbiljnost Vlade da se uvede fiskalna disciplina i da se uvede odgovornost u društvu. Bez fiskalne discipline i bez odgovornosti u plaćanju i naplati doprinosa, teško možemo da govorimo o odgovornom i reformisanom društvu. Ovo je način da se izbegne poreska evazija i ovo je način da svi oni koji učestvuju na tržištu ispunjavaju svoje obaveze. Sa druge strane, ovaj zakon potvrđuje rešenost Vlade da izvrši reformu državne uprave. Kada se pogleda cilj zakona, kada se pogleda njegova struktura, kada se pogleda na koji način je on koncipiran, kada se pogleda modernizacija koju unosi u poreski sistem i u fiskalni sistem, jasno je da se ovde radi o još jednom koraku koji se tiče reforme državne uprave. Sa druge strane, možda preciznije rečeno, treće, ovde se govori ili unapređuje poštovanje prava, poštovanje prava zaposlenih, poštovanje prava u državi i poštovanje činjenice da zaposleni moraju da računaju da će njihova prava koja ostvaruju u radnom odnosu ili oni preduzetnici koji su obveznici plaćanja doprinosa, biti zaštićeni pred državnim organima ili pred nekim jačim u ovom postupku, kao što je u pitanju poslodavac. Tako da, čitav ovaj zakon govori o nameri Vlade da uozbilji državu. Ja bih ovde istakao još jednu stvar i skrenuo pažnju i pohvalio nameru Ministarstva finansija i Vlade Republike Srbije, da posle mnogo, mnogo decenija konačno uđe u proces reformisanja paušalnog oporezivanja, jer je to nešto što će sasvim sigurno doprineti unapređenju fiskalne politike u Republici Srbiji.
Zahvaljujem kolega Palaliću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite kolega Jokiću, do dva minuta, nije nikakva diskriminacija.
Ja od vas imam tremu, pošto vi predsedavate i plašim se da ćete me prekinuti već posle jednog minuta. Ovi koji su došli na vlast 5. oktobra, oni su uništili vojsku i policiju. Mi smo policiju obnovili i napravili jaču. Vojska će biti uskoro jača nego što je bila. Ali, oni su uništili SDK – Službu društvenog knjigovodstva. Najveće zlo koje su mogli da učine našem društvu je to ukidanje funkcije Službe društvenog knjigovodstva. Posle toga je počelo nemilosrdno pljačkanje Srbije. Ovo što mi danas radimo, to je jedna grana, jedna grančica onoga što je radila Služba društvenog knjigovodstva. Mi moramo, ministre, naći načina da centralizujemo platni promet. Platni promet mora biti centralizovan. Da se razumemo, ovi državni revizori koji rade, oni moraju pregledati sve završne račune, sve budžete svih lokalnih samouprava. Znači, nije više problem u stvaranju i otvaranju novih radnih mesta, novca, kapitala. Koji je naš problem? Mi smo došli u situaciju da je naš problem potrošnja toga. Kako se to troši? Nema kontrole. Nije problem u Zakonu o budžetskom sistemu, možemo ga mi dograđivati koliko god hoćemo, ali Zakon o budžetskom sistemu, gospodine ministre, ja sam ozbiljan čovek i odgovorno tvrdim da ne postoji nijedna lokalna samouprava koja ga primenjuje 100%. Ko će to da kontroliše? Drugo, inspekcija mora biti republička. To moraju biti najsposobniji ljudi, dobro plaćeni, pri Republici. Inspekcija pri opštinama i gradovima ne postoji. Ona je u funkciji gradonačelnika i predsednika opštine, znači, to je posao. Bez nadzora ne vredi sipati u bure koje je šuplje. E, mi smo došli u tu situaciju. Ako vi to ne uradite, mi nećemo uraditi mnogo toga. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Jokiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Izvolite, koleginice Stojković.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Uvaženi ministre Mali sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, mi danas, evo već drugu nedelju za redom, raspravljamo o modernim zakonima koji će i te kako unaprediti kvalitet života građana Republike Srbije. Zaista, sa ovog mesta pozdravljam napore ministra finansija, gospodina Malog, za sve one reformske procese i sve one pozitivne rezultate koje svakog dana možemo zaista da vidimo na svakom mestu. Zaista ohrabruju veliki napori koje Vlada Republike Srbije na čelu sa premijerkom Anom Brnabić čini, ali i predsednik Republike Srbije, gospodin Aleksandar Vučić. Podnela sam amandman na član 2. koji se odnosi na definisanje pojedinačnih izraza Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Želim da informišem sve građane Republike Srbije šta je to zapravo Centralni registar o kome mi raspravljamo. Centralni registar je elektronska baza podataka koja uvezuje četiri važne baze, četiri važne institucije u Republici Srbiji, reč je o Republičkom fondu za PIO, reč je o Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, ali i Nacionalne službe za zapošljavanje i poreske uprave. Sada će građanima jako biti lako, dovoljan je samo jedan klik da se poseti portal Centralnog registra i da se provere podaci koji su zaista neophodni našim zaposlenim građanima, da se provere podaci o privrednim preduzećima, institucijama koje posluju i koje su u obavezi da prijavljuju i da izveštavaju građane Republike Srbije o svom radu, da nam se ne bi desile sve one negativne efekte i negativne pojave koje smo imali u prethodnom periodu, kada je reč o nepovezivanju radnog staža, kada je reč o tome da građani nisu dovoljno imali informacija o tome koje su im neophodne.
Zahvaljujem, koleginice Stojković.
Poslednja rečenica. Sve reforme koje činimo, činimo kako bi naši građani u Republici Srbiji bili bolji i kako bi kao Republika Srbija bili moderniji.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije koji pratite ovaj prenos, podneo sam amandman na član 2. Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Član 2. se odnosi, u njemu se u 19 tačaka objašnjavaju izrazi i pojmovi koji se koriste u zakonu. Ono što ovaj zakon donosi kao značajne komponente jeste: prvo, efikasnija kontrola naplate doprinosa za socijalno osiguranje. Druga stvar, da je ovo sada praktično jedna elektronski vođena baza podataka zasnovana na IT tehnologijama. Treća stvar, ovim zakonom, odnosno usaglašava se Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sa Zakonom o radu. Četvrta stvar, zbog građana informacija, da Centralni registar preuzima vođenje registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava. Juče su moje kolege rekle, suština, da građani razumeju, ovaj zakon je još jedan u nizu zakona koji im pruža egzistencijalnu i socijalnu sigurnost. Efikasne kontrole naplata svih doprinosa koji idu uz sva primanja koje ostvaruju naši građani, kao primer doprinosa za penziono, zdravstveno osiguranje, da se više ne ponavljaju situacije koje su bile u vreme 2003. godine, pa kasnije kad je ukinuta SDK, kada mnogim građanima nije uplaćivano penziono, kao i zdravstveno osiguranje i time nisu imali svoju socijalnu, egzistencijalnu sigurnost zbog takvih propusta. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? Kolega Bečiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, Srbija je posvećena sprovođenju ekonomskih i društvenih reformi, koje je pokrenuo predsednik Aleksandar Vučić. Očekuje se da će na kraju godine rast srpskog BDP premašiti 4%, kao i da se očekuje suficit u budžetu. Prioriteti Srbije su i dalje unapređenje konkurentnosti srpske ekonomije, reforme državnih preduzeća, unapređenje javne administracije i promocija e-uprave. Srbija je lider u privlačenju stranih investicija u regionu zapadnog Balkana. Država svakodnevno radi na poboljšanju poslovne klime, kako bi broj investitora u budućnosti bio još veći. Značajna je uloga Narodne skupštine kao nosioca zakonodavne vlasti u reformskim procesima u Srbiji. Činjenica je da je Srbija sa predsednikom Vučićem na čelu počela da postiže pobede, sprovodi uspešno reforme, otvara radna mesta, ozbiljno podiže svoj međunarodni ugled i postaje lider u regionu i faktor stabilnosti i postaje, takođe, međunarodno uticajnija. To za rezultat ima otpriznavanje lažne države Kosovo od jedne po jedne države i zemlje. Jasno je da je zbog ovoga svega i činjenica da imamo situaciju da se udružuju svi oni koji žele da vide Srbiju na kolenima kao lak plen za pljačku i uniženje. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Bečiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, juče sam govorila kako je prethodni režim 2003. godine uništio i ugasio najbolje organizovanu instituciju u našoj državi, to je Zavod za obračun i plaćanje i kako je Srbija krenula putem pljačkaških privatizacija, gde je uništeno preko 2.000 državnih preduzeća. Danas ću se osvrnuti na rezultate odgovorne Vlade. Sva zakonska rešenja koja usvajamo, da li je u pitanju Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja ili sva ostala zakonska rešenja, su u funkciji rasta i razvoja, na šta se i odnosi amandman koji sam podnela. Dakle, od 1. januara imaćemo minimalnu cenu rada od 155,3 dinara, minimalac će biti nešto viši od 27.000 dinara. Poređenja radi, u januaru 2012. godine, izraženo u evrima, minimalac je bio 177 evra, a od 1. januara 2019. godine iznosiće preko 228 evra. Znači, minimalac nam je veći za 52 evra. S obzirom da nam je minimalac veći za 52 evra, znači da će priliv po osnovu doprinosa PIO fondu, Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje biti veći za 28 evra, pa sada, poštovani građani Srbije možete videti koji je to iznos. Imamo dakle značajno veći priliv i PIO fondu i Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje. Zato danas imamo i nove bolnice, i vrtiće, i pruge, i zato danas ulažemo i u mere populacione politike, i u putnu infrastrukturu, zato danas, sa jedne strane, radimo na rasterećenju privrede, dok sa druge strane povećavamo i penzije, i plate, i kapitalna ulaganja. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite, kolega Arsiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, potrebno je da imamo jedan ovakav zakon. Slušao sam svoje kolege iz bivšeg režima, pa evo da obavestim građane Srbije, kolege narodne poslanike da mi do 2013. godine nismo imali centralni registar za izdate hartije od vrednosti na državnom nivou, tako da se nije ni znalo koliko država Srbija duguje po raznim osnovama. To su predstavnici bivšeg režima koristili ovde da bi pričali kako ova vlast porezima otima od građana, otimali su oni, a mi moramo da vraćamo njihove dugove. Još jedan jako zanimljiv podatak kaže da su oni izmirili obaveze prema Londonskom i Pariskom klubu, da su vratili staru deviznu štednju, pa evo da ih obavestim da opet ne govore istinu, da još dve milijarde evra ili dolara mora da se vrati Londonskom i Pariskom klubu, a i dan danas se naplaćuju obveznice od stare devizne štednje. Razlika između nas i njih je ta što mi ne uzimamo nove kredite da vraćamo Londonskom i Pariskom klubu, isplaćujemo staru deviznu štednju, već to radimo iz prihoda budžeta Republike Srbije. Kolege iz bivšeg režima mogu da barataju i da pokušaju da prevare građane Srbije raznim iznosima u nominalnim i procentnim brojevima, ali ono što je najvažnije, rezultat postoji, on se vidi, vidi se naš rezultat, vidi se njihov rezultat. Na osnovu njihovog rezultata do 2012. godine, tvrdim vam danas 2018. godine, Srbija ne bi postojala da su oni ostali na vlasti.
Hvala. Reč ima ministar finansija dr Siniša Mali.
Dame i gospodo, uvaženi poslanici, upravo sam primetio da Dragan Đilas ima malo više slobodnog vremena, očigledno je da manipulišem nekim podacima, verovatno nije pratio ono o čemu sam govorio juče, pa ću samo zbog njega ponoviti još jedanput. Stanje javnog duga Republike Srbije na jučerašnji dan iznosi 23.221.357.460 dinara. Mi smo juče vratili milijardu i 30 miliona dolara i na taj način smo smanjili učešće našeg javnog duga u BDP sa 56,1 na 54,1% sa tendencijom daljeg smanjenja, i to je politika koju vodimo, politika stabilizacije naših javnih finansija. Ono što je posebno važno, dug koji smo juče vratili nismo vratili kroz refinansiranje, kroz uzimanje novih kredita, nego smo vratili iz ušteda u budžetu koje smo napravili tokom ove godine i to je velika vest za građane Srbije, pokazuje kako se odgovorno ponašamo prema svakom dinaru, a za Dragana Đilasa još jedanput – prestanite da manipulišete sa podacima koji su važni za građane Srbije. Ovo je podatak od juče i molim vas da taj podatak koristite u onome što radite. Hvala puno.
Hvala, ministre. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman, jer želim da istaknem važnost što Vlada Republike Srbije toliku pažnju posvećuje savremenim tehnologijama, digitalizaciji, elektronskom poslovanju. Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja u mnogome oslikava upravo tu komunikaciju, razmenu podataka, razmenu dokumentacije između različitih organa uprave i upravo na taj način se podstiče da administracija bude isključivo servis građana. To pokazuje da smo moderna zemlja, na putu da ostvarimo potpunu digitalizaciju i potpunu transparentnost, da se zna šta radi Vlada Republike Srbije, da se zna kako se troši budžet i na taj način se značajno poboljšava reputacija koju imamo. Samo ću kratko izaći iz teme i reći da upravo ta reputacija, i to na koji način se ophodimo prema našoj zemlji, omogućava da određene zemlje povuku priznanje Kosova i od srca čestitam na tome. Mi se kao levičari zalažemo za to da zakoni budu socijalnih mera, kao što je trenutno budžet i zbog toga ćemo za budžet glasati, jer će se u mnogome poboljšati položaj i standard građana. Srbija je na putu da nezaposlenost smanji ispod 10%, na putu je da nemamo ni jednog jedinog čoveka koji čeka na listi čekanja za domove za stare, za vrtiće, za zdravstvene ustanove. Od 1. januara sledeće godine minimalna zarada će biti preko 27.000. To nama iz Pokreta socijalista veoma znači, jer u kom god se resoru nalazili zalažemo se za socijalne mere i uvek ćemo biti tu za građane i za sve kojima je pomoć potrebna. Hvala.
Hvala, koleginice Karadžić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, u jučerašnjem izlaganju sam napomenula da je budžet opštine Vrnjačka Banja za 2019. godinu razvojnog karaktera, upravo kao i budžet Republike Srbije. Sama činjenica da je u poslednjih nekoliko godina izgrađen veliki broj hotela u Vrnjačkoj Banji, stvorena je dobra investiciona baza za ulaganje, pre svega, uređenjem javnih površina, komunalne infrastrukture i velikim brojem turističkih atrakcija. Veliku ulogu u tome ima i odluka da se gradi moravski koridor i da se u toku 2019. godine očekuje otvaranje aerodroma „Lađevci“. Naravno, na svemu tome moram da se zahvalim prvenstveno gospodinu Aleksandru Vučiću i naravno resornim ministarstvima. Očekujem, kao i do sada, naravno, podršku Vlade i resornih ministarstava da podržimo ovako velike projekte. S obzirom da je strategija Vrnjačke Banje upravo razvoj tog sportskog turizma, moram još jednom da ponovim zahtev od juče koji sam tako nespretno formulisala. Zamolila bih vas, gospodine ministre finansija, da nam pomognete da privedemo kraju trenažni centar za vodene sportove. Odradili smo prvu fazu gde je montiran bazen. Međutim, da nam pomognete da se pokrije taj bazen i, naravno, pusti u rad. Na kraju, u ime opštinskog rukovodstva, zahvalila bih se Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave na podršci za izgradnju fudbalskog terena i nadam se i dalje da ćemo imati tako dobru saradnju i napredovati, kao i Republika Srbija. Hvala vam.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvaženi građani Republike Srbije, Predlogom zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja tj. njegovim usvajanjem obezbediće se jedinstvena baza podataka o obveznicima doprinosa socijalnog osiguranja, osiguranicima i osiguranim licima čiji se podaci unose i čuvaju, dnevno se elektronski ažuriraju. Donošenjem zakona trebalo bi da se u javnom sektoru eliminišu svi neophodni rashodi. Takođe se radi na nadogradnji elektronske uprave iz razloga da se smanji papirologija. Kako bi se omogućilo brže i efikasnije ostvarivanje prava i ispoštovali zahtevi u pogledu elektronske razmene podataka državnih organa, odnosno razvoja elektronske uprave, neophodno je bilo obezbediti zakonski osnov za povezivanje svih drugih u registru i u evidenciji u Republici Srbiji. S obzirom da je centralni registar pre svega elektronski vođena baza podataka i elektronski servis koji se zasniva na IT tehnologijama. Jedan od ciljeva predloženog zakona je smanjivanje troškova u administraciji. Ja mislim da je ovaj zakon odličan za sve radne ljude u zemlji Srbiji. Mislim da je dobro što ga donosimo i molim sve moje poštovane i uvažene kolege poslanike da u danu za glasanje podrže ovaj zakon. Naravno, ako budu imali snage i vremena i moj amandman. Zahvaljujem.
Hvala kolega Tarbuk. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Izvolite, kolega Torbica.
Poštovani predsedavajući, cenjeni ministri sa saradnicima, kolege narodni poslanici, pred nama se nalazi Predlog zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Razlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi organizovanja efikasnog oblika obavljanja poslova, uspostavljanja i vođenja centralne baze podataka u kojoj će biti objedinjene različite baze koje se vode za iste grupe korisnika u oblasti socijalnog osiguranja. Ciljevi zakona su obezbeđivanje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Amandman koji sam predložio na Predlog ovog zakona predviđa da se u članu 2. doda stav 2. koji glasi – odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na efikasnost ustanova socijalne zaštite, a sve s ciljem da se dodatno definiše član 2. predloženog zakona. Oblast socijalne zaštite usmerena je ka poboljšanju socijalnog statusa građana na ličnom, porodičnom i širem socijalnom planu. Socijalna zaštita treba da jača društvenu koheziju i da neguje nezavisnost i sposobnost ljudi da pomognu sami sebi. Efikasan sistem socijalne zaštite treba da odgovori na potrebe građana o novim okolnostima i da podržava ranjive i marginalizovane pojedince i grupe kojima je neophodna organizovana pomoć zajednice i države, kao i građane koji nisu u stanju da učešćem u ekonomskoj aktivnosti, obezbede svoju egzistenciju. U celokupnom sistemu socijalne zaštite ustanove socijalne zaštite igraju značajnu ulogu i baš zbog toga izuzetno je bitna njihova što veća efikasnost, pošto samo sa maksimalno efikasnim ustanovama socijalne zaštite možemo u potpunosti zadovoljiti sve potrebe njihovih korisnika. Zahvaljujem.
Hvala kolega Torbica. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Izvolite, koleginice.
Hvala poštovani predsedavajući. Ovo je moj drugi amandman na Predlog zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja i to sa posebnim osvrtom na privredni rast. Znamo da je osnovna politika Vlade Republike Srbije privredni rast i veće zapošljavanje. Posle uspešno završene fiskalne konsolidacije i makroekonomske stabilnosti, s ponosom mogu da istaknem da je privredni rast naše zemlje došao na zavidni nivo od 4,5% u prvih devet meseci 2018. godine. Povećavanje životnog standarda, kroz povećanje penzija građana i plata, povećavanje realnih prihoda, kroz veće zapošljavanje, što na procenat nezaposlenosti koji je 11,3%, govori kroz planirano povećanje cene rada, tako da će od 2019. godine, 1. januara minimalna plata od 24.000 doći će na 27.000 dinara, veće zapošljavanje u privatnom sektoru, a smanjenje zapošljavanja u javnom sektoru. Sve navedeno utiče na privredni rast i ekonomski napredak naše zemlje. Poštovani građani i građanke Srbije, čuli ste od ministra Siniše Malog da je javni dug naše zemlje dostigao 54,1% BDP. Srbija, naša zemlja stoji na dobrom putu daljeg dobrog, privrednog i ekonomskog razvoja. Hvala.
Hvala koleginice Vlahović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Da.) Mladen Lukić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine Marinkoviću. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, u budžetu Republike Srbije za sledeću godinu predviđeno je više od 127 miliona dinara za uređenje graničnih prelaza sa Republikom Srpskom. U Bajinoj Bašti je predviđena rekonstrukcija mosta prema Skelanima u Republici Srpskoj, u iznosu od pet miliona dinara za 2019. godinu. Konstrukcija mosta je čelična, zahvaćena korozijom i neophodno je da se preduzmu mere sanacije i rekonstrukcije mosta. Osvetljenje mosta je takođe loše, što je nedopustivo, imajući u vidu da je to granični prelaz sa Republikom Srpskom. Umesto da za nekoliko minuta roba pređe preko mosta, kamioni odlaze na granični prelaz Zvornik, gde roba putuje obalom reke oko 400 kilometara, da bi završila kod kupaca udaljenih svega kilometar, dva od Skelana. Preko mosta ne mogu ni vatrogasna kola, ni kola hitne pomoći. Zbog takve situacije, Skelani koji su nekada bili opština u Republici Srpskoj su prosto rečeno stali. Skelani su poznati svetskoj javnosti po mučkom napadu zločinačke horde muslimanskih snaga, kada je ubijeno 69 nevinih meštana, od čega 34 žene i petoro dece i ranjeno 175 lica srpske nacionalnosti. Priča o 14-ogodišnjem Cvetku Ristiću kome su tog dana ubijeni otac, majka i maloletni brat i sestra, obišla je čitav svet. Ekonomska dobit od ovog projekta je nemerljiva, a redovan i kontinuiran prelaz robe znači život za obe opštine. Građani Bajine Bašte će biti večno zahvalni Vladi Republike Srbije za ovaj projekat. Hvala na pažnji.
Hvala kolega Lukiću. Na član 2 amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Razlozi za donošenje ovog zakona sadržani u potrebi organizovanja efikasnijeg oblika za obavljanje poslova uspostavljanja i vođenja centralne baze podataka u kojoj će biti objedinjene različite baze podataka koje se vode za iste grupe korisnika u oblasti socijalnog osiguranja. Uvođenjem centralne baze podataka o obveznicima doprinosa za socijalno osiguranje poslodavcima i osiguranicima, a što između ostalog treba da obezbedi efikasniju kontrolu naplate doprinosa za socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Osvrnuću se na pojedine izraze iz člana 2. Predloga zakona gde se kaže da organizacije obaveznog socijalnog osiguranja jesu organizacije za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Korisnicima podataka smatraju se organizacije obaveznog socijalnog osiguranja, ministarstvo nadležno za poslove finansija i ministarstvo nadležno za poslove državne uprave, organ nadležan za poslove javih prihoda, Republički zavod za statistiku, Inspektorat za rad i drugi organi koji su u tom svojstvu označeni ovim ili posebnim zakonom. Ovim smo ispunili potrebu za organizovanjem efikasnijeg oblika za obavljanje poslova, uspostavljanja i vođenja centralne baze podataka u kojoj će biti objedinjene različite baze podataka koje se vode za istu grupu korisnika u oblasti socijalnog osiguranja. U danu za glasanje pozivam kolege poslanike da podrže Predlog zakona. Hvala.
Hvala kolega Mitroviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poljoprivreda je veoma značajna grana i mi njoj posvećujemo dužnu pažnju. Dakle, kao što je zemlja bila zaostala, tako je i poljoprivreda bila zaostala i najveće siromaštvo je bilo na selu. Uprkos tome, suficit u proizvodnji hrane, u odnosu izvoza i uvoza je bio 1,2 milijarde. Mi se poljoprivrednicima, oni se poljoprivrednicima nisu odužili na pravi način, mi se odužujemo. Subvencije koje se uplaćuju u poljoprivredu su umesto 19 milijardi, koliko je to bilo 2012. godine, sada su 41 milijardu i 580 miliona. Ovde ima nekih kolega, posebno iz one poslaničke grupe žuti prsluci koji pokušavaju da dokažu da je 19 milijardi bilo više, uz istu vrednost evra 2012. godine, nego što je 41 milijarda i 580 miliona sledeće godine. Dakle, povećanje od 110% oni doživljavaju kao nepravdu, a pri tome smanjenje od 110% misle da je bilo pravedno. Verujem da poljoprivrednici kad dobiju malo veće podsticaje mogu da se razduže, s obzirom da duguju za penzijsko i invalidsko osiguranje i zdravstveno osiguranje negde preko dve milijarde evra i verujem da se na određeni način to može kompenzovati, odnosno da se otpišu delovi kamata, delovi duga i da se jednom i oni osećaju kao ljudi, s obzirom da ih je bivši režim u potpunosti zapustio i napustio. U tom verovanju ja želim da kažem da je na selu izvršen pravi „kravocid“. Dakle, imamo ovde bivšeg ministra poljoprivrede, koji sad nije tu, koji je juče divljao poprilično, koji je za vreme svog mandata smanjio broj krava u Srbiji za 200 hiljada. Dakle, kad ostanu samo biljke, kad izvozite sirovine za tuđe stočarstvo, za tuđu proizvodnju mesa i mleka, onda vi ne pravite društveni proizvod koji bi pravili da nije bilo tih štetočinskih aktivnosti u prethodnom periodu. Verujem da se stvari u stočarstvu popravljaju, verujem da ćemo naći posla i za ljude na selu i u poljoprivredi i u preradi, da ćemo razvojem prerađivačke industrije povući stočarstvo, a samim tim i biljnu proizvodnju i napraviti ozbiljan BDP i da će ove subvencije zahvaljujući prerađivačkoj industriji svake godine biti veće i veće. Pozivam poljoprivrednike i predstavnike lokalnih samouprava da pomognu poljoprivrednicima da podnose što više zahteva. Dakle, u ovom trenutku ima 350 hiljada gazdinstava koja apliciraju za podsticaje. Pozivam i ostale koji se nisu registrovali, i predstavnike i predsednike i organe lokalnih vlasti, da pomognu poljoprivrednicima i da zaduže nekoliko službenika koji će im pomagati da ispune tu papirologiju i da svako od njih dobije jedan deo ovih subvencija i podsticaja, s obzirom da kad izračunamo koliko imamo registrovanih poljoprivrednih gazdinstava, na svako od njih u subvencijama otpadne oko 1.000 evra. Ja želim da svi podjednako imaju šanse da apliciraju i da dobiju podsticaj od svoje države. Hvala.
Hvala, kolega Rističeviću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, dragi građani Srbije, radimo, stvaramo modernu Srbiju, menjamo svest ljudi, gradimo autoputeve, otvaramo fabrike, zapošljavamo radnike. Time i vi, gospodo iz opozicije, treba da budete ponosni, jer smo uspeli da od razrušene i osiromašene zemlje, stanja u koje ste je vi doveli, uspeli da od 2012. godine stvorimo moderno društvo, da ostvarimo suficit, da nezaposlenost dovedemo na 11,3%, da povećamo plate i penzije. Vlada Republike Srbije donosi i sprovodi reforme. Učinila je da tako bude i ove godine i u budžetu je predvidela da budžet za KiM uvećala za jednu milijardu dinara, iznosi 6.750.560.000 dinara. Zato se mi jedinstveno i složno, mirnim putem borimo protiv humanitarne katastrofe koju žele da nam stvore albanske vlasti na području KiM, te nam uvode takse od 100% na robu iz Srbije. Mirnim putem pokazujemo da smo spremni da odgovorimo na te namete, na one koji žele da nam uskrate pravo na život, na lečenje, pravo na učenje. NJihova stvarna želja je da nas proteraju sa svojih ognjišta. Ali, šta žele naše kolege iz opozicije? Zašto oni nisu učinili nešto za vreme svoje vladavine? Zašto su za vreme vladavine DOS-a dozvolili da se prizna nezavisnost Kosova i da se 2011. godine postave granice sa Srbijom? Zašto predstavnike Srba, srpske liste optužuju, nazivaju kriminalcima? Optužuju ih bez dokaza i uhapšene Srbe, koji su zorom, 23. novembra uhapšeni. Zato što se borimo da sačuvamo ono što se može sačuvati i opstati na našim prostorima ili ognjištima ili zato što verujemo politici našeg predsednika Aleksandra Vučića i dajemo mu punu podršku. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Izvolite, kolega Bogatinoviću.
Hvala, predsedavajući. U članu 2. Predloga zakona koji pojašnjava jedinstvenu bazu podataka, odnosno Centralni registar svih osiguranika i osiguranih lica, koji je pre svega elektronska vođena baza podataka i elektronski servis koji se zasniva na visokim IT standardima i performansama, mišljenja sam da treba dodati stav 2. koji glasi – odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na poboljšanje zaštite poljoprivrednih osiguranika. Naglasio bih da uvođenjem elektronske uprave u Leskovcu građani veoma brzo i jednostavno mogu da preko sistema 48 prijave komunalni problem. Ovaj sistem obezbeđuje nekoliko različitih načina za prijavu komunalnih problema. U najkraćem roku dežurne službe javnih preduzeća izlaze na teren i u roku od 48 sati građani mogu dobiti odgovor o statusu rešavanja prijavljenog problema. Osim sistema 48, građanima Leskovca je na raspolaganju i virtuelni matičar. Građani Leskovca mogu da popune i proslede obrazac zahteva za izdavanje izvoda i uverenje iz matičnih knjiga i knjiga državljana koji se vode za grad Leskovac. Za one koji žive u inostranstvu na raspolaganju je virtuelni matičar za inostranstvo. Takođe, građani Leskovca na raspolaganju imaju elektronski registar administrativnih postupaka koji pruža mogućnost da se na brz i pregledan način dođe do informacija o načinu podnošenja zahteva za ostvarivanje prava koja su u nadležnosti lokalne samouprave. Zatim, građani mogu pratiti i pretraživati oglase i ostale sadržaje i u postupcima javnih nabavki, objedinjenu proceduru koja postupak ili skup postupaka iz oblasti izgradnje, koje sprovodi gradska uprava po službenoj dužnosti, u ime i za račun stranke od pribavljanja potrebnih uslova i drugih dokumenata od republičkih i lokalnih javnih preduzeća. Hvala.
Hvala uvaženi kolega Bogatinoviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Socijalno osiguranje predstavlja vid socijalne sigurnosti koji osiguranicima, odnosno članovima njihovih porodica obezbeđuje socijalnu zaštitu za slučaj bolesti, invalidnosti, starosti, nesreće na poslu i nezaposlenosti. Mnogi građani Srbije ostvarili su svoja prava iz socijalnog osiguranja uz pomoć i poštovanje propisa koji su doneti u mandatu SNS. Svrha socijalnog osiguranja, kao dela socijalne politike jedne zemlje ima svoje korisnike, jeste da osiguranim osobama u slučaja ostvarenja osiguranih rizika, kao što su starost, bolest, materinstvo, povrede na radu i nezaposlenost, delimično ili u potpunosti nadoknadi gubitke dohotka. Na taj način država pokazuje da brine o svojim građanima bez obzira na veru i naciju, što je u Novom Pazaru više puta i pokazala. Definisanjem pojedinih izraza u predlogu zakona stvara se način jasnijeg tumačenja zakonskih propisa što omogućava stvaranje pozitivne klime. Takva klima i te kako je potreban i možemo od ovakvog predloga zakona očekivati samo pozitivne pomake. Znajući da osiguranik stiče određena prava iz socijalnog osiguranja kada nastupi osigurani slučaj, odnosno kada se realizuje osigurani rizik, je svojevrsna pravna sigurnost koju Srbija pruža svojim građanima. Nama u Novom Pazaru pravna sigurnost uliva snagu i veru u bolji život, jer je naša zemlja mesto gde su svi građani jednaki pred zakonom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Desanka Repac. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Cenjeni ministri, poštovane kolege, Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja koji se nalazi na dnevnom redu dotiče svakog građanina. Socijalno osiguranje je oblik socijalne politike i socijalne zaštite kojim se zaposlenima i članovima njihovih porodica garantuje materijalno obezbeđenje i zdravstvena zaštita. U okviru pravnih propisa Republike Srbije, socijalno osiguranje obuhvata zdravstveno, penziono osiguranje, invalidsko i osiguranje u slučaju nezaposlenosti. Zakon se donosi da se uredi sistem u oblasti socijalnog osiguranja i sam budžet ima socijalni aspekt. Zahvaljujući rezultatu hrabrih reformskih procesa koji je započeo predsednik Aleksandar Vučić, sledeći svoje principe i boreći se za interese Republike Srbije, koji su započeti 2014. godine, koji su rezultirali sjajnim ekonomskim pokazateljem, za zdravstvo će se u 2019. godini uložiti 18,7 milijardi dinara. Jedna milijarda više nego u 2017. godini. Ovo će mnogo uticati na povećanje nivoa zdravstvene zaštite. U Republici Srbiji, zakonom, zdravstvo je obavezno za svo stanovništvo. U Republici Srbiji zdravstvo je besplatno. Malo koja zemlja ima besplatno zdravstvo. Ovo je jako bitno, ovo je tekovina koju treba čuvati, s obzirom kako je zdravstvo skupo. Zdravlje je nacionalni kapital. Samo zdrav čovek je produktivan i samo takav vraća i doprinosi zajednici. Zdravstveni sistem ide zajedno sa razvojem društva. Samo sva veća ekonomska osnaženost Republike Srbije omogućiće poboljšanje zdravstvene zaštite. Sada nam predstoji samo napredak kao imperativ. Hvala vam.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? Reč ima Jovica Jevtić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, na član 2. predloženog rešenja o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja podnosim amandman koji preciznije definiše povezanost predloženog zakonskog rešenja sa ravnomernim razvojem Republike Srbije. Set reformskih zakona koji je pred poslanicima predstavlja zdrav temelj za napredak društva, jer će oni za konačan rezultat imati dalje povećanje investicionih aktivnosti, smanjenje nezaposlenosti i poboljšanje životnog standarda. Razlozi za donošenje zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sadržani su u potrebi uvođenja centralne baze podataka o obveznicima doprinosa za socijalno osiguranje, poslodavcima i osiguranicima. Cilj zakona je obezbeđivanje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Razlozi za donošenje zakona jesu i neophodnost sveobuhvatnog vođenja registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava. S obzirom da Centralni registar predstavlja jedinstvenu bazu podatka svih osiguranika i osiguranih lica, ovim zakonom preuzimaju se nadležnosti u pogledu vođenja registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava, a sve u cilju poboljšanja kvaliteta podataka, odnosno kontrola nad istim. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? Reč ima Olivera Pešić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman ide u pravcu da se ovaj zakon poveže sa sveobuhvatnim razvojem Srbije sa posebnim osvrtom na ostvarenje socijalne ravnopravnosti. Ovaj zakon će značajno doprineti ostvarenju socijalne ravnopravnosti jer će omogućiti efikasniju kontrolu naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, ali i smanjenje administrativnih troškova. Na ostvarivanje socijalne ravnopravnosti u Srbiji svakako će uticati budžet za 2019. godinu, jer su u budžetu za 2019. godinu planirana značajna sredstva za povećanje plata i penzija, ali i za olakšice, odnosno za rasterećenje privrede. Takođe, budžet Republike Srbije omogućiće i ostvarivanje socijalne ravnopravnosti za građane Leskovca, jer budžetom za 2019. godinu planirana su značajna sredstva koja će omogućiti bolje uslove života za građane Leskovca. Ja ću izdvojiti samo dve kapitalne investicije koje su budžetom Republike Srbije za 2019. godinu planirane za Leskovac. Na poziciji Ministarstva životne sredine za izgradnju glavnog gradskog kolektora planirano je 430 miliona, o značaju ovog projekta je suvišno govoriti, i 250 miliona je izdvojeno za završetak izgradnje obilaznice oko Leskovca. Ministarka Zorana Mihajlović je juče izjavila da će u decembru biti raspisan tender za završetak obilaznice, a da se sa radovima kreće na proleće. Obilaznica oko Leskovca podrazumeva kompletnu rekonstrukciju Bulevara Nikole Pašića i preusmeravanje celokupnog teretnog saobraćaja iz centralnog gradskog jezgra, tako da će se na ovaj način građanima Leskovca omogućiti kvalitetniji i bolji uslovi života. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Izvolite, kolega Filipoviću.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, dragi građani Srbije, šta mi danas imamo u Srbiji? Danas u Srbiji imamo stabilni privredni i ekonomski rast, danas imamo stalno smanjenje siromaštva, stalno smanjenje zaduženosti naše zemlje, danas imamo konstantan rast od 4,5%, a ranije smo imali minus 3,5%, danas vraćamo dugove ne tako što uzimamo neke druge kredite po mnogo većim kamatama, danas je naš javni dug u stalnom padu, danas otvaramo, rekao bih, na nedeljnom i dnevnom nivou čak nove fabrike i nova radna mesta, 370.000 novih radnih mesta u Srbiji. Zbog čega smo i kako smo došli do svega toga? Došli smo stalno insistirajući na miru, na stabilnosti, na radu, na marljivosti i vrednoći svih nas, i onih koji se bavimo politikom i moleći građane za strpljenje i za veru u politiku koju je proklamovao i koju vodi Aleksandar Vučić u Republici Srbiji i SNS. Da bismo sve ovo održali, da bismo i povećali broj radnih mesta u narednoj godini, da bismo radili i dalje na povećanju i plata i penzija i jačanju naše ekonomije, naše privrede, moramo da zadržimo mir i stabilnost. Nikako ne smemo da uđemo u ono kolo koje bi neki hteli, jer je to jedina prilika da dođu do vlasti u Srbiji, putem haosa i putem nereda. Za nas i za Srbiju jedina mogućnost da budemo stabilni i da živimo normalno i da se razvijamo jeste mir i stabilnost. Zato apelujem i na javnost u Srbiji i na građane i na medije i na sve nas koji živimo ovde da verujemo u jedinu moguću politiku, a to je ova politika koju vodi Vlada Republike Srbije i Aleksandar Vučić. Hvala vam.
Hvala, kolega Filipoviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Reč ima Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Gospodo ministri, koleginice i kolege, kao što rekoh i juče u obrazlaganju amandmana na član 1, pred nama je jedan celovit, dobar, moderan predlog zakona, predlog zakona za ovo vreme, za vreme elektronskih komunikacija i brzog interneta, predlog zakona koji će omogućiti svakom od nas da u svakom trenutku, pritiskom na jedno dugme, vidimo sve ono šta bi trebalo da stoji kada su u pitanju naša socijalna davanja, da se neko ne iznenadi posle godinu ili dve dana kada ode ili u Fond PIO da preda zahtev za penziju i vidi da mu neko nije uplaćivao određene poreze i doprinose, a na koje je imao pravo u svom radnom odnosu, predlog zakona koji podržava sve one napore Vlade Republike Srbije i nas u ovoj parlamentarnoj većini i koji govori da mislimo o budućnosti, da stvaramo za budućnost. Znači, sve ovo što radimo i svi zakoni koje donosimo za ovih zadnjih šest godina upravo je rad na budućnosti, na sutrašnjici koja će biti mnogo bolja nego što nam je bila prošlost i mnogo bolja nego što je i sadašnjost, jer iz jednog teškog perioda mi smo uspeli da pokrenemo nešto što je bilo teško pokrenuti. Kada su danas sa ponosom mnogi od nas isticali da smo samo u jednom danu smanjili javni dug za milijardu i nešto evra, za dva indeksna poena, to mnogo znači. Ovaj zakon će omogućiti da u nekom sledećem periodu ne razmišljamo o smanjivanjima, da razmišljamo o primanjima i o mnogo većim ličnim primanjima i o boljem standardu svakog našeg građanina. Hvala vam.
Hvala, kolega Bojaniću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Izvolite, prof. Atlagiću.
Poštovani potpredsedniče, poštovani predstavnici Vlade, ovaj zakon i amandman koji sam podneo pridoneće kontroli naplate doprinosa za socijalno osiguranje i unaprediće Centralni registar. Nije bio cilj Draganu Đilasu, zvanom „Điki mafija“, Centralni registar, nego njegove privatne firme, preko kojih je sebi namestio 500 miliona evra. Evo ga, poštovani građani Srbije, ovih dana, verovali ili ne, preko „Glasa Amerike“ najavio je, citiram: „krvave sukobe u Srbiji“. Pitam ga – želi li on to Aleksandra Vučića otpremiti u Hag, kao što je to učinio sa Slobodanom Miloševićem? Nije bio cilj Vuka Jeremića, zvanog „Vuk potomak“, Centralni registar, nego članstvo u međunarodnoj bandi lopova, prevaranata i bandita, koji ovih dana zamuckuje na sudu u NJujorku na suđenju njegovim prijateljima banditima Patriku Hou i Tidijanu Gadiju. Nije cilj Saši Jankoviću, zvanom „Sale prangija“, Centralni registar, nego ronjenje krokodilskih suza zbog debakla Prištine za prijem u Interpol. Nije cilj Bošku Obradoviću, zvanom „Boško lupeti“, Centralni registar, nego ronjenje suza zbog debakla Prištine i zbog toga što iz Hilandara ne može više ukrasti sto miliona evra. Nije cilj Dušanu Petroviću, zvani Dule kravoubica, Centralni registar nego žal što ne može više 250.000 krava poklati kao što je to radio dok je bio ministar. Nije cilj Đoke Vukadinovića, zvani Đoko Vlah, Centralni registar nego što ne može dva i po miliona iz „Lutrije“ Srbija više odneti. Poštovani građani to je savez pljačkaša. Pljačkaša džabalebaroša, prevaranata, mafijaša, lezijedovića, vjetrogonja, secikesa i luftiguza. Zato je ovaj amandman veoma važan da se ovakve moralne gromade ne rađaju na političkoj sceni Srbije. Hvala.
Hvala, profesore. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja koji glasi – u članu 2. Predloga zakona dodaje se stav 2. koji glasi – odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na monetarnu politiku. Članom 2. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja koji nosi naslov – značenje pojedinih izraza, objašnjeno je značenje pojedinih izraza koji se koriste u ovom zakonu, a sve radi doslednije i pravednije primene istog. Ovaj Zakon o budžetu za 2019. godinu, kao i ostali zakoni koji su na dnevnom redu ove sednice doprineće ostvarivanju osnovnih načela fiskalne politike koju vodi ova Vlada, SNS i predsednik Aleksandar Vučić. Srpska napredna stranka je još u svojim programskim načelima 2011. godine istakla da fiskalni sistem i fiskalna politika svake države je ogledalo njene efikasnosti i socijalne pravednosti. Od stabilnosti fiskalnog sistema zavisi sigurnost i pouzdanost dugoročnog investiranja i štednje. Ministar finansija, gospodin Siniša Mali je prilikom obrazlaganja Predloga budžeta za 2019. godinu naveo da je stabilizacijom javnih finansija stvoren prostor za napuštanje kriznih mera koje su primenjivane za fiskalnu konsolidaciju prethodnih godina. Predlogom budžeta fiskalni prostor je ravnomerno raspoređen, što omogućava povećanje penzija i plata. Ovo kao i rasterećenje privrede i omogućavanje novog investicionog ciklusa čini osnovne karakteristike budžeta za 2019. godinu pored svega onoga što je navedeno u obrazloženju koje je od strane Vlade i ministra izneto na ovoj sednici. Zbog svega ovoga pozivam narodne poslanike da u Danu za glasanje podrže ovaj zakon, Zakon o budžetu za 2019. godinu, kao i ostale zakone koji su na dnevnom redu.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, kolege poslanici osnovni registar obaveznog socijalnog osiguranja nalazi se baza podataka svih poslodavaca, obveznika i omogućiće nam kontrolu naplate doprinosa za socijalno osiguranje. Veoma je bitno da prave informacije teku između poreske uprave i Centra socijalnog osiguranja i naravno, baza podataka koja je osnova ovog centra u velikoj meri se osniva na informacione tehnologije. Drago mi je da ste to prepoznali mnogo ranije uvodeći i stavljajući u upotrebu elektronsku upravu. Ono što moram da naglasim jeste da od oktobra 2018. godine je otvorena info linija pomoću koje građani Republike Srbije mogu da dođu do podataka koja je to dokumentacija neophodna i da se popuni kako bi se deca i odrasli lečili u inostranstvu, do kog koraka je stigla obrada tih podataka kao i to kada stiže samo rešenje za izvesno lečenje. Republički fond za zdravstveno osiguranje u Zrenjaninu radi u saradnji sa svojim ispostavama u Novoj Crnji, Novom Bečeju u Sečnju i Žitištu i Republički fond za zdravstveno osiguranje je prebukiran kada korisnici dolaze u toku dana da bi overavali svoje uplate za lečenje van matične filijale. Drago mi je da postoji razumevanje zaposlenih da obrađuju te njihove zahteve i da im pomažu u njihovim teškim situacijama. Pi pitanju zdravstvene zaštita i zdravstvu u gradu Zrenjaninu mnogo je toga urađeno. Opšta bolnica „Đorđe Jovanović“ dobila je angiosalu, rendgen, akreditaciju, uloženo je 100 miliona dinara u tu bolnicu. Ono što jeste neophodno jeste magnetna rezonanca kako bismo omogućili dijagnostiku pacijentima a ne slali u druge centre. Hvala vam.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite, koleginice.
Hvala poštovani predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sa ciljem da se dodatno definišu pojmovi i član 2. ovog zakona. Razlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi organizovanja efikasnog oblika za obavljanje poslova uspostavljanja i vođenja centralne baze podataka u koji će biti objedinjene različite baze koje se vode za ista grupe korisnika u oblasti socijalnog osiguranja. Ciljevi zakona jesu obezbeđivanje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalne osiguranja. Hvala vam.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite, koleginice.
Hvala poštovani predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona kojim se dodatno definiše član 2. ovog zakona gde posebno ukazujem na sagledavanje unapređenje medicinskih ustanova. Predlogom zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja uređuje se da centralni registar vodi jedinstvenu bazu osiguranika, evidenciju obveznika doprinosa, predviđa da se sredstva za obavljanje delatnosti centralnog registra obezbeđuju budžetom Republike Srbije, utvrđuje da Ministarstvo finansija vrši nadzor nad radom centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja. Zahvaljujući odgovornoj radu predsednika Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije, rukovodstva koje sprovodi program SNS stvoreni su uslovi za razvoj Republike Srbije i unapređenje kvaliteta života svih građana Srbije. Ostvareni suficit u budžetu omogućava dalja velika ulaganja u oblasti zdravstva. Tako da novi projekti planirani u budžetu za 2019. godinu su: uspostavljanje nacionalnog programa za transplantaciju organa u Republici Srbiji u iznosu od 80 miliona dinara, implementacija nacionalnog programa podrške dojenju, porodičnoj i razvojnoj nezi novorođenčeta u iznosu od četiri i po miliona dinara, program unapređenja oralnog zdravlja dece i omladine u Republici Srbiji u iznosu od milion dinara. Razvoj zdravstva Srbije dodatno finansiranje koje se finansira iz sredstava kredita Međunarodne banke za obnovu i razvoj obuhvata nabavku dva linearna akceleratora za AP Vojvodinu.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Pošto smo višestruko povećali zaposlenost od ključnog je značaja da se sistemski uredi i kontroliše naplata socijalnog osiguranja, a upravo to omogućuje i uređuje Zakona o centralnom registru socijalnog osiguranja, a sve ovo je jako važno jer će ova Vlada i predsednik Vučić nastaviti da dovode investitore i podižu standard života, da otvaraju nove fabrike i zapošljavaju naše građane. Rast, poverenje investitora doprineo je povećanju investicija. Na rasta investicija uticale su reforme kao što je to slučaj sa reformama tržišta rada, ubrzanjem procedura odobravanja građevinskih dozvola širenjem primene elektronske uprave. Strukturne reforme i poboljšan poslovni investicioni ambijent imaju odličan rezultat, a to je činjenica da je u Srbiji i protekle četiri godine otvoreno preko 70 novih fabrika. To građanima uliva poverenje koje su nam i pokazali, a ova Vlada će nastaviti da se bori za svako novo radno mesto. Nikada ne smemo zaboraviti ko je odgovoran što je ogroman broj preduzeća otišao u stečaj, što su toliki ljudi ostali bez plate i bez posla. Ne smemo zaboraviti ko je kriv za pljačkaške privatizacije i ko je morao da prođe kroz trnje i ponese sav ovaj teret da bi Srbija ponovo bila poštovana i cenjena u svetu. Sada nas očekuje novi aranžman sa MMF-om, a za investitore znači da je Srbija stabilna i atraktivna zemlja za ulaganja što za nas znači razvoj i nova radna mesta, sigurnost za hiljade porodica, znači kvalitetniji život i bolju budućnost za nas i buduće generacije. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Miodrag Linta. Izvolite.
Više puta sam u Skupštini govorio o najvećim žrtvama ratova na prostoru bivše Jugoslavije. To su izbegla i interno raseljena lica. Ovaj put ću govoriti o više hiljada izbegličkih porodica čiji su stanovi izgrađeni sredstvima međunarodnih organizacija u najvećem delu i manjim delom sredstvima Vlade Srbije. Nažalost, većina tih stanova u preko sto izbegličkih naselja izgrađeni su na nekvalitetan način. Loše su urađeni temelji, hidroizolacija, termoizolacija, što dovodi do pucanja zidova, prokišnjavanje krovova, pojave vlage itd. Ključno pitanje tih nekoliko hiljada izbegličkih porodica jeste da konačno postanu vlasnici tih stanova. Zakonom o izbeglicama iz 2010. godine omogućeno je pravo otkupa tih stambenih jedinica. Međutim, u većini slučajeva to pitanje još uvek nije rešeno, jer lokalne samouprave, u saradnji sa opštinskim filijalama poreske uprave, određuju veoma visoke početne cene otkupa. Imamo, na primer, slučaj Požege, gde imamo 68 izbegličkih porodica. Tu mi se obratio i kolega Despotović, narodni poslanik, vezano za rešavanje tog problema. Početna cena po kvadratnom metru za otkup tih stanova jeste negde oko 550 evra, dok u centru Požege, novoizgrađeni stanovi, koji su urađeni veoma kvalitetno, početna cena jeste 450 evra. To je jedna diskriminacija, a uzimajući u obzir da su ti stanovi izgrađeni na podzemnim vodama. Znači, pokušavamo da vidimo saradnju sa lokalnim samoupravama u desetinama opština i gradova i u saradnji sa Komesarijatom da se te cene maksimalno spuste. Moje lično mišljenje jeste da bi ti stanovi trebali biti dati izbegličkim porodicama besplatno ili uz simboličnu nadoknadu.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici, građani Srbije, mojim amandmanom želim istaći značaj rasta ekonomskih indikatora na sveukupni razvoj Republike Srbije. Savremeno poslovanje kompanije zahteva konstantno prilagođavanje novonastalim tržišnim strukturama na makro nivou. Najčešće se primenjuje dvojaka strategija, s jedne strane smanjivanje troškova, a s druge, rast kroz diversifikaciju. Srbija se za šest godina transformisala iz ekonomije koja je karakterisala stagnacija rasta i visoka stopa nezaposlenosti u rastuću ekonomiju sa niskom inflacijom, opadajućim javnim dugom i oporavkom tržišta rada. Budžet je u suficitu već treću godinu za redom, a u 2018. godini nastavljamo u istom trendu. Javni dug je pao na 54,1% BDP, a takođe je poboljšan i kreditni rejting. To su sve ekonomski pokazatelji da je Srbija, rukovođena SNS, na pravom putu, a uspeh boli one koji su imali priliku da pokažu šta znaju i umeju i pokazali su samo krađu i afere. Od 2012. godine mi imamo čime da se ponosimo i s pravom to ističemo. Građani Srbije znaju da prepoznaju kako sada žive i kontinuirano kako im se povećava životni standard. Naravno, to nije lako, jer mi nismo počeli kuću da gradimo od temelja, već iz podruma. Evropska komisija smatra da je Srbija u 2018. godini zabeležila najbrži privredni rast u poslednjih 10 godina. Takođe, predviđa u 2019. godini BDP veći za 3,5%. Eksperti Ekonomske komisije očekuju završetak reforme javne uprave, što uz rast stranih investicija i kontinuirano pristižu, dovodi do rasta standarda građana i domaće tražnje u Srbiji.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, želela bih da uputim sve pohvale na trudu da se predloži ovakav zakon, koji predstavlja još jednu u nizu aktivnosti na stvaranju pravnog okvira za proces digitalizacije Srbije, proces koji je, pored ekonomskog rasta i obrazovanja, postavljen kao jedan od tri stuba razvoja Srbije i ove Vlade, na čelu sa Anom Brnabić, kao i prethodne, na čelu sa Aleksandrom Vučićem. Ovim zakonom se na efikasniji način vrši objedinjavanje različitih baza podataka koje se vode za iste grupe korisnika u oblasti socijalnog osiguranja, čime će se posebno unaprediti, između ostalog, i rad socijalnih ustanova, ali i napraviti veliki iskorak u procesu digitalizacije i stvaranja transparentne i moderne administracije, koja je ključna za održivi ekonomski razvoj. Mada je u početku digitalizacije elektronske uprave bilo velikog otpora i nepoverenja, danas smo svedoci brojnih koristi za to. I sama sam pre oko godinu dana bila korisnik elektronske uprave, odnosno Projekta „Bebo, dobrodošla na svet“ i, uprkos kritikama koje slušamo ovih dana u Skupštini i zloupotrebama socijalno osetljivih kategorija kao što su porodilje za svoje jeftine političke poene, iz sopstvenog iskustva tvrdim da sistem funkcioniše savršeno na radost brojnih roditelja koji su birokratiju oko prijave beba i ostvarivanja socijalnih prava, a njih je danas podosta, u Srbiji se ova prava ostvaruju jednim klikom još u porodilištu. Ono što moram da pomenem, a nekako je možda zanemareno, da će ovim zakonom se regulisati način razmene podataka u pogledu uplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, koje je uspostavljeno između Centralnog registra i Poreske uprave, a kojim će se u potpunosti realizovati uspostavljanje objedinjene naplate doprinosa i poreza i doprinosa po odbitku. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dragan Veljković. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, predloženim amandmanom dodatno se definišu pojmovi iz člana 2. predloženog zakona i odnose se na razvoj Republike Srbije s posebnim akcentom na prava raseljenih lica. Raseljena lica sa Kosova i Metohije, kao i svi Srbi i ostali nealbanci, suočavaju se sa ogromnim problemima koje samostalno teško mogu realizovati u konselaciji aktuelnih prilika koje se, pre svega, ogledaju u lošim bezbednosnim uslovima, nefunkcionisanju pravosudnih organa i drugih privremenih institucija. Najveći broj nerešenih pravnih slučajeva odnose se na imovinu, odnosno povraćaj imovine i naknade štete i drugim imovinskim pitanjima, kao što su nelegalno zaposedanje imovine, prevarne transakcije i otuđenje imovine, nelegalna eksproprijacija i pitanja privatizacije. U tom smislu treba istaći da je podneto 40.000 zahteva za povraćaj imovine i oko 20.000 tužbi za naknadu štete za uništenu i oštećenu imovinu pred sudovima na Kosovu i Metohiji, koji se, nažalost, planski ne rešavaju. Polazeći od takvog faktičkog stanja, Vlada Republike Srbije, Kancelarija za Kosovo i Metohiju samostalno i u saradnji sa EU odvaja značajna finansijska materijalna sredstva za besplatnu pravnu pomoć, kao i različite projekte u tom smislu, s obzirom da smo svedoci svakodnevnog hapšenja i vođenja montiranih krivičnih postupaka za navodna počinjena teška krivična dela tokom oružanih sukoba na teritoriji Kosova i Metohije. Stvaranjem materijalnih pretpostavki, predloženim budžetom za ovu i druge namene, uz gotovo permanentno prisustvo predstavnika Kancelarije za Kosovo i Metohiju, predstavlja dobru osnovu i veliki podstrek za srpski narod da će uspeti da odoli velikim izazovima i iskušenjima i ostvariti svoje esencijalne ciljeve, a to su u sadašnjim prilikama stvaranje bezbednosnih uslova za život, zaštita ljudskih i imovinskih prava, kao i zaštitu vitalnih državnih interesa. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Aleksandra Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministri sa saradnicima, nedavno je jedan od ministara Vlade Republike Srbije posetio Kikindu i istakao da je Kikinda najbolja gradska uprava koja sprovodi elektronsku platformu Zakona o upravnom postupku, zakona koji smo doneli pre nekih godinu dana. Ta elektronska platforma služi razmeni podataka između organa državne uprave, odnosno služi tome da građani ne moraju da idu od šaltera do šaltera da bi prikupljali određene papire, da bi završili neki svoj posao. Takođe je istaknuto da je Kikinda pionir u racionalizaciji javne uprave i to je Kikinda uradila pre nego što su donete državne mere koje su regulisale tu oblast, što je, naravno, dovelo do toga da se izvrši fiskalna konsolidacija i da dođe do priliva investicija. Zbog toga što je urađeno nas raduje i donošenje ovog zakona koji je danas na dnevnom redu, a to je Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, koji će ponovo doprineti razmeni elektronskih podataka i gde će se na jednom mestu nalaziti podaci o svim osiguranicima i svim firmama koje zapošljavaju te osiguranike i ažuriraće se na dnevnom nivou, što će sigurno doprineti da državna, odnosno javna uprava bude još modernija u Republici Srbiji. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Izvolite, kolega Jančiću.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, cenjeni ministri sa saradnicima, razlozi za donošenje Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sadržani su u potrebi organizovanja efikasnijeg funkcionisanja sistema socijalnog osiguranja, uspostavljanje i vođenje centralne baze podataka korisnika i osiguranika, sa krajnjim ciljem efikasne kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Socijalno osiguranje je oblik socijalne politike i socijalne zaštite kojim se zaposlenima i članovima njihovih porodica garantuje materijalno obezbeđenje i zdravstvena zaštita. A da li su građani Republike Srbije posedovali ove garancije do 2012. godine? Naravno da nisu. Projektom pljačkaške privatizacije sprovedene u godinama vlasti prethodnog režima zaposleni su ostali bez posla, više od 400 hiljada njih bukvalno su oterani na ulicu, a da im godinama unazad nisu uredno uplaćivani doprinosi za socijalno osiguranje. Srbija se zahvaljujući odgovornoj politici koju vode predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije nikada više neće vratiti u vreme nezaposlenosti i nebrige o svojim građanima. Dokaz tome su postignuti rezultati od 2012. godine do danas, ali i budžet Srbije za 2019. godinu, koji je koncipiran tako da plate i penzije i životni standard građana raste i da se u Srbiji svakodnevno sve bolje živi. Sa investicijama od 220 milijardi i stalnom rastu stranih direktnih investicija, za očekivati je i dalje smanjenje nezaposlenosti. Sve ovo zajedno direktno podstiče sveukupni razvoj Republike Srbije, unaprediće rad lokalnih samouprava i, što je najvažnije, obezbediće sigurnost zaposlenima, njihovim porodicama i svim građanima naše zemlje. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Izvolite, kolega Kostiću.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 2. Predloga zakona dodaje se stav 2. koji glasi: „Odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na unapređenje poslovanja“. Socijalno osiguranje predstavlja vid socijalne sigurnosti koji osiguranicima, odnosno članovima njihovih porodica, obezbeđuju socijalnu zaštitu za slučaj bolesti, invalidnosti, starosti, nesreće na poslu i nezaposlenosti. Mnogi građani Pirota ostvarili su svoja prava iz socijalnog osiguranja uz pomoć i poštovanje propisa koji su doneti u mandatu Srpske napredne stranke. Svrha socijalnog osiguranja kao dela socijalne politike jedne zemlje koja u Pirotu ima svoje korisnike jeste da osiguranim osobama u slučaju ostvarenja osiguranih rizika kao što su starost, bolest, materinstvo, povrede na radu i nezaposlenost, delimično ili potpuno nadoknadi gubitak dohotka. Definisanjem pojedinih izraza u Predlogu zakona stvara se način jasnijeg tumačenja zakonskih propisa, što omogućava stvaranje pozitivne klime. Takva klima je i te kako potrebna svim opštinama i gradovima na teritoriji Republike Srbije i od ovakvog Predloga zakona možemo očekivati samo pozitivne pomake. Znajući da osiguranik stiče određena prava iz socijalnog osiguranja, kada nastupi osigurani slučaj, odnosno kada se realizuje osigurani rizik, je svojevrsna pravna sigurnost koju Srbija pruža svim građanima. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić.. Izvolite, doktore Krivokapiću.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, koleginice i kolege, podneo sam amandman dva na član 2. ovog zakona, kojim se dodaje stav 2. Na samom početku bih rekao da funkcionisanje Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja omogućava sveobuhvatnu evidenciju, sa svim podacima o građanima, vezano za obavezno socijalno osiguranje. Šta to tačno znači? Znači da ukoliko dođe do bilo kakve promene u nekoj od evidencija koja je deo jedinstvene baze, one će biti automatski ažurirane u registru, što svakako skraćuje vreme za obavljanje poslova u okviru Centralnog registra. Novi Zakon o Centralnom registru koji se nalazi pred narodnim poslanicima je definisanje svega što je poslednjih godina urađeno u oblasti digitalizacije registara. Ovaj zakon i svi drugi koje donosimo vezano za elektronsku evidenciju i registre je svakako obećanje građanima Srbije da će svakim danom biti dalje od one uprave koju su karakterisali dugi redovi, nepotrebni papiri i nerealni troškovi. Nesumnjivo je da će se stvaranjem jedne ovakve sveobuhvatne evidencije obezbediti ogroman napredak u efikasnosti rada uprave i njenih službi. Vlada Republike Srbije i resorno ministarstvo zna da postoji značajan potencijal i da se sa boljom disciplinom i organizacijom posla, kao i modernizacijom načina rada, troškovi rada smanjuju, a fleksibilnost rada i učinak države povećavaju, što je sve za dobrobit i u korist građana. Potrebno je da se ovaj Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja usvoji što pre, kako bi se krenulo sa primenom i radom u Centralnom registru stanovništva, a to bi značilo da se evidencije iz pet institucija, MUP-a, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, Republičkog zavoda i lokalne poreske administracije, smestile u jedinstveni registar. Moram da napomenem da je sve ovo ogroman posao i poseban izazov u softverskom smislu, ali mi se posla i izazova ne bojimo, tako da će sasvim sigurno i ovaj posao biti realizovan najbolje moguće, a sve u interesu i na dobrobit naših građana. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministri, pre nego što kažem koju reč o amandmanu, hteo bih da se obratim ministru Antiću. Gospodine Antiću, ja dolazim iz opštine Smederevska Palanka, možda je ovo trebalo da se kaže u toku rasprave, ali očekujem pomoć od vas i zato vam se sad obraćam. Mi u Smederevskoj Palanci i još tri grada u Srbiji imamo tzv. „treću tarifu“. To su mesta koja nemaju toplane i to je način da se građani greju. Na treću tarifu, znate da postoje dvotarifna brojila, na treću tarifu postoji posebno brojilo i mi i na jedno i na drugo, na isto ime plaćamo dve televizijske pretplate. Ne sporim što je ona povećana, ali je potpuno neshvatljivo da sam se obraćao više puta, čak i nekim potpredsednicima Vlade, da me nisu razumeli i da građani plaćaju. Nije meni problem da to platim, ali je problem građanima koji imaju i druge pakete sad televizijske, internet, a plaćaju ovo. Što se tiče ovog zakona na koji smo dali amandmane, svakako je bilo potrebno da donesemo ove zakone, da se ova oblast uredi kako bi imali potpunu evidenciju o zaposlenima, o plaćenim doprinosima za socijalno osiguranje, kako bi svako u to imao uvid, kako bi inspekcije imale uvid u ono što se radi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Antić.
Želeo bih pre svega da se zahvalim poslaniku iz Smederevske Palanke na ukazivanju na ovu situaciju i okolnost koja očigledno predstavlja problem jednom broju građana Smederevske Palanke ukoliko su ovi podaci koje ste vi izneli, a ne sumnjam u to, apsolutno tačni, oni i meni ne deluju logično i kao takvi biće preispitani. Ja se nadam do kraja rasprave u parlamentu, vezano za ovaj set budžetskih zakona, da ću moći da vas izvestim o tome kakav je stav i ministarstva i EDB Srbije.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Da li neko želi reč? Vera Jovanović ima reč. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, ministri sa saradnicima, Zakon o centralnom registru obaveznog osiguranja predložen je sa razlogom - potreba organizovanja efikasnog oblika za obavljanje poslova uspostavljanja vođenja centralne baze podataka, objedinjavanje različitih baza podataka koje se vode za iste grupe korisnika u oblasti socijalnog osiguranja, sveobuhvatno vođenje registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava, stvaranje pravnog osnova za povezivanjem sa drugim registrima i evidencijama o Republici Srpskoj, radi efikasnijeg i bržeg ostvarivanja prava građana, čime se doprinosi razvoju e-uprave, obezbeđenje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Navedene novine o načinu podnošenja jedinstvene prijave usaglašava Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sa Zakonom o radu. Tako se sada jasno navodi da se jedinstvena prijava podnosi najkasnije pre stupanja zaposlenog i drugog radno angažovanog lica na rad. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite, dr Todorović.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, zdravstvo Republike Srbije, zdravstveni sistem, zdravstveno osiguranje, kao i pružanje zdravstvene zaštite građanima Republike Srbije su sastavni deo i obaveznog socijalnog osiguranja. O novim projektima vezanim za zdravstvo, koji su planirani u budžetu za 2019. godinu, govorila je koleginica Pavlović. Tu spada i podrška aktivnostima udruženja iz oblasti prevencije i kontrole HIV infekcija. Takođe, treba istaći da su povećani i iznosi za postojeće projekte, i to nastavak izgradnje javne banke krvi pupčanika i rekonstrukcija sterilnog bloka u iznosu od 100 miliona dinara, do sada je finansiran sa iznosom od 15 miliona dinara. Virusološki nadzor infektivnih bolesti „Institut Torlak“ u iznosu od 35 miliona 400 hiljada dinara, u 2018. godini planiran je sa pet miliona, a u toku godine je povećan za još pet miliona dinara. Informatizacija zdravstvenog sistema u jedinstveni informacioni sistem, planiran u iznosu od 700 miliona dinara, u 2018. godini finansiran je u iznosu od 600 miliona dinara. Izgradnja i opremanje zdravstvenih ustanova u državnoj svojini, čiji je osnivač Republika Srbija, planiran je u iznosu od tri milijarde dinara, u 2018. godini taj iznos je bio dve milijarde 551 milion dinara. Projekat obuhvata nabavku medicinske opreme i druge opreme, kao i obezbeđivanje adekvatnog prostora kroz investicije i investiciono održavanje zdravstvenih ustanova. Takođe, izgradnja i opremanje zdravstvenih ustanova na lokalnom nivou u iznosu od 30 miliona dinara, što obuhvata nabavku medicinske i druge opreme, kao i obezbeđivanje adekvatnog prostora kroz investicije i investiciona održavanja zdravstvenih ustanova u nedovoljno razvijenim opštinama.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite, dr Orliću.
Dame i gospodo, zakoni koji sa uspehom modernizuju Srbiju i razvojni budžet koji predviđa povećanje plata i značajna nova ulaganja u infrastrukturu prepoznati su u našem društvu, naravno, kao rezultat dobre ekonomske politike. Važno je razumeti, međutim, zašto je ta politika dobra i uspešna. Postoje značajne paralele između onoga što se u Srbiji dešava u njenoj modernoj istoriji, u ovo vreme, između toga i onoga što se dešavalo u vreme kada je po prvi put Frenklin Ruzvelt definisao zakonitosti koje su se pokazale kao tačne, zakonitosti bazirane na istini da je dobar ekonomski program uspešan samo onda kada ga prati odlična politika, da nema ni najboljih ekonomskih mera koje će dati rezultat ako ih ne prati razumna politika. I to se pokazalo tačno na primeru SAD taman koliko se pokazalo tačno da je nerazumna politika njegovih prethodnika pretila da tu državu temeljno uništi za sva vremena. Postavlja se pitanje – šta je razumna politika bez koje ni najbolje ekonomske mere ne mogu da pokažu uspeh? Odgovor glasi – to je ona politika koja je u krizno vreme sposobna da okupi sve činioce društva, da okupi sve aktere i artikuliše ih u zajedničkom smeru. Dakle, ne postoji ništa teže i ništa razornije za jedan sistem nego kada različiti akteri vode bitku za sopstvene pojedinačne interese. Tada je šteta, pa i ekonomska, veća i od najgoreg, najštetnijeg ekonomskog programa. Ali, kada se na taj način energije saberu, kada se na taj način volje saberu i kada se postigne konsenzus, tada su moguća, tada su realna i najveća dela i najveći ekonomski uspesi. Uporedite građani Srbije situaciju iz ove priče sa Srbijom pre Aleksandra Vučića, Srbijom danas i biće potpuno jasno da snažan konsenzus, koji se ogleda i u podršci, dobroj politici od oko 60% od izbora do izbora vodi ka jasnom zaključku zašto je Srbija danas tako dobra kao što pre Aleksandra Vučića nije bila.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Gospodo ministri sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, prilika je da istaknem da Vlada Republike Srbije ulaže velike napore na polju digitalizacije, a posebno reforme javne uprave. Cilj je da Srbija dobije što bolju, transparentniju i efikasniju javnu upravu, a sredstvo za postizanje toga je moderna i svima dostupna elektronska uprava. Jedan od prvih poteza Vlade na tom polju bio je formiranje Kancelarije za IT i e-upravu, kao službe Vlade iz oblasti informacionih tehnologija i elektronske uprave koja ima snagu da sprovede ozbiljne projekte koji prožimaju različite državne institucije. Moderna elektronska uprava, koja je ključna za brži i efikasniji rad javne uprave, ona smanjuje troškove, povećava transparentnost rada države i smanjuje mogućnost korupcije, a građanima i privredi olakšava poslove prema državi. Stvaranje modernog i dobro opremljenog Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja još jedan je korak na tom putu. Smeštanje opreme i podataka Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja u državni Data centar izvršeno je krajem septembra ove godine. U Data centru je smeštena rezervna baza podataka CROSO, sa oko pet miliona podataka osiguranih lica i osiguranika Republike Srbije. U državnom Data centru se od ranije nalazi i oprema Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave sa 30 miliona podataka iz matičnih knjiga rođenih, venčanih i umrlih, a do kraja godine će se naći i knjiga državljanstva, u saradnji sa MUP. Takođe, otpočele su i pripreme za izgradnju sekundarnog državnog Data centra za upravljanje i čuvanje podataka u Kragujevcu, koji će doprineti neometanom i pouzdanom radu usluga elektronske uprave, bezbednom čuvanju podataka iz registra, kao i razvoju budućih usluga. Pošto nemam vremena, završio bih sa ovim. Hvala.
Hvala. Na naslov iznad člana 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Izvolite.
Hvala. Što se tiče ovog člana i ovih odredbi zakona, gospodine ministre, ne možemo da kažemo da ova načela nisu primerena za obavezno socijalno osiguranje. Ali, čitav zakon ima neki tehnički karakter, nema suštinski. Ovaj prethodni član o kome smo raspravljali je definisao pojmove. Mi uporno insistiramo, mi srpski radikali, na drugoj stvari. Pošto nismo u mogućnosti da govorimo o amandmanima na budžet, onda da nam date konkretne odgovore vezano za socijalni položaj naših građana, jer ako se kaže, a jeste, i malopre su i neke kolege iz naprednjačke stranke govorile o tome kao da mi to ne znamo i ne piše ovde šta sadrži sve obavezno socijalno osiguranje. Postavlja se pitanje koliko ljudi u Srbiji to danas nema? Zašto im ne uplaćuju poslodavci? Koliko su te kaznene odredbe urodile plodom? Šta rade one majke koje rade kod privatnog poslodavca ili buduće majke koje dobijaju otkaz po saznanju poslodavca da one očekuju bebu? Na koji način se odnose i drugi prema njima, a kakva je situacija tek u javnim preduzećima, gde ljudi posle mnogo godina dobijaju otkaz samo zato što nisu članovi vladajućih stranaka? Mi imamo jedan paradoks, gospodine Mali, evo, ja moram da podsetim javnost na to da je Rasim LJajić pre nekoliko godina, kao ministar, otvorio fabriku u Novom Pazaru koja radi već više od 10 godina. Jel znate vi za taj slučaj? Samo što, navodno, nisu uplaćivani porezi i doprinosi, ne, nego da bi sebi napravio, kako bi to rekli žargonski, kombinaciju i tu istu fabriku koja je radila prodao njemu, poznatom italijanskom kupcu. Kao što radi, tako treba i da ode i da ga što pre smenite sa mesta potpredsednika i ministra u Vladi.
Hvala. Reč ima Branimir Jovanović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Povređen je član 106. – govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Prethodna govornica je govorila malo o dnevnom redu, o svom amandmanu, a onda je izašla iz teme. Juče ste videli kakva je bila u jednom trenutku atmosfera ovde u Skupštini, gotovo nepodnošljiva za rad, nakon pauze uspostavljen je red, govorili su svi o dnevnom redu, jutros skoro svi, tako da vas molim da ubuduće vodite računa da poslanici ubuduće govore o amandmanima. Ako ne znaju da obrazlože svoj amandman, onda ne znam ni kako misle da neko glasa uopšte za te amandmane. Pretvorilo se obrazlaganje amandmana u vređanje pojedinih ministara, u iznošenje neistina i besmisleno je više i odgovarati na te izmišljotine. Nije to samo vređanje ministra, nije to samo vređanje Skupštine kao institucije, već i vređanje države Srbije i svih njenih građana.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Reč ima Vjerica Radeta, po Poslovniku. Izvolite.
Po članu 27. Nekako je neprihvatljivo da slušamo primedbe kakve smo malopre čuli. Narodni poslanici treba da znaju da je ovo Narodna skupština, da se ovde govori, da se ovde razmenjuju mišljenja i argumenti. Da li se svakom od nas dopadne ono što ćemo čuti od nekog narodnog poslanika? Naravno da ne. Da li mi želimo da govorimo samo ono što bi se nekome dopalo? Naravno da ne. Mi govorimo ono što su činjenice i ono što je istina. Obrazlažemo amandman na najbolji način na koji mi znamo. Reći će građani Srbije, jednog dana, da li smo mi to radili dobro ili nismo radili dobro. Ne mogu se kriti neke činjenice iz rada nekog od članova Vlade samo iza suve primene Poslovnika. Kad bismo mi samo tako striktno primenjivali Poslovnik, kako ovde piše, niko ništa ne bi uspeo da kaže. Ne znamo šta je sporno u tome ako govorimo o ovom zakonu, koji govori o obaveznom socijalnom osiguranju, da Nataša Jovanović kaže da je ta firma koju je Rasim LJajić prodao poznatom kupcu u momentu kada je otvorena u Novom Pazaru imala 190 zaposlenih, a kad je prodao onda su je ti njegovi prijatelji sveli na 50 zaposlenih. Ozbiljan je problem tih 140 ljudi koji su ostali bez posla. Em su oni ostali bez posla, em nema ni doprinosa, nema socijalnog osiguranja, dakle, sve apsolutno u skladu sa ovim predlogom zakona i sa ovim amandmanom, samo slikovito objašnjeno. To što nekom smeta što se pominje Rasim LJajić, pa bolje nek se sklonite na vreme od Rasima, svašta ćete još čuti. Hvala.
Hvala. Smatram da nisam prekršio Poslovnik, kao što nisam apsolutno pomenuo koleginicu Jovanović. Smatrao sam i da kolega, isto Jovanović, ima pravo da ukaže na povredu Poslovnika. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite, ponovo.
Evo, ponovo. Ovaj put o amandmanu. Član 3. je u pitanju, govori o načelima i možda nekome, moguće ministru ili službenicima koji su ovo pripremali, se čini nelogično što smo mi predložili da se ovaj član briše. Svojim amandmanima želimo da skrenemo pažnju, ne samo na ovaj predlog zakona, nego generalno na funkcionisanje Vlade, na ponašanje članova Vlade, predsednika Vlade, potpredsednika, ministara itd. Naš stav, nas srpskih radikala, je da vi ne poštujete načela u vašem radu, da ne poštujete načela i principe u radu Vlade Republike Srbije i onda je potpuno besmisleno da u ovom nekom zakonu pominjete načela koja inače čak nisu ni morala stajati u ovom predlogu zakona, zato što su ovo načela koja se podrazumevaju. Znate, ne mora baš sve da se napiše u predlogu zakona. Kad bi se tako pisalo, onda bi zakon imao po 3.000 članova. Dakle, ovo su opšta načela, a vi ministri se ne ponašate principijelno, ne poštujete načela, mi vas danima pitamo. Evo sad pitamo ministra Antića i Malog – da li ste vi u Vladi Republike Srbije, imali ste više sastanaka, kažu mediji, da li ste raspravljali o Rasimu LJajiću? Znate, ako čujete sve ovo što ste imali priliku samo vas dvojica ovde da čujete, šta sve imamo da kažemo i šta smo sve rekli o Rasimu LJajiću, nemoguće je da se vi u Vladi niste time pozabavili. Da li ste se pitali da li može da bude vaš kolega čovek koji tamo bez odgovarajuće spreme radi u nekoj školi, čovek koji preti i namešta ubistvo lideru najveće opozicione partije u parlamentu Vojislavu Šešelju, čovek koji se ozbiljno dovodi u pitanje sa narko-klanom u Novom Pazaru? Molim vas, recite, ako niste raspravljali, kažite – baš nas briga, on nama odgovara. Ako vam ne odgovara, kažite to i Vladi, kažite to ovde, pre svega, Narodnoj skupštini. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, nažalost hiljadu radnika Azotare Pančevo i oko tri hiljade članova njihovih porodica neće moći da dožive korist ovog zakona koji je pred parlamentom danas. Kao što znate, bivši DOS je privatizovao Azotaru pančevačku i prodao je za 13 miliona i 100 hiljada dolara 2006. godine. U magacinima gotove robe u Azotari je u tom trenutku bilo devet miliona robe. Da bi potom novom pogon samo trebao da bude pušten u rad, Karbamid 2, prodali, demontirali ga i prodali u inostranstvo, izvezli ga i prodali ga za 32 miliona evra, a knjigovodstvena vrednost Karbamida 2 bila je 45 miliona evra. Trgovina sa pšenicom, Viktorija grupa, iz DS čelnici bi trebali da znaju, a to se događalo sve za vreme DOS, sve do 2012. i 2011. godine Azotara je gurana u propast. Kao što znate da je 2009. godine država preuzela Azotaru, raskinula ugovor o privatizaciji i preuzela akcijski fond da upravlja pančevačkom Azotarom. Trgovinom pšenice Viktorija grupa pričinila je štetu Azotari u vrednosti oko 15 miliona evra. Prodaja i poklon kriminalcima, a ne seljacima, veštačkim đubrivom oštećena je država za oko 12 miliona dinara... [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. (Petar Jojić: Ako mogu samo da kažem – kakav je status Azotare? Da li postoji mogućnost da se Azotara oživi i da Srbija ima jednu fabriku, jedinu za proizvodnju veštačkog đubriva?) Hvala kolega Jojiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.)
Gospodine ministre, uvek kada govorimo o smanjenju stope nezaposlenosti, izuzetno je važno da govorimo i o faktorima koji dovode do smanjenja te stope. To svakako jeste otvaranje novih radnih mesta, ali i drugi faktori koji takođe utiču na smanjenje ove stope jesu iseljavanje naših građana i negativan prirodni priraštaj. U poslednjih godinu dana otvoreno je 47.000 novih radnih mesta, ali se između 50.000 i 70.000 naših građana trajno iselilo iz Srbije, tako da je jasno koji je faktor više uticao na smanjenje stope nezaposlenosti. Ukoliko se ovaj trend iseljavanja nastavi, stopa nezaposlenosti će svakako pasti ispod 10% i svi će misliti da je to veliki uspeh ove vlasti, ali Srbija će potom ući u ozbiljnu krizu kada nećemo imati dovoljno radne snage za dalji ekonomski rast. Takođe sam htela da vam postavim pitanje obzirom da RZS saopštava da imamo 47.000 novih radnih mesta, da li u ta radna mesta ulaze i ona koja zapravo nisu otvorena, a čije je otvaranje najavljeno na televizijama zarad povećanja rejtinga? Potpredsednik Narodne skupštine Vladimir Marinković iz stranke Rasima LJajića u oktobru je na Pinku izjavio da je u prostorijama nekadašnje Fabrike „7. juli“ u Kuršumliji otvoren pogon izraelske firme u kojoj je zaposleno 150 ljudi. Kasnije se ispostavilo da se na ovoj firmi nalazi katanac, te da niko nije zaposlen, zanima me da li vi sarađujete sa vašim koalicionim partnerima i da li oni kada iznose informacije znaju koliko je radnih mesta zaista otvoreno, a koliko nije? Pri tom ovo je najmanji problem, u nizu neistina koje smo imali prilike da čujemo od toga da je Vojislav Šešelj osuđeni ratni zločinac, pa do toga da je Rasim LJajić pošten čovek iako je reč o čoveku koji se nalazi na čelu narko klana i koji ovih dana priprema atentat na Vojislava Šešelja.
Hvala. Koleginice Belačić, obećavam vam da ćemo vas pozvati na otvaranje fabrike za neke dve do tri nedelje. Određujem sada pauzu do 15,05 časova. Hvala.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Dame i gospodo narodni poslanici, amandmanom koji smo podneli na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, hteli smo da preciziramo ovu zakonsku normu. Međutim, niste imali sluha i odbili ste i ovaj naš amandman. Jedna od zamerki na portal Centralnog registra je nemogućnost naručivanja zdravstvenih knjižica i iako su plaćeni svi doprinosi za zaposlene, i zaposleni radnici su ujedno i uredno prijavljeni, ne mogu dobiti zdravstvenu knjižicu dok ne odu u lokalni RFZO. Znači, ne postoji opcija na samom portalu da se naruči zdravstvena knjižica, to isto važi da i oni koji su već bili u samom sistemu kada izgube zdravstvene knjižice isto ne mogu da preko ovog portala naruče. U periodu kada je ministar unutrašnje i spoljne trgovine bio Rasim LJajić i tada je bio i potpredsednik Vlade, cilj i te i ove Vlade jeste borba protiv sive ekonomije i pitala bih da li je jedna od mera koje se provode u borbi protiv sive ekonomije i kriminala u ovoj oblasti i povećanja naplate doprinosa, uvođenje u legalne tokove, odnosno naplata poreza i doprinosa od Rasimove trgovine narokoticima?
Reč ima ministar gospodin Đorđević.
Poštovani poslanici, poštovana gospođo Nikolić, samo sam hteo da vam kažem što se tiče Centralnog registra. Ministarstvo za rad i zapošljavanja radi, kao što znate na projektu socijalnih karata i uskoro bi trebalo ja mislim već i na sledećem zasedanju Narodne skupštine, da možda bude taj zakon i vrlo rado ćemo raspravljati o njemu. On treba da zaokruži i da napravi jednu celinu gde će kao, ja sam čak i na nekim konferencijama za novinare gde sam predstavljao taj projekat rekao da u suštini naša želja jeste da naše građane oslobodimo administracije i toga da moraju da apliciraju za nešto. Čak u slučajevima kada bude zaživela socijalna karta neće biti čak ni potrebno da se aplicira, već će onaj koji stekne uslove za nešto po automatizmu to i dobiti od socijalne pomoći do nekih stvari koje kao što su zdravstvene knjižice, neke kartice identifikacione za, recimo, borce, za osobe sa invaliditetom itd. Znači, ceo sistem bi trebao, prva faza da bude završena sledeće godine u maju mesecu, druga faza do kraja godine sledeće i ta treća faza kada to treba da zaživi je 2020. godina. Verujem da tada kada budemo imali ceo taj sistem, kada sve bude digitalizovano i sve u jednom sistemu da naši građani će imati potpunu uslugu od države, odnosno više neće morati da imaju bilo kakvu administraciju, bilo kakav zahtev za bilo šta, već je država po automatizmu da im to daje. To je sistem koji mi radimo, to jeste projekat Vlade i verujem da ćete biti zadovoljni sa tim kada budemo predstavljali u Narodnoj skupštini. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovane kolege narodni poslanici, predsedavajući, uvaženi građani Srbije koji pratite ovu raspravu u pojedinostima od 62 tačke dnevnog reda koje su spojene u jednu tačku dnevnog reda, čime je 62 puta manje vremena za opoziciju da govori o predloženim zakonima. I kada tome pridodate i ovo što upravo radite, a to je 385 amandmana koje ste vi kao vladajuća većina predložili na predloge zakona vaše Vlade, što znači ili da su ti zakoni loši pa morate 400 amandmana ili da nećete na kraju ni glasati za sopstvene amandmane, što govori da ste ih predložili samo zato da biste pojeli vreme opoziciji i da ne bismo mogli da govorimo o temama koje su na dnevnom redu, a posebno o Predlogu zakona budžeta za sledeću godinu. Naravno, niste spremni da odgovorite ni na jedno pitanje. Niste odgovorili na pitanje da li stojite iza izjave vašeg kolege Zvonimira Đokića da sve nas iz opozicije u Srbiji treba da pojede mrak … [[Isključen mikrofon]]
To nije tačno kolega Obradoviću i molim vas da govorite istinu. Nije tačno. Ja odlično znam, nemojte da čitam stenogram. (Boško Obradović: Hajde da čitamo stenogram?) Pa, može. Ali, nekom drugom prilikom sada ne. Zatražite ponovo reč i skrećem vam pažnju da ne optužujete kolege poslanike za ono što nisu rekli. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, moj kolega Dragan Vesović je jutros pitao ovde javno ministre koji su prisutni, a i vas lično i sve vaše kolege da pročitate stenografske beleške, da vidimo šta je rekao gospodin Zvonimir Đokić i da vidimo da li ćete da se izvinite i ogradite… [[Isključen mikrofon]]
Niti ću da se izvinjavam, niti ću da se ograđujem, jer za to nema potrebe. Kolega Đokić je rekao sledeće – da je opozicija na Kosovu takva kakva je ovde, njih bi pojeo mrak i ja sam srećan što živim u Srbiji u kojoj opozicija ima ovakva prava. Meni ne treba stenogram, ja odlično pamtim šta je ko rekao. Nastavite.
Ja isto odlično pamtim šta je ko rekao, a građani Srbije neka procene šta je ko rekao, a koja su prava opozicije u ovoj Narodnoj skupštini čujemo i sada dok se ovde urla sa suprotne strane i ne dozvoljava mi se da govorim. Naravno, isto je pitanje na koje nećete da odgovorite, kada će biti smanjene akcize i PDV na gorivo u Srbiji? Kada ćete se oglasiti o progonu Srba u Crnoj Gori i o zabrani prof. dr Dejanu Miroviću da uđe u Crnu Goru tamo gde je rođen i da obiđe svoju porodicu, od strane crnogorskog mafijaškog režima? Četiri dana i godinama ćutite na sve što radi režim u Crnoj Gori i nećete o tome da se izjasnite. Nećete o tome da se izjasnite ni koga to angažuje Toni Bler da bi pomagao Aleksandru Vučiću i vašoj Vladi i ko plaća Tonija Blera, da li je plaćen iz budžeta ili ne. Nećete da se izjasnite o onome što vam je ovde javno predočeno da javni dug raste od kada ste vi na vlasti, da je porastao 10 milijardi dolara. [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem kolega Obradoviću. Kolega Rističeviću, po Poslovniku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, prekršen je Poslovnik član 107. Dakle, prvo, kolega Obradović je izmislio, kao što ste sami rekli, izmislio neku pretnju koja nije stajala. Broj dva, ja sam zadovoljan što je on skinuo žuti prsluk, drago mi je to zbog službi koje nose takve prsluke, dakle, na određen način su diskriminisani. Takođe, rekao je još jednu neistinu, govorio je o tome kako smo mi predložili neke besmislene amandmane. Opozicija je predložila 1.640 amandmana, pod znacima navoda, vladajuće partije 352. Gledalaca radi, vreme za raspravu u pojedinosti, opozicija na 74 poslanika ima 241 minut. Vladajuća partija SNS, najbrojnija, sa 104 poslanika ima 146. NJegove ocene stoje, to je ova povreda dostojanstva Narodne skupštine, s obzirom da opozicija po poslaniku ima dva i po puta više vremena nego što to ima najbrojnija politička partija, a radi se o SNS. Ja verujem da on ima potrebu da izmišlja, ja verujem da on ima potrebu da iskazuje razne stavove, ja verujem da on ima potrebu da se zamera sa Crnom Gorom, iako mu je najvažniji sponzor iz Crne Gore, ja verujem da je on za EU, ja verujem da je on protiv EU, ja verujem da je on za Đilasa, ja verujem da je on protiv Đilasa, ja vidim da se tamo nešto žuti, ja vidim tamo da se nešto sjaji, to mora da su ovi Đilasovi jarani. Hvala.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni, kolega Rističeviću? (Ne)
Molim vas, predsedavajući, član 103, zloupotreba Poslovnika, da sprečite prethodnog govornika, jer on će verovatno i u narednom toku rasprave pokušavati da opstruiše ovu sednicu, zato što je dobio takve zadatke od svog šefa. Dobio je zadatke od Dragana Đilasa, koji je posebno nervozan ovih dana, a najviše danas, zbog toga što je sprečen u svojoj nameri da kupi dve televizije, zajedno sa svojim prijateljom Šolakom, „Prvu“ i „O2“. Oni su ovih dana, i to građani treba da znaju, nameravali da kupe televiziju „O2“ i „Prva“, to im je bio plan, i sad kada im je to propalo oni su posebno nervozni i ne znaju šta će od muke. Zato smo imali prilike da i malopre slušamo prethodnog govornika, kao njihovog plaćenika, da divlja ovde, da laže, da izmišlja, zato što oni ne mogu sada da prežale taj gubitak. Znate kako, oni su navikli da se samo oni bogate, da samo njihovi džepovi budu puni i sad ih više ne zanima ništa. Kad im je propala ta poslovna kombinacija, oni ne znaju prosto na koji način da reaguju i sada su im svi krivi. Više ih ne zanima ni srpski narod na Kosovu i Metohiji, više ih ne zanima ni država, ništa drugo, samo njihov džep, samo da oni mogu da zarađuju, da nastave da se bogate, kao što su radili u godinama kada je Dragan Đilas vršio vlast. Zato vas molim da sprečite pokušaje prethodnog govornika, jer verovatno ćemo do kraja dana imati pokušaje opstrukcije ove rasprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar gospodin Antić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, bez želje da ulazim u polemike sa narodnim poslanicima, radi vas pre svega u ovom visokom domu, ali i javnosti, potrebno je reći nekoliko stvari. Pre svega, cena goriva u Srbiji je od 1. novembra u padu. Cena bezolovnog motornog benzina od 1. novembra do danas je pala za 7,6 dinara, dok je cena evro dizela pala za šest dinara i, kao što smo najavili, taj trend se nastavlja i mi očekujemo već u narednim danima, tačnije tokom sledeće nedelje, dalji pad cena goriva koji je posledica, pre svega, dve stvari: pada cene sirove nafte na svetskom tržištu i pada cene transportnih troškova koji su posledica činjenice da se transport na Dunavu, usled povećanog vodostaja na Dunavu, ponovo kreće odvijati u normalnim okvirima. Ti razlozi koji su sada doveli do pada cena su bili jedini i isključivi razlozi koji su u periodu od kraja septembra i početkom oktobra doveli do rasta cene goriva u Srbiji i oni apsolutno potvrđuju ono što mi uporno pričamo – da je u jednom trenutku, ponavljam, početkom oktobra, došlo do rasta isključivo kao posledica rasta cene sirove nafte na svetskom tržištu, rasta dolara i teških logističkih uslova i poskupljenja transportnih troškova. Dakle, još jedanput, zbog građana Srbije, od 1. novembra cena goriva u Srbiji je u konstantnom padu, bezolovni benzin je niži za 7,6 dinara, evro dizel je niži za 6 dinara, očekujemo tokom sledeće nedelje nastavak pada cena goriva na benzinskim stanicama. (Predsedavajući: Zahvaljujem, ministre.) I još jedan momenat, izvinjavam se, molim vas. U trenutku kada je cena bila u piku, ona je bila niža nego što je bila cena 2011. godine, tako da politizovati to pitanje nije korektno. (Boško Obradović: Replika.)
Nemate pravo na repliku, kolega Obradoviću. (Boško Obradović: Povreda Poslovnika.) Nije ni mogla da bude povreda Poslovnika, ministar je dobio, odgovorio. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Kostić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? Kolega Stojanoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministri sa saradnicima, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Svaka pa i ova vlast želi da prikrije činjenicu da snosi punu odgovornost kada je u pitanju materija koja je predmet ovog zakona. Danas smo došli u poziciju da nam obavezno socijalno osiguranje ne pruža gotovo nikakvu garanciju i nikakvu zaštitu. Pripadam penzionerskoj populaciji, a iz razgovora sa mojim prijateljima znam da je to najugroženija kategorija danas u Srbiji. Neću da govorim o visini penzija, jer svi mi znamo kolike su one, ali hoću da naglasim da postoji ogromna disproporcija između iznosa penzija i cena socijalnih usluga. To što postoji Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja i što se neke stvari uređuju na bolji način nego što je to bilo ranije običnom čoveku ništa ne znači. Starija populacija ima prirodnu potrebu za veći obim socijalne zaštite, ali ovaj zakon i ovaj iznos penzija im to ne omogućava. Zato apelujem na ovu Vladu da nađe načina da se izdvoje dodatna sredstva za socijalno osiguranje. U budžetu ima dosta prostora gde je moguće kresanje određenih stavki i neke od njih su svakako smanjene velikim brojem vladinih agencija. Postavljam pitanje ministru pravde da mi odgovori – da li je javni tužilac u Novom Pazaru pokrenuo krivični postupak protiv Sulejmana Ugljanina koji je izjavio da je Srbija fašistička država, što predstavlja krivično delo za koje je propisana kazna zatvora 15 godina, a Ugljanin je u koaliciji sa Rasimom LJajićem? Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? Kolega Periću, izvolite.
Član 3. govori o načelima ovog zakona, a postoje procesni zakoni koji su detaljnije regulisali načela u postupcima, tako da ovo nije bilo ni neophodno. Ovaj zakon je prenormiran, puno opterećen. Evo, u članu 11. ovog Predloga zakona traže se 43 podatka, u članu 26. traže se 92, što znači da se ukupno 135 podataka od podnosioca zahteva. Da li će svi biti vešti da to urade blagovremeno, na vreme i onako kako bi to valjano? Ukoliko ne bude, zaprećene su velike kazne koje su u rasponu od 40 do 50 puta. Da li će ovaj zakon uticati pozitivno na povećanje penzija? Neće. Da li je razvojni? Nije. Da li su svi obavili svoju funkciju, naravno, mislim na pripadnike Vlade Republike Srbije, dugogodišnje pripadnike Vlade Republike Srbije, to ćemo sada da vidimo na jednom konkretnom primeru. Godine 2001. postojala je u Novom Pazaru jedna tekstilna firma „Opcija doo“. Ona je bila lider malog biznisa sve do 2007. godine, a onda je gospodin LJajić iskoristio svoj uticaj u to vreme, kao ministar za rad, boračka i socijalna pitanja, pa preko inspekcija koje su bile u okviru tog ministarstva izvršio dodatni pritisak na tu firmu, umrtvio njeno poslovanje, njen potencijal, a zatim je prodao sebi valjda poznatom kupcu, italijanska firma je kupac, da bi od 190 zaposlenih sišli na 50, a danas ta firma ne radi uopšte. E, to je ono o čemu ministri koji su članovi Vlade Republike Srbije moraju da vode računa, ne samo ono danas kako se radi.
Zahvaljujem, kolega. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Vesović. Da li neko želi reč? Kolega Vesoviću, izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Evo, prvi put kada govorimo o ovim izuzetno važnim zakonima da u ovom visokom domu imamo četiri ministra. Sedeo sam sve vreme, sve vreme sam pratio, ovo je prvi put da je malo povećan broj ministara, bez obzira, pošto je najbitniji zakon, što bi bilo za logično očekivati da je ovde i premijer i maltene cela Vlada. Moj amandman je u skladu sa svim do sada podnetim amandmanima gde se radi o tehničkim ispravkama, a vezanim za ispravnost srpskog jezika i naravno to je odbijeno. Mogu da razumem, a mogu i da ne razumem. Međutim jedna druga stvar koju ne mogu da shvatim jeste da se ovde non stop postavlja pitanje ima li ovde želje od opozicije za opstrukcijom. Dakle, nema želje za opstrukcijom, jedina želja opozicije je bila da govorimo o onome za šta ste vi sami rekli da je najvažnije, o budžetu Republike Srbije. Nažalost, na ovaj način smo sprečeni da u tome učestvujemo, jer do tog zakona nećemo ni doći u amandmanima, i to je ono, kako bi rekao ….
Zatražite ponovo kolega Vesoviću reč. Ponovo zatražite reč. Izvolite.
Nisam strašljiv da bih pomislio da je bila u smislu smišljena opostrukcija, vraćam se na Branimira DŽoni Štulića, koji je rekao kako je do neprepoznavanja dovedena suština prevare. To se videlo i u govoru uvaženog gospodina ministra, Antića, koga ja izuzetno cenim, koji je objašnjavao cene goriva, a ja bih rekao: „Janko brani Vladislava mrtva, što ga brani kad ga ne odbrani“. Znamo da je pala cena nafte, o akcizama pričamo ministre, njih spustite. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Da li neko želi reč? Izvolite.
Reč je sve vreme kada je ovaj zakon u pitanju, o Centralnom registru, ali mislim da mi zapravo gubimo vreme, jer centralni registar u Srbiji koji je na snazi jeste registar članova SNS. Dakle, ako ste član SNS vi ništa drugo ne morate da imate, ni od dokumenata, ni diplome, ni doktorate itd, a sada vidimo da i medijski prostor se potpuno centralizuje, da je vlasnik Kopernikusa, koji je inače, rođeni brat predstavnika SNS iz Niša, sada kupio i Prvu televiziju i O2, i da praktično Pink dobija konkurenciju. Sada nijedna televizija nacionalne frekvencije neće biti slobodna za glas opozicije, za glas svih onih građana koji ne žele da ih vodi Aleksandar Vučić. Ja vam i na tome čestitam, i zato nemojte svaljivati krivicu na …
Zatražite ponovo reč. Zatražite ponovo reč koleginice. Pauza pet minuta dok se ne stabilizuje sistem. Zbog tehničkim problema određujem pauzu u trajanju od 15 minuta. Znači, sa radom nastavljamo u 15 sati i 45 minuta. [[Posle pauze]] Možemo da nastavimo sa radom. Reč ima koleginica Marija Janjušević. Izvolite.
Za ovih 50 sekundi ja stvarno, s obzirom da smo imali problem sa električnim napajanjem, mogu samo da vam kažem tako se to dešava kad vam Nikola Petrović prodaje struju proizvedenu onim cevima u koje je smestio reke koje pripadaju čitavom narodu. Dakle, čitave reke smestio je u cev. Mini hidroelektrane su zlo koje mi moramo da sprečimo i ja ne mogu ni o čemu drugom da vam pričam kad se ovakve stvari dešavaju. Sprečite mnogo veće katastrofe, sprečite izgradnju mini hidroelektrana. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Nogo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Bojiću.
U nadi da je sa tehnikom sve u redu i da neću imati osnova da vas optužim za pretrpljeni strah, reći ću nekoliko rečenica o ovom Predlogu zakona. Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja je jedan od onih tehničkih zakona koji popunjavaju ukupni fond predloženih zakona Narodnoj skupštini od strane Vlade Republike Srbije. Čak sam sve više uverenja da se ova oblast mogla regulisati podzakonskim aktima, tako da zakon u ovoj formi nije bio ni potreban, ali Vladi se broji ovaj mini zakon od pedesetak članova, da budem precizan 52 člana, pa tako kao ovlašćeni predlagač zakona polako namiče na svoj konto jedan po jedan zakon, a to je broj predloženih zakona u svom mandatu. Zakonom se, makar je tako predviđeno, treba postignuti sledeći ciljevi – poboljšanje kvaliteta podataka, kontrola istih, poboljšanje kontrole naplate doprinosa za socijalno osiguranje. Sve ovo ako bi prihvatili pitam se da li nam je bila neophodna tehnika i umnožavanje? Mislim da su bile dovoljne redovne analize i bolja saradnja državnih organa na svim nivoima, počev od dnevnog, mesečnog do dugoročnog. Tu je, svakako, i saradnja i sa drugim centralnim registrima, ali ipak najvažnije je sve ono što se odigrava pre i posle unošenja podataka u jedinstvenu bazu, a ona nikako ne sme biti sama sebi cilj i svrha. U protivnom sve je ponovno gubljenje vremena. S druge strane, povećava i pravi štetu i trošak svim korisnicima socijalnog osiguranja. Preživeo.
Kolega Bojiću, pa vi ste predavali u srednjoj Elektrotehničkoj školi. Znate da ne može ništa da vam se desi. Nešto ste i vi naučili tamo. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice.
Hvala. Ja lično smatram da u ovoj zemlji niko nije srećniji od ministara u Vladi Republike Srbije, a to se i po njima vidi, jer vrlo nonšalantno sede, prekrste nogu preko noge, ne slušaju šta im uopšte govore poslanici, prave se da ništa ne razumeju, da ništa ne čuju. Sve što su mogli da pokupe od naroda u vidu poreza oni su pokupili, svu vrstu poreza, svu moguću gde su čuli u svetu da postoji da nešto može da se oporezuje, oni su oporezovali, a sve ono ako treba oni da potroše i da vrate to građanima, kroz neki način javnih usluga itd, oni su to zaboravili i smatraju da nisu dužni. Ja vas lepo pitam da li se vi osećati dužnima da građanima Srbije trebate da vratite ovaj budžet na isti takav način kako ste uzeli, milom ili silom? Znači, neko plaća porez što treba i što smatra kao obavezu, a onaj ko to nema od čega da plati, vi ste uveli izvršitelje i onda ste im uzeli na silu. Sada, sav taj novac koji ste tako prikupili vi trošite kako vi hoćete i ja vas pitam kako vi to možete da radite, a da nikada niste ovde doneli makar predlog tog završnog računa za prethodnu godinu, a da tražite na ovako bezobrazan način da vam se izglasa Predlog budžeta za 2019. godinu. Ja mislim da ste vi najsrećniji ljudi ne u ovoj državi nego na svetu. Ako je u pitanju biznis, neko mora da radi, da napravi novac da bi napravio biznis, da bi bio biznismen. Ako je u pitanju stručnjak, on mora da uči da bi bio stručnjak i da bi imao neku visoku platu, a vama niko ništa ne traži. Vama samo treba da ste vi ministri i imate sve što poželite na ovom svetu.
Zahvaljujem, koleginice.
I, još nešto, vi ostanete večiti ministri. Kad vi, pored ovakvih… [[Isključen mikrofon.]]
Vreme. Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite.
Hvala, gospodine Arsiću. Dame i gospodo narodni poslanici, vidimo da je budžetom za 2019. godinu predviđeno smanjenje fiskalnog opterećenja zarada sa 63% na 62%. Ukoliko ste imali iskrenu nameru kada ste donosili ovu odluku, morali ste smanjiti bar na 60%. Srpska radikalna stranka se zalaže za povećanje plata, ali kako i na koji način? Ovim predlogom povećavate plate na uštrb štetnog produženja zabrane zapošljavanja. Od 2013. godine ova privremena mera je na snazi. Do kada će trajati ta vaša privremena odluka? Takvim odlukama nastavljate štetočinsko vođenje države i zaposleni iz različitih sektora odlaze u penziju, a vi zabranjujete primanje novih radnika na njihovo radno mesto, na mesto koji postoji sistematizacijom, a za koje postoje u budžetu sredstva za plate. Na taj način ne dozvoljavate i mladim ljudima da se zaposle i ostanu u svojoj zemlji. Ovakvom odlukom u 2019. godini će proći, a ostaće veliki problem manjka zaposlenih u zdravstvu, inspekcijskim službama, lokalnim samoupravama i mnogim drugim javnim institucijama. Zašto već šest godina niste u stanju da donesete Zakon o platnim razredima. Uvođenjem platnih razreda rešava se u startu bar pola problema. takvim zakonom se definiše da, na primer, samo pravi stručnjaci iz ovih oblasti mogu imati primanja po evropskim standardima i time rešavamo problem odliva mozgova. Vašim nepromišljenim odlukama i rešenjima razni samozvani direktori, zaposleni u nekakvim vladinim agencijama, imaju višestruko veće plate od ministara u Vladi, a to je osnovni izvor i leglo koruptivnih radnji u ministarstvima, pa i samih ministara. Zato ne prođe ni deset dana, a da vas ne uhvatimo u nekakvim finansijskim malverzacijama, u korupciji kojoj su skloni pojedini ministri.
Zahvaljujem, kolega Despotoviću.
Neću da pominjem ni Sulju, ni Rasima… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Paunović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ivana Nikolić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja kako bi se dodatno definisao član koji govori o načelima, odnosno šta će se to poštovati prilikom obavljanja poslova definisanih zakonom o kome sada raspravljamo, a to su, pre svega, nezavisnost, efikasnost i ekonomičnost. To su načela na kojima se, između ostalog, i zasniva rad i politika predsednika Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije i program SNS. Ovakav predlog zakona uklapa se u ambijent u kome se Srbija nalazi, gde posebno ističem da predložena rešenja daju doprinos modernizaciji i jednostavnijem sprovođenju procedure i transparentnosti. Na ovako odgovoran način pristupilo se i prilikom izrade budžeta za 2019. godinu, naročito u pogledu povećanja sredstava za zdravstvo, obrazovanje i za kapitalne investicije. Istakla bih kao važno to što je prioritet rada Vlade Republike Srbije, upravo izgradnja infrastrukture, jer upravo auto-putevi, pruge, mostovi i dobra komunalna infrastruktura predstavljaju temelj za nove investicije, za nove fabrike i za nova radna mesta. Mi iz opštine Ub smo svedoci, kakve dobrobiti donosi izgradnja autoputa, pa tako od maja ove godine imamo i prvu fabriku u zoni autoputa i već trenutno dosta zainteresovanih potencijalnih investitora, jer kako se izgradnja autoputa privodi kraju tako postoji sve više zainteresovanih lica. Svako će poželeti da investira u opštinu sa dobrom infrastrukturom, sa dobrim finansijama, sa dobrim rukovodstvom, koji vodi dobru politiku i takva je slika u opštini Ub, takva je slika i na nivou čitave Republike, a to građani vole i potvrđuju iz izbora u izbore. Tako će biti i nadalje. Hvala.
Zahvaljujem. Po amandmanu, narodni poslanik koleginica LJupka Mihajlovska. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Pa, evo koleginica se ovde posebno osvrnula na smanjenje siromaštva, a mi znamo da prema svim relevantnim izveštajima osobe sa invaliditetom su kategorija stanovništva koja je u najvećoj meri u riziku od siromaštva, odnosno jedna od najsiromašnijih kategorija građana. S tim u vezi, vi znate da postoji budžetski fond za zapošljavanje i profesionalnu rehabilitaciju osoba sa invaliditetom i taj fond se zapravo najviše, trebalo bi, najviše puni sredstvima koja poslodavci, odnosno biznis sektor uplaćuje kada ne zaposli osobu sa invaliditetom. Tačnije, prema Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom svaki poslodavac koji broji više od 25 zaposlenih, dužan je da zaposli jednu osobu i onda na svakih narednih 50 još jednu osobu. Vi znate da imamo velike poslodavce, kao što su NIS, „Telenor“ i mnoge druge kompanije, koje broje preko nekoliko hiljada zaposlenih. Ono što jeste problematično sa ovim fondom, jeste nekoliko stvari. Najpre, mi smatramo da, ja i kolege iz moje poslaničke grupe, smatramo da ne treba teret zapošljavanja osoba sa invaliditetom da padne na biznis sektor, već time treba da se bavi prevashodno država. Smatramo, takođe, da su ovim dodatno opterećeni poslodavci, ali ono što je veći problem je, što je inicijalni zakon o profesionalnoj rehabilitaciji prodrazumevao da je visina tih penala, u iznosu od tri minimalne zarade Republike Srbije, što je negde oko 70 hiljada dinara, a sada po novim izmenama zakona to je 50% od jedne prosečne zarade u Srbiji, što znači da je oko 20 hiljada dinara. Ovim smanjenjem praktično je onemogućeno zapošljavanje osoba sa invaliditetom, budući da je svakom poslodavcu jeftinije da plati mesečno penale za nezaposlenu osobu, nego da uposli osobu čak i po ceni minimalne zarade. Ono što je još veći problem jeste, što mi u ovogodišnjem budžetu vidimo da je u okviru ovog fonda izdvojeno svega jedna milijarda i 250 miliona dinara. Nama je gotovo neverovatno da poverujemo u to da su prihodi u tom fondu tako mali, ali naravno mi to možemo samo da nagađamo, s obzirom na to da mi nismo dobili izvršenje budžeta i da mi ne znamo koliko zapravo se slije na godišnjem nivou novca na ime penala za nezaposlene osobe sa invaliditetom. Mi bi smo jako voleli da dobijemo tu informaciju, jer smo pokušavali i kroz zahtev za informacije od javnog značaja, prebačeni smo te na Poresku upravu, te na Ministarstvo finansija, Ministarstvo rada, nikada nismo dobili precizno koliko se novca sakupi, a s obzirom na to da i poslodavci kažu da bi radije ta sredstva dali na kupovinu pomagala, da unaprede život građana sa invaliditetom, da se javne institucije učine pristupačnim, a ne da se sliva u neki budžetski fond za koji niko zapravo ne zna gde se ta sredstva distribuiraju. Mi znamo da se deo sredstava daje na preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje i da oni upošljavaju oko hiljadu i nešto osoba, ali mi se takođe tome protivimo s obzirom na to da se zalažemo za zapošljavanje ljudi sa invaliditetom na otvoreno tržište rada, a ne u ovim opet organizacijama koje posluju po vrlo sumnjivim okolnostima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Markoviću, izvolite.
Hvala gospodine Arsiću. Evo nas na članu 3. Predloga zakona. Tu sam podneo amandman u vidu podrške Predlogu zakona, ali i podrške celokupnim ekonomskim i političkim naporima Vlade Srbije. Svi ekonomski pokazatelji govore u prilog tezi da je Srbija danas zemlja sa stabilnim stanjem javnih finansija, zaustavili smo ekonomski sunovrati i potpuno oporavili ukupnu privrednu sliku Srbije. To se najbolje vidi na osnovu odluke o povećanju penzija, kao i povećanju plate u javnom sektoru i ovde je najvažnije istaći da je u pitanju povećanje na osnovu realnih prihoda. Dakle, realnih prihoda bez dodatnih zaduženja, bez dodatnih opterećenja i to je zaista jedan ogroman uspeh. Bez obzira na to šta govore ovi Đilasovi plaćenici, jer oni su, kako smo rekli ovih dana posebno nervozni jer im je propao plan da kupe dve televizije. Dakle, da kupe O2, to je bivša B92, da bi građani znali, i da kupe Prvu televiziju. Građani treba da znaju da su upravo njih dvojica, Đilas i Šolak imali plan da kupe te dve televizije i sada kada im je plan propao, sada su očajni, ne znaju šta će od sebe, prosto. Oni su navikli da se bogate, da imaju potpuni monopol, da samo oni zarađuju, da samo oni pune džepove i sada kada im je propao taj plan, ne znaju šta će od sebe. Ništa im više nije važno, ni Kosovo i Metohija, to više nije tema, ni stanje srpskog naroda, ni država, ništa im nije važno. Bitni su samo njihovi džepovi. Ta njihova nervoza, što je najopasnije, gospodine predsedavajući, želim sada sve da upozorim i da javno kažem, ta njihova nervoza je uzrokovala danas i prebijanjem aktivistkinje SNS u Lučanima. (Maja Videnović: Jeste li svesni šta ste rekli sad?) Kandidatkinja na listi „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Lučane“, Nada Jovanović, od 64 godine, pretučena je danas u Lučanima samo zbog mržnje. Momak koji ju je tukao rekao je da će pobiti sve „vučićevce“ i da će „ j… majku Vučiću“. Ja vas molim, ne stvarajte atmosferu straha, ne stvarajte atmosferu nasilja u Srbiji, to ne može ništa dobro da proizvede. Molim vas, prestanite sa tim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. (Vladimir Đurić: Javljam se po amandmanu.) Izvolite kolega.
Hvala predsedavajući, koristiću vreme ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Amandman prethodnog govornika je dao poseban osvrt na sveukupni razvoj Republike Srbije u kontekstu sveukupnog razvoja Republike Srbije, poslanica LJupka Mihajlovska je postavila jedno vrlo važno pitanje, a to je pitanje milijardu i 250 miliona koji su dodeljeni Ministarstvu za rad, zapošljavanje i socijalna pitanja da potroši na podsticaj za zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Nažalost, nismo dobili odgovor pa bih ponovio pitanje radi doprinosa sveukupnom razvoju Republike Srbije, koji se amandmanom predlaže, da nam se kaže iz čega se puni fond? Da li je svih milijardu i 250 miliona dinara prihodovano isključivo od kazni koje su poslodavci platili zato što nisu zapošljavali osobe sa invaliditetom u skladu sa svojom zakonskom obavezom ili se taj budžetski fond puni još iz nekih drugih izvora? Ako je iznos naplaćenih kazni veži od milijardu i 250 miliona, onda se postavlja pitanje na šta je taj veći iznos potrošen ako nije potrošen na ovaj budžetski fond za podsticaj zapošljavanja osobama sa invaliditetom? Takođe, zarad sveukupnog razvoja Republike Srbije, iskoristio bih i prisustvo ministra Antića u sali da skrenem pažnju da tri godine za redom u budžetu vezujemo sredstva na rashodima za JP „Resavica“. Godine 2017. 5,07 milijardi, godine 2018. prepisan, identičan iznos od 5,07 milijardi. Godine 2019. skoro identičan iznos od 5,05 milijardi, ali za jednu te istu stvar, a to je konsolidacija finansijska i reorganizacija JP „Resavica“ po planu reorganizacije i finansijske konsolidacije Vlade Republike Srbije. Dakle, tri godine jedan isti plan, jedna ista sredstva, jednih istih pet milijardi vezujemo u budžetu za nešto o čijoj realizaciji i izvršenju bih molio da dobijemo informaciju, jer bi sveukupnom razvoju Republike Srbije sjajno doprinelo da ako se sredstva budžetom vezuju, a ne troše već tri godine za redom, onda ta sredstva budžetom dodelimo nekom drugom. Recimo, u finansijsku podršku porodicama sa decom i majkama koje primaju ove nedostojne nadoknade po novom zakonu od 900 i nešto dinara mesečno i slično. Zahvaljujem unapred na odgovorima od uvaženih ministara.
Reč ima ministar, gospodin Antić. Izvolite.
Pre sve, javno preduzeće za posebnu eksploataciju uglja „Resavica“, kao što je svima poznato, već duži niz godina, odnosno od trenutka kada su izašli iz „Elektroprivrede Srbije“ imaju podršku i imaju subvencije. Četiri milijarde i 470 miliona dinara idu za subvencije za nedostajuća sredstva za isplatu ličnih dohodaka, a otprilike oko 600 miliona dinara se nalaze u programu za zatvaranje onih jama koje nemaju perspektivu i nemaju bilansno potrebne količine za nastavak proizvodnje, jer je ta proizvodnja toliko neefikasna da naprosto nema više uslova. Vi znate da „Resavica“ ima oko četiri hiljade zaposlenih. Ja ne bih želeo sada, pretpostavljam da svi znate da je reč mahom o nerazvijenim rubnim opštinama u kojima je ta rudarska delatnost gotovo jedina privredna aktivnost, znači, pričamo o opštinama Despotovac, Zaječar, Žagubica, Raška, Sjenica, to su sve rubne opštine, kao što sam rekao, i tu su ti rudnici gotovo jedina aktivnost i mi zato održavamo tih četiri hiljade radnih mesta i održavamo proizvodnju u tim rudnicima dok ne rešimo trajno pitanje kroz programe konsolidacije, odnosno programe zatvaranja pojedinih od tih jama. Izveštaj vam je potpuno jasan. Ta sredstva se svake godine troše za tu svrhu i mi upravo završavamo određeni plan koji radimo sa Svetskom bankom i nadamo se da će 2019. godina doneti određena poboljšanja. Ali, dok ta pitanja suštinski ne rešimo, mi moramo tih četiri hiljade ljudi da pomognemo.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospodin Đorđević. Izvolite.
Da prvo razjasnimo neke stvari. Kada su u pitanju osobe sa invaliditetom, Ministarstvo, kao što znate, vrlo je posvećeno tome da položaj osoba sa invaliditetom bude poboljšan i radimo na tome iz dana u dan. Kada je u pitanju budžetski fond, da ne bi paušalno građani Srbije mislili da to može da se troši kako hoćemo, Zakon o budžetskom sistemu predviđa da mi moramo da napravimo plan. I tačno se zna, dostavlja se Vladi kako se troši novac. Kad su u pitanju osobe sa invaliditetom, u ovoj godini je izdvojeno 700 miliona za zapošljavanje, a 550 miliona i 50 miliona više za projekte, 50 miliona je više dato za projekte. Kada je u pitanju pomoć kompanijama koje zapošljavaju osobe sa invaliditetom, imaju pravo na te subvencije, Ministarstvo je uvelo pravilo da same kompanije i firme koje zapošljavaju i koje imaju pravo na to, na najtransparentniji način dokazivanje koliko imaju osoba sa invaliditetom, tačnom matematičkom formulom, sav iznos koji mi dobijamo podelimo ravnopravno prema onome koliko zapošljavaju osoba sa invaliditetom. I poslednja stvar, pošto stalno pričate o finansijskoj podršci porodici s decom i pričate o tih famoznih 900 dinara, ja sam pokušavao ovde, ali mislim da je i građanima Srbije više ta vaša priča prazna, s obzirom da Vlada Republike Srbije je mnogim svojim merama koje je do sada radila i koje će uraditi radi na tome da naše porodilje dobiju sve veća i veća finansijska sredstva. Naravno, u skladu sa onim koliko imamo i koliki je prihod u budžetu. Kao što znate, s jedne strane ima ono pravo koje porodilja dobija kada je u pitanju radni odnos i ono koje je uplaćivala državi. U ranijem periodu je to deljeno sa 12, sada sa 18, tako da taj deo koji vi pričate da je samo 900 dinara, u nekom periodu do 1. jula je bio, recimo, 1.400 dinara, ako je sada 900. Ali, niko ne priča o onoj drugoj strani, da ta ista porodilja, ukoliko ima tih 900 dinara, a ima, recimo, treće dete, dobijala je dve godine po 10 hiljada, a ova Vlada je od 1. jula predvidela da ta porodilja dobija 12 hiljada narednih deset godina. Tako da mnogo veći iznos svaka porodilja dobija, i tu nije kraj. Ja sam vam rekao, koliko god opozicija se bori protiv toga, da mi vama objašnjavamo kako i na koji način delimo porodiljama i da probate da to stavljate u neki negativan kontekst, ja vam obećavam da će Vlada raditi na tome da porodilje dobijaju kad god je to moguće, kad god radimo promenu zakona, da taj odnos prema njima bude sve bolji i bolji i da njihov materijalni položaj bude sve bolji i bolji. Ali, da budemo jasni, da imamo jasna pravila.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Po amandmanu, narodni poslanik Vladimir Đurić. Izvolite.
Ponovo ću po amandmanu iz vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Najpre da se zahvalim ministrima na odgovorima. Ministru Đorđeviću se zahvaljujem na iskazanoj želji da porodilje dobijaju sve više i više, ali stav majki i porodilja će moći da čuje 15. decembra na njihovom protestu, a one znaju da li protestuju opravdano ili ne. Što se tiče odgovora ministra Antića, zahvaljujem se i njemu, ali, na neki način je odgovor nepotpun, jer reći da ćemo određena poboljšanja imati u 2019. godini, nije naznaka kada ćemo prestati da budžetiramo pet milijardi za finansijsku pomoć „Resavici“, odnosno kada će taj problem konačno biti rešen i tih pet milijardi budžetskih rashoda biti oslobođeno za neke druge potrebe, pri čemu, naravno, potpuno uvažavamo potrebu da se pomogne tim četiri hiljade ljudi koji imaju situaciju kakvu imaju i koja je nesumnjivo teška. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik LJupka Mihajlovska. Izvolite, koleginice, po amandmanu.
I ja da se zahvalim ministru Đorđeviću što je odgovorio. Tatjana Macura, koleginica moja i ja smo se radovali vašem dolasku ovde, svakako, ali vi, složićete se, pretpostavljam, sa mnom da ovaj zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom ne podstiče zapošljavanje već podstiče punjenje fonda, jer da želi da podstakne zapošljavanje, ne bi poslodavcima dao mogućnost da im je isplativije da plaćaju penale nego da zapošljavaju osobe sa invaliditetom. Odgovor koji nismo dobili ni od vas, ni od ministra finansija, je – koliko se na godišnjem nivou uplati novca u budžetski fond na ime penala za nezaposlene osobe sa invaliditetom i da li država takođe uplaćuje sredstva u ovaj fond, s obzirom na to da sam sigurna da ni državni organi ne ispunjavaju obavezu iz zakona i ne zapošljavaju osobe sa invaliditetom prema kvotnom sistemu koji je predviđen ovim zakonom? Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Miletiću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, kolege poslanici, podneo sam amandman na član 3. kojim želim da stavim akcenat na nerazvijena područja, na brdsko-planinska područja, na područja sa otežanim uslovima života, gde i sada, kao i ranije, Vlada Republike Srbije i njen predsednik, gospođa Ana Brnabić i predsednik Vučić, svi zajedno radimo i u tim područjima se bolje živi. Vidimo sad u budžetu za 2019. godinu da ima mnogo veća izdvajanja za seoska područja, za one žene koje žive na selu, po prvi put je sada mogućnost da dobiju finansijsku pomoć kada rađaju na selu. Još jedna stvar za sve nas koji tamo živimo. Vrlo je bitno da se radi na svim onim stvarima, kao što je infrastruktura. Konačno ćemo sada u toku naredne 2019. godine raditi i rekonstrukciju železničke pruge koja ide od Niša, preko Svrljiga, Knjaževca, Zaječara, Negotina, Prahova, odnosno prema Boru. Ta pruga je za sve nas vrlo bitna, jer na toj pruzi ima građevine, ima mostova koje je radio naučnik, čovek koji je veoma prepoznatljiv, Milutin Milanković. Pozivam kolege poslanike da dođu da obiđu opštinu Svrljig, da dođu da obiđu lepote našeg kraja, da odemo svi do Stare planine, do bisera na Staroj planini, da vidimo kako je lepo urađen put. I sve je to odrađeno u prethodnom periodu, a nastaviće da se radi sada, rekao sam, železnička pruga. Ulaganje u infrastrukturu, za sve nas to je vrlo bitno. Siguran sam da će Vlada nastaviti u 2019. godini da radi, da se da više sredstava za jugoistok Srbije, za izgradnju na jugoistoku Srbije, završetka Koridora i svega onog za sve nas koji ostajemo tamo da živimo. Poljoprivreda i selo, to je naša šansa. Razvoj jugoistoka Srbije je naša šansa. Još jednom pozivam sve kolege da glasaju za moje amandmane. Hvala još jednom.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Koleginice Grubor, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja treba da obezbedi efikasniju kontrolu naplate doprinosa za socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Takođe, se teži sveobuhvatnom vođenju registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava. Centralni registar jeste elektronski vođena baza podataka zasnovana na visokim IT standardima i obezbeđuje automatizam u pogledu unosa podataka, kao i unakrsnih kontrola, a sve u cilju poboljšanja kvaliteta podataka o zaposlenim licima, korisnicima javnih sredstava, kao i boljem planiranju budžetskih sredstava. Zahvaljujući napornom i mukotrpnom radu našeg predsednika gospodina Aleksandra Vučića i naše Vlade, postignuta je monetarna konsolidacija u našoj državi. Stabilan budžet sa suficitom u zadnjih nekoliko godina omogućava veća ulaganja i u naš zdravstveni sistem. Ja se ovog puta zahvaljujem Vladi na ulaganju u rekonstrukciju četiri odeljenja Lozničke bolnice internog, grudnog, neurologije i psihijatrije u vrednosti od oko 420 miliona dinara. Radovi su započeti ovih dana. Time će se stvoriti bolji uslovi za boravak i lečenje naših pacijenata na ovim odeljenjima, a i bolji uslovi za rad zdravstvenog osoblja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? Kolega Laketiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, pre svega ovaj budžet o kome govorimo već više dana zaista predstavlja jedan svetli primer i pravi primer adekvatne raspodele sredstava. Ja ću još jednom govoriti o tome kolika briga je pre svega posvećena zdravstvu i govoriću o tome koja novčana masa, koja finansijska sredstva su predviđena, ne samo za opremu, koja predstavlja takođe jedan stub zdravstvenog sistema, ne samo za kadrove i usavršavanje kadrova već i za onaj treći stub zdravstvenog sistema, a to su infrastrukturni objekti. Dakle, kroz faktor vreme, ukoliko sagledamo budžet, videćemo da 2018, odnosno 2107. godini, prvo za razvoj infrastrukture zdravstvenih ustanova predviđeno je četiri milijarde 651 milion 984 hiljade. Sledeće godine, dakle, 2108. godine ta suma je bila već značajno veća, to je šest milijardi i 582 miliona 489 hiljada i vidimo da u projekciji sadašnjeg budžeta, ovog budžeta za 2019. godinu predviđena suma novca je šest milijardi 211 miliona 939 hiljada dinara. Zašto je to tako? Mi na terenu zaista imamo veliki kvalitativni iskorak vezano za infrastrukturu. Na jugu Srbije, svi smo svedoci da je završen jedan od najsavremenijih kliničkih centara, Klinički centar u Nišu, da su dva velika zdravstvena objekta u najavi, to je objekat opšte bolnice u Vranju i objekat opšte bolnice u Prokuplju i to je nešto što će u svakom slučaju zdravstveni sistem naše zemlje učiniti značajno boljim.
Zahvaljujem, kolega Laketić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? Kolega Mićin, izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući, gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, ministar, gospodin Siniša Mali je pre nekog vremena spomenuo „tvit“ Dragana Đilasa i mene nije mrzelo ja sam na „tviteru“ pogledao šta je on to „tvitovao“ i „tvitovao“ oko javnog duga. Međutim, vrlo je jasno da je njegov „tvit“ jedan običan spin. Zato što je informacija koju je on slikao za datum 31.10.2018. godine, a danas smo u 5. decembru 2018. godine i danas je taj javni dug u odnosu na 2016. godinu manji za čak milijardu i 620 miliona evra, a u vreme kada je on bio na vlasti sa svojim drugarima, znate kako se kretao javni dug? Godine 2008. je bio – 8,7 milijardi evra, 2009. godine – 9,8 milijardi evra, 2010. godine – 12,1 milijardu evra, 2011. godine – 14,7 milijardi evra i 2012. godine – 17,7 milijardi evra. Dakle, on i njegovi drugari su povećali javni dug za 7,9 milijardi evra, a da ne govorimo o onom mostu koji je ugovoren za 124 miliona evra, pa je na kraju urađen za 360 miliona evra je potrošeno za most na Adi i on je našao da „tvituje“ nešto protiv ministra Malog. Da radimo na smanjenju javnog duga, jer on je dokaz da je svakako činjenica da smo otkupili državne obveznice u vrednosti od 10 milijardi dinara, i to upravo zahvaljujući onom suficitu u budžetu o kojem sam govorio. Takođe, Agencija za ocenu kreditnog rejtinga je zadržala ocenu kreditnog rejtinga Srbije na nivou bb u stabilne izglede za unapređenje. Potvrda ocene kreditnog rejtinga Republike Srbije je odraz dobre ekonomske politike Vlade i ekonomskog rasta koji je premašio sva očekivanja. Takođe ova agencija je istakla da će u 2019. godini u potpunosti biti pokriven deficit neto stranim investicijama. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Amandman sam podneo sa ciljem da ukažem na važnost koju ima centralni registar na sveukupni razvoj Republike Srbije. Da bi imali od koga da naplatimo obavezno socijalno osiguranje, kao i penzijsko i invalidsko osiguranje potrebno je da nam privreda bude stabilna, da se otvaraju nove fabrike, da se otvaraju nova radna mesta. Vlada Republike Srbije i predsednik države su prepoznali ova problem i aktivno učestvuju na njegovom rešavanju i to uz saradnju sa lokalnim samoupravama. Da imamo rezultate u rešavanju ovog problema koji je mučio veliki broj građana naše zemlje, pokazuje nam procenat nezaposlenih na osnovu zvanične statistike. Godine 2012. je 25,5% radno sposobnog stanovništva bilo bez posla, danas je taj procenat znatno manji i iznosi 11,3%. Za samo četiri godine otvoreno je oko 370.000 novih radnih mesta, a ovo znači da je 370.000 porodica dobilo stabilna primanja i da nisu više socijalni slučajevi. Država ima korist od novih radnika, jer se smanjuje broj socijalnih slučajeva, a povećava se i broj onih od kojih se obavezno socijalno osiguranje naplaćuje. Tako da su i državne finansije stabilne. Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja sada ima više posla i prikuplja i sastavlja bazu podataka i vrši kontrolnu ulogu da li se obavezno socijalno osiguranje isplaćuje. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đurić. Izvolite.
Amandman uvaženog prethodnika glasi da se zakon o registru korisnika socijalnog osiguranja pravi sa posebnim osvrtom na snaženje privrednih resursa. Ja bih sugerisao neke druge stvari za snaženje privrednih resursa, to je upravo ono što je Fiskalni savet savetovao Vladi da implementira u Zakon o budžetu kako bi on bio podsticajan za privredu. Nažalost, ovaj Zakon o budžetu to nije uradio u dovoljnoj meri. Pre svega je traženo da se povećaju javni rashodi, da se ukine zabrana zapošljavanja, da se povećaju zarade u javnom sektoru, to je urađeno samo delimično, ali je pre svega traženo da se povećaju kapitalni izdaci i to ponajviše u zaštitu životne sredine. To bi bili infrastrukturni projekti koji bi podstakli privredu i osnažili privredni razvoj. Nažalost, mi u ovom budžetu umesto podsticaja te vrste i povećanja kapitalnih izveštaja koji bi koristili privredi, imamo dominantno povećanje kapitalnih izdataka u vojno-policijsko opremanje. Dakle, preko 25 milijardi, preko dve trećine uvećanja kapitalnih izdataka odlazi na vojsku i policiju. Dakle, podsticajne mere privredi zahtevaju kontra mere kojima bi se one finansirale. Sredstva za finansiranje podsticajnih mera možete između ostalog naći tako što ćete uštedeti na strani rashoda, pa imate recimo, generalni sekretarijat Vlade Republike Srbije 480 miliona transfera drugim nivoima vlasti, bez igde ikakvog obrazloženja. dva miliona evra dodatnih za letačku službu Vlade. Po društvenim mrežama redovno su deljenje fotografije nemačke kancelarke Angele Merkel koja leti komercijalnim letom iz Barselone, naša Vlada sebi za letačku službu budžetira dva miliona evra, uprkos želji poslanika vladajuće koalicije da se zakoni donose sa posebnim osvrtom na osnaženje privrede i privrednih resursa. Kancelarija za IT i elektronsku upravu novih 2,3 milijarde bez sagledavanja efekata lanjskih 2,2 milijarde dinara. Zatim, famozne ekonomske klasifikacije, novčane kazne i penali po rešenju sudova i naknada štete za povredu ili štetu nanetu od strane državnih organa. Dakle, država budžetira kazne i penale 14 milijardi, prošle godine 18 milijardi i budžet za ta sredstva je potrošen bio još u avgustu ove godine, što znači da će biti probijen. Nigde, aposlutno nigde, nismo našli objašnjenje kakve to kazne i penale država plaća i kome država to pričinjava, pa nadoknađuje štetu u visini od 14 do 18 milijardi godišnje. Ministarstvo građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja Projekat specijalizovane usluge, programska aktivnost - vazdušni saobraćaj. Šesto miliona dinara za projekat čiji opis je u suštini konsultantske usluge u izradi strategije, avio saobraćaja, usklađivanja domaćih propisa sa međunarodnim, saradnja sa međunarodnim organizacijama u vazdušnom saobraćaju. Kriterijum i merilo za ostvarenje ovog projekta, koji vredi 600 miliona dinara, je aerodromska infrastruktura. Pri čemu apsolutno nije navedeno u opisu šta je merilo da se ovaj projekat proglasi uspešno završenim, ali je alocirano 600 miliona dinara za ovaj projekat opremanja aerodromske infrastrukture, u vreme kada smo naš aerodrom „Nikola Tesla“, najveći aerodrom, dali u koncesiju pod uslovima koje niko ne može da dobije da vidi, jer je njihov uvid javnosti praktično onemogućen. Čak nam je i rečeno da poslovni plan nećemo nikada ni videti, jer je on u domenu poslovne tajne koncesionara. Tako da, u suštini, građani nikad neće saznati da li je javna imovina, dakle, aerodrom „Nikola Tesla“ stavljen u koncesiju tako što je proglašeno da je to, baš to najbolji način i poslovni model razvoja aerodroma. Da li je to tako ili nije, mi nažlost to nećemo saznati, ali zato imamo 600 miliona dinara budžetskog novca alocirano za aerodromsku infrastrukturu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite kolega Rančiću.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministri, poštovani gosti iz Ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, amandman na član 3. je nastavak na amandmane koje sam podneo na predlog ovog zakona. Najbitnije načelo, principi u svakom delanju su nezavisnost, efikasnost i ekonomičnost što je u Predlogu zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja i sadržano. Tako, na primer, ekonomičnost podrazumeva postupak registracije i prenosa podataka organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja bez odlaganja i uz što manje troškove za budžet od 16.448.551.000 koje je i planirano za zdravstvo. Tako, na primer, za unapređenje dostupnosti zdravstvene zaštite romske populacije, u iznosu od 45 miliona, razvoj infrastrutkture zdravstvenih ustanova u iznosu od 6.211.939.000. Uspostavljanje nacionalnog programa za presađivanje ljudskih organa u Republici Srbiji u iznosu od 80.000.000, kao i za informatizaciju zdravstvenog sistema u jedinstveni informacioni sistem u iznosu od 700.000.000, o čemu mi danas raspravljamo. Ali ono što je za mene najbitnije, to je izvršenje mera bezbednosti obaveznog psihijatrijskog lečenja i čuvanja u zdravstvenoj ustanovi, obaveznog lečenja alkoholizma i zavisnosti od droge u iznosu od 200.000.000 dinara, što je za mene posebno drago, jer sam se u svojoj kliničkoj praksi suočavao sa ovom problematikom i mislim da bi ovaj iznos trebalo duplirati, pa čak i uvećati višestruko, jer, kako sada stvari stoje, ovaj… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja definiše osnovna načela i to su tri osnovna načela na osnovu kojih Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja radi i to je načelo nezavisnosti, načelo efikasnosti i načelo ekonomičnosti. Moj amandman odnosi se na zaštitu posebno osetljivih, odnosno ranjivih grupa. Najpre moram da kažem da je načelo efikasnosti i načelo ekonomičnosti i te kako važno za sve one postupke koji pri državnim organima vode građani koji pripadaju tzv. posebno osetljivim društvenim grupama. Najpre moram da pohvalim Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja zato što su podaci iz Centralnog registra dostupni na portalu e-uprave, a zašto je to važno sa aspekta građana? Zato što svi oni upravni postupci koji se vode mnogo su brži, mnogo su efikasniji, a državne institucije koje vode upravne postupke na brz i efikasan način umesto građana, upravo kroz elektronsku razmenu i elektronsko traženje neophodnih podataka iz neophodnih evidencija, izlaze u susret građanima i na taj način građani na mnogo brži i mnogo efikasniji način ostvaruju prava koja traže. Takođe želim da pohvalim da je prvi put u stvari uvedena, kroz Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja, evidencija lica koja se upućuju na privremeni rad u inostranstvo i to na osnovu Zakona o upućivanju radnika na privremeni rad u inostranstvo.
Zahvaljujem. Za reč se javila narodni poslanik Tatjana Macura, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Prvo da se zahvalim ministru Đorđeviću i ministru Siniši Malom što su došli danas na zasedanje, ja se izvinjavam, malo sam prehlađena pa mi je teže da govorim. Dakle, prvo da vam se zahvalim u ime majki koje tri dana već gledaju skupštinsko zasedanje o budžetu i traže praktično od ministra Đorđevića i od ministra Siniše Malog da dobiju odgovor, kako ćemo pronaći novac u budžetu za 2019. godinu i kako ćemo doći do izmene Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Na žalost, prema onome što imamo u budžetu koji je prosleđen narodnim poslanicima, ovih sredstava nema, što znači da sva ona uveravanja koja smo u međuvremenu dobijali kako od ministra Đorđevića i ministarke Slavice Đukić Dejanović, jednostavno nisu istinita, hajde tako da kažem, jer smo od njih dobijali uveravanja da će se ovaj sporni zakon koji jednostavno degradira majke i materinstvo u Srbiji, promeniti do kraja ove godine makar u nekim odredbama. Nema čak ni tih odredbi, niti ima spornog zakona na dnevnom redu ovog skupštinskog zasedanja. Dakle, moja najbolja namera i najbolja namera svih majki danas u Srbiji je da dobijemo jedno, da kažem, čestito obrazloženje zbog čega u 2019. godini majke nisu planirane u budžetu. Isto tako, želim da pitam ministra Đorđevića, dokle je stigla radna grupa koja je formirana upravo povodom ovog pitanja, i ukoliko je potrebna neka pomoć radnoj grupi, mi stojimo na raspolaganju? Još jednom da podsetim ministra Đorđevića i ministra Sinišu Malog, da smo mi tražile da se sastanemo sa ministrima, iz prostog razloga što ne vidimo interes majki u tome da rušimo Vladu Republike Srbije ili da tražimo izričito smenu ministara, već da dođemo zajedno do adekvatnog rešenja koji će rešiti problem majki u Srbiji. Dakle, na tom sastanku, jedino što mi želimo je da pronađemo adekvatno rešenje, odnosno da pronađemo rešenje koje bi rešilo problem onih majki koje su danas najugroženije, a to su one majke koje nemaju 18 meseci radnog staža u kontinuitetu na nekom radnom mestu. Malopre sam čula, dakle, od ministra Đorđevića da on kaže da te majke koje imaju problem sa primenom ovog zakona po ovoj osnovi, da je drugačija situacija ne bi primale ni toliko, ni tih hiljadu, dve dinara itd. Ne mogu da se složim sa tim, s obzirom da imamo jednu kategoriju nezaposlenih majki, one koje su bile na tržištu Srbije neprepoznate, praktično su bile nevidljive radnice, one su za sistem bile nevidljive i samim tim nisu imale radnik odnos i kao nezaposlene majke mogle su da primaju iznose koji idu i do onoga o čemu mi govorimo, a to je republički minimalac, odnosno 25 hiljada dinara. To je bilo ne tako davno, dakle, to je bila situacija pre samo tri godine. Ono što majke iz inicijative „Mame su zakon“ i ja kao narodna poslanica koja predstavlja tu inicijativu želimo je da nekako Vlada Republike Srbije i nadležna ministarstva pronađu način kako da se svim majkama u Srbiji obezbedi nadoknada po osnovu porodiljskog odsustva ili odsustva radi neke deteta, najmanje u visini republičkog minimalca. Dakle, ja sam sigurna u to, moj kolega Vlada Đurić i ostale kolege koje su ovde govorile su obrazložile nekoliko stavki od kojih bi mogli da uzmemo i da taj novac praktično usmerimo na majke i porodilje u Srbiji. Mi mislimo da ima prostora u budžetu. Kada nas pitate o kojoj je sumi reč, mi smo negde najgrubljom mogućom računicom, ministre finansija, nadam se da nećete zameriti, s obzirom da nema dovoljno adekvatnih podataka na osnovu kojih smo mogli da preciznije izračunamo. Dakle, ako se govori o porodiljama kojih u 2017. godini ima 65.000 i ako kažemo da bi svaka od njih trebalo da primi iznos u visini republičkog minimalca, mi govorimo o sumi koja je oko 20 milijardi dinara, s tim što dobar deo tog iznosa Republika Srbija već izdvaja i on jeste prikazan u ovom budžetu, s tim što mi nemamo detalje ovog budžeta na tom nivou, pa ne mogu da govorim o kojoj sumi je reč. Dakle, mi zaista govorimo, sigurna sam u to, čak i ovom grubom računicom, o jednoj razlici koja će se pojaviti i koja, sigurna sam u to, Vlada Republike Srbije i budžet Republike Srbije može da podnese. Imam zaista lepo iskustvo u saradnji sa ministrom Đorđevićem i tu ne bih da kvarim tu dobru atmosferu koja se stvorila između nas, volela bih da dobijem odgovore i da probamo da zajedničkim snagama pronađemo rešenje kako majke u Srbiji da imaju jedno dostojanstveno materinstvo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima koleginica LJupka Mihajlovska. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Koleginica je u svom amandmanu stavila poseban osvrt na ranjive grupe. Vi znate da su roditelji dece sa teškoćama u razvoju takođe jedna od izuzetno osetljivih društvenih grupa u Srbiji. Kada govorimo o Zakonu o finansijskoj podršci porodicama sa decom, tu je došlo do nekog nerazumevanja na relaciji Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo za rad gde se ženama koje imaju decu sa invaliditetom onemogućava da kada odsustvuju zbog posebne nege deteta primaju nadoknadu za rad, već ako se za dete dobija dodatak za negu i pomoć drugog lica one moraju da izaberu da li će uzimati taj dodatak ili će uzimati platu. Već smo se susreli u praksi sa situacijom gde su žene bile primorane da u Centru za socijalni rad podnesu zahtev da se obustavi isplata tuđe nege i pomoći. To je zaista nedopustivo, jedno pravo ne bi smelo da uskraćuje drugo. Mislim da je došlo do nerazumevanja, pogotovo kada čujem tumačenje ministra Đorđevića da se to vezuje za neke delove zakona nekog koji se odnosi na Ministarstvo zdravlja. Dakle, molim da se ova nepravedna odredba u članu 17. i u članu 12. ispravi i da nikako se roditelji dece sa teškoćama u razvoju ne uslovljavaju, odnosno njihove zarade ne mogu zavisiti od dodatna za negu i pomoć drugog lica, a na osnovu invaliditeta koje njihovo dete ima. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Zoran Đorđević. Izvolite, ministre.
Zahvaljujem. Prvo da razjasnimo samo jednu stvar. Nemamo para u budžetu za to i onda građani Srbije steknu pogrešan utisak da mi ovde nešto ne damo ili smo nešto obećavali, pa to nećemo da damo. Kad postoji zakon, onda postoji i stečeno pravo. Šta god da se dešava, čak i da nemate finansijskih sredstava, vi morate da ih obezbedite da bi isplatili to, jer onda u protivnom imate, kao što se dešavalo, pa sada imamo slučajeve da imamo sudske postupke iz nekog perioda pre 2012. godine, gde neko stečeno pravo moramo nekome da platimo. Onda to najčešće bude mnogo skuplje, jer imamo i sudske takse i troškove suđenja itd. Sada, da ne bi došlo do toga, naravno, ova Vlada radi odgovorno i budžetira onoliko koliko treba. Na poziciji 472 za to je potrebno, bar je naša procena bila, 5,8 milijardi, i toliko ima na 472 poziciji. Ne postoji sada u budžetu, kada vi pogledate ukupan budžet, da vama tamo piše stavka odvojena za majke i porodilje. Znači, to se nalazi ukupno na jednoj aproprijaciji i naravno da će biti sve isplaćeno. Što se tiče toga da vi kažete da se nekim majkama koje ne rade, pa da imaju neki zagarantovani minimalac koji se njima isplaćuje, u tome treba biti vrlo pažljive. Znamo u prethodnom periodu da su neke vlasti pre 2012. godine olako, radi dobijanja nekih političkih poena, radile takve stvari, zaduživali se i onda iz nerealnih prihoda nešto plaćali. Da li mi hoćemo? Naravno da hoćemo da damo svima, ali onoliko koliko ima prihoda u budžetu i onda na osnovu toga da raspodelimo taj novac na najtransparentniji način i da nemamo problem sa tim stečenim pravom. Jednom kada imate stečeno pravo, njega ne možete da ukinete nekim zakonom. Tako da, moja poruka građanima, odnosno majkama i porodiljama – ne treba da se brinu, ono što Vlada, a mi smo svesno povećali naknade za njih, Vlada će da obezbedi i one će biti isplaćene. Radna grupa radi i vrlo brzo će izaći sa novim predlozima, u skladu sa mogućnostima budžeta koliko da povećamo i koja nova prava da damo, kao što smo i obećali. Hvala.
Hvala, ministre Đorđeviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? Reč ima Dragana Kostić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, narodni poslanici, ono što svakako treba da raduje građane Srbije jeste najava da će 10. decembra, odnosno u ponedeljak, biti otvorena dva nova poglavlja u pristupnim pregovorima sa EU, i to Poglavlje 17, koje se odnosi na ekonomsku i monetarnu politiku, kao i Poglavlje 18, koje se odnosi na statistiku. Ovo nije slučajno, ovo je samo dokaz da je ova Vlada vodila veoma odgovornu ekonomsku politiku u prethodnom periodu i da se starala o svakom dinaru našeg budžeta. Ako kažem da je samo juče uplaćeno preko milijardu i 30 miliona evra javnog duga, čime se javni dug od 56,1% BDP-a smanjio na 54,1%, to svakako govori o tome da je i suficit koji je za 10 meseci u 2018. godini 68 milijardi dinara potvrda svega ovoga što imamo kao rezultat u pregovorima sa EU. Međutim, imam i moralnu obavezu da odgovorim kolegi koji se interesovao za subvencije za JP PEU Resavicu. Pogrešio je i vreme i mesto sada da se interesuje o tome. Trebalo je 2011. godine da vidi kako je 4.000 rudara bez dinara uplaćenog doprinosa za PIO i bez uplaćenog dinara za zdravstveno osiguranje silazilo 500 metara ispod zemlje. Dug za 19 meseci, znači za celu 2011. godinu i sedam meseci 2012. je preko milijardu i po dinara. To je ostalo da sama Resavica sada isplaćuje svojim radnicima prilikom odlaska u penziju. U to vreme, svako ko je ostvario pravo ne penziju nije mogao da ode u penziju zato što mu nisu bili uplaćeni doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, a isto invalidi rada u to vreme nisu dobijali nadoknadu kao invalidi rada. Sve ovo moram da kažem zato što je rudarski posao veoma odgovoran i veoma težak. To je rad na 500 metara ispod zemlje, pa zato bolje neka vodi računa o svom bivšem lideru koji je tražio da se radi lična karta za JP PEU Resavicu, kada je bio ministar privrede, koji je iziskivao posebne dodatne troškove za to preduzeće, a koje je jedva sastavljalo kraj sa krajem. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. Amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. Amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. Amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite, gospodine Vujadinoviću.
Hvala, predsedavajući. Uvođenje reda u bilo kojoj oblasti života, pa i kada je u pitanju ovaj zakon koji se tiče obaveznog socijalnog osiguranja, i sa njim neminovno povezano stanje zdravstvenog sistema i te kako ima uticaja na sveukupni razvoj Republike Srbije. Međutim, stvari ne staju tu. Činjenica je da uređivanje ovog stanja ima i te kako posledice na život naših sunarodnika u regionu. Bez obzira na neke zlurade komentare iz opozicije, činjenica je da je u poslednje dve godine Vlada Republike Srbije uložila 20,5 miliona evra u projekte samo u Republici Srpskoj, i to u razne projekte od Trebinja do Novog Grada. Ali, kada smo već kod stanja zdravstvenog sistema, moram napomenuti da se hiljade naših sunarodnika godišnje leči u Republici Srbiji. Naime, samo prošle godine negde oko četiri hiljade ljudi iz Republike Srpske se lečilo u zdravstvenim ustanovama u Republici Srbiji i iznos pruženih usluga je negde na nivou od devet miliona evra. Pohvalno je i to što su cene pruženih usluga po pravilu, kada je u pitanju fond Republike Srpske nešto niže u odnosu na ostale fondove iz inostranstva. Takođe, pohvalno je i da je Vlada Republike Srbije jedna od najvećih donatora kada je u pitanju fond solidarnosti u Republici Srpskoj i krajem prošle godine uplatila je u taj fond 250 hiljada evra. Inače, iz tog fonda će se koristiti sredstva za lečenje naših malih sunarodnika u okruženju i sve ovo samo po sebi je dokaz jedne ozbiljne vladine politike kada je u pitanju briga i o zdravlju naših sunarodnika u regionu. Kada pogledate Predlog budžeta za 2019. godinu i sve ono što je njime predviđeno, uverićete se da će taj trend nastaviti i u 2019. godini, a siguran sam i dalje.
Hvala, kolega Vujadinoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Vlado Babić. Izvolite, doktore Babiću.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, cenjeni gospodo ministri sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, kao i u prošlom amandmanu nastaviću danas da govorim i o statusu i položaju invalida. Za donošenje zakona o dopunama Zakona o sprečavanju i diskriminaciji invalida koji je donesen 2016. godine ustavno-pravni osnov je postajao, ali sa valjanim razlozima za njegovo donošenje. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom sadržan je u odredbi Ustava Republike Srbije koji se uređuje, obezbeđuje sistem oblasti socijalne i invalidske zaštite. Sprečavanje diskriminacije i ostvarivanje prava u skladu sa potrebama osoba sa invaliditetom treba da reći da predstavlja trajnu opredeljenost Republike Srbije koji je iskazana u prioritetnim ciljevima u okviru zakonske regulative koja se odnosi na unapređenje položaja osoba sa invaliditetom i sprečavanje bilo kakvog oblika diskriminacije nad njime. Naime, bez obzira na stav Republike Srbije postoje i dalje rizici diskriminacije, marginalizacije kao i socijalne isključenosti, osoba sa invaliditetom koja nažalost imaju tendenciju porasta bez obzira na sve aktivnosti koje naša država vrši kako bi se ovakvi rizici nastanka sveli na najmanju moguću meru. Ovim zakonom uređeno je i obezbeđeno svim invalidima bez obzira da li je u pitanju telesno ili senzorno oštećenje ili bolest kao što su slepe i slabovidele osobe, osobe obolele o različitim mišićnih, neuromišićnih obolenja, kvadriplegije kao i osobe koje nemaju gornje ekstremitete bilo da su to rođenjem takve ili su izgubile u nekoj povredi da imaju ista prava kao i svi ostali građani. Naime, problem se javlja kada se od invalida tražilo da se umesto da se sa isporučenim potpisom na dokumenta stave svoj otisak prsta čime su se narušavali ljudska prava i slobode invalida. Zakon o sprečavanju diskriminacije, to je rešeno. Hvala.
Hvala doktore Babiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite kolega Birmančeviću.
Hvala poštovani predsedavajući. Poštovani ministri, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, jedan je od zakona koji se oslanja i koji je direktna posledica upravo digitalizacije Srbije koja je pre nekoliko godina izgledala kao nemoguća misija, ali koja je u Srbiji za samo zadnje tri, četiri godine na nivou mnogo razvijenih država i siguran sam da niko ovom brzinom nije uspeo da sprovede digitalizaciju, elektronsko poslovanje i da nađe praktičnu primenu u tom poslovanju. Ovaj zakon će i obveznicima socijalnog osiguranja omogućiti jako brzu, ne bukvalno jako brzu, nego u trenutku i potrebnu informaciju vezano za svoje socijalno osiguranje, a sa druge strane pokazuje da ono što je bila praksa i što se pokazala upravo na primeru Ministarstva za građevinu kada smo sa 180 nekog mesta za samo tri godine došli na deseto mesto u Srbiji po broju, odnosno po brzini izdavanja građevinskih dozvola. Kada smo uspeli da ukinemo pečate, poštovani građani, podsećam vas da smo upravo elektronskim potpisom i zakonima uvedenim u prošlim skupštinskim zasedanjima omogućili građanima da sprovode i ispotpisuju ugovore bez pečata, bez direktnog kontakta, bez odlaska u sud. Podsetiću pre ne mnogo vremena, ni sa 20 svedoka, ni sa potpisom u sudu nije se moglo verovati u to što se uradi i u to što se potpiše. Ova država, elektronska komunikacija, digitalna komunikacija i sve ono što radimo sa zakonima garant je da imamo budućnost. Budućnost koja je sigurna za građane Srbije i za samu državu Srbiju. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Izvolite, koleginice Davidovac.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, Predlog zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja će regulisati pitanja koja se tiču elektronske uprave, odnosno elektronskog vođenja baze podataka čime se uvodi jedan sveobuhvatan centralni registar, odnosno centralna baza podataka u kojoj će biti objedinjene različite baze, a u vezi sa svim obveznicima socijalnog osiguranja čime će se značajno uticati na povećanje i efikasnosti lokalnih samouprava, ali takođe i na povećanje efikasnosti celokupne državne uprave. Ovo je još jedan iz seta zakona koji će unaprediti ne samo kvalitet života već će doprineti sigurnosti i stabilnosti građana što i jeste jedan od osnovnih elemenata na kojima se zasniva budžet za 2019. godinu. Rezultat rada Vlade i predsednika Aleksandra Vučića koji vodi odgovornu politiku, politiku koja vodi privrednom rastu i ekonomskom napretku, politiku koja dovodi investitore u Srbiju da otvore nove fabrike i otvore nova radna mesta, ogleda se i u činjenici da je u poslednje četiri godine otvoreno novih 370 hiljade radnih mesta, što je doprinelo da se stopa nezaposlenosti smanji na 11,9%. Takođe, ono što je bitno naglasiti jeste i povećanje sredstava koje se budžetom za 2019. godinu izdvajaju za kapitalne investicije. U odnosu na 2018. godinu to je za 30% više sredstava, a ukupno na nivou države predviđeno je 220 milijardi dinara za kapitalne investicije. Tu se nalaze investicije u putnu infrastrukturu, nove mostove, nove tunele, bolnice, zdravstvene ustanove, škole, vrtiće, sve ono što će dodatno doprineti poboljšanju infrastrukture u Srbiji, a samim tim i podizanju kvaliteta života građana. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Kolega Popoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, usvajanje ovog zakona u sklopu sveobuhvatnog procesa digitalizacije doprineće efikasnijem i organizovanijem vođenju evidencije, između ostalog, i svih zaposlenih lica na teritoriji naše države. Zdravstvene ustanove pored ulaganja u opremu, u nove aparate doprinose procesu razvoja države i ulaganjem u stručno usavršavanje zaposlenih zdravstvenih radnika. Svih sto mladih lekara, najboljih diploma sa medicinskih fakulteta koji su u junu dobili posao na određeno vreme u zdravstvenim ustanovama dobiće stalan posao kao i mogućnost stručnog usavršavanja kroz specijalizacije i doktorske disertacije. Istovremeno do kraja godine će u radni odnos biti primljeno još 50 novih, mladih stručnjaka, najboljih studenata medicinskih fakulteta u Srbiji. Takođe, u poslednjih nekoliko godina dodeljeno je preko šest hiljada specijalizacija i subspecijalizacija naročito iz deficitarnih grana medicine i to je pokazatelj strateškog opredeljenja Vlade Republike Srbije da zadrži mlade stručnjake koji će postati nosioci daljeg razvoja države. Odgovornom i sistemskom kadrovskom politikom i omogućavanjem redovnog i kvalitetnog i stručnog usavršavanja i adekvatnih uslova za rad koji uključuju i savremenu opremu, stvaraju se uslovi za nove generacije lekara koji će doprineti razvoju zdravstva, a samim tim i celokupnom razvoju Srbije. Hvala vam.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani ministri, na član 3. zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja podneo sam amandman. U članu 3. ovog zakona jasno se definiše da su tri ključna principa – ekonomičnost, efikasnost i nezavisnost u realizaciji ciljeva koji su neophodni za funkcionisanje države Srbije. Država Srbija u 2018. godini beleži rast BDP-a od 4,5%. Taj rast svakako jeste jedan od najvećih porasta koji država Srbija u svojoj istoriji ima, a istovremeno je drugi rast društvenog bruto proizvoda u Evropi u ovom trenutku. Ako pogledate krivu koja jasno definiše da rast BDP-a je nemoguć bez rasta nivoa zaposlenosti, onda je jasno da Srbija u makroekonomskim parametrima, pored rasta BDP-a, istovremeno ima i rast zaposlenih, ali i to svakako nije moguće i ne može se ostvariti bez investiranja. Ako nemate investicije, bilo one da su domaće ili strane, ne može se govoriti o makroekonomskoj stabilnosti u državi Srbiji. U ovom trenutku Srbija jeste lider u regionu po nivou stranih direktnih investicija. Sa 2,6 milijardi stranih direktnih investicija, koje ima u ovoj godini, odnosno rastu od 3,2%, Srbija beleži ključni ekonomski iskorak po nivou broja zaposlenih koji dolaze po osnovu stranih direktnih investicija. Od direktnih stranih investicija potiče 6,7% BDP-a i te direktne strane investicije utiču, naravno, na fiskalne prihode države Srbije. Fiskalni prihodi države Srbije, po osnovu povećanja broja zaposlenih, neprekidno rastu. Ako pogledate budžet iz 2017. godine, one rastu u ovom budžetu za 4,5%, a u odnosu na realizaciju za budžet iz 2018. godine, budžet za 2019. godinu će biti veći za 3,3%. To znači da Vlada Republike Srbije, budžet Republike Srbije, makroekonomski parametri jesu stabilni i jesu u kontinuitetu. Zahvaljujem vam se.
Hvala, kolega Kovačeviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Jasmina Obradović. Izvolite.
Uvaženi ministri, cenjene kolege, poštovani građani, podnela sam amandman na Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja i u ovoj raspravi želim da se osvrnem i na ostalu problematiku koja je na današnjem dnevnom redu, zakone iz sfere finansija, a posebno na Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu kao najvažniji zakon u godini. Najvažnija stvar za nas je da naša privreda nastavi da raste na način na koji je rasla u periodu od kako je brigu o državi preuzela SNS. Tako se u budžetu, između ostalog, nalaze sredstva za nastavak radova na obilaznici oko Beograda, završetak puta Surčin – Obrenovac, izgradnja auto puta Obrenovac – LJig, put Preljina – Požega, Moravki koridor, itd. Takođe, izdvojen je novaca za naučno – tehnološki park u Novom Sadu, digitalne učionice, izgradnju Data centra u Kragujevcu, kao i sredstva za izgradnju i opremanje zdravstvenih ustanova. Srbija se, nakon sprovedenih mera fiskalne konsolidacije i uspostavljanja ekonomske stabilnosti, nalazi na dobrom putu. Kao primer realizacije ove politike pomenuću samo neke primere realizacije investicija i sveukupnog napretka iz sredine iz koje ja dolazim, iz grada Novog Sada u poslednjih godinu dana. Za saobraćaj je otvoren Žeželjev most, obnovljena je putna infrastruktura u Novom Sadu i prigradskim naseljima. Obavljeni su radovi na kanalizacionoj mreži u Novom Sadu i prigradskim naseljima. Obnavljaju se vrtići, škole, zgrada RTV-a, bolnice i sportski centri širom Novog Sada i prigradskih mesta. Nabrajanje šta smo sve uradili, kako u gradu iz kog dolazim, tako u celoj Srbiji, moglo bi da traje danima i opet ne bismo stigli sve da pomenemo. Zemlji Srbiji potreban je razvoj i napredak i to je ono što realizuje SNS sa Aleksandrom Vučićem na čelu. Treba nam očuvanje mira i stabilnost u svim oblastima. Ne treba nam žuti prsluk, žuto jeleče i sve ono što nose kao poruku takvim ponašanjem i nude nam kao alternativu Ramuševi pešadinci.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dragan Savkić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja koji glasi: „Ovim zakonom podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost institucija socijalne zaštite“. Kako je Centralni registar elektronski vođena baza podataka i elektronski servis koji je zasnovan na IT tehnologijama, neophodno je bilo obezbediti i zakonski osnov za povezivanje sa drugim registrima i evidencijama u Republici Srbiji, kako bi se omogućilo efikasnije i brže ostvarivanje prava i ispoštovali zahtevi u pogledu elektronske razmene podataka državnih organa, odnosno razvoja e-uprave, a sve u cilju povećanja efikasnosti kako Centralnog registra, tako i drugih organa i organizacija, korisnika podataka iz Centralnog registra, a to će omogućiti bolje punjenje budžeta Republike Srbije za narednu godinu, tako da možemo očekivati da rast BDP-a u Republici Srbiji za 2019. godinu bude veći nego 2018. godine, a to je rezultat reformskih procesa koji su započeti 2014. godine, a koji su rezultirali sjajno u 2018. godini. Rasterećenjem privrede, pre svega kroz smanjenje poreskih opterećenja rada, podstiče se rast i otvaranje novih radnih mesta. Uštede koje smo napravili kroz suficit u budžetu ostvaruju prostor za veće investicije za 2019. godinu, a sve ovo je rezultat ekonomski i socijalno odgovorne politike Vlade Republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, uvažene kolege, odredbe ovog zakona su svakako u funkciji ekonomskog razvoja i Centralni registar je jedinstvena baza podataka. Podizanje nivoa kvaliteta i kontrole podataka su svakako u funkciji razvoja i rasta i još jedan razlog gde pokazujemo da, gde god možemo, stvaramo uslove za kreiranje novog rasta. U Lučanima je napadnuta Nada Jovanović, žena koja ima 64 godine. Dobila je pesnicu u lice samo zato što podržava politiku koja kreira rast, samo zato što svima želi dobro, samo zato što podržava politiku koja je Lučanima obezbedila 500 miliona evra zaštite od poplava, koja podržava politiku koja je desnu obalu Bjelice zaštitila nasipom od 303,2 miliona dinara, levu obalu i naselje Đerać 75,2, politiku koja ulaže u namensku industriju „Milan Blagojević“. Vladan Marković iz Užica, odbornik koji je preminuo od ujeda stršljena, doživeli smo da pročitamo od stručnjaka iz tzv. Saveza za Srbiju - kada mi nećemo da učinimo ništa, neka priroda učini svoje. Da li je to zato što se Vladan borio za Koridor 11 koji će na proleće krenuti ka njegovom Užicu i rekonstrukciju pruge Beograd – Bar? Pesnica u lice Nade Jovanović je ucrtala jedini plan i program onih koji sebe zovu Savez za Srbiju. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Janjušević. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima iz ministarstva, Vlada Republike Srbije kroz različite projekte doprinosi smanjenju siromaštva, smanjenju broja socijalnih slučajeva. Naime, kroz programske aktivnosti, na primer, naknada za slučaj nezaposlenosti, obezbeđuje se ostvarivanje prava nezaposlenih lica po osnovu osiguranja za slučaj nezaposlenosti i to, pre svega, pravo na novčanu nadoknadu, pravo na zdravstveno osiguranje i pravo na penzijsko-invalidsko osiguranje. Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja ima za cilj, pre svega, obezbeđivanje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, zatim smanjenje troškova administracije i, na kraju, efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Ekonomski napredak je osnov za finansiranje institucija socijalne zaštite. Socijalna pravda predstavlja jedno od osnovnih načela sadržanih u Ustavu Republike Srbije. Socijalna politika, ako je dobro koncipirana daje doprinos privrednom rastu, služi kao ekonomski stabilizator i štiti ljude od siromaštva, smanjuje broj socijalnih slučajeva. Cilj Vlade Republike Srbije je prosperitet za sve građane, a to se postiže dobro vođenom socijalnom politikom. Socijalni aspekt je uz razvojni glavna karakteristika budžeta. Set finansijskih zakona koji idu uz budžet treba da doprinesu postavljanju zdravih osnova za povećavanje standarda građana i smanjenje siromaštva. S obzirom da smo zemlja pristupnica EU i da implementiramo u svoje zakonodavstvo direktive EU, Srbija je među prvim zemljama usvojila i program reformi politike zapošljavanja i socijalne politike kao strateški dokument. Srbija je respektabilna zemlja u svetu i zato danas mi, otvorili smo preko 200 kompanija i zaposlili preko 300 hiljada ljudi. Tako smanjujemo broj siromašnih u Republici Srbiji. Hvala.
Hvala gospođo Malušić. Tatjana Macura, po amandmanu. Izvolite.
Biću jako kratka. Zaista, ministre Đorđeviću, moram da poručim da su mame ljute. Ja moram da kažem koje su sve to žene ugrožene primenom lošeg zakona koji je stupio na snagu od jula ove godine. U pitanju su sve one mame koje imaju manje od 18 meseci radnog staža u svojim, nazovimo, radnim knjižicama. U pitanju sve mame koje imaju decu sa invaliditetom. U pitanju su sve mame koje su preduzetnice, a posebno one koje se bave pružanjem zdravstvenih usluga. U pitanju su sve one mame koje su najuspešnije među nama i koje imaju visoka primanja, zato što su to zaslužile. I na kraju, u pitanju su one žene koje mi nazivamo nevidljivim radnicama. Zaista bi bilo dobro, dakle, bilo bi dobro da makar dobijemo neko preciznije uveravanje kada ćemo rešiti problem ovih žena u Srbiji. Dakle, kada možemo da očekujemo izmenu ovog zakona? Ja se slažem da Vlada Srbije odvaja sredstva i da su neke grupe žena prepoznate. Međutim, to nije dovoljno. vi ste, sigurna sam u to, upućeni koliko je ovaj problem veliki. Dakle, ja vas još jednom molim, u ime dobre prakse koju imamo, da mi pomognete, odnosno da nam pomognete i da nam kažete da li postoji prostor da se u 2019. godini da reši ovaj problem? Hvala.
Hvala, koleginice Macura. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite, kolega Kneževiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, pred nama se nalazi Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Razlozi za donošenje ovog zakona su potreba efikasnog organizovanja, obaljanja poslova, uspostavljanja i vođenja centralne baze podataka u kojoj će biti objedinjeno više različitih baza, odnosno uvođenje centralne baze podataka o obaveznicima doprinosa za socijalno osiguranje, poslodavcima i osiguranicima. Neophodno je bilo obezbediti zakonski osnov za povezivanje sa drugim registrima i evidencijama u Republici Srbiji, kako bi se omogućilo efikasnije i brže ostvarivanje prava, a takođe i povezivanje centralnog registra i Poreske uprave. Sve ovo doprineće poboljšanju kvaliteta podataka, odnosno kontrole na istim. Ovu novinu usaglašava Zakon o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sa Zakonom o radu. Ono što će se primenom novog Zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja obezbediti je, pre svega, efikasnija kontrola naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Zatim, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Ovaj zakon doprineće daljoj modernizaciji i bolju uslugu za građane. Zahvaljujem.
Hvala kolega Kneževiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Izvolite, dr Barišić.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani ministri, poštovani saradnici iz ministarstva i poštovane koleginice i kolege, podnela sam amandman na 3. član ovog zakona, da bi se dodatno definisao ovaj zakon, ali pre obrazlaganja amandmana, želim najoštrije da osudim napad, pre svega na jednu ženu, na jednu majku. Ali, ne vidim da to rade koleginice sa druge strane ili one slede politiku njihovog vođe Dragana Đilasa, koji svakodnevno poziva na brutalno nasilje, na napade silovanja, vešanja i ostalo. Da li tako trebamo i mi, koleginice SNS da očekujemo sa njihove strane, da strepimo koja će od nas biti napadnuta zato što ne mislimo isto kao oni. Sada ću nastaviti po amandmanu, jer želimo da sveukupni razvoj Republike Srbije nastavimo i to je naša politika, a očito da oni u nedostatku političkog programa mogu samo nasiljem da vode politiku u ovoj zemlji. Ovom prilikom želim da istaknem da su predloženi zakoni zaista dobri i da podržim sve ove predloge i da najveću zahvalnost uputim ministru finansija, jer će se budžet ministarstva zdravlja uvećati, a time će se verovatno i obnova bolnica i domova zdravlja širom Srbije nastaviti. Mogu samo da dodam da je u mom gradu samo u 2018. godini uloženo više stotina miliona dinara u obnovu kako bolnice, tako i doma zdravlja i nadam se da će se ta politika i taj trend nastaviti u 2019. godini. Hvala.
Hvala dr Barišić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Izvolite dr Martinoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sa već pričao o tome da pojedini, tzv. lideri opozicije u želji da umanje dobre ekonomske rezultate Vlade, kažu da je to zbog toga što je naša statistika loša. Jedna od tih netačnih informacija koje se šire u javnosti je da Vlada lažno prikazuje broj zaposlenih zbog toga što nam se navodno 100 hiljada ljudi na godišnjem nivou iseljava iz države. Dragan Đilas je izjavio da je u 2017. godini, da se iz Srbije iselilo 100 hiljada ljudi. Meni nije bilo teško, ja sam danas konsultovao podatke sa OECD stata. Dakle, u pitanju su statistički podaci ove međunarodne organizacije. Pre svega, za 2017. godinu oni uopšte nisu izneli bilo kakve podatke, a podaci o broju iseljenih ljudi iz Republike Srbije su sledeći. U 2007. godini 27 hiljada, u 2008. godini 40 hiljada, u 2009. godini 27 hiljada, u 2010. godini 38 hiljada, pa 34 hiljade, pa 40 hiljada, pa 44 hiljade, pa 56, pa 60 hiljada u 2015. godini i poslednji podatak iz 2016. godine je 43.577 hiljada ljudi. Zašto ovo govorim? Zato što su oni krenuli od tog lažnog podatka da se na godišnjem nivou iz Srbije iseli sto hiljada ljudi, što nije tačno, pa su onda pukim množenjem sto hiljada puta poslednjih šest godina došli do netačnog podatka da se iz Srbije u poslednjih šest godina iselilo 600 hiljada ljudi. Dakle, taj podatak nije tačan. Ovo su zvanični podaci i to ne podaci Republičkog zavoda za statistiku Republike Srbije, ovo su zvanični međunarodni podaci koji jasno govore o tome koliko je netačna propaganda koja je usmerena protiv ekonomske politike Vlade Republike Srbije.
Hvala dr Martinoviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite dr Tomić.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministri, kolege poslanici, dopunila bih samo izlaganje prethodnog govornika, mog kolege Martinovića da kažem da su se upravo opozicioni poslanici pozivali na te zvanične podatke o kojima sada govorimo, isto kao što su se pozivali na određene podatke i ocenu fiskalnog saveta da se veliki deo budžeta Srbije troši na vojsku i policiju i na njihovo opremanje. Ne žele da kažu da i takav vid podrške države, upravo namenskoj industriji i proizvođačima koji su domaće kompanije koje godinama rade, kao što su oprema, kada govorimo o uniformama na jugu Srbije, koje su fabrike koje zapošljavaju veliki broj radnika. Upravo ne govore o tome da je to jedna podrška države namenskoj industriji kojoj su izvozno orijentisane, čime u suštini privreda Srbije zaista povećava svoj izvoz, ali i povećava priliv stranih direktnih investicija, jer povećanjem konkurentnosti, mi imamo povećanje stranih direktnih investicija, pa tako imamo izveštaj u avgustu 2017. godine, da je Srbija na međunarodnom nivou jedna od najbolje kotiranih država koja je sa indeksom efikasnosti za grinfild investicije u svetu. To znači da je ona reprezentativna država kada su u pitanju investitori koji žele da otvore nova radna mesta, fabrike. Mi smo imali prilike to da vidimo u Zrenjaninu, da sada dolaze fabrike sa visokom tehnologijom, pogotovu kada je IT sektor. Stoga i ovaj predlog amandmana o kome govorim i kada govorimo o Centralnom registru za obavezno socijalno osiguranje, upravo govori o primeni najsavremenijih softvera za objedinjavanje više baza iz više sektora u državi koji treba da, jednostavno, rasterete državu kada su u pitanju troškovi, ali i građane Srbije, kada su u pitanju mnogi kontakti sa državnim organima. Tako je Republički zavod za statistiku zaista hteo da prikaže koliko je Srbija, u kom je nivou, kada je u pitanju digitalna ekonomija, pa je uradio jedno veliko istraživanje, koje je reklo za preduzeća da 100% preduzeća koristi računar u svom poslovanju, 99,7% ima internet priključke, da bi 80,4% preduzeća posedovalo veb sajt. Za građane, kada govorimo o istraživanju, treba reći da 90% domaćinstava poseduje mobilni telefon, 68% poseduje računar i preko 1.270.000 lica koristi elektronske servise javne uprave. Upravo je to jedan od glavnih pokazatelja da država jako mnogo radi kada je u pitanju Strategija razvoja industrije i informacionih tehnologija u periodu od 2017. do 2020. godine i da je Vlada Republike Srbije uradila i prihvatila jedan akcioni plan po kojem želi, jednostavno, da unapredi i poveća sve ove procente, čime bi suštinski zaista povećali zainteresovanost ne samo stranih i domaćih investitora, već svih onih država u regionu koje žele informatički da se povežu. Agenda 2030 upravo govori o tome da održivi razvoj i da povećanje konkurentnosti ekonomskog razvoja direktno utiče na smanjenje siromaštva, da direktno utiče na otvaranje velikog broja radnih mesta i unapređenje obrazovanja i upravo zbog toga je uopšte ovaj razvoj IT sektora u Srbiji od velikog značaja i zbog toga mislim da i oni predlozi zakona i investicija u obrazovanje u nove naučno-tehnološke parkove, koji će biti i u Beogradu i u Novom Sadu, će doprineti zaista razvoju ovog sektora. Hvala.
Hvala dr Tomić. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja je novi predlog zakona koji će na nedvosmislen način urediti pitanja koja su od važnosti za korišćenje i organizaciju Centralnog registra. Centralni registar je pušten u rad 2013. godine i ovakve odredbe u našem zakonodavstvu su neophodne upravo zbog bržeg i efikasnijeg ostvarivanja prava kod naših građana. Moj amandman, pre svega, ide u pravcu podrške, pružanja podrške naporima Vlade da na jedan sistemski način reguliše određena pitanja. Na primer, donošenjem ovog zakona inspektorima rada biće omogućeno da na jednostavniji način otkriju rad na crno i da preduzimaju određene mere u skladu sa zakonom prema poslodavcima. Sećamo se da je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja objavljivalo na svom sajtu spisak svih poslodavaca kod kojih su zatečeni radnici na crno i to je bio jedan od načina da se izborimo za pridržavanje zakona. Takođe, norveška ambasada je podržala projekat ovog ministarstva, koji se zvao „Reci ne radu na crno“, kada je otvorena besplatna telefonska linija za prijavljivanje rada na crno. Dakle, ovaj Predlog zakona će svakako imati za cilj da ukloni štete i da spreči eventualne štete koje nanosi nelegalni rad, jer od nelegalnog rada štetu trpi država, štetu trpe poslodavci koji se ponašaju u skladu sa zakonom, ali štetu trpe i građani koji rade na crno i onda nemaju socijalne beneficije. Na kraju svog izlaganja želim da se pridružim koleginici Barišić i da zajedno sa njom osudim nasilje nad ženom koje se desilo u Lučanima, nad kandidatkinjom za odbornika, i to upravo u vreme kada se najrazličitije aktivnosti sprovode za 16 dana aktivizma borbe protiv nasilja nad ženama. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Izvolite.
Hvala. Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, cenjeni ministri, dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom unapređenje privatnog sektora uvodimo kao jedno od načela kojima se rukovodi ovaj zakon. Modernim sistemom Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja dolazi i do prilike za bržu i lakšu kontrolu naplate doprinosa, ali i za smanjenje troškova administracije. Sve to dovodi do većeg priliva novca u budžet, a samim tim i većeg obima investicije. U vezi sa tim, iskoristiću priliku da se zahvalim Vladi Republike Srbije i vama, ministre, jer će uskoro biti odobrena sredstva za kompletnu sanaciju Opšte bolnice u Aranđelovcu. Vrednost ulaganja će biti veća od deset miliona evra i kada radovi budu okončani, imaćemo verovatno najmoderniju bolnicu od svih opština u Srbiji. To će biti kruna jednog ogromnog posla koji je započeo saradnjom lokalne samouprave i privrednika iz Aranđelovca. Izgradnja poliklinike, 800 kvadrata, vredna je skoro milion evra. Nastavilo se sa uvođenjem najmodernije opreme i aparata. Uz pomoć Ministarstva zdravlja, a pre nekoliko dana, sa radom je počeo i skener prvi takvog tipa u ovom delu Srbije. Na taj način, više od 80.000 ljudi koji gravitiraju ka Opštoj bolnici u našem gradu imaće vrhunske uslove za dijagnostiku. To će na izvestan način i olakšati bolnici u Kragujevcu, koja gravitira oko 500.000 građana, jer će deo pacijenata moći takve vrste pregleda da obavi u Aranđelovcu. Ovo je svakako jedna od najvećih investicija u poslednjih pola veka i služiće decenijama svim stanovnicima Aranđelovca i susednih gradova. Naveo sam samo jedan od primera od zaista mnogo projekata koji se realizuje u Aranđelovcu, a koji pokazuje da idemo u pravom smeru. Ovaj zakon samo će podići nivo organizacije i pomoći da ceo sistem državne uprave bude još efikasniji, što nas dovodi u priliku da još više ulažemo u bitne projekte. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče. Sasvim sigurno u prethodnih nekoliko godina jedna od glavnih obeležja, karakteristika vlada Republike Srbije jeste borba protiv poreske evazije i izbegavanja plaćanja doprinosa. To je deo politike vlada od 2012. godine da se konačno počne graditi do tada urušena i razvaljena država. Bez odgovornosti u društvu, bez plaćanja poreza i doprinosa, bez plaćanja obaveza državi, teško da možemo da govorimo o jednom stabilnom, efikasnom i uređenom društvu i državi. U tom smislu, to jeste doprinos, ovde se mnogo govorili u kojoj meri zakon o kojem danas raspravljamo doprinosi ekonomskom razvoju Republike Srbije, ali on sasvim sigurno doprinosi i razvoju, jačanju pravne države u Republici Srbiji. Sa ovako jasnim, konkretnim mehanizmima, sa jasnim bazama, sa borbom protiv svih onih koji žele da izbegnu plaćanje poreza i doprinosa, štite se prava prvenstveno zaposlenih, ali i svih onih budžetskih korisnika u Republici Srbiji. Jačanje pravne države je sigurno jedan od temelja i jedan od efikasnih načina da se izgradi bolje i pravednije društvo. I u tom smislu, kada govorimo i o pravnoj državi, govorimo i o demokratskoj atmosferi u društvu, govorimo o onome što se čini da se volja građana na sve moguće načine poštuje. Zato nema mogućnosti, nema načina da se nasiljem koje se danas desilo u izborima u Lučanima može promeniti volja građana i može nadomestiti odsustvo programa i politike koju u ovom trenutku našu koaliciju podržava veliki broj građana. Samo konkretni programi i samo konkretna rešenja daju podršku, a ne nasilje i prebijanje političkih protivnika. Hvala.
Hvala, kolega Palaliću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik doc. dr Mihailo Jokić. Izvolite, dr Jokiću.
Moram još jednom da kažem nešto vezano oko zapošljavanja. To sam već rekao. Međutim, posle toga bile su dve diskusije, a i Fiskalni savet je napisao da je zabranjeno zapošljavanje. Znači, zapošljavanje nije zabranjeno, zapošljavanje je kontrolisano i stalno se novi mladi stručni ljudi zapošljavaju. To govorim zbog građana Srbije. Drugu stvar koju želim da kažem zbog građana Srbije, o visini poreza na imovinu ne odlučuje se u Skupštini Srbije. Tu se postavlja algoritam, odnosno veličine koje učestvuju. To se odlučuje na skupštinama opština i na skupštinama gradova. Sada je upravo određena cena po kvadratnom metru. Oni cenu po kvadratnom metru određuju na osnovu poslednje tri transakcije. Ako nije bilo transakcije, oni onda uzimaju cenu kvadratnog metra iz prethodne godine, ali oni sve vreme drže stopu 0,4 ministre. To je najveća moguća stopa. Trebalo bi intervenisati da se ta stopa smanji i oni imaju pravo da tu stopu smanje. Znači, bez obzira na transakcije koje postoje, da bude manja od 0,4 da bi porez na imovinu građanima Srbije bio manji, jer obim je veći i mora biti sve veći, ali porez mora biti sve manji. Prema tome, ne može biti opravdanje, pa znate poslednje tri transakcije, cena kvadratnog metra je ta i gotovo. Niko ne spominje stopu. Vi to dobro znate i ja mislim da treba da ide jedna preporuka i da se možda tačno izračuna kolike su mogućnosti svake lokalne samouprave ili u gradu da dobije po toj osnovi, jer to je izvorni prihod lokalne samouprave, pa da im se onda kaže – nemoj da plaćaju samo oni što plaćaju, nego da plaćaju i oni koji ne plaćaju. Poslednje što hoću da kažem, vi to dobro znate, Amerika duguje 22 triliona dolara. To je javni dug Amerike. Znači, milion miliona, pa milion biliona. Amerika je na kolenima, odnosno dolar je na kolenima i ja preporučujem da mi prelazimo na nacionalnu valutu, da trgovinsku razmenu radimo u nacionalnim valutama.
Hvala.
Samo momenat jedan, izvinjavam se. Amerikanci zašto se ljute na Turke? Zato što Turci S400 plaćaju Rusima u lirama, a ne u dolarima.
Hvala, dr Jokiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Izvolite, koleginice Stojković.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Srbija je danas 10 puta bolja nego što je bila. Svakoga dana beležimo značajne pobede i u ekonomiji, i u kreiranju novih radnih mesta, i u otvaranju. Svake nedelje otvaramo novu fabriku u nekoj od opština i gradova u našoj prelepoj Srbiji. Nakon fiskalne konsolidacije, nakon smanjenja javnog duga, zaista svakoga dana beležimo brojne rezultate u oblasti ekonomije. Srbija je danas među tri najbrže rastuće ekonomije u Evropi. Ja vam to mogu potvrditi, kao član Odbora za evropske integracije. Mi se nalazimo na trećem mestu, i to treće mesto delimo zajedno sa Mađarskom, ispred nas su samo Poljska i Irska, i to su zaista fantastični rezultati Vlade Republike Srbije, Ministarstva za finansije, ali i svih resornih ministarstava. Mnoge zemlje članice EU se svakoga dana zaista suočavaju sa brojnim izazovima, sa brojnim teškoćama. Jedna mala Srbija i njena ekonomija beleži pobede i beleži rezultate i zaista to je za svaku pohvalu. Podnela sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, koji definiše načela ovog jako važnog zakona. Reč je o modernom zakonu, o jednom evropskom zakonu koji će nas na korak približiti svim onim standardima koji nedostaju. Od usvajanja ovog zakona korist imaju svi i građani, privreda i državne institucije. Ovo je elektronska baza koja predstavlja Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja. Uvezaće četiri institucije – Poresku upravu, Republički fonda za penziono i invalidsko osiguranje, Republički fond za zdravstveno osiguranje i Nacionalnu službu za zapošljavanje. Neće nam se više desiti sve one negativne situacije da se građani Srbije hvataju za glavu kada treba da odu u penziju. Sada će oni jednim klikom moći da provere svoje stanje i sada će oni moći da kontrolišu i državne institucije, ali i svoje poslodavce. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Milan Knežević. Izvolite, dr Kneževiću.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Taj član 3, radi gledaoca koji prate prenos, u stvari govori kojim se načelima rukovodi Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja, a on se rukovodi načelima nezavisnosti, efikasnosti i ekonomičnosti. Ono što trebamo, a mislim da nismo pomenuli u ovoj detaljnoj diskusiji o ovom Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja jeste da su sprovođenjem ovog zakona obezbeđena potrebna finansijska sredstva Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu. Znači, ovde nisu neophodna nova sredstva, jer su ona već planirana za budžet 2018. godine. Druga stvar, koju isto treba da kažemo, za uspostavljanje registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava, kod Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, nije potrebno novo upošljavanje, znači, ne uvećava se administracija i isto tako niti je potrebno neko novo radno angažovanje lica po bilo kom osnovu. Tako da je i ovo informacija koju bi trebali naši građani da znaju. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik mr Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Predlogom zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja dobićemo jedinstvenu bazu podataka osiguranika, osiguranih lica i evidenciju obaveznika doprinosa. Znači, Vlada Republike Srbije imaće kvalitetne podatke u preciznom planiranju budžetskih sredstava, ali i u preciznom vođenju makroekonomske politike. Ovo je još jedan dokaz u nizu da je Vlada Republike Srbije posvećena stvaranju zdravog privrednog ambijenta i potpuno ozdravljenju privrede od žute bolesti koja je trajala do 2012. godine. S obzirom da dolazim iz Kuršumlije, osećam dužnost prema svojim sugrađanima da kažem da je lokalna samouprava potpisala ugovor o zakupu sa izraelskom kompanijom „Vudfil“ u trajanju od pet godina, da je u toku obuka budućih radnika u pomenutoj kompaniji koja će se baviti proizvodnjom nameštaja, da je u toku nabavka opreme i da je sasvim izvesno da će fabrika početi da radi. Jedini problem je što je predmet ugovora o zakupu poslovni prostor površine od 7.000 kvadrata, gde je poslovala do 2003. godine modna konfekcija „7. juli“. Podsetiću, modna konfekcija „7. juli“ je prodata 2003. godine za smešnih 31 milijardu dinara. Sva oprema je rasprodata, 16 prodavnica koje su bile u sklopu modne konfekcije „7. juli“, počupani su svi kablovi i problem zašto izraelska kompanija još uvek nije počela sa radom je priključak za struju i elektro-instalacije. Nakon priključivanja na elektro-mrežu krenuće se sa instalacijom opreme i mašina i fabrika će krenuti sa radom. Zahvaljujem.
Hvala, koleginice Čarapić. Na član 3. amandman je podnela narodna poslanica Ana Karadžić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, kao i u svojim prethodnim izlaganjima, fokus će biti na digitalizaciji, jer smatram da se kroz digitalizaciju vrši napredak zemlje, kako u razvojnom, tako i u socijalnom smislu. Mi danas slušamo o tome kako je način na koji vodimo statistiku u stvari zaslužan za to da imamo podatak da je nezaposlenost smanjena. Ja bih samo rekla njima da treba da provere koliko fabrika je izgrađeno u zemlji od 2012. godine, što je neka cifra preko 50, i koliko ljudi je zaposleno zaista u tim fabrikama od 2012. godine. Mi takođe imamo imamo izgradnju auto-puteva veću nego u poslednjih 35 godina, što je nekih 160 km, a to značajno privlači strane investicije. Što se tiče obrazovanja, takođe slušamo da je smanjenje nezaposlenosti proisteklo iz toga što mladi ljudi odlaze iz zemlje. To takođe nije istina. Ja bih u ovom trenutku pohvalila ministra prosvete i Ministarstvo, jer se ulažu sredstva, kako u digitalizaciju, tako i u obrazovanje, opremanje preko 2000 smart učionica, sa pametnim tablama, u obrazovanje, predškolsko obrazovanje, obavezno srednje obrazovanje, kao i uspostavljanje boljeg učeničkog i studentskog standarda. Sve ovo se radi u cilju smanjenja odlaska broja mladih u inostranstvo. Dakle, Vlada sve radi u cilju da mladi ljudi ne idu. Ista situacija je i u zdravstvu. Plate se povećavaju, radi se na digitalizaciji zdravstvenih ustanova, olakšava se rad lekara i zdravstvenog osoblja i takođe je cilj Vlade da što manje zdravstvenih radnika i lekara odlazi iz ove zemlje. Dakle, digitalizacija prožima sve sfere života, kako bi se na lakši i efikasniji način vršile usluge, kako bi administracija bila u službi građana i nadamo se da će na taj način standard građana biti poboljšan. Hvala.
Hvala, koleginice Karadžić. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr Desanka Repac. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Cenjeni ministri u Vladi Republike Srbije, poštovane kolege, socijalno osiguranje je stara tema, kao što je staro i samo čovečanstvo. U obavljanju poslova registracije i vođenje jedinstvene baze podataka, Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja rukovodi se načelima nezavisnosti, efikasnosti i ekonomičnosti. S obzirom na stalne promene u društvu, u skladu sa ekonomskim razvojem Republike Srbije i međunarodnim standardima, u ovoj oblasti imamo kontinuiran proces izmene i dopuna određenih zakona. Oblast socijalnog osiguranja je uređena i međunarodnim bilateralnim ugovorima o socijalnom osiguranju koje je Republika Srbija zaključila sa drugim zemljama, kao i konvencijama i aktima međunarodnih organizacija, kao što su Organizacija rada i Savet Evrope. Osnovna prava iz Zakona penzijskog i invalidskog osiguranja garantovana su zakonom. Zakonom su predviđeni i obavezni vidovi zdravstvene zaštite za sve građane. Republika Srbija je ekonomski stabilna zemlja, a među najbrže rastućim ekonomijama u Evropi. Paralelno sa ekonomskim jačanjem imamo i ulaganje u zdravstvo. To je strateško opredeljenje Vlade Republike Srbije i Vlade AP Vojvodine. Vlada AP Vojvodine od juna 2016. godine je uložila u zdravstvo 3,7 milijardi dinara. U 2018. godini u budžet za zdravstvo u AP Vojvodini je bilo uloženo 2,8 milijarde dinara za nabavku opreme, kao i za poboljšanje uslova za lečenje pacijenata. Ovo je veliki iskorak da se nadoknadi višegodišnje nedovoljno ulaganje u zdravstvo u AP Vojvodini. Sredstva su obuhvatila sve zdravstvene centre u AP Vojvodini, od Novog Sada, Subotice, Sombora, Pančeva, itd.
Hvala, doktorka Repac. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, budžet Republike Srbije za 2019. godinu predviđa nizak deficit i samim tim manju inflaciju, kao i stabilan kurs dinara. Osnovna karakteristika budžeta je uravnoteženost i socijalni aspekt kroz povećanje plata, penzija i minimalne cene rada, koja će iznositi 27 hiljada dinara. Ono što mene posebno raduje, jer dolazim iz najlepše banje u Srbiji, iz Vrnjačke Banje, je što su u budžetu opredeljena sredstva i ove godine za vaučere. Naravno, i naši poljoprivrednici će i te kako osetiti benefit, jer je u budžetu predviđeno povećanje od 51,7 milijardi dinara, što iznosi negde oko 17,4%. Najveća povećanja su u razdelu za agrarna plaćanja i ona iznose 24,7%. To će biti ostvareno preko direktnih plaćanja, preko mera ruralnog razvoja, IPARD fondova, zaštite voda, ulaganje u protivgradnu zaštitu, oko 100 tih protivgradnih stanica. Povećanje od 16% opredeljeno je za Ministarstvo zaštite životne sredine, za izgradnju postrojenja za preradu otpadnih voda. Upravo ova povećanja koja sam napomenula, kao i ona koja nisam pomenula, će, naravno, pokazati da su sprovedene reforme dale rezultate i da će već od 1. januara građani Republike Srbije videti upravo efekte tih reformi. Zahvaljujem se.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Izvolite, kolega Torbica.
Poštovani predsedavajući, cenjeni ministri sa saradnicima, kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja kojim se dodaje stav 2. koji glasi: „Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na efikasnost ustanova socijalne zaštite“. Ukupne promene političkog, privrednog i vrednosnog sistema, kao i nepovoljna demografska kretanja, dovela su do narušene socijalne ravnoteže našeg društva. Posledice svega toga bile su veliki porast nezaposlenosti, siromaštva i socijalnog raslojavanja, kao i povećana ugroženost dece, nemoćnih i starih ljudi usled smanjenih mogućnosti porodice i društva da ostvari svoju zaštitnu ulogu. Sva politička dešavanja tokom prethodne tri decenije dovela su do porasta različitih oblika asocijalnog ponašanja i novih oblika kriminala. U skladu sa tim, u sistemu socijalne zaštite su se kao i u drugim sistemima socijalne sigurnosti javljali brojni problemi koji su zahtevali prilagođavanje promenama i nadogradnju sistema. Ono što je aktuelno u republičkoj vladi, isto kao i onoj pre nje, moramo priznati, jeste izuzetno visoka socijalna odgovornost prema svim građanima kojima je bila potrebna pomoć države, čak i u vreme kada se zbog fiskalne konsolidacije štedelo u svim sferama, država je smogla snage da iz godine u godinu uvećava kako visinu sredstava predviđenih za socijalnu zaštitu, tako i obim korisnika te zaštite. Pošto dolazim iz opštine Temerin, ne mogu a da ne pohvalim aktuelno opštinsko rukovodstvo i to pre svega predsednika opštine, gospodina Đuru Žigu koji se već pune četiri godine nalazi na čelu opštine i koji poklanja izuzetnu pažnju brigi o svima onima koji su siromašni, bolesni, onima kojima je pomoć najpotrebnija, nedozvoljavajući da i jedan stanovnik opštine Temerin ostane sam, bespomoćan i nezaštićen. Upravo takvom politikom, kako na lokalnom, tako i na republičkom nivou na najbolji način opravdavamo poverenje koje nam građani ukazuju na izborima. Hvala.
Hvala, kolega Torbica. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Čast je diskutovati o ovakvom predlogu budžeta, jer Predlog budžeta za 2019. godinu karakteriše povećanje životnog standarda naših građana kroz povećanje plata i penzija i obezbeđuje kapitalne investicije. Sami smo čuli, od uvaženog ministra, Siniše Malog da je 30%, za Predlog o budžetu predloženo da se za investicije izdvoji 30% više nego prethodne 2018. godine. Od toga ćemo graditi autoputeve, veliki broj mostova, tunela, domova zdravlja, vrtića, škola, bolnica, kliničkih centara. Veliki broj novih projekata i nastavak postojećih, kako bismo u što kraćem vremenskom periodu obnovili i izgradili našu infrastrukturu. Predlog budžeta za 2019. godinu karakteriše i razvoj privrede, akcenat na razvoj privrede, samim tim što smo smanjili opterećenje zarada sa 63% na 62%. Poštovani građani i građanke Srbije, želim samo da demantujem naše kolege iz opozicije, još jednom da naglasim da cena goriva pada i pada će, i da javni dug sada iznosi 54,1% BDP. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite, gospodine Komlenski.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, poštovani ministri sa saradnicima, uvažene kolege, dodavanjem načela socijalne ravnopravnosti pored načela nezavisnosti, efikasnosti i ekonomičnosti Zakona o Centralom registru obaveznog socijalnog osiguranja, ovaj zakon bi dobio jasno definisanu i profilisanu obavezu da princip socijalne ravnopravnosti jeste razlog donošenja ovog zakona, a osim toga što bi to definisao, ovakva odredba bi za neka buduća vremena bila jasna odrednica da nam se ne desi ono što se desilo 2003. godine. Naime, umesto da već imamo jasno izgrađen ovakav sistem, da smo iskoristili postojanje SDK, koja je svesno i namerno ugašena, da bi otvorila prostor pljačkaškoj privatizaciji. službe na kojoj su nam zavideli i Japanci, jer samo se u Republici Srbiji u tom trenutku, novac koji ovog trenutka pošaljete svom preduzeću, komitentu, saradniku i ostalo, istog sekunda mogao koristiti, obezbeđivao je i punu kontrolu uplaćenih poreza i doprinosa. Očigledno da to onima koji su 2003. godine, ne samo uništili ovakav sistem na kojima su nam svi pozavideli, već su uništili i domaće banke da bi obezbedili pljačkašku privatizaciju, omogućili da samo u jednoj godini više od 400.000 radnika ostane bez posla, završe na ulici, nisu vodili računa o socijalnoj ravnopravnosti. Da je tada postojala bilo kakva odrednica na koju se možemo pozvati imali bismo mnogo više elemenata i načina da povratimo mnoge stvari koje su uništene, ali iskustva makar i ružna, treba primeniti i razlog za usvajanje ovakvog amandmana jeste upravo ovo o čemu sam govorio. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo Veroljub Arsić. Da li želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo ja bih, samo jedan mali primer hteo da navedem kako to funkcioniše. Kao što je svima poznato, 1. aprila 2013. godine stupio je na snagu i sadašnji Zakon o javnim nabavkama, a mogu da kažem da je u potpunu primenu ušao tokom 2014. godine. Ovde smo imali mnogo diskusija od bivšeg režima kako je neko pokrao državu, kako krade i dalje, kako su neki ljuti, kako nema demokratije, a otkad se primenjuje novi Zakon o javnim nabavkama razlika, recimo, samo u Fondu zdravstvene zaštite iznosi 400 milijardi dinara za istu količinu nabavljenih lekova i medicinske opreme, recimo, u odnosu na 2011. godinu. To znači, dame i gospodo narodni poslanici, građani Srbije, da je bivši režim svake godine do 2012. godine krao iz Fonda zdravstvene zaštite 400 milijardi evra, odnosno negde 48 milijardi dinara. Kao što je svima poznato Fond zdravstvene zaštite delom se i puni iz budžeta. Šta je radio bivši režim? Podizao je skupe kredite, prebacivao iz budžeta na račun fonda, gde je godišnje nestajalo 400 miliona evra ili da prevedem, u proseku nešto više od milion evra dnevno su krali, pa sad se još prave i da su ljuti, valjda zato što ne mogu više da kradu.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo poslanik Mladen Lukić. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, da su ovi koji šire mržnju i nasilje, pozivaju na državni udar, silovanje i vređanja, udaraju u klupe, nose preko sakoa žute prsluke i promovišu laži i prevare sada na vlasti, ovaj kao i ostali zakoni koji su sada na dnevnom redu, bili bi mrtvo slovo na papiru, jer jednostavno para ne bi imalo. Srbija bi bila jedan veliki bankrot i u dubokoj samoizolaciji, meka kriminala i korupcije, sigurna kuća bespravne gradnje, nepotizmu i zapošljavanju. Za razliku od njih, zavaljujući hrabrim i odvažnim reformama koje je započeo naš predsednik Aleksandar Vučić, Srbija je sada domaćinska i odgovorna i budžet karakteriše socijalni aspekt koji je vezan za povećanje životnog standarda, koje prate, koje prate povećanje plata i povećanje penzija, kao i razvojni aspekt, jer predviđa rekordna izvajanja za kapitalne investicije koje će podstaći dalji rast BDP. Na taj način Srbija je lider u privlačenju investicija, stabilna i zdrava privreda. Zahvaljujem na pažnji.
Na član 3. amandman je podneo Nenad Mitrović.
Hvala predsednice. Gospodo ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Ovaj predlog zakona predstavlja potpuno nov predlog zakona koji će na celovit način regulisati materiju iz ove oblasti. Imali smo prilike iz prošlosti da neefikasna administracija i neodgovorni poslodavci, koji su dovodili radnike u situaciju da nisu imali potpune informacije o tome da li su im uplaćene obaveze za obavezno socijalno osiguranje redovno i na vreme. Usvajanjem ovog predloga zakona otklonićemo tu dilemu kod zapošljenih, jer će jednim pritiskom na dugme doći do informacija o uplati za njihovo obavezno socijalno osiguranje. U prilogu ovoga o čemu sam govorio, svakako ide i član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja u kome se kaže – u obavljanju poslova registracije i vođenja jedinstvene baze, Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja rukovodi se sledećim načelima. Nezavisnost prema kojem će Centralni registar, u svom radu nezavistan, u okviru ovlašćenja, utvrđena ovim zakonom, odnosno drugim propisom. Načelo efikasnosti prema kojem se svi prijavljeni podaci bez odlaganja prenose u jedinstvenu bazu. Treće načelo, načelo ekonomičnosti prema kojem se postupak registracije i prenosa podataka organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja obavlja bez odlaganja i uz što manje troškova. Pozivam kolege narodne poslanike da u danu za glasanje podrže predlog zakona. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo Veroljub Arsić. Da li želi reč? To je prošlo, izvinjavam se. Na član 3. amandman je podneo Veroljub Matić. Da li želi reč? Na član 3. amandman je podneo Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovih dana smo svedoci da se veliki ponovo mogu obračunati na račun malih i da nam je potrebna strateška sigurnost po pitanju poljoprivrede zato što imamo iskustva sa vojnim i ekonomskim pritiscima kojima je izložena naša zemlja ne baš tako davno. Dakle, poljoprivrednici su veoma bitni u proizvodnji hrane i ja verujem da treba da budu i socijalno zbrinuti. Mislim da dosadašnji način nije dovoljno efikasan. Danas je gotovo socijalna pomoć daleko veća nego seljačka penzija i mnogi na selu pribegavaju prodaji, posebno manja poljoprivredna gazdinstva, poljoprivrednog zemljišta da bi se socijalne pomoći domogli pre 65 godine i da ne bi morali da uplaćuju penzijsko i invalidsko osiguranje. Mi moramo to modifikovati, moramo unaprediti, svi stari ljudi zaslužuju da imaju dostojanstvenu starost. Mislim da sem velikih poljoprivrednih gazdinstava veoma veliku pažnju treba da posvetimo malim poljoprivrednim gazdinstvima, ne treba ih gasiti. Treba ih specijalizovati za određenu vrstu proizvodnje, da ona koja su srednja posluže za stočarstvo, da ne izvozimo više biljke, odnosno da ne izvozimo žitarice za tuđu stoku, da tuđi stočari, tuđi klaničari imaju posao, da najmanja poljoprivredna gazdinstva budu specijalizovana za proizvodnju voća i povrća, gde sa plasteničkom i stakleničkom proizvodnjom na jednom hektaru možete napraviti proizvodnju koja je vredna i više stotina hektara. Sve to treba preraditi, dakle, razviti prerađivačke kapacitete što bliže mestu proizvodnje, da poljoprivrednici koji rade na njivama mogu svoje prihode da dopune, da budu ako treba i mešovita poljoprivredna gazdinstva, da ono što ne zarade u poljoprivredi, u poljoprivrednoj proizvodnji, kroz zadrugarstvo i prerađivačke zadruge, mogu da dopune dohotkom, pakovanjem, preradom i na druge načine i modernizacijom penzijsko-invalidskog osiguranja, da imamo zadovoljne i očeve i sinove, da se više ne odlazi sa sela, da makar ono što sad živi na selu ostane, da nam se sela ne gase. Treba kvalitet života upriličiti onakav isti kao što je u gradu. Hvala.
Na član 3. amandman je podnela Stanija Kompirović.
Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja počeo je sa operativnim radom od avgusta 2013. godine. U početku se počelo samo sa podnošenjem prijava na obavezno socijalno osiguranje, a danas se preko Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja unose i uredno ažuriraju podaci o obavezama uplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje osiguranicima i osiguranim licima. Centralni registar vodi jedinstvenu bazu podataka koja je ustanovljena na osnovu baze podataka koju poseduje Poreska uprava, Republički fond PIO, Republički fond za zdravstveno osiguranje i Nacionalna služba zapošljavanja. Ove institucije su u obavezi da razmenjuju podatke i da se na taj način uparivanjem podataka na efikasan način i bez odugovlačenja dođe do tačnih i preciznih podataka koji, u krajnjem slučaju, služe osiguranicima za ostvarivanje svojih prava. Može se slobodno reći da Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja predstavlja instituciju koja, imajući u vidu sveobuhvatni proces digitalizacije i prelaz na elektronski oblik poslovanja, sve više dobija na značaju, čime se olakšava izvršavanje obaveza od strane, pre svega, obveznika uplate doprinosa. Tome u prilog idu i navedene usvojene izmene i dopune Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, kojima se ukida obaveza obveznika uplate doprinosa da određene obrasce predaju Republičkom fondu PIO, već Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja, preuzimanjem podataka od Poreske uprave, iste unosi u jedinstvenu bazu koju može koristiti Republički fond PIO. Dakle, Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja u stvari predstavlja jednu instituciju od velikog značaja, koja sa jedne strane olakšava poslovanje i ostvarivanje prava obaveznika uplate doprinosa i osiguranika, uz veliku uštedu vremena, novca i energije, a sa druge strane u velikoj meri štiti interese Republike Srbije, jer se na jednom mestu na precizan način utvrđuju podaci o obveznicima uplate doprinosa i uplatama doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, čime se sprečavaju nesavesna lica da izbegnu svoje zakonske obaveze. U danu za glasanje pozvala bih svoje kolege da podrže ovaj zakon, kao i set zakona koji se nalazi ispred nas i Predlog budžeta Republike Srbije. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović.
Zahvaljujem, predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministri sa saradnicima, Predlogom zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja definisana su načela Centralnog registra, i to nezavisnost, efikasnost i ekonomičnost. Moj predlog je da se u članu 3. Predloga zakona doda stav 2. koji glasi: „Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na poboljšanje zaštite poljoprivrednih osiguranika“. S tim u vezi, osvrnuo bih se na projekte u poljoprivredi koje je grad Leskovac realizovao u proteklom periodu. U projekat „Elektrifikacija polja“ uloženo je 65,6 miliona dinara donatorskih sredstava, sa učešćem vlasnika parcela od 10% vrednosti. Izgrađeno je preko 37 kilometara elektromreže na 130 hektara i 220 gazdinstava u pet sela koja su dobila mogućnost napajanja pumpi za navodnjavanje pomoću električne energije, što pokazuje svoju vrednost i isplativost već u prvoj godini korišćenja. Grad Leskovac je nastavio sa pripremom nove projektne dokumentacije za pet novih vodokorisničkih udruženja na površini od oko 250 hektara. Zatim, sanacija atarskih puteva ovim projektom u 2014, 2015. i 2016. godini sanirano je oko 140 kilometara atarskih puteva u oko 70 katastarskih opština. Vrednost projekta na tri godine iznosila je oko 50 miliona dinara. Ministarstvo je pomogao grad u 2014. godini sa 60%, u 2015. godini sa 50% vrednosti projekta, a u 2016. godini sa 47% od vrednosti projekata. Treći projekat je komasacija zemljišta. Ovim projektom je obuhvaćeno oko 1.100 hektara u tri naseljena mesta i u poslednjih pet godina uloženo preko 82 miliona dinara. Hvala vam.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Uvaženi ministri sa saradnicima, svi članovi tima koji čine Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja moraju imati isti cilj, razumeti ga i imati jasnu nameru i posvećenost dostizanju cilja. Nezavisnost u radu tima jasno je određena, svima razumljiva i prihvatljiva. Svrha nezavisnosti u radu je da usmerava rad tima, koncentriše i prikuplja energiju i motiviše članove, a njegova funkcija je da olakšava definisanje prioriteta u određivanju zadataka koji će voditi ostvarivanju cilja i boljeg socijalnog osiguranja. Filijale penzijskog i invalidskog osiguranja, kao i Zavoda za zdravstveno osiguranje u Novom Pazaru spremno dočekuju predstojeće novine, zahvaljujući pravim odlukama Vlade Republike Srbije. Poštujući predviđena načela, pored gore pomenutog načela nezavisnosti u radu, kao i načela efikasnosti koje predviđa da se svi prijavljeni podaci bez odlaganja prenose u jedinstvenu bazu i načela ekonomičnosti, prema kojima se postupak registracije i prenosa podataka organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja obavlja bez odlaganja i uz što manje troškova, omogućava građanima Srbije potpunu primenu pozitivnih zakonskih propisa koji su u potpunosti na njihovoj strani i govori da je Vlada Republike Srbije, na čelu sa SNS, na prvom mestu brinula o svojim građanima. Zahvaljujem.
Na član 3. Amandman je podnela narodna poslanica Dubravka Filipovski. Izvolite.
Hvala. Srbija teži da dostigne standarde državne uprave kao i vodeće zemlje EU, odnosno teži da stvori efikasnu administraciju za naše građena. Nesumnjivo je da je Srbija prethodnih godina sprovodila niz reformi sa ciljem modernizacije državnog sistema uprave. Taj trend se i nastavlja. Razlog za donošenje ovog zakona je organizovanje efikasnog oblika za obavljanje poslova uspostavljanja i vođenja centralne baze podataka u kojoj će biti objedinjene različite baze podataka iz oblasti socijalnog osiguranja. Ovakav sistem treba da obezbedi efikasniju kontrolu naplate doprinosa za socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. U Centralnom registru svi prijavljeni podaci se nalaze bez odlaganja i prenose se u jedinstvenu bazu i postaju pristupačni, sa ciljem da se ceo posao i delatnost obavlja uz što manje troškova. Ono što je veoma važno istaći je da će Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja sadržati podatke o svim oblicima doprinosa za socijalno osiguranje, o poslodavcima i samim osiguranicima. Amandman koji sam podnela na član 3. dodatno definiše predmet ovog zakona.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, na član 3. predloženog Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja podnosim amandman u smislu dodavanja stava 2. koji preciznije definiše povezanost predloženog zakonskog rešenja sa ravnomernim razvojem Republike Srbije. Inače članom 3. Predloga zakona propisana je oblast koja se uređuje zakonom, a to je pre svega delatnost Centralnog registra, kao i njegov odnos sa ostalim organima u funkcionisanju sistema socijalnog osiguranja. Razlozi za donošenje Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja sadržani su u potrebi uvođenja centralne baze podataka o obveznicima doprinosa za socijalno osiguranje, poslodavcima i osiguranicima. Cilj zakona je obezbeđivanje efikasnije kontrole naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, smanjenje troškova administracije i efikasnije funkcionisanje sistema socijalnog osiguranja. Usvajanjem ovog zakona obezbediće se jedinstvena baza podataka o obveznicima doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, osiguranicima i osiguranim licima u koju se podaci unose i čuvaju i dnevno elektronski ažuriraju. Set reformskih zakona koji je pred poslanicima predstavlja zdrav temelj za napredak društva, jer će oni za konačan rezultat imati dalje povećanje investicionih aktivnosti, smanjenje nezaposlenosti i poboljšanje životnog standarda. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanika Olivera Pešić. Da li neko želi reč: (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić.
Zahvaljujem, uvažena predsednice parlamenta Republike Srbije, gospodo ministri, koleginice i kolege, još jedan od amandmana iz meni omiljene teme – održivog razvoja, amandman na član 3. predloga ovoga zakona. Ovim amandmanom pokušavam, kao i svim prethodnim, da osnažim sve one naše napore u ekonomskom i privrednom oporavku Republike Srbije, ali pre svega u održivom razvoju, u oporavku i razvoju koji će trajati. Znači, ovo je trenutak kada mi nešto pokrećemo iz stanja letargije i stanja zaostajanja i pokušavamo da stvorimo nešto za budućnost za generacije koje će doći iza nas. Drago mi je da i Vlada Republike Srbije u svim svojim zakonskim predlozima strogo se pridržava onih 17 ciljeva Agende 2030 i ovde ću pomenuti samo dva cilja. Jedan je dostojanstven rad i ekonomski rast. Kada to kažem, mislim na promovisanje kontinuiranog inkluzivnog i održivog ekonomskog rasta, punu produktivnost i zaposlenost, kao i dostojanstven rad za sve. To svi predlozi zakona i sve ono što činimo u ovom prethodnom periodu ne govore. Pomenuću još jedan cilj, a to je cilj bez siromaštva. Okončati siromaštvo svuda i u svim oblicima. O ovom amandmanu toliko. Nastaviću u sledećem. Hvala vam.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Uvažena predsednice Narodne skupštine, poštovani narodni poslanici, gospodine ministre Šarčeviću, vama se obraćam i da zahvalim za sve reformske zahvate u vaspitanju i obrazovanju, posebno na nivou dualnog obrazovanja i na budžetu kada su u pitanju plate prosvetnih radnika, a vama, gospodine Popoviću, za uspehe u sektoru nauke, vama, gospodine Mali, niste imali problema, jer ste već svoje izvanredne sposobnosti dokazali kao gradonačelnik, kao i gospodin Đorđević u svom resoru. Poštovana predsednice, kada je u pitanju Centralni registar, bivši režim nije imao problema oličen u Draganu Đilasu, oličen u Vuku Jeremiću i Saši Jankoviću, jer su oni za vreme svoje vlasti ostavili tačan proveren podatak – 575.000 radnika po raznim osnovama i evo ga, dolijao je ovih dana. Verovali ili ne, preko „Glasa Amerike“ najavljuje krvave sukobe u Republici Srbiji. Misli li on kao 5. oktobra Miloševića što je otpremio u Hag, otpremiti i Aleksandra Vučića? Malo sutra. Jeremić ovih dana umesto Centralnog registra da radi zajedno sa nama, zamuckuje na sudu u NJujorku, uhvaćen u petljanjima sa belosvetskim lopovima, Patrikom Hoom i šeikom Tidijanom Gadijem. Nije njima cilj, poštovana predsednice, Centralni registar i unapređivanje Centralnog registra, nego satanizacija predsednika Republike Aleksandra Vučića, njegovog brata Andreja, sina Danila i roditelja i da smanje ulogu i ličnost predsednika Republike dok on čini nadljudske napore u traženju trajnog, kompromisnog i održivog rešenja za našu južnu pokrajinu, ali prevarili su se. Što ga više blate, što više prosipaju laži o njemu, što ga više satanizuju, njega i porodicu, on je sve jači i sve snažniji, sve čvršći. Čvršći je od stene. Nesalomljiv. Da li znate zašto? Zato što preko njega građani Republike Srbije pretaču svoju energiju zarad budućnosti naše zemlje i naše otadžbine.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Šarčević. Izvolite.
Hvala. Koristim priliku, ovo što reče prof. Atlagić, ne da uživam u pohvalama, nego da kažem da pogrešan utisak javnosti jeste činjenica da budžet za obrazovanje nije značajno veći, on je značajno veći i to zaista ako se uzme u obzir da mi imamo najviše zaposlenih i da je 9% otišlo na povećanje plata svima, osnovno, srednje, visoko i nauka, time smo povećali razne kvote. Nije što je Siniša ovde, ali mislim da je značajno država pomerila lestvicu kada je u pitanju obrazovanje. Mi smo imali prošle godine negde oko 190 milijardi po svim osnovama, a to je za obrazovanje, za infrastrukturu, za nauku, a sada smo već negde preko 217 milijardi. To je značajno uvećanje, a pored toga nauka je najviše dobila i ovaj zakon o Fondu za nauku je imao to za cilj, da se stvori novi kapacitet, da se u Srbiji iz godine u godinu sve više ulaže u nauku. Fond ima zadatak i da poveća prihode kroz ulaganje privrede i drugih ministarstava, a ono što je jako bitno je da druge zemlje koje učestvuju zajedničkim naučnim naučnim poduhvatima, danas smo imali sastanak sa ljudima iz Južne Koreje, juče iz Kine, tako da je intenzivna međunarodna saradnja na tom polju. Ono što je mnogo važno i što ne ulazi u ovaj budžet, što se i ne vidi, ovo što bi Siniša drugačije iskazao procente, a to je infrastruktura. Znači, prošle godine se, koristim se podatke Kancelarije i onoga što mi budžetiramo, bez lokalnih samouprava, je negde bilo oko blizu 300 miliona evra. Sa onim što ja imam sa Markom Blagojević, ono što je sad trenutno budžetirano, ono što će se sada otvoriti ponude i što će u toku 2019. godine biti, to je negde blizu 400 miliona evra. To je već ogroman posao na obnovi škola, jer ne možemo samo govoriti o povećanju plata i o digitalizaciji i o reformama u kurikulumu i obukama nastavnika ako su nam školske zgrade dotrajale i renoviranja nisu bila po 40 godina. Tamo instalacije ne trpe ni klime, ni računare, tako da rad na mreži, rad na, znači, ne samo na mreži kao broju ustanova, nego i na mreži za digitalizaciju je već posao koji nas ubuduće očekuje. Dve hiljade digitalnih učionica smo ove godine i prošle uradili, a ove godine imamo plan osam do deset hiljada. To je jedan vrlo brz tempo. Hvala.
Hvala vam puno. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Živan Đurišić. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani ministri sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, amandman koji sam podneo na član 3. Predloga zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja glasi: „U članu 3. Predloga zakona dodaje se stav 2. koji glasi - primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na monetarnu politiku. Članom 3. Predloga zakona, koji nosi naslov „Načela“, navode se načela kojima se Centralni registra rukovodi u obavljanju poslova propisanih ovim zakonom. Ta načela su nezavisnost Centralnog registra u svom radu u okviru ovlašćenja propisanih ovim zakonom, efikasnost, jer se svi prijavljeni podaci bez odlaganja unose u jedinstvenu bazu, kao i načelo ekonomičnosti, jer se svi podaci upisuju i prenose organizacijama socijalnog osiguranja bez odlaganja i uz što manje troškove. O značaju ovog zakona, kao i drugih zakona koji su na dnevnom redu ove sednice, a posebno zakona o budžetu za 2019. godinu za sve sveukupni razvoj Republike Srbije i njen fiskalni i monetarni sistem govorio sam prilikom obrazlaganja prethodnih amandmana, a sada ću samo navesti da će ovakav budžet omogućiti zadržavanje stabilnog kursa dinara, uz prosečnu inflaciju od 2,2% i uz realni rast BDP od 3,5%, kako je to navedeno u obrazloženju Predloga zakona o budžetu za 2019. godinu i da će ovakav budžet omogućiti i dalje vođenje ovakve monetarne politike. Zbog svega ovoga pozivam poslanike da u danu za glasanje podrže ovaj zakon, zakon o budžetu za 2019. godinu, kao i ostale zakone koji su na dnevnom redu ove sednice. Hvala.
Na član 3. amandman je podnela poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Hvala predsednice Skupštine. Poštovani predstavnici Vlade Republike Srbije, kolege poslanici, pored zakona o Centralnom registru za obavezno socijalno osiguranje, pored budžeta za 2019. godinu i mnogih drugih zakona koji su veoma dobri za efikasno funkcionisanje naše države, mi imamo konstantno osporavanje i vođenje ove rasprave, kao i donošenje svih tih zakona. Zakon o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja vodeći računa o tome da privrednici i poslodavci vode svoje obaveze onako kako bi trebalo, da redovno uplaćuju socijalno, zdravstveno, penziono i invalidsko osiguranje budžet će uticati da se Republika Srbija ravnomerno razvija. Na primer i Zakon o privrednim društvima će uticati da Republika Srbija i dalje bude atraktivna lokacija za sve investitore, jer je nama cilj da utičemo na smanjenje stope nezaposlenosti koja danas iznosi 11,9%. Zašto? Zato što je zaposleno 370 hiljada ljudi i to definitivno niko ne može da ospori. Neophodno je da u ovom turbulentnom periodu budemo jedinstveni, da se ne osvrćemo na provokacije, neophodno je da poštujemo sve regionalne i međunarodne sporazume. Samo nas to može činiti sigurnim jer je apsolutno politika Aleksandra Vučića politika stabilnosti koja će obezbediti sigurnost svih građana Republike Srbije. Hvala vam.
Na član 3. amandman je podnela poslanica Studenka Kovačević. Na član 3. amandman je podnela narodna poslanica Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Poštovani ministri, kolege i koleginice narodni poslanici, svi zakoni o kojima raspravljamo doprineće daljem podizanju životnog standarda građana, privrednom rastu i još intenzivnijem ekonomskoj napretku naše zemlje. Ovim predlozima zakona omogućiće se rasterećenje privrede kroz olakšice koje će joj dati mogućnost da bude još konkurentnija i atraktivnija, a time će se dodatno doprineti ekonomskom rastu u 2019. godini. Ja bih samo da podsetim da je Srbija u prvoj polovini 2018. godine imala privredni rast od 4,9%, što nas svrstava među najbrže rastuće ekonomije u Evropi. Ovaj trend nastaviće se i u 2019. godini, a trebalo bi se i podsetiti da je ne tako davno, tačnije 2009. godine rast bio negativan, iznosio minus 3.1% BDP. Danas su glavni pokretači rasta i razvoja održivi izvori finansiranja, izvoz i investicije. Strani investitori sve više dugoročno ulažu u Srbiju, strane direktne investicije su 2014. godine iznosile 1,2 milijarde evra, prošle godine 2,6 milijardi evra, a do kraja ove godine biće oko 3 milijarde evra. Sve su to rezultati odgovorne politike koju vodi SNS, predsednik Republike Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. (Balša Božović: Poslovnik reklamiram.) Samo što niko nije povredio Poslovnik. Na član 3. amandman je podnela Svetlana Nikolić Pavlović. Na član 3. amandman je podnela poslanica Olivera Ognjanović. (Balša Božović: Po Poslovniku, nešto da pitam.) Prekidamo rad. Sutra u 10,00 časova nastavak.