Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 102 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 137 narodnih poslanika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, imam nekoliko pitanja predsedniku Vlade Ani Brnabić i ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću. Ova Vlada, stupanjem na dužnost, gotovo da se zaklela da će voditi upornu borbu protiv kriminala, protiv korupcije, a nije u stanju da savlada ni korupciju u sopstvenim redovima. U strukturama vlasti, tamo gde bi zapravo sve trebalo najbolje da funkcioniše, korupcija je na nekim mestima ovladala da zapravo vlast više i ne postoji. Najnoviji slučaj za koji sam saznao, pouzdano saznao, iz proverenih izvora, je kriminalna afera potpredsednika Vlade Rasima LJajića. Rasim LJajić je vođa jednog od narko-kartela na području Srbije… (Muamer Bačevac: Šta hoćeš ti?) Šta je bilo? Šta hoćeš ti?
Poslaniče, molim vas, postavljajte pitanja.
Dobacuje mi nešto, a ne usuđuje se da ponovi.
To je pravo poslanika. Samo vi nastavite.
Jel mu pravo da se ne usudi? Dobro. Rasim LJajić je glavni vođa jednog od najjačih kartela. Policija ima sva operativna saznanja. Sve ima dokumentovano i niko ništa ne preduzima, zato što je potpredsednik Vlade. Zašto? Zašto policija ne preduzima? Zato što je on predsednik jedne od sadaka partije u Narodnoj skupštini, partije koja nije sama u stanju da prođe cenzus. (Milorad Mijatović: Kako možeš tako da kažeš?) Šta hoćete vas dvojica? Šta je, bre? Mogu. Govorim istinu.
Molim poslanike…
Kazni ih, bre, Majo.
Javite se posle za reč. Molim poslanike da omoguće rad.
Šta su sadaka partije? Partije koje ne mogu same da prođu cenzus. (Muamer Bačevac: Zločinac.) Pokazaće tebi zločinac. Dobro, videćeš.
Molim pauzu od pet minuta. [[Posle pauze.]] Molim poslanike obe, ali obe poslaničke grupe da prestanu da dobacuju jedni drugima. Čula sam i ko je prvi put. Znači, molim vas, ovde se svašta čuje za vreme postavljanja pitanja. Niko još nije reagovao kao vi. Niko još nije reagovao. Svašta se dešava. Svašta se govori i postavljaju pitanja o Aleksandru Vučiću. Niko ovako nije reagovao. Ako možete da saslušate - možete, ako ne možete – ne možete. Ali molim obe poslaničke grupe samo da ne komunicirate međusobno, da se dogovorimo tako, a pravo je da se postavlja pitanje, a da li je istina, nije istina, videćemo, polako. (Vojislav Šešelj: Hoću li ja da nastavim?) Imate pravo da nastavite, samo pokušavam da napravim nekakav red u sali i da se dogovorimo jer idu pitanja i pitanja i dopune dnevnog reda koje ne prijaju mnogima u ovoj sali, pa niko ne reaguje na ovaj način baš. Hoćete li da nastavite ili odustajete? Javite se ponovo, pa da pokušamo.
Šta su to sadaka partije? To su partije koje nisu u stanju same da osvoje cenzus na izborima, a onda se prikopčaju za neku veliku partiju da bi se dočepali nekoliko poslaničkih mandata. Takve partije, zapravo, onemogućavaju normalan rad Narodne skupštine, jer one onda formiraju posebne poslaničke grupe, prebukira se broj poslaničkih grupa i onemogućene su u normalnom radu partije koje su u stanju da osvoje cenzus. Naravno ovo je drugo stvar Poslovnika iz koga treba izbaciti mogućnost da bilo koja partija, koja nije samostalno nastupila na izborima, formira samostalnu poslaničku grupu. Dakle, kako su išle na izborima, tako i poslaničke grupe da se formiraju. O Rasimu LJajiću ima i mnogo drugih podataka. Mi smo ovde više puta otvarali problem lažnih diploma Tomislava Nikolića, a ja sam pouzdano saznao da i Rasim LJajić ima lažnu diplomu. On je studirao u Sarajevu, došao do četvrte godine, onda je počeo rat i iznenada se pojavi sa gotovom diplomom. Gospodine Mićunoviću, reč je o medicinskom fakultetu, koji traje skoro šest godina. Znači, dve i po godine, za čas mu je neko položio sve ispite i pojavio se sa diplomom, lažni lekar. Da ne govorim samo o Rasimu LJajiću, da naša braća Muslimani ne bi smatrali da ja imam nešto protiv njih. Nikada nisam imao i nemam, moram da pomenem da je on posle dužeg perioda neprijateljstva opet u političkom savezu sa Sulejmanom Ugljaninom. Očekujem hitan odgovor od predsednika Vlade, Ane Brnabić, i od ministra inostranih poslova, Nebojše Stefanovića.
Vreme vam je isteklo.
Nisam završio.
Jeste, jeste, dva i po i dva i po.
Još jednu stvar samo da kažem.
Ne, ne, ne, isteklo je vreme.
Ovo je još važnije.
Verujem, ali isteklo je vreme.
Kako? Piše dva minuta i 44 sekunde.
Jeste i dva i po pre prekida.
Oni su mi oteli vreme.
Nisu, nisu, sigurna sam u to. Dovoljno je to što ste pitali. Dobićete verovatno odgovor. O tome ne odlučujem ja. Reč ima Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem, predsednice. Postavljam pitanje premijerki Ani Brnabić. Prošle nedelje sam ovde pitao – zašto se Srbija i dalje nalazi na crnoj listi FATF-a, kao zemlja osumnjičena za pranje novca i finansiranje terorizma? Ovih dana se suočavamo sa još jednom realnošću, a to je da je protiv Srbije Antikorupcijsko telo Saveta Evrope pokrenulo postupak zbog ne primenjivanja preporuka za borbu protiv korupcije od 2015. godine. Dakle, pitam premijerku Anu Brnabić – zašto ni jedna od 13 preporuka Antikorupcijskog tela Saveta Evrope iz 2015. godine još uvek Vlada Srbije nije usvojila i nije primenila? Takođe, zašto Srbija, čak ni rok nije ispoštovala u kome treba da se dostavi izveštaj? Taj rok, koji dat, ističe sutra. Dakle, sutra je zadnji dan da Srbija podnese izveštaj Savetu Evrope, odnosno GREK-u, a očigledno da taj izveštaj neće biti poslat na vreme zato što mi tek danas raspravljamo o nekim zakonima koji se tiču tih preporuka, kao što je Zakon o lobiranju. U maju mesecu ove godine to telo je u Izveštaju napisalo da je Srbija nazadovala u borbi protiv korupcije. Dakle, vi zalivate i negujete korupciju. Kada ste došli na vlast, došli ste na krilima lažne borbe protiv korupcije, da ćete iskoreniti korupciju, da ćete očistiti državu od svih onih koji su se ogrešili o to. Šta se dogodilo u praksi? Dogodilo se u praksi, da ste vi razvili korupciju, da ste nadogradili i da ste državu doveli u direktnu spregu sa mafijom i sa organizovanim kriminalom i o tome počinje da govori čitav svet, o tome počinje da govori i Evropa. Takođe, postavljam pitanje – šta je uradilo Koordinaciono telo koje je formirala predsednica Vlade, rekavši da će ono primeniti sve preporuke GREK-a? Ko će snositi odgovornost zato što to nije urađeno? Hoće li premijerka snositi odgovornost što joj je bilo preče da obilazi „Egzit“, rođendan SNS, političke tribine i konvencije, umesto da sprovodi mere i da u državi Srbiji se bori protiv korupcije? Naravno, borba protiv korupcije i jačanje institucija nije nešto što je bilo u prioritetu ove vlasti, a bogami ni ove Skupštine, jer je preče bilo da mi ovde razgovaramo o slepim miševima, o barskim kokicama, žutokljunim morskim gnjurcima, nego da razgovaramo o zakonima koji se tiču uvođenja reda u ovu zemlju. Zato je Srbija sve češće na crnim listama. Između ostalih stvari, jedna od tih preporuka jeste i to da ste od 2015. godine, gospodo iz ružičaste koalicije, postavili 917 v.d. direktora javnih preduzeća širom Srbije, 917, bez konkursa, isključivo po principu političke i partijske pripadnosti, da ne rade svoj posao kako treba, nego da slušaju svoje nalogodavce i na taj način razvijate korupciju i produbljujete koruptivni sistem u državi Srbiji. Takođe, još neke od preporuka GREK-a jesu i da se preduzmu mere za poboljšanje transparentnosti parlamentarnog procesa, i to niste uspeli da uradite, utvrđivanje preciznih rokova za podnošenje amandmana i korišćenje hitnog postupka kao izuzetka, a ne kao pravila. Među preporukama iz 2015. godine našlo se i jačanje nezavisnosti uloge VSS, Državnog veća tužilaca, kao i primena procedura za izbor sudija, predsednika sudova i tužilaca. Dakle, pored toga što smo na crnoj listi FATF-a, sad smo na crnoj listi Saveta Evrope po pitanju borbe protiv korupcije i istina je da se Srbija sve češće nalazi na crnim listama svetskih organizacija, a da se u Srbiji preko „Pinka“ i ostalih režimskih medija i tabloida to pretvara u ružičastu boju. Dakle, crne liste na kojima se nalazi Srbija u Srbiji postaju ružičaste.
Reč ima Jovan Jovanović.
Hvala. Sva pitanja koja sam do sada postavljao, koje ću danas postaviti, a verujem koje ću ubuduće postavljati, svode se u stvari na jedno ključno pitanje – kuda plovi ovaj brod? Kuda plovi naš brod koji ima sve manje putnika, čiji su putnici sve stariji, a na kome je sve više posade, i to većinom priučene i nekompetentne? Konkretno, postavljam pitanje predsednici Vlade – da li je EU i dalje strateški cilj Vlade, kao što je to istakla na samom početku njenog ekspozea ili je puka šargarepa, kako je to pre nekoliko dana izjavi prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić? Naime, on je pre nekoliko dana rekao da ne damo obraz, Ustav i Kosovo za evropsku šargarepu. Ove reči neodoljivo podsećaju na slogan SPS „Srbija se saginjati neće“ iz 1990. godine, kao i reči Branka Kostića, da informiše mlađe, a podsetim starije, vršioca dužnosti predsednika predsedništva SFRJ sa početka 90-ih godina prošlog veka, da ćemo ako treba jesti korenje. Vlast kojoj je i tada pripadao gospodin Dačić neosnovano se junačila, a posledice su bile katastrofalne – rat, sankcije, ogromne žrtve, raspad zemlje, odlazak u inostranstvo velikog broja mladih ljudi, te tako i dan danas plaćamo visoku cenu te pogubne politike. Inače, ta evropska šargarepa u proteklih 15-ak godina je poprilično narasla i izgleda ovako. Evropska unija je glavni investitor u Srbiji sa udelom većim od ¾ neto stranih investicija, vrednost tih investicija u poslednjih 15-ak godina iznosi više od 15 milijardi evra. Uz to, 2/3 našeg izvoza se realizuje se u EU. Ta ista EU će recimo preuzeti finansiranje naučno-tehnološkog parka u Beogradu u iznosu od 1,5 milion evra, što je izuzetno bitno za razvoj naše zemlje, jer bez istraživanja, inovacija nema stvarnog napretka. Kao što se iz ovih podataka može videti, EU nam daje mnogo više od šargarepe, mnogim porodicama u Srbiji daje tri obroka dnevno i više od toga. Ta šargarepa je takođe destinacija za najveći broj onih koji napuštaju zemlju zbog blagostanja koje su im donele, kako ova, tako donekle i prethodne vlasti. Ti ljudi koji odlaze, koji su neretko najtalentovaniji, najpreduzemljiviji, oni koji bi trebalo zemlju da vuku napred, osećaju se u Srbiji kao u onom tunelu koji je prošle nedelje postavljen na Obilićevom vencu u Beogradu – ne vodi nikuda, a ispunjen je šarenim svetlima koji bezuspešno pokušavaju da prikriju sumornu realnost. A taj osećaj potvrđuje svaki novi izveštaj o stanju u Srbiji koji objavljuju ugledne inostrane organizacije, kakvi su, na primer, godišnji izveštaji „Fridom hausa“ – Sloboda u svetu, ili Barometar slobode, „Fridrih Naumen“ fondacije, prema kojima Srbija, iz godine u godinu nazaduje, i to naročito u oblastima vladavine prava, slobode medija, kao i fer i slobodnih izbora. Posebnu težinu među tim ocenama situacije u Srbiji ima ocena GREKA, grupe država za borbu protiv korupcije tela Saveta Evrope, da je naša zemlja nazadovala u borbi protiv korupcije, jer je od 13 preporuka koje je dobila, sedam ispunila delimično, a šest nije uopšte. Od Vlade se sada, kao od nekog lošeg đaka, očekuje da pošalje dopunski materijal do sutra, 31. oktobra. Reagujući na ove zahteve, predsednica Vlade je izjavila da veruje da će to Srbija i učiniti. Na premijerki nije da veruje, već da učini sve da te međunarodne obaveze budu ispunjene. Ukoliko se to ne dogodi, neko bi trebalo da preuzme odgovornost. Kada smo već kod odgovornosti, ponoviću pitanje ministarki Mihajlović – kada će konačno neko da odgovara za brojne propuste u resoru za koji je ona odgovorna? Pomenuću samo neke: rušenje potpornog zida u Grdeličkoj klisuri, napukline na nadvožnjaku kod Čačka, stalna kašnjenja u radovima, itd. Za nju su i posle gotovo šest i po godina na vlasti krivci uvek negde drugde, a naročito oni koji su prethodno vladali, kao i novinari koji su se, kako je juče izjavila, drznuli da bubnu na gradilište i ogole istinu da se ne poštuje njena takozvana naredba da 24 časa traju radovi na delu auto-puta od Uba do Lajkovca, koji, skandalozno, mora ponovo da se gradi. Umesto svog tog prebacivanja krivice, konačno bi neko trebalo da odgovara, a ako to nije niko za čiji je rad ona odgovorna, onda bi korektno bilo da sama preuzme odgovornost. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
Hvala, predsednice. Moje pitanje se odnosi na prekjuče raspisane izbore u opštini Kula, pošto sam jedina poslanica iz te opštine. Pitanje postavljam vama, predsednice Gojković, i premijerki Brnabić. Ustav Republike Srbije u članu 192. određuje nadzor nad radom opštine. U tom članu se predviđa da Vlada može da, pod određenim uslovima i određenim zakonima, da raspusti skupštinu opštine itd, pa me interesuje zašto je tako brzo raspuštena Skupština opštine Kula, koji su razlozi za raspuštanje Skupštine opštine Kula i zašto su raspisani izbori u opštini Kula? Takođe, u tom istom članu se predviđa da Vlada imenuje privremeni organ. Privremeni organ u opštini Kula je imenovan. Navodno je SO Kula raspuštena iz razloga što je predsednik opštine, Milojičić, dao ostavku, ali on je sada predsednik tog privremenog organa. Interesuje me kako može, ako je već Skupština, pod navodnicima – pala, zbog Milojičića, predsednika Skupštine, zašto je on sada imenovan za predsednika privremenog organa? U tom istom članu, 192. se predviđa da, ako je već imenovan privremeni organ, da u njemu moraju da budu, u tom njegovom sastavu, i pripadnici nacionalnih manjina, odnosno pripadnici stranaka nacionalnih manjina, ako su već bili u tom sastavu skupštine opštine. Tako da, u ovom sada sastavu privremenog organa nema pripadnika odbornika Ruske stranke i nema odbornika iz Saveza vojvođanskih Mađara. Interesuje me zašto je prekršen Ustav? To je jedno pitanje koje se odnosi na te izbore u Kuli. Drugo pitanje se odnosi na izbore za nacionalne savete, koji su u nedelju, 4. novembra. Dele se po selima pozivi za glasanje na skroz pogrešne adrese. To se dešavalo i 2014. godine. Znači, ljudi dobijaju pozive na skroz druge adrese, na kojima uopšte ne žive, pa me interesuje zašto se to opet dešava? Mi smo apelovali preko Odbora za ljudska i manjinska prava i na sve načine da se to više ne desi, ali, opet se ponavlja isto. Takođe me interesuje kako ministar Ružić, a njemu postavljam ovo pitanje, kako misli da zaštiti podatke, kada te pozive dele pripadnici Srpske napredne stranke, stranački ljudi. Znači, oni imaju dostupnost tim adresama, imaju dostupnost ljudi koji su upisani u posebne biračke spiskove. Zašto tu podaci, na neki način, nisu zaštićeni? Takođe me interesuje, to je pitanje za biračke odbore, liste nemaju pravo da određuju svoje ljude kao posmatrače, jer stalne odbore i biračke odbore je odredila lokalna samouprava, naravno, od svojih pripadnika, svoje stranke, odnosno vladajuće koalicije. Svi nosioci lista i sve liste imaju pravo na posmatrače, ali samo u proširenom sastavu, tako da jednostavno mislim da je to protivustavno, kako mogu pripadnici lista da plaćaju ljude u proširenom sastavu? Mislim da neregularnost već postoji i oko tog deljenja poziva i oko biračkih mesta, biračkih odbora. Jedno pitanje postavljam i ministru kulture i informisanja, Vladanu Vukosavljeviću. Pitam ga zašto Javni servis RTS uopšte ne prati izbore za nacionalne savete? Ja do sada, a izbori su raspisani još sredinom avgusta, ni u jednoj emisiji nisam, ni na većinskom jeziku, ni jeziku nacionalne manjine, na Javnom servisu nisam videli nijednu informaciju o izborima za nacionalne savete. Istina, ministar Ružić je dao na početku neki intervju, bio je neki razgovor, da se raspisuju izbori, da poziva za upis u posebni birački spisak. Ali, od avgusta do sada, Javni servis uopšte ništa nije informisao o izborima za nacionalne savete, pa se pitam zašto to Javni servis ne radi? Da li ne oseća da pripadnici nacionalnih manjina ne plaćaju porez ili jednostavno nisu zaslužili da se o njima informiše, a većinski narod da čuje o tome šta njihove komšije, šta pripadnike nacionalnih manjina muči i da li Republika Srbija misli da ukine multikulturalnost?
Zahvaljujem. Reč ima Marija Janjušević.
Zahvaljujem predsedavajuća. Moje prvo pitanje je za vas, Maju Gojković, za predsednika Aleksandra Vučića i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave i odnosi se naravno na izbore koji su raspisani u Lučanima, Kuli, Doljevcu i Kladovu. Naime, da li je tačno da u Doljevcu, Kladovu i Kuli nije ni bilo krize vlasti, ali da tamo SNS ima apsolutnu većinu, da tamo nema lokalnih medija i da je veoma lako sprovesti rijaliti šou koji sprovodite na nivou čitave države? To što imate apsolutnu većinu daje vam za pravo da se igrate sa ljudima i sa narodnim parama. Dakle, hoću tačan izveštaj šta je razlog za nove izbore? Kada su raspuštene zakonite skupštine u Kladovu, Doljevcu i Kuli i da li je uveden privremeni organ u tim mestima? Da li je sve urađeno po zakonu? Drugo pitanje se odnosi na Medveđu. Postavljam ga takođe Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, ministru energetike i koordinacionom telu za Preševo, Bujanovac i Medveđu. Da li je tačno da su tamo nastavljena ispitivanja rudnih bogatstava i da je predstavnik preduzeća „Dunav minerals“ objavio da su rudna bogatstva tamo čak i preko, pročitaću – direktno, dakle, preko 547 miliona tona rude? Menadžer istraživanja, gospodin Fil Hoks je sa oduševljenjem izneo koliko tamo ima rude, a moje pitanje je na koji će način država da zaštiti ovo naše blago ili je sve to deo prevare sa nepostojećom preševskom dolinom, sa planom da se menja naše za naše i sa nekakvim planovima o razgraničenju. Dakle, zbog čega je uopšte Medveđa svrstana u tu grupu sa Preševom i Bujanovcem od koga je udaljena čak i 100 kilometara? Zbog čega do sada niko nije reagovao na to što ljudi iz Medveđe odlaze, što ima preko 7.000 lica u biračkom spisku koja ne žive ovde već su zapravo sa KiM i čak i iz Albanije. Ono što me posebno, konkretno interesuje, zbog čega načelnica uprave, Svetlana Todorović, iz Medveđe naravno, prisiljava zaposlene u opštini da uče albanski jezik? Ja imam nalog, koji je ona poslala zaposlenima u opštini, kojim im se nalaže da su dužni da uče albanski jezik. Pitam se da li albansko stanovništvo tamo mora da govori službeni jezik koji je u upotrebi, odnosno srpski jezik ili je samo ovo neko vršenje pripreme za te vaše planove da se Medveđa prosto prepusti Albancima? Posebno pitanje za predsednika opštine Medveđa, Nebojšu Arsića, i tražim od nadležnih da se istraži to što on proganja predsednika opštinske uprave Dveri u Medveđi, Radeta Kulića, od njegovog poslodavca traži da mu da otkaz i na svaki mogući način i verbalno i na druge načine vrši nasilje nad predstavnikom Dveri u Medveđi? Sledeće pitanje je ministru zdravlja. S obzirom da ste mi jednom već odgovorili da niko ne vrši evidenciju koliko je lekara specijalista otišlo iz Srbije, da li ste možda počeli da vodite računa koliko je lekara i medicinskih sestara dalo otkaz u državnoj službi i koliko ih je otišlo u inostranstvo? Na kraju, postavljam pitanje MUP i Komesarijatu za izbeglice i raseljena lica, da li je tačno da u Svilajncu planirate da naselite preko 3.000 migrantskih porodica i da li ste svesni koliko je to ogroman broj za jednu tako malu opštinu, nažalost, ovakve primere planskog naseljavanja migranata…. [[Isključen mikrofon]]
Hvala, vreme. Reč ima Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Hteo sam, obično ovde stalno postavljam pitanja, manje ima odjeka, odnosno odgovora, pa sam hteo da pohvalim i premer MUP-a, koje je dalo jedan dosta iscrpan odgovor, i ne samo ono, naravno i mnoga druga ministarstva, ili bar većina, daju odgovore više ili manje korektne. Odgovor na pitanje o viznom režimu sa Iranom. Ministarstvo je, naravno, pomalo opralo ruke, ali su verovatno u pravu, rekavši s jedne strane da je odluka uvođenja viznog režima generalno u rukama Ministarstva spoljnih poslova, da približavanje EU diktira, između ostalog i viznu politiku prema trećim zemljama, a teško da Iran tu onda može da dođe u obzir, i rekli su da su se oni trudili u granicama svojih nadležnosti da spreče neke štetne posledice toga, tog relativno velikog broja građana islamske republike koji su stizali, pre svega, avionima na aerodrom „Nikola Tesla“ i išli dalje, ne, kao turisti, nego kao migranti. Bilo kako bilo, kažem, to je relativno pozitivna praksa, mislim odgovora, koji nisu samo rutinski. Nažalost, postoje institucije koje mnogo slabije ili uopšte ne odgovaraju na pitanja, čak i kada su vrlo precizna i dobronamerno formulisana. U svakom slučaju, moje pitanje, dakle uz ovu pohvalu, ide predsedniku Vlade, Ministarstvu odbrane, predsedniku Republike i Kancelariji za KiM, ako tako još nešto postoji, i njenom predsedniku, a tiče se formiranja kosovskih oružanih snaga. U našoj javnosti je nedopustivo tiho, nedopustivo mirno prošla vest, gotovo nezapaženo u moru ovih, više ili manje lažnih afera, ili koje se tendenciozno podižu radi zamagljivanja suštine i stvarnih problema, dakle, prošla nekako poluzapaženo vest o formiranju kosovskih oružanih snaga, odnosno da se njihove bezbednosne snage KBS, pretvaraju i transformišu u vojsku Kosova i oružane snage Kosova. To na izgled deluje samo kao stvar naziva, pa otprilike nije važno kako se zovu. Ali, nije baš tako. Stvar je i strateški bitna, politički relevantna, naravno i bezbednosno osetljiva. Zato kažem, postavljam pitanje i Ministarstvu odbrane, predsedniku Vlade i predsedniku Republike, šta se konkretno preduzelo, znači ne izjava za novine, nego šta je konkretno preduzeto, a ni tih izjava nije bilo nešto mnogo, povodom toga da li su i kome upućeni demarši i koje su mere preduzete? Podsećam da je vreme kada je trebalo građane srpske nacionalnosti na KiM, naše sunarodnike, naterati ili navesti da izađu na parlamentarne izbore tzv. republike Kosovo, jedan od glavnih argumenata za to, za izlazak Srba na te kosovske izbore, jeste bio kako će se oni onda tamo, u institucijama, u tom kosovskom parlamentu boriti protiv formiranja vojske Kosova, i sprečiće, staviće veto, neće dozvoliti. Sve smo to slušali i od gospodina Đurića, i od predsednika Vučića, i od raznih drugih srpskih zvaničnika iz vlasti, i sada kada se to dogodilo, kada je taj proces transformacije krenuo, odjednom muk. Dakle, sve i svašta, svaka izjava bilo kog opozicionog ili nekog novinara ili političara, zaslužila je i dobila je žestok i veliki opširan odgovor od strane najviših predstavnika režima, a ovako nešto o čemu se govori u Evropi, NATO zauzima stav, bitni faktori se o tome pitaju, izjašnjavaju o tome, kažem, naša politika i država gotovo da ćuti. Posebno, i time završavam, je delikatno, neko bi rekao – pa, kakve veze ima kako se zovu, to su jedne te iste snage. Ali, vrlo je bitno u perspektivi i u svetlu, buduće, eventualne, integracije te vojske Kosova u NATO strukture, jer u NATO ne mogu da se integrišu neke policije, milicije itd, ali oružane snage mogu. Mislim da u tom svetlu treba pre svega posmatrati ovu promenu i transformaciju kosovskih bezbednosnih snaga kao pripremu za ulazak u NATO te buduće kosovske vojske. Na kraju krajeva, Edi Rama je pozdravio to, veliki prijatelj našeg predsednika, i rekao je, citiram: „Blagoslovena bila novorođena vojska republike Kosovo.“ Pa, ako se oglasio predsednik Albanije, možda je mogao malo žešće da se oglasi i predsednik Srbije. Hvala.
Hvala. Reč ima Ana Stevanović.
Hvala gospođo Gojković. Svoje prvo pitanje upućujem ministrima prosvete, policije i pravde. Nad studentom Stefanom Karanovićem, koji je student Pravnog fakulteta univerziteta u Novom Sadu, sprovodi se odmazda. On je otkrio svojevrsne malverzacije koje su pojedini mediji preneli, da bi se nakon toga desilo to da fakultet odbija da ga ispiše sa fakulteta i izriče mu meru suspenzija. Zbog ove mere, u trajanju od 36 meseci i još godinu dana, Stefan ne može da preuzme svoja dokumenta i prebaci se na drugi fakultet. Umesto da tužilaštvo i određeni organi preuzmu izvesne mere kako bi utvrdili da su ti navodi tačni, oni se zapravo svete jednom studentu koji, verujući u svoje ideale, u svom poziv, bavi se i istražuje ono za šta veruje da se školuje i za šta veruje da ima smisla. Moje pitanje glasi – zbog čega tužilaštvo, zbog čega uprava Univerziteta u Novom Sadu dozvoljava ovo i zloupotrebljava tužilaštvo i univerzitet? Svoje drugo pitanje upućujem ministru prosvete, gospodinu Šarčeviću, i ministru unutrašnjih poslova, Nebojši Stefanoviću. Izgleda da nam se sprema nova Savamala i to u centru Novog Beograda. Izgleda da se Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu našao na nekom putu napretka, tako da će biti srušen. Prema navodima koje sam ja dobila, kao bivši ponosni student ovog fakulteta, jedne od najznačajnijih ustanova obrazovanja u našoj zemlji, jeste da će se na placu na kome se fakultet nalazi, inače na veoma atraktivnoj lokaciji na Novom Beogradu, navodno premestiti policija. Čim ljudi čuju da policija treba da se premesti na fakultet, verovatno zato što već ima postojeće samice, ljudi se automatski malo uplaše i povuku. Moje pitanje za ministra Stefanovića glasi – da li je tačno da će se MUP preseliti na taj fakultet i da će studenti i profesori biti izbačeni iz ove zgrade? NJima je navodno gospodin Šarčević ponudio da se presele na teritoriju, odnosno na dvorski plac, dvorskog kompleksa na Topčideru za dve, najviše tri godine. I, ponuda je za sve fakultete univerziteta umetnosti, iako na već postojećem placu na kome se Fakultet dramskih umetnosti nalazi, jeste planirano da tu budu smeštena sva četiri Fakulteta univerziteta umetnosti u Beogradu. Prema saznanjima koja ja imam, nijedan fakultet još uvek nije odustao od ove namere. Da li će gospodin Šarčević preduzeti nešto da se ova zgrada spasi, s obzirom da ona predstavlja kulturno dobro socijalističke arhitekture i da je trenutno izloženo u Muzeju modernih umetnosti u NJujorku kao reprezentativan primer? Pre 50 godina ovaj plac je i namenjen umetnosti, čak se i bulevar na kome se fakultet nalazi i zove Univerzitet umetnosti. U svoje vreme, pre 50 godina, arhitekta Aleksandar Stjepanović dobio je u to vreme najznačajniju nagradu arhitekture – Borbinu nagradu, za dizajn ovog fakulteta. Da li izbacivanje fakulteta iz svoje zgrade, gde je bilo preko 50 godina, predstavlja svojevrsnu pretnju studentima i profesorima, s obzirom da su umetnici uvek bili oni koji su jako opasni po svako društvo, prvenstveno zato što misle svojom glavom? Da li izbacivanje studenata i profesora predstavlja obračun države sa neposlušnima? Morala bih ovde i da citiram Danila Kiša, jednu njegovu izuzetnu misao, koja kaže – kada svi budu roktali svojim svinjskim srcima, poslednji koji će još gledati ljudskim očima i osećati ljudskim srcem biće oni kojima nije strano iskustvo u umetnosti. To su upravo moje kolege studenti FDU i naši posvećeni profesori. DŽon Čivning, jedan veliki američki pisac, rekao je da umetnost predstavlja trijumf nad haosom. Nemam nikakvih dilema da će umetnici u ovoj borbi na kraju pobediti. Tako da, još jedanput postavljam svoje pitanje gospodinu Nebojši Stafanoviću, ministru unutrašnjih poslova, da li je tačno da policija planira da se preseli u ovu zgradu i zapravo je oduzme? Pitanje Ministru Šarčeviću, da li može da pruži ikakve dokaze da će zaštiti zgradu? Da li može da pruži ikakve konkretne planove koji navodno postoje na Topčideru, da će svi fakulteti biti prebačeni na plac dvorskog kompleksa i da će tamo biti sagrađena zgrada gde će se studenti i profesori prebaciti? Žestoko osuđujem ovakav potez i zahtevam u ime studenata i profesora FDU da se ne dira u njihovo. Ne može samo da se uđe i da se ruši tuđe i nova Savamala nam ne treba. Zahtevamo da se ova zgrada sačuva kao reprezentativni primer arhitekture, kao zgrada koja je dala najbolje od umetnosti što naša zemlja ima i koja je odškolovala najkvalitetnije i najbolje dramske i filmske umetnike u našoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Moje prvo pitanje upućujem ministarki za saobraćaj gospođi Zorani Mihajlović. U pitanju je pitanje koje sam već postavljala u dva navrata u Skupštini Srbije. Dobila sam jedan od odgovora koji je ostavio, praktično, nedorečeno ovo pitanje i pitanje do danas nije rešeno. Naime, radi se o dva kilometra puta u zaseoku Lipik u selu Tulari u opštini Ub. Deca koja idu do osnovne škole svakog dana pešače do svoje škole preko puta koji, nažalost, nije asfaltiran. Školska godina je krenula u septembru. Evo, već sutra kucamo na vrata novembra, dakle, ova deca polako ulaze u jesenji, odnosno zimski period, tako što će preko blata dolaziti do škole. Htela bih da pitam ministarku Mihajlović, s obzirom da me je u odgovoru na ovo postavljeno pitanje, kada će biti asfaltiran ovaj put za đake osnovne škole koji idu iz zaseoka Lipik ka svom odredištu, uputila tada na JP „Putevi Srbije“, „Koridori Srbije“ i na predsednika opštine i sama je nagovestila u svom odgovoru da će se založiti da se ovaj put uredi, da pitam dokle se stiglo sa ovim pitanjem. Ako je moguće da se malo požuri, s obzirom da sada imamo sreće što je lepo vreme zakucalo na vrata, ali ono će uskoro da prestane i ne bi bilo loše da se za ovu decu nađe adekvatno rešenje kako bi dostojanstveno dolazila do škole. Drugo pitanje upućujem vama, predsednice Skupštine. Dakle, zanima me kada će na dnevni red Skupštine doći predlog izmene i dopune Krivičnog zakonika, za koji je potpis dalo 160.000 građana Srbije. Dakle, prosto je neverovatna ova procedura primopredaje predloga izmene i dopune zakonika, traje od maja meseca, praktično je sada u oktobru tek došla na dnevni red, odnosno stiče se uslov da sada u oktobru dođe na dnevni red. Ja vas sada pitam, s obzirom da jeste u toku jesenje zasedanje, kada ćemo imati prilike da o ovom zakonu, o predlogu izmene i dopune ovog zakona raspravljamo, poštujući volju 160.000 građana, a za koje je čak i Ministarstvo lokalne samouprave u svojoj redovnoj proceduri ocenilo da su ovi potpisi validni? Hvala. Treće pitanje upućujem ministru zdravlja. Ono se, nekako, sasvim slučajno, nadovezuje na Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom, i to samo zbog toga što sam u konstantnim razgovorima sa majkama koje imaju problem sa primenom ovog zakona i načinom na koji su izvršene izmene u isplatama koje imaju stalni karakter i one koji imaju privremeni karakter došla do sledećeg zaključka. Dakle, postoje nadoknade koje su jednokratne i koje se isplaćuju trudnicama i porodiljama, koje jesu povećane, dakle, u pitanju su nadoknade u redu veličina od 100.000 dinara. Onda sam u razgovoru sa tim ženama pitala ih zašto su nezadovoljne tim novcem koji će dobijati, s obzirom da se ipak radi o jednoj velikoj količini novca, i gotovo identičan odgovor dobijam na svim stranama, a to je da su izuzetno povećani troškovi tokom održavanja trudnoće. Postoji jedna pravilnost koja se pojavljuje u svim ovim slučajevima, a to je da su žene gotovo sve usmerene na privatne ordinacije ili su, sa druge strane, usmerene na državne prakse, a onda iz njih bivaju upućene na neke privatne preglede, analize dodatne koje treba da urade. Između ostalog, to je i jedna od analiza koja se bavi, jedan prenatalni test za koji sam čula do sada, gotovo se svaka trudnica šalje da izvrši pregled u tom smislu i taj jedan prenatalni test košta 600 evra. Nažalost, taj test ne može da se radi u državnoj praksi, već može da se radi samo u privatnoj praksi, i to tako što se uzorak šalje negde u inostranstvo. Znači, čak ni u našoj zemlji ne može da se uradi ta vrsta analize, nego mora da se pošalje negde preko. Sada, ako smo mi došli do toga da postoji toliki broj trudnica koje imaju potrebe da se izvrše ove genetske analize, pošto je u pitanju jedna genetska provera, dakle, ako smo došli do toga, molim Republički zavod za statistiku da nam pošalje odgovor koliko to žena danas u odnosu, na primer, na period od pre deset godina, kada sam i sama rađala dete pa ne sećam se da je bio toliki broj upućivanih trudnica na ovu vrstu analize, dakle, šta se to dogodilo u Srbiji da za ovih desetak godina poslednjih imamo toliki broj analiza koje je neophodno uraditi, a koje se tiču genetike. Ako postoji potreba za tim, molim ministra zdravlja da u narednom budžetu bude isplanirano da se vrši nadoknada trudnicama, kako bi imale pravo da ovaj test rade o trošku Ministarstva zdravlja, odnosno RFZO-a. Hvala.
Reč ima Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice Skupštine. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, pitanje postavljam ministru prosvete gospodinu Mladenu Šarčeviću. Prosvetna inspekcija je utvrdila, naime, da su šef poslaničkog kluba SNS gospodin Martinović i zamenik šefa SNS gospodin Orlić nezakonito zaposleni u Visokoj medicinskoj školi u Ćupriji. Ugovori o radu su nezakoniti i inspekcija je naložila školi da se ti ugovori o radu i raskinu. Ti ugovori ne da nisu raskinuti, nego su gospodin Martinović i gospodin Orlić, kao visoki funkcioneri i članovi predsedništva SNS, u nastavnom planu za 2018/19. godinu. Pre svega, gospodin Martinović i gospodin Orlić su prvo negirali da su zaposleni, ali su u međuvremenu prijavili primanja od 60.000 dinara Agenciji za borbu protiv korupcije. Međutim, ne samo da su prijavili da su taj novac primili poslednjeg meseca, nego su prijavili da su taj novac primali i nekoliko meseci ranije. To je ono što je potpuno začuđujuće da Ministarstvo prosvete, odnosno prosvetna inspekcija ne može da reši pitanje koje se tiče nezakonitih ugovora o radu koje su funkcioneri SNS stekli u Visokoj medicinskoj školi u Ćupriji. Ono što takođe zabrinjava jeste da njih dvojica zajedno imaju prijavljenih 11 primanja. Pitanje za Agenciju za borbu protiv korupcije – koliko još primanja imaju gospodin Martinović i gospodin Orlić koja nisu prijavljena Agenciji za borbu protiv korupcije? Koliko to plata imaju funkcioneri najviši SNS koji su reprezenti te partije u ovom parlamentu, koji su šefovi ove poslaničke većine i vladajuće većine? To je važno iz prostog razloga što građani treba da znaju koliko plata je dovoljno da bi se potkrepile sve potrepštine vrha SNS. U međuvremenu, za poslednjih godinu i po dana, otpušteno je osam doktorki, osam žena iz Visoke medicinske škole u Ćupriji. NJima nije produžen ugovor o radu, jednoj je raskinut ugovor o radu po povratku sa porodiljskog. Ono što je veoma važno jeste da znamo u kakvom društvu mi živimo, gde vrh SNS učestvuje s jedne strane i dozvoljava otpuštanje žena, doktorki koje su završile medicinski fakultet, koji traje šest godina, neke su završile specijalizaciju, neke su na doktorskim studijama, neke su završile doktorske studije, neke su već danas u Nemačkoj, da se na njihovoj kvoti i na njihovoj nesreći zapošljavaju funkcioneri SNS. Šta će ministar prosvete uraditi po tom pitanju? Da li će gospodin Šarčević uspeti da zajedno sa Prosvetnom inspekcijom raskine ugovore u toj školi, gospodinu Orliću i gospodinu Martinoviću, jer je zaključak inspekcije da ne samo da ne postoje uslovi nego nisu raspisani ni konkursi za mesta na kojima su oni primljeni. Danas imamo osam žena bez posla u Srbiji. Imamo osam porodica bez primanja, a sa druge strane prijavljenih primanja ima 11, samo dvoje iz SNS. Agencija za borbu protiv korupcije opravdano sumnja da to nisu sva primanja i da to nisu sve plate i ovo je pitanje i za Agenciju za borbu protiv korupcije, koliko je plata tačno imaju gospodin Martinović i gospodin Orlić i ostalih 11 funkcionera SNS koji su primljeni protivzakonito da predaju u ovoj školi?
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, od Davidovića do Groovam do Mićunovića, Đinđića, Nikole Miloševića, do Balše Božovića, da li je to normalno? To je moje prvo pitanje. Takođe, pitanje vezano za stranku bivšeg režima, protiv koje ja nemam ništa, koja se zove DS, ali se još samo uvek zove DS, moje pitanje je vezano za korupciju, a od kog novca Balša Božović kupuje garderobu koja košta po nekoliko hiljada evra i to u najskupljim buticima u Londonu? Dakle, ja kad bih imao tako skupu garderobu ja bih to držao u sefu, ne bi nosio na sebi, jer bi to stavio u sef, jer je to ogromno bogatstvo, to košta, njegov komad garderobe košta i po nekoliko vagona pšenice i zato ja pitam Ministarstvo finansija, poreske organe, odakle Balši Božoviću novac da može da kupuje skupu garderobu i da može u jednom letu aviona, do londonskih butika, ekskluzivnih da potroši po 20.000 evra? Drugo pitanje za iste organe, odakle Balši Božoviću novac da letuje zimi kada treba da zimuje on letuje, za 30.000 evra na Maldivima? S obzirom da su njegovi jedini prihodi, a ovo pitanje je za Agenciju za borbu protiv korupcije, da su njegovi jedini prihodi, prihodi odavde. Dakle, gotovo je svima jasno da taj novac potiče od prethodne pljačke radnika prilikom otpuštanja, prodaje fabrika itd. Sledeće moje pitanje vezano za Vuka Jeremića zvanog Vuk potomak, kada će konačno biti potvrđeno ciframa, dan, mesec i čas kada je Vuk Jeremić dobijao stotine hiljada evra od katarske ambasade, od muslimanske braće i kada će biti objavljeno koliko je novca i koliko je miliona dobio od firmi sa Hon Konga vezano za Patrika Hua i ekipu sa kojom je sarađivao, a verovatno i trgovao oružjem. Interesuje me kada će podaci saopšteni s obzirom da sam ja ovo pitanje postavio pre više od godinu dana i nikada nisam dobio kompletan odgovor jer je navodno to bankarska tajna. Dakle, želim da znam, kada, koliko i u koje vreme i u koji čas je Vuk Jeremić zvani Vuk potomak dobio milione dolara i stotine hiljada evra od katarske ambasade i firmi sa Hon Konga. S tim u vezi, takođe hoću da znam da li je tačno da je Vuk Jeremić sa svoje konsalting firme, odnosno preduzetničke radnje prebacio 650.000 dolara u Siti banku za jednog urednika TV dnevnika Republike Srbije, RTS? Hoću tačne odgovore. Takođe želim da pitam šta će Vlada Republike Srbije preduzeti i da li je tačno da je Dragan Đilas saveznik Boška Obradovića u američkoj ambasadi se žalio na ruski uticaj i sebe predstavio kao velikog borca protiv ruskog uticaja u Republici Srbiji i kao protivnik tadašnjeg ambasadora Konužina. Dakle, hoću odgovor na pitanje, šta će Vlada preduzeti povodom toga, jer to može da naruši naše prijateljske odnose sa Rusijom. Moje pitanje za Boška Obradovića, šta radi u tom društvu koje se bori protiv ruskog uticaja. Dragan Đilas je rekao da su on i Boško Obradović kao Staljin i Čerčil, meni više liče na LJotića i Hitlera i s tim u vezi hoću da znam, koliko je Mlađan Đorđević, desna ruka Dragana Đilasa, nekadašnji savetnik Borisa Tadića, prebacio 2012. godine, odnosno doneo u džaku para Dverima da odnesu opozicione glasove i da spreče promene 2012. godine? Takođe želim da znam koliko su novca dobili od Brajana Martina iz američke ambasade da promene kurs i od porodično pravoslavne organizacije postanu antisrpska organizacija? Koliko puta su se sreli i da mi organi bezbednosti kažu, koliko su se puta sreli i koliko je novca američka ambasada ili američki partneri uputila organizaciji koja se zove srpske Dveri, a u stvari su postale antisrpske Dveri? Takođe, želim da znam, koliko je novca Marija Janjušević dobila za organizaciju „Moja Inđija“ koja je registrovana na njenoj adresi do 2012. godine od predsednika opštine Gorana Ješića da bi takođe sprečila promene vlasti u Inđiji? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ivana Dinić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi građani i građanke Republike Srbije, koristeći svoje pravo iz člana 287. Poslovnika danas bih postavila pitanje ministru za državnu upravu i lokalnu samoupravu. Najpre želim da pohvalim Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave za sve što je do sada urađeno u oblasti digitalizacije registara, a što je započeto donošenjem Zakona o opštem upravnom postupku 2016. godine. Nedavno je ministar državne uprave i lokalne samouprave najavio nov Zakon o centralnom registru stanovništva koji bi trebalo da stigne pred narodne poslanike u što skorije vreme. Kako je najavljeno plan je da se do kraja ove godine stavi na glasanje, odnosno nadamo se izglasa ovaj Zakon o centralnom registru stanovništva kako bismo već u 2019. godini krenuli sa implementacijom ovog zakona, a za koji je Kancelarija za IT i elektronsku upravu već uspostavila potrebnu hardversku infrastrukturu. Naime, Centralni registar stanovništva predstavlja će svojevrsnu bazu evidencija, a spajanjem svih podataka u jednu bazu ovlašćeni službenici će moći da pomognu građanima po službenoj dužnosti pribavljanjem podataka za usluge građanima iz čak 11 evidencija čime će se sve procedure na šalterima daleko pojednostaviti i biti brže, efikasnije i naravno dosta jeftinije. Vezano za ovo želela bih da postavim pitanje ministru za državnu upravu i lokalnu samoupravu, da li će Centralnom registru stanovništva moći da pristupe i građani ili samo ovlašćeni službenici? Koji će to biti službenici? Takođe, interesuje me na koji način će se uključiti i nedavno formiran Centralni registar matičnih knjiga u odnosu na ovaj Centralni registar stanovništva? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, pitanje postavljam Javnom tužilaštvu Republike Srbije – ima li elemenata krivičnog dela u medijskim napadima na predsednika Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića? Poštovani narodni poslanici, iz minuta u minut, iz sata u sat, iz dana u dan građani Republike Srbije svedoci su tendencioznih, zlonamernih, neistintih medijskih napada na predsednika Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, njegovu porodicu i njegove najbliže saradnike. Ti medijski napadi delo su raznih tajkunsko-mafijaško kriminalnih i politikantskih grupa i pojedinaca, bilo da su domaće ili inostrane provenijencije. U tim medijskim napadima, predsednik Republike Srbije gospodin Aleksandar Vučić je nazvan „diktatorom“ okružen kriminalcima, zatim da kontroliše i cenzuriše medije, da je pokrao izbore, da je nekompetentan, zatim sledi kriminalizacija njegovih najbližih saradnika, prijatelja, kumova i članova porodice i na kraju optužbe za nacionalnu izdaju, naravno da to nije istina. U medijske napade uključili su se i predsednici političkih stranaka, a neki sede ovde u Visokom domu, saveza za drugu pljačku Srbije i pojedinci kao što su Velimir Ilić, Olja Bećković, Teofil Pančić, Matija Bećković, Amfilohije Radović, Goran Marković, Slaviša Lekić, Zoran Ivošević, Gordana Suša, Dušan Teodorović, Borka Pavićević, Cvjetin Milivojević, Božo Prelević, Miloš Vasić i drugi kroz medije „Vreme“, „NIN“, „Danas“, „BIRN“, “Vjesti“, „Nacional“, „Tabloid“, „B 92“, „Blic“, „Kurir“, „Radio Slobodna Evropa“ i druge. Ovi ljudi su, poštovani građani Srbije, od 2004. do 2012. godine većina ih je hvalila tadašnju vlast kada je zemlja uništavana pljačkaškom privatizacijom i dovedena na ivicu ponora. Valjda su se i oni tada osladili. Da se razumemo, Srbija je demokratska zemlja u kojoj je kritika vlasti čak i poželjna, ali gospodo između kritike i medijskih napada postoji suštinska nepremostiva razlika. Medijska kritika zasniva se na istinitosti iznetih činjenica i zato je društveno korisna i deluje čak lekovito. Međutim, određene ličnosti, predstavnici političkih stranaka, zaposleni u određenim tabloidima, neke nevladine organizacije i neki dežurni analitičko-stručni šarlatani, lažima o predsedniku Republike Srbije gospodinu Vučiću i njegovoj porodici i saradnicima, truju građane Republike Srbije do krajnjih granica. Srbija garantuje slobodu izražavanja i kritiku vlasti, ali gospodo, podvlačim, to vredi u obrnutom smeru predsednik države ima pravo da argumentovano demantuje, a vi bi mu to gospodo uskratili. E, to nije demokratija. Setimo se samo laži da je predsednik države Aleksandar Vučić uvredio žene prilikom obilaska turske fabrike u Kraljevu. To je gospodo jedinstven slučaj u svetu da nikoga niste kritikovali i da nekog kritikujete zbog nečeg što nije rekao. To su ozbiljni medijski napadi. Najnoviji medijski napadi na dr Aleksandra Martinovića, dr Vladu Orlića i dr Nebojšu Stefanovića, prevazišli su svaku meru. Čuli smo i danas golobradog gusara sa Maldiva, kako Zakon o visokom obrazovanju ne poznaje i neargumentovano kritikuje uvažene kolege. Nikada u zadnjih 50 godina nije više medijski napadan jedan predsednik, nego što je Aleksandar Vučić. A gospodo, nikada niti jedan predsednik u zadnjih 50 godina nije imao bolje rezultate za građane Srbije i državu Srbiju. Medijski napadi na predsednika Srbije Aleksandra Vučića napad je na državu Srbiju da ustane iz pokajničkog kolena, isključivo krivca u kojeg je bacila stranka bivšeg režima i evo ih ponovo okupljeni u savez za drugu pljačku Srbije, prvo su opljačkali za vreme DOS na čelu sa Draganom Đilasom, zvani Điki mafija, Vukom Jeremićem, zvani Vuk potomak i jedan od najvećih svetskih kriminalnih bandi i Sašom Janković i drugim članovima saveza za drugu pljačku Srbije.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja da postavlja pitanje? (Ne.) Hvala. Obaveštavam vas da nije prijavljeno da danas sednici neće prisustvovati potpredsednik Đorđe Milićević. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine. Molim vas da pre prelaska na odlučivanje o dnevnom redu, utvrdimo kvorum u sali. Konstatujem da sednici prisustvuje 129 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Zapisnik Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu održanog 17, 19, 20, 23. i 24. jula ove godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. U sazivu ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Prvo se izjašnjavamo po hitnom postupku. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, po hitnom postupku. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o detektivskoj delatnosti. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i o upravljanju vanrednim situacijama. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti od požara. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privatnom obezbeđenju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, koji je predložila poslanica Nataša Vučković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je predložila poslanica Maja Videnović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je predložila poslanica Maja Videnović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla DŽevdet Ajaza Turskoj, kao i utvrđivanja odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan posalnik. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan posalnik. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je predložio poslanik Goran Ćirić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je predložio narodni poslanik Goran Ćirić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog poslanika Gorana Ćirića da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o NBS, koji je predložio narodni poslanik Goran Ćirić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan narodni poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je predložio narodni poslanik Goran Ćirić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog za razrešenje Vjerice Radete sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije, koji je predložio narodni poslanik Goran Ćirić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima koje je predložila narodna poslanica Vesna Marjanović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nije glasao niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima, koji je predložio poslanik Dragoljub Mićunović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranje“, narodnog poslanika Veroljuba Stevanovića. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržavnih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o PDV, narodnog poslanika Dejana Nikolića. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog poslanika Dejana Nikolića da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini, koji je predložio poslanik Dejan Nikolić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za nije glasao niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu, koji je predložio poslanik Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je predložio poslanik Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika, koji je predložio poslanik Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan poslanik Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o radu, koji je predložio poslanik Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole, radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje narodnih poslanikaKonstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je predložio poslanik Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan narodni poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je predložio poslanik Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan narodni poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ MUP, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavija i izgradnje muzičke fontane, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra. Zaključujem glasanje: za je glasalo dva poslanika. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za je glasao jedan poslanik. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Zaključujem glasanje: za - jedan. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije KiM, tzv. „Žuta kuća“, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom, koju stavljam na glasanje – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike „IMK 14. oktobar“. Zaključujem glasanje: za je glasalo dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine, koji predlaže Balša Božović. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasade SAD i Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine, tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost kako bivših, tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: glasao je jedan poslanik za. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Meita“ u Bariču, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za je glasao jedan poslanik. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora za projekat „Beograd na vodi“, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa ugovorom Republike Srbije i firme „Al Rawafed International Investment“, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za je glasao jedan poslanik. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu Republici Srbiji 2013. godine, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje, za je glasao jedan poslanik. Nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i „Etihad Ervejz“ u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj „Er Srbija“, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru „Železare Smederevo“ 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za – jedan. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara, a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji, koji je predložio Balša Božović. Zaključujem glasanje: za – jedan. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka Narodne Banke Srbije Jorgovanka Tabaković stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metara kvadratnih, za koji je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbija“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700 evra. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o finansiranju Autonomne Pokrajine Vojvodine, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu u vezi sa privatizacijom ATP Vojvodine i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koji je predložila Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: za nije glasao niko. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je predložila poslanica Aleksandra Jerkov. Zaključujem glasanje: za – jedan, te nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koji je predložila Gordana Čomić. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog deklaracije o osudi komunističkih zločina počinjenih posle Drugog svetskog rata, koji je predložio poslanik Žika Gojković. Da li želite reč? Izvolite.
Ja se samo izvinjavam, nisam dobro čuo, koji ste zakon rekli, pošto sam dva predložio?
Deklaracija o osudi komunističkih zločina počinjenih posle Drugog svetskog rata.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, Pokret obnove Kraljevine Srbije smatra da je sazrelo vreme da se konačno usvoji zakon o osudi komunističkih zločina koji su napravljeni posle Drugog svetskog rata. Svima je poznato da je Komisija Vlade Srbije za otkrivanje tajnih grobnica utvrdila da je krajem 1944. godine, tačnije, posle 12. septembra 1944. godine, pa i prvom polovinom 1945. godine, bez ikakvog suđenja ili uz montirane sudske procese ubijeno više od 60 hiljada građana Srbije, samo zbog toga što su bili za kralja ili što nisu bili za aktuelnu vlast. Ovaj broj je sigurno višestruko veći, ali komisija je došla samo do ovih podataka, nažalost. Ta komisija više ne radi, ne znam iz kojih razloga, ali, ona je uspela da dođe do ovakve impozantne, velike cifre, na osnovu šturih podataka koji su dobijani iz arhive koja je mogla da se pokupi. Za stravične zločine komunističke vlasti prema sopstvenom narodu, počinjene u Srbiji posle oslobođenja 1944. godine, do dana današnjeg niko nije odgovarao. Potomci onih koji su poginuli tada, koji su na brutalan način ubijeni, koji se i dan-danas osećaju građanima drugog reda, insistiraju na tome da se pronađu zločinci i da se, ako ništa drugo, bar zemni ostaci njihovih porodica, njihovih predaka, sahrane na jedan dostojanstven način i da se konačno narodu ispriča istina. Srbiji, našoj Srbiji, jednostavno nema napretka dok se pravda ne zadovolji i dok se ne označe krivci, a kao što sam već rekao, dostojanstveno ne sahrane nevino stradali i dok se njihovim senima ne poklonimo i tražimo oproštaj za ono što je urađeno posle Drugog svetskog rata. A urađeno je sistemsko zlo, nešto što nije urađeno ni u jednoj od postkomunističkih zemalja, bar kada su u pitanju brojke onih ljudi koji su ubijeni. Nažalost, ima ljudi kojima ova tragedija i ovo što se desilo u Srbiji nije toliko važno i ne slušaju ovo o čemu govorim… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Vreme. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Žika Gojković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o lokalnim izborima. Da li želite reč? (Da)
Ovo je novi Predlog zakona o lokalnim izborima koji sam podneo još u februaru mesecu, jednostavno isprovociran kampanjom za beogradske izbore, ali i za mnoge druge izbore koje imamo u poslednjih 18 godina, gde pojedine organizacije, koalicije, stranke i razna udruženja na najbrutalniji način obmanjuju građane i tako iz izbora u izbor. Sam predsednik države je rekao da je dosta sakrivanja ljudi iza onih ljudi koji su kvalitetni i koji su ostavili trag kada je u pitanju politički rad i svaki drugi kvalitetni rad, na koji mogu da budu ponosni, i da postoji ne mali broj ljudi koji se upravo sakrivaju iza takvih kvalitetnih ljudi. Jedna od obmana koja je bila na poslednjim lokalnim izborima, a koja je možda nekako i najbanalnija i ponukala me na ovaj predlog zakona, je da smo imali jednog sportistu koji je sebe u kampanji najviše reklamirao, a potpuno sakrio činjenicu da iza njega stoje njegovi članovi uže i šire familije. Upravo ti ljudi su oni koji treba da rešavaju probleme u svojim sredinama odakle dolaze. Osnovna izmena koja se novim zakonom postiže jeste da se gradonačelnici i predsednici opština, kao i dve trećine odbornika, biraju direktno, imenom i prezimenom, a ne kao što je to bio slučaj do sada, gde smo dolazili političkim dogovorima i vrlo često trulim kompromisima do rešenja, što je u potpunosti obezvredilo i sam predizborni proces. Pokret obnove Kraljevine Srbije koji predstavljam nikad neće govoriti samo o problemima, a da ne nudi rešenja za te probleme. I ono što je najvažnije – da nudi ljude, jer ljudi rešavaju probleme. Mislim da je jako važno reći da ljude treba ceniti po onome što rade i kakve rezultate prikazuju, a ne po onome što govore, duboko ušuškani iza lidera svojih stranaka. Predlog zakona rešava nekoliko sistemskih problema koji su ključni za što neposrednije odlučivanje građana u izbornim kampanjama. Takođe, treba reći i to da Predlog zakona detaljno obrađuje formalno-pravnu materiju za kvalitetnije izbore i potvrđuje stav da je direktno biranje nosilaca javnih funkcija u duhu demokratskih zemalja, čijem političkom uređenju teži i naša država. Zaključiću samo sa jednom rečenicom, a to je da gotovo sve političke partije se zalažu za decentralizaciju… [[Isključen mikrofon.]]
Sve poslanike prekidam na tri minuta. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – jedan, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je predložila poslanica Marinika Tepić. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je predložila Marinika Tepić. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija, udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji je predložila Marinika Tepić. Zaključujem glasanje: za – četiri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je predložila Branka Stamenković. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je predložila Ana Stevanović. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona javnim medijskim servisima, koji je predložila Ana Stevanović. Zaključujem glasanje. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju komisije za utvrđivanje posledica industrijskog zagađenja voda, vazduha, zemljišta po zdravlje stanovnika grada Pančeva, opštine Bor, opštine Obrenovac, kao i stanovnika opština uz Veliki bački kanal (Vrbas, Kula, Crvenka, Sivac), koji je predložio Goran Čabradi. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, koji je predložio narodni poslanik Goran Čabradi. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju komisije za utvrđivanje štetnih posledica izgradnje mini hidroelektrana na područjima zaštićenih prirodnih dobara, koji je predložio Goran Čabradi. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o proceni uticaja na životnu sredinu, koji je predložio poslanik Goran Čabradi. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o patentima, koje je predložio narodni poslanik Goran Čabradi. Zaključujem glasanje: za – dva. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je predložio poslanik Goran Čabradi. Zaključujem glasanje te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, koji je predložio Goran Čabradi. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa ubistvom i političkom pozadinom ubistva Zorana Đinđića, koji je predložio narodni poslanik Nemanja Šarović. Zaključujem glasanje: za – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je predložio narodni poslanik Aleksandra Čabraja. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja koji su predložili Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković. Zaključujem glasanje: za – četiri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je predložila poslanica LJupka Mihajlovska. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije na ime umanjenja penzija po osnovu Zakona o privremenom načinu utvrđivanja isplate penzija, koji je predložio Vladimir Đurić. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca, koji je predložio poslanik Božidar Delić. Zaključujem glasanje: za – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti zbog kojih je došlo do dramatičnog porasta nasilja nad Srbima i nealbanskim stanovništvom na severu AP KiM u periodu od 2013. godine do danas, koji je predložio poslanik Slaviša Ristić. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da predlog nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je predložio poslanik Zdravko Stanković. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima, koji je predloži poslanik Zdravko Stanković. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je predložio poslanik Goran Bogdanović. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je predložio poslanik Goran Bogdanović. Zaključujem glasanje: za – dvoje. Konstatujem da predlog nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru, koji je predložio poslanik Goran Bogdanović. Zaključujem glasanje: za – dvoje. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju, koji je predložio poslanik Goran Bogdanović. Zaključujem glasanje: za – četiri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu, u delu grada, poznata kao Savamala 25. aprila 2016. godine. Da li želite reč?
Hvala predsedavajuća. Dve i po godine je prošlo od kada su ne identifikovana lica u noći kada su bili završeni poslednji parlamentarni izbori u Srbiji, sa teškom mehanizacijom porušili deo Beograda pod nazivom Savamala, pri tome, koristeći tešku mehanizaciju i lišavajući slobode na nekoliko sati građane koji su se tu zadesili. Za svo ovo vreme država Srbija je uspela da nađe jednog krivca. Okrivljen je šef smene koji je bio te večeri dežuran pored telefona u MUP i koji na panične pozive građana da policija dođe i vidi o čemu se radi, nije odgovorio. On je kažnjen, uslovno i to je sve što je država Srbija za ove dve i po godine uspela da uradi. Jasno je da su se te večeri desila brojna krivična dela, od krivičnog dela lišavanja slobode od strane nepoznatih lica, narušavanja i uništavanja privatne imovine, ugrožavanja bezbednosti prisutnih građana, uznemiravanja javnosti i slično i to su sve teme koje bi po nama ovaj anketni odbor koji tražimo skoro dve i po godine da se formira, trebao da da konačno odgovore. Trebali bi da damo odgovore i da čujemo da li je Tužilaštvo saslušalo predsednika republike, tada predsednika Vlade, koji je rekao da zna ko su odgovorni za rušenje u Savamaloj te noći, ko je odgovorne nazvao kompletnim idiotima zato što su to radili po mraku, kako bi on da su ga pitali, da to treba raditi u sred bela dana. Jedino nije objasnio da li je to trebalo isto raditi sa maskama i kapuljačama ili je to trebalo raditi kao što dolikuje pravnoj državi sa rešenjem nadležnog državnog organa kako je jedino moguće srušiti nešto u pravnoj državi. Bez svih ovih odgovora, Srbija neće biti pravna država. Koliko god ova vlast izbegavala da da odgovor na ovu temu, kad-tad će morati da se daju odgovori ukoliko želimo da Srbija postane država vladavine prava, država u kojoj građani mogu da se osećaju zaštićeno od državnih organa a ne da žive u stresu i strahu da im se ono što im se desilo 24. aprila 2015. godine, može ponoviti bilo kad. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić je predložio dopunu dnevnog reda, tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Izvolite.
Hvala. Zakon koji je donet u Skupštini, ugrozio je prava zaposlenih u javnom sektoru i nije doveo do reda i onoga što je obećavano pre šest i po godina, kada je ova vladajuća većina preuzela upravljanje Srbijom. Tada je rečeno da će se ispraviti neravnomernost plata u javnom sektoru, da će se za isti posao, bez obzira u kom delu javnog sektora ili državnog organa radite, da ćete dobijati istu platu. Najavljivano je to više puta. Najavljivano je ovim zakon, ali se to nažalost nije desilo. Platni razredi još nisu profunkcionisali. Ono što je ostalo van definicije ovog zakona, van tog javnog sektora su javna preduzeća, pre svih Narodna banka Srbije, Javni medijski servis. Ono što je ovaj zakon omogućio je da se dalje politizuje zapošljavanje u javnom sektoru. Danas je posao u javnom sektoru praktično nemoguće dobiti ukoliko niste član neke od vladajućih stranaka. Na tom poslu ne možete da napredujete ukoliko niste član vladajuće stranke. Poslednja faza u kojoj se sada nalazimo je da se o zapošljavanju u javnom sektoru i razgovara na partijskim organima vladajućih stranaka, ali to nisu diskusije o unapređenju funkcionisanja javnih institucija, javnog sektora, to su rasprave oko toga ko je više svojih rođaka, prijatelja zaposlio, a zatim i svađe ko je svoju ljubavnicu zaposlio. Ti slučajevi se javljaju od Vranja, Niša, Jagodine, po Vojvodini, u brojnim opštinama i zato smatramo da je potrebno promeniti Zakon o sistemu plata u javnom sektoru, depolitizovati javni sektor, nagraditi one koji rade u javnom sektoru za posao koji rade. Bez njihovog punog angažovanja i znanja nije moguće da Srbija izvrši potrebne reforme, nije moguće da se Srbija modernizuje, nije moguće da Srbija do te 2025. godine postane deo EU, što smo čuli da je zadatak ove Vlade kada je bila izabrana pre nešto više od godinu dana. Jedan od prvih koraka da bi to moglo da se ostvari je promena Zakona o sistemu plata u javnom sektoru i ja vas pozivam da ovaj predlog zakona dođe na dnevni red, kako bi mogli da omogućimo dalji napredak Srbije na evropskom putu. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Promena PDV-a koju predlažemo je minimalna promena kojom bi hrana za bebe trebalo, umesto opštom poreskom stopom od 20%, da se oporezuje posebnom stopom od 10%. Ova promena bi u maloj meri olakšala poziciju porodica sa decom, malom decom, koje kupuju hranu za decu i bebe, ali bi sasvim sigurno bila jedan znak da država Srbija želi nešto da uradi na promenu zaštite porodica sa decom. Ova država je to propustila usvajajući Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom, ali o tome ću govoriti kasnije. Ali, ova jedna mala promena smatramo da bi bio pozitivan primer da država želi da se uključi u borbu za nove bebe i novi život u Srbiji i potpuno mi je neprihvatljivo obrazloženje Vlade za neprihvatanje ove naše inicijative koja smatra da ovom promenom ne bi obavezno došlo do pojeftinjenja hrane za bebe, da bi ova promena samo otvorila prostor za dalje manipulacije. Imamo situaciju da svake godine prilikom usvajanja budžeta, određeni broj proizvoda se oporezuje ovom manjom stopom i ta lista proizvoda koji se oporezuju manjom stopom biva sve duža i duža iz godine u godinu, sa namerom da Vlada pokaže da vodi politiku u određenim oblastima i da želi na određeni način da pomogne razvoj privrednih grana. Prosto je neverovatno da država Srbija ne želi da se uključi aktivnije i da iskoristi sve ono što ima kao mogućnost za podizanje nataliteta u Srbiji i ja vas pozivam kolege poslanici da Vladi kažemo da nije u pravu, da stavimo ovaj predlog zakona na dnevni red, da ga izglasamo i tom malom merom pokažemo da smo odgovorniji od Vlade Srbije. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodica sa decom. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Predlagali smo Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom gotovo tri godine, čekajući Vladin predlog koji je došao krajem 2017. godine i tada sam rekao - onako kako ga je Vlada predložila, bolje da ga nije ni predložila. Naime, zakon koji treba da bude osnovni mehanizam za finansijsku podršku porodicama sa decom, to na žalost, u obliku u kakvom je usvojen, u decembru prošle godine, nije. Odmah posle toga napravili smo novi zakon koji bi trebao da promeni suštinske nedostatke zakona koji je usvojila Vlada, a koji se vide, evo, već nekoliko meseci, kada se konačno počelo od 1. jula ove godine sa primenom Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Pre svega, odnosi se na naknade za porodiljsko odsustvo za koje je Vlada uzela da se obračunavaju tako što se obračunavaju sve isplaćene naknade i zarade, na koje je obračunat porez u neto iznosu u poslednjih 18 meseci, bez obzira koliko ih je bilo, a onda se taj iznos podeli sa 18 i uzima se kao bruto osnovica, što sve onda dodatno umanjuje i dodatno isplaćuje kao neto iznos u roku od 12 meseci koliko se žena nalazi na porodiljskom odsustvu. I, ne samo to, imamo na žalost danas u promeni ovog zakona još gore stvari. Imamo činjenicu da po dva, tri meseca žene koje su se porodile ne mogu da ostvare ovo svoje pravo. One nekoliko meseci žive bez bilo kakvih primanja, iako su radile, zaradile nešto što im je ovim zakonom sasvim sigurno umanjeno u odnosu na prethodni zakon. To je ovde ministarka bez portfelja prošle nedelje i priznala, i rekla je kako će u najskorijem roku te naknade biti isplaćene. Nedopustivo je da država Srbija na ovaj način obezbeđuje prava i brine o natalitetu građana Srbije. Nedopustivo je da u situaciji kada je pola miliona dece danas ugroženo od siromaštva zbog neodgovorne politike Vlade Republike Srbije u poslednjih šest godina, ovaj mehanizam koji Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom, pruža državi kao podršku porodicama kroz dečiji dodatak, kroz roditeljski dodatak, bude rešeno na potpuno neodgovarajući način. Zato vas pozivam da usvojimo novi zakon. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama.
Hvala predsedavajući. Ovaj zakon, čini mi se, više od godinu i po dana pokušavamo da stavim na dnevni red. Suština zakona je da se pića koja su veštački zaslađena, da se na njih uvede akciza, kao što su to uradile mnoge zemlje u svetu na osnovu preporuka Svetske zdravstvene organizacije, koja je pre nekoliko godina proglasila epidemiju gojaznosti. Epidemiju gojaznosti gde je danas u Srbiji gojaznost kod dece duplirana sa 2,6% na 4,9% dece danas u Srbiji je gojazno, dok je kod odraslih broj gojaznih 21%, a predgojaznih 35%. Procene su da je gozajnost jedan od glavnih uzroka dijabetesa i da danas u Srbiji preko 700.000 ljudi boluje od dijabetesa i da bi uvođenje jedne ove akcize imalo nekoliko pozitivnih efekata. Prvo je da bi se smanjila veštački zaslađenih pića. To se desilo, recimo, u Mađarskoj gde je za 20% manje od 2011. godine, kada je ova akciza uvedena, smanjena potrošnja veštački zaslađenih pića, do toga da bi se obezbedila sredstva za projekte koji bi omogućili edukaciju o štetnosti ovakve vrste pića, od štetnosti nezdrave ishrane koja, na žalost, danas dominira na dnevnom meniju mnogih porodica i koja za posledicu ima za to da u Srbiji veliki broj ljudi živi nezdravim životom, kao posledica nezdrave ishrane. Odatle se javljaju brojne bolesti koje kasnije, naravno, ako gledamo čisto ekonomski državu, mnogo više koštaju nego što bi bili efekti ove mere. Procena je da bi sa ovom akcizom od pet dinara po jednom litru bilo godišnje u budžetu prihodovano oko pet milijardi dinara. To bi bilo dovoljno da se u svim osnovnim školama svakom osnovcu omogući jedan zdravi dnevni obrok, ručak, a sigurno bi ostalo para za dobre i kvalitetne programe koji bi pomogli edukaciji i smanjili gojaznost u Srbiji. Bez ovoga činjenica je da je Vlada usvojila program za prevenciju gojaznosti početkom ove godine bez sredstava za sprovođenje aktivnosti u tom programu i mnogih drugih aktivnosti koje su izostavljene jer para nema, mi nećemo uspeti da se izborimo sa ovom epidemijom. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Ovo je jedna vrlo mala izmena koja predviđa da se naloži poreskoj upravi da u poreskom rešenju koje izdaje građaninu, fizičkom, odnosno pravnom licu, bude jasno iskazan iznos više ili pogrešno naplaćenog poreza, odnosno sporednih poreskih davanja, kao i pouka o pravima ovog stava. Pre svega, ideja je bila da se kod dostavljanja poreskog rešenja za porez na imovinu koji se svake godine dostavlja građanima početkom godine sa novim iznosom poreza, da se u tom poreskom rešenju navede koje je stanje i da li je građanin u prethodnom periodu pretplatio svoj porez, odnosno da li je uplatio manje, s obzirom na dinamiku plaćanja poreza i mogućnost da ljudi nekada zaborave da uplate porez na imovinu na vreme. Vlada je rekla da to nije neophodno u obrazloženju zbog čega smatra da prihvatanje ovog zakona nije potrebno, ali čitam koliko juče da premijerka najavljuje da će u procesu digitalizacije Srbije, navodno, od početka januara sledeće godine, biti omogućeno građanima da ostvare uvid u svoje rešenje o porezu na imovinu, da vide upravo ono što mi tražimo da se stavi u zakon, a to je koliko je poreza uplaćeno, da li je neki iznos preplaćen, da li je uplaćeno manje, da se ne gomilaju kamate, da se ne uključuju onda izvršenja preko izvršitelja, jer vidimo na koji način danas brojni građani Srbije imaju problem sa jednom institucijom koja je neophodna u svakoj modernoj državi kako bi se omogućilo efikasno sprovođenje pravde, ali na žalost, to je postao mehanizam za uništavanje, moram da kažem, nekih porodica koje su ne znajući zbog čega se našle u ogromnim dugovima, a onda preko poreskih izvršitelja su ostajale gotovo bez celokupne imovine. O ovakvim stvarima mi, kao predstavnici građana u parlamentu Srbije, treba da vodimo računa. Treba da vodimo računa o tome kakva zakonska rešenja donosimo. Zato vas pozivam još jednom da ovu malu izmenu Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji usvojimo, kako bi u krajnjoj liniji omogućili Vladi ono što ona namerava da uradi od 1. januara elektronskim putem. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Izvolite.
Skoro tri godine je prošlo od izrugavanja ispunjenja obećanja od strane SNS, koja je dolazeći na vlast u kampanji 2012. godine obećavala ukidanje TV takse na brojilu. Ta taksa, čekali smo njeno ukidanje dve i po godine od dolaska na vlast SNS, da bi se nekoliko meseci nakon toga ta taksa javila sada pod drugim imenom, ali na sasvim istovetan način naplate. Naplaćuje se uz račun za isporučenu električnu energiju, ali ovaj put nemate mogućnost kao do 2014. godine, kada je ta taksa ukinuta, da je ne platite, da platite iznos za utrošenu električnu energiju, a ne da platite iznos i takse za radio-televiziju. Sada se od ovog računa koji platite prvo odbije i preusmeri javnom medijskom servisu iznos takse, a onda ostatak ide na plaćanje vašeg duga prema Elektrodistribuciji Srbije. Izmene zakona koje su usvojene pre tri godine praktično su onemogućile oslobađanje od ove takse ljude koji imaju na svoje ime više električnih brojila, ljudi koji imaju u svom domaćinstvu više električnih brojila, pre svega seoska domaćinstva, koja zbog dinamike građenja i rada imaju po nekoliko električnih brojila, u pomoćnim prostorijama, garažama, štalama i na svako od tih električnih brojila građani moraju da plate iznos takse za radio-televiziju, bez obzira da li im u garaži stajao auto, stare stvari ili u štali životinje, i tim životinjama građani moraju da plate taksu, iako, naravno, one ne gledaju televiziju. Na žalost, poenta je što nemaju mnogo šta ni da gledaju na programima javnih medijskih servisa. Javni medijski servis je odavno prestao da ispunjava svoju funkciju koju po zakonu ima. Otvaranje teme izmene Zakona o javnim medijskim servisima je ono što je ovoj Skupštini neophodno, ukoliko želimo da vratimo objektivno informisanje u Srbiju, ukoliko želimo da omogućimo da građani Srbije budu ispravno i pravovremeno upoznati sa svim onim što se u Srbiji dešava. Pozivamo vas da stavimo na dnevni red ovaj zakon, da otvorimo raspravu o našem predlogu, samo taksi i načinu oslobađanja od takse, ali moramo sasvim sigurno da raspravljamo i o načinu funkcionisanja javnih medijskih servisa.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Danas će na dnevni red ponovo biti stavljen Zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja, a ovaj naš predlog je posledica izmene predlog je posledica izmene iz marta ove godine kada je u raspravi o brojnim drugim zakonima i o brojnim drugim izmenama u ovom zakonu nekako prošlo bez diskusije i pažnje, predlog predlagača koji nažalost usvojen, da se izbriše zaštitna zona od pet metara od pešačkog prelaza u gradovima i naseljenim mestima. Ta zona od pet metara postoji i na njoj nije dozvoljeno parkiranje i zaustavljanje kako bi se povećala bezbednost pešaka i potpuno je neprihvatljivo obrazloženje i radovanje pre svega gradske uprave u Beogradu koja je posle usvajanja ovih izmena najavila da će se na ovaj način i kroz ostvarenje ove promene otvoriti i stvoriti nekih novih 300 parking mesta u Beogradu. Mi postavljamo pitanje, koliko, za koliko je povećana ne bezbednost ljudi na pešačkim prelazima sada kada su vozila praktično parkirana na pešačkim prelazima? I, da li ćemo mi kao odgovorni ljudi i sugrađani biti nemi na ovu činjenicu? Da li ćemo gledati i ćutati kada policijska vozila ovako parkiraju, maltene na pešačkom prelazu? Nepropisno parkiranje. Za ovakvo parkiranje pauk bi trebalo da odnese vozilo i da naplati najveću kaznu. Ovakva vozila su svaki dan parkirana na pešačkom prelazu koji se nalazi na 100 metara od osnovne škole u Beogradu, svaki dan. I, da li ćemo, ja ću iskoristiti priliku u ovoj raspravi da pitam ministra Stefanovića, šta će uraditi da se ovakve stvari više ne dešavaju? Svaki dan su vozila parkirana na ovaj način policijska, njih pauk ne odnosi, njima se kazne ne naplaćuju, ali nije poenta ni u kaznama, ni u odnošenju, poenta je u bezbednosti ljudi u ovom konkretnom slučaju dece koja svaki dan koriste ovaj pešački prelaz. Pozivam vas da glasate ostavljanju ove tačke na dnevni red, pozivam vas da glasate o ovom amandmanu koji ćemo dati na Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – deset poslanika Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o predlaganju zakona. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, vezano radi utvrđivanja činjenica okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaj koji je na to imala mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Boris Tadić, bivši predsednik Republike Srbije, poznati čovek iz naroda koji je najbenignije što je radio pitao kao naučnik, pita kao stručnjak da li su kokoške doživele stres u Srbiji? Druga njegova čuvena izjava u poseti jednom seljačkom domaćinstvu, takođe benigno je bilo – evo, gle čuda, baš nekim proviđenjem noćas pred moju posetu domaćinu se krava oštenila. Ako se Tadiću krave štene, onda se moja kuca zove krava. Dakle, to je nešto najbenignije i meni ne smeta ni što se izvinjavao svuda po svetu i kome treba i kome ne treba, izvinjavao se po više puta za svaki slučaj misleći da građani nekih drugih država treba da glasaju za njega i da mu obezbede izbor. Naime, 2008. godine želeći da obnovi svoj izbor, odnosno da bude reizabran za predsednika Republike Srbije, on je preko svojih ljudi u američkoj ambasadi tražio da se proglašenje nezavisnosti od strane Albanaca na KiM tzv. države Kosovo da se to odloži dok se ne završi drugi krug izbora 2008. godine, što se i desilo. Znači, u njegovu korist su kukali i Borko Stefanović i Vuk Jeremić moleći Amerikance da utiču na Albance što su ovi učinili i zakletvu je Boris Tadić dao 14. februara 2008. godine, a Albanci su proglasili nezavisnost 17. februara 2008. godine, a Boris Tadić je junački pobegao u Rumuniji kad su izbili nemiri. Takođe, treba utvrditi odgovornost Borisa Tadića ovo u vezi njegove veze sa narkokartelom, da vas podsetim da je za vreme kada je prestao da bude ministar odbrane, kada je štekovana droga po izjavama generala koji su davali izjave u Topčideru, u objektu „Karaš“, gde su ubijeni vojnici Jakovljević i Milovanović. Postoji velika sumnja da je Boris Tadić znao da su tamo štekovani narkotici koji su prodavani na tržištu Srbije i EU i prilikom pokušaja vađenja dok je on bio predsednik Republike Srbije smrtno su stradala dva vojnika, za sada pod neverovatnim i gotovo nepoznatim okolnostima, ali posle izjave jednog oficira jasno je utvrđeno da su narko dileri likvidirali ta dva vojnika, a on je roditeljima poginulih vojnika, ne znajući šta znači izgubiti vojnika ponudio novac. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika, te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Miroslava Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana predsedavajuća. Predlažem ovaj zakon koji se tiče finansiranja lokalnih samouprava koji već više puta iz jednog jedinog razloga, to je da pokušam da vas ubedim da uradimo nešto što vi ne shvatate, a to je veća decentralizacija i samostalnost jedinice lokalne samouprave. Vaša politika koja je na delu već punih šest godina zasniva se na uzimanje novca od svih i istog tog novca, trpanja u državnu kasu, a onda iz te državne kase će danas Siniša Mali, Ana Brnabić, Aleksandar Vučić deliti onako kao im se ćefne, bez ikakvog sistema, bez ikakvih pravila, već jednostavno kao da su to njihova sredstva. Stoga, imamo situaciju da se u jednom danu 2016. godine usvajanjem zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalnih samouprava uzeli gradovima i opštinama 4,8 milijardi dinara i u ovom trenutku Srbija je na dnu u Evropi po iznosu sredstava koji se uplaćuju jedinicama lokalnih samouprava. dok je ta praksa u Evropi preko 30%, od ukupnih prihoda koji se ostvare u jednoj državi EU 30% se direktno preko 30% vraća jedinicama lokalne samouprave da se tim novcem oni sami odlučuju šta će finansirati. U nekim skandinavskim zemljama to je preko 50%. U Srbiji je taj odnos od odlaska vašeg na vlast iz godine u godinu sve manji i manji i došli smo na 9%. Dakle, od ukupnih prihoda 9% vraćate svim gradovima i opštinama, odnosno ljudima čiji novac i uzimate u državnu kasu. I, naravno, zbog toga i ne treba da nas čudi što se u Vranju rupe krpe peskom, dok se gradi Gondola u Beogradu, ne treba da vas čudi što Zrenjanin nema pijaću vodu, ali zato se gradi „Beograd na vodi“, ne treba da vas čudi ni to što u većini gradova i opština širom Srbije od 12 sati noću se gasi ulična rasveta, ali zato u Beogradu imamo novogodišnju rasvetu u sred jeseni, a ove godine smo videli da imamo i tokom leta. Dakle, zbog toga što sve novce uzimate od građana Srbije, uzimate od jedinica lokalnih samouprava i onda sa tim parama raspoređujete, odnosno vi ih raspoređujete onako kako želite i kako mislite da će vama biti politički najprofitabilnije. Ne radite to da bi unapredili državu, da bi unapredili institucije, sistem, nego da biste kroz kampanju, kroz ucene onima koji su spremni da ljube ruke onima koji daju novac, taj novac i dali. I, tako ste, recimo, samo u jednom danu 29. decembra prošle godine, bez ikakvih kriterijuma 40 miliona evra podelili …
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za -10. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj zakon ima za cilj da se smanji opterećenje na zarade, odnosno ono što plaćaju poslodavci svojim radnicima, da se smanje i izdaci građana na porez na dohodak građana. I, suština jeste da pokušamo da ovim zakonom stimulišemo otvaranje novih radnih mesta, olakšamo poslovanje privrednicima. Međutim, očito da vi nećete podržati ovaj zakon. Ja vas pozivam da glasate i za ovaj zakon, jer je vaš predsednik Republike više puta u prethodnih nekoliko godina najavljivao da će ovakav zakon da se nađe u parlamentu. Pa, bolje bi vam bilo da slušate šta govorim, možda nešto i naučite pošto očigledno ne znate ni o čemu govorim. Dakle, direktna posledica neusvajanja jednog ovakvog zakona jeste to što vi morate da falsifikujete istinu svakoga dana, svakoga meseca i svake godine. Pa, tako govorite građanima Srbije kako je nezaposlenost spala na 10, 11%, možda i više od toga, da verovatno za godinu ili dve, ako ovako nastavite statističke da frizirate podatke, Srbija neće imati nezaposlenih ljudi. Dakle, mi smo jedina zemlja u kojoj se smanjuje nezaposlenost, a ne povećava se broj zaposlenih radnika. To samo može u vašoj ružičastoj Srbiji. Isto tako, posledice neusvajanja ovakvog zakona i stanje i u privredi Srbije i stanje koje vi želite da predstavite ružičastim. A to je da danas Srbija ima nekakav rast, da ima nekakav suficit. To najbolje znaju građani kad pogledaju u svoje džepove, kad pogledaju u svoje frižidere. Vi ste sada posegnuli za još jednom neverovatnom stvari, a to je falsifikovali ste podatke o prihodima Republike Srbije da biste statistički predstavili da je manji nivo javnog duga u odnosu na BDP nego što je to bio, recimo, pre godinu dana ili dve. Ali, ne možete da zabašurite činjenicu da ste za 10 milijardi zadužili Srbiji od kad ste došli na vlast i svakog građanina Srbije. Za 10 milijardi evra. Javni dug je 2012. bio 14,7 milijardi, danas je 24,3 milijarde. I, tu nema nikakve dileme. To su neupitne činjenice, ali vi nemate hrabrosti da odgovorite građanima i kažete istinu, zato što morate da ih obmanjujete, da kroz statistiku i raznorazne stvari predstavljate u Srbiji blagostanje. To blagostanje najbolje osećaju i privrednici i građani Republike Srbije, jer za šest godina ste osiromašili narod u Srbiji. I, ukoliko nastavite sa tom politikom … [[Isključen mikrofon.]]
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za -11. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Trstenik, Miroslavom Aleksićom, i fondom za unapređenje resursa građana. Da li narodni poslanik želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja volim što gospodin Aleksić trenutno reklamira moju suprugu, inače je ona lepa žena. Ali, zahvalan sam i „Blic“-u i „Nin“-u na podršci koju pružaju mojoj malenkosti. Bio bih zabrinut da to ne čine. Ali, gospodin Aleksić je jedno pogrešio. Kada je žena Vuka Jeremića koja je dobila 650 hiljada evra na račun u „Siti banku“, kada je neko nešto rekao protiv nje, ona je za svih 650 hiljada dolara, pardon, ako sam rekao evra, bilo je dolara, u „Siti banku“ u NJujorku, dakle, ona je za svih 650 hiljada dolara organizovala konferenciju za štampu. I, tom prilikom je plakala. I gle čuda, ona koja je bila supruga jednog opozicionog lidera, bila je i urednik TV Dnevnika RTS. Eto koliko mi gušimo medije, eto koliko je nesloboda medija, a i supruga gospodina Aleksića radi kao urednica u TV Trstenik, iako je po profesiji učiteljica, dakle, radi u javnom sektoru. Ja izbegavam da pominjem porodične odnose ukoliko članovi porodice ne rade u javnom sektoru, što u ovom slučaju, verovatno, i slučaj. Dakle, ona se rasplakala i tom prilikom izbacila sve kolege novinare za koje je mislila da oni nisu dostojni da slušaju takvu veliku novinarsku gromadu koja je, eto, brakom sa Vukom Jeremićem, razumeš, zaradila silne milione. Što se tiče gospodina Aleksića, on je preko Dinkića i svog tasta, moram da pomenem zato što je bio šef NSZ u Trsteniku, dobio oko 50 miliona dinara za Fond za unapređenje ljudskih resursa i to je bio novac namenjen za, recimo, košenje trave u februaru mesecu, za prikupljanje lišća, itd, ali se ni jedan aktivista nije pronašao koji se time bavio. Ugovor koji je potpisao je negde oko 50 miliona evra, novac je podignut u kešu, tako da je zahvaljujući tim malverzacijama on izašao bogatiji za nekoliko stotina hiljada evra i pri tome uspeo da se učlani u razne stranke, uključujući Borisa Tadića, pa ne znam do kojih stranaka je sve bio, ali sopstveno je izgleda debelo unovčio. Takođe, izgradnja divlja, izgradnja gasovod u Trsteniku, gde je svom prijatelju bez građevinske dozvole dozvolio da izgradi gasovod, a onda raspisao konkurs za snabdevanje, gde samo oni koji imaju gasovod mogu da snabdevaju opštinske institucije gasom i na takav način obogatio sebe i bližnjeg svog. Takođe, JKP „Počekovina“ koje ima jednog zaposlenog, seosko preduzeće, tj. njega i jedan pokvareni kamion, je takođe afera u kojoj je on ostavio svoje tragove. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – dva, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Ja sam glasao za ovaj predlog gospodina Rističevića da se raspravlja o meni, pa bih pozvao i ostale kolege iz pozicije da glasaju jednom za taj predlog, pa da raspravimo ko je šta radio, da ne slušamo više ovakve laži, izmišljotine i bljuvotine, od čoveka koji drži moralne pridike.
Molim vas da obrazložite svoj predlog. Pravo na repliku nemate.
A, optužena mu je supruga za proneveru dva miliona evra.
Inače bih morala da dajem replike svima. Poslaniče, molim vas da poštujete Poslovnik.
A, mogli bi da opomenete i njega, pošto je sve vreme govorio o nečemu što nije na dnevnom redu.
Poslaniče, molim vas, ja nisam opomenula ni vas kada ste iznosili određene špekulacije, nisam opomenula ni jednog poslanika. Budite vi jednako senzitivni, pa izdržite kritiku nekog drugog.
Podneo sam zahtev za obrazovanje anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Dakle, usvajanjem seta medijskih zakona, koji je usvojila ova vlast, u Srbiji je nastao mrak. Danas u Srbiji građani ne mogu da dođu do istine zato što se njihovim parama iz budžeta finansiraju provladini režimski mediji i tabloidi, koji imaju za cilj da obmanjuju građane Srbije, da ih dovode u zabludu i da stanje u državi Srbiji predstavljaju drugačije, nego što zaista jeste. To je i kršenje Ustava, i kršenje zakona, ali to je svojstveno vašoj vlasti zato što ste navikli da ne poštujete ni institucije, ni zakone, ni Ustav. Smatrate da ste Bogom dani, da možete da radite u državi Srbiji šta god hoćete. Dakle, projektno finansiranje medija, koje ste vi uveli usvajanjem seta medijskih zakona, je najobičniji koruptivni mehanizam za finansiranje svih onih medija koji su bliski vlasti. Pored toga što finansirate lokalne i regionalne medije, koje su kupili i privatizovali nekoliko vaših stranačkih funkcionera ili ljudi bliski SNS da biste u lokalnim sredinama zabranili da se čuje bilo kakav kritički glas u odnosu na vlast Republike Srbije, vama nije strano ni da iz budžeta direktno dajete novce vašim televizijama, pa ste tako „Pinku“ dali 10 miliona evra iz Agencije za osiguranje i finansiranje izvoza. Dakle, voleo bih baš da mi neko od vas stručnjaka objasni šta je to kompanija „Pink“ izvezla za 10 miliona evra koje je dobila od Vlade Republike Srbije? Dakle, zato tražim anketni odbor i tražim zbog toga da se utvrdi da li Srbiji trebaju na ovakav način organizovani rijaliti programi, gde pojedini učesnici vade pištolje, gde govore viceve na račun tragično stradale Milice Rakić, gde REM ne reaguje kada se Oliveru Ivanoviću crta meta na čelu i čovek je izgubio životi niko nije snosio dogovornost za to. Trebali biste da odgovorite ko je naručio spot za Olivera Ivanovića koji je emitovan tokom izbora na Kosovu, ko je platio, ko je finansirao to „Pinku“? Naravno, da odgovorite i ko su vlasnici, ko su stvarni vlasnici, ko su formalni vlasnici, na koji način se troše budžetske pare? Kod mene u Trsteniku 11 miliona svake godine iz budžeta dajete televiziji koja je u vlasništvu ljudi bliskih SNS i koji imaju zadatak samo da promovišu vlast i da ne dozvole da se niko drugi… [[Isključen mikrofon.]]
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju. Da li želite reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, s tim u vezi sam dobio pre izvesnog vremena materijale koje su verovatno dobili i neki drugi narodni poslanici. Radi se o Izbornoj listi Dveri i radi se o zloupotrebi sredstava koja su namenjena za kampanju političkih stranaka. Naime, po zakonu, sva sredstva koja se ne utroše u kampanji, treba da se vrate u budžet Republike Srbije. To u ovom slučaju nije urađeno. Politička organizacija Srpske Dveri, sada sa vrlo diskutabilnim nazivom, novac nije vratila u budžet Republike Srbije. Naime, oni su od svojih kandidata osnovali više preduzetničkih radnji, najviše u Borči, koji su bili na izbornim listama Dveri i na takav način kod preduzetnike radnje oprali oko 250 hiljada evra ili 30 miliona sredstava iz izborne kampanje. Dakle, taj novac, umesto da se vrati državi Srbiji, umesto da posluži, kako oni kažu, za stare, bolesne, nemoćne, za socijalne slučajeve, je završio u njihovim privatnim džepovima. Nekoliko tih preduzetničkih radnji se nalazi u Borči i ima međusobno povezanih lica. Novac koji su dobijali, recimo, za elektroradove je iznosio pet, šest miliona dinara. Novac koji je utrošen navodno za popravku kompjutera je bio negde 7.200.000 dinara i onda se postavlja pitanja koje su to kompozicije, koji su to vozovi, vagoni i koliko je vagona u tim vozovima bilo sa kompjuterima koje su oni popravljali u toku izborne kampanje? Deo novca je završio i u advokatskim kancelarijama, ali kada pogledate ko su vlasnici tih preduzetničkih radnji i kada pogledate da je novac podignut u kešu, onda vidite da su to sve bila lica koja su se nalazila na njihovim izbornim listama ili se radilo o odbornicima te političke organizacije. Novac je podignut u kešu i ono što bi gledaoci trebali da znaju jeste da preduzetničke radnje do određenog limita ne podležu PDV-u i na takav način je izbegnuto plaćanje poreza kroz fiktivne, simulovane poslove i još jednom, sem što novac nije vraćen u budžet, oštećena Republika Srbija. Dakle, radi se o političkoj stranci koja ovde prodaje poštenje. Radi se o savezniku gospodina Đilasa. Radi se o političkoj organizaciji koja je na različite načine nabavljala sredstva za izbornu kampanju, ali nesumnjivo da su kroz ove fiktivne troškove izvršili krivično delo pranja novca. Nesumnjivo je i to da su izvršili krivično delo utaje poreza i zato ja postavljam pitanje i želim da se osnuje anketni odbor – šta su poreski i drugi organi učinili da bi se ove činjenice jasno, nedvosmisleno utvrdile? Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Predlažem ovaj zakon bezmalo dve godine. tiče se finansiranja mesnih zajednica na teritorijama lokalnih samouprava sa idejom da mesne zajednice budu obaveznost, da se formiraju i na gradskim i seoskim teritorijama i da se 80% poreza na imovinu koji se ostvari na teritoriji jedne mesne zajednice direktno i prosledi savetima mesnih zajednica, da oni sa tim novcem mogu da raspolažu onako kako žele. Naravno, to bi stimulisalo i neke druge stvari, a to je da ljudi ozbiljno krenu da se bave politikom na tom najnižem nivou, koji je jako važan jer je tu direktan i najneposredniji kontakt sa građanima širom Srbije. Naravno, taj zakon bi morala da prati i promena izbornog sistema, koja je takođe jako važna, a pre svega na lokalnom i na republičkom nivou. Na taj način bismo stimulisale one najbolje među nama da svojim imenom i prezimenom stanu ispred svojih građana i traže podršku za ono što će raditi i u lokalnom parlamentu i u republičkom parlamentu. Dakle, kada imate predstavnike narodu koji svom narodu odgovaraju, a ne partijske delegate koji ovde imaju za cilj samo da govore ono što dobiju nalog od vrhova svojih partija, onda će i u Srbiji drugačije da se odvijaju procesi i usvajaju zakoni i upravlja jedinicama lokalnih samouprava i ministarstvima i svim ostalim. U slučaju promene Izbornog zakona ne biste imali situaciju da pojedini poslanici koji su sa svojim firmama i čije su firme i supruge optužene za malverzacije od dva miliona evra, 100 hiljada evra za falsifikovanje, imate brojne dokaze za to, imate sudske procese koji se opstruišu, ne biste mogli da trgujete sa njima da oni ovde imaju zadatak da napadaju opoziciju, da iznose neistine, laži i bljuvotine u zamenu za to da njihove žene, supruge ili rođaci ne budu optuženi, nego da se ti predmeti drže u fioci. Kada se uvede red, neće ni toga biti. Neće moći da radi fioka i kaže se – e, sad ti u Skupštini idi laži i napadaj ljude iz opozicije, a mi ćemo krivičnu prijavu za tvoju suprugu da držimo u fioci dok ona ne zastari. E tako danas funkcioniše sistem vladanja SNS u Srbiji, ali neće to trajati zadugo. Doći će trenutak kada će neko i da otvori te fioke, pa ćemo svi da vidimo ko je šta i kako radio. Što se tiče vlasti koja optužuje danas opoziciju, ja vas pozivam da procesuirate sve, prvo mene i sve ostale kolege. Sedmu godinu ste na vlasti. Sve ste mogli da procesuirate i pohapsite sve koji su se ogrešili o zakon, a ne da ovde lažete i obmanjujete ljude i nemate hrabrosti ni da na dnevni red stavite… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. U Srbiji danas postoji nešto preko 638.000 poljoprivrednih gazdinstava. Dva miliona ljudi direktno ili indirektno danas živi od poljoprivrede, ljudi koji su zaposleni u poljoprivredi. Vaša vlast od 2012. godine je samo uzimala od poljoprivrednika, a da im ništa nije davala. Smanjene su subvencije, smanjene su premije, smanjeni su podsticaji, poskupelo je gorivo, poskupeo repromaterijal, đubrivo, pesticidi i sve ostalo. Dakle, vi želite da potpuno osiromašite seljaka i zato vas pozivam da ovaj Predlog zakona stavite na dnevni red zato što podrazumeva povećanje agrarnih davanja za poljoprivrednike, podrazumeva povećanje i premija i regresa i to je jedini način da naši poljoprivrednici budu konkurentni sa evropskim zemljama i da mogu da nastupaju na svetskom tržištu a ne samo evropskom. Dakle, kada ste došli na vlast 2012. godine, obećali ste poljoprivrednicima Srbije u vašoj beloj knjizi, da ćete svake godine za jedan procenat povećavati agrarni budžet. Godine 2012. kada ste došli na vlast agrarni budžet je bio 5%. Danas je 2018. godina, on je 4%, 44 milijarde ste svega predvideli za poljoprivrednike Srbije u ovogodišnjem budžetu. Dakle, brutalno ste ih slagali i obmanuli i to radite pred svake izbore. Puna su vam usta poljoprivrednika samo onda kada trebaju da glasaju i da izađu na glasanje, a smanjili ste i podsticaje po hektaru, smanjili ste i sva druga davanja, podigli cenu benzina. Danas je litar dizela skuplji nego kilogram malina. To nije bilo nikada pre, dok vi niste došli na vlast. Danas vi bazirate poljoprivrednu politiku i usmeravate i najavljujete poljoprivrednicima da će poljoprivredu da razvijate tako što ćete izvoziti svinjske glave i papke i pileće nogice negde u neke arapske zemlje, da je to veći prosperitet nego što je voćarstvo, povrtarstvo, ratarstvo itd. Možda zato što jedan od ključnih ljudi koji danas vode poljoprivredu u Srbiji, stručnjak za trgovinu sa robnim rezervama, gospodin Marijan Rističević, koji treba da odgovori ovde šta je sa žitom koje su pojeli miševi iz robnih rezervi, koje je on uzeo na čuvanje. Nije ni neki iznos, 100.000 evra, ali on danas treba da brine o drugim poljoprivrednicima. Brine tako što grabi za sebe na nameštenim konkursima i uzima sve što može da uzme a za poljoprivrednike se ne sekira ni najmanje. Zato vas pozivam da ovaj zakon stavite na dnevni red i da se hitno podignu podsticaji davanja za poljoprivrednike, da ne bi trajno izgubili trku sa konkurencijom iz Evrope i sveta.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima i sistema „Prva petoletka“ Trstenik. Izvolite.
Podneo sam predlog o obrazovanju anketnog odbora da se utvrde činjenice, okolnosti, vezano za uvođenje stečaja u „Prvoj petoletki“ Trstenik. Prvog januara 2016. godine uveli ste stečaj i ugasili fabriku koja je do tog dana 70% svega što proizvede izvozila, fabriku u kojoj su radnici redovno primali zarade, koji su imali overene knjižice i koji nisu dobijali iz budžeta nikakve subvencije u zadnjih nekoliko godina. Tu fabriku ste ugasili zato što vam je to rekao MMF, da morate da raščistite sa preduzećima koja su bila od državnog značaja, pa ste sekli tamo gde najmanje boli. Prevarili ste radnike. Rekli ste im da moraju da se dobrovoljno prijave za socijalni program inače će ostati i bez toga. Rekli ste im da kad uzmu socijalni program i otpremnine, da će se zaposliti u drugu novu „Petoletku“ koju će država napraviti. LJudi su se prijavili dobrovoljno za socijalni program i to je bio jedini način da se uvede stečaj, zato što firma nije dugovala ni jednom komercijalnom poslodavcu ni dinar. Nije imao ko da pokrene stečaj. Jedini je način bio da prevarite radnike da se dobrovoljno jave da ugase svoju fabriku. Šta je posle toga bilo? Posle toga sav onaj repromaterijal, sirovine, gotove proizvode i poluproizvode koje je imala „Prva petoletka“ je otkupila privatna firma koju su napravili nekoliko dana posle toga isti direktori iz SNS, koji su vodili i „Prvu petoletku“ u gašenju i u stečaj. Oni su sa novom privatnom firmom potpisali ugovore, sa kupcima kojima je prodavala „Petoletka“ predstavljajući se kao pravni naslednik i nastavili da prodaju iste proizvode, s tim što su otkupljivali 10 puta jeftinije nego što su ih prodavali. To je korupcija. To je kriminal i zato je Srbija na crnoj listi FATF-a i zato je Srbija i na listi GREK-a sa pokrenutim postupkom zbog toga što se od maja meseca korupcija u Srbiji povećava, a ne smanjuje se. To je način vašeg vladanja. Dakle, pozivam vas da usvojimo ovaj predlog za formiranje anketnog odbora, pa ukoliko nešto od ovoga što ja govorim nije tačno, da me demantujete. Dakle, hajdemo da otvoreno razgovaramo o ovakvim stvarima, da vidimo ko je taj danas ko je dobio ono što su generacije gradile i stvarale u Trsteniku, dobio je na tanjiru da prodaje, da trpa pare u svoje džepove i da finansira političke stranke koje su danas na vlasti, zloupotrebljavajući vlast. Neko će odgovarati za to jednog dana. Jedna od osnovnih stvari posle pada vašeg režima biće preispitivanje svih nepočinstava koje ste sproveli u vreme vašeg mandata.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Nemate više predloga. (Miroslav Aleksić: Nemam?) Nemam ja u evidenciji. (Miroslav Aleksić: Preskočili ste me.) Donesite mi. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne „države kosovo“, uticaja koje je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Da li želite reč? (Marijan Rističević: Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Vuk Jeremić je nedvosmisleno učestvovalo u izgradnji divlje „države kosovo“. On je zajedno sa Borisom Tadićem, Draganom Đilasom, zajedno i sa Miroslavom Aleksićem pravio lažnu „državu kosovo i metohiju“ da bi sačuvao njihovu vlast, a pre svega vlast Borisa Tadića. Vuk Jeremić se izvinjavao američkom ambasadoru za svoju nacionalnu retoriku koju je, kako je sam tvrdio, upotrebljavao da bi sticao političke poene u zemlji. Vuk Jeremić je promenio, zajedno sa Borisom Tadićem, rezoluciju, Predlog rezolucije u UN i UN zamenio EULEKS-om i time eliminisao iz postupka Rusiju i Kinu, našu zemlju doveo u težak položaj, a po meni počinio, zajedno sa Borisom Tadićem, Draganom Đilasom, Borkom Stefanovićem, počinio akt veleizdaje. Naime, pomenuta gospoda su često odlazila kod DŽenifer Braš u Američku ambasadu i govorili da oni nemaju ništa protiv nezavisnosti Kosova, ali da se ona desi posle izbora Tadića. Pošto sam ovde optužen da nešto lažem, moram da pokažem, u tu svrhu, i kako su se delili ugovori o sprovođenju raznih radova između Nacionalne službe za zapošljavanje, LJubiša Knežević, tast malog potomka, dakle, gospodina Aleksića, koji je potpisao ugovore i prebacio pare na Fond za unapređenje ljudskih resursa, dok su proglašavali lažnu državu Kosovo i Metohiju, lažnu državu Kosovo, našu južnu pokrajinu: četiri miliona 277 hiljada; pa četiri miliona 537 hiljada; pa devet miliona 407 hiljada; pa 11 miliona 876 hiljada; pa dva miliona i 60 hiljada; pa, malo im bilo, tri miliona 954 hiljade; pa za negu starih lica, nije pronađeno ni jedno koje je negovano, devet miliona 284 hiljade; pa za javne radove devet miliona 328 hiljada, koji nisu urađeni. Pri tome, Udruženje su sačinjavali: LJubiša Knežević, tast gospodina Aleksića, člana Vuka Jeremića, njegove stranke, Marija Knežević, supruga pomenutog gospodina i sam Miroslav Aleksić, a na kraju odgovornost su probali da prebace na Juliju Jovanović, i ovde potpis gospodina Aleksića, kojim ovlašćuje tu gospođu da raspolaže sredstvima. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Izvolite.
Poštovana predsednice parlamenta, dame i gospodo narodni poslanici, narodni poslanici iz vladajuće većine, evo, iz nedelje u nedelju, pa tako godinama, opozicija predlaže da raspravljamo o određenim zakonima, danas je opozicija predložila više od 200 tačaka dnevnog reda, ali vi nemate ni sluha, ni želje, ni kapaciteta, da raspravljate o zakonima koji se tiču života građana. Vi ne dozvoljavate da raspravljamo u parlamentu. Ukinuli ste parlament. Čega se to Srpska napredna stranka plaši? Zašto se vi plašite da uvedemo u naš sistem mehanizme za borbu protiv korupcije? Šta je problem da se uvedu planovi integriteta u političke stranke? Svi građani u ovoj zemlji smatraju da je najveća politička korupcija, da postoji korupcija u političkim strankama. Zašto vi nećete da dozvolite da o tome razgovaramo i da uvedemo mehanizme kojima bi se sprečila korupcija u političkim strankama? Vi stasavate u političkoj stranci, posle dolazite na državnu funkciju i onda na toj državnoj funkciji kradete. Zašto tražimo planove integriteta od državnih organa a ne od političke stranke, kad u političkoj stranci treba da se naučimo svi etičnosti i kako se ponaša sa javnim resursima? Dakle, Srpska napredna stranka ne želi da se uvedu planovi integriteta u političku stranku, jer bi se time predupredila korupcija, a ona se odnosi na finansiranje političkih stranaka. Zašto? Zato što ste i sami priznali da zloupotrebljavate Zakon o finansiranju političkih stranaka, zato što ste sami priznali da kada jedno lice hoće više od dozvoljenog limita da donira stranci, on da drugima pa drugi daju te pare. Imali ste 17 hiljada njih koji su dali po 40 hiljada dinara na prošlim izborima za vašu kampanju. Koliko njih je socijalnih slučajeva? Ono što smo svakako saznali posle izbora, to je da je jedan od njih čovek koji je danas direktor Agencije za borbu protiv korupcije. Pa da li je moguće da finansijer jedne političke stranke može da postane direktor Agencije za borbu protiv korupcije, koja treba da analizira i odobrava izveštaje političkih stranaka o trošenju sredstava? Dakle, to je način na koji se vi borite protiv korupcije ili, ja bih rekao, vi ne želite da se borite protiv korupcije, koja je veća nego ikada u ovoj zemlji.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Izvolite.
Pošto korupcija u ovoj zemlji jede prihode i smanjuje bruto društveni proizvod, vi morate da posegnete za povećanjem poreza na imovinu. Zato smo ovim zakonom predložili da se promeni ono što je SNS učinila 2013. godine. To predlažemo četiri pune godine. Vi ste u jednom danu doneli zakon kojim ste povećali porez na imovinu u određenim zonama za 200 do 300%. Gospodo, vašom odlukom, vašim glasanjem ovde, nekom je povećan porez na imovinu 300%, u isto ono vreme kad ste vašom odlukom nekom smanjili penziju 25%, nekom 22%, nekom 10%, nekom smanjili platu 10%, kao što ste vašom odlukom uveli akcizu na električnu energiju, podigli cenu struje za 12%. Ne mogu to građani ove zemlje da prežive. Ne mogu građani ove zemlje da prodaju te stanove za koje nemaju para da plaćaju porez na imovinu, jer nemaju kome da ih prodaju. Cena tih stanova pada. Zašto pada? Da bi to kupili oni koji su zaradili pare u poslednjih šest godina. Jel to cilj? Da novi tajkuni dođu na mesta gde su živeli građani stotinama godinama? Poslednjih 50 godina žive u svojim stanovima i kućama. Pa jel luksuz da četvoročlana porodica živi u stanu od 100 kvadrata? Gospodo, to nije luksuz, to je ustavno pravo. Mi imamo prava da živimo u stanovima koji su naše vlasništvo. I nemojte nas terati iz tih stanova nerazumnim porezima. Kako neko može da planira život u ovoj zemlji ako ne zna da li ćete vi nekom odlukom sutra ili prekosutra ponovo podići porez za 100%? Pred prošle izbore podigli ste porez na imovinu u Beogradu za 2% dodatno, a onda ste rekli – pa, nećemo da dignemo jer su izbori, to ćemo posle izbora. Sad sa zebnjom svi očekuju šta će biti u budžetu za 2019. godinu. Zašto? Da bi se od tog poreza finansirala jelka od 83 hiljade evra. Da bi se od tog poreza finansirala novogodišnja rasveta koju postavite u septembru, traje šest meseci, kao da Novu godinu proslavljamo šest meseci. Slobodno koalicioni partneri, na čelu sa SNS, dajte mogućnost da raspravljamo o tome da napravimo predvidiv porez u ovoj zemlji, da on ne može da se podigne više od 7%, da omogućimo da do 25 kvadrata po članu porodičnog domaćinstva porez se ne plaća, jer to nije luksuz, to je pravo na život.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 10. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju. Izvolite.
Zahvaljujem. Iz naslova ovog predloga se vidi potreba da se obrazuje anketni odbor koji bi utvrdio sve ono što javnost brine u poslednje vreme i ono o čemu mediji uveliko pišu, a to je nenamensko trošenje sredstava u predizbornoj kampanji. Tom prilikom ću podsetiti samo na neke najvažnije momente, a to je, recimo, šef prethodnog govornika, Vuk Jeremić, koji je putovao avionom širom sveta na nekakve fudbalske utakmice, na nekakve sportske događaje, i dalje nije jasno od čijih para i od kakvih para. Zatim, imamo primer koga se građani dobro sećaju, kada je bivši predsednik Boris Tadić putovao avionom u Pandorf tržni centar, gde je kupovao da li garderobu, šta je već, to nikome nije jasno. Nismo dobili odgovore na jasno postavljena pitanja. Imamo činjenicu da su neke stranke, poput onog lažnog patriotskog pokreta Dveri, a koji je u koaliciji sa svima ovima koji danas sede ovde i ceo dan galame i spočitavaju nešto, a koji su na jedan krajnje skandalozan način trošili sredstva dobijena od države za sprovođenje predizborne kampanje, tako što su fiktivne ugovore pravili sa raznoraznim firmama, te advokatske nekakve usluge, te je ovaj njihov lider, a koji je koordinator svima njima, dakle, i ovom malopređašnjem govorniku i ovima levo od njega i ovima desno od njega, gde je kupovao odela od tog novca, itd. Dakle, to su sve pitanja koja brinu građane Srbije, i to su pitanja na koja bi trebali da dobijemo odgovor. Ja mislim da je obrazovanje anketnog odbora najbolji način da na kvalitetan način dobijemo odgovore na sva ta pitanja. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen vaš predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, svi ste izabrani na izborima. Imali smo prilike da gledamo na prošlim parlamentarnim izborima kako su se ti izbori krali. To smo gledali u direktnom tv prenosu. Građani Srbije svi znaju, postoji konsenzus u društvu, da izborni zakon ne valja. Samo se SNS opire tome i beži od promena Zakona o izboru narodnih poslanika kao đavo od krsta. Vi ne smete o tome čak ni da raspravljate, čak nećete da pustite da to dođe na dnevni red i da razgovaramo o tome šta ne valja u izbornim zakonima. To su zakoni od pre 20 i više godina. Oni imaju svoje nedostatke, ali vi i takve zakone ste uspeli da zloupotrebite i prošlom i u pretprošlom i u ciklusu pre toga. Zato moraju zakoni da se menjaju. Zašto bežite od toga? Bežite zato što ste formirali RIK protivno zakonu tako da imate većinu, a onda ta većina u RIK broji džakove naknadno i broji džak koji im se svidi, koji im se ne svidi ne broji. Zašto niste prebrojali u RIK džak koji smo otvorili, a u kome smo našli da je 60 glasova za SDS bilo u Lešku, na biračkom mestu, gde je naš poslanik Goran Bogdanović. Svi ti glasovi su prebačeni u kovertu SNS. Gospodo, samo ste tu ukrali 60 glasova. Šta je bilo na osam hiljada biračkih mesta? Zašto nećete da dozvolite da to promenimo ovim zakonom, da sprečimo mogućnost krađe? Zašto se plašite fer izbora? Da li ste svesni da građani, kada vide da izbori nisu fer nemaju poverenje u institucije? Oni ne veruju u institucije ove države i zato što ne veruju u institucije ove države oni odlaze iz zemlje. Odlaze ljudi iz zemlje. Otkad ste vi na vlasti 60.000 ljudi godišnje pobegne iz Srbije glavom bez obzira, da se nikad više ne vrate. Četrdeset hiljada se manje rodi. Sto hiljada ljudi je manje svake godine. Šta hoćete, da nestanemo kao društvo? I nestaćemo. Za 10 godina biće nas milion manje. Sad nas ima svega sedam miliona. Zašto bežite od toga da raspravljamo? Čemu služi parlament ako vi nećete da dopustite da raspravljamo o… [[Isključen mikrofon]]
Vreme. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – osam. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima.
Mi smo predložili izmenu Zakona o lokalnim izborima. Subsidijarno se primenjuje Zakon o izboru narodnih poslanika i na lokalne izbore, i to smo predlagali pre nego što je bila izborna godina, čak i za beogradske izbore koje smo imali ove godine. Vi o tome niste želeli da raspravljate, a niste želeli da raspravljate iz razloga da bi mogli da zloupotrebite prava koja su data učesnicima u političkoj trci. Nije bilo nikakvih debata. Nije bilo organizovanih debata. Nije bilo ravnopravnih uslova u kampanji. Zašto nije bilo ravnopravnih uslova? Zato što ste vi imali 10 puta više para od svih drugih političkih aktera, od svih drugih lista u tom izbornom ciklusu. Nije bilo fer zato što ste imali 100 puta više vremena u medijima pred izbore, i to je sistem koji pokušavate da održite i dalje. Dakle, to je sistem kako se pre izbora izborni rezultati u stvari pokradu. Krađa je pre izbora. Ako se neko pojavljuje 90% u medijima, a svi drugi 10%, tu nema fer izbora. Ako neko potroši 20 miliona evra na kampanju, a svi drugi ne mogu da skupe ni milion, ni dva, ni tri, tu nema fer izbora. Zašto bežite od toga da uredimo način pojavljivanja u medijima? Zašto bežite od toga da se svi ravnopravno pojavimo u medijima u izbornoj kampanji? To predlažemo ovim zakonom. Zašto bežite od toga da mediji sa nacionalnom frekvencom daju besplatno termine za pojavljivanje u medijima, a ne da se troši desetine miliona evra u kampanji? Kome odgovara da jedna stranka, jedna lista potroši 20 miliona evra, kao što to potroši SNS u kampanji? Odakle su te pare? Čije su te pare? To su pare građana Srbije. Zašto to finansiramo na taj način iz budžeta? Zašto se plašite fer utakmice za izbore? U čemu je problem? Zašto se plašite da sprečimo mogućnost, što je inače i zloupotreba i krivično delo, da vaši aktivisti idu sa biračkim spiskom od biračkog mesta do biračkog mesta? Odakle im birački spisak? Odakle članovima i aktivistima SNS birački spisak za određeno biračko mesto na kome se nalazi matični broj, ime, prezime, adresa bilo kog građanina u ovoj zemlji? Gospodo, to je krivično delo. Mi smo gledali snimke kako nosite biračke spiskove. Mi smo gledali snimke na televiziji… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, gospodine Konstantinoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv, niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Da li želite reč, kolega Konstantinoviću? Izvolite.
Zahvaljujem se, potpredsedniče parlamenta. Dakle, pošto predlažemo izmene Zakona o izboru narodnih poslanika godinama, evo, mi smo predložili i drugu verziju, ako vam ona prva ne odgovara, u kojoj smo prihvatili sve ono što predlaže OEBS iz godine u godinu da treba promeniti u našem izbornom zakonodavstvu. Dakle, Misija OEBS, Evropska komisija utvrdili su da ne postoji transparentan i fer izborni proces u Republici Srbiji. Da vas podsetim, mi smo članica OEBS, mi smo učestvovali u osnivanju OEBS, a zašto smo mi i dalje članovi OEBS kada vi ni jednu preporuku OEBS ne želite da usvojite? To piše i u Izveštaju Evropske komisije za ovu godinu. Citiram: „Treba u potpunosti pristupiti sprovođenju preporuka međunarodnih posmatrača uključujući one koje se odnose na transparentnost, integritet izbornog procesa tokom izborne kampanje“. Kakav vi to proces ka pridruživanju EU vodite kad ovu prvu preporuku ne pada vam na pamet, ne da primenite, nego vam ne pada na pamet da o tome razgovaramo? Sve preporuke koje je dao OEBS, a dao je preporuku i konstatovao da moraju da se obezbede jednake mogućnosti u takmičenju, dakle, nema jednakih mogućnosti u takmičenju u Srbiji, da se podele aktivnosti koje su državničke i stranačke. Šta je to? Funkcionerska kampanja. Svima je jasno da ministri, predsednik države, predsednik Vlade idu u crnim limuzinama u kampanji o trošku građana ove zemlje, a u stvari vode kampanju za SNS. Gospodo, to ne može. To vam kaže i Misija OEBS-a, to ne može. Dajte da promenimo zakon i da striktno to zabranimo. Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju kaže: „Državna tela ne bi trebalo da se mešaju u aktivnosti medija i novinara“. Znači, država se meša u uređivačku politiku medija. Država se meša u to šta će novinari da izveštavaju. Nema tu slobodnih izbora. Zakonom bi trebalo obezbediti delotvorne mehanizme za obezbeđenje pravnog leka. Gospodo, a šta vi uradite? Vi na RIK-u, gde imate većinu, donesete Uputstvo da opozicija nema članove biračkih odbora na delu teritorije Srbije, donesete Uputstvo da se ne broje glasovi na biračkom mestu, nego se broje u nekom drugom gradu, u Vranju, u Raškoj, da to niko ne može da kontroliše. Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju vam kaže – gospodo, to ne može, morate to da promenite.
Vreme. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Nenad Konstantinović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na ne prijavljeni prihod građana. Izvolite.
Predložio sam, mislim da ima sad sigurno više od godinu dana, i o tome je Socijaldemokratska stranka obavestila javnost, predložili smo da ovde raspravljamo o usvajanju jednog zakona koji inače predstavlja predizborno obećanje SNS, a to je zakon o poreklu imovine. Koliko pričamo o ovom Zakonu o poreklu imovine, već je u narodu dobio jedan nadimak, a to je tetkin zakon. Građani aludiraju na aferu koju je imao ministar Vulin, kada nije mogao Agenciji za borbu protiv korupcije da objasni kako je zaradio 200.000 evra da kupi stan. Agencija je smatrala da nije ponudio adekvatno objašnjenje. Nažalost, svakog čuda tri dana dosta, više toga nema u medijima. Agencija za borbu protiv korupcije je potpuno ukinuta. Na čelo te agencije je došao čovek koji je bio član radnog tela ispred SNS na izborima i finansijer SNS i naravno da neće dalje da govori o ovoj temi. Zato predlažemo jedan zakon po kome bi trebalo da se utvrdi ko je i na koji način stekao novac i imovinu, odnosno da se to uporedi, što je mnogo jednostavnije, sa oporezovanim prihodima. Ako neko ne može da prikaže da ima oporezovan prihod u vrednosti stečene imovine, on mora da plati dodatni porez, da li će taj porez biti 20%, 30% ili 40%, zavisi od toga koliko ne može imovine da opravda. Ovo je efikasan način za borbu protiv korupcije. Vi to ne želite. Vi ste došli na vlast kampanjom kako se treba boriti protiv korupcije, pokrenuli neke krivične postupke, očigledno bez dokaza, s obzirom da niko nije osuđen. Niko nije osuđen. Niko nije osuđen za sedam godina vaše vlasti, a o tome ste pričali u medijima danima. Zašto se plašite da donesemo zakon koji će omogućiti da se proveri imovina svih funkcionera i svih građana, da se ukrsti sa oporezovanim prihodima? Ima 10 milijardi novca u sivoj zoni. Tih 10 milijardi 30% BDP generišu korupciju u ovoj zemlji. To je novac stečen od kriminala, od droge, od neprijavljenih poslova, neprijavljenih dohodaka. Na ovaj način bi to mogli sve da eliminišemo. To je prava borba protiv korupcije.Vi se protiv korupcije borite samo na rečima, a ne želite nijedan mehanizam da usvojite. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poštovani poslanici, saglasno članu 27. i 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da utvrdimo dnevni red ove sednice. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Inđija, Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, evo ja imovinu, ja kako „Blic“ i „Nin“ kaže – ja lopov, a nikada nisam vršio izvršnu vlast, dakle nisam je vršio, nisam bio direktor javnih preduzeća, ja svu svoju imovinu koju je porodica stekla menjam za imovinu Gorana Ješića, koju je on stekao za nekoliko godina. Gotovo sam spreman da svu svoju imovinu zamenim za onaj njegov stan u Beču od 160m2 u centru Beča. Dakle, toliko i o onim prethodnim zamerkama o poreklu imovine itd. apsolutno sam za to, ali ćete se grdno razočarati. Voleo bih da vaši funkcioneri Đilas, Đilas, Đilas, Jeremić itd. budu spremni da zamene imovinu sa gospodinom Martinovićem, sa mnom itd. sa ministrima u Vladi Republike Srbije, da vidimo ko je to „Direkt medija“, ko je to na trgovini reklamama zaradio 100 miliona evra. Draga gospodo iz bivše DS, iz bivšeg režima vi koji ste opljačkali penzionere, deke, bake, vi koji ste opljačkali trudnice, vi koji ste samo u gradu Beogradu dugovali 400 miliona dinara, vi koji ste naplatili protivpravno 3,5 milijarde više za vrtiće pa mi to moramo da vraćamo, evo mi smo spremni da menjamo svoju imovinu sa vama. Izbori na koje se pozivate i govorite o krađi, pa ja ću vam reći afere Gorana Ješića. Kao predsednik skupštine opštine, a to gospodin Martinović zna, smenjen sam 5. oktobra 2007. godine u zgradi Uprave vodovoda. Tako ste vi birali, bez kvoruma, bez ičega. Tako ste vi poštovali volju naroda. Da vas podsetim da su svi izbori, pa i oni u Inđiji uvek održavani, sada se održavaju i republički i lokalni i gradski, po propisima koje ste vi doneli. Hoćete da kažete da ste doneli lopovske propise? Organi za sprovođenje izbora ste uvek vi u većini, Zakon o finansiranju političkih stranaka i političke aktivnosti ste doneli vi i danas kukate kako neko ima više para, pa ko vam je kriv što ste zavalili DS, što ste pustili da Đilas izreketira i da koristi kao privezak. Ko vam je kriv što vam je stranka 1000 i nešto dana u blokadi? Ostavili ste, rasformirali ste neke druge stranke. Hoćete da vodite državu, hoćete da vodite narod, a stranka vam u blokadi 1000 i nešto dana. Pričate o lopovluku, vi dižete „Mame su zakon“, pa vi ste oštetili penzionere, trudnice, porodilje, vi ste oštetili roditelje koji su slali decu u vrtiće, vi ste, bre, jedne lopuže. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Poseban problem nalazimo u višedecenijskom izostanku adekvatne kulturne politike naše države. Naime, državne institucije koje su u obavezi da poštuju ustavne i zakonske norme, da rade na očuvanju i zaštiti srpskog jezika, svoj posao jednostavno ne obavljaju. Za mnoge političare zaštita srpskog jezika je marginalno pitanje, a neki se čak stide da pričaju o tome. Zato smatramo da su državne institucije dužne da poklone daleko veću pažnju ovom pitanju i da podstiču, finansiraju i na druge načine omoguće izradu naučnih projekata, čiji bi cilj bio zaštita srpskog jezika, ali i srpske kulturne i duhovne baštine u celini, kako u matičnoj državi, tako i u regionu i rasejanju. Predloženom deklaracijom stvaramo osnov da državne institucije pruže bolju zaštitu srpskom jeziku, a da Narodna skupština Republike Srbije napokon formuliše nesumnjiv i jasan politički stav da su sva književna i naučna dela napisana na srpskom jeziku deo srpske, duhovne i kulturne baštine, te da ovaj deklaracija posluži kao svojevrsni pokretač stvaranja nove srpske kulturne politike, kulturne politike koja nam je danas potrebnija nego ikad. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Marija Janjušević, predložila je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Izvolite.
Praktično se nadovezujem na prethodnu temu. Dveri smatraju da postoji realna opasnost da će se ćirilica kao osnovno pismo srpskog jezika istisnuti i potpuno izgubiti iz upotrebe u javnoj sferi, što smatramo nedopustivim. Nažalost, deluje da oni koji bi ponajviše trebalo da dele ovu našu brigu, to ne čine. Pitanje zaštite ćirilice, kao osnovnog srpskog pisma za državne institucije, nažalost nije prioritet, već sasvim sporedna tema koja ne zavređuje veću pažnju. Ovakva situacija u Srbiji vlada već decenijama, tako da je donošenje ovakve deklaracije početni korak u pravom smeru. Takođe, veoma je važno da ovom deklaracijom zaštitimo i sva blaga srpskog jezika koja su nastala na latinici. Tražimo od nadležnih državnih organa da se književna dela, nastala na latinici, u međunarodnoj naučnoj javnosti, zaštite kao deo kulturne istorije Srba, jer se radi o književnim delima nastalim na srpskom jeziku. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Marija Janjušević, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. Izvolite.
Narodna skupština Republike Srbije bi trebalo da se saglasi sa nama, da napravimo kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti, koji su dali svoje živote u otadžbinskim ratovima, kako njihova imena ne bi bila zaboravljena. Deklaracijom osobitom želimo da skrenemo pažnju domaćoj i svetskoj javnosti na odsustvo svake vrste ksenofobije, netolerancije, šovinizma i nacionalne netrpeljivosti većinskog srpskog naroda prema pripadnicima nesrpskog naroda kroz primere i odavanje počasti brojnim pripadnicima srpske vojske nesrpske nacionalnosti, koji su se kroz istoriju isticali po svojoj hrabrosti, požrtvovanosti u ratovima za oslobođenje od okupatora. Evidentno je da su u balkanskim ratovima, Prvom i Drugom svetskom ratu, kao i u otadžbinskim odbrambenim ratovima od 1991. do 1999. godine ratujući i žrtvujući se za Srbiju, stradali brojni građani nesrpske nacionalnosti, čime su se upisali u večnu knjigu heroja, prema kojima Republika Srbija ima obavezu da razvija kulturu sećanja, a sve u cilju razvijanja mira i sloge pripadnika različitih nacionalnosti koji su građani Republike Srbije. Smatramo da se usvajanjem deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu čini prvi korak u posvećivanju pažnje ovoj temi, kako bi se kroz zakonodavne aktivnosti Narodne skupštine i naporima državnih institucija Republike Srbije odredio poseban državni praznik pod nazivom – dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva, kojim bi se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih –nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Marija Janjušević, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa stanjem u Javnom preduzeću Pošte Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Marija Janjušević, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neisplaćenim dnevnicama za ratne vojne veterane. Izvolite.
Postoji otvoreno kršenje važećeg zakona iz oblasti boračko invalidske zaštite na štetu korisnika, a posebno u vezi primene člana 28. Zakona o osnovnim pravima boraca vojnih invalida i porodica palih boraca, kojim je propisan osnov za utvrđivanje prava i načina usklađivanja prava. Primenom Pravilnika o ortopedskim pomagalima vojnih invalida je takođe nezadovoljavajuća, jer se ortopedska pomagala koja koriste vojni invalidi ne realizuju u skladu sa zakonom i sa pravilnikom. Takođe se ne rešavaju problemi u vezi korišćenja stanova izgrađenih iz sredstava japanske donacije i sredstava NIP, s obzirom da su mnogi stanovi neuseljeni ili u njima neosnovano stanuju oni koji nisu u vezi boračkom invalidskom populacijom, a ne daje se mogućnost otkupa ovih stanova itd. Ne postoji čak ni kriterijumi za finansiranje boračko invalidskih udruženja. Raspodela sredstava se realizuje bez odgovarajućeg pravnog osnova. Veliki je broj boraca koji nemaju zdravstveno osiguranje i zapravo mogla bih da nabrajam čitav dan sa kakvim se problemima ovi ljudi suočavaju. Zbog toga treba učiniti poseban napor na poboljšanju odnosa države i društva prema ratnim veteranima, ratnim vojnim invalidima, civilnim invalidima rata, porodicama palih boraca i ostalim pripadnicima ove populacije. U ovom cilju, anketni odbor koji predlažemo, bio bi preteča donošenja skupštinske rezolucije o karakteru ratova od 1990. do 1999. godine i statusu boraca učesnika ovih ratova što smatramo veoma važnim. Nadam se da ćete ovo podržati. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Marija Janjušević, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom RTS.
S obzirom da stalno govorimo o slobodi medija i fer izborima, smatram da zapravo treba krenuti od RTS i da, pre svega, utvrdimo da li RTS javni servis svih građana Srbije, radi u skladu sa zakonom. Neophodno je utvrditi da li oni zaista posluju na sledećim principima: istinito, nepristrasno, potpuno i blagovremeno informisanje, nezavisnost uređivačke politike, poštovanje profesionalnih standarda i kodeksa, zabrana svakog oblika cenzure i nezakonitog uticaja na rad redakcije i novinara, kao i nezavisnost od izvora informisanja. Smatram da su građani Srbije izveštavanjem RTS, jednostranim i nesveobuhvatnim izveštavanjem RTS, obmanuti, često dovedeni u zabludu i prosto im je uskraćeno da budu informisani na pravi način. Kao da nije dovoljno režimu „Pink“, „Studio B“ i ostale privatne stanice, za dovođenje građana u zabludu, za širenje laži i kleveta, nego za to mora da se koristi i RTS. Zbog toga je veoma važno da oformimo ovaj anketni odbor i napokon počnemo da oslobađamo medijsku scenu Srbije.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević je predložila da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9% biračkih mesta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora u Narodnoj skupštini Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom sprovođenja izbora za odbornike Skupštine grada Beograda, održanih 4. marta 2018. godine, od dana raspisivanja do dana objavljivanja konačnih rezultata. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nerešavanje problema građana Republike Srbije zaduženih kod poslovnih banaka kreditima indeksiranim u švajcarskim francima. Izvolite.
Pogotovo u susret menjanju Zakona u parničnom postupku, zaista je neophodno da napokon u dnevni red uvrstimo i raspravu o kreditima indeksiranim u švajcarskim francima. Naime, ogroman broj porodica u Srbiji je ugrožen. NJihova elementarna bezbednost je ugrožena zbog toga što su prezaduženi i zapravo u ropstvu kod banaka koje su im dale kredite indeksirane u švajcarskim francima. Nažalost, država ništa nije učinila, poput nekih mera koje vidimo da su u najavi u Republici Hrvatskoj ili poput Mađarske koja je zaštitila svoje građane. Republika Srbija nema nameru da zaštiti prezadužene porodice, a u ovom konkretnom slučaju, nema nameru da se bavi ljudima koji su u problemu zbog kredita u švajcarcima, da tako jednostavno kažem. Naime, Zakon o parničnom postupku, o kojem ćemo već sutra raspravljati, omogućiće bankama da svoje potraživanje prodaju bilo kojoj instituciji ili privatnom preduzeću u svetu, tako da će građani, koji su ionako tri puta više platili stan nego što vredi, moći lakše da se nađu na ulici nego što je to danas. Ovo je skandalozno i mislim da, osim narodnih poslanika koji bi počeli da raspravljaju barem o ovom problemu i sada izglasali da mi to stavimo na dnevni red, niko drugi neće zaštititi ove građane, niko neće pomoći da se spase oko 50 hiljada porodica u Srbiji. Zato vam unapred hvala što ćete podržati moj predlog.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Izvolite.
Mislim da ćemo se svi složiti da su Srbi u rasejanju, zapravo naša dijaspora, naš najveći resurs. Od 12 miliona Srba, njih preko pet miliona živi u inostranstvu, a kako je krenulo sa dešavanjima u državi, sa lošom vladavinom ovog režima i odlaskom mladih, uspešnih, obrazovanih ljudi, uskoro će nas biti više van Srbije nego u samoj Srbiji. Zbog toga je neophodno da donesemo deklaraciju kojom bismo počeli da rešavamo neka praktična pitanja, na početku, na primer, da institucije budu dužne da u skladu sa obavezama koje proizilaze iz Ustava Republike Srbije, zaključivanjem bilateralnih sporazuma sa svim državama u kojima Srbi žive, insistiraju na zaštiti ličnih i kolektivnih prava naših sunarodnika. Zatim, da se bolja pažnja posveti Srbima u regionu kojima se od raspada SFRJ i formiranja novih država na Balkanu onemogućava očuvanje verskog, nacionalnog i kulturnog identiteta, što u Srbiji nije slučaj. U Srbiji je svima to omogućeno. Državne institucije su takođe dužne da podstiču, finansiraju i na druge načine omoguće izradu naučnih projekata kojima će se domaća i svetska javnost upoznati sa genocidom koji su Srbi doživeli u 20. veku. Još jednostavnije stvari, državne institucije treba po ubrzanom postupku da krenu u rešavanje problema državljanstva, biračkog prava, restitucije, otvaranja arhiva i tajnih dosijea, problema izbeglih, prognanih i raseljenih lica, jer sramota je da mi sada rešavamo probleme migranata, koji zaista jesu u problemu, a da nismo rešili probleme svojih sunarodnika i svojih izbeglica. Zato je potpuno logično da podržite da počnemo da brinemo o svojoj dijaspori i o svim Srbima u regionu i rasejanju. Ja vam na tome zahvaljujem. Evo, baš verujem da ćete podržati.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica vezanih za privatizacije banja, izvora pijaće vode i imovine PIO fonda. Želite reč? Izvolite.
Neophodno je da zaštitimo svoje banje, da zaštitimo svoje prirodne resurse, jer potpuno je jasno da će se i u budućnosti, kao što se sada već na Bliskom istoku i u Africi vode ratovi za hranu i za pijaću vodu, Srbija ima svoje resurse, ali se oni, nažalost, zbog loše vladavine ovog režima, krčme i nedomaćinski se njima posluje. Posebno sam zabrinuta zbog najavljene privatizacije banja. Ministar Rasim LJajić je već najavio da će početi od Sijarinske, Vranjske i Kuršumlijske Banje, što dodatno poziva na oprez, zbog svih onih dešavanja i u našoj južnoj pokrajini. Tu bih svakako dodala i PIO fond, koji je država bukvalno preuzela u svoje ruke, iako je on vlasništvo svih zaposlenih, svih građana Srbije, koji svojim radom pune ovaj fond. Imovina PIO fonda je preko 10 milijardi evra i mi ne smemo da se igramo sa ovim. Takođe, pijaća voda nije resurs koji je obnovljiv, koji možemo u bescenje da prodajemo i koji možemo da krčmimo tek tako. Ono što posebno zabrinjava u poslednje vreme jesu i mini hidroelektrane. Ja ne znam koliko su građani upoznati sa tim da je država Srbija, da je ovaj režim, konkretnije, dozvolio privatnicima da čitav tok reke smesti u cev, kako bi dobio ubrzanje, kako bi proizvodio struju koju onda prodaje i od toga se bogati, uništavajući živi svet, onemogućavajući građane koji imaju svoju zemlju, svoja imanja pored tih reka, onemogućavajući im da žive tu. Zbog toga je neophodno da mi počnemo da razgovaramo o tome kako ćemo zaštititi svoje reke, svoje resurse pijaće vode, imovinu PIO fonda i kako da obogatimo tih 10 milijardi evra, a ne da ih tek tako prepustimo SNS javašluku. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa efektom subvencionisanja stranih preduzeća u Republici Srbiji. Izvolite.
Da, neophodno je da utvrdimo da li ima smisla da mi subvencionišemo strana preduzeća, da po pet do deset hiljada evra plaćamo za radno mesto proste radne snage, koje zarađuje po 25.000 dinara. Iznos ukupnih sredstava koji je odobren, odnosno ukupan iznos sredstava koji je isplaćen kao podrška stranim investitorima u Republici Srbiji u periodu od 2012. do 2018. treba precizno utvrditi i, naravno, naći ko je odgovoran za toliko rasipanje novca. Evo, danas možete u listu „Danas“ pročitati lični stav Predraga Mitrovića, odbornika u Skupštini grada Beograda koji je jednostavno objasnio – strane investicije koje donose znanje, tehnologiju i visoke plate, nikada nisu, i neće, dolaziti zbog subvencija. Umesto što plaćamo pet ili deset hiljada evra za jedno radno mesto na kome radnim mota kablove za platu od 25.000 dinara, moramo da temeljno promenimo sistem u kom živimo i radimo. A, ja bih dodala – moramo da se okrenemo sebi, svojim resursima i da finansiramo domaću proizvodnju, jer jedino to nam garantuje opstanak na duže staze. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu Nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Izvolite koleginice Janjušević.
Zahvaljujem predsedavajući. Zaista je veliki broj naučnih skupova širom sveta o počinjenim zločinima NDH, a održano je i šest međunarodnih konferencija o Jasenovcu. I, prošlo je, nažalost, više od 70 godina od završetka Drugog svetskog rata, a da mi nismo utvrdili detaljne činjenice i broj žrtava. Devetog decembra 1948. godine usvojena je i Konvencija o sprečavanju i kažnjavanju genocida od strane Generalne skupštine UN, a mi eto, pravu istinu o obimu zločina genocida počinjenog nad Srbima, Jevrejima i Romima još uvek tačno ne znamo. Šta više, evidentni su pokušaju da se cifre dvadesetostruko umanje. Nezavisna država Hrvatska je bila jedina zemlja tokom Drugog svetskog rata u kojoj su postojali koncentracioni logori za istrebljenje dece: Jastrebarsko, Stara Gradiška, Uštica, Jasenovac, Jablanac, Rijeka kod Jastrebarskog, Gornja Rijeka kod Križevca, Lovograd. Prema još nedovrešenim istraživanjima tu je stradalo 42.791 srpsko dete, 5.737 romske i 3.710 jevrejske dece. Zločin genocida u NDH je ravan holokaustu koji je nacistička Nemačka izvršila nad Jevrejima. Takođe je nepobitno utvrđeno da su u logorima namenjenim za sistematsko uništavanje Srba, Jevreja i Roma ubijani i Hrvati i Muslimani, isključivo zbog njihove ideološke pripadnosti antifašističkom pokretu. Hrvatski narod nikada nije prihvatio odgovornost za genocid koji je u njegovo ime počinjen, kao što je to učinio nemački narod za holokaust. A Rimokatolička crkva nije osudila NDH zločine, kao što je umela da osudi zločine učinjene širom sveta. Ne treba izgubiti iz vida da se u poslednje vreme u Republici Hrvatskoj u javnosti vode ksenofobične rasprave kojima se satanizuje sve što je srpsko u ovoj državi, a da niko od zvaničnika iz EU ne reaguje na rastuću ugroženost srpskih nacionalnih i statusnih pitanja, iako je Hrvatska članica EU. Smatramo da su narodni poslanici u obavezu da podrže rezoluciju o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, kako bi se utvrdile konačne i nepobitne činjenice o stradanju srpskog naroda u 20. veku i kako nikome, ni u Londonu, ni u Vašingtonu ili Berlinu, ne bi palo na pamet da Srbe naziva … [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, koleginice Janjušević. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Atlagić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Marijom Janjušević i vezom sa tajnim društvima. Izvolite kolega Atlagiću.
Poštovani potpredsedniče, cilj anketnog odbora bio bi da utvrdi sve činjenice i okolnosti vezano za aferu uvaženog narodnog poslanika Marije Janjušević i njezine veze sa masonerijom. Naime, Marija Janjušević je visokopozicionirani pripadnik masona, sa rangom majstorice trećeg stepena. U Republici Srbiji postoji 21 pripadnica toga ranga, ona je među njima. Ona je osnovala i rukovodila ložom „Knjeginja Milica“ i ima čin oficira u Velikoj loži Srbije i predsednik je Suda časti velike ženske lože Srbije. Šef masonerija u Republici Srbiji je gospodin Tahir Hasanović, tvrdi se da je povezan za engleskom obaveštajnom službom MI6 čiji je agent, a neki smatraju i da je uvažena narodni poslanik Marija Janjušević povezana sa MI6. Ono što nije dobro, a to je da je uvaženi narodni poslanik Marija Janjušević za potrebe masonskih loža obezbedila uvid u medijske baze Ninamedije tako da su masoni imali na uvidu i usluzi sve baze ministarstava Republike Srbije, državnih organa, organa lokalne samouprave, javnih preduzeća, ambasada i privatnih kompanija i političkih odluka Dveri. Ako se Dveri predstavljaju kao hrišćanski pokret i pozivaju na hrišćanstvo, a u prepisci uvaženog poslanika Marije Janjušević se govori o masonskim obredima koji uključuju i masonske svete regalije, mrtvačke lobanje, ritualne mačeve kojima se bockaju u obredima prijema novih članova za koje je bila zadužena uvažena narodni poslanik Marija Janjušević. Masoni su gospodo, podržali i osigurali Mariju Janjušević da uđe u ovaj visoki dom, Boško Obradović je preko masona i Marije Janjušević nastojao da obezbedi podršku masona i engleske obaveštajne službe zato je izuzetno bitno da formiramo ovaj anketni odbor, da utvrdi sve okolnosti vezane za narodnu poslanicu Mariju Janjušević. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopunu tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji. Izvolite, koleginice Janjušević.
Hvala predsedavajući. Predložila sam da mi zvanično zaštitimo porodicu s obzirom da sam deo porodičnog pokreta Dveri i to i jeste problem onim ljudima koji su neprijatelji porodice i koji prosto ne brinu o svojoj časti i dozvoljavaju sebi da sve govore. No, uvek treba gledati ko govori, a ne šta govori, tako da sam uvek za sve anketne odbore i za utvrđivanje istine. Porodica, prirodna porodica utemeljena na bračnoj zajednici muškarca i žene su naš najvažniji nacionalni resurs. Porodica je i osnovna jedinica ekonomske bezbednosti, prosto i nacionalne bezbednosti. Nije ništa danas ugroženo tako kao porodica. Zbog toga je neophodno da donesemo rezoluciju, da napokon u ovom visokom domu počnemo da razgovaramo o zaštiti porodice, ali na pravi način, jer smo svedoci da i Ministarstvo bez portfelja, koje se, navodno, bavi demografskim pitanjima, Demografski savet, koji vodi Ana Brnabić, sada čujemo nedavno je i neko novo radno telo oformljeno koje bi trebalo da brine o porodici, to je sve, prosto, zavaravanje građana. Evo, imamo i Zakon o finansijskoj podršci nakon čije primene su majke prinuđene da na ulici traže svoja prava. Zbog toga je važno da se mi makar deklarativno izjasnimo da je Srbija država koja je prijatelj porodice i koja će zaista sve da čini da podržava porodični model društva i da u tome učestvuju i ministarstva i mediji i Vlada Republike Srbije, a ne da imamo slučaj da je premijerka, mislim da je to bio Beogradski bezbednosni forum, izjavila da nije moguće da mi zakonski uvedemo da se zabrani poslodavcu da ženu pita da li će rađati. Molim vas, vi pričate neprestano o govoru mržnje. Ja smatram da je to što je premijerka izjavila, da poslodavac može da pita ženu da li će da rađa, da je to govor mržnje. Usvajanjem jedne deklaracije o zaštiti porodice, prosto bismo promenili klimu i napokon bi se stekli pravi uslovi. Dakle, ne za licemerno zapomaganje, već za iskreno podržavanje borbe protiv bele kuge, a ja vas sve ovde upozoravam, da sprski narod… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, koleginice Janjušević. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dve, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom RTV-a. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa privatizacijom Studio B. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Važno je da formiramo anketni odbor koji bi se bavio imovinom zaposlenih u Studiu B, koji su 1992. godine otkupili 80% imovine Studia B, ali im je Agencija za privatizaciju 2015. godine, prosto, otela imovinu. Dakle, Studio B je prodat privatnom preduzeću „Maksim medija“, koje je, između ostalog, bilo dužno da uloži i 350 hiljada evra u unapređenje ovog medija. Svi smo svesni da Studio B ne da nije unapređen, nego je prosto uzurpiran kao jedna propagandna mašinerija SNS, kao jedna bleda kopija „Pinka“. Ovaj anketni odbor mora da obezbedi da to prestane, da zloupotreba Studia B prestane i da se akcionari Studia B iz 1992. godine obeštete.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom REM-a u toku izborne kampanje 2014, 2016, 2017. i 2018. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Naravno, kada je REM u pitanju, prosto, moram da uzmem reč, jer smo imali slučaj da smo, uprkos tome što smo na nacionalnoj frekvenciji, mogli da čujemo skaradno spominjanje Milice Rakić, devojčice ubijene od strane NATO bombardovanja, NATO neprijatelja. NJeno ime se spominjalo u vicevima u rijaliti šouu. Takođe su pojedini mediji učestvovali u crtanju mete na čelu pokojnog Olivera Ivanovića i nakon svega toga savetnica REM-a, Olivera Zekić se usudi da rad REM-a oceni ocenom – odličan, 10. To je samo jedan od skandala na medijskoj sceni. Jasno je da REM odavno ne radi svoj posao, da oni prosto ne žele da se mešaju u svoj posao i da su samo jedna produžena ruka režima, da je REM samo deo koalicije Pink, SNS, REM. Zbog toga je važno da mi stanemo na put ovoj zloupotrebi, jer zašto biste se bojali istine, da utvrdimo da li sam ja u pravu što sve ovo tvrdim. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Ja sam predložila male izmene Zakona o zabrani diskriminacije, kojima bi zapravo bila sprečena zloupotreba ovog zakona. Naime, pod pritiskom EU mi smo 2009. godine dobili Zakon o sprečavanju diskriminacije. Nažalost, svi nagomilani problemi osoba sa invaliditetom dece koja su sve siromašnija u Srbiji, problemi Roma, nisu bili dovoljni da mi taj zakon dobijemo ranije, već je on izglasan lobiranjem pripadnika LGBTI populacije, odnosno profesionalnim, takoreći plaćenim, borcima za ljudska prava. Ja sam tražila da se onemogući proizvoljno tumačenje i da se iz zakona izbaci seksualna orijentacija zbog toga što smo svedoci da su lobisti LGBTI populacije sve agresivniji. Zapravo su oni ti koji diskriminišu onaj tradicionalni deo stanovništva, koji, po Ustavu, ima pravo da svoju decu odgaja u skladu sa sopstvenim, moralnim i verskim načelima, a mi smo svedoci da nama sada LGBTI menja udžbenike, u vrtiće podmeće nekakve slikovnice i druge stvari, a poseban dokaz je i slučaj profesora Ristivojevića koji je, prosto, tužen od strane Poverenice za rodnu ravnopravnost i prosto je dobio kaznu i morao je da o svom trošku na sajtu objavi demant. Nije mu više dozvoljeno da promoviše porodične modele društva, jer to ugrožava osećanja LGBTI populacije. Mislim da je nedopustivo, da mi još uvek nismo skliznuli u te krajnosti i da jednom malom izmenom Zakona o zabrani diskriminacije možemo da sačuvamo porodice u Srbiji i da sačuvamo elementarnu pristojnost i primenu Ustava za sve one koji žele da svoju decu odgajaju u sopstvenim, moralnim i verskim načelima, bez nametanja LGBTI sadržaja. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Mnogo je važno da utvrdimo šta se dešavalo u toj izbornoj noći. Ovde se često Dverima spočitava da smo na ne znam kakve nepoštene načine ušli u parlament, a potpuno je jasno da ovaj saziv u odnosu na prethodni prosto ne liči, prosto možete da čujete i druge teme, možete da čujete istinu o životu građana a ne da im se samo serviraju laži o tome kako im je sjajno i kako im je sve bolje. Najveće dostignuće je to što vi uporno nama pričate da smanjujete nezaposlenost a nikako da se poveća broj zaposlenih. To su vaši marifetluci, vaše matematike, pa je tako bilo i u toj izbornoj noći, kada ste pokušali da pokradete građane i da prekrojite izbornu volju građana. Mi smo za to da se utvrde činjenice i istina, pa vas pozivam da podržite ovaj anketni odbor a ne da vam sve ovo služi samo da biste mogli da širite laži i klevete, a kad treba da pričamo o tome i da utvrđujemo činjenice i istinu, onda ćutite, onda nema zvona da se prihvati nešto da se glasa. Molim vas, predsedavajući, pritisnite zvono, da mi utvrdimo jednom kako su Dveri ušle u parlament, da utvrdimo da nikakvog nasilja nije bilo u toj noći, da je Maja Pejčić, član RIK-a nasrnula na poslanika Ivana Kostića, da je poslanik Boško Obradović u svakom trenutku od nje bio udaljen minimalno dva metra, da je sve to zabeleženo sa pet različitih mobilnih telefona. Snimci postoje. Da jednom utvrdimo ko je pravi nasilnik nad ženama. Da li je to premijerka koja kaže da poslodavci imaju prava da pitaju žene da li će rađati? Da li je to Aleksandar Vučić, koji žene nudi Turcima, svojim prijateljima na tržištu rada? Da li su to manijaci u tramvajima? Da li su to članovi SNS koji kidaju grkljane i gutaju ih i nude betonske cipele? Zato pozivam vas, dajte da oformimo anketni odbor i utvrdimo činjenice jednom za svagda, a ne da vi lažima i klevetama zloupotrebljavajući svoje medije širite laži i propagandu o Dverima.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o Narodnoj skupštini Republike Srbije, AP KiM. Izvolite, koleginice Janjušević.
Zahvaljujem predsedavajući. Nikad nije bio ovako važan momenat za rešavanje sudbine KiM. Nikada nije bilo važnije naglasiti da je Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti UN još uvek na snazi, koliko god da je to kost u grlu SAD, koliko god da režim izbegava da ostvari svoja prava koja mu ova Rezolucija daje, i zbog toga, evo, nakon godinu dana ponavljanja Predloga rezolucije o KiM, ponovo prilike da vas još jednom zamolim da pričamo o KiM, da građani budu obavešteni o čemu se radi i šta je plan režima, šta su te platforme o kojima se u medijima priča, a nikada nismo saznali njihov sadržaj. Podsetiću vas, pre samo nedelju dana, možda i manje, tu su sedeli ministri, njih 10 i predsednica Vlade. Boško Obradović je pitao jasno, da kažu da ili ne. Da li će potpisati pravno obavezujući sporazum sa tzv. državom Kosovo. Niko se nije izjasnio. Mi smo prosto u opasnosti i ja sam dužna da još jednom ponovim i stav Srpske pravoslavne crkve, da ono što je oteto, silom oteto, jednom će biti vraćeno, a ono što poklonimo svojom voljom, odnosno voljom veleizdajničkog režima, nikada neće moći da bude vraćeno. Ja neću da prejudiciram, još uvek postoji šansa da mi o tome pričamo, barem u javnosti, nismo saznali da se neko usudio na taj konačni izdajnički korak, pa vas pozivam da nas uverite kroz raspravu o ovoj Rezoluciji, da to nećete ni učiniti. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative „Srbija, demokratija, pravda“, počinjenog u Kosovskoj Mitrovici dana 16. januara 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o presađivanju ljudskih organa. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić predložila je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi projekat „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Marijom Janjušević i vezom sa tajnim društvima. Izvolite kolega Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, srpska crkva, SPC, Grčka pravoslavna crkva su anatemisali masone. Gospođa Janjušević, član organizacije koja sebe želi da predstavi kao crkvenu pravoslavnu porodičnu organizaciju je velika majstorica trećeg stepena velike ženske lože, velike ženske masonske lože u Srbiji. Ja ne znam da li su masoni nešto loše, ali njen lider Boško Obradović, koga toliko hvali, tvrdi i optužuje Vladu Srbije da je loše ako masoni sede u njoj, da su masoni nešto loše. Srpska crkva tvrdi da su masoni nešto loše. Borko Stefanović ne tvrdi. Marija Janjušević i politička stranka Dveri, srpske Dveri, a ja kažem antisrpske su u savezu sa Borko Stefanovićem, levica Srbije. To je gospodin koji svira i peva, pored spaljenog krsta. Dakle, oni su hrišćanska organizacija, ali su u savezu sa antihrišćanima, oni koji pale krstove. Oni su protiv masona, ali su masoni. Oni su za slobodne izbore, ali nisu protiv da masoni kako kažu, oni moraju ući u parlament i nisu protiv toga da ih Skot te noći ugura u parlament, odnosno da na određen način bude pitanje da li ćemo biti bombardovani ukoliko se oni ne nađu u skupštinskim klupama. Sada vidimo i zašto. Oni su za ruski uticaj. Da, ja pitam koja je razlika između ovog gospodina i ovog koji lomi krst na Kosovu. Oni su za KiM, ali sede sa ljudima koji su pomogli izgradnju KiM 2008. godine. Oni su protiv Đilasa, ali su za Đilasa. Oni su za ruski uticaj, ali DŽenifer Braš 13. avgusta 2009. godine, otvoreno je pohvalila Đilasa kao pouzdanog saradnika u smanjenju ruskog uticaja u Srbiji, kao i pouzdanog zaštitnika homoseksualne parade. Oni su protiv parade, ali su za Đilasa koji kaže da je zaštitnik toga. Nadalje, DŽenifer Braš, gradonačelnik Beograda i čelnik DS Dragan Đilas, je otvoreno izrazio nezadovoljstvo ruskog ambasadora Konuzina. Oni su za Ruse, ali su sa onima koji su protiv Rusa. I zato tražim da se osnuje ovaj anketni odbor, da vidimo šta ta tajna društva rade. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Miladin Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Dugujem trostruku zahvalnost LJubivoju Ršumoviću. Prvo, što je prihvatio moju molbu da napiše pesmu koja je anti GMO i koja bi bila razumljiva deci i omladini. To je uradio i naslovio je „Zar ćemo dozvoliti?“. Tu pesmu sam već jednom čitao ovde. Druga zahvalnost što je ove godine u zbirku pesama koju je objavio uvrstio i tu pesmu. I treća, što je tu pesmu posvetio meni. Ali, najveća zahvalnost jeste zbog toga što praktično na osnovu zadnje strofe ove pesme koja glasi: „GMO je strana rečca plaćenica, ja sam je proučio profesorski pomno i zaključio, GMO je skraćenica od modifikovane srpske reči gomno“. Zbog toga je to značajna pesma da ne bi se napravio kiks, kakav se napravio kada je ondašnji visoki državni rukovodilac Srbije, gospodin Marković, predsedniku Jugoslavije rekao da u okolini Smedereva ima grožđa, a ovaj prečuo, pa mislio da ima gvožđa i rekao da se napravi Železara, sa kojom smo decenijama kuburili. Zato se nadam da je ova pesma LJubivoja Ršmovića značajna, da svi u ovoj sali razluče šta je genetički modifikovani organizam, odnosno GMO od modifikovane srpske reči „gomno“. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Izvolite.
Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, predlažemo da se briše član 80b, a da se promeni član 155. tako da glasi - Upravni odbor fonda ima 15 članova koje imenuje i razrešava Vlada Republike Srbije i to prvo, pet članova iz reda korisnika prava na predlog udruženih penzionera osnovanih na nivou Republike, koja imaju najveći broj članova, udruženja penzionera podnose dokaz o broju registrovanih članova ministarstvu nadležnom za poslove penzijskog i invalidskog osiguranja u skladu sa aktom koji donosi ministar. Drugo, pet članova iz reda osiguranika na predlog reprezentativnih sindikata, osnovanih na nivou Republike, u skladu sa zakonom kojim se uređuje rad, koji ima najveći broj članova. Treće, dva člana iz reda predstavnika poslodavaca i to po jedan predstavnik unije poslodavaca, jedan predstavnik Ministarstva državne uprave. Četiri, jedan član iz ministarstva nadležnog za poslove penzijskog i invalidskog osiguranja i jedan član iz ministarstva nadležnog za poslove finansija. Peto, jedan član predstavnika najvećeg reprezentativnog sindikata zaposlenih u Republičkom fondu za PIO Republike Srbije. Na ovaj način, Upravni odbor Republičkog PIO fonda bi se usaglasio sa strukturom izvora sredstava, a ne kao što je to sada po važećem zakonu, gde praktično samo predstavnici države gotovo a priori ili većinski odlučuju o položaju penzionera. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa poslovanjem kompanije „Tenis“ i davanjem prvenstva zakupa zemljišta ovoj kompaniji. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Ovim se predlaže obrazovanje anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa poslovanjem kompanije „Tenis“ i davanjem prvenstva zakupa zemljišta ovoj kompaniji, koji bi trebalo da čini po jedan narodni poslanik iz svake poslaničke grupe u Narodnoj skupštini itd. Ali, bitno je sledeće, da je zadatak ovog anketnog odbora da sagleda činjenice i okolnosti u vezi sa dolaskom kompanije „Tenis“ u Srbiju i davanjem prvenstva zakupa, te sa tim u vezi utvrdi sledeće, sadržaj i tekst Memoranduma potpisan aprila 2015. godine između Srbije i kompanije „Tenis“. Drugo, ko su tačno potpisnici sa strane Republike Srbije i ko je nosilac posla definisanog memorandumom od strane Republike Srbije, a kao od strane kompanije „Tenis“? Treće, koja su prava i obaveze strana potpisnika u vezi predmeta Memoranduma? Četvrto, kojim zakonom ili zakonima Republike Srbije je definisano poslovanje koje je predmet Memoranduma? Peto, ko je na osnovu kog zakona i na osnovu koje procene odobrio kompaniji „Tenis“ zakup 2.420 hektara u opštini Zrenjanin? Šesto, ko na osnovu kog zakona i na osnovu čega i pod kojim uslovima treba da odobri kompaniji „Tenis“ korišćenje još oko 7.000 hektara? Sedmo, ko na osnovu kog zakona i za koje zemljište je odobreno pravo prvenstva zakupa kompaniji „Tenis“ od 1. novembra 2018. godine? Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Miladinom Ševarlićem, STAR – projektom i nenamenskim trošenjem sredstava Ministarstva poljoprivrede. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Iz naslova ovog predloga se vidi potreba za obrazovanjem anketnog odbora, koji bi podrobno razmotrio i utvrdio sve okolnosti koje su povezane sa Miladinom Ševarlićem, a kada je reč o STAR – projektu, o nenamenskim trošenjem sredstava Ministarstva poljoprivrede. Dakle, jako je važno da utvrdimo kako su, odnosno kako je dobio taj novac, kako je potrošio taj novac, da li je bilo malverzacija, da li je bilo nenamenskog trošenja. Zašto je ovo jako važno? Zato što je u pitanju poslanik koji je izabran na poslaničkoj listi „Dveri“, a mi smo do sada već nekoliko puta utvrdili koliko su direktno poslanici i šef njihove poslaničke grupe „Dveri“ učestvovale upravo u tom nenamenskom trošenju sredstava, recimo od novca koji je bio namenjen za predizbornu kampanju. Dakle, mi takođe dobro znamo da i njegova koleginica koja sedi, evo, desno od njega, čuvena „Nina medija“, da je godinama finansirana direktno od DS. Ja ću vas podsetiti, predsedavajuća, da je ona imala zaključen ugovor sa opštinom Inđija, dok je predsednik opštine bio Goran Ješić. Mene čudi da kolega Rističević nije danas pomenuo taj njihov jedan, da kažem, poslovni odnos. Ispostavilo se da je istina sve ono što smo mi inače tvrdili kada je reč o toj lažnoj patriotskoj organizaciji „Dveri“ a to je da su oni dobre sluge svakom gazdi. Dakle, oni se uporno ovde prave da su nekakve patriote, znate da su neki nacionalisti, a danas sarađuju sa Draganom Đilasom. Danas im je šef Dragan Đilas i oni su danas udarni jurišnici Dragana Đilasa. Ali, isto tako su, dok je, recimo, DSS bio na vlasti, oni su bili miljenici tog režima, oni su se godinama i godinama finansirali iz Kolubare. Cela javnost zna da su oni godinama isisavali novac iz Kolubare. Onda kada je Đilas bio gradonačelnik Beograda, oni su svesrdno pomagali njemu, imali su jednu, da kažem, kvalitetnu saradnju. Došlo je vreme da naprave i koaliciju sa onim Dosta je bilo pokretom. Tako da, tu nema ni ideologije, tu nema nikakve politike, tu samo ima onaj ko daje novac, oni će biti sluge njemu kao poslodavcu. Iz tog razloga mislim da je jako važno da osnujemo anketni odbor koji će sve to potanko da istraži. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Marijan Rističević je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđenja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Miladinom Ševarlićem, STAR projektom i nenamenskim trošenjem sredstava iz budžeta Ministarstva poljoprivrede. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da se gospodin Atlagić ne naljuti, ja nisam bio komunista, ali onaj vic o Titu, Smederevu, grožđu i gvožđu sam razumeo. Meni je jako zanimljiv, ali ga je ispričao najmlađi Titov odbornik. Znači, ove Dveri što su protiv komunista, oni tako najmlađeg Titovog odbornika komunistu, to prime onako. Dame i gospodo narodni poslanici, STAR projekat je bio namenjen za oživljavanje stočarstva na Staroj Planini. Vrlo zanimljivo. U tom periodu od 2004. godine, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011. i 2012. godine profesor Ševarlić je bio profesor za zadrugarstvo na Poljoprivrednom fakultetu. I, nije mu padalo na pamet da tada traži zabranu genetički modifikovanih organizama, zato što je kod njega radila modifikacija na novac. Dakle, od stranke bivšeg režima je dobio 62.000 evra za STAR projekat. On će reći da to nije tačno. Međutim, ja tu imam i fakture. Imam fakture sve četiri, da je novac isplaćen, Društvo agrarnih ekonomista, udruženju gospodina Ševarlića. Evo, ovde sve. Čak i jedan njegov zahtev ispunjen latinicom. To oni koji štite ćirilicu, vrlo rado pišu latinicom kad je u pitanju novac. Dakle, tražio je novac, 60.000 evra, za studiju koja nije urađena. Dakle, te studije nigde nema. Trebalo je da se uradi u 1.000 primeraka, evo, sve četiri fakture. Ova je najmanja od 80.000 dinara, ova je 24.000 evra, ova je 18.000 evra, ova je 15.000 evra i evo zaglavlje, evo potpis gospodina Ševarlića. Nema laži, nema prevare. Dakle, to je ta organizacija koja se bori protiv genetički modifikovanih organizama i to nestručno, šećerašima, bolesnicima kažem, da ukoliko bi to uradili, ne bi bilo insulina. Dakle, toj temi treba pristupiti pažljivo, odmeriti, ne treba o tome paušalno govoriti, posebno kad se zna da je podržavao Ivanu Dulić Marković koja je uvezla 220.000 tona sojine sačme od genetički modifikovane soje. Znači, kada je u pitanju novac, sve može, ali kada novca više nema, kada ne dobija od Ministarstva poljoprivrede novac, onda on je protiv genetičkim modifikovanim organizama, onda oni su protiv komunizma, onda protiv masona. Oni su protiv svega onoga što su oni postali. Društvo Čerčil i Staljin, Đilas i Boško Obradović, meni više liči na društvo LJotić – Hitler. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacije SNS za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 6, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je jedan od dva zakona koji su za mene jako važni. Podsetiću i vas, predsedavajuća, da sam na poslednjem Kolegijumu predložila, između ostalog, da se ono što se dešava u Narodnoj skupštini, a to je beskrajne dopune dnevnog reda i beskrajni amandmani u danima kada se raspravlja o amandmanima, nekako stopiraju i da svaki poslanik može maksimalno dva zakona da tokom dopuna dnevnog reda predlaže. Prosto se držim tog dogovora, odnosno predloga koji sam tada predložila. Što se tiče Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi, mene je podstakla inicijativa koju je pokrenula Fondacija Tijane Jurić i 160.000 prikupljenih potpisa tom prilikom i to što je ova fondacija izričito želela da nema nikakve veze ni sa jednom političkom organizacijom, već da upravo tako kao što su se i organizovali kao pojedinci, kao građani ove zemlje, da predlog izmene i dopune zakona za koji oni smatraju da je njima važan, a to je izmena Krivičnog zakonika, dakle, da se stavi na raspravu u Skupštini. Kako su oni to uradili? Dakle, Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi kaže da u roku od sedam dana mora da se prikupi 30.000 potpisa istomišljenika koji žele da se neki predlog izmene i dopune zakona stavi na dnevni red Skupštine. Oni ne samo da su to uradili, dakle, oni su prikupili osim 30.000 potpisa, prikupili su čak 160.000 potpisa i time su nama zadali zadatak da ovaj predlog izmene i dopune zakona mora doći na dnevni red. Da bi se to unapred znalo koje će inicijative, odnosno kako inicijative dolaze na dnevni red, mi moramo, osim što smo zadali rok u kom građani moraju da prikupe određeni broj potpisa, moramo da zadamo i rok u kojem je obavezno da Narodna skupština stavi neki predlog na dnevni red, kako npr. 160.000 građana ne bi uzaludno davalo potpise za neke od inicijativa. Zašto sam ovo pokrenula? I dalje smatram da je moć građana, posebno u tom broju, daleko veća od moći pojedinca i da umesto, i sigurna sam u to da danas, nažalost, u Skupštini, s obzirom na to kako se biraju narodni poslanici, sigurna sam da iza bilo kog narodnog poslanika, polazim od sebe, a to se odnosi na celu skupštinsku salu, ne stoji 160.000 pojedinaca koji bi sutra glasali za nas pojedinačno i samim tim 160.000 građana koji žele da se nešto stavi na dnevni red Skupštine daleko ima veću moć od bilo koga od nas koji pojedinačno to možemo da uradimo u bilo kom trenutku. Drage kolege, pogledajmo istini u oči i koliko u stvari imaju moć, koju moć imaju građani i koje mi predstavljamo u ovoj Narodnoj skupštini i pozivam vas da glasate da raspravljamo o ovom predlogu zakona.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 8, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 4, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dakle, ovo je drugi zakon koji je za mene najvažniji na svetu, a radi se o Zakonu o finansijskoj podršci porodica sa decom. Mi smo dva puta u poslednjih godinu dana imali raspravu u Skupštini Srbije povodom ovog zakona i oba puta smo mnogo pogrešili, mi kao narodni poslanici, pre svega, nažalost, mislim na vas kolege preko puta koji sedite, zato što ste vi skupštinska većina koja na kraju usvoji zakone koji budu na snazi u Republici Srbiji. Dakle, kako sam napisala Predlog izmene i dopune ovog zakona? Podsetiću vas da sam organizovala četiri otvorene rasprave na teritorije Srbije: jednu u Beogradu, zatim, u Novom Sadu, Kragujevcu i u Nišu i razgovarala upravo sa ženama koje su pogođene lošom primenom ovog zakona. Radi se o najvećem broju žena koje primaju iznose manje od 1.000 dinara, 2.000 dinara, 3.000 dinara i kojima je danas nažalost ugrožena egzistencija, i to ne samo njima, već i njihovim porodicama, jer ovaj zakon upravo govori o podršci porodici sa decom. Šta je to što mi tražimo u ovom zakonu? Dakle, da se broj meseci koji ulazi u obračun nadoknade smanji sa trenutnih 18 meseci na 12 meseci, i to zbog toga što je ženama u najreproduktivnijem periodu života jako teško da dođu do zaposlenja u kontinuitetu od 18 meseci. Dakle, mi smo sigurni u to da postoji jako veliki broj nevidljivih radnica koje su za sistem, pre svega, nevidljive, zato što negde volontiraju, rade na crno i samim tim im je jako teško da za sistem postanu vidljive kako bi ostvarile pravo na nadoknadu. Zatim, da se svim ovim ženama, među koje spadaju i ove koje sam nabrojala, obezbedi nadoknada tokom porodiljskog odsustva najmanje u visini republičkog minimalca, a da se onaj varijabilni deo, odnosno ono kako ne bi trebalo da budu oštećene one majke koje imaju 18 meseci ili više meseci, računa po nekoj novoj formuli. Zatim, da se maksimalna isplata poveća sa prosečne tri zarade na prosečnih pet zarada onako kako je nekadašnje zakonsko rešenje govorilo o tome. Zatim, da se prepoznaju preduzetnice koje i te kako pune budžet Republike Srbije, a praktično su kažnjene zato što koriste porodiljsko odsustvo i odsustvo radi nege deteta. Zatim, da se poljoprivredne osiguranice, koje jesu prepoznate ovim zakonom, prepoznaju na adekvatniji način i da se broj meseci koji je njima potreban, a to je 24 meseca, smanji na takođe 12 meseci, kao i za sve ostale majke. Ono što je alarmantno je da je ovim ženama vreme luksuz i da samo od nas i od naše volje zavisi da li će one imati dostojanstveno materinstvo. Pozivam vas kolege da glasate za mame.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Reč ima Zoran Živković.
Dobar dan poštovane kolege. Pravo je zadovoljstvo bilo čekati ovo vreme i dočekati da pred vama mogu da se predlože pravi predlozi zakona i ja očekujem da će ovakva idilična atmosfera koja je stvorena biti nastavljena time što ćete imati razumevanja da prihvatite moje predloge zakona. Naravno, oni su takvi da su upućeni na sveopšte dobro građana Srbije, bez obzira iz kog su dela Srbije, koliko imaju godina, pol, uzrast ili političko opredeljenje. Prvi zakon, prvih nekoliko zakona, što je već neko pogrešno rekao – set, jesu zakoni koji se tiču zdravlja, je Zakon o Vladi kojim predlažem da se iznad člana i član 11. Zakona o Vladi menjaju i da glase: „Zdravstvena sposobnost i nespojivost i sukob interesa“ - pre izbora Vlade svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Imate još dva stava koja se tiču nespojivosti i sukoba interesa, oni već postoje, poenta je u ovoj izmeni. To znači da, kao što svi drugi ljudi koji žele da zasnuju radni odnos u državnim organima, a i ministri su ljudi koji imaju tu obavezu, neki od njih, većina, da urade ono što mora da uradi svako ko želi da bude sekretarica, kafe-kuvarica, mašin-bravar ili nešto drugo u nekoj javnoj ustanovi. Ako to može da bude, ja mislim da treba da bude obaveza za sve ljude koji žele da se zaposle u državnim organima, naravno da to treba da bude obaveza i za buduće ministre. Da vas podsetim, u modernoj srpskoj istoriji, iako nije bilo zakonskog utemeljenja za to, Vlada dr Zorana Đinđića i svi kandidati za ministre, kada su došli pred parlament, ako se dobro sećam, 25. januara 2001. godine su poneli sa sobom lekarska uverenja o zdravstvenoj sposobnosti za rad u državnim organima koje su dobili od referentne ustanove – VMA. Mislim da bi danima i danima trajalo navođenje koliko u poslednjih šest, sedam godina, bilo je i pre, ali intenzivno u poslednjih šest, sedam godina, imamo dokaze teške nesposobnosti ministara, aktuelnih i nekih bivših, za vršenje tih funkcija. Mislim da je put ka tome da imamo zdravu Srbiju prvi korak da zdravi, a ne bolesni ljudi budu kandidati za ministre.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Izvolite.
I ovo je deo ove grupe zakona o zdravlju. Molim vas, posebno koleginice poslanice, da još jednom saslušate pažljivo. Član 1. u Zakonu o radu, u članu 187. stav 1. menja se i glasi: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremen sprečenosti duže od 30 dana poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“. Danas je to moguće. Poštovane kolege, ako ne glasate da se ovo uvrsti u dnevni red, a da se posle dobre rasprave i usvoji ova izmena zakona, vi ćete biti grupa ljudi koja je podržala to da za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad na duže od 30 dana poslodavac može da otpusti zaposlenog. To znači da ne možete ili neko, ne niko odavde, ali neko, to je deo života, ne dao Bog, kada mu je dete bolesno ne može da ostane pored svog deteta ili ako mu je žena bolesna pored svoje žene ili ako je sam bolestan da sedi kod kuće, nego će morati da ide na posao da bi poslodavac koji je pre toga dobio ogromne pare za subvenciju, jer je napravio fabriku koja je tehnološki razvijena tako da na jednoj tabli od iverice imate četiri eksera oko kojih neko mota kablove, a na kraju ih bogami i klemuje, e taj može, uzeo je državne pare, pare građana, da otpusti majku čije je dete, ne dao Bog bolesno, od neke naivne bolesti, ali i od bolesti koje su definisane kao posebna nega deteta. Ne vidim nikakav razlog da neko ko misli dobro Srbiji, da neko ko to stalno ponavlja, makar i da laže, ali da jednom u svom mandatu učini napor da ne bude slepo oruđe nekoga ko emituje struju koja proizvodi zvonjavu nekog zvona, nego da zbog svoje časti, zbog svog obraza, svoje savesti glasa za nešto što nije pitanje politike, nije pitanje ni levice, ni desnice, ni EU, ni Rusije, ni Kine, ni bilo čega, nego pitanje budućnosti konkretnih ljudi, dece, a samim tim i građana Srbije i ove države kao takve. Pozivam vas da pritisnete za nakon mog završetka.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv - jedan. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Izvolite.
Nakon glasanja o prethodnom predlogu, potpuno je normalno da očekujem da će i ovaj koji ću sada da predstavim po ne znam koji put vama iz srpske javnosti biti odbijen, ali to me ne čudi, jer da prihvatite ovo što ću sada predložiti bi urušilo sve na čemu postoji nešto što se zove tako kao što se zovete, vaša organizacija. I kada biste usvojili ovo što ću sada predložiti, naravno da biste u prethodnom glasanju glasali masovno za. To znači da biste pokazali dovoljno svesti, obraza i časti. Predlažem da se u članu 1. koji kaže – U Zakonu o izboru predsednika Republike Srbije, u članu 11, stav 3. posle tačke 2) doda tačka 2a) koja glasi da je neophodno da kandidat za predsednika ima lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima i tačka 2) je da ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“. To je argumentacija dodatna, isto kao i za kandidate za ministre, biće i za kandidate za narodne poslanike, a to je da ljudi koji žele da rade u državnim organima, posebno na najvišim funkcijama, najvišim telima, bilo da li je to Vlada, parlament ili sam predsednik države, da treba da učine taj napor da odu kod svog odabranog lekara, dobiju uput za sistematski pregled i donesu pre nego što se kandiduju dokaz da su sposobni fiziloški, psihijatrijski, psihološki, kako god hoćete, da nema u njihovoj krvi ostataka droge, da su sposobni, da ne postoji ni jedno obeležje koje bi ih stavilo u F kategoriju bolesnika ili neku drugu. To je nešto što bi bilo potpuno normalno u svim normalnim zemljama. U SAD Senat i Kongres mogu da traže lekarski pregled aktuelnog predsednika dok je na funkciji. Prema tome, pozivam vas da glasate bez obzira što očekujem da vaša reakcija bude – jeste, kada bismo za to glasali, a posle bi bilo eee.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Poslednji iz ovog dela zdravstvenih zakona. Kaže – član 1, u Zakonu o izboru narodnih poslanika „Službeni glasnik RS“ broj 32/2000, 57/2003 Odluka Ustavnog suda Republike Srbije, 72/2003, 75/2003, 18/2004, 101/2005. Drugi zakoni 85/2005, 28/2011 itd. U članu 44. stav 2, posle tačke 1) dodaje se tačka 1a) koja glasi – lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Potpuno mi je jasno da nećete glasati iz očiglednih razloga za ovaj predlog i ovim sam završio obrazlaganje ovog predloga.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju Duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem. Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine, po opštoj oceni privatizacija za vreme DOS, odnosno stranke bivšeg režima je bila pljačkaška. Po mišljenju Majkla Hadsona urednika u Međunarodnom konzorcijumu za istraživačko novinarstvo, iz Srbije je izneta 51 milijarda dolara od privatizacijske pljačke. Međutim, samo nekoliko primera velike pljačke bivšeg režima, Kolubara, Galenika, Agrobanka, Razvojna banka Vojvodine, Azotara, Robne rezerve, a Duvanska industrija Niš je oštetila budžet za 387 miliona evra. Prema izjavama bivših radnika Fabrike duvana Niš, „Filip Moris“ nikada nije isplatio 387 miliona evra na račun budžeta Republike Srbije, za koliko je kupio Duvansku industriju. Nadalje, tvrde da je fabrika prodata ispod cene i da po raznim osnovama je oštećena za 160 miliona evra. Godine 2003. Mirko Cvetković je potpisao ugovor o prodaji 66,45% društvenog kapitala, a u ime Vlade je prisustvovao Zoran Živković, zvani poljoprivrednik u pokušaju, Aleksandar Vlahović i Božidar Đelić. Stvarna vrednost Duvanske industrije u vreme privatizacije je bila preko milijardu evra. Zato bi valjalo formirati anketni odbor da utvrdi činjenične okolnosti oko privatizacije Duvanske industrije Niš i umešanost tadašnjeg vrha bivšeg režima, sumnja se da je pored ostalih Zoran Živković, tadašnji predsednik Vlade duboko zaorao prste u te malverzacije i da je uzeo visoku proviziju, nakon čega mu se znatno uvećala imovinska karta. Poštovani narodni poslanici, naravno da se sumnja ne samo da je Zoran Živković uzeo visoku proviziju, nego je jedan od najvećih evropskih pljačkaša Božidar Đelić koji je uništio bankarski sektor u Republici Srbiji, a posebno Beobanku, Jugobanku, Beogradsku banku, Invest banku. Zato je izuzetno važno da Narodna skupština formira anketni odbor kako bi nam prezentovala činjenice i okolnosti vezane za eventualne malverzacije oko privatizacije Duvanske industrije Niš i umešanosti Zorana Živkovića, zvanog poljoprivrednik u pokušaju, u tu aferu, kako bi se postavilo pitanje njegove i ne samo njegove političke, nego i krivične odgovornosti. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima, počinjenom u osmanskom carstvu, u periodu od 1915. do 1922. godine. Izvolite.
Predlažem rezoluciju iz nekoliko razloga. Prvi put sam to učinio 24. aprila 2015. godine, kada je bilo 100 godina od početka genocida nad Jermenima, koje je učinilo tadašnje otomansko carstvo. Ponavljam, nema to nikakve veze sa aktuelnom državom Turskom ili režimom tamo ili sa građanima, nego je to pitanje jedne istorijske krvave činjenice sa kojom su suočeni mnogi narodi, pored Jermena i mi Srbi i neki drugi. Treća je ili četvrta godina kako uporno odbijate da učinite ovaj gest iz razloga koji su bili opisani u odbijanju glasanja za prethodni predlog koji sam imao, ali to mi neće smetati da ponovim da ako neko ima motiv utemeljen i jak, dovoljno promišljen da se bori protiv nepravde svuda, to su onda Srbi i građani Srbije zbog svega onoga što su neki odavde uradili nama ovde, a i zbog onoga što je urađeno spolja prema nama ovde i što je odavde rađeno prema ljudima oko nas. Dakle, pored te argumentacije koja bi trebala da bude dovoljna, daću vam još jednu argumentaciju, da je preko 20 država, među kojima je Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban i neke države SAD je već donelo te rezolucije i od toga je njihova čast, bilo kolektivna, bila pojedinačna onih ljudi koji su za to glasali, sigurno u boljem stanju nego što će biti vaša kada ponovo glasate protiv ovog predloga.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika.
Hvala lepo. Ovo nema veze sa zdravljem, tako da ne treba da se plašite, nego ima veze sa jednim drugim aspektom lošeg delovanja koje nije vezano samo za ovu vlast. Ponavljam, ja tražim izmenu zakona koji je stariji od 2000. godine i mislim da je došlo krajnje vreme da se donese jedna zajednička odluka koja će biti na korist svih građana Srbije. Možda će neki direktori, vlasnici nekih televizijskih stanica da budu oštećeni za ovo, svi ostali će biti zadovoljni. Ako je to tako, ako će samo direktori nekih TV stanica ružičastih, srećnih, manje srećnih, polusrećnih ili A, B, ili kakve već jesu, DŽ, ako samo oni budu oštećeni mislim da će to biti jedan dobar akt za sve građane Srbije. Naime, predlažem da se u zakonu o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, da se promeni, odnosno da se posle člana 49. doda član 49a koji glasi – zabranjeno je iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima koji se emituju na teritoriji Republike Srbije podnosiocima izbornih lista za prenošenje izbornih skupova, političkih poruka i reklama. Praktično, da vam prevedem na srpski, ovom odlukom bi bilo ušteđeno između 50 i 100 miliona evra svake godine kad se održavaju opšti izbori, jer to su i analize i procene para koje se u tim izbornim godinama troše za to da se snime reklame, političke reklame, onaj političko propagandni program, koji se snima ne od para političkih stranaka naravno, nego od para građana Srbije, koje su 20% legalno otete građanima, a 80% ukradene od tih istih građana. Snimaju se reklame koje po svojim političkim, estetskim, svakim drugim karakteristikama ne zavređuju da budu postavljene osim uz onu prethodnu napomenu da ovaj program gledate na svoju vlastitu odgovornost i da se završe tako da na kraju piše – nakon ovoga se obavezno posavetujte sa svojim lekarom ili farmaceutom. Ne postoji pristojna reklama koja je urađena u poslednjih 15 godina, nijedne političke opcije a da može da odgovori tome da je politički, estetski i ekonomski opravdano. Za one zabrinute koji se pitaju – pa, kako će onda građani da dođu do informacija šta koja politička stranka predlaže, ja ću da vam otkrijem da postoje duel emisije na televizijama i da to jeste mesto kada građani treba da budu upoznati sa programima kandidata.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti.
Da bi bio prihvaćen onaj prvi zakon, onda mora da se promeni, i da bi se promenilo stanje, treba da bude prihvaćen i Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih stranaka u kome bi trebalo da se obriše u članu 23. stav 3. - koji omogućava da se izdvajaju finansijska sredstva za reklamiranje političkih stranaka, kandidata izbornih lista. Mislim da sam već dao argumente, očigledno da je vaša reakcija takva da vam je draže da tih 50 do 100 miliona evra u izbornoj godini, pa neka bude svake četvrte, mada u Srbiji su vanredni izbori redovni, pa ih ima svake ili svake druge godine, da tih 50 do 100 miliona ne odu za lečenje bolesne dece, odraslih, za obnovu škola, za edukaciju nekih kojima je edukacija očigledno neophodna za normalno ponašanje u 21. veku, nego želite da te pare odu vlasnicima televizija čiji je glavni motiv da postanu nešto što bi bolje objasnili ljudi koji se bave medicinskom patologijom, tako da ja neću da se bavim daljim objašnjavanjem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica okolnosti vezanih za privatizaciju duvanske industrije umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem. Želite reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, kolega Atlagić je opširno govorio o tome, a što se tiče onih lekarskih pregleda koje je on preporučio nama, ja moram reći da ih on nije prošao ni kao ministar, ni kao predsednik Vlade, a ni kao potencijalni vojnik 1978. godine. Ja ću sledeće vreme, pošto ima sličnih dopuna, prepustiti mojim kolegama. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja.
Zakon o planiranju i uređenju prostora i naselja je neophodan novi zakon u tekstu koji sam predložio pre par godina, a to je praktično blago abdejtovani tekst iz 2003. godine kada je donet jedan ozbiljan zakon iz ove oblasti. Tim zakonom bi bilo predviđeno, verovatno i sada, ali se ne sprovodi, ali tada je bilo nužno za sprovođenje to da se bilo kakva divlja gradnja, znači da neko zabode ašov na parceli za šta nema sve potrebne dozvole, pa i konačnu dozvolu za gradnju, ne samo građevinsku dozvolu i sve ono drugo što ide, nego i dozvolu za početak gradnje, da bude krivično gonjen i da je za to bila zaprećena zatvorska kazna. Godine 2004. trebalo je da počne da se sprovodi zakon. Tadašnji ministar koji se bavio tom oblašću je, kažu neki, počeo tada da pravi nešto u svom selu malo nelegalno, pa onda taj zakon više nikada nije ni pogledan, a kamoli da se on sprovede. Imamo, naravno, gde se okrenete danas, bez obzira na, kako bih rekao, bedne operetske predstave koje čujemo sa vrha vlasti, da je otvoren rat prema divljoj gradnji, da se najkraće dobijaju građevinske dozvole, da je sve čisto. Imamo svaki dan, čak i ovim državnim, paradržavnim, para i paramedijima koji rade za pare i pare građana Srbije, imamo primere one čačkalice, ne znam gde, u kom delu Beograda beše, koja je široka pet-šest metara. Imamo, da ponovim, još jedan primer, koji gledam svakog jutra, pa mi zato smeta, ne samo vizuelno, nego i suštinski, Nebojšina 8a, gde postoji nalog za rušenje star godinu dana. I opština Vračar i gradska uprava i ministarka, ovo će posebno da obraduje predsednicu Skupštine, i ministarka Zorana Mihajlović je obaveštena o tome pre godinu dana. Postavio sam tri poslanička pitanja. Postoji dokumentacija apsolutno za sve. Naravno, taj objekat se i dalje gradi, a objavio sam i fotografiju na nekim društvenim mrežama gde se vidi da je sa bandere koja je neposredno do tog objekta, da visi kabl koji je izolir trakom spojen sa kablom, koji tu struju, očigledno nelegalno i opasno po život, preko trotoara vodi do objekta koji je trebalo da bude podzemna garaža, a sada će da bude nadzemna sala za pijančenje. O „Beogradu na vodi“ neću da vam pričam, to je vaš odnos prema vekovnim prijateljima srpskog naroda, koji su prvi priznali nezavisno Kosovo… [[Isključen mikrofon]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“, Kragujevac. Izvolite.
I to je jedan od primera kriminala aktuelne vlasti, ali mislim da među onima koji bi trebalo da svojom većinom daju podršku ovom predlogu nema skoro nikoga ko bi mogao to da razume. Mislim da je predlog koji ste dobili u pisanoj formi sasvim dovoljan da ponovo pljunete na svoj obraz i glasate protiv.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, jako je važno da dobijemo širu i potpunu sliku o tome kako se Zoran Živković obogatio, i to u vreme kada su građani Srbije naglo siromašili. Građani Srbije treba da saznaju konačno istinu u vezi sa aferom „Vinograd“, građani Srbije imaju pravo da znaju odakle mu onoliki stan na Vračaru i sva ostala imovina, a znamo da je poznat po bahatosti i po luksuzu. Treba da objasni kako je dobio od države 41 milion dinara iliti 525.000 evra, po tadašnjem kursu, i to bespovratnih subvencija i na koji način je obezbedio da dobije bespovratne subvencije u tom iznosu. Dakle, mi imamo više nego osnovanu sumnju da je u pitanju zloupotreba položaja sa veoma visokim stepenom korupcije. Ovaj anketni odbor koji sam predložio upravo treba da da odgovore na sva ta pitanja, jer dobro znamo s kim imamo posla. Imamo posla sa čovekom koji je, da kažem, sticajem veoma nesrećnih okolnosti u našoj novijoj političkoj istoriji, bio premijer Srbije. I šta je onda radio? Uveo je vanredno stanje. Za vreme vanrednog stanja pohapsio je desetine i desetine hiljada građana, što osnovano, što neosnovano, uglavnom potpuno neosnovano. Dakle, postavlja se pitanje i odštete koju smo kao država platili za sve te ljude koji su uhapšeni. Dalje, zaveo je cenzuru, zaveo potpuni medijski mrak, dok je bio premijer. Znamo ga i dok je bio gradonačelnik Niša. Dok je bio gradonačelnik Niša, poznat je samo po jednoj stvari, a to je što je pozivao građane Niša da ne plaćaju račune za komunalije, pa su valjda palili te račune u kontejneru ili, ne znam ni ja već, u buretu, jel tako, hvala, gospodine Martinoviću, a onda kad je došao na vlast, onda ih je ostavio na cedilu, te građane Niša. Onda je zaboravio da ih je pozivao da ne treba da se plaćaju računi za struju, infostan i sve ostalo. Samo za kraj, ja bih možda i podržao njegov Predlog zakona o obaveznim lekarskim pregledima, ali ja se plašim da on prvi ne bi prošao sve te lekarske preglede o kojima priča. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Da li želite reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici. Izvolite.
Hvala. Poštovani poslanici, sve nedoslednosti ove vlasti vezane za životnu sredinu i vode mogu da sažmem i da pojasnim u Predlogu izmena i dopuna Zakona o energetici. Iskreno se nadam da ste svi ovu publikaciju pomno pročitali koju smo dobili od tima UN u Srbiji, hvala im još jednom, a tiče se ciljeva održivog razvoja. Znači, tu se, između ostalog, iznosi šta je cilj održivog razvoja, kada je u pitanju obnovljiva energija. Znači, značajno povećati udeo obnovljive energije u globalnom energetskom miksu. Mi jesmo preuzeli obavezu Energetske zajednice da do 2020. godine izgradimo nova postrojenja ukupne snage od 1.000,92 megavata. Međutim, na način kako to pokušavamo da uradimo, izbegavajući vetroparkove, izbegavajući solarne obnovljive izvore energije i fokusirajući se samo na vode, mi zaista to nikada nećemo postići, a trajno ćemo uništiti vode i bujične vodotoke Srbije u zaštićenim područjima. Ne postoji opravdanost za izgradnju malih hidroelektrana, jer se iz njih dobijaju male količine struje, a uništavaju se reke, to su, između ostalog, naveli u Ministarstvu zaštite životne sredine. Struka kaže – ako bi se izvelo svih 856 objekata, bilo bi obezbeđeno najviše do 3,5% potrebne količine električne energije iz obnovljivih izvora, ali bi trajno devastirali reke i ceo diverzitet i to bi pogubno uticalo čak i na život ljudi. Zato pozivam kolege poslanike, pošto se meštani Stare planine, meštani Žagubice, meštani Kopaonika bore za vode svoga kraja, potpomognuti svesnim građanima Srbije, da se i oni pridruže toj borbi, da zaštite vodotoke u zaštićenim područjima, a naročito apelujem na poslanike koji su iz tih krajeva, a zaboravili su da potiču iz tih krajeva, da se potrude za vodotoke iz svojih sredina i da svi zajedno glasamo o zakonu kojim se zabranjuje izgradnja malih hidroelektrana u Srbiji. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava. Reč ima Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, kao što u naslovu stoji, smatram da bi Skupština trebalo da oformi anketni odbor koji bi utvrdio i dao punu sliku o nenamenskom trošenju sredstava i silnim aferama bivšeg gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa, a trenutno šefa ove tužne skupine prekoputa nas. Stvar je izuzetno ozbiljna, ako imamo u vidu da je nakon svog mandata gradonačelničkog ostavio grad Beograd u dugovima od više od milijardu evra. Đilas je pokušao u javnosti da ospori tu tvrdnju, govoreći da je dug zapravo 400 ili 500 miliona evra, što je takođe ogromna suma, ali je tom prilikom zaboravio da u tu sumu uključi i gradska javna komunalna preduzeća, kao i ustanove čiji osnivač Grad Beograd. Zatim, gradske opštine, što sve ukupno dovodi do cifre od preko milijardu evra, tačnije, više od 1,1 milijarda evra. To je novac građana Beograda, za koji sam siguran da je mogao biti potrošen na mnogo bolji način. Postaviću pitanje samo koliko je moglo vrtića, bolnica, škola, obdaništa, parkova, puteva da bude izgrađeno za te pare? Ako se pitate otkuda toliki dug, veo odakle. Setite se afere podzemnih kontejnera kada je grad oštećen za šest miliona evra, afere rekonstrukcija Bulevara Kralja Aleksandra, gde je takođe grad oštećen za šest miliona evra. Sećate se onog Bjelića, koji je i hapšen povodom te afere. Zatim afera nabavka tramvaja, 53 miliona evra je budžet grada oštećen, afera Busplus, afera Pazl-grad, konačno, afera mosta na Adi. Dakle, afera za aferom kao manir vlasti DS i Dragana Đilasa dok je vodio Grad Beograd i skoro uništio Beograd. Podsetiću da je gradska vlast SNS za samo jedan mandat smanjila taj dug, odnosno prepolovila taj dug, kao i da nema novih zaduženja. Dakle, iz svih tih razloga mislim da je neophodno da sve te afere istražimo kao posledice katastrofalne vlasti Dragana Đilasa i DS. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Jovan Jovanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama dopunama Zakona o glavnom gradu. Izvolite.
Hvala. Govoriću objedinjeno u interesu uštede vremena, o sva tri zakona koji su međusobno povezani, o izmena i dopunama Zakona o Glavnom gradu, Zakon o lokalnim izborima i Zakon o lokalnoj samoupravi. Mi smo ove zakone predložili pre više od pola godine, ali i paket međusobno povezanih zakona, i cilj ovih zakona je povećanje personalizacije politike, odnosno uvećana odgovornosti izabranih predstavnika, u ovom slučaju lokalne samouprave prema građanima. Veoma nam je drago da se u periodu posle predlaganja ovih zakona intenzivirala javna debata o ovom važnom pitanju, kao i da su sve glasniji zahtevi građana da se izborni zakoni izmene. Iz tog razloga ponavljamo podršku inicijativi, odnosno organizacijama koje su se okupile oko inicijative „biram koga biram“, koji se širom Srbije zalažu za izborno zakonodavstvo u skladu sa prethodno navedenim principima. Naime, važeći zakoni daju preveliku moć političkim partijama, u kandidovanju i izboru predsednika opština i gradonačelnika, jer se oni ne biraju direktno, već posle izbora, kao posledica političkih dogovora u okviru skupština opština, odnosno gradova, što često nije u skladu sa željama birača. Direktan izbor predsednika opštine i gradonačelnika povećao bi njihovu odgovornost prema građanima, odnosno podstakao bi veću brigu za njihove potrebe i interese. Ovakav način izbora smanjio bi zavisnost predsednika opština i gradonačelnika od vrhova političkih partija i organizacija, jer ih na osnovu važećih zakona kandiduju i posredno biraju odbornici u skupštinama opština i gradova. Uvođenje principa povećanja odgovornosti izabranih predstavnika prema građanima podržavamo i za izbore za Narodnu skupštinu, zato se zalažemo, ili za uvođenje mešovitog izbornog sistema, proporcionalno većinskog, ili za proporcionalni sistem sa mogućnošću prefercionog glasanja. Kod ovakvog sistema rapsored izabranih poslanika sa određenih lista ne zavisi od redosleda na tim listama već od broja glasova koje bi građani dali za pojedinačne kandidate. Tako bi npr. neko koga je partijski vrh stavio poslednjeg na listu, mogao da uđe u parlament, ukoliko građani prepoznaju da zastupa njihove interese i dobije više glasova od partijskih kolega koji su ispred njega na listi, ili je na listi. Izmenom izbornog zakona takođe bi mogli da obezbedimo da svi delovi Srbije budu predstavljeni u Skupštini, što nažalost sada nije slučaj. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Jovan Jovanović, predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Jovan Jovanović, predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama dopunama Zakona o lokalnim izborima. Izvolite. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afera povezanih sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Janković i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afera povezanih sa bivšim gradonačelnikom Beograda, Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afera Lutrije Srbije povezanih sa Đorđem Vukadinovićem. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afera „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za afera povezanih sa bivšim bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afera povezanih sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i Oluji. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanih sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afera povezanih sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Smederevska Palanka Radoslavom Milojčićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije, određenih ekstremističkih organizacija pojedinaca. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Sergejem Trifunovićem i humanitarnom organizacijom – Podrži život. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Balšom Božovićem i povezanim licima u aferi kupovine nekretnina u „Beogradu na vodi“. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Aleksandrom Jerkov i vezom sa stranim obaveštajnim organizacijama i špijunskim službama, koje je predložio Marijan Rističević. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog Aleksandra Markovića - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanih sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog Aleksandra Markovića da se dnevni red dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom skupštine opštine Smederevska Palanka, Radoslav Milojčićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom skupštine opštine Inđija, Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Balšom Božovićem i povezanim licima kod kupovine nekretnina u „Beogradu na vodi“. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Lutrija Srbije“ povezane sa Đorđem Vukadinovićem. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog Marka Atlagića Odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Aleksandrom Jerkov i vezom sa stranim obaveštajnim agencijama i špijunskim službama. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i „Oluji“. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije, Borisa Tadića. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Nenadom Konstantinovićem i nekadašnjom organizacijom „Otpor“. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i člana 170. Poslovnika, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o detektivskoj delatnosti; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o privatnom obezbeđenju; Predlogu zakona o dopuni Zakona o zaštiti od požara; Predlogu zakona o kritičnoj infrastrukturi; Predlogu zakona o ispitivanju, žigosanju i obeležavanju oružja, naprava i municije; Predlogu zakona o dobrovoljnom vatrogastvu; Predlogu zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova; Predlogu zakona o izmenama Zakona o parničnom postupku; Predlogu zakona o zaštiti podataka o ličnosti; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera; Predlogu zakona o besplatnoj pravnoj pomoći; Predlogu zakona o lobiranju; Predlogu zakona o dopuni Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa; Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju; Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju; Predlogu odluke o izboru zamenika javnog tužioca; Predlogu odluke o izboru zamenika javnog tužioca; Predlogu odluke o prestanku funkcije predsednika Višeg suda u Beogradu; Predlogu odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog suda u Nišu i Predlogu odluke o prestanku funkcije predsednika Trećeg osnovnog suda u Beogradu. Da li poslanik Martinović želi reč? Ne, hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama, koji je podnela Vlada; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama, koji je podnela Vlada; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, koji je podnela Vlada; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, koji je podnela Vlada; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o detektivskoj delatnosti 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privatnom obezbeđenju, koji je podnela Vlada; 7. Predlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti od požara, koji je podnela Vlada; 8. Predlog zakona o kritičnoj infrastrukturi, koji je podnela Vlada; 9. Predlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obeležavanju oružja, naprava i municije, koji je podnela Vlada; 10. Predlog zakona o dobrovoljnom vatrogastvu, koji je podnela Vlada; 11. Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, koji je podnela Vlada; 12. Predlog zakona o izmenama Zakona o parničnom postupku, koji je podnela Vlada; 13. Predlog zakona o zaštiti podataka o ličnosti, koji je podnela Vlada; 14. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera, koji je podnela Vlada; 15. Predlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, koji je podnela Vlada; 16. Predlog zakona o lobiranju, koji je podnela Vlada; 17. Predlog zakona o dopuni Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa, koji je podnela Vlada; 18. Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, koji je podneo Visoki savet sudstva; 19. Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, koji je podneo Visoki savet sudstva; 20. Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca, koji je podnelo Državno veće tužilaca; 21. Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca, koji je podnelo Državno veće tužilaca; 22. Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Višeg suda u Beogradu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu; 23. Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog suda u Nišu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu; 24. Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Trećeg osnovnog suda u Beogradu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu; 25. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Srpska radikalna stranka. Hvala vam na današnjem radu. Sednicu nastavljamo sutra u 10.00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 87 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 96 narodnih poslanika. Ujedno vam se izvinjavam zbog kašnjenja od 45 minuta, zbog neodložnih obaveza koje su imali oba ministra. Ministar unutrašnjih poslova će nam se pridružiti za koji minut, jer njegov sastanak još uvek nije završen. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu, odnosno ne zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz tačaka od 1. do 24. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju ministar Nebojša Stefanović i ministarka Nela Kuburović, sa svojim saradnicima iz nadležnih ministarstava. Molim poslaničke grupe, u koliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članovima 192, 193, 201. i 202. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres. Da li predstavnici predlagača žele reč? (Da) Dajem reč ministarki Neli Kuburović. Izvolite.