Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 87 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim sve da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema utvrđeno da je u sali prisutno 95 narodnih poslanika, te postoje prisutna najmanje 84 narodna poslanika i uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.
Zahvaljujem se, dr Orliću. Uvažene kolege, građani Srbije, ja ću kao prvo ovde sa ovog mesta i kao poslanik i kao predstavnik USS osuditi napade ROSU dole na naš nedužni narod, narod na Kosovu i Metohiji, u severnom delu Kosovske Mitrovice, gde je upotrebljena sila, gde su se čuli rafali, gde je desetak naših građana povređeno, gde su nekoliko njih teško povređeni, gde je naš čovek, mlad čovek Srećko ranjen i to se pokazalo baš u leđa, što znači da se nešto najgore desilo, a to je da su kosovske snage u severnom delu Kosovske Mitrovice upotrebili silu, pucali na naš nedužni narod. Ja ću sa ovog mesta još jednom osuditi napade i dati podršku našem predsedniku Vučiću, koji je svom snagom bio uz svoj narod i na svakom mestu uz svoj narod, što je primer za sve. Velika podrška našem predsedniku, našem vrhovnom komandantu da na najbolji način uradi ono što je potrebno za sve građane Republike Srbije. Sa ovog mesta bih zahvalio još jednom na organizaciji 60 godina nesvrstanih ovde koje je bilo u Beogradu. Zahvalio bih se prvo još jednom našem predsedniku, predsedniku Skupštine, potpredsednicima Skupštine, predsednici Vlade, a posebno našem ministru Nikoli Selakoviću koji je bio formalno domaćin ove organizacije. Naša zemlja Srbija i Beograd je ponovo bio domaćin i pokazao da može, da zna i to je za sve nas najbitnije, zato što smo sa tog mesta pokazali šta znači biti domaćin, šta znači biti dobar domaćin i kako je na tom mestu ovde u Beogradu došlo preko 100 delegacija 100 zemalja koje su zajedno sa nama razmenili mišljenja, da su napravljeni veliki broj bilateralnih sporazuma vezano u svakom delu, u svakom segmentu, gde smo sigurno dobili veći broj prijatelja, novih prijatelja koji se sećaju onoga što je bilo nekada 1961. godine. Još jednom se zahvaljujem na organizaciji gde je naša zemlja Srbija pokazala svoje pravo lice, gde smo stvarno uradili nešto najbolje. Mislim da je to velika stvar za naš narod, za naše građane Srbije, jer je na tom sastanku, na tom skupu, na tom Samitu bio organizovan i Sajam vojne opreme i naoružanja, gde je taktički i tehnički naša organizacija, naša Srbija pokazala ono što ima. Hvala još jednom i predsedniku i svim onima koji su organizovali ovaj skup, jer je to dalo veliki podstrek našoj zemlji svuda u svetu. U ponedeljak i utorak bili smo centar sveta. Još jednom bih rekao nekoliko stvari pošto se ja bavim poljoprivredom. Dakle, 15. oktobar je Svetski dan naših žena na selu. Taj dan je sutra, ali pošto sutra nemamo sednicu Skupštine, mogu obavestiti sve građane Srbije, sve ljude i postaviti pitanje našoj Vladi da li postoji mogućnost da se obezbede veća sredstva u odnosu na ono što se daju za naše majke, odnosno za porodilje, za trudnice, da 50% veća izdvajanja budu za one žene koje žive na selu, jer žena na selu jeste stub svake kuće, svakog domaćinstva? Žena na selu ne zna kada je dan, kada je noć zato što rade non-stop i na njivi i u kući i svuda i zato mislim da mi ovde u Skupštini damo maksimalnu podršku kroz određene zakone, a i Vlada u okviru budžeta za 2022. godinu da se više izdvaja sredstva za naše žene na selu i da one mogu imati iste mogućnosti kao žene u gradu. Još jednom, uvaženi prijatelji, dragi građani Srbije, sa ovog mesta bih čestitao sutrašnji dan, 15. oktobar, Svetski dan žena na selu. Neka je zdravlja i sreće, neka se deca rađaju i da nas sreća prati i, normalno, i znanje i snaga. Hvala još jednom.
Hvala, gospodine Miletiću. Reč ima dr Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, uvažene koleginice i kolege narodne poslanice i narodni poslanici, u junu 2020. godine u Novom Pazaru je otvoren Regionalni inovacioni startap centar i, pre svega, insistiranjem gradonačelnika grada Novog Pazara započeo je sa radom i kroz jedno kratko vreme, brojnim aktivnostima, je pokazao da zaista može da bude i treba da bude i jeste rasadnik novih ideja i mogućnosti za privredni razvoj ovog kraja. Ono sa čime se bavi ovaj regionalni inovacioni centar je, pre svega, kroz tri osnovne grane. Prva, razvoj poslovnih ideja, što je u današnje vreme izuzetno bitno. Znači, inovacije, nove poslovne ideje. Zatim, kancelarijska podrška, što je opet takođe bitno i edukacija u oblasti primene informacionih tehnologija. Regionalni inovacioni centar već u prvim mesecima je, zahvaljujući ostvarenim rezultatima, nametnuo se kao pokretač u budućnosti za razvoj privrede ovog regionu. Moram da naglasim da ovim centrom rukovodi zaista jedna grupa jako stručnih i posvećenih ljudi, da je veliko interesovanje i da se velike aktivnosti obavljaju u njemu. Međutim, urgentna je potreba za uspostavljanje naučno-tehnološkog parka. Nažalost, grad Novi Pazar koji ima 130 hiljada stanovnika i ovaj naš inovacioni centar nema kompletnu i potpunu novčanu podršku od strane Ministarstva za inovacije i nove tehnologije, kojim rukovodi i ministar Popović i moram da kažem da u Srbiji postoji 18 ovakvih centara koji su u potpunosti podržani od strane ovog ministarstva. No, ono što još više može da zabrine jeste da nijedan projekat aplikanata sa teritorije grada Novog Pazara kroz program, bilo koji program Ministarstva za inovacije i tehnološki razvoj, nije odobrilo za to nijedan dinar. O svemu navedenom je upoznat ministar Popović i on je planirao posetu, pokazao je veliko interesovanje i planirao je posetu Novom Pazaru i ovom inovacionom centru. Najavio je posetu za kraj oktobra ili početak novembra i najavio je da će Ministarstvo ovaj nesporazum rešiti na najbolji način, da ima posebno sluha za ovaj kraj i da će obezbediti novac za njegovo stabilno finansiranje i još više, ministar je najavio da će se novcem Ministarstva formirati i praktično izgraditi potpuno nove prostorije, odnosno potpuno novi centar za inovacije u Novom Pazaru i da će za to ovo ministarstvo opredeliti oko 80.000.000 dinara. Ovim uvodom želeo sam da podvučem koji značaj i potencijal ova institucija može i mora da ima za ovaj kraj i da još jednom podsetim ministra i da ga još jednom pozovem da bude gost inovacionog centra u Novom Pazaru i grada Novog Pazara i da ono što je obećano ispunimo u najkraćem periodu. Lično jako poštujem napore ovog ministarstva i posvećenost ministra Popovića da novim poslovnim idejama, da modernizacijom i ubrzavanjem mikro privrede, damo osnovni i najznačajniji impuls u razvoju naše privrede. Sandžak zaista obiluje mladim, potentnim ljudima, koji su, pre svega, vešti u informatičkim naukama i imaju tog, da kažem, talenta za biznis i bilo bi zaista od velikog značaja ove ljude uposliti da na pravi način budu pokretači privrede kompletne naše zemlje, a i ovog regiona na kojem su ponikli. Hvala vam.
Hvala. Reč ima Rozalija Ekres.
Ispred poslaničke grupe Savez Vojvođanskih Mađara želim da postavim pitanje Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, vezano za izradu novog Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu. Aktuelni Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu je u primeni od novembra 2005. godine. Od tada pa do danas su se desile mnoge značajne ekonomske i društvene promene. Iz tog razloga pozdravljamo inicijativu za donošenje novog zakonskog okvira za bezbednost i zdravlje na radu. Promene koje su uočljive u društvenoj sferi naročito su postale vidljive u prethodnom periodu koji je obeležen pandemijom Kovid 19. Ovo se, pre svega, odnosi na rad od kuće, učestalo korišćenje alternativnih metoda i komunikacije, otežano planiranje i poslovanje, kao i finansijske poteškoće i ukupnu neizvesnost. U svetlu modernih tehnologija je ubrzan i olakšan prenos informacija, prepoznata i prihvaćena elektronska komunikacija i čuvanje podataka. Smatramo da je naročito bitno da se uzme u obzir i trenutak donošenja ovog zakona, a to je vreme u kojem je celo društvo pod velikim i dugotrajnim teretom pandemije. Resorno ministarstvo pitam da li će novi zakon prepoznati rad od kuće i poboljšati uređenje poslova pri hitnim intervencijama? Nadalje, smatramo da je potrebno da se uvede više fleksibilnosti u formi radnog angažovanja stručnih lica iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu. Naime, lica za bezbednost i zdravlje na radu koja su glavni nosioci primene zakona rade pod velikim pritiskom koji proizilazi iz prirode posla i objektivnih uslova rada, samim tim, dalji pritisak u vidu usložnjavanja uslova za obavljanje delatnosti ne može doprineti kvalitetu rada. Stoga je drugo pitanje vezano za planiranje podizanja kriterijuma za dobijanje licence pravnog lica - zbog čega se planira podizanje kriterijuma za dobijanje licence pravnog lica za bezbednost i zdravlje na radu? Osnove za ovu izmenu ne nalazimo ni u Direktivi Evropske unije o uvođenju mera za podsticanje poboljšanja bezbednosti i zdravlja radnika na radu. Smatramo da za obavljanje poslova lica za bezbednost i zdravlje na radu u manje rizičnim delatnostima treba ostaviti mogućnost da poslodavac angažuje savetnika ili saradnika za bezbednost i zdravlje na radu koji poseduje licencu bez obaveze da budu zaposleni u pravnom licu sa licencom. Stručna lica bi bilo moguće angažovati u formi dopunskog rada ili bi ta lica osnovala preduzetničku delatnost. Takođe, treba uzeti u obzir da se stručni ispit, na koji se obavezuju poslodavci, polaže pred Komisijom Uprave za bezbednost i zdravlje na radu. Ta komisija je jedina za čitavu državu, pa postoji ograničenje u broju lica koja mogu u dogledno vreme pristupiti polaganju ispita. Postavlja se pitanje – za koliko vremena će svi poslodavci koji spadaju u tu kategoriju stići da polože stručni ispit i da li će do tada biti u prekršaju za koji je propisana kazna od milion i po do dva miliona dinara? Na samom kraju pitam da li će se u novom zakonu naći i institucija inostranog poslodavca? Njih je sve više na tržištu. Stoga je neophodno definisati njihove obaveze i odgovornosti, s obzirom na specifičnost da im je sedište u drugoj državi. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima potpredsednik Skupštine Stefan Krkobabić.
Zahvaljujem. Uvažene kolege narodni poslanici, u ime građana Srbije koji žive u slabo nastanjenim brdsko-planinskim i prevashodno rubnim i pograničnim područjima Srbije, prvi put sam 13. jula Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave i Ministarstvu za brigu o selu postavio pitanje da li je izvodljivo da se u tim, za našu zemlju strateški i bezbednosno ključnim područjima formiraju nove tzv. seoske opštine i da tako ti građani dobiju mogućnost da u većoj meri odlučuju o vlastitim potrebama i opstanku i razvoju svojih lokalnih zajednica? Iz Ministarstva za brigu o selu odgovoreno mi je da se i prema sadašnjim tekstovima Zakona o teritorijalnoj organizaciji i Zakona o lokalnoj samoupravi nove opštine mogu osnivati na teritoriji na kojoj živi i manje od 10.000 stanovnika kada za to postoje posebni ekonomski, geografski ili istorijski razlozi. Iz tog ministarstva najavljena je inicijativa za izmenu i dopunu ta dva postojeća zakona, ali i mogućnost pokretanja inicijative za donošenje posebnog zakona o selu. Pošto iz Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu na direktni deo mog pitanja da li i na bazi postojećih zakonskih rešenja i bez izmena Zakona o teritorijalnoj organizaciji moguće ući u proces osnivanja novih opština odgovoreno da je za obrazovanje nove opštine neophodno da se utvrdi predlog za izmenu i dopunu Zakona o teritorijalnoj organizaciji. Devetog septembra sam tražio objašnjenje, jer član 11. stav 3. Zakona o teritorijalnoj organizaciji, kao i član 17. stav 2. i član 18. stav 4. Zakona o lokalnoj samoupravi sugerišu upravo suprotno. Sada sam dobio razjašnjenje da izmene i dopune zakona nisu ograničavajući uslov da bi inicijatori pokrenuli inicijativu za osnivanje novih opština, već da eventualne izmene zakona slede nakon što se ispuni sva valjana procedura, pa se tek na kraju ozakonjuje osnivanje, ukidanje ili promena teritorije opštine. Zadovoljan sam i činjenicom da je novo objašnjenje iz ovog ministarstva na tragu moje tvrdnje iz prvog mog poslaničkog pitanja. Devetog septembra sam od Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu tražio i dodatni odgovor na sledeće pitanje. Prema Zakonu o teritorijalnoj organizaciji u Srbiji 30 lokalnih samouprava ima status grada, a grad na svojoj teritoriji može da formira posebne gradske opštine. Zašto se sedišta tzv. gradskih opština po pravilu uspostavljaju u urbanim sredinama, a ne, recimo, u većim selima, koja takođe pripadaju teritoriji tih gradova? Ohrabruje dodatno objašnjenje koje je iz ovog ministarstva stiglo i na ovo moje dodatno pitanje. Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, naime, podseća da je obrazovanje gradskih opština fakultativnog karaktera i vrši se po proceduri koju je grad samostalno propisao svojim statutom, a zakon ostavlja mogućnost da se sedišta gradskih opština uspostavljaju i u većim selima. Mislim da smo, uvažene kolege narodni poslanici, svi mi, a pogotovo vi koji dolazite iz manjih sredina i slabije naseljenih područja naše Srbije, svesni da ukoliko se najhitnije ne stvori opšte-društveni i opšte-građanski front za spas sela bauk puste će da nam opustoši mnoge delove Srbije. Zato je moje dodatno pitanje danas upućeno Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu i ono glasi – da li su u ministarstvo stigle neke inicijative za formiranje novih opština i, ako jesu, iz kojih postojećih opština su došle i dokle se stiglo u proceduri, kada je reč o nekim starim inicijativama koje je ovo ministarstvo nasledilo od svojih prethodnika? Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, uvaženi potpredsedniče, gospodine Orliću. Dame i gospodo narodni poslanici, sigurno da je danas centralno pitanje nacionalni i državni interesi, zaštititi Srbe koji žive na prostoru KiM, odgovoran i ozbiljan odnos države i Vlade prema ovom pitanju, kao i krajnje neodgovoran, rekao bih, neozbiljan odnos EU, NATO, ali i KFOR-a. Jučerašnja dešavanja na severu KiM, kada su naoružane snage ROSU upale u Severnu Mitrovicu i Zvečan jureći oklopnim vozilima goloruke Srbe, bacajući suzavac i gasne bombe, predstavljaju direktan udar na sve napore Srbije i Srba sa KiM da dijalogom rešavamo sporna pitanja, da dijalogom dođemo do kompromisnog i pravičnog rešenja koje će biti prihvatljivo za obe strane. Juče su pucali u leđa nenaoružanim Srbima, a sve pod obrazloženjem da sprovode zakon i bore se protiv šverca i kriminala. Pitamo se otkada se to i gde se to danas u 21. veku u Evropi i svetu sprovodi topuzom zakon, odnosno oklopnim vozilima i puškama? Juče je teško povređeno na desetina Srba, a teško je ranjen Srećko Sofronijević u koga je pucano s leđa i koji je zadobio tešku prostrelnu ranu i završio u bolnicu. Noćas je, prema nekim nezvaničnim informacijama suzavcem koji su joj pripadnici ROSU bacili u dvorište, preminula Verica Đelić iz Zvečana. Jasno je svima da ovakvo nasilje nema nikakve veze sa sprovođenjem zakona, iako prištinski zvaničnici tako obrazlažu jučerašnji napad na Srbe. Jučerašnje slike iz Mitrovice, slike iz Zvečana su obišle svete i ne znamo kojim to pravnim argumentima Priština svetu danas može da objasni jučerašnje nasilje na prostoru severa KiM. Juče je predsednik Republike hitno otišao u Rašku gde je razgovarao sa Srbima sa KiM, rekavši da je stav Srbije jasan i čvrst. Srbija će braniti svoj narod na prostoru KiM. Mi smo juče, poštovane kolege, u ovoj sali osudili nečuveno nasilje nad Srbima koje je očigledno najagresivniji politički marketing koji 21. vek pamti. Smatramo da je to odgovoran i ozbiljan odnos i da takav odgovoran i ozbiljan odnos građani upravo očekuju od nas, svojih predstavnika. Kurti očigledno misli da će ubijanjem Srba dobiti lokalne izbore ili su ga naterali da tako misli. Njegovo paranoično ponašanje i nervoza su očigledni, on više ne bira sredstva, na red je došlo, na žalost, oružje. To što Kurti i Osmanijeva hoće silom da naprave svoju državu, ne mareći ni za kakve međunarodne akte, ponajmanje za Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti UN, nas ne čudi. Zabrinjava činjenica da se o Rezoluciju 1244, o Briselskom sporazumu oglušuju upravo oni koji u ime međunarodne zajednice treba da čuvaju mir na prostoru KiM. Juče saznajemo da su o ovoj operaciji, nesvakidašnjeg nasilja ROSU-a, bili obavešteni upravo ti predstavnici. Posebno zabrinjava izjava predstavnika NATO snaga na KiM kojom oni opravdavaju ovu operaciju ROSU, dakle i nasilje nad Srbima, zarad izmišljenog sprovođenja zakona. O ovom sramnom ataku na život i slobodu srpskog naroda u našoj južnoj pokrajini još se nije oglasio ni specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine gospodin Miroslav Lajčak. Za sutra je zakazana sednica Saveta bezbednosti UN na temu poslednjih događanja na prostoru KiM. Poslanička grupa SPS pruža nedvosmislenu podršku našem državnom rukovodstvu i predsedniku države koji je juče kazao da ćemo svi skupa čuvati mir, ali i da ćemo svoj narod na KiM braniti ako nas napadnu. Pružamo podršku našem narodu na KiM i verujemo u njihovu snagu koju su i do sada nebrojeno puta pokazali. Zato bih, imajući u vidu jučerašnji akt nezapamćenog nasilja nad našim narodom, uputio još jedan apel Vladi Republike Srbije da i zvanično zatraži reakciju EU koja je posrednik u dijalogu Beograda i Prištine i njenog predstavnika Miroslava Lajčaka koji još uvek ćuti po ovom pitanju. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Milićeviću. Reč ima Dragoljub Acković.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, najpre želim da uputim podršku našem predsedniku Aleksandru Vučiću u činjenima da situaciju, koliko god je to moguće, na Kosovu smiri i sagleda onako kako to državnici mogu da sagledaju i ne napravi neki potez koji može da nas skupo košta. Igra koju igraju kosovski političari zbog izbora, verovatno, bi mogla da napravi velike probleme u ovom trenutku, ali verujem predsedniku. Nema od toga ništa. Srbi na Kosovu će izdržati sve napore, a pored Srba na tom istom Kosovu živi i veliki broj Roma i njima želim da uputim podršku da se čuvaju i da vode računa šta rade i kako rade, jer od 1981. godine, i to ima veze sa mojim pitanjem, počelo je naglo iseljavanje pripadnika toga naroda sa Kosova i prema mojim podacima najmanje, oficijelno, 30.000 Roma je iseljeno u zemlje zapadne Evrope, a jedan broj Roma je iseljen u Crnu Goru i Srbiju. Ono što želim da posebno apostrofiram je to da desetine hiljada Roma u Evropi živi bez državljanstva, bez rodnih listova, bez ličnih karata, pasoša i drugih dokumenata i često im se negiraju osnovna prava, kao što su pravo na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, socijalnu pomoć i pravo glasa. Ja sam se o ovom konsultovao sa brojnom literaturom, ali pre svega sa pojedincima koji se bave ovom problematikom i želim da se zahvalim Komesarijatu za izbeglice Srbije i posebno gospodinu Cuciću koji mi je ponudio nekoliko podataka koji su za mene vrlo značajni. Naime, rekao je da postoje sa Kosova lica koja imaju takav problem i da to treba, naravno, rešavati. Lično sam se uverio da takav problem postoji pre nekoliko dana kada je dvoje Roma iz Italije došlo kod mene i pitali me da li hoću da im budem kum i da ih venčam. Rekao sam – hoću, naravno, nema problema, ali samo da izvadimo dokumente u Inđiji. Otišli su u Inđiju i nisu mogli da dobiju dokumente poput lične karte, jer bez lične karte ne mogu da se venčaju. Pitam sam ih koliko godina nemate dokumente, a devojka je rekla da 30 godina, koliko ih ima, upravo nema ni jedan jedini dokument, a da njene tri sestre, takođe, nemaju i da sve žive u Rimu. Pitam sam kako žive bez dokumenata. Kaže, policija nas u principu ne dira, ali to je vrlo težak problem. Sa sličnim problemom sam se susreo kada sam razgovarao sa ljudima iz Danske i Holandije koji su mi, takođe, ukazali na to da brojni Romi nemaju baš nikakve dokumente i oni su potpuni apatridi. Inače, napominjem da ima mnogo Roma u Evropi koji su apatridi. Ni jedna država ih ne smatra svojim državljanima i često im se negiraju osnovna socijalna prava i sloboda kretanja. Ovaj problem postoji u dosta evropskih zemalja ali je, kažu istraživači, posebno akutan u zemljama zapadnog Balkana, što sam i ja potvrdio, jer sam dobio brojne podatke o tome. To već nekoliko godina postoji i Visoki komesarijat UN za izbeglice je imao programe na teritoriji zapadnog Balkana, rađena su brojna istraživanja ali i praktičan rad na dobijanju dokumenata poput ličnih karti, zdravstvenih knjižica i drugih identifikacionih listova. Kako to rešiti? Tako što bi države iz kojih ti ljudi potiču trebale daleko više da se zainteresuju preko svojih ambasada ili konzularnih predstavništava i pomognu tim ljudima da dobiju dokumente i pravo na život u ovom trenutku, ako se tako može reći. Mnogi Romi nemaju rodni list pa će za njega morati da se obrate ovde, u zemlji u koju dođu, ali kako da dođu ako nemaju nikakve dokumente? To je jedan od velikih problema. Moje pitanje se upravo i odnosi na to šta država Srbija može da učini za pripadnike svoga naroda koji živi rasejan, zbog razloga o kojima sam malo čas govorio, po čitavoj Evropi i čitavom svetu? Procenjujem da takvih ljudi ima nekoliko hiljada i bio bih vrlo srećan kada bi Ministarstvo pravde ili Ministarstvo unutrašnjih poslova, jer ja ne znam kome treba uputiti taj apel, a upućujem u ovom trenutku njima, da nešto učine kako bi se ovaj vrlo težak problem za pripadnike romskog naroda rešio. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se više niko od predsednika odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Prelazimo na zajednički jedinstveni pretres o predlozima akata iz tač. od 2. do 5. dnevnog reda. Saglasno članovima 90. stav 1. i 239. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Nebojša Perić, predsednik Komisije za zaštitu konkurencije, Dejan Popović, predsednik Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, dr Duško Pejović, predsednik Saveta DRI, Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta, Danijela Bokan, Miroslava Đošić, Siniša Milošević i Čedomir Radojčić, članovi Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, Nikola Altiparmakov i Bojan Dimitrijević, članovi Fiskalnog saveta, Goran Petković, član Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, Nevenka Bojanić, Ljiljana Dimitrijević i Marijana Simović, članovi Saveta DRI i Milana Milinković, sekretar DRI. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Otvaram zajednički jedinstveni pretres o: Izveštaju o radu Komisije za zaštitu konkurencije za 2020. godinu, Izveštaju o radu Fiskalnog saveta za 2020. godinu, Izveštaju o radu Agencije za energetiku za 2020. godinu i Izveštaju o radu Državne revizorske institucije za 2020. godinu. Da li predstavnici predlagača žele reč? Reč ima Nebojša Perić, predsednik Komisije za zaštitu konkurencije. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, dozvolite mi da na samom početku napomenem da mi je čast što danas ispred Komisije za zaštitu konkurencije, kao važne državne organizacije, mogu da predstavim rezultate njenog rada tokom 2020. godine, koji predstavljaju jedan kontinuitet u obavljanju najznačajnijih aktivnosti Komisije u oblasti zaštite konkurencije koje su zakonom poverene Komisiji. Napomenuo bih i to da je ovo prva puna godina rada sadašnjeg Saveta Komisije za zaštitu konkurencije. Svakako da je godinu iza nas, pa i vezano za obavljanje svih aktivnosti Komisije, obeležila pandemija izazvana Kovidom 19, što je sa jedne strane bilo neophodno omogućiti nesmetano obavljanje svih aktivnosti od strane Komisije, a i obezbediti bezbedan rad za zaposlene i što se, naravno, pandemija u jednoj meri odrazila i na prihode Komisije koji su, kao što ste mogli videti, bili za nekih oko 10% niži u odnosu na planirane, ali isto tako su i rashodi bili drastično niži. Oni su bili za negde oko 30% niži u odnosu na planirane. Komisija je, kao što ste mogli videti, i pored svega toga, poslovala pozitivno finansijski, ostvarila je i višak prihoda nad rashodima, od čega je 70% odnosno nešto preko 100 miliona dinara uplaćeno u budžet Republike Srbije. Ono što bih napomenuo to je da je svakako ovaj način finansiranja zaista više nego dobar, koji omogućava ne samo operativnu nezavisnost u radu Komisije, nego se pokazalo da zaista i u ovakvim vanrednim okolnostima Komisija je mogla nesmetano da funkcioniše i da radi. Kada govorimo o pregledu najvažnijih aktivnosti koje je Komisija obavljala tokom 2020. godine, to su svakako postupci za utvrđivanje postojanja povrede konkurencije, pojedinačna izuzeća restriktivnih sporazuma od zabrane, postupci ispitivanja koncentracija, sprovođenja sektorskih analiza o stanju konkurencije ili u užem smislu uslova konkurencije nad pojedinačnim tržištima, davanje mišljenja iz delokruga svojih nadležnosti, učestvovanje u pregovaračkom timu vezano za Poglavlje 8, učestvovanje u domaćim i međunarodnim projektima i aktivnosti koje se odnose na politiku zaštite konkurencije. Ja ću pokušati da u ovom kratkom vremenskom periodu, na jedan koncizan i strukturiran način vam predstavim sve ove najznačajnije aktivnosti, bez da vas zatrpavam sa gomilom statističkih podataka, ali ipak sa navođenjem određenih podataka koji praktično pokazuju da sve ono što smo i naveli prilikom izbora i gde smo videli mogućnost za poboljšanje rada Komisije, to se i ostvarilo. Svakako jedan od najvažnijih segmenata, ako ne i najvažniji u radu Komisije jesu postupci za utvrđivanje postojanja povrede konkurencije. Kao što ste mogli videti, Komisija je tokom izveštajnog perioda sprovela ukupno 22 postupka, odnosno radila na 22 predmeta, od kojih je okončala sedam postupaka, u isto vreme pokrenula i novih osam postupaka i to sedam za utvrđivanje postojanja restriktivnih sporazuma i jedan za zloupotrebu dominantnog položaja. Ono što bih hteo posebno da napomenem, to je da je Komisija u pet pokrenutih postupaka sprovela ukupno 18 nenajavljenih uviđaja i što se zaista pokazalo kao jedan od najefikasnijih načina za pribavljanje dokaza. Kada posmatramo sve ove pokazatelje, a to je broj pokrenutih postupaka u toku jedne godine i broj okončanih postupaka, pa i broj sprovedenih, nenajavljenih uviđanja, a samim tim mogao bih reći i ozbiljnosti i težinu pokrenutih postupaka, onda možemo reći da je 2020. godina bila jedna od najproduktivnijih u radu Komisije, posebno u ovom sektoru. Upravo to je ono što smo i prilikom izbora rekli da će u budućnosti najveći fokus u radu Komisije upravo biti na povredama konkurencije i to prvenstveno n a otkrivanju najtežih oblika povrede konkurencije, kao što su, na primer, karteli ili zloupotreba dominantnog položaja, jer smatram da smo i kadrovski, ali i tehnički dovoljno osposobljeni i dovoljno zreli da možemo da se upustimo i da se bavimo onim oblastima i onim tržištima kojima se Komisija do sada nije bavila. Drugi segment rada Komisije u okviru navedenog sektora odnosi se na pojedinačna izuzeća restriktivnih sporazuma o zabrani. Dakle, to su sporazumi koji po svojoj prirodi bi bili zabranjeni, odnosno restriktivni, ali ukoliko pozitivni efekti pretežu nad negativnim i kada su ispunjeni zakonom predviđeni uslovi, takvi sporazumi mogu biti izuzeti od zabrane na određeni vremenski period. Kao što ste mogli videti, Komisija je tokom 2020. godine postupala u ukupno 37 ovakvih predmeta, od kojih je 31 okončan donošenjem rešenja kojima se ovakvi sporazumi izuzimaju od zabrane, a u šest postupaka je izvršena obustava zato što dostavljeni sporazumi nisu bili restriktivni. Upravo, evo, i na ovom primeru možemo reći da sve ono što smo i ranije isticali upravo koja je uloga Komisije, jedan od osnovnih, a to je da ne štiti konkurente na tržištu jedne od drugih, nego da upravo Komisija štiti konkurenciju na tržištu. Sledeći bitan segment i važan u radu Komisije jesu postupci ispitivanja koncentracija. Dakle, reč je o onim postupcima kada dolazi do određenih promena, bilo da je u pitanju kontrola vlasništva kod kompanija, statusnih ili drugih promena i kada su ispunjeni zakonom propisani finansijski pragovi. U tom slučaju postoji obaveza kompanije da od Komisije dobiju saglasnost za takvu transakciju. Ukupno takvih podnetih prijava koncentracije u 2020. godini je bilo 134. Imajući u vidu, kažem, ove vanredne okolnosti, možemo reći da je to više nego dobar broj, odnosno dobar rezultat, a posebno imajući u vidu da je ovo segment iz kog se praktično komisija najviše i finansira. Još jedan bitan segment u radu Komisije za zaštitu konkurencije koji smo gledali da unapredimo, jeste sprovođenje sektorskih analiza, stanja konkurencije na pojedinim tržištima ili u užem smislu i sprovođenje određenih analiza uslova konkurencije. Ne samo zato što je to bila preporuka Evropske komisije da se komisija u svom radu više oslanja na sopstvene analize, već i zato što se zaista pokazalo iz prakse da tako sprovedene analize predstavljaju dobru osnovu za određeni advokasi, a često i za pokretanje samih postupaka. Kao što ste mogli videti tokom 2020. godine komisija je sprovela ukupno četiri sektorske analize i pokrenula još dve. Naravno da i dobro sprovedene sektorske analize omogućavaju pokretanje postupaka, a samim tim i njihovo brže okončanje i ako hoćete i efikasniji završetak tako pokrenutih postupaka. Ono što bih hteo još da napomenem, to je da svakako uloga komisije nije isključivo u kažnjavanju učesnika na tržištu, odnosno izricanje mera zaštita konkurencije, nego da je preventiva zaista važnija od same reaktive i u tom smislu, a kažem posebno i zbog činjenica da smo i mi uočili da još uvek jedan broj učesnika na tržištu povrede čini iz nehata, da svakako je potrebno raditi na dodatnoj edukaciji učesnika na tržištu, i upravo u budućem radu komisije takođe će akcenat biti na tome. Na kraju, ja bih, imajući u vidu sve navedeno, hteo da vam se još jednom zahvalim na mogućnosti da prezentujem rezultate rada Komisije za zaštitu konkurencije u 2020. godini, kao i prvoj punoj godini rada sadašnjeg Saveta Komisije za zaštitu konkurencije i pored postojanja pandemije sa poboljšanim merljivim indikatorima performansi komisije u određenim aktivnostima. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Da li još neko od predstavnika predlagača želi reč? Molim vas da se prijavite u sistem. Reč ima Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Poštovani poslanici, imate pred vama detaljni izveštaj Fiskalnog saveta za 2020. godinu. Između ostalog, tu vidite da smo tokom te godine uradili 12 dokumenata u kome se nalaze analize i preporuke vezane za fiskalnu reformu i za fiskalnu politiku, ocenu budžeta, rebalansa. Tako da u ovom izlaganju ću samo neke osnovne poente u okviru vremena koje imam da iznesem. Fiskalni savet je, po izbijanju zdravstvene krize, reagovao odmah sa preporukom, još u martu mesecu, da je u takvoj situaciji neophodno da se prvenstveno adresira problem zdravstvene krize, a onda i ekonomske krize koja je posledica te zdravstvene krize, te da je u tom smislu opravdano ići u rebalans budžeta i značajno povećanje deficita i zaduživanja. Vlada je u osnovi brzo reagovala na krizu i paket pomoći privredi, koje je ona dizajnirala, predložila Skupština, kasnije usvojila, u osnovi je bio dobar i sprečio je značajan pad zaposlenosti tokom 2020. godine. Naročito je dobra reakcija bila odmah u aprilu mesecu 2020. godine, znači reakcija je bila na vreme i postigla je svoje efekte. Ono što sledeći paket koji je bio tokom leta 2020. godine je mogao da bude više fokusiran, tj. tada su već postojale dovoljne informacije o tome ko je u privredi, govorim o pomoći privredi, ugrožen i da se ta sredstva upute baš onima kome su bila i neophodna, a ne svima, dakle i onima kojima to nije bilo neophodno. Nažalost, sa takvom praksom se nastavilo rebalansom u aprilu 2021. godine i to je ono što je Fiskalni savet ukazao kao neopravdano. Druga mera sa kojom se nismo složili sa Vladom jeste podela sto evra svim građanima i svim građanima Srbije punoletnim. Ta se mera sada, slična mera nastavlja i u ovoj godini. Ovde bih hteo da iznesem jedan opšti stav Fiskalnog saveta da bi to objasnio. Dakle, Fiskalni savet je za to da se sredstva daju građanima, ali onim građanima kojima je to stvarno i potrebno. Za to je neophodno da se napravi analiza koji su to, i dobije evidencija, ugroženi građani, tj. da se formiraju, ono što se kolokvijalno kaže – socijalne karte, i da se na osnovu toga onda daje pomoć. U slučaju na primer te pomoći od 100 evra, koja je koštala 600 miliona evra budžet, da su postojale te socijalne karte isti cilj tj. pomoć onima kojima je to neophodno i onima koji su stvarno siromašni bila bi samo trećina, nekih 200 miliona evra. Dakle, naš opšti stav je da treba pomoći građanima u krizi, pod jedan. Pod dva, treba pomoći onima kojima je pomoć neophodna. Pod tri, za to je neophodno imati evidenciju i socijalne karte. Nažalost, još pre tri godine ministar Đorđević je najavio da će to biti urađeno za godinu dana i mi ih ni danas nemamo. Sledeća stvar za 2020. godinu koju Fiskalni savet ocenjuje kao izuzetno pozitivnu su javne investicije. Naime, javne investicije u 2020. godini su uprkos krizi, i zdravstvenoj krizi i ekonomskoj krizi, bile iznad plana, iznad onoga što je budžetom predviđeno dok se još nije ni znalo da će doći kriza, a isto tako su bile veće i u odnosu na 2019. godinu kada te krize nije bilo. Fiskalni savet se dugo zalagao za povećanje javnih investicija u infrastrukturu i to se sada i dešava jer je to osnovna poluga kojom Vlada i država mogu da podstaknu privredni rast, a i potrebe za tim infrastrukturnim putevima i zdravstvu, investicijama u njima, su neophodne. Naročito su bile značajne investicije u zdravstvu, što je takođe dobro, i sa tim povećan investicijama u 2020. godini, koje se sada nastavljaju, situacija što se tiče opremljenosti zdravstva počinje značajno da se popravlja i ako je pre toga značajno i zaostajala. Druga velika tema na koju bih hteo da skrenem pažnju poslanicima je pitanje transparentnosti budžeta i ovo tim pre mislim da je važna tema što je ovde prisutna i DRI, te mislim da bi zajedničkom akcijom, zajedničkim delovanjem Fiskalnog saveta i te institucije naravno uz pomoć vas, poslanika, ili ako vi to odobrite mogli značajno da unapredimo transparentnost budžeta. Transparentnost javnih rashoda se smanjila tokom 2020. godine. Oni su postali manje transparentni. To je bilo opravdano za onaj prvi rebalans kada se odmah reagovalo na krizu, ali kasnije za to ne vidim opravdanje. Ilustracije toga su velike budžetske pozajmice, nekih 150 miliona evra, gde u budžetu nije napisano kome to ide. Ostalo je sam oda nagađamo da je to možda ER Srbija. Zatim, to je primer Kancelarije za javna ulaganja nekih 100 miliona evra, što takođe nije bilo najavljeno gde ide. I, postoji još nekoliko stavki o kojima smo u našim izveštajima govorili. Vezano, i ovim privodim kraju izlaganje, za transparentnost je i Završni račun budžeta. Naime, zakonska obaveza Vlade i Skupštine je da usvoji Završni račun budžeta. To se nažalost, nije dešavalo do 2019. godine, a onda je 2019. godine, što je Fiskalni savet pozdravio, usvojen Završni račun budžeta za 2008. godinu, i za niz godina ranije, a potom je 2020. godine usvojen Završni račun za 2019. godinu. Po zakonu Fiskalni savet treba da da mišljenje o Završnom računu budžeta. Mi smo to dali prošle godine u decembru. Dakle, ocenu Završnog računa za 2019. godinu, a sada bih izneo neke pozitivne stvari, koje smo tamo izneli i neke stvari koje bi mogle da unaprede, i treba da unaprede transparentnost tog Završnog računa, tj. da se vide tačno na šta se novac potrošio. Jedna velika stavka koja nije transparentna su kazne i penali. Dakle, mi i u završnom računu ne vidimo po kom osnovu i kome je država platila iznose za kazne i penale. Skrenuo bih pažnju poslanicima da se ta stavka značajno uvećava u poslednjih tri, četiri godine i postaje veoma značajna stavka i ima indicije da će i ove godine to biti značajna stavka. Tako da bi, za jednu transparentnost, kako za poslanike, tako i za javnost, bilo neophodno da znamo na šta su otišle te pare. Druga oblast gde bi transparentnost trebala, po našem mišljenju, unapređena su subvencije za strane direktne investicije. Takođe, u završnom računu ne postoji spisak preduzeća sa tačnim iznosima kolike su bile te investicije. Stoga mislimo da je to nešto što bi bilo neophodno uraditi. Treće je, budžetske pozajmice, o tome sam već govorio, takođe iznos tih budžetskih pozajmica postaje sve veći, a i dalje se ne zna kome idu. Dakle, bilo bi neophodno da imamo tačan spisak, da poslanici, pa onda i javnost ima tačan spisak preduzeća i iznose gde su te budžetske pozajmice i otišle. Naravno, imao bih još nešto da izvestim u pogledu srednjeg roka. Fiskalni savet je ocenjivao i fiskalnu strategiju i u jednoj rečenici važno je, to je ta fiskalna strategija plan Vlade za naredne tri godine, po zakonu Fiskalni savet to ocenjuje, ali sada ova fiskalna strategija i prošlogodišnja i ova nova će biti važna utoliko da svojim planom predvidi ponovo vraćanje visokog fiskalnog deficita u ravnotežu, ili nizak fiskalni deficit, i da okrene rastući trend duga u odnosu na dohodak cele cemlje na opadajući trend. Toliko za sada. Naravno, tu smo saradnici i ja da odgovorimo na vaša pitanja. Hvala vam gospođo potpredsednice.
Zahvaljujem. Molim uvažene predstavnike predlagača da pritisnu ono veliko dugme da ih vidim u sistemu. Reč ima narodni poslanik Dejan Popović, predsednik Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, čast mi je da mogu u ovom domu da prezentujem godišnji izveštaj Agencije za energetiku Republike Srbije. Nastojaću da u predviđenom roku što konciznije iznesem osnove ovog izveštaja koji je dostavljen Narodnoj skupštini na razmatranje. Shodno odredbama Zakona o energetici po ustaljenoj proceduri kao i ranijih godina, Agencija za energetiku Republike Srbije sačinjava o svom radu godišnji izveštaj koji usvaja Savet agencije i dostavlja Narodnoj skupštini na razmatranje. Po strukturi i sadržaju, izveštaj odgovara preporukama Saveta Evropskog energetskog regulatora. Pored izveštaja o radu i finansijskog poslovanja, ovaj dokument sadrži izveštaj o stanju energetskog sektora Republike Srbije iz okvira nadležnosti Agencije i kao što sam i prošli put rekao, mislim da je to najsveobuhvatniji izveštaj o energetici godišnji u našoj državi. Što se tiče tog izveštaja, sigurnost snabdevanja električnom energijom, prirodnim gasom i derivatima nafte, tokom 2020. godine je bila zadovoljavajuća, što je od posebnog značaja u uslovima pandemije. Potrošnja električne energije u 2020. godini bila je na nivou 2019. godine. Povećana je potrošnja u domaćinstvima za 2,8% i kod kupaca na visokom naponu za 0,6%, a smanjena je potrošnja u industriji kod kupaca na srednjem naponu za 0,4%, a na niskom naponu za 5,8%. Ovo je verovatno posledica pandemije. Kao što znate u uslovima vanrednog stanja i kasnije dosta tih manjih firmi je prešlo na rad od kuće, samim tim se povećala potrošnja po kućama, a smanjena potrošnja u tim kompanijama. Ukupna proizvodnja električne energije je bila veća za 2% u odnosu na 2019. godinu, pri čemu je proizvodnja termoelektrana na ugalj bila veća za 5%, a hidroelektrana povezane na prenosni sistem proizvodnja je bila manja za 4,7%, zbog nepovoljnih hidroloških uslova. Vetroelektrane povezane na prenosni sistem su proizvele 9%, a elektrane povezane na distributivni sistem su proizvele 13,2% više električne energije iz vetra. U 2020. godini izvoz električne energije je za 264 gigavat časa povećan i veći je od uvoza. Potrošnja prirodnog gasa u 2020. godini je bila povećana za 6,7% u odnosu na 2019. godinu i najviše u domaćinstvima 18,8% povećana potrošnja prirodnog gasa, što ukazuje da je gas konkurentan energent. Od ukupnog obima prodaje na slobodom tržištu prodato je 2020. godine 48,6% električne energije, nešto niže, jer je kao što rekoh malopre, bila povećana potrošnja u domaćinstvima i 82,9% prirodnog gasa, dok je u 2019. godini to bilo 84,1%. Domaćinstva su u merljivom broju, 148 mernih mesta, koristila pravo da biraju snabdevače i kupuju na slobodnom tržištu i uglavnom su se snabdevala po regulisanim cenama. Strategijom razvoja energetike za period do 2025. godine, kao što znate je prognoziran rast potrošnje električne energije za 1% prosečno godišnje. U tom periodu ova potrošnja bi trebala da se pokriva produženjem roka veka postojećih elektrana. U izgradnji je treći blok TE Kostolac B, koji je najznačajniji projekat koji je započet sa realizacijom, kao i izgradnja TE Toplana Pančevo. Na prenosnu mrežu, tokom 2020. godine nije bilo priključenja novih vetroparkova, tako da je na kraju godine ukupna snaga iz vetroparkova iznosila 373 megavata, dok je na distributivnu mrežu do kraja 2020. godine bilo priključeno 328 malih hidroelektrana ukupne instalisane snage 212 megavata. U 2020. godini proizvedena električna energija iz obnovljivih izvora priključenih na prenosni distributivni sistem, što je jako bitno je iznosila 10.872 gigavat časa, što je 32,1% bruto finalne potrošnje električne energije u Srbiji, što je od velikog značaja, jer kada poredimo sa Evropom, polako se približavamo Evropi, jer ukupno u toku 2020. godine, na nivou cele Evrope, 28 država, udeo obnovljivih izvora u bruto finalnoj potrošnji električne energije je bio negde na 34%, dok ima dosta država članica EU koje imaju znatno manji udeo obnovljivih izvora u svojoj bruto finalnoj potrošnji. Sada bih naglasio da smo prošle godine doneli preliminarnu sertifikaciju GAS Transa kao nezavisnog operatora transportnog sistema i nakon dobijenog mišljenja Sekretarijata energetske zajednice sertifikovali smo GAS Trans kao nezavisnog operatora transportnog sistema. U toku 2020. godine, ovaj interkonektivni gasovod je najveći delom završen, povezan sa transportnim sistemom u Bugarskoj i transportnim sistemom Transport GAS u Srbiji. Prve količine gasa za tržište Srbije su iz pravca Bugarske dopremljene ove godine, početkom 2021. Ova gasna interkonekcija je, kao što sam i prošle godine prilikom razmatranja godišnjeg izveštaja isto ovde u Skupštini za 2019. godinu naglasio, najznačajniji energetski projekat urađen u našoj državi poslednjih 30 godina, što aktuelna situacija, koliko je značajan taj projekat, aktuelno stanje sa tržištem energenata na nivou Evrope govori koliko taj gasovod doprinosi energetskoj bezbednosti Srbije. Nizak stepen gasifikacije domaćinstva još uvek je veliki. Pozitivno je tek oko 10% ukupnog broja stanovništva, ima mogućnost priključenja na gradsku mrežu i priključeno je na gradsku mrežu. Međutim, pozitivno je što, kao što vidimo, distributivne mreže se šire i Srbija ide ozbiljno u gasifikaciju. Cene prirodnog gasa za javno snabdevanje i cene pristupa za distribuciju prirodnog gasa tokom 2020. godine nisu menjane. Za održiv razvoj energetskog sistema veoma je važna adekvatna dugoročna politika regulisanih cena, predvidiva za kupce i investitore. Neizostavan preduslov za promene regulisane cene električne energije za domaćinstva je povećanje broja zaštićenih socijalno ugroženih kupaca, jer je tokom 2020. godine broj zaštićenih kupaca koji su koristili pravo na umanjenje računa bilo samo 72.000, a po proceni nadležnih institucija broj korisnika koji bi mogli da koriste ovo pravo veći je od 300.000. Savet Agencije za energetiku Republike Srbije prilikom davanja saglasnost na regulisane cene insistira na racionalizaciji poslovanja energetskih preduzeća i priznavanju samo opravdanih troškova. Jedan od najvećih troškova su visoki gubici električne energije u distributivnoj mreži, u 2020. godini su se povećali i gubiti u distributivnoj mreži tokom 2020. godine iznosili su u proseku 11,95% električne energije. Potrebno je intenzivnije investiranje u elektro-distributivnu mrežu, preuzimanje mernih uređaja, priključenje voda i efikasna zamena mernih uređaja. Elektromreža Srbije akcionarsko društvo u 2020. godini nastavlja aktivnosti u cilju razvoja sistema i jačanja prekograničnih kapaciteta i učešća u koordinisanim akcijama prekograničnih kapaciteta na organizovanom tržištu. Naša berza je, kao što znate, već i prethodne godine bila likvidna, tokom 2020. godine, obim trgovanja je povećan za 11%. U 2020. godini pokazatelji za neplanirane prekide isporuke lečenja negde u prenosnom distributivnom sistemu su neznatno lošiji u poređenju sa 2020. godinom. Što se tiče distributivne, ti su još uvek lošiji od evropskih proseka. Sada bih samo ukratko ono najznačajnije što je Agencija u nekim brojevima radila tokom 2020. godine u oblasti licenciranja objekata. Od 81 podnetog zahteva, odobrili smo 68 licenci. U domenu regulacije cena, Savet Agencije je u decembru 2020. godine smenio metodologije kojima se u skladu sa zakonom određuje obrazovanje regulisanih cena energetskih subjekata, i to metodologiju za određivanje cena pristup sistemu za prenos električne energije, metodologiju za određivanje cena pristup sistemu za distribuciju električne energije i metodologiju za određivanje cena garantnog snabdevanja. Dana 23. januara Savet je doneo odluku o ceni sistemskih pomoćnik usluga sekundarne i tercijalne regulacije. Savet je, 26. novembra 2020. godine, usvojio Izveštaj o potrebi regulisanja cena zakupa rezervne snage za sistemske usluge. Da ne dužimo, da ima prostora i za pitanja, u novembru 2020. godine Savet Agencije daje saglasnost na primenu sledećih pravila, rasporeda prekograničnih kapaciteta na srpsko-mađarskoj, srpsko-rumunskoj, srpsko-bugarskoj, srpsko-hrvatskoj granici, na granici Srbije i BiH, srpsko-makedonskoj, srpsko-crnogorskoj granici. Usvojili smo sva pravila o radu prenosnog sistema, plan investicija i prenosni sistem, plan razvoja transportnih sistema i da ne nabrajam sve dostavljene planove razvoja investicija naših preduzeća na svim mrežama. Ukupno je Agenciji tokom 2020. godine podneseno 356 žalbi, 230 žalbi je Agencija rešila u upravnom postupku kao poverene poslove, jer Agencije kao povereni posao u drugom stepenu odlučuje po žalbama na priključenju, a 126 pritužbi imalo je karakter raznih pritužbi fizičkih i pravnih lica ili zahteva za davanje mišljenja u primeni propusta iz nadležnosti Agencije. Od drugih međunarodne aktivnosti su bile svedene i uglavnom su se odnosile i vršile putem on-lajn konferencija, jer, kao što znate, nije moglo da se putuje. Toliko bi što se tiče toga šta smo radili u toku prošle godine. Što se tiče Finansijskog izveštaja o poslovanju Agencije, kao što vidite, Agencija je od prihoda ostvarila, od planiranih 223.357.000 ostvarila 220.739.000, što je nešto manje. Uglavnom je manje zbog smanjenja prihoda od licenca, o čemu sam pričao i na prošlom usvajanju izveštaja, jer sve manje imamo prihoda od licenci, pa smo nužni da obezbedimo nezavisno poslovanje Agencije samo uglavnom iz prihoda od regulatorne naknade. Što se tiče rashoda, oni su bili niži od planiranih znatno. Razumljivo je što praktično nismo imali troškove putovanja, jer nismo ni mogli da putujemo na sve te međunarodne konferencije, one su držane on-lajn. Od planiranih rashoda, od 223.357.000 mi smo ostvarili rashode od 208 miliona. Posebno bih na kraju istakao da smo jako ponosni što je Agencija za energetiku Republike Srbije tokom 2020. godine, u uslovima pandemije, čak i vanrednog stanja, organizovala rad tako da je u potpunosti funkcionisala i da nijedan predmet ni u prvom ni u drugom stepenu nije kasnio zbog Agencije. Eto, toliko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Reč ima dr Duško Pejović, predsednik Saveta Državne revizorske institucije. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovana Narodna skupštino, čast mi je i zadovoljstvo da ispred DRI i 336 zaposlenih na današnji dan u njoj mogu da ukratko iznesem Izveštaj o radu institucije koji je obavljen u posebnim uslovima, u uslovima pandemije u 2020. godini. Izveštaj smo vam dali na vreme, prema strukturi i sadržaj koji je običajni. Najpre da kažemo da smo izvršili, sastavili, objavili i na sajtu prezentovali 254 izveštaja o obavljenoj reviziji kod svih sektora i po svim vrstama revizije, što je u odnosu na 241 izveštaj u prethodnoj 2019. godini 5% više. Ukupno je subjekata od 2020. godine obuhvaćeno 270, što je u odnosu na 2019. godinu 251, više za 7,6%. Što se tiče izraženih ocena, odnosno datog izjašnjenja na finansijske izveštaje kod subjekata revizije, u 2020. godini smo imali 39 izveštaja za pozitivnu ocenu, 107 izveštaja ocenjenih sa rezervom i četiri izveštaja negativno ocenjena. Kada se to uporedi sa prethodnom 2019. i 2018. godinom, onda je uočena tendencija povećanja pozitivnih izveštaja ili izveštaja sa pozitivnom ocenom, a istovremeno smanjenje izveštaja sa rezervom i negativnih izveštaja, dok uzdržanih izveštaja u 2020. godini nije bilo. U isto vreme smo obavili i 17 odazivnih izveštaja, odnosno izvršili 17 revizija, gde smo za osam subjekata utvrdili da postoji kršenje obaveze dobrog poslovanja. Težeg oblika tog narušavanja u 2020. godini nije bilo. Što se tiče ukupno utvrđenih greški i nepravilnosti za 2020. godinu kod izvršenih revizija i navedenih subjekata, imamo tri kategorije sabranih greški i nepravilnosti. Prva se odnosi, ukupne greške koje smo utvrdili kod pripremnih radnji i za sastavljanje finansijskih izveštaja. To je utvrđeno 56,57 milijardi dinara, što je u odnosu na prethodnu 2019. godinu, kada je iskazano 163,2 značajno smanjenje. Što se tiče finansijskih izveštaja, greške su uočene u iznosu od 376 milijardi dinara, što je u odnosu na prethodnu kada je iskazano 441 smanjenje, ali je ipak na izrazitom velikom nivou, a to su greške koje se odnose na finansijsko evidentiranje, na više iskazano, na duplo, na manje iskazano, na nepravilno iskazano, na pogrešne ekonomske, organizacione i druge osnove. Što se tiče nepravilnosti, to jest usaglašenosti sa poslovanjem u 2020. godini je utvrđeno 130 milijardi dinara tih nepravilnosti što se uglavnom i isključivo odnosi na javne nabavke. Nepravilnosti u javnim nabavkama su izuzetno velike i one su u ovom iznosu 129 milijardi i za tri subjekta se odnose na 97%. Što se tiče ostalih odstupanja kroz prihode, rashode, obaveze, kapital, stavke u bilansu stanja itd, u slučaju vaših pitanja da se ne bih sada ovde sa iznosima vas opterećivao, imam detaljno pripremljene ove elemente. Efekat utvrđenih revizija od 2020. godini, 376 milijardi, dakle, to je 370, to je efekat nađenih greški i on je, to sam napomenuo, manji za 64,9 milijardi na 2019. godinu. Dalje, što se tiče finansijskog upravljanja kontrole ili takozvano skraćenica FUKA, stanje je otprilike kao i u prethodnom periodu, imamo značajna odstupanja oko internih akata ne doneseni ne postupanja itd. A što se tiče interne revizije isto tako, 43% subjekata ima uspostavljenu internu reviziju, a 57 nema ili 3% ima u internom aktu, a nisu imenovali internog revizora, a 54 nema ni u internom aktu ni u imenovanju. Kada se uporede greške u prihodima i primanjima, u rashodima i izdacima onda je očito da su greške u 2020. godini zaista manje i u ukupnim relativnim iznosima 0,72% su greške u prihodima i primanjima, a 2,02% su bile u 2019. godini. Da bismo imali predstavu oko ovih iznosa da napomenem da smo mi u 2020. godini ukupno revidirali tri biliona i 133 milijarde koje se sastoje od dva biliona i 964 milijarde iz budžeta, 167 i po milijardi javna preduzeća i 1,08 milijardi prihoda koji se odnose na političke partije. Što se tiče samih rashoda i izdataka, ukupno smo pregledali tri biliona 0,73 milijarde i one se isto sastoje i u toj strukturi iz budžeta, iz preduzeća i političkih partija i tu smo isto utvrdili smanjenje ukupnih nepravilnosti, ali povećanje kod greški u finansijskim iznosima. Dalje, da napomenem da je javni dug iskazan u iznosima koji je objavio Republički zavod za statistiku 31. decembra 2019. godine, 52,93%, 31. decembra 2018. godine, 54,5%, a 31. decembra 2020. godine, 58,2%. U daljem iskazivanju sledi svrsishodnost, u reviziji svrsishodnosti smo objavili 13 revizorskih izveštaja u 2020. godini, a u 2021. godini obavljamo, u toku je ili u finišu je 14 izveštaja. Preporuke smo dali ukupno 2155, u tri su prioriteta, prvi do 90 dana izvršenja, drugi do godinu dana i treći do tri godine. Uočeno je kod prvog prioriteta gde je moguće najbolje izmeriti sprovođenje tih prvih preporuka, u 2020. godini je 91,38% izvršenje preporuka, u 2019. godini je to bilo 88,16%, a u 2018. godini 87,79%. Skrenuli smo pažnju na propise koji nisu doneseni ili koji nisu uređeni, odnosno pitanja na koja nisu uređena prema postojećim propisima ili ne usaglašenost određenih propisa po istom pitanju i po osnovu toga je izmenjena Uredba o budžetskom računovodstvu. Mi smo dali inicijativu ili predlog preporuka za izmenu određenih zakonskih propisa i podzakonskih akata. Istovremeno smo podneli i 135 prijava, od čega 103 po osnovu prekršaja za 122 lica, 24 za privredni prestup za 152 lica, osam krivičnih prijava za osam osoba i uputili smo 26 informacija nadležnim organima. Efekti utvrđeni u 2020. godini su 3,6 puta veći od efekata u 2019. godini. Oni su u 2020. godini 602 miliona u odnosu na 169 miliona u 2019. godini, a to su efekti samo iz finansijskih izveštaja koji se odnosi na povećanje prihoda ili smanjenje rashoda. Što se tiče saveta, obavio je sve aktivnosti iz svoje ingerencije, donosio odluke, finansijske planove, program rada i tako dalje, razmatrao prigovore na predlog izveštaja i pratio aktivnosti iz sektora prema postojećem rasporedu. Što se tiče saradnje ona je zaista bila shodno uslovima u kojima se sve to obavljalo, najveću saradnju smo imali sa Odborom, nama nadležnim odborom, naravno i u ostalim institucijama. U slučaju pitanja, spremni smo za sve odgovore. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsednici saveta, kao predlagač zaključka za usvajanje izveštaja koji je podnela Komisija za zaštitu konkurencije i Agencija za energetiku Republike Srbije. Mogu da kažem da mi je samo žao što Komisiju za zaštitu konkurencije nismo imali u periodu kada je bila privatizacija Republike, koja kada su privatizovana društvena preduzeća, društveni kapital na teritoriji Republike Srbije, jer bi danas naša situacija u opšte u toj oblasti bila daleko povoljnija nego što je u ovom trenutku. Mislim da bismo imali mnogo bolju i samo konkurenciju i samu bolju ponudu u svim oblastima privrednog života. Međutim, čini mi se ne slučajno došlo je do toga da se privatizacija sprovodi baš u onom periodu kada nije bilo komisije koja bi vršila nadzor, pri tome bih samo hteo da podsetim na onu čuvenu privatizaciju „C marketa“, odnosno kako je Mišković u početku došao na vrlo sumnjiv način iz stečaja do jedne ogromne društvene imovine, kako je raspolagao sa tom imovinom, kako je ucenjivao sve privredne subjekte na teritoriji Republike Srbije, uspostavio apsolutni monopolski položaj, sve do 2011. godine. Zloupotrebljavajući taj apsolutni monopolski položaj, akumulirao svu aktivu privrednih subjekata koji su se bavili, da li prodajom robe, da li pružanjem usluga na teritoriji Republike Srbije. Na taj način, profite usmerio isključivo ka sebi, dovodeći u neravnopravan položaj sve ostale učesnike na tržištu, a uništavajući njihov kapital, uvlačeći ih zbog neodgovornog načina poslovanja Delta kompanije, uvlačeći ih u dužničko ropstvo prema poslovnim bankama. Ali to su sad, da kažem, vremena koja su iza nas i to ne možemo da ispravimo, samo mogu da kažem da je sramota što smo i dan-danas kada vidim metodologije da je jedna od najvećih godina kada su bile vršene direktne strane investicije na teritoriji Republike Srbije za vreme bivšeg režima bila 2011. godina, kada je navodno bilo direktnih stranih investicija 2.253.000.000 evra. Svi znamo da tu direktnih stranih investicija nije bilo, nego da je to bilo to što je „Delta kompanija“, Miroslav Mišković prodao „Ces Mekonu“ i „C market“ za preko milijardu evra. Sad, zaista je vrhunski bezobrazluk kada neko to brani kao direktnu stranu investiciju, pogotovo što ja ne vidim da je tu prodata neka fabrika koja treba da se dalje razvija, da širi svoje kapacitete, povećava broj zaposlenih, povećava konkurentnost srpske privrede, nego jedna obična, da kažem, trgovinska kuća koja je pružala određenu trgovinsku delatnost. Ko god da je došao u tom trenutku, nastavio bi da radi isti posao sa istim obrtom, jer je trgovina kao usluga nešto što ne može da se multiplicira, zato što je količina novca i konzumenata na određenom tržištu, kao i na svakom drugom tržištu, ograničena. U ovom slučaju ne možete vi tu ništa da promenite. Ali, dobro, bivši režim to prihvata kao veliku njihovu stratešku prednost, kao veliki rezultat, i to je sad njihova stvar, time neka se kite i Đilas i Tadić i Šolak i svi ostali, kasnije ćemo malo na to da se vratimo. Isto tako mislim, možda je najzanimljiviji trenutak jeste da se raspravlja o Izveštaju Agencije za energetiku. Već unazad nekoliko dana naša javnost je prilično, da kažem, i uznemirena i opterećena sa situacijom koja je vezana za energente na teritoriji Republike Srbije. Naše stanovništvo je opterećeno sa nekoliko stvari. Prva stvar jeste hoće li biti dovoljno električne energije, što je potpuno razumljivo u ovom trenutku. Električna energija je civilizacijska tekovina 20. veka, živimo u 21. veku i jako bi bilo sramotno da je nemamo dovoljno. Druga stvar, hoće li ostati po istim cenama za naše sugrađane? Dalje, naše sugrađane takođe interesuje hoće li imati pruženu kvalitetnu uslugu daljinskog grejanja, takođe hoće li biti menjane cene daljinskog grejanja, odnosno hoće li biti dovoljno gasa, jer najveći broj naših energana, odnosno toplana Republike Srbije, koristi gas kao energent za sve to. Naravno, tu ima još uvek i onih bojazni koje su vezane za motorna goriva, poskupljenja, jer su cene energenata nekako uvek uzročno povezane. Ne možete da imate da vam poskupi električna energija, a da vam ne poskupljuju derivati nafte. Ne može da se desi da vam poskupljuje gas, a opet da vam ne poskupljuju derivati nafte i na kraju električna energija. Sve je to uvek povezano, jer energija je energija. Energija je nešto što pokreće današnju civilizaciju i to je prihvatljivo. Privrednike najviše brine to hoće li cene energenata da se odraze na cene repromaterijala i u krajnjem slučaju za cene njihovih proizvoda i cene usluga koje pružaju, a nas političare opet pa brine hoće li cene energenata koje danas imamo na tržištu i u okruženju i u Evropi da se odraze na nivo investicija koje Republike Srbija ima, hoće li te investicije, odnosno fizički obim tih planiranih investicija da bude izvršen sa onim sredstvima koja smo planirali na osnovu Zakona o budžetu. Sve su to neke povezane stvari. Ne možemo da raspravljamo o tome, a da ne uzmemo u obzir i današnju situaciju sa energentima i sve ono što je prethodilo, gospodine Popoviću, današnjoj situaciji, jer pre samo nekoliko meseci mi smo na teritoriji Republike Srbije i u javnosti imali jednu strahovitu kampanju, da bukvalno brutalno, bez ikakve ekonomske opravdanosti ugasimo neke naše energetske kapacitet. Sada postavljam samo jedno pitanje, da smo ih ugasili, da li bi naši građani imali tu privilegiju da i dalje imaju najjeftiniju električnu energiju u Evropi? Da smo ih pogasili, da li bi imala naša privreda privilegiju da ima dovoljno električne energije na tržištu? To su pitanja koja se postavljaju. Tvrdim da ne bi. Tvrdim da u ovoj oblasti nema mesta politikanstvu, nema pravo niko na jeftine političke poene, nema pravo niko da uništava naš energetski sektor i nemamo pravo da se tako brzo odričemo naših energetskih kapaciteta, dok ne uradimo jednu ozbiljnu analizu i napravimo još ozbiljniju strategiju o izvorima energije na teritoriji Republike Srbije i postepeno povećavanje energije koju proizvodimo iz obnovljivih izvora, a ne preko noći. Oni koji su nam lupali packe danas pale svoje termoelektrane, danas uključuju svoje nuklearne elektrane, danas se bore da dođu do neke tone uglja, da bi obezbedili svojim građanima i svojoj privredi energiju. Čini mi se da su mnogo olako shvatili i uvek kada imate neke takve tendencije moramo da budemo svesni da uvek postoji neki ekonomski interes. Ja razumem ekonomski interes proizvođača opreme za obnovljive izvore električne energije. Njihov ekonomski interes je da prikažu kako sve treba da se pogasi što nije obnovljivi izvor, da bi se od njih kupila oprema. Razumem čak i ove što su napisali Pravilnik o tehničkom pregledu za automobile. Nekima je, izgleda mi, bilo među njima, to navodim samo kao primer, to da se što više kupuju rezervni delovi ili kupuju novi automobili, ali to je neka druga tema. To samo navodim kao primer kako neke teme koje su prisutne decenijama među nama odjednom u određenom trenutku postanu jako interesantne, jako vidljive, kao što je bila priča i oko aerozagađenja našeg glavnog grada Beograda, kao što je nekih drugih gradova. Pa oni su bili zagađeni i pre 20 i 30 godina. Mislim da je Beograd bio najzagađeniji 2001. ili 2002. godine, zima, o tome niko ne govori. Sada su neki drugi trendovi u pitanju. I onda dolazimo do toga da ne smemo tako olako da prihvatamo sve što nam možda u nekom prvom trenutku izgleda i lepo i primamljivo. Meni je jako drago što se naša Agencija za energetiku tu ponašala vrlo odgovorno i što je i svojim nadzorom koji ima i ulogom koju ima u našem zakonodavnom i zakonopravnom sistemu uspela da na tržištu energentima sačuva ono što je vitalno za Republiku Srbiju i da danas imamo dovoljno energije za naše potrebe. Da ne pričam oko toga kakve smo sve pritiske imali kao država i naši predstavnici Agencije za energetiku, kada je u pitanju i sada već čuveni „Turski tok“, „Balkanski tok“, kome je prethodio Južni tok, i kako su nas ubeđivali kako to nama ne treba i kako postoje drugi izvori gasa, kako možemo da nabavljamo od drugih dobavljača, kako treba da se odreknemo energetske zavisnosti od Ruske Federacije, i tako dalje, da ne nabrajam sve. Da pogledamo malo sve tabele koje postoje u Evropi, Mediteranu itd, videćemo da, bukvalno, ne postoji neko drugo tržište, neki drugi dobavljač koji može da podmiri potrebe Evrope, osim Ruske Federacije, koja je okrenuta kao snabdevač energentima baš Evropi. Do sada se vodila bitka između Ruske Federacije i SAD oko toga ko će tu da proda gas Evropi. Čim je Azija ponudila malo bolje cene za nabavku tečnog naftnog gasa, američki izvori su otišli ka Aziji, a Evropa je ostala sama. Sada, mi nismo članice EU, pa oni koji su u Briselu neka vode više računa o tome kako su ostali bez gasa, ali moramo da vodimo računa o našim građanima, o našoj privredi, zato imamo taj čuveni Turski ili Balkanski tok koji Srbiji daje pravo da veruje da je energetski stabilna zemlja. Sada samo moram da kažem i neke rezultate zašto je Srbija vodila takvu politiku i koji su rezultati jedne takve politike. Sve što se dešava na teritoriji Republike Srbije nije da bi budžet bio pun, kao što to neki žele ovde prisutni ili bar tako predstavljaju, nego da bi se poboljšao životni standard građana Republike Srbije. Životni standard građana Republike Srbije možemo da povećamo samo ukoliko imamo razvijenu privredu. Hteo bih samo da podsetim na ono što se dešava i trendove koji se dešavaju unazad u Srbiji nekoliko godina. Da je recimo, 2008. godine broj zaposlenih lica na teritoriji Republike Srbije bio 2.821.700, a 2012. godine 2.228.300. Ja sam bio ubeđen da je za vreme jedne zločinačke vlasti bivšeg režima oko 400.000 ljudi izgubilo posao. Žao mi je što vidim koliko nisam bio u pravu, 600.000 ljudi izgubilo je posao. Danas je 2021. godina, 2020. godine na teritoriji Republike Srbije trenutno ima zaposlenih 2.894.800 građana, što je više za oko 670.000 neto 2012. godine, a što je nešto malo više nego 2008. godine kada je započeto upropašćavanje srpske privrede, za nekih sedamdeset dve tri hiljade. Neko će da osporava to. O tome ćemo kasnije malo. Kako to izgleda. Da su podaci koje govorim tačni, samo ću da vas podsetim, 2008. godine bruto dohodak Republike Srbije iznosio je 35.712.000.000 evra, 2012. godine 33.679.000.000 evra, za oko dve milijarde manje je bilo na kraju vlasti jednog lopovskog režima koji sada predvodi Dragan Đilas. Godine 2021. projektovan BDP Republike Srbije iznosi 52.417.000.000 evra ili da prevedem možda i u druge brojeve, oko 19 milijardi evra razlike. Kako izgleda to i kako je to izgledalo i kako je sva sreća što određene strukture nisu zadržale svoje pozicije, govori jedan članak koji se desio pred kraj vlasti bivšeg režima. Ja ću, da ne bih bio pogrešno interpretiran da dajem vremenska ograničenja, ali se kaže u članku iz 2012. godine da su kadrovi Konsultantske kuće CES Mekon, vlasnika Zvonimira Nikezića, u poslednjih desetak godina bili premijeri, ministri finansija, a kao državni predstavnici prodavali su državne firme vredne milijarde evra, kontrolisali su ili kontrolišu glavne ekonomske poluge u zemlji. Tada su kontrolisali NBS, Komisiju za hartije od vrednosti, Fiskalni savet. Ne znam da li i danas za Fiskalni savet. Imam pravo da sumnjam. Ostaje pitanje da li su i koliko ovi ekonomski stručnjaci CES Mekon od svega toga imali koristi, ali činjenica da ova konsultantska kuća samo savetujući Agenciju za privatizaciju zaradila pola milijarde evra od 2002. do 2009. godine. Tako je Dušan Nikezić, sin vlasnika CES Mekon, kao direktor u Agenciji za privatizaciju od 2001. do 2004. godine učestvovao u privatizacijama vrednim 1,5 milijardu evra, prodavao je DIV, DIN, „Beopetrol“, a posle toga od 2004. do 2008. godine radio je za CES Mekon da bi od 2008. do 2012. godine bio savetnik premijera Mirka Cvetkovića, državni sekretar u Ministarstvu finansija, predsednik Nadzornog odbora EPS. Jedno naše nezavisno telo godinama unazad truje Narodnu skupštinu, kako treba da prodamo EPS. Pričamo o energiji, Upravni odbor Energoprojekta, Fonda za razvoj, ali i predsednik radnih grupa za pritvatizaciju Telekoma i Sartida, kao i za izbor savetnika za Telekom. To je sve radio CES Mekon, jer neko stalno ovde izbacuje neke priče da treba da prodamo naš Telekom. Zašto je Telekom pokušan da se proda za 900 miliona evra 2011. godine? Koliko danas vredi Telekom, koliko puta više, nego za vreme bivšeg režima i onog koji su ga savetovali da ga tako lepo upropaste, da bi Šolak i Đilas, koristili infrastrukturu Telekoma da se bogate. Idemo dalje, pošto je ovo Izveštaj, zaključak Odbora za privredu u čijoj nadležnosti je privatizacija, odmah da rasčistimo. Dalje, ne ulazim u to koje su sada privatizacije bile, samo da vam kažem dokle je išlo divljanje CES Mekona. Da su vršili procenu imovine Srbija gasa, a zašto su vršili procenu? Zašto je CES Mekon, 2010, 2011. gdoine, vršio procenu imovine Srbija gasa, šta da bi znali kolika je vrednost, šta da bi znali kolika je knjigovodstvena vrednost Srbija gasa. Ma malo sutra, nego da bi prodali Srbija gas. Poklonili, kao što pokušavaju da poklone Elektroprivredu Srbije, i dan danas kao što pokušavaju da poklone Telekom Srbiju, čak ne da ga kupe, nego da ga koriste sve njegove resurse, zarađuju pare, i prodaju Srbija gas, Telekom, Er Srbiju i to smo trebali da prodamo. Nije bilo dovoljno što smo zatekli od 7 boinga, koliko je imao tada JAT, 3 u letnom stanju, a 4 kako oni to kažu, rastureni za delove, a sada kada imamo flotu 20, 22 i to ne valja i to treba da se proda, pa ćemo malo kasnije da pričamo o svemu onome što se dešavalo u proteklih godinu dana, nego ovde imam određeno ograničenje kao predsednik Odbora za privredu, ali kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, ne, pa ćemo o tome da pričamo kako je sve to izgledalo, da se proda Srbija gas. Ja sad moram da postavim pitanje - da li bismo mi imali danas gasa da smo to uradili? Da li bismo imali Turski tok, Južni tok, Balkanski tok, zovite ga kako god hoćete, srpski tok? Jel bismo ga imali? Malo sutra. Ne bismo imali ništa. Bili bi pustinja. "Ces Mekon" je odlučivao o sudbini građana Republike Srbije. Odakle taj "Ces Mekon"? Kum Mirka Cvetkovića. Jeste, kolega Atlagiću. Izvesni Pavle Petrović bio je rukovodilac i koautor projekta za osnivanje Beogradske berze 1989. godine, bio je direktor i koosnivač "Ces Mekona" od 1992. do 1999. godine. Tad se to zapatilo i dan-danas traje, uzročno povezano, i te kako uzročno povezano. Ovaj članak što sam sad čitao nije iz vremena ove vlasti. Ovaj članak je napisan u vremenu bivšeg režima. Zamislite da jedna porodica kontroliše predsednika Vlade, Narodnu banku, Fiskalni savet, jedino Sretenovića nema u DRI, i to bude porodica Nikezić. To su isti oni koji preko istih onih medija, glasila, gde se javlja i taj izvesni gospodin Pavle Petrović nastavljaju politiku koju je ovaj započeo, puštaju tenzije među građanima i među našom stručnom javnosti i uopšte javnosti kako ne valja ništa što se radi u Srbiji, kako nije tačno da imamo skoro sedam stotina hiljada više zaposlenih nego 2012. godine, kako nije tačno da imamo bruto dohodak veći za skoro 19 milijardi nego 2012. godine, kako je bilo bolje kada nam je bruto dohodak bio 33 milijarde 679 nego današnjih 52.417, tad je bilo bolje. Kažu da je bilo bolje kada smo imali dva miliona 228 hiljada 300 zaposlenih umesto današnjih dva miliona 894 hiljade, kada je bilo bolje da što se tiče stranih direktnih investicija u 2020. imamo tri milijarde i 14 miliona pravih investicija, neprodavanja "C marketa" kao 2011. godine. Imamo pravih novih radnih mesta, pravu novostvorenu vrednost. A onda će da pričaju kako ništa ne valja, kako smo neuspešni, kako oni znaju bolje. Video sam kako znaju bolje - 600 hiljada manje zaposlenih, bruto dohodak za dve milijarde evra manji na kraju vlasti nego na početku. I onda će to neko da mi brani? Ili da pričam o privatizacijama, kako su prošle privatizacije naših društvenih preduzeća? Na primer, "Knjaz Miloš", jel bio beše hapšen onaj Štimac da potpiše nezakonitu privatizaciju? Bio je hapšen. Došao je ovde u Skupštinu sa slomljenom rukom. A to je Nikezić savetovao, "Ces Mekon". Pitam da li su ga možda tukli? Ili je čovek slomio ruku da ne bi potpisao i išao u zatvor? Ili, recimo, da je "Frikom" prodat hrvatskom "Agrokoru". Jel to beše u stečaju? Pa smo mi kao država morali da reagujemo da sačuvamo "Frikom", hrvatskoj firmi, idite vi kupite nešto u Hrvatskoj, idite ako možete, da vidim. "Mlekara Šabac", kupio "Farmakom". Jel beše to onaj što je upleten u onu aferu oko "Agrobanke" i "Galenike"? To je isto "Ces Mekon" prodao. Dalje - NIN. Dobro, sad znamo zašto ima ekskluzivan prostor izvesni Pavle Petrović u NIN-u, pošto je "Ces Mekon" prodao i NIN. Dalje, "Trajal" - propala privatizacija. Možete da zamislite kako to izgleda kada propadne privatizacija fabrike auto-guma, kolike su tu bile provizije onda! Jedva da smo uspeli da taj automobilski deo ponovo stavimo na noge. Gospodinu Neneziću sve čestitke što je uspeo "Trajal" da vrati u život i zaštiti državnu imovinu, zaposlene i da unapredi poslovanje. Ali, tako je to kad vas savetuju Nikezić, Pavle Petrović i ostali, ode vam fabrika! "FOD Bor" propala privatizacija, "Srbijanka Valjevo" propala privatizacija. "Seme" - sumnjiva privatizacija. "Beograd film" - sumnjiva privatizacija. To su rezultati bivšeg režima i ne znam zašto se ti toliko loši ili možda odlični, samo izgleda da mi imamo različite pojmove, jer ja smatram da su loši rezultati oni koji su pogubni po građane Srbije, a izgleda mi da su po njima dobri rezultati kada su Đilasu, Šolaku, Nikeziću i ostalima puni džepovi! E, u tome ćemo da se razlikujemo uvek! I uvek ćemo da ih pobeđujemo! I koliko god da ih neki budu branili ovde, da li kroz narodne poslanike, da li kroz izvesnu gospodu, uvek ćemo da ih pobeđujemo na izborima, zato što ono što je započeo predsednik Srbije Aleksandar Vučić kao predsednik Vlade 2014. godine daje nam za pravo da možemo da verujemo i da možemo da pobeđujemo, za razliku od njih koji su sve bitke gubili samo da bi njihovi džepovi bili puniji.
Zahvaljujem. Reč ima predsednica Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Uvažena predsedavajuća, poštovani predsednici institucija na čijem dnevnom redu je danas vaš izveštaj za prethodnu godinu, narodni poslanici, želim da kažem da smo izveštaje o radu Fiskalnog saveta i DRI razmatrali nakon njihovog podnošenja, s obzirom da je njihov zakonski rok 30. mart ove godine. Onda smo 14. 7. razmatrali Izveštaj Fiskalnog saveta za prošlu godinu a na 33. sednici, 15. juna smo razmatrali Izveštaj DRI. Moj kolega Arsić je, inače kada govorimo o Izveštaju Fiskalnog saveta izdvojio svoje mišljenje, iako smo zaista detaljno razmatrali ovaj Izveštaj koji je bio u julu mesecu, Odbor je prihvatio ovaj Izveštaj zato što je smatrao da treba da dođe na dnevni red sednice u plenumu i treba da otvorimo mnoga pitanja, koja očito izazivaju interesovanje javnosti. Mnoge činjenice koje u razgovoru sa Fiskalnim savetom kada čujemo na Odboru imaju jedan prilaz, a kada čujemo u medijima, kada gostuju recimo članovi Fiskalnog saveta, onda to daje potpuno drugi ton. Zato nam je jako važno bilo da o ovom Izveštaju vodimo debatu, vodimo i na Odboru krajnje otvorenu, vodimo ovde u plenumu. Naravno, svaki poslanik ima svoje viđenje rada i institucije, ali i pojedinaca koje čine ovu instituciju. Moram da podsetim i zbog narodnih poslanika da je Fiskalni savet Zakonom o budžetu i o finansijskom sistemu članom 92. definisao i svoje postojanje i na kraju krajeva ima i pravilnike koji su u nadležnosti donošenja ovog odbora po kojem, u stvari, Fiskalni savet funkcioniše. Inače, sam način kako se bira i predlaže je po principu da predsednika Fiskalnog saveta predlaže predsednik Srbije, da jednog člana predlaže guverner Narodne banke Srbije, a drugog člana predlaže ministar finansija. Podsetiću vas da je od 2011. godine, praktično, do 2017. godine ovaj saziv, odnosno i predsednik Fiskalnog saveta, takođe, predložen od predsednika Republike Srbije, da je 2017. godine gospodin Aleksandar Vučić predložio profesora Pavla Petrovića za ovu funkciju. Mi smo ovde, inače, u plenumu razmatrali ove predloge i razgovarali o svemu ovome i pričali o prošlosti, o sadašnjosti, ali ono što je za nas jako interesantno to je da samo na odborima u decembru prošle godine imali prilike da biramo i novog člana Saveta. Zašto sada ovo govorim i zašto je to bitno uopšte za ovaj izveštaj? Zato što kada smo tražili odluke saveta, s obzirom da biramo savet sa predsednikom Fiskalnog saveta, dobili smo informaciju, jer je izveštaj na odboru podneo gospodin Nikola Altiparmakov, da jednostavno ne postoje sednice Saveta koje su donele odluku za izveštaje koje su do sada potpisivani i da jednostavno je predsednik Fiskalnog saveta podneo ove izveštaje i da mi o njima razmatramo uvek na odboru, smatrajući da je sva procedura i po pravilniku po kojoj institucija radi ispoštovana. Očito da to nije bilo ispoštovano, a da i član saveta koji je izabran u decembru mesecu, s obzirom da nije učestvovao u radu prošle godine, nije se izjašnjavao o ovome, niti je informisan. To je ono što se u stvari postavilo kao veliko pitanje, znači procedure donošenja odluka kada su dokumenta koja dolaze ovde na odbor i u plenum pitanje toga. I, pitanje samog načina izrade izveštaja, jer ja sam skrenula pažnju da ovakav izveštaj na 90 strana govori o radu same agencije svega na 14 strana, a da ostatak izveštaja predstavlja u stvari svih ovih 12 analiza o kome je predsednik Fiskalnog saveta govorio, koje su izdvojene sa svojim zaključcima, naravno dajući prednost onom delu koji se odnosi na kritike rada Vlade i predsednika Srbije u smislu projekcije kada govorimo o rastu i uopšte ekonomskim parametrima. To je ono što mislim da je negde i opredelilo sigurno gospodina Aleksandra Vučića da predloži profesora Pavla Petrovića, jer što veće kritike su postojale, to su rezultati bolji. To upravo pokazuje 2020. godina, a pokazuje i ova 2021. godina. Podsetiću vas da je Fiskalni savet, naravno i u ovom izveštaju, podneo i određena mišljenja i ocene koje se odnose na mere koje je Vlada donela u aprilu mesecu nakon uspostavljanja novog načina funkcionisanja ekonomija svih država koje su bile pogođene pandemijom Kovid 19. Tada je država dala, u saradnji naravno sa Privrednom komorom Srbije, sa zahtevima građana, ali i sa zahtevima Kriznog štaba, koje su to mere koje treba zaista da zaštite zdravlje ljudi i ekonomiju Srbije. Očuvanje makroekonomske stabilnosti za 2020. godinu je pokazala da je Srbija po rastu, odnosno padu ekonomskih aktivnosti od 1% bila druga po rezultatima država uključujući sve države EU i zapadnog Balkana. Prema tome, mere koje su donošene u tom trenutku su bile pravovremene, bile adekvatne i bile donošene u interesu svih građana Srbije, ne samo privrede, nego svih građana. Tako da i mere od sto evra koja je stalno bila na udaru kritika Fiskalnog saveta je pokazala da povećanjem potrošnje u društvu u stvari mi smo zaustavili i visoke stope pada koje su zadesile sve zemlje EU. Znači, prosek neki pada ekonomskih aktivnosti je od 8% do 12% kada pričamo o zemljama EU. Prema tome, ono što je za nas jako važno da sve ono što dajete kao svoje projekcije i kao institucija, jednostavno pokazuje da sa onim što su najveće kritike bile za budžet koji smo usvajali za ovu godinu u decembru mesecu, da je nemoguće postići stope rasta od 6% kao država koja izlazi iz pandemije sa 1% pada su se pokazale kao tačne. Dakle, MMF je usvojio stopu rasta od 6,5%, što ne znači da će Srbija završiti isključivo na toj stopi rasti. Znači, projekcija naša je 7%, a projekcije Fiskalnog saveta prošle godine u decembru bile su da je plafon koji možemo da postignemo 4% i tada su javne investicije bile 330 milijardi i rekli smo da ta javna ulaganja, u stvari, su naš glavni generator tih visokih stopa rasta, da potrošnja koja se podiže kroz određena davanja i socijalnim grupama koje su pogođene pandemijom Kovid-19, koje će biti tačno determinisane, jer najveća kritika je bila zašto se svi građani podjednako tretiraju u davanju i socijalnoj podršci iz budžeta Srbije kada je u ppitanju pandemija Kovid-19, očito je dala rezultate našoj ekonomiji koji pokazuju da mi nezadrživo zaista idemo u rast i razvoj naše ekonomije i u svim sektorima, počev od infrastrukture, počev od zdravstvenih institucija i zdravstvene infrastrukture, počev od toga da otvaramo tri fabrike. Dakle, ne samo bolnice i centre u kojima možemo da lečimo naše građane, već otvaramo fabrike vakcina koje predstavljaju danas jedan od osnovnih ekonomskih generatora razvijenih država, a da ne pričam o onom delu investicija kada je u pitanju obrazovanje, kultura i sport, koje inače su, po prirodi stvari, neprofitabilne. Mi smo napravili i te neprofitabilne sektore za generatore ekonomskog rasta. Prema tome, mislim da je dobar predlog, u stvari, bio predsednika Vučića što je predložio Fiskalni savet koji je bio u većinskom istom sastavu i 2011. i 2017. godine što je dao taj predlog, jer sve one konzervativne projekcije koje se daju Srbiji, koje jednostavno podležu stalnim, permanentnim kritikama na određenim televizijama koje i nisu naklonjene ni Vladi Srbije, ni predsedniku Srbije, pa ni ovoj skupštinskoj većini, očito negde guraju nas sve da sve ove rezultate možemo da prikažemo i da građani u svakodnevnom svom životu mogu da osete te rezultate. Pogotovo ova činjenica da ukupni BDP od 2012. godine sa 33,7 milijardi evra na 52 milijarde, danas kada pričamo uopšte o ekonomskom rastu i razvoju, znači da je Srbija napravila novoformiranu vrednost od 19 milijardi evra za godine koje je preuzela kao odgovornost za vođenje politike i za vođenje uopšte i za prevazilaženje svih izazova koje smo imali od 2012. godine, od maja meseca do danas. Danas kada govorimo o tome da možda mere od 100 evra svakom građaninu, pa i u ovoj godini od 30, plus 30, plus 20, a posebno penzioneri 50, očito ima svoje rezultate. Govorimo o javnim ulaganjima, govorimo o tome da završne račune za prethodnu godinu sada usvajamo zajedno sa budžetom. Znači, mi smo ti, Srpska napredna stranka, poslanici i ta skupštinska većina i ti odbori u kojima sedimo je uspela da, jednostavno, 18 završnih računa koje oni pre nas nisu to radili, zajedno sa budžetom razmatramo, iako se mi nismo suštinski slagali da treba jednostavno da amnestiramo mnoge koji su vodili Srbiju pre nas i koji jednostavno nisu vodili o budžetu Srbije računa kao što mi danas vodimo. Danas mi imamo i pohvale međunarodnih institucija za to što smo uradili, jer to je za dobrobit Srbije. Možda se mi lično sa mnogim stvarima ne slažemo, koje jednostavno moramo da poštujemo zato što su to procedure od kojih, na kraju krajeva, zavisi i budućnost Srbije. Mislim da i institucije treba da poštuju svoje procedure, kao što Fiskalni savet treba da poštuje, jer zamisliste šta bi radila Komisija za zaštitu konkurencije, šta bi radio DRI, šta bi radila Agencija da nisu svoje izveštaje stavili na glasanje na svoje savete i da svoje predmete na kojima rade nisu stavili na razmatranje, nego jednostavno, da je predsednik radio taj svoj izveštaj sa svojim saradnicima, potpisao i stavio u Skupštinu Srbije da razmatramo mi kao Odbor i da jednostavno, usvajamo ili ne usvajamo, da razmatramo ovde na plenumu. Onda bi to značilo, jednostavno, nepoštovanje pre svega onih koji biraju članove ovih institucija, jedno nepoštovanje i same te institucije, na kraju krajeva, i prema građanima Srbije, jer mi ovde vučemo legitimitet građana Srbije. Mi smo dužni da podnosimo njima izveštaj šta radi svaka institucija ponaosob i kako, na kraju krajeva, funkcioniše, jer plaćanje i rad tih institucija ide iz budžeta Srbije. Znači, to su državne pare, pare svih građana Srbije. Kad pričamo o Fiskalnom savetu, njihov budžet je 49.231.000 i taj budžet ove institucije je realizovan u 91%. Ima sistematizovanih 17 radnih mesta, od toga je 12 popunjeno, devet je stalno zaposleno eksperata, tri člana su Saveta i plus su tri zaposlena na PP ugovorima. Naravno, imaju šest kancelarija koje koriste na šestom spratu Nemanjine 17. Ono što je važno reći da Skupština Srbije i Odbor za finansije uvek usvaja predloge koje ova institucija daje, zato što smatramo da zaista njihova relevantnost je ovde ispoštovana. Da li je u pitanju taj deo poštovanja od strane institucije prema poslanicima i prema građanima, građani će sami to presuditi, na kraju krajeva, na osnovu svih ovih informacija koje imaju i na osnovu izveštaja koje mogu da nađu na sajtu Narodne skupštine. Što se tiče određenih ocena u smislu same institucije za transparentnost budžeta, reći ću vam da je Odbor insistirao, pre svega, i učešćem u ekonomskim reformama koje Srbija sprovodi zajednički sa Evropskom komisijom, na taj način što imamo potpuno transparentno sednice koje održavamo četiri puta godišnje u lokalnim samoupravama sa DRI, ali prvi put uvođenje praktično, kada razmatramo budžet uopšte Srbije, pre nego što će da uđe u plenum, razmatramo na odborima, koji su potpuno otvorenog tipa, u prisustvu ne samo ministra, Fiskalnog saveta, sada smo to malo i proširili. Rekli smo da postoji i komisija koja se bavi rastom BDP, Vlada Republike Srbije i NBS, da svi imaju prava da izlažu svoje izveštaje i svoje projekcije i svoja viđenja za sledeću godinu, da je to njihova obaveza i dužnost. Naravno, oni sa zadovoljstvom žele to da kažu sve na jednom mestu, jer oni imaju prilike na odborima kroz svoje izveštaje da daju svoja mišljenja, ali ono što je vrlo bitno, to je da na zajedničkoj sednici odbora u maloj sali, sada postaje na neki način praksa, da se na ovaj način razmatra budžet. Mi smo prošle godine i ove kritike koje se odnose na ER Srbiju imali prilike da čujemo detaljno od ministra finansija, da nema nijednog davanja za ER Srbiju da Evropska komisija ne zna za te pare, zato što smo mi potpisali sva poglavlja koja se odnose na državnu pomoć i zato smo usvojili Zakon o državnoj pomoći Srbije ovde. Zato postoji Komisija za državnu pomoć, koja je u nadležnosti rada takođe Odbora za finansije. Prema tome, ako je toliko ER Srbija problem, pitajte Evropsku komisiju, postoje izveštaji, postoje, na kraju krajeva, i analize budžeta o realizaciji budžeta, pa možete da vidite za prethodnu godinu koliko budžet Srbije daje ER Srbiji, ako vas to toliko muči. Kada je u pitanju EPS, pričali smo o EPS-u pretprošle i nadprošle godine. Sada vidite da je to jedna od gorućih tema. Kao što vidite, da smo se mi tako neodgovorno ponašali i konzervativno posmatrali kompletan rast i razvoj privrede na onaj način koji to određeni ekonomisti su forsirali, danas bi jednostavno bili u velikom problemu, kao država. Onda biste, na kraju krajeva, svi krivili Vučića. Onda bi na kraju ceo fokus problema se sveo na to da je kriv onaj koji vodi državu, a ne oni koji su davali određena svoja mišljenja. Očito je danas, kada govorimo uopšte o prosperitetu države i kada govorimo o očuvanju makroekonomske stabilnosti veoma važno da se zaista uvek okrećemo problemima građana, problemima privrede i da mnoge konzervativne projekcije koje donosimo uopšte i kao država, jednostavno morate negde da popustite privredi i građanima, jer su oni generatori tog rasta i razvoja. Vrlo je bitna klima i ambijent u kojoj država funkcioniše, jer da mi nismo tako promptno reagovali sa merama privrede, doživeli bi jednu atmosferu straha, jednu atmosferu nemogućnosti da reagujete na tržištu uopšte, kao što je EU doživela prošle godine i tada, kada se svaka država zatvorila u okviru svojih ekonomija, mnoge su doživele tri puta veći pad nego što bi trebale da dožive. Da mi nismo sproveli ekonomske mere kao država i onda kada je gospodin Vučić bio premijer i koji je forsirao i velike uštede, ali i velike investicije, danas 2020. godinu ne bi završili sa 1% pada, nego bi se vratili potpuno na onaj period kad smo bili 2012. godine. Znači, sve te projekcije kad stavite na papir i sve ono što je realan život, vi morate uvek da se okrenete u pravcu realnog života. Kao što vidite, kad se okrenete u pravcu realnog života, onda imate i rezultate. Onda i NBS može da kaže da je stabilnost bankarskog sektora očuvana, da je učešće tih nepovoljnih kredita u decembru iznosilo 3,7%, a nekada je bio gotovo duplo veći, da je nivo stranih direktnih investicija prošle godine završen sa tri milijarde evra, što je nepredviđeno uopšte bilo na jedan način na koji je to ukazivalo sve u martu mesecu 2020. godine. Znači, nivo investicija je gotovo isti, naš, stranih direktnih investicija, kao za ceo region Zapadnog Balkana. Onda, kada govorimo o tome da je u februaru na međunarodnom tržištu su emitovane 12G evroobveznice u iznosu od jedne milijarde, da su po stopi od 1,65 dale prinos od 1,92%. To pokazuje, u stvari, da je Srbija profitirala, znači, nije gubila kada je u pitanju uopšte bankarski sektor. Kada govorimo uopšte o određenom delu, a najvažniji deo je inflacija, znači, naša inflacija je ostala stabilna. U državama EU ona je danas već na 3,3% sa tendencijama da raste, da se udvostruči do kraja godine. Znači, velika nestabilnost i ekonomska i finansijska je u našem okruženju, a i u grupi država na čijem smo mi putu. Prema tome, svi čestitaju na ovim rezultatima. Zašto? Zato što smo u datom trenutku uvek znali kako ćemo da reagujemo, iako se to možda u datom trenutku mnogim finansijskim ekspertima nije dopalo ili nisu videli da će to dati neke određene rezultate, ali očito je da rezultata ima, jer 2021. godina ne bi bila ovoliko uspešna da toga nije bilo. Ja danas ne mogu da se ne osvrnem na našu realnost, jer mi danas ovde pričamo o izveštajima i pošto zastupamo interese građana, naša izlaganja ne mogu da budu van životne realnosti. Mi smo juče imali prilike da vidimo kako žive Srbi na prostoru Kosova i Metohije i videli smo pod kojom tenzijom i koji taj bezbedonosni faktor, u stvari, utiče na život naših građana u južnoj srpskoj pokrajini, koji treba u nedelju da izađu na glasanje. Zašto sad ovo govorim i zašto je to jako bitno kad govorimo uopšte o ekonomiji i privredi? Ne smemo da zaboravimo, mi smo u junu mesecu ovde u Skupštini Srbije usvojili Izveštaj o radu Kancelarije za Kosovo i Metohiju od 2019. do 2021. godine, koji govori o tome da je Srbija dala za raseljena lica za izgradnju, ekonomski razvoj i infrastrukturu projekata na KiM 2,27 milijardi dinara da bi raseljena lica vratili na teritoriju KiM da žive u miru i blagostanju. Kažem namerno u miru i blagostanju zato što je politička poruka mira, dijaloga bila uvek od strane Srbije. Kao što vidite, od strane Kurtija juče je poslata poruka da žele nestabilnost, da žele jednostavno nasilje nad Srbima, da ne žele dijalog i da Srbija mora da bude u svakom trenutku spremna da zaštiti interese svog naroda na prostoru Kosova i Metohije. Pored dve milijarde i 278 miliona dinara koje je uloženo u protekle dve godine, uloženo je i za škole, bolnice i institucije koje su u nadležnosti rada Srba sa Kosova i Metohije, iznosio je 53 miliona dinara. Takođe, dosta toga je uloženo, a ako se sećate Izveštaja od 2013. godine do danas preko 10 milijardi dinara. Sada ja vas pitam, da nisu tako dobri ekonomski rezultati Srbije, da li bi kao država mogli da pomognemo našim građanima na Kosovu i Metohiji? Da li bi mogli uopšte da pričamo o tome da oni mogu da imaju i prodavnicu i apoteku i da imaju lekove, na kraju krajeva i da imaju mogućnost vakcinacije i lečenja u vreme pandemije? Da li bi mogli uopšte da pričamo o ostanku Srba na teritoriji Kosova i Metohije i uopšte izlasku na izbore? Da li postoji interes naših građana da jednostavno žive na toj teritoriji dela Srbije, naše južne pokrajine. Naravno, da ne bi. Naravno, da bi njihov problem i njihov život bio problem Srbije, a da nema tih ekonomskih rezultata o kojima danas govorimo, ta pomoć, u tom ekonomskom smislu, u finansiranju kroz investicije, ne bi mogla da postoji. Mi moramo realnost i život, svakodnevni, da posmatramo u svakom trenutku i da odgovaramo na sve te izazove. Prema tome, svi oni izveštaji koji se daju kao određena vrsta projekcija Fiskalnog saveta su dobar pokazatelj kojim putem treba ići, ali nekada taj put ne mora da da date rezultate, ali ga je dobro imati kao jedan vid otvorenog dijaloga neistomišljenika i ono što je za nas, smatramo, dobro, što je pohvaljeno jeste da je budžet bio uravnotežen i da su javne investicije na dobrom nivou, i to nas raduje. Mi smo na sednici usvojili i Pravilnik o unutrašnjoj sistematizaciji, odobrili nova tri radna mesta Fiskalnom savetu, jer smo smatrali za potrebno da ova institucija treba da se razvija u tom smislu da zapošljava mlade, nove stručne ljude, jer će verovatno time otvoriti mogućnost nekih modernijih pristupa, kada su u pitanju različite projekcije za nove ekonomske trendove, jer je očito da se ekonomija menja. Evropska komisija nagovestila je da, pored energetske, digitalne i zelene tranzicije, da nam sledi i jedna finansijska tranzicija, kada je u pitanju investiranje celog procesa. Prema tome, mi moramo da budemo deo te tranzicije i da pratimo te moderne trendove. Izveštaj o radu Državne revizorske institucije za 2020. godinu ste čuli od predsednika institucije i ono što je jako važno da je izveštaj na osnovu Zakona o DRI, člana 43. stav 1. i člana 45, utvrdio da prema tome moramo da usvojimo jedan vid zaključka i taj zaključak se sastoji od četiri dela u kojem, kada budemo glasali i usvajali ovaj Izveštaj, ćemo se mi složiti i sa ovim zaključkom. Ovaj zaključak govori pre svega, ima četiri tačke, o oceni sa preporukama, o sprovođenju tih preporuka, o načinu kako treba da izgleda sprovođenje samog postupka Zakona o budžetskom sistemu i o tome da će biti objavljen u Službenom glasniku. Pod jedan, Narodna skupština ocenjuje da je DRI u svom Izveštaju celovito predstavila aktivnosti DRI u izvršavanju ustavnih i zakonskih nadležnosti koje ima u reviziji javnih sredstava. Pod dva, polazeći od preporuka DRI sadržanih u Izveštaju o radu za 2020. godinu u Narodnoj skupštini preporučuje da Vlada preduzme sve mere iz svoje nadležnosti kojima će obezbediti sprovođenje preporuka DRI zato što će predložiti Narodnoj skupštini donošenje odgovarajućih zakona, kao i izmena i dopuna podzakonskih propisa koje donosi Vlada i propisa iz nadležnosti ministarstva na šta su posebno ukazali u Izveštaju. Pod tri, polazeći od nalaza DRI, kod velikog broja revidiranih korisnika javnih sredstava nije uspostavljen sistem interne kontrole i o tome mi govorimo u poslednjih pet godina, i to je ono što je bitan korektivni, ali i savetodavni faktor u svakom od javnih korisnika javnih sredstava gde se kaže da, u skladu sa propisima, internim aktima i ugovorima, treba da se postignu ciljevi u skladu i da Narodna skupština konstatuje da je neophodno da se Vlada u skladu sa svojom odgovornošću za izvršavanje zakona obaveže da uspostavi adekvatan sistem finansijskog upravljanja i kontrole i uvođenje interne revizije kod korisnika javnih sredstava. Mi sa DRI smo znači deo programa finansijskog upravljanja javnih sredstava, kada su u pitanju fondovi, ne samo EU, nego i ekonomske reforme. Ono što je bitno reći jeste da smo do sada imali tri sednice. Četvrta sednica se obično obavlja u decembru mesecu kada mi, na osnovu svih dosadašnjih zakonskih rešenja i svih preporuka DRI, razmatramo predloge zakonskih rešenja koje bi trebali da se menjaju u narednoj godini. Mi imamo zaista otvorena vrata, kada je u pitanju Ministarstvo finansija u ovom delu, da te reforme i te predloge zajednički negde predlažemo, tako da kada dolaze ovde na plenum i na razmatranje, kada je u pitanju odbor, jako smo detaljno informisani o tome šta se menja, zašto i koje ciljne grupe pogađaju sve te promene. Ono što smo videli na osnovu Izveštaja rada Saveta institucije, kada je u pitanju DRI, bilo je 20 sednica, da je program revizije za 2021. godinu usvojen krajem godine, da su odluke o izmenama i dopunama Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji usvojene, da ih je bilo tri, da imamo pet članova Saveta, 292 zaposlena u revizorskim službama, 33 u pratećim i jednog internog revizora. Važno je reći da sve, kao što smo videli na osnovu ovog Izveštaja, nepravilnosti koje se dešavaju, uglavnom su na strani velikih institucija, odnosno institucija koje imaju veliki broj zaposlenih, da su tu i najveći problemi, ali da te probleme rešavamo zajednički, na određeni način da DRI šalje ljude koji imaju savetodavni karakter i negde da pomažu da se prevazilaze svi problemi koji se javljaju i kada je u pitanju zapošljavanje, i kada su u pitanju plate, i kada su u pitanju javne nabavke, i kada je u pitanju uopšte poštovanje procedura. Tu je ono na čemu DRI insistira – poštovanje procedura. Znači, sada kada bi na primer DRI trebao da poseti Fiskalni savet, odmah bi konstatovao da nisu bile ispoštovane procedure donošenja odluka i zbog toga mislim da je dobro da DRI ima što veći obuhvat kontrole institucija, jer počev od tih procedura gde su samo akti pitanje, pa do onoga kako su izvršena plaćanja, da li je u pitanju dobra finansijska revizija, revizija poslovanja ili svrsishodnost, namena za koju su trošene pare, da li su bile zaista na adekvatan način i po zakonu trošene. Mislim da je od velikog značaja i da pokazuje da se spektar subjekata povećavao. Znači, sada je 270 subjekata obuhvaćeno, što je 7,6% više nego u prethodnoj godini, da je veći broj pozitivnih rešenja izdat, što pokazuje da se državne institucije uče tome da poštuju propise i da, na kraju krajeva, sve manje i manje imamo negativnih ocena. To je ono što je za nas od velikog značaja, a da je ušteda u budžetu sve veća i veća, da su nepravilnosti manje, a da su uštede u budžetu veće, poštovanjem propisa koji se odnose na finansijske procedure. U Danu za glasanje mislim da bi svi poslanici zaista trebali da podrže ove izveštaje, bez obzira na to da li se slažemo sa svim segmentima koji se nalaze u tom izveštaju, ali je vrlo bitno otvoriti ovakav dijalog koji će, naravno, sagledati sva ova pisanija što bi mi rekli, pošto sve ovo neko mora i da pročita da bi mogao da priča o njima su naravno otvorena za sve narodne poslanike da daju svoje gledanje na ove izveštaje. Tako da, pozivam sve poslanike da glasaju pozitivno, naravno, za ove izveštaje o radu ove dve institucije. Hvala.
Za reč se javio jedan od predlagača, Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, tačno je da ovo što sada želim da kažem mogu i u prethodnom izlaganju, ali kao čovek koji poštuje procedure, pre svega, a zatim i čovek koji za sebe smatra da je lepo vaspitan smatram da nije bilo u redu da govorim o Zaključku Odbora za finansije, o Izveštaju o radu Fiskalnog saveta dok moja uvažena koleginica Aleksandra Tomić ne podnese izveštaj, kao ovlašćeni predstavnik predlagača. Kada je u pitanju sporni Zaključak, ja jesam glasao za njega, ali sam prilikom glasanja izdvojio mišljenje kao narodni poslanik i kao član tog Odbora, a izdvojio sam mišljenje iz sledećeg razloga, a to je da Fiskalni savet, bar se takav utisak stekao na Odboru kada su tu bili predstavnici i Fiskalnog saveta, gospodin Bojan Dimitrijević i gospodin Nikola Altiparmakov, nisu mogli da mi potvrde da je bilo sednice na kojoj se utvrdio Izveštaj o radu Fiskalnog saveta za 2020. godinu. Čak šta više, kolega Bojan Dimitrijević, gospodin, ja se izvinjavam, kažem kolega, jer je bio i poslanik, kaže da nije ni znao da je bilo kakav izveštaj upućen na Odboru za finansije i Narodnoj skupštini. To su po meni ozbiljni ne propusti, nego čak da ne bude malo i grublje, ozbiljno kršenje zakona, jer da podsetim malo, član 92. Zakona o budžetskom sistemu reguliše pravni položaj Fiskalnog saveta. Pa imate 90a, b, v, g i da ne nabrajam sve do kraja, ali u 92a, kaže se i stavu 1. tačka 2: „Za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti Fiskalni savet je odgovoran Narodnoj skupštini“. Jeste nezavisan organ, ali nije i samostalan. Nekome odgovara za svoj rad. Pa se kaže ovako u članu 92b stav 3: „Fiskalni savet vrši svoje nadležnosti nakon izbora sva tri člana Fiskalnog saveta. Da prevedem šta to znači. Fiskalni savet ni jednu odluku ne može da donese ako u postupku donošenja odluke nisu učestvovala sva tri člana, pa makar jedan i odbio da dođe na sednice, ali je imao pravo da učestvuje zato što članove Fiskalnog saveta bira Narodna skupština, ali na predloge tri funkcionera. Predsednika predlaže predsednik Republike, jednog člana Fiskalnog saveta predlaže ministar finansija i drugog člana Fiskalnog saveta predlaže guverner Narodne banke. Da bi mogao da donosi odluke, sva tri predstavnika koje su predložila tri lica, tri javne funkcije, ne kažem imena personalno, moraju, znači sva trojica moraju da učestvuju u donošenju odluke. I ko je to mogao gospodinu Bojanu Dimitrijeviću da zabrani da učestvuje u donošenju odluke o Izveštaju Fiskalnog saveta za 2020. godinu sa obrazloženjem, vrhunski bezobrazluk, vrhunski, da on tada nije bio član Fiskalnog saveta? Ma nemoj? Mi smo ga poslali odavde, mi odavde. Ima pravo da učestvuje u svakom delu, kao svaki drugi, da je izabran bilo kad, mi smo ga za to poslali. Ko od vas ima pravo da one nadležnosti koje vama mi nismo dali kada smo vas birali preuzimate od nas? Nemate. Ovde je neko rekao da je važniji Fiskalni savet nego njegova sudbina. Jeste. I pored toga što sve procedure ovde nisu ispoštovane, kao narodni poslanik, glasao sam na Odboru, glasaću i na ovoj sednici za zaključak kojim se usvaja rad Fiskalnog saveta. Kao predstavnik poslaničke grupe, tražiću od svoj kolega poslanika iz SNS da glasaju za taj isti zaključak zato što mi je važniji Fiskalni savet nego pojedinac, zato što neću da narušavam dalje ugled Fiskalnog saveta i ja da ga čuvam više nego predsednik Fiskalnog saveta. Više mi narodni poslanici čuvamo ugled Fiskalnog saveta. Zamislite kada bi zakon potpisala koleginica, evo, koja sad predsedava, Marija Jevđić, bez odluke Narodne skupštine ili Ivica Dačić. Zamislite Izveštaj o radu Narodne banke koji nije usvojio Savet guvernera. Zamislite gospodina Popovića da nam je podneo izveštaj koji nije njegov Savet usvojio. Isto važi i za DRI, Komisiju za zaštitu konkurencije. Zamislite da je koleginica Tomić sama napisala zaključak, potpisala i dala nama da ga mi usvajamo ili da sam ja to na Odboru za privredu, za Agenciju za energetiku ili kolega Marijan Rističević. Aman, ljudi, bre, to nije normalno. Mogu ja sa nekim da se ne slažem, mogu da ne odobravam, možemo da ukrstimo argumente. Možda sam ja u pravu, možda grešim, ali jedna stvar – procedura mora da se poštuje. Procedura je ta koja garantuje, na prvom mestu, da nema diktature a napadani smo da ima diktature. Procedura i poštovanje procedure je to što garantuje da postoji pravna država, a od istog tog smo napadani da nema pravne države. Procedura je to što garantuje da nema korupcije i onda svi oni koji pričaju kako nema vladavine prava, kako su nesigurni investitori, kako su nesigurni građani, kako je ovde korupcija, kako je diktatura, oni prvi krše procedure. To im je, valjda, ostao manir dok su bili na vlasti. Evo, kažem, glasaću za ovaj zaključak, neka bude i privatan, jer mi je važniji Fiskalni savet kao institucija i ugled Fiskalnog saveta, nego da poništavamo ugled jednog državnog organa zato što je neko u nekom trenutku bio neodgovoran. To je pitanje za njega, možda i za nas, ali mnogo više za njega i za ono za šta se on predstavlja.
Zahvaljujem, kolega Arsiću. Pre nego što dam reč jednom od predlagača, jedno obaveštenje. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Reč ima Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta. Izvolite.
Na kraju ću šire govoriti o diskusijama, ali hteo sam sad samo da razjasnim vezano za ovaj izveštaj koji je pred vama. Dakle, zbog pandemije mi nismo imali fizički sastanak Fiskalnog saveta, ali smo oko ovog izveštaja elektronski održali sastanak kolega Altiparmakov i ja i usvojili taj izveštaj Fiskalnog saveta, upoznali smo kolegu Dimitrijevića, ali nismo od njega tražili da ga ocenjuje i potpisuje zato što on nije snosio odgovornost za 2020. godinu i nije u tome učestvovao. To je dakle bilo, pre nego što smo predali ovaj izveštaj Odboru. Nakon toga kad su okolnosti dozvoljavale, to znači u leto, početkom avgusta, taj isti izveštaj koji je sada pred vama potpisali smo kolega Altiparmakov i ja, opet nismo tražili od kolege Dimitrijevića, i u razgovoru sa njim sam mu to i rekao, da uzima odgovornost za nešto u čemu on nije učestvovao. Međutim, svakako je dobrodošao i on je pročitao taj izveštaj nekoliko puta do sada i u svakom slučaju je dobrodošao da se pridruži, ako to treba. Prema tome, ovo je prvi put da se mi nismo sastajali i potpisali izveštaje zato što su uslovi bili takvi, radili smo zbog pandemije od kuće i u tom smislu mislim da su procedure bile ispoštovane. Što se revizije tiče, postoji interna revizija kao i svakog drugog organa i taj interna revizija je u ovom izveštaju izvršena i vrši se svake godine u Fiskalnom savetu i ona je pozitivna. Naravno, sada kada uslovi dozvoljavaju zbog pandemije sve ostale naše izveštaje koji se odnose na 2021. godinu prihvatili smo i potpisali sva tri člana Fiskalnog saveta i to ćemo činiti i ubuduće. Toliko o samom izveštaju, pošto mislim da je to pre rezultat nesporazuma nego stvarnog propusta, a za ostale elemente diskusije nadam se da ću imati prilike na kraju da dam svoje komentare i odgovore. Hvala.
Reč ima Veroljub Arsić kao predlagač. Vi naravno imate pravo da se javljate uvek, ali bih zamolio da polako prelazimo na raspravu. Izvolite.
Kratko ću gospodine Dačiću. Možemo uvek da kažemo da smo imali on lajn sednice, da smo se konsultovali telefonom. Možemo i mi tako isto da pričamo ovde u Narodnoj skupštini, ali moram da kažem da mi odluke možemo da donosimo samo na osnovu našeg Poslovnika, a u našem Poslovniku kaže da moramo da budemo fizički prisutni. Nigde to decidno ne kaže, ali on lajn format ne poznaje naš Poslovnik o radu, a ne poznaje, koliko ja znam, ni Poslovnik o radu Fiskalnog saveta. Ne poznaje ga. Znači, mora fizički da se bude prisutan. Sada čujem da je nešto potpisivano u avgustu. Sednica na kojoj smo mi raspravljali o zapisniku održana je 14. jula. Zakasnili ste, 15. jula je bilo kasno. Sada ću da citiram jednog člana Fiskalnog saveta sa te sednice Odbora – u ovom slučaju ja nisam potpisao nikakav zapisnik, niti je bilo neke formalne sednice da ja znam. To prosto moram da kažem. Naravno, bilo je prilike da se nešto kaže, ali kada je o ovom konkretnom slučaju o izveštaju reč, ja ni na koji način nisam učestvovao ni u njegovom pisanju. Ne, to nije opravdanje, to je prosto činjenica. Niti sam prošle godine bio član Fiskalnog saveta, a i sam izveštaj, moram da priznam, da sam ja mislim čekao od Aleksandre, misli se na Aleksandru Tomić, predsednik Odbora, saznao da je došao na sednicu Skupštine, odnosno Odbora. Ovde nešto nije u redu – ili, ja razumem da gospodin Dimitrijević nije učestvovao u radu Fiskalnog saveta za 2020. godinu. Da li to znači da narodni poslanici koji su izabrani 2021. godine ne mogu da glasaju o tom izveštaju iz 2020. godine? Ili ako gospodin Bojan neće da učestvuje u radu Fiskalnog saveta za pisanje izveštaja onda je to problem između nas i njega jer mi smo ga poslali da radi nešto tamo. Ako mu ne date, onda je to problem između nas i onih koji mu to ne daju, jer sam Zakon o Fiskalnom savetu vas tera da morate da radite u punom sastavu, sam član 92b. stav 3. kaže – Fiskalni savet vrši svoje nadležnosti nakon izbora sva tri člana Fiskalnog saveta. Znači, u punom sastavu i punom kapacitetu bez obzira na to kada je ko izabran.
Izvolite.
U uslovima pandemije mi smo elektronski, ne telefonom nego „Vebeksom“, „Zumom“ održavali skoro sve sastanke i suštinski mi radimo tako da ne samo tri člana Fiskalnog saveta, nego svi zaposleni rade permanentno izveštaje, usaglašava se i donosi. Onaj poslednji korak je defakto potpuno formalan, ali i on je bio ispoštovan jer smo kolega Nikola Altiparmakov i ja uskladili i prihvatili taj dokument. Jedini razlog zašto sam ja mislio i kada je bila prva prilika, a to je bilo posle sredine jula, kada je bila prva prilika da se fizički nađemo, onda smo kolega Altiparmakov i ja potpisali taj izveštaj. O svemu sam obaveštavao kolegu Bojana Dimitrijevića i jedini razlog, ali evo može i on da kaže, što sam mislio da ne treba da insistiram da on potpisuje ili da razmatra nešto u čemu nije učestvovao, ali sa zadovljstvom ako mislite da to bio propust da dozvolimo, on je u međuvremenu pročitao nekoliko puta taj izveštaj, može i naknadno i sada da se izjasni šta misli o tome izveštaju, a onda, kažem, za sve druge izveštaje mi se sastajemo i potpisujemo. Dakle, još jednom, pandemija, ta cela 2020. godina je bila takva, o čemu postoje pravna dokumenta u Fiskalnom savetu, da se radi na preporuku Kriznog štaba od kuće, a to znači preko „Vebeksa“, „Zuma“ i drugih sistema za komunikaciju mi smo držali te sastanke.
Hvala. Veroljub Arsić ima reč.
Dobro, prihvatam da je bilo on lajn, ali i dalje ne mogu da prihvatim drugim deo. Znači, gospodin Vučković je podneo ostavku na mesto člana Fiskalnog saveta i mi smo na njegovom mestu izabrali gospodina Dimitrijevića. Sad, da je kolega Nikola isto podneo ostavku da li bi imali izveštaj Fiskalnog saveta? Na ovaj način ne, na ovaj način kako je Fiskalni savet postupio ne jer sada imamo dva nova člana Fiskalnog saveta koji nisu učestovali u radu Fiskalnog saveta u 2020. godini. Nemojte, ljudi. Stvarno nemojte. Nije ovo – ako on hoće, može i da potpiše. Vređate dostojanstvo Narodne skupštine. Zaista ga vređate. Nije ovo dečija igra, ljudi. Podnosi se izveštaj Narodnoj skupštini. Nije ovo polaganje ispita pa ćemo da ti promenimo pitanje, kombinaciju, šta već. Došli u Narodnu skupštinu. Možete jedino da ga povučete pa da dostavite novi, a da ga vi naknadno potpisuje to ne može. Malo i nas narodne poslanike to vređa. Uradite to bre kako treba. Ispoštujte procedure. Ispoštujte procedure jer dok poštujete procedure onda ima težinu dokument koji ste doneli. Ovako, zaista, svaka dalja diskusija će da dovede pod znak pitanja svu našu dobru volju da i pored svega ovoga pređemo i da se na kraju izjasnimo i usvojimo taj izveštaj.
Izvolite.
U izuzetnim okolnostima kakva je pandemija onda fizičko prisustvo nije moguće, što je i Krizni štab preporučio i Vlada, tako da se sve radilo savremeno, elektronski. Na tim sastancima mi smo donosili te zaključke, uključujući između mene i drugog člana Fiskalnog saveta Nikole Altiparmakova. Kada je pandemija omogućila da dođemo, da fizički budemo prisutni, mi smo prvu priliku iskoristili i to potpisali. Moj jedini razlog zašto nisam od trećeg člana Fiskalnog saveta tražio da potpisuje, ne zato da njega isključim nego da od njega ne tražim veću odgovornost nego što on može. Sa zadovoljstvom bi mu ponudio i onda i sada da u tome učestvuje. Naravno, hipotetički moguće da nismo imali ni jednog člana Fiskalnog saveta, pa onda opet da otvaramo, kako bi se izveštaj podnosio. Suštinska stvar je da su dva člana Fiskalnog saveta, koja su učestvovala u radu 2020. godine, potpisala ovaj izveštaj i stala iza ovog izveštaja, što je u svakom slučaju većina Fiskalnog saveta. Ja verujem da bi i kolega Dimitrijević to isto učinio. Jednostavno, nisam hteo da mu tu obavezu na leđa stavljam. Prema tome, poštovani narodni poslanici, ovde je apsolutno suštinski sve čisto. Naravno, svuda može da se traži da se dlaka cepa na dva dela.
Hvala. Đorđe Milićević, po Poslovniku.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Ukazujem na povredu Poslovnika, član 106. i član 107. Povređeno je dostojanstvo Narodne skupštine i to u kontinuitetu već nekoliko puta od strane predlagača, predsednika Fiskalnog saveta. Sa druge strane smatram da treba dase vratimo na ono što jeste tema današnjeg skupštinskog zasedanja i dozvolimo predstavnicima poslaničkih grupa da se izjasne o izveštajima. Pre toga, gospodine Petroviću, nemojte da potcenjujete Narodnu skupštinu Republike Srbije, ne činite to prvi put. To ste radili sa Vladom Republike Srbije. Ja sam vam vrlo jasno rekao i tokom prethodne sednice, kada smo razgovarali o izveštaju Fiskalnog saveta. Ovde tačno svako ima svoju odgovornost. Zna se šta je vaša odgovornost, zna se šta je naša odgovornost. Naša odgovornost je, dozvolićete, malo veća od vaše odgovornosti, jer nas biraju građani i odgovaramo građana zbog kojih sedimo ovde. Nemojte da govorite da je period pandemije razlog zašto nije održana sednica i zašto gospodin Dimitrijević, kao član, nije potpisao izveštaj. Da li smo svi mi ovde blesavi? Da li mi ne poštujemo mere pandemije? Hoćete da kaže da smo mi neodgovorni što sedimo ovde, nas 250 i što radimo? Time degradirate ove ljude koji sede ovde u skupštinskoj sali, čitavu Skupštinu, Vladu Republike Srbije. Vas trojica niste mogli da se sastanete i da se ispoštujete mere pandemije i da sačinite i onako kako je to proceduralno definisano, usvojite izveštaj. Danas ga nudite gospodinu Dimitrijeviću da potpiše ili ne. Gospodine Petroviću, to je sramno. Nije učestvovao u 2020. godini. Pa šta to znači? Imamo danas problem Kosova i Metohije. Taj problem traje vekovima. Šta to znači? Došao je Aleksandar Vučić, nova Vlada, pa mi ne treba da se bavimo tim pitanjem. Zašto? Pa, nismo mi odgovorni. To je nasleđeno. Gospodine Petroviću, molim vas da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine u nastavku današnjeg zasedanja, a vas predsedavajući molim da započnemo sa raspravom, kada je reč o ovlašćenim predstavnicima i šefovima poslaničkih grupa. Zahvaljujem.
Izvinjavam se gospodine Petroviću, nemate pravo na repliku, na povredu Poslovnika. Ja bih, inače, samo da podsetim da je nadležni odbor koji je predlagač ovog zaključka predložio da se prihvati ovaj izveštaj. Predsednik Odbora, Veroljub Arsić je izdvojio mišljenje. Sporna pitanja ste mogli da razmotrite na sednici Odbora. Ako ste mislili da to ne treba, nije ni trebalo da nam predložite ovakav zaključak. Prema tome, smatram svaku dalju raspravu na ovu temu nesvrsishodnu. Idemo na predsednik, odnosno predstavnike poslaničkih grupa. Reč ima narodni poslanik Muamer Zukorlić.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, uvaženi potpredsednici, poštovani podnosioci izveštaja, dame i gospodo narodni poslanici, samo da obavestim da ću govoriti 50 minuta, 30 kao predsednik odbora i 20 kao ovlašćeni i šest minuta sa liste prijavljenih, ukupno 56 minuta. Molim vas pripremite se.
Možete da govorite koliko hoćete, ja idem na Venecijansku komisiju. Ne može u kontinuitetu. Dvadeset minuta.
Dobro. Ne treba mi više. Imamo danas četiri veoma važna izveštaja i žao mi je što smo ovoliko potrošili vremena da tek počinjemo sa raspravom u ime poslaničkih grupa, ali i to je sastavni deo parlamentarnog rada i parlamentarnog života. Pažljivo sam slušao raspravu vezano za Fiskalni savet i moram reći da sam promenio mišljenje. Na osnovu mojih uvida u izveštaj, smatrao sam da taj izveštaj treba podržati, a sada kada sam čuo argumente kolege Arsića, pored argumenata i toliko truda koji je uložio u obrazloženje za svoje argumente, glasaću protiv tog izveštaja. Zahtevam i od kolege Arsića i njegove poslaničke grupe da glasaju protiv. Koji je smisao da potrošimo dva sada obrazlažući kako nešto ne valja, a na kraju ćemo da ga podržimo? Hajde da budemo dosledni pa ako to nešto ne valja ili neka se taj izveštaj povuče ili da glasamo protiv, a ne da trošimo vreme ovde, da se zamaramo, iscrpljujemo sa svih strana, a onda da kažemo da ćemo glasati. Prosto zahtevam minimum doslednosti u tome. Dostojanstvo Narodne skupštine trebamo čuvati svi zajedno, uključujući naše vreme koje ovde trošimo, pažnju koju posvećujemo. Dok sam kod Fiskalnog saveta, da se ne bih vraćao na njega, svakako bih podržao ono što je predloženo, a tiče se socijalnih karata. To je veoma važno, o tome sam i ranije govorio ovde kada smo imali zakone kojima smo utvrđivali okvir za dodelu raznih vidova pomoći građanima i uvek ću stati iza toga da nađemo načina da fokusiramo ugrožene grupe, odnosno siromašne i da ih izdvojimo i zapravo da pomažemo ugroženima, a ne linearno svima iako je i ta tadašnja pomoć bila dobra, ona ne samo finansijski već i psihološki je imala veoma veliki uticaj, obzirom na celokupno svojevrsno stanje depresije na čijoj ivici smo bili u onim prvim mesecima udara pandemije. Tada se to moglo tako razumeti, ali u buduće se potpuno slažem da prosto fokusiramo ugrožene grupe, odnosno kategorije socijalno ugrožene, siromašne i da njih izdvajamo i koristimo svaku budžetsku mogućnost da im pomognemo i olakšamo život, pogotovu u kriznim vremenima. Što se tiče Komisije o zaštiti konkurentnosti, odnosno njihovog izveštaja, ali pre toga, generalno o svim izveštajima. Dakle, izveštaji su vidno sačinjeni profesionalno, kvalitetno urađeni, tako da se ne ostavlja mnogo prostora o raspravi o samoj sadržini u pogledu da li je to tako, jer su oni faktografski. Moju pažnju želim da usmerim o samom radu i unapređenju rada organizacija odnosno institucija, saveta i agencija koje danas ovde podnose izveštaje. Mislim da mi kao narodni poslanici bi trebali tu više pažnje da posvetimo, odnosno više energije da uložimo da, zapravo, prateći rad ovih organizacija odnosno institucija, zapravo zapažamo ono što bi trebalo unaprediti u samom radu. Tako da je za mene prostor za raspravu tu bitniji od samog bavljenja detaljima izveštajima. Pitanje zaštite konkurentnosti je veoma važno pitanje i zdravost privrede u značajnoj meri zavisi od stepena utvrđenosti, odnosno od ambijenta konkurentnosti. To je činjenica i sve one zemlje koje su se odlučile na slobodno tržište zapravo zastupaju taj kurs i to je nešto što je neka vrsta aksiome. Dakle, to je činjenica. U meri u kojoj zaštitimo konkurenciju ili obezbedimo zdravu konkurenciju ili zdravost konkurencije, u toj meri ćemo zapravo imati i proces ozdravljenja privrede. U tom pogledu je jako važno posvetiti posebnu pažnju Komisiji za zaštitu konkurentnosti. Ono što meni upada u oči jeste da je pažnja Komisije usmerena na one uobičajene oblike kršenja konkurentnosti, koji prosto najčešće dolaze iz neke ambicije ili namere da se nekom subjektu osigura monopolski položaj. To je otprilike ono što se vidi iz izveštaja i ono što uglavnom radi ova komisija. Međutim, bilo bi poželjno proširiti pažnju i istražiti neke druge načine ugrožavanja konkurentnosti. Da, monopol je najklasičniji, najjasniji, najuobičajeniji oblik ugrožavanja konkurentnosti, međutim, postoje i drugi oblici ugrožavanja konkurentnosti. Na primer, organizovani kriminal i kapital koji dolazi iz organizovanog kriminala, on je čak meni mnogo opasniji, jedan od efektnijih, žešćih udara na konkurentnost od ovih sitnih oblika gde neko osigura prođu u odnosu na nekoga, što svakako ne treba dozvoljavati, ali mislim da bi i Komisija za zaštitu od konkurentnosti trebala da baci više svetla na taj oblik. Ja sam jednom prilikom ovde govorio, u okviru jedne druge teme, iskustvo kroz koje je prošao Novi Pazar poslednjih 30-ak godina, kroz sve te analize koje smo imali, u pogledu privrede, pogotovo male privrede i onog što se vezivalo za jednu veoma ozbiljnu privatnu inicijativu. Znate i sami da se o Novom Pazaru govorilo kao o nekom privrednom čudu 90-ih godina. Danas mi imamo prosto zgarište tih silnih malih i srednjih preduzeća, porodičnih firmi, koje su tada nastale, koje su veoma dobro radile i koje su se bavile proizvodnjom. Dakle, u pitanju je proizvodnja a ne neke spekulativne delatnosti za koje možemo kazati - šverc, trgovina. Ne, u pitanju je proizvodnja. Proizvodnju u kojoj god varijanti, pa makar i u sivoj zoni, ne možete potceniti. Proizvodnja je proizvodnja. Ako neko uspe da organizuje proces proizvodnje, od sirovine do proizvoda, do plasmana, to je ozbiljna stvar. Čak i ako ima neke manjkavosti tipa da li neko radi svoj brend ili plagijat, to su druge teme, ali to je nešto što je jako teško uspostaviti. Znači, jako je teško uspostaviti da u jednom gradu od nešto više od 100 hiljada stanovnika imali ste u nekom trenutku oko pet hiljada privrednih subjekata koji su se bavili proizvodnjom, samostalnom proizvodnjom. Znači, to je nešto što je fantastično. I sada sav taj potencijal nakon 20-ak godina, ili 25 ili 30, se svede na svega 20% preživelih. Mi smo sa grupom ekonomista analizirali šta je to dovelo do toga da tako jedan veliki potencijal prosto padne. Ima tu više faktora i ne može se sve svesti na jedno obrazloženje, ali jedan od ključnih faktora jeste bio nezaštićenost tih subjekata na polju konkurentnosti od prljavog kapitala kriminala. Dakle, to je potopilo sve one male, srednje, poštene proizvođače, porodične, koji su upošljavali po 30 i po 50 radnika, koji nisu mogli da se nose sa konkurencijom onih proizvođača iste robe ali koji su imali puno novca iz organizovanog kriminala, pre svega trgovine drogom, trgovine i šverc cigareta. Ne znam da li to spada u neposredne nadležnosti, ali bi moralo biti deo nadležnosti komisije koja bi se time bavila. Naravno, tada smo imali taj veliki udar i narko kriminala i ostalih oblika kriminala, međutim, to i danas imamo. To su stvari koje su proverljive. Ne može neko da godinama proizvodi i popravlja kaučeve i odjednom postane veliki proizvođač nameštaja koji ima kapital od nekoliko desetina miliona. To je u najmanju ruku za proveru. Šta se onda tu desi? Taj jedan ili par takvih potope svih onih nekoliko desetina ili stotina onih poštenih proizvođača nameštaja koji ne mogu da prate korak sa njima, prosto ne mogu, ni investiciono, ni tržišno. Jer, onome nije bitno da li on tu fotelju ili taj krevet prodaje jeftinije ili ne, jer on dobro radi sa šleperima nameštaja, njegovi šleperi za prevoz nameštaja prodaju švercovane cigarete i tu se okreću milioni i oni postaju svemoćni. Time prave jednu katastrofu u pogledu konkurentnosti za one druge koji zapravo nisu u tim vodama. Slično je i sa drogom. Slično je i sa nekim proizvođačima, konfekcijskim proizvođačima itd. Dakle, sada je to smanjeno iz razloga što su mnogi potopljeni, ali i dalje imamo taj fenomen i morali bi se pozabaviti. Naravno, to sama Komisija ne može isterati do kraja, isterati na čistac, jer pitanje organizovanog kriminala je pitanje i Ministarstva unutrašnjih poslova, pitanje specijalnih službi koje se time bave itd. Ali, ono što bi bilo jako važno je da se sa vaše strane to detektuje, jer to su proverljive stvari. Dakle, ukoliko nekog imate da je iskočio prodajući kauče, zaradio 30, 50 miliona evra, to se vidi u investicijama, objektima, opremi itd, to je vrlo lako proverljivo. Ili ste zaradili taj novac legalno, ili ste ga kreditirali. Dakle, to je nešto što mora imate svoje tragove. Ne možemo se mi tu predstavljati da, eto, ne shvatamo, dobro ide biznis, radi se. Dakle, to tako samo izgleda. Međutim, taj jedan koji je održao svoju proizvodnju sa sto ili dvesta radnika je potopio desetine onih koji su otpustili hiljade radnika. Ja znam ljude iz Novog Pazara, moje prijatelje, poznanike, koji ne samo da su zatvorili svoje biznise jer nisu hteli drogu i cigare uključivati u svoj biznis, već su morali da se isele iz Novog Pazara jer ih je bilo sramota zašto su propali, a bili su fantastični, veliki profesionalci, radili godinama, proizvodili, prodavali. Međutim, to prosto nije bilo moguće da se izdrži. Dakle, zato je ova tema od izuzetne važnosti. Znam da će svaki put kada ja o ovome govorim oni tamo da se uznemire. Evo, gledaj, on govori protiv našeg Pazara, protiv privrednika. Ne, ja ne govorim protiv privrednika, ja govorim za privrednike. Govorim protiv kriminalaca u privredi. Ja ovim štitim sve one poštene i proizvođače nameštaja i proizvođače konfekcijskih proizvoda i svih drugih, ali naravno da to nije dovoljno da se samo kaže ovde u Narodnoj skupštini, već je jako važno da to dobije svoju institucionalnu dimenziju. U ovom slučaju Komisija može da odigra veoma važnu ulogu. Treba da to detektira i treba prosto da to bude vidljivo u izveštajima, a onda da se prosto na osnovu tih izveštaja traži uključenost nadležnih organa koji se bave borbom protiv organizovanog kriminala. Što se tiče Agencije za energetiku, ono što nas konkretno zanima su implikacije koje se odnose na Elektrodistribuciju, posebno na prostoru Sandžaka. Mi već imamo tu određene političke dogovore da se krene sa obnovom elektromreže. Međutim, evo već gubimo godinu dana, još se na tom polju ništa nije uradilo. Potrebno je to ažurirati. Pogotovo mi strepimo kada smo na pragu zime, jer imamo, bar prošlogodišnje iskustvo je bilo izuzetno loše, nezaštićenost elektromreže od drveća, kroz šumske i planinske predele, onda mali sneg. Dakle, svedok sam, jer zadnje vreme vikendom češće boravim kod roditelja na selu, svedok sam da sneg od tri centimetra isključuje struju u opštini Tutin. To je meni neshvatljivo u 21. veku, da prosto što počne, što zabeli, struje nema. Onda pitate, šta je to? Pa grane otežaju, pa se spuste, pa dotaknu. Meni je to, ružno mi je da kažem, idiotsko obrazloženje, ali nemam bolje. Stvarno je to nešto ružno što mi vređa inteligenciju, što ne mogu da prihvatim da je normalno da u 21. veku imamo takvo jedno obrazloženje. U redu su iznenadne oluje, razne nepogode vremenske, pa se desi, bože moj, ali ako će sneg od dva centimetra ugrožavati dotok, odnosno distribuciju električne energije, onda stvarno je nešto drugo u pitanju. Znamo da je Tutin posebno ugrožen zapravo i samim dovodom i da je sada u rešavanju i gradnji jedna od centralnih trafoa koji će u značajnoj meri olakšati, odnosno ojačati, popraviti kvalitet dotoka električne energije, ali to je samo jedan od problema. Drugi problem je sama mreža. Ono što želim da istaknem ovde je, što izgleda isto tako neverovatno, ali stvarno je previše žalbi koje nam dolaze od građana koje se tiču oscilacije računa za struju. To je stvarno previše. Sve pomislite, pa to je jedno… To su stotine. To je neverovatno da, recimo, usred leta nekome oscilira, ne znam, struja mu stalno dolazi pet-šest hiljada i odjednom mu dođe račun od 30 hiljada dinara. To su stvari koje, eto, neko će reći – pa čekaj, odakle si ti došao, šta to pričaš, iz kog vremena? Iz kog hoćete, ali evo došao sam. Dakle, to je nešto što je neprihvatljivo i što ljudi prosto nemaju snage da se bore. Neki su uzimali advokate, pa se izborili, ali mali broj građana ima kapacitet da se štiti preko suda od naplate struje. Ako ćemo se još sudom štititi od državnih i javnih preduzeća, onda smo stvarno u velikom problemu. Ovo je nešto sa čime bi se morali pozabaviti značajno temeljnije. Kada je u pitanju revizorska institucija, tu smo temu isto više puta tretirali. Pauza od nekoliko godina koja je bila u Sjenici kada je bila kontrola, sada je više nema, već imamo informacije da su kontrole pojačane. Međutim, imamo nešto drugo u Sjenici, što je opet jedan veliki paradoks. Dakle, u ovoj zemlji je moguće da, recimo, jedna vlast za 20 godina potpuno devastira jednu opštinu, da za to vreme im nadležne revizorske institucije tolerišu tu devastaciju, da ta opština sada kada promeni vlast, od godinu dana, opština Sjenica od godinu dana svoje vlasti je samo jedan dan bukvalno, molim vas, samo jedan dan imala deblokiran račun. Hajde zamislite kako će jedna mala opština, koja ima pet miliona evra duga, koji je ostao zbog kriminalnih radnji i zloupotreba od prošle vlasti, koja ima samo jedan dan deblokiran račun, zamislite kako ti ljudi funkcionišu. Pazite, ne može država, Vlada, sa sve institucijama, i nadzornim i izvršnim, ne može zabijati glavu u pesak i reći – pa bože moj, dešava se. To ne može da se dešava. Prvo što se moraju privesti pravdi oni koji su tu opštinu doveli u takvo stanje, dakle, sa pozicije lokalne samouprave Sjenice, s druge strane, ko im je dopustio sa pozicije kontrole, obavezne kontrole, gde je trebalo preduzimati potrebne mere, da se to ne dopusti, i treća stvar, obaveza države, nadležnih organa, Vlade, Ministarstva finansija i svih drugih jeste da preduzme vanredne mere da tu opštinu spasi. Dakle, to su prosto neke normalne stvari. U protivnom, mi pokazujemo da je ova država jedan rasklimani sistem, da je bitno tamo gde je koncentracija energije i različitih interesa, a evo tamo ta sirotinja Sjenice, ti Tutini, to tamo, hajde boga ti, nemoj da bude neke pobune, nekih otcepljenja, ovog, onog, to da nas ne boli glava. To što oni propadaju, što je blokiran račun godinu dana, što ne mogu da prime plate, što nemaju elementarne mogućnosti da popravljaju život građana, da vrše i one najsitnije usluge, to je meni nezamislivo. Tu se mora podvući crta. Tu se mora pokazati energičnost u ponašanju. Postoje neki pomaci, da ne bude da govorim da je sve crno, postoji značajna inicijativa ulaganja u puteve, pa smo radili tu peštersku magistralu, pa i neke seoske puteve i neke ulice postoje. Međutim, džaba vam što popravljate neke daske na brodu, ako brod tone. Šta mi tu imamo što smo zakovali par daski ili ofarbali neki deo broda? Sve je to u redu, ali ako brod tone, pre svega se mora spasiti da ne potone, a onda ćemo ostale stvari u pogledu popravljanja stanja, koje je na svim poljima ni malo dobro, kada je u pitanju Sjenica, ako tome dodate i sve ono što se dešava od kriminala, ubistava, likvidacija, ambiciju kriminalnih grupa da kontrolišu i lokalnu samoupravu i školu. Sada, evo, tamo je žestoka borba oko jedne škole, gde je onaj isti famozni direktor koji je kidnapovan, prebijen dva puta, sada kriminalna grupa koja ima jak uticaj i u školskom odboru, ima svoje kandidate, želi da ga eliminiše, to su stanja koja kada se dodaju ovom privrednom sivilu i problemima koji su nasleđeni su jako loši. Neću 50 minuta, ne brinite, predsedavajući. Zahvaljujem na pažnji. Svako dobro.
Hvala, uvaženi potpredsedniče Zukorliću. Sledeći je predsednik poslaničkog kluba Jedinstvena Srbija Dragan Marković Palma. Izvolite.
Poštovana delegacijo iz državnih institucija, dame i gospodo narodni poslanici, Jedinstvena Srbija će glasati za vaše izveštaje. Imamo nekoliko predloga. Jednostavno, te predloge niko do sada nije spominjao. Da se ne vežemo, kao što neki govore – nije to moj posao, neka radi to neko drugi ko je zadužen za to itd. Prvo ću govoriti o Izveštaju Komisije za zaštitu konkurencije. Kada je u pitanju zaštita konkurencije, neću reći da slabo radite, ali jednostavno mi imamo u kontinuitetu problem poljoprivrednih proizvoda koji se ne nalaze u marketima iz Srbije, već poljoprivredni proizvodi iz uvoza, a u poslednje vreme i ogromna količina iz uvoza se nalazi u našim marketima i prodavnicama. Mi polako ali sigurno zatvaramo poljoprivrednog proizvođača iz sela, jer on nema gde, nije ni imao gde da plasira svoje proizvode, zato što su navodno jeftiniji proizvodi iz uvoza nego iz domaće proizvodnje. Znam da nas vezuju sporazumi i CEFTA i svi ostali sporazumi koje je potpisala bivša vlast, ali vi kao neko ko štiti konkurenciju morate da imate predlog kako taj problem da se prevaziđe. Mi smo došli u situaciju da 95% štala ili staja su prazne na selu, ne zato što ljudi ne žele da rade, nego nemaju kome da prodaju svoj proizvod. Šta bi još možda trebalo da radite, a nisam čuo niti u Izveštaju da ste to rekli, pre šest-sedam meseci ili pre godinu dana, zaštita korisnika kredita, kako to sudovi mogu da donesu presudu za jedan broj korisnika kredita da im se vrati ono što se zove obrada kredita, a kasnije kažu da to ne važi – vratićemo na staro itd? Vi znate da, ne znam da li znate ili ne znate, ali ako ne znate, da vam dam informaciju da je to bila jedna prevara finansijska, jer obrada kredita u švajcarcima je bila 50% niža od obrade kredita u nekoj drugoj valuti. Svako ko uzima kredit, on gleda u startu šta je to što treba da uplati kao učešće i da ti ljudi koji su imali taj trošak, a posebno oni koji su uzeli kredite u švajcarcima, da vidimo da li, to je fiktivni rast i skok jedne valute koja se švajcarski franak. Nijedna valuta je nije pratila, a da su ljudi koji su uzimali kredite za stanove, čak stan od 70 kvadrata, čovek tri puta isplatio i još isplaćuje. Znači, tri stana je imao da kupi da je kredit bio u evrima. Po meni ako je neka zaštita od konkurencije, a konkurencije su i druge banke, da li su one centralizovane ili ne, ali očigledno, neko ko je uzeo kredit imao je tada 30% bonitet da bi mogao da dobije kredit od plate. Kasnije je to bilo skoro 70% se odbijalo od plate ljudima koji su bili zaduženi. Ne znam da li znate, da preko 17% stanova je oduzeto onima koji su isplatili. Da su uzeli u evrima kredit, mogli su dva stana da kupe. Znači, isplatio dva stana i uzeli mu zbog ne znam, koliko još rata i ostali bez stanova. To treba da bude isto opis vašeg posla, jer vi ste državna institucija i štitite se. Kada je u pitanju Fiskalni savet, Fiskalni savet, po meni ocena od jedan do pet, ocena tri plus sa tačkom. Ne zato što je nestručan, već zato što nekoliko je puta moje zapažanje bilo da ste vi servirali da budžet Republike Srbije nema bonitet onakav kakav je stvarni, već nešto manji. Da vas podsetim, da prvi put se desilo u poslednjih sedam, osam, godina da suficit bude od izvornih prihoda, i od prihoda, nešto što nije prodaja nekretnina, što nije bio slučaj ranijih godina. Dalje, da sredstva koja su uložena u određene infrastrukture, kao što su bolnice, domovi zdravlja, putevi itd, to slobodno mogu da kažem, da ne da su ta sredstva otišla tamo gde treba, nego su mnogo života spasila ta sredstva, koja su iz budžeta, tada u trenutku kada možda nije ni planirano da se prave kovid bolnice, ambulante, putevi, brze pruge i sve ono ostalo što je doživelo vizuelnu promenu naše Srbije. Kada su u pitanju krediti, vi imate, predsedniče Fiskalnog saveta, ili direktore, šefe, imate jednu sliku i iskustvo na osnovu vaših godina, da bez kredita ne možete ništa kapitalno da uradite, a o bonitetu odlučuju banke, Svetska banka, Međunarodna banka. Kada vam da saglasnost MMF, a vi pre toga kažete da taj kredit je cifra koja opterećuje budžet Republike Srbije, i na taj način se smanjuje bonitet, kada je u pitanju i Svetska banka i MMF i svi ostali, kod koji se država Republika Srbija se zadužuje. Ako pogledamo koliko su se zadužile neke druge države u EU, i koliko one duguju po glavi stanovnika, mi smo onda na prvom mestu na osnovu broja stanovnika kada je u pitanju procenat zaduženosti, odnosno, najmanje je Srbija zadužena po glavi stanovnika, a da imate sigurnost. Znate, vi kada odete u banku i tražite dugoročni kredit, oni vam traže ugovore, poslovne ugovore, mislim na privredne subjekte, na privatnike, da li ste vi za tu tekuću godinu napravili neki ugovor, da li ćete imati zagarantovan priliv, bez obzira na završni račun i total iz prošle godine. Tako da, to su neke moje primedbe kada je u pitanju Fiskalni savet. Šta još, vi morate, kao neko kod koga se slivaju informacije, a ja vama sada to govorim kao privrednik 37 godina, da sledeća godina će biti nezapamćena svetska ekonomska kriza kakvu vaša generacija i moja generacija nije zapamtila. Upaljeno je žuto svetlo, a biće i crveno. Žuto svetlo je upaljeno na osnovu cene gasa i cene nafte na berzi. Nikada nije gas toliko odjednom skočio, odnosno povećana cena kao što je danas i cena struje, gde Srbija ima svoju proizvodnju i tako dalje. I šta utiče na cenu, na rast tih energetika, nafte i struje? Utiče proizvodnja, prehrambena proizvodnja i sve ostale proizvodnje, da ih ne pominjem sve, a otpuštanje radnika, one dve fabrike strane koje su otpustile radnike, one su otpustile radnike zato što su izgubili tržište evropsko. Nije kriva Vlada Republike Srbije i predsednik što tamo radnici tamo više ne rade. Ne znam koliko pratite i da li imate takve informacije, da u proseku na današnji dan je između deset i 20% manje radnika nego pre kovida u fabrikama koje rade godinama u Srbiji. Vaš savet svakodnevni treba da bude kako da se pripreme i privrednici, ne govorim o državi, država ima dobre stručnjake. Šta je još najveći problem za propadanje, kada kažete – e, znate šta, on je bio uspešan i propao za godinu dana. Danas velika investicija je sigurna samo ako možete da je isplatite za godinu ili godinu i po dana, jer više niko živi ne zna šta će se desiti na tržištu za naredne dve ili tri godine. Tako da Fiskalni savet, to treba da radi i da indirektno, a indirektno date savet onima koji se muče kako da se zaradi ijedan dinar i da se plati i državi i sve ono što se zove trošak od malih, srednjih i velikih preduzeća. Znači, ja nisam čuo u vašem izveštaju, odnosno nisam video u vašem izveštaju, a isto tako kada su u pitanju vaši nastupi. Vaši nastupi su bili na konferencijama za štampu gde kada država treba da se zaduži, da kažete da ne treba ili ne treba da se da pomoć penzionerima, ne treba da se da pomoć socijalno ugroženim onoliko koliko daje ovaj država, a da država ne daje ti ljudi ne bi mogli i ne bi imali od čega da žive. Moramo i to da kažemo, da smo mi uradili sve pre roka kada je u pitanju i kovid i ta sredstva nisu planirana u budžetu. To zna državni revizor veoma dobro. Kada vi imate nešto što se zove prilivna i odlivna strana, a nemate u prilivnoj strani cifru koja može da pokrije tu odlivnu stranu kada su u pitanju i vakcine i zaštita, a možete da prepakujete budžet pet posto sa jedne pozicije na drugu, odakle ćete naći sredstva, a da ne ukinete nijednu poziciju planiranu u budžetu, jer svaka pozicija u budžetu Republike Srbije je veoma važna za razvoj ove države i za svakog građanina koji živi u ovoj državi. Nisam video nijednu poziciju u državnom budžetu u kojoj možemo da kažemo – e, vidite ova pozicija je luksuz i ne treba je planirati, treba skinuti tu poziciju ili je prepakovati na nešto drugo. Fiskalni savet mora da radi malo više. Ja ne ulazim u to sada, da li je glasalo dva, tri ili pet članova, nema veze, vi ste jedan tim, nadam se da ste svi veliki stručnjaci, i jeste, vi ste tu zato što ste u materiji, ali vaš opis posla u vanrednom stanju. Znate šta, vi više ne možete da se bavite statistikom, pa kako je bilo pre četiri, pet godina. Ovo je statistika u realnom vremenu. Znači, niko živ nije očekivao da će se desiti ovo što se desilo sa Kovidom i da su tu otišle ogromne pare. Zašto se povećao tranzitni saobraćaj preko Srbije? Zato što ima mnogo puteva, zato što je mnogo mostova napravljeno, a mi od tranzita imamo koristi, ne samo naplatne rampe i putarine, već kupuju gorivo, nešto mora da jedu, negde prespavaju itd. Tako da, poštovani članovi Saveta, koga vi predstavljate, predsedniče ili šefe kako vas zovu, Fiskalnog saveta mora malo više da radi i da vaš glas se čuje, da ne bude taj vaš glas samo kako nema itd. nego kažete – ovo sada što radi ova država, ne zato što je mi podržavamo, nego da bi čovek znao da li dobro radi, ugleda se na komšiju, nemoj da se ugleda, nego kaže – vidi onaj kako on radi, e i ja dobro radim. Koliko su prosečne plate bile u državama, bivšim koje su činile Jugoslaviju, koliko danas kod njih, koliko danas kod nas i da na osnovu broja stanovnika ova država je dala najveću pomoć, neću reći subvenciju, onima koji nisu radili za vreme Kovida i onima koji su morali da zatvore svoje radnje. I još nešto da vam kažem, mi moramo da se pripremimo da će ovo da traje još nekoliko godina. Nema tog stručnjaka koji će reći – ej, znaš šta, prekida se jula meseca, velike su vrućine. I to su nam govorili, pa onda će mraz da pojede Kovid i to su nam govorili, nije se desilo itd. Niko od vas, a za sve vas je to bitno, nije rekao – građani, molim vas vakcinišite se. Hajde sada podignite ruku vi, koji sedite gore, koji ste vakcinisani. Evo, svi ste. Izvinjavam se, oprostite. Evo Popović nije podigao ruku. A, jesi. Dobro. Znači, vi ste primer, ako se ne vakciniše 40% građana u Srbiji, onda će biti bankrota, tih 40% će da zaraze i one što su primili vakcinu, kao što se i dešava sa blažim simptomima, ali ne idu na posao. Ako, ne idu na posao onda imaju bolovanje koje nije kao što je plata. Ta fabrika ne može da proizvodi količinu i normu da ispoštuje, a normu kada ne ispoštujete prema evropskom kupcu zameni vas sa nekim drugim dobavljačem. Tako da nadam se da mi nećete zameriti to što sam vam rekao, to je dobronamerno. Znači, gde god se nađete, da kažete, molim vas, vakcinišete se, zbog vaše dece, zbog vaše porodice, zbog onih koje volite i zbog vašeg ličnog standarda, ekonomskog standarda. Mnogo je teško kada od broja umrlih, npr. u Jagodini za 40 dana je umrlo 70 ljudi, a ja sam 60 lično poznavao i svi smo mi mogli da kažemo, e znate, šta, ma pusti bre, kakva vakcina, kakva bolest, itd. Ovo je mnogo ozbiljna stvar, umire se od ovoga. Umire se. Želeo bih da mi odgovorite da stiže svetska ekonomska kriza nezapamćena, za vašu generaciju i moju generaciju, i ja sam mlađi od vas jedno 20 godina, ali nema veze, malo sam smanjio, možda malo manje. Ali, uvek sam pratio, znate kakvo je stanje u Evropi, koja država je najzaduženija, zašto se dislociraju fabrike iz jakih ekonomskih moćnih država, iz EU. Pazite, kada su nemačke fabrike počele da dolaze u Srbiju, onda su nam oni odali priznanje da je Srbija najsigurnija zemlja, kurs evra miruje, ekonomska stabilnost, mir držimo na Balkanu, međunarodna popularnost i ima u Srbiji vrednih ljudi koji žele da rade. Na primer u Jagodinu je došla fabrika Nemačka, „Fišer“, koja je peta po ekonomskoj moći u Nemačkoj, a ukupno u Srbiji nemačke fabrike zapošljavaju 72 hiljade radnike. Neće Nemci, Italijani, da trpe da 50% ljudi ne radi i da idu na bolovanje, iako oni shvataju i da je bolest koja je mnogo teška i opasna i kod njih i kod nas, ali mi smo prva država koja je imala u ponudi četiri vakcine, razumete, četiri vakcine i nismo se vakcinisali. Evo, pre neki dan u Jagodini bio je sastanaka, bio je Petar Petković, direktor Kancelarije za KiM, i pozvali smo ljude koji su raseljeni i žive u Pomoravskom okrugu i ja ih zamolim ko vas, podignite ruku ko nije vakcinisan, njih 25 se nije vakcinisalo, i ja ih zamolim da se vakcinišu i da li se slažete, kažem da pozovem doktora, imamo u ponudi četiri vakcine, od njih 25, 20 prihvati, trojica padaju u nesvest kada vide iglu, i nisu se vakcinisali, jedan konsultovao sina i nije, ali 16 njih se vakcinisalo. Znate, mi javne ličnosti sugestivno delujemo na ljude, ali svojim primerom kada kažete cela moja porodica se vakcinisala, molimo i vas da se vakcinišete. Kada je u pitanju državna revizija, da vam kažem svaka kontrola koja je bila u Jagodini, mi smo nešto naučili, međutim ima nešto što se zove nenamenski trošena sredstva u budžetu i drugi termin je nepravilnost. Sada vi kada kažete nepravilno su trošena sredstva, to znači da može da se ispravi. Onda vas uhvate mediji i razumete, šta su kao primedbu stavili nama? Mi već 14 godina do Kovida slali smo decu na more 4. i 8. razred, a plaćali iz budžeta grada. Što nismo raspisali tender za učitelja ko će da vodi tu decu iz Jagodine na more? Mi raspišemo tender i javi se učitelj iz Beogradske škole. Kako će on da vodi tu decu? Tadašnji državni revizor i današnji kažu, u pravu ste vi, ali zakon je takav. Onda, kažu bila poplava, i vanredno stanje, mi smo morali da uradimo dezinfekciju, deratizaciju i dezinsekciju i niste naveli vrstu gmizavaca, da li su mali pacovi ili su veliki, glodari, ja to kažem pacovi. Razumete me?
Gospodine Markoviću, izvinjavam se, samo na vreme obratite pažnju, potrošili ste već, ajte još minut.
Pazite još, pošto je to koordinacija i odu u JS, posle tri dana i to na nečiji nagovor, i nije bitno, mi imamo auto, koji se ne vozi, i kaže, niste odredili vozača, krivična prijava, pa kaže, delili ste propagandni materijal, a koji je kriterijum, a mi nismo odredili ništa, možda za 20 hiljada dinara, razumete? Imamo 15 kartica, brojeve telefona, mobilnih i po kom kriterijumu ste to dali, sedam puta je bio čovek koji je računopolagač u stranci, da daje izjavu, i da li su to neke primedbe gde vas mediji dohvate. Sedmoro ljudi zbog ovoga je platilo od 80.000 do 100.000 dinara. Razumete? Molim vas, Državni revizore, ako nešto nije u skladu sa zakonom, a da logika je nekada jača od zakona i praksa da vi stavite primedbu onima koji donose zakon i koji predlažu zakone da te zakone promene. Voleo bih da mi odgovori prvo šef Fiskalnog saveta, pa posle toga zaštita konkurencije na ove moje predloge.
Zahvaljujem se na izlaganju, gospodine Markoviću. Reč ima uvaženi gospodin Pavle Petrović. Izvolite.
Prvo je pitanje velike ekonomske krize. Za sada tačno je, velika je neizvesnost. Ne zna se šta će biti. Da li će kovid da se produži, to je jedan deo, da li je ovaj oporavak u svetu… Sada je baš ove nedelje sastanak Međunarodnog monetarnog fonda. Ukratko, neizvesno je i monetarni fond i svetska banka sada imaju baš ove nedelje, to diskutuju. Odgovori su različiti. Tu je sada dilema između inflacije koja je počela da se povećava, i kod nas je počela da se povećava. Inače je 5,7%, gospođo Tomić, kod nas, što je u septembru, što je već prilično. Sa druge strane, da li zaustavljati inflaciju i onda kočiti privrednu aktivnost. Meni, kako iz tih opštih analiza ne izgleda da se sprema velika ekonomska kriza, ali pre bih rekao da je neizvesnost velika. Koja bi tu bila poruka iz ugla Fiskalnog saveta? Jeste da se priđe oprezno o planiranju budžeta za sledeću godinu, da se ide skromnije, tako da se ostavi prostor, kako je to bilo i u 2021. godini, da ako ponovo udari nešto da možemo rebalansom da napravimo deficit i to trošimo, a da ne uđemo unapred sa nekim većim deficitom. Kod zaduživanja, znate, naše zaduživanje se približava 60% u odnosu na dohodak zemlje. To za razvijene zemlje nije mnogo, ali za nas je to mnogo, jer mi plaćamo duplo veće kamatne stope u odnosu na njih. Tako dam 60% kada se mi zadužujemo to je u smislu isplate kamata duplo više nego kada se oni zaduže. Zato bi mi taj dug trebali u srednjem roku da počnemo da smanjujemo postepeno, da neki nivo 50 i ispod, a upravo se to desilo od 2015. do 2017 godine. Dug je sa nekih 71% ili 72% oboren na 53% u 2019. godini i sada kada je udarila kriza mi smo imali prostor da… pitali ste odakle ono, iz kojih stavki u budžetu da se reaguje na krizu. Pa reagovalo se tako što se napravio rebalans budžeta i umesto da deficit bude mali, sada se zadužilo i deficit je bio veliki, i opravdano veliki, jer je trebalo da se reaguje na zdravstvenu krizu i da se reaguje na ekonomsku krizu. Zašto je to moglo da se uradi? Zato što se pre toga dug smanjio na nešto oko 50%. Tako da je postao taj prostor. Zato opet treba taj dug da smanjimo, da kada uradi sledeća kriza imamo prostora. Ako bi sad udarila kriza bacila bi nas na 70%, kao i sve druge što baca, ali onda bi za te zemlje kao što smo mi i okolina, kamatne stope snažno porasle. U tom smislu se mi zalažemo za ta ograničenja.
Zahvaljujem se, gospodine Petroviću. Reč ima uvaženi poslanik Dragan D. Marković. Pravo na repliku. Izvolite.
Vidite, 75% je država bila zadužena po glavi stanovnika. (Pavle Petrović: Po dohotku. Po bruto domaćem proizvodu, 73% po BDP.) Dobro. Gde su te pare išle tada od tog zaduživanja? Da li su tada te pare usmerene na izgradnju objekata od vitalnog značaja? Nisu. Znate, ima nešto što se zove opravdanost potrošenih sredstava. Kad je vanredno stanje onda tu mora da postoji jedna određena tolerancija, jer vi kao državna institucija kada izdate saopštenje, ponovo da kažem, vi smanjite bonitet budžetu Republike Srbije gde neko ko tamo sedi u MMF kaže – evo, Fiskalni savet ima dobru analitiku i statistiku i oni kažu da ne treba da se zadužuje više Republika Srbija. Znate, sada je vanredno stanje, samo što se ne vidi. Nije vanredno kao za vreme rata, ali, kažete, možda još nešto nas udari. Pa, evo, juče su pokušali kosovski Albanci da proteraju Srbe i da ih uplaše da ne izađu na glasanje u nedelju, već su napali goloruke Srbe, do zuba naoružani kosovski policajci ROSU, sa dugim cevima, koji nisu imali pravo da uđu u severni deo Kosova i Metohije, odnosno na severni deo bez saglasnosti četiri gradonačelnika itd. I to nešto će sutra koštati, priprema, odbrana od tog agresora koji ne miruje ni danju, ni noću. Razumete? Tako da, Fiskalni savet, kada se tako nešto desi, kao što je korona, kao što je neki udar, ne neki, nego često se na Kosovu i Metohiji dešava, mi moramo da finansiramo Srbe koji žive na Kosovu i Metohiji, jer ako ti Srbi svi dođu u Srbiju, onda je završena priča sa teritorijom koja pripada Srbiji po Rezoluciji 1244 i koju Srbija nikada neće da prizna kao nezavisnu državu. Nismo se razumeli u startu, ali sam to hteo da kažem.
Zahvaljujem se uvaženom predsedniku poslaničkog kluba Jedinstvena Srbija Draganu Markoviću Palmi. Sa ovim završavamo ovaj deo diskusije. U skladu sa članom 87. Poslovnika… Reč ima gospodin Nebojša Perić. Izvolite.
Zahvaljujem. U vezi sa vašim postavljenim pitanjem, pa rekao bih da Komisija za zaštitu konkurencije svakako postupa u skladu sa Zakonom o zaštiti konkurencije, kojim su jasno i precizno propisana nadležnosti i ovlašćenja Komisije za zaštitu konkurencije. Ono gde bih mogao prepoznati vaše pitanje tiče se onoga što sam zaista i pomenuo u izveštaju, a to je sve veći akcenat u radu Komisije na sprovođenju određenih analiza. Znači, sagledavanjem analiza, na šta nas i zakon ovlašćuje, jer je članom 47. i propisano kada kretanje cene ili neke druge okolnosti mogu da daju signal da bi moglo doći do narušavanja, ograničavanja ili sprečavanje konkurencije, tada Komisija može da sprovodi sektorske analize. Rezultat takvih sektorskih analiza ne mora uvek da bude i pokretanje postupaka, nego često se dešava da Komisija daje određene preporuke šta je to što bi trebalo promeniti eventualno i u propisima i u nekim drugim aktima da bi se obezbedila konkurencija na tržištu, a ne zaštita konkurenata jednih od drugih i upravo u skladu sa tim, zapisao sam ovo što ste rekli, ukoliko Komisija proceni da zaista bi u takvom nekakvom ponašanju mogla da postoje obeležja nečega što je zakon propisao, svakako da to zavređuje pažnju i rad Komisije.
Zahvaljujem. Reč ima Dragan Marković Palma. Izvolite.
Pazite, da ne bude da se zakon primenjuje na gospodina poljoprivrednog proizvođača samo kada treba da plati porez, da ide da glasa i da ide u vojsku. Razumete? To je tako nekada bilo. Znači, vi ste sada meni dali odgovor kao za vreme Tita. Znate, kada pričaju ti drugovi i drugarice tada dva sata, ako niste poveli nekog sa vama, kada izađete napolje, vi ne znate šta vam je odgovorio. Ko štiti gospodina poljoprivrednog proizvođača? Ovde piše „zaštita konkurencije“. Vaš posao. Jer, njemu konkurencija pravi problem. Je li tako? Znači, očekujem da kažete – evo, mi ćemo da tražimo da nam prošire opis posla, da vidimo kako možemo da pomognemo i tako.
Zahvaljujem. Izvolite.
Najpre, niste imali pitanje. Iako ste prokomentarisali, ali to ste i prošle godine isto govorili. (Dragan Marković: Pa, ništa se nije promenilo.) Ne, ne to ćemo da vidimo u postupku revizije da li se izmenilo. Ovako ne mogu da vidim. (Dragan Marković: Nije to generalno za Jagodinu, nego za sve ostale institucije u Srbiji.) U redu, samo što sam lani upamtio da ste govorili da je jedna beogradska škola uzela ne znam… Mi smo proverili, nije bila uzela. To mogu… (Dragan Marković: Pa, nije zato što mi nismo raspisali tender, a vi ste nas kaznili 100 hiljada što nismo raspisali tender.) Ne znam koliko je sada. Nisu ovo toliko velike primedbe da bi se mogao detalja setiti iz izveštaja, ali u svakom slučaju ohrabruje to što ste napomenuli da i u prvom ovom delu kad su u pitanju vodiči da je u zakonu tako propisano, a zakon ste doneli vi, a na meni je i na državnim revizorima da primenjuju taj zakon. Kada budemo davali inicijativu da se neki zakoni menjaju, imajte na umu da je to u postupku revizije tako utvrđeno i u tom smislu smo se sporazumeli. Hvala.
Sada smo se stvarno svi sporazumeli. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87, određujem redovnu pauzu. Zahvaljujem.
Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Reč ima dr Milorad Mijatović.
Poštovani potpredsedniče, poštovani gosti, dame i gospodo narodni poslanici, posle prepodnevne vrlo dinamične, uzbudljive rasprave, nadam da ćemo danas popodne moći malo smirenije da raspravljamo o izveštajima, a ima šta da se raspravlja. Izveštaji su potpuni, sistematični i svako od nas može da vidi šta su uradili naši nezavisni državni organi. Zašto ovo naglašavam? Prvo, u ime Socijademokratske partije Srbije pozdravljam odluku da o ovim izveštajima raspravljamo na plenumu. Zašto? Do sada, do pre jedno dve, tri godine, ovi izveštaji su samo raspravljani na odborima. Ovako kada se raspravlja u plenumu, svi poslanici mogu da kažu šta misle o radu tih organa, a i šira javnost može da vidi šta rade nezavisni državni organi. Drugo, nezavisni državni organi su mladi organi, postoje nešto više od deset godina. Oni su plod prihvatanja pravnih tekovina EU. Socijaldemokratska partija Srbije, kao partija koja baštini evropske integracije, i želja nam je da budemo članica EU, da uredimo Srbiju, da je uredimo, da napravimo jednu modernu Srbiju, uređenu zemlju gde se znaju nadležnosti svakog organa, svakog pojedinca i da svako za svoj rad snosi deo odgovornosti. Stavljajući ovo na dnevni red, dajemo i novu politiku naše Narodne skupštine. Naime, mi i afirmišemo rad vaših organa na jedan transparentan način, da svako može da vidi šta vi radite. Ono šta takođe posebno naglašavam, a to je činjenica da ste samostalni u svom radu, da ste nezavisni i da imate mogućnost da u javnost iznesete svoje stavove. Da li se slažemo sa tim stavovima, o tome možemo raspravljati. Zato i služite, da imate i drugačija mišljenja i različita mišljenja, a da uz argumente, uz razmenu mišljenja dođemo do najboljih rešenja, ne da bi to bila rešenja između nezavisnih tela i narodnih poslanika, ili odbora, već da bi zemlju bolje uredili, da bi državu Srbiju bolje uredili, da imamo pravce gde idemo i da bismo kao uređena zemlja sutra postali članica EU. Ne znam, možda mi nećemo brzo postati članica EU, ali ćemo biti uređena zemlja. To je bolje za sve nas i zato kao član Socijaldemokratske partije podržavam vaš rad i to vrlo dobro znate. Uvek na svakom odboru sam podržavao vaš rad i davao mogućnost da kažete šta mislite. Ja ću se prvo osvrnuti na rad DRI. Redovno pratim rad DRI i vrlo detaljno pratim. Istina, ne mogu da čitam vaše izveštaje sve detaljno, mnogo ih je, i uvek sam to vama naglašavao, da volim neke sažetke vaših izveštaja, moderniji pristup tom poslu. To ću na kraju izlaganja o vašem radu reći, jer mnoštvo podataka, ja jesam matematičar, ali sve te cifre teško je pamtiti i držati u glavi. Ja sagledavam vaš razvoj i cenim vaš razvoj. Vidim kako sazrevate. Vidim kako postajete bolji. Vidim kako se modernizujete i to je ono što želim da naglasim. Vi ste u vašem izveštaju napisali da imate svoju viziju. Odmah da vam kažem, naglasili ste da budete nezavisni vrhovni revizori. To jeste. Vama ne može niko narediti koga ćete pregledati, šta ćete pregledati, šta je predmet pregleda. To vi sami određujete. Znate, sloboda se ne dobija odmah, ona se stiče. Vi ste tim radom stekli tu slobodu i molim vas da je čuvate, jer vi radite u skladu sa zakonima koje je donela Narodna skupština. Vi ih morate dosledno primenjivati. Tu imate još jednu vrstu aktivne uloge, da ukažete šta su nedostaci, a o tome ću nešto kasnije reći. Vi ste rekli – misiju imate. Da, a zašto imate? Pa, imate pouzdane stručne informacije. Znate, kad čitam vaš izveštaj i one cifre kad vidim, ja znam da su one pouzdane, da one nisu napisane zato što bi se to nekome svidelo, već zato što su one takve kakve jesu. A da biste to ispunili, molim vas, morate imati znanje, stručnost, profesionalizam, posvećenost i naporan rad. Znate, vaš rad poredim sa rudarskim poslom, samo što ne rudarite vi bitkoine, već revizije finansijskog poslovanja, revizije pravilnosti poslovanja, sprovođenje revizija finansijskog poslovanja, sprovođenje revizija pravilnosti poslovanja i sprovođenje revizija svrsishodnosti poslovanja. To su vaši produkti i vrlo su značajni, vrlo su bitni. Ponekad se čini da je mnogo lakše izrudariti bitkoin, nego doći do neke od ovih revizija. Zaista je to dug i mukotrpan posao koji vi radite. Zašto to naglašavam? Zbog činjenice da mi u javnom sektoru još uvek imamo neodgovorno ponašanje, i to prema troškovima, prema evidencijama javnih sredstava. Da budem jasan, u pitanju je neznanje, nestručnost, nedostatak interne kontrole, internih revizija. Dalje, što ne reći, mi imamo interne kontrole internih revizija. Dalje, što ne reći - mi imamo prenormiranost propisa u oblasti finansijskog poslovanja, neusaglašenost, pa čak i protivrečnost. Neki propisi nisu ni doneti, a neophodni su. To uvek naglašavate i zbog toga je veoma dobro što mi imamo česte sastanke, sastanke van sedišta, van Beograda, gde u drugačijim uslovima možemo da sagledamo tu situaciju. Mi smo prošle godine imali sastanak u jednom mestu blizu Novog Sada, a u javnosti je bilo da mi trošimo državne pare, mediji su bili zlonamerni. Sastanak nije bio otvorenog tipa. Zašto? Pa, mi govorimo o nedostacima, govorimo šta ćemo ispravljati u zakonima, bili su prisutni članovi Odbora za finansije, DRI, predstavnici Ministarstva finansija i drugih ministarstava. Naš zadatak je da vidimo šta to ne valja u našim propisima da predložimo u sledećoj godini da se ti propisi menjaju, da se zakoni menjaju. Zato i postojimo, zato vi postojite. To je zloupotrebljeno u nekim sredstvima informisanja kao da narodni poslanici troše državna sredstva a taj boravak od jedne noći i dva dana platila je jedna strana fondacija, dok smo mi radili po čitav dan. To moram da naglasim. Neću govoriti o ciframa, vi ste detaljno govorili o ciframa, jer vaš rad je vidljiv, vi izlazite sa konkretnim ciframa. Gde mi imamo najviše nedostataka? Znate, to je u evidenciji imovine i u javnim nabavkama. Bez obzira, mi menjamo Zakon o javnim nabavkama, usavršavamo komisije i sve ostalo i zaista se trudimo da napravimo bolje, međutim, mi se nalazimo u situaciji da se na kraju nepravilnosti ponavljaju. Na primer, u zaključivanju ugovora mi imamo nepravilnosti u 3,9 milijardi dinara. Ili, prilikom izvršenja ugovora, mi imamo nepravilnosti 6,7 milijardi dinara. To su ogromna sredstva. Još veći problemi nastaju kad govorimo o imovini države, državnoj imovini. Znate, vi imate da ta imovina negde je oko 100 i 40 i nešto milijardi. Prosto je neshvatljivo da pojedine lokalne zajednice, AP ili republika često ne znaju šta je njihova imovina. Nemaju je popisanu. Pojedinci koriste nezakonito državnu imovinu, ne plaćaju zakup ako imaju poslovne prostore, itd. Dakle, ono što vi rudarite i što vi pronalazite, vi to radite na jedan način koji je zaista dobar. Prvo, delujete preventivno, pregledate, kažete gde su greške, edukujete, upozoravate i tek na kraju predlažete kažnjavanje. Ove prve tri stepenice, preventivno, edukovanje i upozoravanje je dobro. Međutim, mi smo takvi da nas treba ponekad i kažnjavati, i to ne ponekad već često. Bez nekih drastičnih kazni, budite uvereni da mi nećemo uspeti da sačuvamo državnu imovinu i da se odgovorno odnosimo prema javnim sredstvima. Znate, državna imovina i javna sredstva su za mene neprikosnoveni, to je svetinja. Svako od nas to mora da čuva, mora da o tome vodi računa i budite uvereni da ćete imati punu podršku za ovo što radite i na koji način to radite. Moram da vam kažem sledeće. Državna revizorska institucija veoma dobro radi svoj posao, naglašavam, veoma dobro, izrasta u snažnu nezavisnu instituciju koja ima ugled u Republici Srbiji. Čuvajte taj ugled, nemojte ga prokockati, posebno naglašavam nezavisnost koju imate i uvek ću vam dati punu podršku, da zapošljavate mlade ljude, da se modernizujete, da imate bolju informatičku pratnju, koja je neophodna u ovim vremenima. Želim da vam kažem i neke primedbe, ali neće oni biti kritične. Želeo bih prisustvo vaših informacija više u javnosti, da ste više prisutni, čak da imate i agresivniji pristup ka javnosti, "pi-ar" službu, iz prostog razloga što su zaključci i stavovi do kojih vi dođete veoma važni. Isto tako bih želeo da prikazivanje složenih finansijskih revizija, za običnog čoveka je to vrlo teško i složeno, pojednostavite, prilagodite jeziku, da svakom bude razumljiv, a da je naravno u skladu sa istinom. Od vas očekujem sledeći korak, a to je da ne pravite samo ove revizije, već i da dajete one predloge kako zaštiti državnu imovinu. Mene vaše analize, na primer, upotreba službenih automobila koja je bila itd, da naglasite kako da sprečimo zloupotrebu svih tih instituta. Vi ste uvek blizu realnog života i želeo bih da taj život bude i u vašim izveštajima mnogo više, naravno, pojednostavljen, da bi običan građanin mogao da razume. Poštujem i cenim što ste radili na vašoj međunarodnoj afirmaciji. Isto tako, što ste uradili i što radite na evidentiranju ciljeva održivog razvoja. Tu očekujem da ćemo imati jednu široku i veliku raspravu i da ćemo o tome u narednom periodu govoriti. No, želim vam uspeh u radu. Biću i kritičan, ali to ćemo u četiri oka, odnosno na Odboru ćemo o nekim stvarima koje mislim da vam kažem. Sada nešto Fiskalnom savetu želim da kažem. Znate, Fiskalni savet pratim od samog osnivanja. Kada ste počeli raditi 2011. godine, čitao sam, pratio i pratim. Ja ću reći da dobro radite svoj posao, kredibilni ste, svi ste stručnjaci čije su naučne i stručne biografije zaista izvanredne za našu zemlju. To poštujem. To cenim. Naglašavam da ste vi, takođe, nezavistan državni organ, pod jedan. Pod dva, odgovorni ste Narodnoj skupštini. Isto tako, naglašavam, odgovorni ste Narodnoj skupštini. Da li se ja uvek slažem sa vašim stavovima? Ja to i na Odboru za finansije kažem. Ne. Da li sam ja uvek u pravu? Nisam. Da li ste vi uvek u pravu? Niste. Da li ste u većini slučajeva u pravu? Jeste. To poštujem. Možda se neću slagati nekad, ali ću se uvek boriti i zalagati da imate pravo da iznesete svoje stavove i da imamo polemičku raspravu. Vaše je da savetujete, da dajete stavove, a politika i političari, Narodna skupština je ta koja će raditi svoj posao kako treba. Ja znam da ste vi naučnici, vi koristite konzervativnu metodu, ali život ide mnogo brže napred, život je kompleksniji i često traži brzo reagovanje za neke stvari, mora se reagovati i, naravno, te reakcije često budu nekad dobre, nekad loše. Bez obzira što se nekad ne slažemo, bitno je da je Srbija finansijski stabilna zemlja, da ima uređene finansije, da ima dobre finansije. Ako ništa, to je pokazala kriza Kovid-19. Sve ono što se uradilo do tada je nama omogućilo da ovu krizu zaista lakše podnesemo. Kriza je, kao što smo i pre govorili, neizvesna, ne znamo šta nas čeka, treba oprez. Moram da vam kažem da ste vi negde, prateći vaš rad, od 2014. godine, bilo je velikih neslaganja između stavova Fiskalnog saveta i vladinih mera i fiskalnih politika. Od 2014. godine postoji velika saglasnost, to naglašavam. Rezultat te velike saglasnosti, toga što ste i vi predlagali, a što je i Vlada Republike Srbije uradila i radila o finansijskoj konsolidaciji i onda kada je premijer bio Aleksandar Vučić i sve što smo uradili, urađeno je tako da imamo dobre i uređene finansije. To nam niko ne može osporiti. To ne osporavaju ni relevantne međunarodne institucije. Vi ste, i ono što stalno naglašavam i stalno ponavljam, a to je činjenica, znate uveli smo fiskalna pravila. Ona se poštuju, ona se moraju poštovati. Ja ih zovem crne linije i kada vi niste prisutni, kad govorimo o budžetu i kada je ministar finansija ovde, ja to uvek govorim, to su crne linije preko kojih ne može da se ide. Znate, za Srbiju ovakvu kakva jeste, ovakvog stepena razvoja, dobro je da fiskalni deficit bude do jedan procenat BDP. Za mene je to malo, ja bih voleo da je 0,5%, ali morate znati poštujući ova pravila mi smo 2018, 2019. godine imali suficit budžeta što se nije dugo dešavalo. To je zaista jedan veoma dobar rezultat. Dalje, opšti dug države da bude do 60% BDP. Kažem, i u javnosti ima, znate neki imaju 120, za Srbiju ovakva kakva jeste, do 60% je održivo. Mi nećemo doći u situaciju da ponovo budemo u teškoj situaciji. Oko plata, oko penzija moram da naglasim da se tu slažemo, malo je oko penzija, mi smo tu na 10 zarez i nešto, oko plata smo malo veći, iznad 7% BDP, sad smo 10 zarez nešto, ali radi se o veoma teškoj krizi i mislim da to može ovaj naš budžet i naše finansije da izdrže. Ono što smo radili i što se radi, a to su kapitalna ulaganja. sećam se trenutaka kada su kapitalna ulaganja bila do 2%. Sad je 5,3%, i to kapitalna ulaganja na autoputeve, puteve i što je novo u ovom budžetu je 120 miliona evra za prečistače voda, komunalnu infrastrukturu, sve ono što nam je neophodno. Znate, ta ulaganja su ulaganja u budućnost. Na taj način mi imamo i rast BDP, u stvari prethodne godine smo imali najmanji pad, jel tako, minus jedan procenat, sada imamo 6% i više od 6%. Svetska banka nam prognozira 6,5%. Znam da ste vi kao Fiskalni savet u novembru prošle godine govorili da idemo na 4%, međutim 6% ovim dodatnim ulaganjima je sigurno i čak može da bude i više. Znate, Kovid 19, kriza koju imamo, ona je poremetila mnogo toga. To je iznuđeno i to je opravdano. Vi ste se sa tim složili. Čak sam u mojoj diskusiji o nekom od rebalansa rekao – opravdano je svako ulaganje u zdravstvo, u zdravlje građana u ovoj teškoj krizi da se preživi i to je i urađeno. Zato mi nismo imali drastičan pad BDP, zastoj u svemu, naprotiv idemo dalje. Kada sam već kod ovog, odmah da vam kažem da ulaganja u zdravstvo su dobra i treba ih dalje nastaviti. Međutim, vidim da vreme već izlazi, želim da kažem samo još jednu reč a to je vakcinacija. Izlaz iz krize će biti jedino ako građani Srbije budu zdravi, građani Srbije budu vakcinisani, da pobedimo Kovid 19 i da ćemo onda biti u situaciji. Ne smeta mi vaša kritičnost. Znate, naša narodna poslovica kaže – kada je najbolje stavite kamičak u cipelu, neka vas žulja i uvek opominje. Još nešto, nisam govorio o ove dve komisije, o energetici i o konkurenciji, nemojte mi zameriti, dobri su izveštaji i poslanička grupa Socijaldemokratske partije Srbije će glasati za ove izveštaje i budite uvereni da ćemo uvek pratiti vaš rad, davati podršku, ali od vas tražiti da bude odgovorni Skupštini Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je narodni poslanik Hadži Milorad Stošić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi predstavnici Agencije i Saveta, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, na dnevnom redu današnje sednice i objedinjenoj raspravi nalaze se četiri Izveštaja o radu raznih nezavisnih agencija i saveta za prošlu godinu. Na samom početku, istakao bih da će poslanička grupa PUPS – „Tri P“ u Danu za glasanje nakon ove rasprave odlučiti i doneti odluku da li će glasati za sve izveštaje ili će za neke biti uzdržana. Na početku današnje rasprave, ja bih najpre pohvalio to što se danas na dnevnom redu nalaze ova četiri izveštaja o radu nezavisnih agencija za prošlu godinu, čime mi kao Narodna skupština ispunjavamo deo svojih obaveza u postupku kontrole njihovog rada, a iz ovih materijala mogu se saznati interesantne informacije o nekim aspektima našeg društvenog i privrednog života koji na prvi pogled nisu tako vidljivi široj javnosti. U Izveštaju o radu Komisije za zaštitu konkurencije vidi se da je ona u 2020. godini uspela da smanji broj predmeta, a da se najveći broj postupaka u njoj odnosi na oblasti telekomunikacija, trgovine, IT sektora i hemijske industrije. Koliko se može primetiti, radnici Komisije uspeli su da smanje broj prenetih predmeta u svim vrstama postupaka koji su pred njom vođeni, a da u svom radu ostvare i prihode u svom poslovanju u visini od 173 miliona dinara, koji će biti uplaćeni u budžet Republike Srbije. Mislim da je daleko važnije to što je ova Komisija registrovanjem donela adekvatne mere u nekoliko desetina slučajeva, pokušaja stvaranja nezakonitih sporazuma kojima bi se nanela daleko veća šteta na domaćem tržištu stvaranjem kartela ili monopola. Fiskalni savet nam je u svom izveštaju uputio i ponovio više svojih sugestija i viđenja makro-ekonomskih prilika i pojedinih njenih segmenata koje nam je ova institucija pojedinačno već bila upućivala u širem obimu tokom prethodne godine, a u zavisnosti od ličnih ili stranačkih stavova, sa tim analizama se možemo ili ne moramo složiti. Tako mi u našoj poslaničkoj grupi PUPS – „Tri P“ svakako pozdravljamo iskazan stav Fiskalnog saveta da je potrebno povećati iznos penzija, ali naravno da se ne bi složili sa kritikom jednokratne isplate novčane pomoći penzionerima, socijalno ugroženim i institucijama koje su zbog korona virusa bile u nemogućnosti da ostvare svoje rezultate. Kada govorimo o stavu Fiskalnog saveta da je potrebno povećati penziju, vidimo sve nedostatke švajcarske formule o usklađivanju penzija koje stalno umanjuje prosečnu penziju od prosečne plate. Zbog toga je formula PUPS – „Tri P“ penzije prate plate najbolje rešenje i neophodno je da se u dogledno vreme izmeni Zakon o PIO u skladu sa dogovorom predsednika Srbije, gospodina Vučića i predsednika PUPS, gospodina Milana Krkobabića. Kada govorimo o obračunu penzija, onda moramo znati da je penzija izvedena iz radnog odnosa, te da je ista ekonomska kategorija i onda je jasno da je formula PUPS – „Tri P“ najrealnija. Dragi prijatelji, drage kolege, sutra ćemo svi biti koji jesmo ili nismo u penziji i onda ćemo insistirati na tom stavu da penzije prate plate. Stav PUPS da se u zakon ugradi zaštitni mehanizam koji će se u slučaju pada penzija ispod određenog procenta, na primer 60%, vanredno usklađivati penzije ina taj način sprečiti drastičan pad kao što sada imamo, jer švajcarska formula konstantno umanjuje prosečnu penziju od prosečne plate, što svakako nije dobro ni za penzionere, ali i za nas koji o tome odlučujemo. Još jednom želim da istaknem obećanje predsednika Vučića na sednici Glavnog odbora PUPS-a, da će sve učiniti da se poboljša švajcarska formula, koja će vremenom dostići predlog PUPS – „Tri P“, odnosno penzije prate plate. Lično verujem da će i Fiskalni savet podržati tu formulu iz ekonomskih, ali pre svega iz onih socijalnih potreba za naše najstarije sugrađane. Bez obzira na sve to Fiskalni savet je ova svoja stanovišta argumentovano obrazložio i time je pored pravovremeno datih ocena predloga budžeta, njihovih rebalansa i završnih računa ranijih budžeta u potpunosti ispunio svoje zakonom propisane obaveze. Agencija za energetiku je u okviru svojih nadležnosti izdala 68 raznovrsnih licenci za rad operatorima u oblasti proizvodnje, prenosa, snabdevanja različitih vidova energenata, od električne struje do bio-goriva. Verujem da su i njeni stavovi sada se pokazali kao dobri, obzirom da Srbija nije u nekoj velikoj krizi što se tiče tih energenata ili proizvodnje struje. Iz podataka da je broj tužbi Upravnom sudu u ovim postupcima bio svega sedam u 2020. godini, a u odnosu na 14 u 2019. godine vidimo da je rad Agencije u protekloj godini bio kvalitetniji. Pored ovih podataka o neposrednom radu izveštaj Agencije pokazuje i neke pozitivne parametre energetske politike, gde bih istakao da je ukupna proizvodnja električne energije u Srbiji u 2020. godini povećana, te da je najveća u zadnje četiri godine. Vrlo pozitivno je i to što se vidi da raste proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora, kao što su vetro-elektrane, ali nije dobro to što i dalje imamo značajan procenat gubitaka energije u prenosnoj i distributivnoj mreži, mada je on ostao na nižem nivou nego u nekim ranijim godinama i decenijama. Dužina gasovodne distributivne mreže je u prošloj godini je povećana za oko 600 kilometara, iz čega se vidi da sve veći broj građana i privrednih subjekata uviđa prednost gasa kao čistog i jeftinijeg energenta. Nama svakako ostaje da u budućem periodu poradimo da se ove delatnosti u energetici podstiču i dobiju sve veći značaj u kontekstu zaštite životne sredine. Poslednji po redosledu tačaka današnjeg dnevnog reda je izveštaj DRI. Radi se o izuzetnoj važnoj nezavisnoj instituciji sa osnovnim ciljem kontrole trošenja javnih sredstava i računovodstvenih dokumenata raznovrsnih državnih organa i pravnih lica koji koriste ta sredstva. Pohvalno je to što možemo videti da se DRI potrudio da u prošloj godini sprovede sve planirane procese revizije, uprkos problemima sa koronom, kao i to da je rezultat tih procesa konstatovano da je ukupan obim uočenih grešaka u finansijskim izveštajima opao sa 441 na 376 milijardi dinara. Ono što može da nas na drugoj strani zabrine iz ovih izveštaja je to da istovremeno konstatovano značajno povećanje u kategoriji zabeleženih nepravilnosti u poslovanju čiji je ukupan iznos skočio sa 10 milijardi iz prethodnog izveštaja na 130 milijardi u sadašnjem. Iz izveštaja vidi se da su gotovo sve te nepravilnosti u iznosu od 128,96 milijardi dinara bile konstatovane u različitim segmentima postupka javnih nabavki, te da to povećanje dolazi isključivo odatle, dok su iznosi nepravilnosti kod prihoda i primanja te rashode i izdatke čak i smanjili u odnosu na prethodne izveštaje. Ovaj podatak svakako nije prijatan, ali od 1. jula 2020. godine na snazi je novi Zakon o javnim nabavkama koji bi trebalo da ubrza i pojednostavi procedure vezane za javne nabavke pa će naredni izveštaj DRI pokazati kakve on konkretne efekte je dao početkom svoje primene. Ako se sagleda ukupan kvalitet datih ocena za izveštaje subjekata revizije vidimo da je on uglavnom nepromenjen, odnosno da su tada pozitivna mišljenja daleko pretežu nad negativnim, ovoga puta, u iznosu od 35 prema četiri i da uvek ima najviše onih mišljenja koja se daju sa rezervom, ovog puta, čak 98. Moram da kažem da je dobro što se uočava da makar na nivou korisnika budžeta Republike i pokrajine već u dva navrata nije bilo datih negativnih mišljenja na rad tih organa. Moglo bi se razmisliti o tome da se u ovom slučajevima zauzme jedan principijalan stav da kada DRI izda negativno mišljenje o izveštajima rukovodioci tih organa, javnih preduzeća i ustanova moraju snositi političku odgovornost i biti smenjeni sa tih položaja, jer negativno mišljenje znači da su to već vrlo drastične i sistematske nepravilnosti u računovodstvu i poslovanju, a ne one koje su sporadične, od manjeg značaja i nastale uslede nenamernih grešaka i neznanja, a koje se otklanjaju izdavanjem preporuka i njihovim sprovođenjem. U tom delu vidi se da se najveći broj izdatih preporuka uglavnom sprovodi u praksi, a da su u postupanjima po njima ostvarene značajne uštede javnih sredstava koje su u zbiru veće od milijardu dinara i svakako premašuju budžetska sredstva koja su odobrena za godišnji rad DRI i time pokazuju koliko je od značaja njena uloga i gledano u nekom čisto finansijskom smislu. Pored svoje osnovne delatnosti DRI je u ovom izveštaju naveo i niz preporuka i skrenuo pažnju na mnogobrojne praktične probleme i pravne praznine u sistemu javnih finansija i na njihovom rešavanju bi trebalo da obrate pažnju subjekti kojima su te preporuke upućene. Poštovani narodni poslanici, na kraju se može i zaključiti da ovi izveštaji najvećim svojim delom verno oslikavaju rad nezavisnih državnih institucija, uostalom o tome su i naše kolege u resornim skupštinskim odborima već dali svoj pozitivnu ocenu dajući pozitivne zaključke na njih. Posebno bih naglasio da su sva četiri slučaja u svim bilansnim stanjima i uspeha konstatovali pozitivne rezultate bez gubitaka, a planirani rashodi su ostvarivani u manjem obimu nego što je bilo planirano budžetom i njihovim finansijskim planovima, pa i tako domaćinsko i racionalno poslovanje u prethodnoj teškoj godini treba da pohvalimo i pozdravimo. Poštovani narodni poslanici, naša Poslanička grupa PUPS – „Tri P“ će u danu za glasanje, kao što sam već najavio, odnosno kazao, dati svoju podršku ovim izveštajima, a o ovim institucijama i zaposlenima u njima dajemo punu podršku za budući rad uz želju da u budućnosti bude još struktivniji i kvalitetniji. Poštovani prijatelji, uvaženi građani Srbije, zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem se gospodinu Stošiću. Sledeći je narodni poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani predstavnici nezavisnih regulatornih tela, poštovani predstavnici odbora, najpre želim da zahvalim predstavnicima odbora na jednom uvodnom iscrpnom izlaganju i želim da kažem na samom početku da će Poslanička grupa SPS podržati sva četiri izveštaja. Ovde je maločas bilo pitanje, kolega Zukorlić mislim da je, žao mi je što nije tu trenutno, pitanje doslednosti. Ako ste dosledni, glasajte protiv. Nije suština u tome da mi glasamo protiv. Obaveza nas narodnih poslanika je da jačamo rad nezavisnih regulatornih tela, da naravno razgovaramo o izveštajima nezavisnih regulatornih tela, da svako ima svoj nivo odgovornosti, o tome sam maločas govorio, i da vidimo da li oni poštuju zakon. Ne da tražimo od nezavisnih regulatornih tela da ulaze u politički ring, jer oni su nezavisni i ne treba to da čine, i ne da tražimo da tumače zakon onako kako mi želimo jer to opet ne bi bilo korektno. Ali, svakako ni nezavisna regulatorna tela sa druge strane trebaju uvek da imaju na umu svoj nivo odgovornosti i ono što proceduralno jesu vaše obaveze i da kroz vaše izveštaje i analize koje vrlo često rado sagledavamo i čitamo, i analiziramo ne definišete određene stvari kroz jedan vid politizacije. Ako neko želi da se bavi politikom neka izađe iz nezavisnog regulatornog tela, osnuje političku stranku i učestvuje na izborima. To je mnogo jednostavno. Onda vidite koliko vas građani vrednuju, a koliko ne. Ovako, odgovarate Skupštini, jer mi smo vas izabrali i ja ne mislim ni jednog trenutka, naprotiv, smatram da je ovo prilika kada razgovaramo o izveštajima nezavisnih regulatornih tela, da je ovo prilika i da razgovaramo i da analiziramo vaše izveštaje, da razmenimo mišljenja, stavove, određene sugestije i predloge, ali isto tako kažem ne želimo i nemamo nameru da vršimo pritisak na rad nezavisnih regulatornih tela. Smatramo da su ovakve diskusije korisne i to ne samo na sednicama resornog odbora, jer mnogi od nas nisu članovi odbora, pa nisu u prilici da učestvuju u radu, već baš ovde u plenumu. To je naša obaveza, pre svega, i naša i vaša obaveza prema građanima Srbije. I ne moraju naravno, mišljenja uvek da nam se poklapaju, ne moraju stavovi uvek da nam budu identični, jer ako bi stavovi uvek bili identični onda bi se postavljalo pitanje, uopšte postojanja nezavisnih regulatornih tela. Dakle, rekao sam četiri izveštaja danas su pred nama i postala je praksa i mi smatramo da je to dobro da Narodna skupština koja i bira nezavisne organe i tela redovno na plenarnim sednicama raspravlja o izveštajima o radu. Ovu plenarnu raspravu smatram novim kvalitetom, pre svega u radu Narodne skupštine Republike Srbije, ali i u radu tela, jer otvorena dvosmerna komunikacija predstavlja, pre svega kontinuitet praćenja i kontrole rada ovih tela i organa, što obezbeđuje redovno i transparentno izveštavanje, kao što sam rekao, javnosti o onome što je važno. A, važno je da javnost izveštavamo, zapravo posebno onda kada govorimo o onome što jesu životna pitanja, a mnoge analize pojedinih nezavisnih regulatornih tela, koje se tiču 2020. godine odnose se upravo na životna pitanja, imajući na umu činjenicu da od marta meseca, nažalost smo suočeni sa najvećim zdravstvenim izazovom, kao i čitav svet. Dakle, sve ono što se moglo sagledati u izveštaju, upravo se odnosi na životna pitanja građana pojedinih nezavisnih regulatornih tela. O tome ću naravno, govoriti. Uvođenje regulatora i nezavisnih organa u pravni sistem Republike Srbije, dakle potvrđuje pre svega implementaciju međunarodni standarda i standarda Evropske unije za čije članstvo je potpuno opredeljena naša država. Regulatori su i deo demokratizacije, pre svega našeg društva i uslov daljeg jačanja pravne države, a time i otvorenosti državnih organa za svaki oblik javne kontrole, pre svega za kontrolu zakonitosti trošenja javnih sredstava, što je po mišljenju poslaničke grupe SPS od izuzetne važnosti, odnosno sredstava svih poreskih obveznika, čime se ojačava i obaveza države da usmerava ta sredstva u strateške prioritetne razvojne pravce i ostvarivanje pre svega što je za nas posebno važno, kao socijaliste socijalnu politiku i socijalnu funkciju države. Sva četiri izveštaja koja su danas na dnevnom redu su od izuzetne važnosti i značaja. Njihova ocena i stanja predloga mera za sektor koji pokrivaju, Narodna skupština razmatranjem ovih izveštaja ostvaruje svoju, kao što sam rekao, kao kontrolnu funkciju, a svaka kontrola rada uvek može samo doprineti novom kvalitetu rada i nezavisnih regulatornih tela, a možda i nas predstavnika građana, narodnih poslanika. Ja ću se ovoga puta kao predsednik poslaničke grupe SPS uz dužno poštovanje ostalih predstavnika nezavisnih regulatornih tela, ali s obzirom na vreme osvrnuti na dva izveštaja. Kolege će govoriti u nastavku današnje sednice o preostala dva izveštaja nezavisnih tela. Tu pre svega mislim na Fiskalni savet i na DRI, na izveštaje za 2020. godinu. Što se tiče Fiskalnog saveta na početku smo jasno definisali neke stvari. Ja ne želim da se vraćam na to. Verujem da će svaki naredni izveštaj biti usvojen, ne elektronski, ne onlajn, nego onako kako je to proceduralno definisano. Ali, o tome smo već razgovarali. Ne želim ponovo o tome da govorim. Sam izveštaj, pažljivo sam ga pročitao, jeste sveobuhvatan, počiva na zakonom utvrđenom delokrugu rada ovog nezavisnog organa, čija misija jeste da ocenjuje kredibilitet, pre svega fiskalne politike sa aspekta poštovanja fiskalnih pravila, da obezbedi javnost u vođenju fiskalne politike. To apsolutno nije sporno. Da podsetimo i to da svojim nezavisnim analizama fiskalne politike i stručnim pristupom Fiskalni savet treba da unapredi kulturu fiskalne odgovornosti u Republici Srbiji. U tom smislu, Fiskalni savet, kako to stoji između ostalog u zakonu jasno, a o tome je govorio predstavnik Fiskalnog saveta, analizira makroekonomske i fiskalne pretpostavke na kojima se zasnivaju dokumenta, daje nezavisnu i kredibilnu ocenu ekonomske politike, procenjuje fiskalne rizike itd. Dakle, Fiskalni savet ima značajna, rekao bih, ovlašćenja koja posledično podrazumevaju stručnost i odgovornost ovog organa. Iako se u ranijim raspravama o izveštaju nisam u svemu slagao i nismo se u svemu slagali sa ocenama Fiskalnog saveta, imali smo potpuno suprotne stavove, ne mogu da kažem da Fiskalni savet nije radio. To nećemo reći. Sa jednim brojem ocena i konstatacija za izveštaj 2020. godine se mogu u potpunosti složiti. Tako recimo, Fiskalni savet je u izveštaju za prethodnu godinu pozitivno ocenio saradnju sa Narodnom skupštinom Republike Srbije, konstatujući da je ona bila dobra, da se odvijala kroz rad Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Takođe saradnja sa predstavnicima Vlade, Ministarstvom finansija, po oceni Fiskalnog saveta je bila dobra. Tu se u potpunosti slažemo, bez obzira na stavove koje su u raspravi i u diskusijama izneseni. Fiskalni savet je pohvalio i u praksi novog saziva Narodne skupštine koji se odnosi na usvajanje završnog računa budžeta republike, zaključujući da je ona važna karika u budžetskom procesu, što svakako jeste. Slažemo se, jer to je ključni oblik parlamentarne kontrole i načina trošenja planiranih budžetskih, odnosno javnih sredstava za finansiranje opšte države. Činjenica je da završni računi budžeta Republike Srbije nisu razmatrani u Narodnoj skupštini Republike Srbije još od 2003. godine i da je sadašnji predsednik parlamenta Ivica Dačić od početka ovog saziva vratio obavezu razmatranja i usvajanja završnih računa budžeta republike. Završni računi su veoma važni, jer su slika ostvarenih prihoda, ali i rashoda budžeta u toku godine. Oni egzaktno pokazuju da li su budžetirana sredstva trošena u skladu sa Zakonom o budžetu, odnosno u skladu sa rebalansom. Razmatranje završnih računa budžeta jeste značajan, ali i zakonski vid parlamentarne kontrole fiskalne politike koju sprovodi Vlada. Sa druge strane i razmatranje završnih računa i izveštaja o radu nezavisnih organa i regulatora pojačava pre svega kontrolnu funkciju parlamenta i potvrđuje da Skupština nije mesto gde se samo glasa, već je mesto gde se vode ozbiljne debate o značajnim društvenim i državnim temama i pitanjima. Kao pozitivnu budžetsku tendenciju u 2020. godini, Fiskalni savet je izdvojio to što javne investicije u infrastrukturu nisu smanjivane pod naletom krize izazvane Kovidom. U potpunosti se slažemo sa ovom konstatacijom. Ekonomska je premisa da bez kapitalnih investicija infrastrukturnih projekata nema ekonomskog razvoja. Srbija, uprkos svemu, ulaže dosta u putnu infrastrukturu, grade se autoputevi, rekonstruišu pruge, izdvojen je novac za izgradnju kanalizacione i vodovodne mreže u mnogim gradovima i opštinama. Pri tome, ne možemo a da ne afirmišemo zdravstvenu politiku Vlade, imajući u vidu pre svega globalno zdravstvenu krizu izazvanu Kovidom – 19. Kada govorim o zdravstvu, za vakcine je izdvojen ogroman novac, a Srbija je izdvojila značajna sredstva i za zdravstvenu infrastrukturu. Tu, pre svega, mislim na bolnicu u Batajnici, u Novom Sadu, takođe, novac za rekonstrukciju kliničkih centara, kako u Beogradu, tako i u Vojvodini. Pored toga, aktuelna investicija je izgradnja fabrike vakcina. Sve ovo je od nemerljivog značaja u borbi protiv pandemije, jer zdravlje građana nema cenu i iskoristio bih priliku da pozovem još jednom sve građane, koji to do sada nisu učinili, da se vakcinišu. To je jedini način da izađemo i da se zajednički izborimo sa zdravstvenim izazovom sa kojim smo suočeni. Posebno, dakle, kada je reč o infrastrukturnim projektima, Vlada je izdvojila budžetom za 2020. godinu nikada više, 330 milijardi dinara, a rebalansom još 88 milijardi dinara. Tih 330, to je kada saberete negde otprilike 17,2% bruto društvenog proizvoda. Ne, oprostite, grešim, 335,5% bruto društvenog proizvoda. Moja greška, oprostite. Ja sam potpuno ubeđen da će Vlada uspeti da realizuje, iako ste vi bili malo pesimisti kada smo govorili o onoj projektovanoj stopi bruto društvenog proizvoda od 6%, Međunarodni monetarni fond sada kaže da će to biti oko 6,5%, a ja sam ubeđen u ono o čemu je govorio ministar finansija, da ćemo uspeti da realizujemo projektovanu stopu od oko 7%. Slažem se u potpunosti sa ovom vašom konstatacijom što se tiče infrastrukture, jer nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. Ali, zamislite sada, da napravimo jednu paralelu, da je sve u Srbiji stalo u periodu pandemije i da je život stao u periodu pandemije, da smo zatvorili Skupštinu, da smo radili on-lajn, da smo zatvorili Vladu, da je predsednik države radio iz svog kabineta ili od kuće, da li bi imali realizaciju infrastrukturnih projekata? Zašto ovo pričam? Pa, vi ste imali tri člana i niste mogli zbog pandemije da organizujete sednicu, a mi ovde govorimo o sredstvima od januara do novembra meseca prošle godine i realizovano ukupno investicija 146,7 milijardi dinara, što je 14,7% više u odnosu na isti period prethodne godine. Dakle, ne može i ne sme život u Srbiji da stane. Potpuno iskren da budem, sa platama koje primaju nezavisna regulatorna tela mogli ste da organizujete ekstremno kvalitetne uslove, daleko bolje od onih koje mi imamo ovde u Skupštini, da napravite sednicu od tri člana. Ali, dobro, kažem, o tome smo već govorili. U ovim ocenama, dakle, u potpunosti se slažem sa Fiskalnim savetom. U prethodnim raspravama o izveštajima bilo je i neslaganja nas parlamentaraca sa ocenama pojedinih nezavisnih organa, datim u njihovim izveštajima. To sam lično video kao razmenu mišljenja koja treba da doprinese novom kvalitetu uređenosti našeg društva, a ne kao isključivost i netoleranciju. Postoje razlike u našim stavovima i kada je u pitanju ovaj izveštaj Fiskalnog saveta. Naveo bih ključne kritike koje je Fiskalni savet izneo u svojim analizama, a sa kojima se ne slažemo u potpunosti kao poslanički klub. Razloge ću pokušati i da argumentujem. Kao najveću kritiku Fiskalni savet je u svojoj analizi izneo meru Vlade 100 evra svakom punoletnom građaninu. Naravno, legitimno je pravo da imamo drugačije mišljenje, suprotan stav od Fiskalnog saveta. Ovog puta mislimo da je ova vladina mera bila u potpunosti ekonomski i socijalno opravdana. Naime, Vlada Srbije definisala je tri stupa razvoja, a jedan od tih stubova jeste upravo životni standard građana, koji je takođe u proteklom periodu bio ugrožen pandemijom Kovid 19. Kao što su podsticajnim merama države značajno ublažene posledice Kovida po privredu, pa i po najmanje preduzetnike, tako je država vodila računa i o svojim građanima. Država Srbija je ne samo u prethodnih godinu izdvojila 100 evra, već je i ove godine penzionerima isplaćena jednokratna pomoć od 50 evra, a potom svi građani koji su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje dobili su 60 evra jednokratne pomoći, i da ne navodim dalje. Početkom naredne godine penzioneri će dobiti još 20.000 dinara. Kritika Fiskalnog saveta se odnosila i na povećanje plata i penzija, ali ne možemo se u potpunosti složiti ni sa ovim ocenama. Dakle, zašto smatramo da su ove mere koje utiču na povećanje životnog standarda građana opravdane? Prosto, veća plata znači veću potrošnju, veća potrošnja inicira proizvodnju, čime se poboljšava ekonomska situacija u državi Srbiji, jer se u budžet uplaćuje više novca kroz poreze. Navešću konkretne statističke podatke koji govore u prilog vladinim kovid merama. Najpre, uprkos zdravstvenoj krizi, i prošle i ove godine povećana je minimalna cena rada. Od 1. januara minimalna cena rada je 6,6%, tj. za oko 2000 dinara, tako da minimalna cena rada za 2021. godinu iznosi 32.126 dinara. Minimalna cena rada u 2022. godini iznosiće 35.012 dinara, što je povećanje od 9,4%. Država je povećala plate i penzije, penzije po švajcarskom modelu za 5,9%, plate u javnom sektoru najpre za 3,5%, a potom za 1,5%. Ukupno povećanje penzija u periodu od 2012. do 2021. godine iznosilo je 30,9%. E, sada, kada govorimo o povećanju plata i penzija, kada govorimo o merama od 100 evra, ovu meru nije izmislila Vlada Republike Srbije, ovo je mera koju su koristile velike svetske ekonomije poput SAD, a mislim da je i Japan koristio takođe. Sa druge strane, ovo je mera koja, prema Međunarodnoj organizaciji rada, doprinosi smanjenju siromaštva. Izvinite, ali usko stručna politika nije čarobni štapić i lako je sedeti u udobnoj fotelji, analizirati, praviti izveštaje, baviti se ciframa, ali kada siđete među narod i kada vidite šta je živa politika, to je onda nešto drugo. Kada vidite da li je narod, da li su građani zadovoljni ili ne, to je onda nešto drugo. E, to je ono na čemu radi ova Vlada Republike Srbije i ima punu podršku Poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije. Dakle, vodi pre svega ekonomsku politiku, ali ekonomsku politiku koja je socijalno odgovorna i ekonomsku politiku koja u središtu ima čoveka, običnog građanina Srbije, da obezbedi građanima Srbije život dostojan u 21. veku. Prekoračio sam vreme, je li tako? Neću stići da govorim o Izveštaju DRI, ali nema veze, samo ću završiti ovom rečenicom. Što se tiče konkretno plata u javnom sektoru, vrlo često govorimo o tome, nalazite se u Narodnoj skupštini Republike Srbije i vidite ove momke koji raznose dokumentaciju. Da li ste se nekada zapitali kolika je njihova plata? Sramno je da uporedite vašu platu sa njihovom platom. Sramno! Zato se mi u potpunosti zalažemo da se svaki dinar koji je ušteđen upravo usmeri na povećanje plata i penzija. Stalno govorimo o tome kako nam odlaze stručnjaci. Pa koji stručnjak će da ostane u lokalnoj samoupravi i da se bavi konkretno najodgovornijim poslom, a to su trenutno javne nabavke, da se bavi javnim nabavkama za platu od 45.000 ili 50.000 dinara? Neće niko, verujte. Zato se u potpunosti zalažemo za povećanje plata i penzija, sa jedne strane. Sa druge strane, nije ovo neodgovoran, neozbiljan potez i neoprezan potez Vlade Republike Srbije. Nije se Vlada zadužila da bi isplaćivala plate i penzije kako je to rađeno u nekom prethodnom periodu, već je zahvaljujući pre svega reformskom kursu Vlade, čiji su temelji postavljeni 2014. godine, došlo do jednog zdravog sistema koji je zasnovan na zdravim osnovama. Izvinjavam se što sam prekoračio vreme. Izvinjavam se predstavnicima nezavisnih regulatornih tela, ali 20 minuta je ograničenje. Svakako ćete imati našu podršku u danu za glasanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodine Milićeviću. Sledeći je narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, sad ja više ne znam o kom sad zaključku i izveštaju treba da raspravljamo i da glasamo, zaista. Moram sad da pitam i predsednika Saveta Agencije za energetiku i predstavnike Komisije za zaštitu konkurencije i predsednika Državne revizorske institucije – pomoću koje aplikacije ste vi utvrđivali vaše predloge i izveštaje? Jeste li vi možda koristili „Zum“, „Viber“, „Vocap“, „Skajp“? Jeste li to možda na sednicama radili? Na sednicama. Pa vi ste onda zločinci, vi niste poštovali antikrizne mere našeg štaba za borbu protiv korona virusa. Ni Narodna skupština nije, i mi smo zasedali baš u tom periodu, sram nas bilo. Samo ne znam jeste li bili u mogućnosti da usvojite to? Je l' vaša akta to dozvoljavaju? Jer nama naša akta dozvoljavaju da mi usvajamo zakone, a da ne prisustvujemo sednicama, da debatujemo, a da nismo u ovoj sali. Mislim da ne. I sve ostalo su bledi izgovori. Ali dobro, o tom – potom, nekom drugom prilikom. Možda sam ja u nekom svom delu prethodnog izlaganja bio možda, po nekima, preoštar. Ja smatram da nisam. Zato što svako od ovih ovde nezavisnih tela ima svoju ulogu, svoj značaj i zašto uopšte smisao zašto ono uopšte postoji. Recimo, kada je u pitanju završni račun budžeta Republike Srbije, mi ne možemo da usvojimo završni račun bez prethodnog mišljenja Državne revizorske institucije. Ne možemo. Znate šta, može bilo ko drugi da daje ocene, po našem Ustavu, Ustavu, ne zakonu, u Ustavu i zakonu je Državna revizorska institucija najviši državni organ koji po tom pitanju može da daje preporuke i ocene Narodnoj skupštini, ustavna kategorija. Ali, o tome ćemo kasnije. Ni kod jednog od ovih organa nisam primetio da se neko od njih bavi politikom. Svako je podneo svoj izveštaj, dao svoje ocene itd. Imamo ovde i Izveštaj o radu Fiskalnog saveta za 2020. godinu i do tačke 8, to je ono što izveštaj treba da sadrži. Sve što treba da sadrži, to je do tačke 8. E, već kada pogledamo tačku 8.1, 8.1.1, 8.3, ima i 8.2, pa 8.4, itd, ovde vidim da su opet neka mišljenja i stavovi Fiskalnog saveta koji su već poslati Narodnoj skupštini. Mi već raspolažemo podacima koji se ponovo nalaze u Izveštaju. Dame i gospodo narodni poslanici, znate li zašto je to? Da ponovo neke teme, koje po oceni Fiskalnog saveta i njihovih bivših, možda i sadašnjih saradnika, treba ponovo politizovati, treba ponovo da budu aktuelne u političkom životu. Dovoljno je bilo samo da se pobroje. Poslali smo vam taj izveštaj, taj izveštaj, taj izveštaj, taj izveštaj. Zašto ponovo da raspravljamo o onome o čemu smo raspravljali 2020. godine? Meni to zaista nije jasno. Ali to je valjda neka mantra predsednika Fiskalnog saveta, koji, po mom mišljenju, čini mi se, izlazi iz nekih svojih okvira. Zato posle mi poslanici budemo prozivani kad kažemo da se naš Fiskalni savet bavi politikanstvom i da u velikom broju slučajeva piše najobičnije političke pamflete. Evo, ja ću sad da vam kažem kako to izgleda kad vi to nešto uvijete kao u neku naučnu, empirijsku, itd. analizu, kako to izgleda i kako vi vrlo lako možete da prevarite čoveka koji se u ovu materiju previše ne razume ili ne želi jednostavno da se udubi u to šta piše, nego prihvata sve zdravo za gotovo. Evo samo jedan podatak, sad ću da vam pročitam šta je rekao predsednik Fiskalnog saveta. Nemam ništa protiv da kaže dopisni akademik SANU, profesor u penziji, apsolutno, ali kada se potpiše kao predsednik Fiskalnog saveta za mene je njegov intervju, kao i nešto što je dao Narodnoj skupštini, isto. Pa kaže: „U svom radu na sada već dovoljno dugačkoj seriji podataka od 2012. do 2017. godine ponovo ocenjujemo pouzdanost zvaničnih podataka o neuobičajenom visokom rastu zaposlenosti u Srbiji od oko 20%, do kog navodno dolazi uz nizak rast BDP-a od oko 6%“. Znači, to je bilo na Biznis forumu na Kopaoniku. Sad ću da vam pokažem kako se igramo podacima, a to posle ovi koji ga proglašavaju ličnošću godine, NIN, „Vreme“, itd, oni sve te podatke posle prepisuju i uvek se pozivaju na Fiskalni savet. Kaže se – 6% rast BDP-a od 2012. do 2017. godine. Pa nije baš tako. Ako uzmemo najprostiji aritmetički niz koji oni koriste, koji oni koriste, kaže ovako: „Rast BDP-a u 2013. godini je bio 2,9%, u 2014. imamo pad od 1,6%, pa u 2015. rast oko 1,8%, u 2016. 3,3%, što je 6,4%“. I kako kaže predsednik Fiskalnog saveta, to je to, 6%, ukrao je 4%, ali kaže – nije to mnogo. Šta je realno? Da je BDP 2012. godine bio 33 milijarde 679 miliona, a da je u 2016. bio 36 milijardi 779 miliona. Ako uzmete sada, pa kao učenik, čini mi se, sedmog razreda osnovne škole, bar u koju sam ja išao, kažete ovako – oduzmete taj BDP 36 milijardi 779 miliona, koliko je bilo u 2016. godini, umanjite za 33 milijarde 679 miliona, koliko je bilo u 2012. godini, dobićete iznos da je rast BDP-a bio tri milijarde 100 miliona evra, što iznosi 9,2%. To je rast. Nemojte da mi pravite na procentne iznose aritmetičke zbirove. To je rast, to je procenat rasta, a ne zbir. Ali ćemo da se igramo brojevima, da umanjujemo sve moguće. A, onda kaže – da je visoka stopa nezaposlenosti bila i da je stopa sada povećana za 20%. Računao sam, da ne zamaram naše građane i koliki je tačno procenat zaposlenih između 2012. i 2014. godine. Sada ulazimo u neke ocene. Da je visoka stopa rasti zaposlenosti bez rasta BDP, kao u Srbiji, ne dešava ni izbliza ni u jednoj drugoj zemlji centralne i istočne Evrope. Sve bi to bilo u redu da je naš Fiskalni savet uzeo još jednu činjenicu, još jednu okolnost u obzir, prihvatio bih, ali nije. Ne govore da se u tom periodu sprovode mere fiskalne konsolidacije i da su rashodi koje je država imala umanjeni. Kada država štedi ne mogu mere fiskalne konsolidacije da se odraze na realni sektor. Nemoguće je. Preliva se jedno na drugo. I ako imate rast dok sprovodite mere fiskalne konsolidacije, prirodno je i da imate povećanje zaposlenosti, jer razliku između pada koje izazivaju mere fiskalne konsolidacije i trenutnog stanja u BDP, mora neko da izgradi, a to su valjda zaposleni. Da li sam ja u pravu ili nisam i to da li u Srbiji ima tačan broj zaposlenih ili ne? Samo da kažem, da je 2012. godine BDP bio 33.679.000.000, a da je 2020. godine 46 milijardi, a planirano, blizu već svog ostvarenja za 2021. godinu 52.417.000.000. Kolika je razlika? Razlika je 19 milijardi. Koliko je to u procentima? Mislim da je to negde oko 56%, možda i grešim. A, kako sada to? Imamo povećanje broja zaposlenih, koji iznosi negde oko 25% i rast BDP koji iznosi 56%. Kako sada? U tih deset godina. Šta je tu netačno? Zašto to umanjujemo? Zašto neke određene iznose, tačne podatke drugačije gledamo? Možemo i sledeće. Ocena, isto se nalazi ovde, za pomoć od 100 evra, dato novoj RS, opet Đilasov portal, 26. jula 2020. godine. Predsednik Fiskalnog saveta kaže – da je kako bi se isplatilo 100 evra svakom punoletnom građaninu Vlada dala pet puta više sredstava za tu ekonomski i socijalnu promašenu meru, od prosečnih godišnjih investicija u zdravstvo. Petrović navodi da nas na jesen svakako očekuje recesija, to su vaše reči, a da ukupno zbiru za sada Fiskalni savet očekuje da bi pad BDP u 2020. godini mogao da iznosi 3%, za dva cela procenta ste promašili ili 300%, uz smanjenje broja zaposlenih za 30 do 50.000. Da li se to desilo? Nije. Vi ste te podatke dali Đilasovom portalu. To je onaj isti što nam je ukrao 700 miliona evra. Taman onoliko koliko vi zabranjujete da mi dao građanima Republike Srbije. Neko očigledno ne želi da shvati zašto se davalo tih 700 miliona evra. Možemo uvek da pričamo, da je bolje bilo dati nekim socijalnim kategorijama 200, 250 evra, a nekima ne dati ništa, zato što to njima ne treba. To bi bilo ispravno da nije bila finansijska kriza koja je izazvana kovidom. Vi kada selektivno dajete pomoć, vi selektivno i podstičete određene grane privrede, a ne sve, a vama trebaju sve. Kada date socijalno ugroženim, on će kupiti ogrev, kupiće hranu i tu se njegovo završava, eventualno nešto garderobe. Kada dajete svima, sve grane privrede podstičete. Sada, da li je to budžetski ispravno ili ne? Stav fiskalnog saveta je da se vraća 10 do 14% od tih 700 miliona. Evo, da prihvatim da je tačno sve u procenat. To ste izračunali, tačno. Samo mi izračunajte koliko je radnih mesta sačuvano? Koliko je radnih mesta sa tih 100 evra sačuvano? Tih 100 evra mi ne dajemo da bi neko živeo ekstra bolje, nego da sačuvamo potencijal naše privrede. Možda to vama izgleda smešno, ne znam. Meni ne. Da je bilo ispravno govori nam 2021. godina, sa 7% rasta, nama to govori, ništa drugo, nas više ništa ne interesuje. Sačuvali smo privredu, sačuvali smo koliko je bilo moguće životni standard građana, obezbedili smo rast naše privrede. To je valjda bio cilj. Dalje, isto čista politikanstvo. Kaže – glavni razlog zbog koga Srbija zaostaje u privrednom rastu zemljama centralne, istočne Evrope, Rumunijom, Mađarskom, Poljskom i Slovačkom, loš kvalitet institucija koja se pre svega ogleda u prevelikoj korupciji, nedovoljnom nivou vladavine prava, rekao je predsednik Fiskalnog saveta, Pavle Petrović, Beta, 4. maj 2021. godine. Pa, gospodine Petroviću, pa što nam ne kažete koliko imaju bespovratnih sredstava iz fondova EU, Rumunija, Mađarska, Poljska, Slovačka, Bugarska. Kažite nam koliko imaju besplatnih para. Što nam to ne kažete, koliko oni besplatnih para upumpavaju u svoju privredu sa kojom održavaju svoj rast. Mislim da smo vrlo uspešni kada budemo i makar bolji nego oni, jer mi nemamo te besplatne pare. Mi budemo često i višestruko bolji od njih, ali se to minimizira. To je podatak koji ne treba da znaju građani Srbije, bitno je da se kod građana Srbije stvori gubitnički mentalitet. Nema vladavine prava, ajmo i taj podatak da izanaliziramo. Smatram da ovde u Skupštini sede odgovorni ljudi, jer biste vi uložili novac negde kod nekoga kome ne verujete ili sumnjate u njegovu ispravnost. Investicije, u nedostatku vladavine prava, u 2020. godini iznose tri milijarde evra, to je više nego što su sve zemlje u regionu dobile investicija. U 2019. godini tri milijarde 815 miliona evra, u 2018. godini tri milijarde 464, u 2017. godini dve milijarde 548, u 2016. godini dve milijarde 126 i 2016. godina je godina koja preokreće jer se tada vide prvi rezultati fiskalne konsolidacije koju je započeto tada predsednik Vlade, a sada predsednik Republike, Aleksandar Vučić. Hoćemo da čitamo šta je bilo do 2012. godine. Možemo. Toliko napadane penzije. Po ocenama Fiskalnog saveta da ne treba davati jednokratnu pomoć. Godine 2012. prosečna penzija u Republici Srbiji bila je 204 evra, 2020. godine 236 evra, tendencija u 2021. godini je 250 evra. Pa, čekajte, ja moram da postavim jedno pitanje, zašto postoji država? Zašto postoji? Da bi je neko pljačkao, kao što je to bilo do 2012. godine ili da onaj novac ili ona sredstava sa kojima raspolaže država na određene načine, da li kroz zdravstvenu zaštitu, da li kroz infrastrukturu, da li kroz jednokratna davanja, da li kroz penzije, vraća tim građanima. Ja mislim da je ovo drugo, ali to je izgleda problem kako mi gledamo na Srbiju, ovi bivši i ovi sadašnji. Da vidimo kako to izgleda inflacija, sve ono što su makroekonomski pokazatelji - 2008. godine 10,9%, 2009. godine 10,1%, 2010. godine 8,6%, 2011. godine 11%, 2012. godine 7,8%, godina u kojoj je SNS bila pet meseci na vlasti, 2013. godine 7,8%, 2014. godine 2,9%, 2015. godine 1,9%, 2016. godine 1,2%, 2017. godine 3%, 2018. godine 2%, 2019. godine 1,7%, 2020. godine 1,6%, 2021. za prva tri meseca kvartalno 1,4%. Ljudi, da sam čitao ovo za vreme bivšeg režima, ja bih mislio da je u pitanju zemlja Evropske unije, od 2013. do 2021. godine. Ali ćemo i to da napadnemo, i to ne valja. Zato i smatram da se Fiskalni savet na određeni način ne bavi onom svojom ulogom koja jeste, nego u najčešćem delu politikanstvom. Jel treba da govorim, rekli smo već, da je planirano za 2020. godinu da pad bude 3%. Za 2021. godinu rast bi trebao da bude 4%, ali, kaže, ako se povećaju malo investicije, prihvatićemo da će biti blizu 6%, što je bilo planirano Zakonom o budžetu za 2021. godinu. Evo, mi smo sada na preko 7%. MMF je dao 6,4%. Ta igranka oko broja zaposlenih i da li je anketa dobra i BDP-a se zasniva samo na jednom. Anketu o broju zaposlenosti možete da napadate zato što nju sprovodi samo naš Republički zavod za statistiku. Kada je u pitanju BDP, ne možete, jer osim našeg Republičkog zavoda za statistiku o tome vodi računa i MMF i Evrostat i tu ne možete ništa da napadate i osporavate. To su tačni podaci. Ali, možemo da kalkulišemo i da pravimo naučne rasprave da li se povećao broj zaposlenih ili nije, iako je za 19 milijardi veći BDP nego 2012. godine. Dakle, 19 milijardi u odnosu na 32, 52 milijarde, ljudi, to je 56%. Nije 56% novozaposlenost, ima manje, nažalost. Ali je toliko. I onda dolazimo do toga da ja postavljam pitanje - čemu onda služi Fiskalni savet? Jer, između ostalog, Fiskalni savet po članu 92j - Predsednik Fiskalnog saveta odgovara Narodnoj skupštini za pouzdanost procena koje bude izrađivao Fiskalni savet. Pa, nijednom nije pogodio. Kada je proglašen za ličnost godine, predsednik Fiskalnog saveta je rekao sledeće: "Ovih dana sa raznih strana poručuju mi da treba da dam ostavku. Ne bi mi bilo teško, mogao bih lako da se sklonim pred nadstrešnicu akademije i da se u miru bavim svojim istraživanjem, ali ne radi se o meni već o instituciji i stvorenom ljudskom kapitalu koji bi se urušili". Auh! Znači, bez vas nema Fiskalnog saveta. Nema Srbije. Nema privrede. Nema ničega. Niko vama ne osporava poziciju koju Fiskalni savet ima. Niko neće ništa da ruši. Ali, vi ste tu da biste Narodnoj skupštini davali tačne podatke, ne ono što vi želite, ne ono što vi volite, nego tačne podatke. Ako ste nam rekli da će rast biti 4% a on je 7%, ja vas pitam - koliko ste promašili? Promašili ste za 100%. Ako ste nam rekli i plašili nas u septembru mesecu da će 30 do 50 hiljada ljudi u 2020. godini da izgubi posao a nije se desilo, zašto ste nas plašili? Zašto pričate da nema vladavine prava a mi vam iznosimo podatke kolike su investicije u Srbiji? Još kažete - u poslednjih četiri, pet godina, urušena je vladavina prava. To kažete 2019. godine. Jel hoćete da mi kažete da je bila bolja vladavina prava kad je ova lopuža od Dragana Đilasa smazao 700 miliona evra? To vam je bila vladavina prava? Kad su zatvarane fabrike po Srbiji? Kad se otimalo iz budžeta i iz svega, gde god se stiglo? Da ne pričam kako je bilo u preduzećima u restrukturiranju, koje vi napadate isto? Zašto se napada EPS, zašto se napada Er Srbija. Završiću, prekoračujem već vreme. Er Srbija je 2019. godine imala negde, čini mi se oko 290 miliona promet koji je ostvarila, 2019. godine. To je po Đilasovskom BDP i Tadićevom bilo negde oko 0,9%, ne varam se. E sada mi izračunajte, 0,9% jednog preduzeća, koliko još podstiče BDP, u kooperaciji povezanih lica, pa mi onda izračunajte koliki su porezi na delatnost koje obavlja to preduzeće, pa koliki su porezi i doprinosi na zarade zaposlenih, pa mi kažite da li jedno preduzeće takvo treba prodati ili gurnuti u stečaj kao što ste pričali? I nemojte da tražim članak u kome ste rekli da Er Srbija treba da ide u stečaj. Ja vas molim gospodine Petroviću, da zaista, Narodnu skupštinu, obaveštavate ne onako kako biste vi voleli da bude, nego zaista kako je realno stanje. Ni bolje ni lošije, nego zaista onako kako jeste. Dokle god budete radili suprotno, imaćete probleme ovde da ubedite građane Srbije, pre svega da ste vi u pravu, a ne mi koji odgovaramo pred tim istim građanima, za Repulbiku Srbiju.
Zahvaljujem gospodinu Arsiću. Ima reč gospodin Pavle Petrović.
Upravo radimo tako kako ste na kraju rekli, gospodine Arsiću, precizno, objektivno, kredibilno i nezavisno i to radimo još od 2011. godine, a deo potvrde toga je valjda i što nas je ova Skupština izabrala 2017. godine. Tada nije bilo govora - politizirate stvari, ništa niste pogodili, radite neobjektivno i slično. Uzgred, tada kada smo bili izabrani, predlagač, bar što se mene tiče, je rekao da je Fiskalni savet dao značajan doprinos za fiskalnu konsolidaciju od petnaeste od sedamnaeste, i toliko o tome da li smo šta pogodili, politizovali, ili radili nešto drugo. Vi gospodine Arsiću, ulazite u ekonomske analize što je legitimno, ali da bi to radili, potrebna su neka znanja, elementarna stvar u ekonomiji je da se rast domaćeg proizvoda, ili realni rast ne računa kao rast u evrima, to je nominalni rast nego pogledajte šta dajte statistika, šta daje Euro statistika, a uostalom uzmite udžbenik za ekonomsku statistiku, mislim da je to druga ili treća godina Ekonomskog fakulteta, pa ćete videti da se rast ne računa da uzmete koliko je bilo u evrima te godine, i podelite koliko je bilo u evrima ranije godine, jer je to nominalni rast. U taj rast je uključena inflacija u evro. Da vam sada to ne bih ja objašnjavao, ja vam samo upućujem da pogledate metodologiju, možete da konsultujete i kolegu Kovačevića Miladina, kako se računa BDP i rast BDP, ako hoćete da ulazite u te analize. Naravno, vi to ne morate da radite, vi ste poslanik, vi to ne morate da znate, ali ako hoćete da pretendujete to i da pokazujete nekome da ne znate, onda morate to da naučite. Dakle, uzmite statistiku srpsku, uzmite statistiku evropsku, pošto ste se upravo na to pozvali, i pročitajte koliki je bio rast u tom periodu. Sada slična vaša ekonomska analiza, upravo i za sve ove druge stvari. Prema tome, treba da razlikujemo dve stvari. Vi ste narodni poslanik i naravno legitimno je da iznosite svoje mišljenje, ali ako ulazite da analizirate i pričate nešto što ne znate, onda je to već nešto drugo. Ista stvar je i vezana za, šta to znači da je razlika između toga da su tih 100 evra podeljeno svima, ili samo onima kojima treba. To se u ekonomskoj nauci zovu fiskalni multiplikatori. Uzmite pa pročitajte tu analizu ako hoćete o tome ovde da razgovaramo. Pa bi videli da to što ste rekli, da kada svima podelimo biće veći efekat, nego ako podelimo fokusiranoj grupi, videli bi da to nije tačno. Prema tome, onda imate i ovu primedbu za to kako to da vladavina prava sa jedne strane pokazujemo da je loša, a sa druge strane investicije su velike. Velike su strane direktne investicije, to je tačno. Ali, vladavina prava utiče na domaće investicije, na investicije domaćeg sektora, malih i srednjih preduzeća. Te investicije su u Srbiji znatno manje nego u drugim zemljama. To je razlog zašto je privredni rast loš. Odakle podaci za vladavinu prava i za kontrolu korupcije iz međunarodnih izvora. Znači, kako Svetska banka i druge međunarodne institucije ocenjuju sve druge zemlje, tako ocenjuju i nas i mi smo uzeli odatle te podatke i napravili ispitivanje. Pozivam vas, gospodine Arsiću, ako hoćete da uđete već u ove profesionalne debate, ekonomske što je legitimno, molim vas sednite, sve ovo što ste rekli, pa lepo napišite i onda ćemo vam mi odgovoriti. Možda ste stvarno negde u pravu, a mi u krivu, a možda i obrnuto. Hajde onda takvu raspravu i da napravimo. U pogledu penzija, ovde se često ponavlja da Fiskalni savet se zalagao za smanjenje ili za kontrolu penzija, to je i gospodin Milićević rekao. Ne, mi otkako je uvedena švajcarska formula, mi smo se zalagali da se uvedu pravila i kada se uvelo pravilo, to je švajcarska formula, onda smo rekli – držite se zakona, rekli smo to, čak štaviše, držite se zakona i u 2020. godini kada je švajcarska formula dala veći rast penzija nego što bi bio nominalni rast BDP. Znači, nismo rekli – aha, penzije preskaču, ne može da se radi. Ne, da treba svi da se držimo zakona i pravila, pa kako taj zakon i to pravilo pokaže. Još jednom da objasnim oko ove jednokratne pomoći, pošto se ona ponavlja. Dakle, kao što je gospodin Zukorlić rekao, mi smo za to da se ona daje onima kome je potrebna, a za to je potrebno izraditi socijalne karte, a to bi Vlada najzad trebala da uradi. Pre tri godine je najavljeno, a nije urađeno. Prema tome, sva davanja koja se daju trebali bi da idu onima kojima je to najpotrebnije. Prvo, to onda smanjuje siromaštvo, a onda drugo, to je i odgovorna fiskalna politika, jer su troškovi mnogo manji od toga. Najzad oko BDP. Svako daje projekcije. Svako ko daje projekcije greši, možda greši, od Monetarnog fonda, preko Vlade do nas. Prema tome, ono što mi možemo precizno da damo jeste šta je bilo, a ono šta će biti to je najbolja ekonomska analiza koja može da da. Tačno je, mi smo za budžet, za 2021. godinu rekli da je velika neizvesnost, stopa rasta stvarno može da bude između 2% i 6%. Mi ne znamo šta će od toga da se desi zato što je neizvesno. Zato predlažemo, da se budžet planira oprezno, da se uzme jedna oprezna stopa od 4%. Mi nismo rekli – rast će biti 4%, nego sve između 2% i 4%. Vi ste, i tu moram da vam odam priznanje što to neki drugi ne rade, ipak jednu malu polurečenicu ubacili - a da, onda je Fiskalni savet rekao možda će biti više od 4% u aprilu. Mi smo rekli i dali analizu. Kada smo dobili rebalans u aprilu ove godine, rekli smo – a, odlično, javne investicije su snažno povećane, to zagovaramo već jedno šest, sedam godina kao osnovnu meru Vlade. Kao rezultat toga doći će do povećanja privrednog rasta što govorimo već pet, šest godina. Onda smo digli projekciju rasta između pet i po i šest posto. Naravno, stvari se i dalje razvijaju. Ono što se dešava u 2021. godini jeste da ne samo Srbija, nego i cela centralna i istočna Evropa znatno brže raste nego što se očekivalo u decembru. Tako da su sve one projekcije, koje su i one imale, i njih možete da uzmete, kako pravi Evropska komisija, ako mislite da i ona politizuje stvari, kako ona pravi projekciju za svoje zemlje, oni su već dva puta povećali projekciju koju su dali u decembru, pa su proletos povećali i sada su ponovo povećali projekciju. Znači, stvari se menjaju. U tom kontekstu, verovatno će Srbija imati veći rast, možda preko 6%, ali isto tako i sve zemlje centralne i istočne Evrope će imati rast. Dakle, treba da razlikujete ono što je stvarni podatak unazad i ono što se vrši kao projekcija. Da se vratim, sačuvana privreda i … Tačno. Sačuvana zaposlenost u 2020. godini, ali to nije ovih 100 evra sačuvalo, nego one subvencije koje su išle direktno preduzećima da ne otpuštaju radnike. Mi smo ocenili to kao odličnu meru, jedina naša ograda je bila da se to davalo i onim u drugom naletu i onim preduzećima kojima to uopšte nije bilo potrebno. To mi je toliko razumno da ne treba da dajete nekome koji nije pogođen krizom, valjda treba da date samo nekom ko je pogođen krizom, jer sredstva su ograničena. Što se tiče stope rasta, kolika je stvarna bila zaposlenost, rad zaposlenosti, 2012, 2017. godine, koliki je bio BDP, kakav je uticaj ovih 100 evra, kakav je fiskalni multiplikator, ovih 100 evra uticaj na ovo, evo, ako hoćete, ja vrlo rado, uđite u tu profesionalnu raspravu, napišite sve to, objavite. Mi ćemo vam odgovoriti. Videćemo, možda ste i vi u pravu, možda smo i mi u pravu, možda je nešto između. Ali lepo napišite. Izlistajte. Mi ćemo odgovoriti. Pročitaće svet i onda će videti šta je. Prema tome, navlačenje da mi to radimo samo zbog politizacije nema nikakvog osnova. I ovo da vam kažem, izneli ste stope inflacije, pa ste stali na prva tri mesta ove godine. Da li znate kolika je stopa inflacije zaključno sa septembrom? Reći ću vam, 5,7%. što je značajno veće nego u Evropskoj uniji. Prema tome, znate ili istinu, punu istinu i samo istinu, a ne samo delove toga. Čudi me da je sad odjednom to politizacija, da od 2011. godine nismo kredibilni, a onda ovaj isti parlament nas 2017. godine izabere. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi potpredsedniče Orliću. Moram da reagujem, bez obzira što je kolega Arsić iz druge poslaničke grupe. Dakle,106. dostojanstvo Narodne skupštine. Mi smo danas ovde da razgovaramo o izveštajima nezavisnih regulatornih tela, a ne da nam predstavnici nezavisnih regulatornih tela drže predavanja i da govore poslanicima kako poslanici nešto ne znaju. Najblaže rečeno to je degradacija i diskreditacija poslanika. Gospodine Petroviću, Vama niko ni jednog trenutka nije rekao da nešto ne znate. Ako želite da vodite argumentovanu raspravu onda ukrstite argument, ukrstite činjenice. Da li je kolega Arsić u pravu ili ne, on će verovatno se javiti kasnije za repliku, pa će o tome govorite, ali mene ste pomenuli u kontekstu 100 evra. Za mene je najbolji pokazatelj 6,2 miliona građana je dobilo podršku i uzelo podršku od 100 evra. Govorio sam o tome da usko stručna politika nije čarobni štapić i ja ne znam da li nekada prošetate Beogradom, da li razgovarate sa građanima i da li pitate građane kako se osećaju kada dobiju tih i 100 evra. Socijalna karta, u redu slažem se, treba Vlada da uradi socijalnu kartu, ali pitajte građane. Prošli put sam vam rekao – pitajte vaše zaposlene, imate ih tridesetak, ja imam spisak ko je uzeo 100 evra, pa pitajte ih kako se osećaju, a oni su sačinili izveštaj. Pitajte ih kako se osećaju kada su dobili tih 100 evra. Što se tiče toga, ovde je reč da se održi nivo potrošnje, ali se unela i jedna doza optimizma kod građana Srbije u jednom izuzetno teškom vremenskom periodu. Zato je podeljeno svima. Ponavljam, nije mera koju je izmislila Srbija, već su i druge svetske ekonomije koristile ovu meru. Što se tiče subvencija koje su usmerene ka preduzećima, potpuno opravdana mera Vlade Republike Srbije da pomogne privatnom sektoru, da pomogne privredi, jer to je krvotok Srbije. Ali, sa druge strane, imajte na umu i činjenicu da su i strane direktne investicije nešto što je pomoglo da se smanji nivo nezaposlenosti u Srbiji. Recimo, 2020. godine strane direktne investicije su bile 2,902 milijarde evra, a u periodu od januara do jula 2021. godine iznosile su 1,950 milijardi evra. Dakle, ne samo subvencije koje je izdvajala Vlada Republike Srbije, za koje vi smatrate da nekim preduzećima nisu bile potrebne, ja ne smatram da je tu trebalo imati selektivan pristup, već se slažemo u potpunosti, odnosno poslanička grupa SPS se u potpunosti slaže sa stavom Vlade Republike Srbije. Ali, još jednom vas molim, na početku sam govorio o tome da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine Republike Srbije. Niste ga poštovali time što na način na koji ste predstavili da je usvojen izveštaj o kojem danas govorimo, sada se na ovakav način obraćate narodnom poslaniku, molim vas da to ne činite u nastavku današnje rasprave. Zahvaljujem. Izvinjavam se.
Hvala, gospodine Milićeviću. Ne smatram da sam prekršio Poslovnik. Iz vašeg izlaganja sam razumeo da je reč o nečemu što je izgovoreno pre nego što sam preuzeo vođenje sednice. Zato i nisam mogao da intervenišem. Vidim da ne želite da se Skupština izjasni. Hvala i na tome. Sada pravo na repliku Veroljub Arsić, nakon čega prelazimo na listu prijavljenih za reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, očigledno je da su se ovde neke stvari pomešale. Gospodine Petroviću, nisam ja student, ne odgovaram ja na ispitu. Ovde ja postavljam pitanja. Ovde ja tražim odgovore. To odmah da se razumemo. Da li su podaci koje sam ja čitao tačni ili ne, da li je uzeta u obzir inflacija ili ne, da li nije isto računati u evrima nominalne iznose, pa od toga procentni iznos? Ja vas moram da pitam - šta bismo radili ako bismo računali u dinarima? Jer, kurs dinara za te godine za koje sam vam govorio bio je 2013. godine – 113 dinara, 2014. godine – 117 dinara, 2016. godine – 123 dinara, 2017. godine – 121 dinar. Mi našu inflaciju računamo u dinarima, ali nije ni bitno to kako je mi računamo, bitno je da li su podaci koje koristimo i metodologija na kojima ih koristimo isti, a, ja sam samo rekao da se ne slažemo, i stojim pri tome, da ne možete da napravite najobičniji aritmetički zbir procenata rasta i da to prikažete kao realan rast. Ne možete, ne možete, ne možete, jer 10% na 100 dinara je 10 dinara, a 10% na 110 dinara nije 10 dinara, nego 11 dinara. Ja sam o tome govorio. Ako niste razumeli, napišite mi, da vam pojasnim i napisaću vam, odgovoriću vam. To je prva stvar koju treba da raspravimo. Da li hoćete da me ubedite da tih 600, 700 miliona evra, što je ekvivalent Đilasovoj pljački, a njegovi mediji vas podržavaju, njegovi tabloidi vas proglašavaju za ličnost godine, nije uticalo na očuvanje radnih mesta i privredne tokove u Republici Srbiji i potrošnju? Pa, kako mislite, šta su ljudi radili sa tih 100 evra? Čuvali su za 2021. godinu? Pa, nisu. Nisu. U tome jeste poenta. Kad već raspravljamo oko toga kako je bilo 2017. godine, nismo se mi slagali ni do 2017. godine i vi to dobro znate, gospodine Petroviću, vi to dobro znate i nemojte stvari da iskrivljujete. Zašto vas je predložio predsednik Republike Srbije, a Narodna skupština izglasala? Vama vašu stručnost niko nije osporavao i vi ste jedan od retkih ljudi u Srbiji i na zemaljskoj kugli koji dobija priliku po drugi put da nešto uradi dobro za svoju zemlju, jer da ne čitam sad ponovo šta je se dešavalo sa onim stvarima kada se prvu priliku kockali, kad ste bili pomoćnik ministra, čini mi se onog Božidara Đelića, što nam je uveo porez na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Recimo, što je taj upropastio poljoprivrednu proizvodnju u Braničevskom upravnom okrugu tako što nije hteo da dozvoli da se izvrši kompenzacija između Ministarstva odbrane i republičkih fondova, pa je MIP zatvoren. Vi ste to gledali – pa šta, tamo radi 500 radnika. Šta je sa kooperantima, šta je sa farmerima? Šta je sa ratarima? Njih ima na hiljade, ali to tad nije bilo bitno. Tad su bile neke druge projekcije u pitanju. Možemo i o tome da pričamo. Da pričamo o „CES Mekonu“, ajmo i o tome. Nije meni to sporno. Ajmo i o tome pričamo. Ja od svega toga ne bežim. Vi ste dobili drugu priliku. Gospodine Petroviću, Srbiji se danas piše nova istorija, hteli vi to da prihvatite ili ne. I u ovoj istoriji svi mi bićemo zabeleženi po onome šta smo radili, moja malenkost vrlo malo, ja sam samo jedan od 250, a vi ste predsednik Fiskalnog saveta. O tome šta sad pišete, govorite, kakve procene dajete, kad pogledamo sve rezultate i kad neko bude počeo da radi analizu, biće mi žao ako svoju drugu priliku niste iskoristili i što vas neće pamtiti po stvarima koje su pomogle privredi ove zemlje, njenoj reindustrijalizaciji, podizanju ponovo njene infrastrukture, poboljšanju kvaliteta života građana, jačanju države. Žao mi je što vas neće po tome pamtiti, nego će vas pamtiti po „CES Mekonu“, Nikeziću i ostalim mangupima. Dali smo vam drugu priliku, na vama je da li ćete da je iskoristite ili nećete. A dokle god je ne koristite, izvinite, molim vas, mi smo tu da razmatramo izveštaje, mi smo tu da mi dajemo ocenu o vašim izveštajima, a ne vi nama o našem radu, i da ako neko od nas nije u pravu, snosi određene posledice. Mi kao narodni poslanici snosimo političke, vi kao predsednik Fiskalnog saveta, vi političke ne možete, ali vam kažem, šteta bi bilo da svoju drugu priliku u životu prokockate.
Hvala. Prvi prema prijavama za reč je narodni poslanik Samir Tandir.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani predstavnici nezavisnih regulatornih tela, pre nego što se osvrnem na same izveštaje, želim da pozdravim inicijativu predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, koju je danas pokrenuo, da se tzv. slučaj Edina Vranja, optuženog za ratne zločine prepusti Tužilaštvu za ratne zločine u Bosni i Hercegovini. Ne ulazeći u odgovornost bilo koga, apsolutno smatram da svako onaj ko je činio ratni zločin treba da odgovara. Međutim, ovo je jedan državnički čin, jedna poruka mira, jedna poruka koja utiče na stabilizaciju prilika u regionu i zbog istine hoću da istaknem da je lider naše stranke, akademik Muamer Zukorlić, u cilju stabilizacije prilika u regionu i popravljanja odnosa između naše zemlje i Bosne i Hercegovine tri puta razgovarao sa predsednikom Vučićem, a da bi se prevazišli ovi problemi i da se lokalnim tužilaštvima, svako u domenu svoje zemlje, prepusti ispitivanje optuženih u zavisnosti čiji su oni državljani. Ovo je korak u pravom smeru i nadam se da će vlasti u Bosni i Hercegovini to tako i prepoznati. Bošnjački i srpski narod moraju da izgrade najbolje moguće odnose i ako mi naše probleme ne budemo rešavali, sigurno ih niko sa strane neće rešavati. Što se tiče izveštaja nezavisnih regulatornih tela, dokaz da oni postoje, dokaz da ih imamo i da imamo ovako živu debatu, dokaz je suštinski demokratskog društva u kome mi funkcionišemo. Naravno, i diskursi koje danas možemo da čujemo jesu naprosto dokaz i izraz našeg demokratskog društva. Ono što građane koji su mene birali, koji podržavaju nas SPP kao najjaču bošnjačku stranku u Republici Srbiji, prvenstveno zanima, ne koliko je ko imao sastanaka, da li su se oni održavali onlajn, preko zum aplikacije itd. To su tehničke stvari i ja sam pogledao vaše izveštaje i manje više zadovoljan sam. Naprosto, došli smo danas u dobroj veri da podržimo te izveštaje. Međutim, čuo sam sasvim dovoljno argumentacije kada je u pitanju izveštaj Fiskalnog saveta i mi uvažavamo argumentaciju kolega poslanika i za taj izveštaj mi nećemo glasati. Što se tiče drugih izveštaja, podržaćemo ih, ali ono što zanima građanke i građane koji su nas birali ovde, a prvenstveno ljude koji žive u Sandžaku, koji su glasali prevashodno za mene i za moju stranku, jeste kada imamo u pitanju Agenciju za energetiku. Znači, svaka čast, imamo stabilno snabdevanje, imamo dobru proizvodnju, imamo gasovod, iako se Evropa i velike deo sveta suočava sa tom cenom koja zaista galopira u poslednje vreme. Imamo krizu u Velikoj Britaniji i vidimo da ljudi se bune, imaju nedostatak osnovnih životnih namirnica itd. Mi imamo stabilnu situaciju i to je nešto što treba svakako zahvaliti se i predsedniku države i Vladi i ovom parlamentu. Međutim, ono što hoću da istaknem jeste da smo prošle godine imali jednu katastrofu, kada je u pitanju snabdevanje električnom energijom. Niskonaponska i visokonaponska mreža su dotrajale. U nekim našim političkim dogovorima sa vrhom države dogovoreno je da imamo potpunu rekonstrukciju niskonaponske i visokonaponske mreže. Znate, kada padne sneg u jednom selu u Komaranskom kraju ili u jednom selu na Pešteru u novembru ili decembru, do proleća, do marta neće moći čovek da dopremi osnovne životne namirnice. I kada govorimo o Izveštaju Agencije za energetiku i bilo kojih drugih organizacija i institucija, ja uvek želim da govorim o konkretnim problemima, jer kada se sutra ili večeras vratim u Prijepolje ljudi će me pitati zašto o tome nismo diskutovali, to je naš životni problem, jer ako nama propadne namirnica kako ćemo mi da izdržimo, ne znam, do proleća, ko će nama tu štetu da nadoknadi. Imamo takođe, situaciju da u kraju iz koga dolazim ljudi imaju hladnjače malina i sada ako dan, dva ili tri vi nemate uredno snabdevanje električnom energijom vama je propao posao koji zapošljava vašu porodicu, 10, 15, 20 ljudi. Znači, ugrožava mala i srednja preduzeća i ugrožava egzistenciju tih ljudi. Posao EPS-a nije samo da naplaćuje električnu energiju, već je posao da se ulaže u obnavljanje mreže. Imamo situaciju, selo Žabren kod Sjenice, gde su izgrađeni, zaista jedan nonsens, izgrađeni betonski stubovi, a da još uvek nemamo od nadležnih reakciju da se mreža sa dotrajalih drvenih stubova prebaci na nove stubove, betonske stubove. Što se tiče DRI, naravno lider naše stranke akademik Muarem Zukorlić je govorio o primeru Sjenice. Kaže narodna izreka – bolje sprečiti, nego lečiti. Znači, mi imamo grad, opštinu koja je u dugu pola svog budžeta, pet miliona evra, a niko nikakve posledice ne snosi. Znači, mi moramo preventivno da delujemo, da pratimo situaciju, ako nešto ide u pogrešnom smeru da reagujemo, a ne sada došli su neki ljudi na vlast i šta njima treba četiri, pet, 10 godina da bi došli na nulu, a građani od njih očekuju konkretne rezultate. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima Jasmina Karanac.
Hvala, predsedavajući. Poštovani predstavnici nezavisnih državnih regulatornih tela, koleginice i kolege narodni poslanici, analizirajući sva četiri izveštaja o kojima danas raspravljamo, iz njihovog sadržaja možemo zaključiti da se njihovoj izradi pristupilo veoma stručno i temeljno i da su svi do jednoga i detaljni i sveobuhvatni. Zato pozivam kolege da ove izveštaje u danu za glasanje podržimo. Oni su nam dostavljeni na vreme i prošli su nadležne skupštinske odbore i dobre je što mi danas o njima ovde u plenumu raspravljamo. Budući da je ovlašćeni predstavnik moje poslaničke grupe govorio o izveštaju revizora i Fiskalnog saveta, da će kolega kasnije govori o izveštaju o zaštiti konkurencije, ja ću kao članica Odbora za privredu i energetiku se osvrnuti u svom izlaganju na Izveštaj o radu Agencije za energetiku u 2020. godini. Analizirajući prispeli izveštaj mogli smo videti da je u 2020. godini, pored toga što je bila godina pandemije u kojoj se čitav svet suočio sa potpuno neočekivanim i nepoznatim virusom koji je poremetio sve aspekte i života i privređivanja, sigurnost snabdevanja električnom energijom i gasom i naftnim derivatima u Srbiji bila je zadovoljavajuća. Mi imamo stalno kontinuirano snabdevanje. U 2020. godini mi nismo imali restrikcije, niti povećanje cene električne energije i gasa. Ono što zabrinjava je energetska kriza koja preti celoj Evropi u kojoj situacije po pitanju obezbeđivanja energetika krajnje nepredvidiva, baš kao što je nepredvidiva zdravstvena kriza, ali ne samo u Evropi, nego u čitavom svetu. Energetska kriza postaje tema broj jedan na globalnom nivou, čak ispred korone, jer su se zbog povećanja privredne aktivnosti, nakon najvećeg udara korona krize, zalihe drastično smanjile i pale na nizak nivo, a potražnja za energijom u svetu je sve veća. Naročito je 6. oktobra šokirala i kao bomba odjeknula vest kada je cena gasa postavila istorijski rekord od 1.900 dolara za hiljadu metara kubnih. Ipak do kraja dana, posle obraćanja ruskog predsednika Vladimira Putina, cena je znatno pala, ali je i dalje visoka i nedostižna za većinu zemalja koje kupuju ovaj energent. Takođe, na svetskim berzama beleži se i novi skok cene nafte, kao i električne energije što ukazuje samo na produbljivanje ove energetske krize. Iako se menja iz dana u dan, cena gasa je trenutno, bar je juče bila, oko 980 dolara za hiljadu kubnih metara, ne znam tačno koliko je danas, što mi kao zemlja, i po ocenama stručnjaka i po ocenama onih koji vode ovu državu, ne bismo nikako mogli da podnesemo. Međutim, zahvaljujući dobrom i odgovornom planiranju i prethodnim aktivnostima, Srbija je za sada mirna, i to kažu i predsednik Vlade, ali i stručnjaci i analitičari koji prate energetska kretanja. Budući da smo tranzitna zemlja, gas se redovna doprema banatskim tokom, a u skladištu Banatski Dvor se nalaze dovoljne rezerve ovog energenta, ali se on svakodnevno dopunjava novim količinama gasa, te stoga cene ne bi trebale da se menjaju do kraja godine, a za iduću godinu se aktivno pregovara. Prema sadašnjim najavama, Srbija će dobiti gas po povlašćenim cenama. Što se tiče električne energije, Srbija je takođe u boljoj poziciji, jer smo nezavisni tako što proizvodimo dovoljne količine struje. Ono što je dobra vest jeste da je obezbeđen i preventivni uvoz do polovine decembra, a dok se ne završi remont Bloka B1 u termoelektrani u Obrenovcu. Takođe, u pripremi su projekti za izgradnju novih hidroelektrana Đerdap 3 i Bistrica, što će za 15% povećati proizvodne kapacitete električne energije i na taj način obezbediti dodatnu nezavisnost i energetsku sigurnost naše zemlje. Mi smo na sednici Odbora za privredu i energetiku posvećenoj ceni energenata čuli da se cena struje za domaćinstva neće menjati do kraja godine i biće najjeftinija u ovom delu Evrope. Međutim, to se ne odnosi na privredu, jer ona kilovate kupuje na slobodnom tržištu i ta činjenica je zabrinjavajuća ne samo za privredu, već i građane, jer će se neminovno je svaki skok cena energenata za privredu posredno odraziti na cene, odnosno pokrenuti poskupljenje svih proizvoda. Cena struje u Evropi je već poskupela za 50% i za domaćinstva i države pojedinačno traže rešenja. Već u narednim danima, do kraja oktobra, prema najavama trebalo bi da se razmatra zajedničko rešenje. Našla sam podatak EU koji se odnosi na period pre pandemije gde se kaže da je, recimo, 2019. godine ukupno oko 7% Evropljana imalo problem da zagreje svoje domove tokom zime, a u nekim zemljama je taj procenat bio mnogo viši, viši od 20% i sada se strahuje da bi to moglo da se udvostruči. Srbija nema taj problem. Činjenica je i ono što svakako treba reći je da aktuelna energetska kriza pokazuje da države koje imaju termoelektrane na ugalj lakše podnose nove cenovne udare. Takođe i države koje imaju strateško partnerstvo sa „Gaspromom“ su u boljoj poziciji u pogledu sigurnosti snabdevanja gasom. Što se tiče Srbije mi imao dugoročne aranžmane sa „Gaspromom“ i ja smatram da ne treba dovoditi u sumnju da li će taj aranžman biti i produžen. Ono što je ova kriza svakako pokazala je da nije dobro da se ugalj i fosilna goriva brzo ili naglo eliminišu iz energetskog miksa, što svakako ne znači da ne treba postepeno prelaziti na obnovljive izvore energije. Energetska tranzicija mora da bude dobro izbalansirana i da uvaži i ekološke i ekonomske aspekte i da bude održiva u smislu da obezbedi dovoljne količine energije, ali i da ide u pravcu karbonske neutralnosti, odnosno smanjenju globalne emisije gasova sa efektom staklene bašte u atmosferu. To svakako nije ni brz ni lak put, ali dok sve zemlje biju bitku da obezbede dovoljne količine energenata i razmišljaju o dugoročnoj energetskoj stabilnosti, ne smemo zaboraviti na klimatsku neutralnost i borbu protiv klimatskih promena, kao jedan od najvažnijih izazova u zaštiti životne sredine sa kojim se čovečanstvo danas suočava. Srbija dobro balansira i planira svoju energetsku politiku, što se pokazalo i danas kada ceo svet bije bitku za energiju. Ja se nadam da će tako biti i u budućnosti. Kao što sam rekla Socijaldemokratska partija Srbije će u momentu za glasanje podržati ovaj i ostala tri izveštaja o kojima danas raspravljamo. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima doktor Duško Pejović. Izvolite.
Hvala vam, predsedavajući. Evo, već nekoliko puta se spominje DRI, pa mislim da je vreme da se javim da dam odgovarajuće odgovore na neke dileme, nejasnoće itd. Najpre da podsetim, jer čini mi se, to još nije stiglo do svih, ne mislim ovde na ovaj hram, na ovaj dom, nego inače. Državna revizorska institucija je posebna, samostalna, nezavisna organizacija i institucija i najviši državni kontrolni organ u oblasti trošenja javnih sredstava. U tom smislu, imamo i dodatnu obavezu da kao najviši kontrolni organ ili najviše ili najdetaljnije i najpreciznije kažemo o trošenju javnih sredstava na svim nivoima. Ovo sada što ću da kažem, to stoji u našim izveštajima, ali ne u izveštajima o radu, mi danas govorimo o Izveštaju o radu DRI. Ovo što sada govorim, to stoji o Izveštaju o izvršenoj reviziji finansijskih izveštaja posebno ili o revizorskom izveštaju završenog računa budžeta Republike Srbije, tako da mi je žao što prethodno nismo imali dijalog sa predsednikom Fiskalnog saveta. Žao mi je što to nismo imali, jer određene dileme koje su iznete ovde su već navedene u našim izveštajima i one nisu dilema. Dakle, prvo da kažem nešto o stranim direktnim investicijama iz ugla DRI. Dakle, to su subvencije privatnim preduzećima koje su iskazane, ali u Zakonu o budžetu Republike Srbije, ne u završnom računu, nego u Zakonu o budžetu Republike Srbije. Tu se u okviru određene aproprijacije navedeni svi iznosi i svi strani investitori kojima se planira, dakle ko ima tačan njihov naziv i planirana budžetska sredstva koja će biti podeljena, ugovaraju se te strane direktne investicije prema zakonu i prema odgovarajućoj Uredbi o dodeli navedenih sredstava. Pojedinačni prenosi tih sredstava se knjigovodstveno vode i iskazuju u glavnoj knjizi, a ne u završnom računu. Zašto? Pa, zato što se završni račun iskazuje na trećem nivou kao grupa konta, što u prevodu znači da je to zbirni iznos iz koga se ili u kome se ne može prepoznati analitika i po pojedinačnom izvođaču i po pojedinačnom iznosu. Gde to može da se vidi? U glavnoj knjizi i ona je kao glavna poslovna knjiga dostupna DRI uvek bila i sada je. I kada mi govorimo o završnom računu budžeta Republike Srbije, mi govorimo i o ovim iznosima, odnosno dokumentacija o stranim direktnim investicijama se nalazi u Ministarstvu privrede. Postoje izveštaji o realizaciji odgovarajućih tranši, jer na osnovu izveštaja o prethodno izvršenim odobravaju se sledeće isplate. Postoje dokazi o zapošljavanju. Postoje mnogi drugi dokazi koji su ugovoreni i koji se realizuju. Sad, meni je nejasno šta ima da je tu nedovoljno otvoreno, nedovoljno objavljeno, za DRI je to sve otvoreno i mi smo to naveli u našem Izveštaju. Dalje, što se tiče novčanih kazni i penala, one se iskazuju u okviru 483 grupe konta, plaćanja se vrše po aktu suda sa pozicije organa koji je utužen ili od koga se prinudno naplaćuje taj iznos i on se naplaćuje preko NBS. Za naplatu dugova prinudnom naplatom po rešenju sudova umanjuju se sredstva korisniku koji je naveden po toj osnovi. Ako nije naveden, onda se sredstva umanjuju Ministarstvu finansija. Dokumentacija na osnovu koje je izvršena prinudna naplata korisnicima uglavnom ne stiže. U završnom računu se opet iskazuje na trećem nivou u zbirnom iznosu, a pojedinačne analitike se nalaze u glavnoj knjizi koje su nama uvek dostupne. Sledeća stavka su pozajmice. Pozajmice ne bi trebale posebno da čude zato što nisu od ove ili prethodne godine. One su dugo godina, one su u budžetu evo najmanje od 2008. godine otkad smo mi osnovani, otkad smo otpočeli da pregledamo završni račun, mi se susrećemo sa kategorijom pozajmica. Pozajmice se dodeljuju na osnovu zaključka Vlade. One se ne objavljuju, a u završnom računu se iskazuju kao izdatak na kontu 621 – nabavka finansijske imovine. Za svaku pozajmicu postoji ugovor. Svaka pozajmica se knjiži na kategoriji potraživanja, tako da se prati njihova naplata, one se vrlo često naplaćuju, pozajmljuju, naplaćuju ili se ponekad produžuju. Ono što je možda nesporazum u ovom odnosu jeste što mi sada kada dajemo Izveštaj o radu za 2020. godinu, mi govorimo o ovim iznosima iz 2019. godine, a Fiskalni savet verovatno je tu aktuelniji, on govori o 2020. godini i siguran sam i o 2021. godini. Godine 2020. i 2021. su obuhvaćene pandemijom i obuhvaćene su sigurno većim potrebama za pozajmice. Mogu da vam iznesem par iznosa, Fondu PIO je dato šest milijardi i to je vraćeno, isto tako i drugim je isto dat iznos u smislu ovih potreba, npr. u pitanju je RFZO – pet, i to je povraćeno itd. Dakle, sve ovo što sam sada izneo možete pročitati u našim revizorskim izveštajima o završnom računu i to je za pozajmicu objavljeno na u potraživanjima, ne tražiti na 621, gde je iskazano koliko je isplaćeno, nego na potraživanjima gde je iskazano koliko ko duguje jer još nije povratio taj iznos. To je ovo što sam hteo odgovoriti. Naravno da ne bih ni odgovarao da nije bilo pitanja za DRI. Što se tiče pitanja potpredsednika Skupštine Zukorlića i narodnog poslanika, baš mi je drago što ste sada ovde, jer prošli put ste imali isto takvo pitanje, a kad sam dao odgovor nikoga nije bilo. Sad mi je drago što ste ovde da čujete jednom odgovor koji treba da bude jasan. U stvari je nesporazum, jer mi ne radimo po zahtevu. Ne radimo zato što je nekome potrebno iako razumemo da postoje veliki rizici u pojedinim sredinama gde idemo i češće itd. Ispred mene je spisak svih lokalnih vlasti Republike Srbije sa tačnim nazivom od 2011, 2012. do sada, 2021. godine aktuelne i brojem izvršenih revizija. Dakle, 171 lokalna vlast, 117 opština, 28 gradova, 25 gradskih opština i pokrajina je u tom iznosu i na primer grad Beograd je revidiran pet puta najviše, najviše od svih. Sjenica ima budžet negde oko 800, 850 miliona dinara. Grad Beograd ima 110, 115 milijardi. To je više od stotinu puta veći iznos. Pa, ne možemo očekivati da kad neko… Dalje, Državna revizorska institucija nije osnovana da trči od subjekta do subjekta. To je uvaženi poslanik Mijatović, koji je član Odbora, koji je dobro upoznat, napomenuo – mi smo nezavisni zato što sami planiramo, sami izvršavamo i sami izveštavamo o izvršenoj reviziji i mi smo po našim, prvo po Zakonu o DRI, po standardima, po metodologiji, po smernicama, po svim pravilima koja postoje kod svih drugih vrhovnih revizorskih institucija izvršili i sve revizije u svim lokalnim vlastima. Ima lokalnih vlasti najmanje gde smo jedanput do sada bili. U Sjenici smo, evo, sticajem okolnosti smo bili dva puta, ali već imamo i reviziju odazivnog izveštaj, to znači već i tri izveštaja ćemo imati za tu opštinu, ne zato što ste vi upitali, nego zato što je to potreba da odradimo, a uklapa se i to što ste vi upitali. Pitanje je bilo - ko će da zaustavi to? Pa, nije Državna revizorska institucija osnovana da zaustavlja, nego je osnovana da izvrši samu reviziju, da sastavi izveštaj, da ukazuje na nepravilnosti, da ukaže kako se one otklanjaju itd, da pripomogne u tome svemu i da pregleda odazivni izvešaj. To znači da vidimo da li je subjekt otklonio ono što smo mu utvrdili, što smo mu objasnili, što smo mu objasnili kako treba da ispravi. Evo na primeru Sjenice. Prva revizija je bila 2014. za 2013. godinu. Mi smo tada utvrdili niz nepravilnosti, velike zaista nepravilnosti. Izveštaj je kao i svaki do sada na sajtu. Na našem sajtu imate sve izveštaje. Imate rezime svih izveštaja. Imate sve odazivne izveštaje. Imate se posle-revizione izveštaje. Imate registar preporuka sa statusom. Mi ništa kod sebe nemamo što nije na sajtu. Da odgovorim na pitanje. Pojavljujemo se sa informacijama. U javnosti se do sada nisam mogao pojaviti jer nisam dao izveštaj parlamentu. Ne mogu davati bilo kome pre izveštaj o radu institucije nego parlamentu koji nas je izabrao i koji je doneo propis i kada parlamentu dam izveštaj, a to je ovo, onda sam već od sutra slobodan da dajem izjave, izveštaje itd. Sada ću da vam kažem, 2014. godine mi smo napisali osam prijava, dve krivične i šest prekršajnih – krivične prijave protiv direktora direkcije i direktora ustanove za sport i ostalo da ne brojim, protiv predsednika opštine prekršajna prijava i ostale da sada ne brojim. Što se nas tiče, mi smo svoju aktivnost obavili. Šta je sa prijavama, to treba pitati organe kod kojih su prijave otišle. Što se tiče prijava iz 2019. godine izvršene revizije, odnosno u 2020. godina, a za 2019. godinu, ovde je napisano 10 prijava, od čega dve krivične, sedam prekršajnih i jedna informacija tužilaštvu sa detaljnim opisom, verovatno sada i ono što ste vi naglasili, preuzimanje obaveza, određeno da aproprijacija bez odobrenja, bez odluke Skupštine itd. davanja avansa za puteve, a da se usluga nije izvršila. Niz stvari koje smo mi utvrdili mi smo to sve dali nadležnim organima. Da zaokružimo. Mi prema Poglavlju 32 u eksternoj kontroli imamo dve obaveze. Jedna je da čuvamo nezavisnost i druga je da povećavamo broj revizorskih izveštaja, a posebno izveštaje svrsishodnosti. Kada povećamo izveštaje svrsishodnosti smanjivaće se broj izveštaja finansijskih. Zbog čega ovo ističem? Zbog toga što osim DRI treba da znamo da prema članu 79. Zakona o budžetskom sistemu svake godine je lokalna vlast, bilo koja, pa iz Sjenice, je dužna da ima mišljenje nezavisnog eksternog revizora uz završni račun, uz bilanse itd. da ima to mišljenje. Da li ga ima? To treba pitati opštinu. Uvaženi poslanik Arsić je napomenuo da Skupština ne može usvojiti završni račun bez mišljenja DRI i to je tačno. Što bi dobro bilo da se zna da i lokalna vlast ne bi trebala ili trebala bi sačekati da usvoji izveštaj o svom, odnosno odluku o svom budžetu dok ne postoji eksterni revizor. Tek da spomenem budžetsku inspekciju, internu reviziju i druge kontrolne organe, jer ne može DRI… Mi imamo 336 zaposlenih, 33 koji su izvan ovih oblasti i 11 hiljada korisnika. Znate koliko korisnika ima kod kojih još nismo uspeli doći i pitanje je kada ćemo. Ovo treba shvatiti kao jednu okolnost u kojoj mi radimo jer u zakonu stoji – dužni smo svake godine da radimo reviziju završnog računa budžeta, četiri fonda, i stoji tamo – odgovarajući broj lokalnih vlasti. Taj odgovarajući broj nije određen. Sada i da vam napomenem da imamo i uslove koji nisu baš najuslovniji za ovaj rad. Nemamo ni u jedno sedištu, u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i u Kragujevcu da je pitanje poslovnog prostora za instituciju trajno i adekvatno odgovoreno. Nemamo. U Beogradu imamo situaciju da su nam u jednoj zgradi revizori, a u drugoj uprava. Ja sam odvojen od svojih revizora i nemamo uslova za izvršenje rada. To je jako važno da napomenem da kada se sve to spoji, imamo i obećanja i dogovore, ali još nemamo izvršenja. Ukratko je to jedan presek na brzinu, pokušaj da vam odgovorim da nema nikakvog udela u tome da smo namerno odugovlačili, nego smo čak i ubrzavali. I u Prijepolju, odakle ste vi, smo bili dva puta i ostalim okolnim ili svim većim opštinama. Hvala na pažnji.
Hvala. Pravo na repliku, Samir Tandir.
Hvala predsedavajući. Hvala vam na odgovoru. Potpuno mi je jasno šta radi DRI i upravo sam hteo to što ste rekli, da javno ovde kažete. Naravno, kada vodimo diskusiju možete odmah da se javite, da se ne bi čekali ovde po čitav dan. Imate i vi pravo da replicirate i nama narodnim poslanicima. Meni je jako važno i našoj poslaničkoj grupi, zato što vrlo često ističemo taj primer Sjenice, jer vi ste odradili vaš deo posla. To hoću da čuju kolege poslanici, građanke i građani i apsolutno svi. Znači tužilaštvo i Ministarstvo finansija nije odradilo svoj posao. Znači, ako vi 2014. godine utvrdite nepravilnosti za 2013. godinu. Isti ti ljudi bili su 2019. godine i svi nastave da se ponašaju kao da se ništa nije desilo. Vama hvala na odgovoru. Nije odgovornost na vama. Sada mi idemo dalje da istražujemo ko je kriv za tu situaciju. Znate, sada će neko da fakturiše ljudima u Sjenici i da kažu – o.k. vi ste nova vlast, vi ste nam obećali bolji život, mi hoćemo bolji život, a vi zatekli ne praznu kasu, nego dugove, potraživanja, ne znam sve ovo o čemu ste vi govorili. Tako da je jako važno da sve ono što je govorio lider naše stranke, što govore naši poslanici i na koncu i ja lično, vi ste sada potvrdili. Utvrđene su nepravilnosti, imamo krivične prijave, imamo prekršajne prijave. Godine 2013. su se ustanovile nepravilnosti. Da se tada reagovalo, ne bi imali danas ovu situaciju. Hvala vam.
Hvala. Reč ima Slavenko Unković.
Hvala predsedavajući, poštovani članovi nezavisnih tela, uvažene kolege narodni poslanici. Pre svega, da kažem da poslanička grupa Jedinstvena Srbija će u danu za glasanje podržati sva četiri izveštaja koja su danas na dnevnom redu. Državna revizorska institucija je jedna od ključnih karika u sistemu finansijske odgovornosti u našoj zemlji. Ona proverava da li se javna sredstva troše efikasno i odgovorno i ekonomično i u skladu sa zakonom, a sigurno ima značajnu ulogu u ekonomskom razvoju naše zemlje. Tokom 2020. godine DRI je sačinila 254 izveštaja o reviziji i za otkrivene nepravilnosti dala ukupno 2.155 preporuka. Institucija tokom 2020. godine u finansijkim izveštajima, kod subjekata revizije utvrdila greške u iznosu od 376 milijardi dinara, kao i nepravilnosti u poslovanju u iznosu od 130 milijardi dinara. Po mom mišljenju ovo su dobri rezultati. Smatram da ste dobro radili prošle godine i da ovaj izveštaj zaslužuje našu podršku. Kao primer dobrog odnosa prema javnim finansijama jesu dva pozitivna izveštaja na završni račun AP Vojvodine. Naime, radi se o 2018. i 2019. godini. Zaista, tokom proteklih nekoliko godina pokrajinska vlada je ojačala oblast kontrole pokrajinskog budžeta, ojačala službu interne kontrole, kao i kvalitet izvršilaca i to je rezultiralo pozitivnim izveštajem vaše institucije, koje svakako nije lako zadobiti. Čini mi se da je ovo prvi put da ste dali pozitivno mišljenje na jedan izveštaj o završenom računu budžeta bilo kojeg. Institucija i tokom 2020. godine vršila je reviziju izveštaja završnog računa budžeta AP Vojvodine i takođe nikakvih većih zamerki nije bilo, iako je bila godina korone, nepredviđenih događaja, budžetskih intervencija na razne načine i zaista osim par pozitivnih sugestija potvrđen je kontinuitet odgovornog odnosa prema pokrajinskim finansijama. Kada je u pitanju Komisija za zaštitu konkurencije, njihov cilj je kreiranje konkurentskog tržišta na kome će učesnici povećati svoju produktivnost, što rezultuje povećanjem životnog standarda naših građana. Svedoci smo da je u našoj zemlji došlo do povećanja privredne aktivnosti, kao i do porasta stranih i direktnih investicija i mi smo po tome lideri u ovom delu Evrope. To znači da je Srbija dobar i aktivan privredni ambijent, čemu sigurno Komisija za zaštitu od konkurencije daje svoj doprinos. Ono što bih izdvojio kao jedan od najvećih rezultata Komisije za zaštitu konkurencije u prošloj godini jeste, to što je Komisija sprovela ukupno 18 nenajavljenih uviđaja za prikupljanje dokaza u pokrenutim postupcima. Nenajavljeni uviđaj je zakonom predviđen instrument za utvrđivanje povrede konkurencije. Primenjuje se kada Komisija proceni ili pretpostavi da može doći do uništenja dokaza o povredi konkurencije. Nenajavljeni uviđaj podrazumeva ulazak ovlašćenih službenih lica u prostorije učesnika na tržištu. Ovo je jedna složena i zahtevna operacija koja zahteva punu diskreciju i sinhronizovan odnos nekoliko državnih organa, tako da te akcije daju rezultate i nadamo se da će ih biti što više u narednom periodu. U izveštaju Evropske komisije za 2020. godinu konstatuje se umeren napredak u politici konkurencije. Preporuka je da u zakonodavnom okviru u potpunosti uskladi sa smernicama i tekovinama EU. Preporučuje se donošenje novog zakona o zaštiti konkurencije, koji je u nekoj pripremi kod nas još od 2017. godine. Kada je u pitanju Fiskalni savet kao najmlađi nezavisni organ, ima za cilj da pomogne da se obezbedi fiskalna i finansijska stabilnost i transparentnost politike javnih finansija. Preporuke Fiskalnog saveta i veliki oprez koji iskazuju u raznim procenama razumem kao krajnje dobronameran. Povremene razmene stavova sa Ministarstvom finansija i ponekim državnim institucijama ne treba doživljavati kao stvaranje neke konfuzije u javnosti. Često se mogu čuti kritike na račun Fiskalnog saveta. Ja smatram da je ovaj nezavisni organ jako potreban. Čini mi se da svojim analizama, predlozima i preporukama predstavlja neki korektivni faktor u kreiranju neke fiskalne politike. Iz izveštaja za 2020. godinu vidimo da je Savet uradio 11 analiza koje su opširne, sistematične, sa puno predloga, preporuka u domenu fiskalne politike. Ključne reforme koje bi trajno uredile javne finansije zemlje su bile temelj za nastavak rasta privrede, životnog standarda i koje predlaže Fiskalni savet su po meni povećanje javnih investicija u komunalnoj infrastrukturi za zaštitu životne sredite, restrukturiranje javnih i državnih preduzeća, uređenje sistema zaposlenosti i zarada u javnom sektoru, unapređenje investicionog ambijenta smanjenjem korupcije i povećanjem nivoa vladavine prava. Ovo su suštinske stvari za nastavak reformi, za nastavak ekonomske stabilnosti naše zemlje. Hvala.
Hvala. Reč ima Stefan Krkobabić.
Zahvaljujem. Uvaženi predstavnici nezavisnih institucija, zbog vremena koje imam kao predstavnik poslaničkog kluba, pričaću danas samo o izveštaju Agencije za energetiku i izveštajem Fiskalnog saveta. Gospodin Stošić je sveobuhvatno pričao o svim ostalim izveštajima i te izveštaje ćemo podržati i možemo da kažemo kao narodni poslanici da stojimo iza njih. Poslanička grupa PUPS „Tri P“ posebnu pažnju u ovom izveštaju obratila je na mere zaštite energetski najugroženijih kupaca, tj. onih kategorija stanovništva koje su zakonski stekle uslove za umanjenje mesečne finansijske obaveze za korišćenje energenata. Kao veoma pozitivnu tekovinu koju je zakonodavstvo predvidelo za ovu kategoriju stanovništva smatramo to što je pored opštih normi koje se odnose na zaštitu svih kupaca električne energije i prirodnog gasa zakonom prepoznata kategorija energetski zaštićenog kupca. To je širi pojam od energetski ugroženog kupca, jer obuhvata pored kupca koji ostvaruju prava iz oblasti socijalne zaštite i kupce koji ne moraju da budu iz ove kategorije, ali im život i zdravlje mogu biti ugroženi obustavom ili ograničenjem isporuke električne energije ili prirodnog gasa. Uostalom, o neophodnoj pozitivnoj diskriminaciji tj. zaštiti te kategorije naših građana, mi iz PUPS-a smo posebno govorili nedavno kada smo na dnevnom redu našeg parlamenta razgovarali i diskutovali o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača. Finansijska sredstva za zaštitu energetski ugroženih kupaca se obezbeđuje iz budžeta Republike Srbije uredbom o energetski zaštićenom kupcu kojom je utvrđeno da status energetski ugroženog kupca ostvaruje kupac iz kategorije domaćinstva, samačkog ili višečlane porodice koje žive u jednoj stambenoj jedinici sa jednim mernim mestom na kome se meri potrošnja električne energije, odnosno prirodnog gasa, a koje troši maksimalnu količinu električne energije ili prirodnog gasa u skladu sa ovom uredbom, kao i domaćinstva u čijem članu zbog zdravstvenog stanja, obustavom isporuke električne energije ili prirodnog gasa može biti ugroženo zdravlje ili život. Status energetski ugroženog kupca kome zbog zdravstvenog stanja obustavom isporuke električne energije može biti ugroženo zdravlje ili život stiče se podnošenjem odgovarajuće medicinske dokumentacije jedinicama lokalne samouprave. Operator distributivnog sistema električne energije ne može obustaviti isporuku električne energije ako član domaćinstva energetski ugroženog kupca koristi medicinsku opremu neophodnu za održavanje zdravlja za čiji rad je neophodna električna energija. Prema evidenciji nadležnog ministarstva o broju porodica koje su korisnici socijalne pomoći i korisnici dečjeg dodatka sa stanjem u decembru 2020. godine, ovaj broj se kreće oko 250 hiljada domaćinstava, za koje se može reći da se nalaze u situaciji energetske ugroženosti. Međutim, ukoliko bi se ovom broju dodali pojedinci sa najnižim penzijama, samostalni i hranitelji porodica, primaoci tuđe nege i pomoći, kao i kategorije koje su najčešće i najviše izložene riziku od energetskog siromaštva, onda bi ovaj broj pojedinaca i porodica bio znatno veći i moglo bi se reći da se kreće u rasponu od 300 do 400 hiljada domaćinstava. Poslanička grupa PUPS - "Tri P" će se i u budućnosti zalagati za donošenje takvih zakonskih odredbi koje će što je maksimalno moguće zaštititi upravo kategoriju energetski zaštićenih kupaca. Mi ćemo podržati ovaj vaš izveštaj. Što se tiče Izveštaja o radu Fiskalnog saveta, pre svega bih se osvrnuo na današnje izlaganje uvaženog kolege Veroljuba Arsića. Mogu da kažem da je u svoje dve ili tri diskusije uspeo da uradi ono što je malo ko uradio za ovih godinu dana, a to je da na pravi način zaštiti dostojanstvo Narodne skupštine. Mislim i da se u nekim trenucima niste razumeli, vi kao predstavnici Saveta sa njim. On je pričao o životu, pričao je o realnosti, a čini mi se da ste u nekim trenucima vi više pričali o brojevima. Iz tog razloga poslanička grupa PUPS - "Tri P" stoji iza svakog njegovog danas iznetog stava i na tome mu zahvaljujemo. Ali, da se bavimo samim izveštajem. Pravilno vođenje fiskalne politike i te kako utiče na naš svakodnevni život. Kao što znamo, misija Fiskalnog saveta je da oceni kredibilitet fiskalne politike sa aspekta poštovanja utvrđenih fiskalnih pravila i da obezbedi javnost i odgovornost u vođenju fiskalne politike. Opštim fiskalnim pravilima određuje se, prvo - ciljni srednjoročni fiskalni deficit i drugo - maksimalni odnos javnog duga prema BDP-u. Opšta fiskalna pravila određuju da bi ciljni godišnji fiskalni deficit u srednjem roku trebalo da iznosi 1% BDP-a. Drugo opšte fiskalno pravilo određuje da dug opšteg nivoa države, ne uključujući obaveze po osnovu restitucije, ne bi trebalo da bude veći od 45% BDP-a. Prepoznajući ozbiljnost zdravstvene, a zatim i ekonomske krize izazvane pandemijom Kovid-19, Fiskalni savet je na samom početku 2020. godine ukazao Vladi Republike Srbije i široj javnosti povećano zaduživanje države u cilju efikasnog saniranja zdravstvenih i ekonomskih posledica i smatrao je opravdano i da je najvažniji zadatak budžeta u 2020. godini finansiranje troškova borbe za živote i zdravlje građana Srbije. Fiskalni savet je podržao Vladinu odluku o jednokratnom privremenom povećanju budžetskog deficita i javnog duga, čak i u slučaju da bude relativno veliko, pod uslovom da Vlada ova sredstva potroši racionalno i odgovorno. U Izveštaju Fiskalnog saveta za 2020. godinu je navedeno da su od pozitivnih budžetskih tendencija iz prošle godine izdvojili to što javne investicije u infrastrukturu nisu smanjivane pod naletom krize. Podaci pokazuju da su javne investicije tada zapravo i znatno povećane - 10% na međugodišnjem nivou. Glavni razlog, kako navode članovi Fiskalnog saveta, za povećanje javnih investicija leži u vanrednim troškovima za nabavku medicinskih aparata, izgradnju i opremanje specijalizovanih kovid bolnica, dok su investicije u saobraćajnu infrastrukturu zadržane na relativno visokom nivou. Tokom 2020. godine Vlada Srbije se svim snagama trudila da pomogne i pojedincima, ali i kompanijama, da što lakše prevaziđu period krize izazvan pandemijom korona virusa Kovid 19. Vidimo iz Izveštaja da je Fiskalni savet bio na stanovištu da bi idealni program bio taj koji bi targetirao budžetska sredstva na nivou ukupnih prihoda domaćinstva. Ovaj sistem koji se u javnosti kolokvijalno naziva socijalnim kartama, bio bi u stanju da objedini sve registrovane prihode svakog domaćinstva i da zatim najsiromašnijim domaćinstvima nadopunjuje prihode do određenog minimalnog nivoa. Kako se PUPS od svog osnivanja prvenstveno bori za prava onih kojima je najpotrebnija pomoć društva da mogu da dođu do nivoa života dostojnog uslovima 21. veka, smatramo da bi upravo uvođenje socijalnih karata doprinelo da se taj cilj i ostvari. Po pitanju eventualnog rasta penzija, Fiskalni savet je ocenio da bi umereno povećanje penzija moglo da se nastavi u 2021. godini, s tim što bi to moralo da se uredi u postojećim sistemskim okvirima, nadogradnjom švajcarske formule. Uvaženi narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, uz sve uvažavanje mišljenja Fiskalnog saveta, mi u PUPS-u smatramo, a to smo i javno izneli, da bi najpravednije bilo da se penzije uvežu sa rastom plata, sa sadašnjih 50 na idealnih 100%. Za to smo dobili podršku predsednika Vučića koji je izjavio da ne može da obeća da će penzije pratiti rast plata baš 100%, ali da će se truditi da to bude što bliže toj cifri. Stav PUPS-a je da bi za početak trebalo da se odredi granična linija do koje penzije mogu da padaju u odnosu na plate, a potom da se uradi usklađivanje švajcarske formule i time stvori mogućnost da penzije rastu u skladu sa rastom plata. Iako se sa članovima Fiskalnog saveta kada je reč o načinu usklađivanja penzija u odnosu na plate, poslanička grupa će do kraja odlučiti kako će glasati. Mogu samo jednu stvar da kažem na samom kraju - neki su rekli da će glasati "za", neki su rekli da će glasati "protiv", a ja samo jednu stvar znam, uvažavajući izuzetno gospodina Bojana Dimitrijevića, da će ga sada sigurno zvati na sve sastanke Saveta. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani predstavnici institucija, kolege poslanici, dobro je da je danas otvorena diskusija na jedan kvalitetan način. Mislim da ono što smo imali prilike da čujemo, a što mislim da nije baš priličilo ovom parlamentu i plenumu, to je obraćanje profesora Petrovića u tom smislu da su narodni poslanici neobrazovani, neuki za mnoge teme. Možda to i jeste tako, profesore, možda mi i nismo obrazovani i neuki, ali znate, građani Srbije biraju narodne poslanike na osnovu toga ko može da im jednostavno sprovede politiku onu sa kojom se izlazi pred građane Srbije i na osnovu tog programa oni dobijaju te glasove. Znači, predstavnici ove skupštinske većine su u nekoliko navrata izašli pred građane Srbije za ekonomskim programom koji je, podsetiću vas, od 2013. godine podrazumevao velike uštede, podrazumevao veliki ekonomski zamajac posle toga i rast i razvoj naše privrede. Očito da postoji veliki broj stručnjaka koji je dao određene savete i podršku tom ekonomskom programu koji treba da se sprovede. Na kraju krajeva, u izveštajima vidim da i vi dajete određenu podršku svemu onome što je Vlada Republike Srbije i što je predsednik Republike Srbije na kraju krajeva insistirao kako bi došli do toga da Srbija bude jedna moderna i ekonomski razvijena država. Reći ću vam još nešto. Imaćemo prilike da razgovaramo u tom ekonomskom delu, eto, već gotovo 25. oktobra, u ovom mesecu, kada će doći rebalans budžeta na dnevni red, kada ćete takođe davati svoje mišljenje o tome da li ste saglasni ili ne sa predlogom Vlade, odnosno Ministarstva finansija. Imaćete prilike i krajem novembra da se izjasnite o predlogu budžeta za sledeću godinu, ali sve to da recimo ne valja, da svi ti predlozi ne valjaju, ja ću vam reći da ste vi dali određene projekcije i 2016. godine koje su bile znatno konzervativnije urađene i mnogo manje prognozirali rast i razvoj privrede, i mnogo manje rezultate koje je Srbija postigla, pa ste negde svoje stavove revidirali kada ste videli konkretne rezultate. To znači da ipak i to što kažete, znači, ukoliko zaista se okrenete prema građanima Srbije i prema privredi, morate da potražite u realnom sektoru kao zahteve da biste radili svoje projekcije. Možemo mi da budemo i neobrazovani i ovakvi i onakvi kao narodni poslanici, ali mi zaista podržavamo ono što je interes građana i zbog toga mislim da imamo i podršku građana. To je za nas, u stvari, relevantan faktor. Svaka čast svakome ko će da uradi konzervativne izveštaje i da kaže da treba, kao što ste vi dali za ovu godinu, da zamrznemo plate u javnom sektoru, pa ste rekli da treba da damo penzije po švajcarskoj formuli, ali mi moramo građanima da kažemo šta to znači u vašem izveštaju kao preporuka. To znači da nema uopšte povećanja plata, a što se tiče penzija, da u ukupnom iznosu 2021. godine penzioneri će dobiti mnogo manje para po švajcarskoj formuli nego na osnovu davanja za koje se odlučila Vlada da daje jednokratno u više navrata. Mi moramo da budemo iskreni prema građanima. Mislim da smo mi ovde zaista u parlamentu pokušali da građanima danas u ovoj raspravi kažemo da mnoge stvari koje vi preporučujete jesu dobre i poštujemo, ali mnoge stvari u kojima vi gledate isključivo kao brojke, realan život nas negde demantuje i mi izlazimo u susret onim problemima i izazovima kako je zaista u interesu svih nas. Ti rezultati očito su mnogo bolji nego od onoga što se nadamo kada projektujemo budžet, recimo za narednu godinu. Jer, ako bi sada rekli da ste na primer projektovali rast do 4%, a rast će biti 7%, onda je velika greška koja je napravljena sa vaše strane. Mi vas za to uopšte ne kritikujemo. Mi jednostavno kažemo da sve ono što želimo zajednički da uradimo u budućnosti treba da bude u interesu građana Srbije. To je u stvari suština rasprave na odborima i svih narodnih poslanika. Mislim da je i to cilj gospodina Arsića. On ima, na kraju krajeva, jedno drugo sagledavanje cele ove situacije upravo zbog toga što iz prošlosti navodi mnoge detalje na kojima ne smemo da padnemo u budućnosti. Mislim da zbog toga ne treba da bilo ko od narodnih poslanika dobije kritiku da ne poznaje ili da je neobrazovan ili da ne zna i ne razume se u neku temu. Mislim da je na nama ovde svima da zaista racionalno razmišljamo o institucijama i radi interesa poštovanja rada institucija i nas kao narodnih poslanika, a institucija prema Skupštini. Treba da usvojimo izveštaj o radu Fiskalnog saveta za prošlu godinu, ali da ovo bude jednostavno nauk svima da u budućnosti treba da razgovaramo na jedan potpuno drugačiji način kada su u pitanju uopšte projekcije i ekonomski trendovi. Zahvaljujem vam se na pažnji kada je u pitanju ova tema. Mislim da ćemo u budućnosti imati i podići lestvicu u ovoj oblasti sigurno mnogo više i osetljivost kada su u pitanju izveštaji i rasprave iz ove oblasti. Hvala.
Hvala, gospođo Tomić. Reč ima Snežana Paunović.
Hvala, potpredsedniče. Probaću da budem što kraća zbog vremena koje je preostalo. Poštovani predstavnici nezavisnih organa i regulatornih tela, govorilo se danas mnogo i kvalitetno o svim izveštajima koji su se našli pred Skupštinom Srbije. Najpre, hvala, čini mi se da sam od DRI i od predstavnika, čula jednu rečenicu koja je važna, a to je koliko je važno podneti izveštaj prvo ljudima koji su nam ukazali poverenje, to je početak i kraj naše saradnje. Nemam vremena da se bavim svim vašim izveštajima, pa ću blagi osvrti napraviti isključivo na dva izveštaja, a to je izveštaj Komisije za zaštitu konkurencije za koju mislim da je jako važna i naravno Agencija za energetiku Republike Srbije zato što već dugo razgovaramo i o tome koji su problemi o tome kakve su prepreke bile ispred nas, pa smo ih prevazišli i koje nas tek očekuju. Jako je važno na ovaj način razgovarati o izveštajima regulatornih i nezavisnih tela i to je praksa koja se prvi put primenjuje sada u mandatu predsednika Dačića. Mislim da pokazuje svoju dobru stranu, pre svega zato što čak i ako se nekada ne razumemo najsrećnije, otvaramo sebi prostor da razgovaramo. Zašto sam se opredelila za ova dva izveštaja? Ne zato što su manje ili više važni, nego zato što smatram da ste uradili jedan dobar posao. Najpre, kada je u pitanju Komisija za zaštitu konkurencije, pred vama je veliki zadatak. Zaštita konkurencije na otvorenom tržištu je jako važna, naročito o uslovima u kojima svako pokušava da nađe ugao iz kog će zloupotrebiti makar jedan zarez ako ga ima i izbeći sve ono što bi doprinelo što boljem stanju na tržištu, a sve u cilju pre svega one državne nacionalne politike, politike Vlade, a to je da imamo što više investitora, što više proizvođača, što više zaposlenih ljudi. U tom smislu ste uradili veliki posao. Žao mi je što nemam vreme koje mi je potrebno da možda i detaljno pogledamo sve ono čime ste se bavili, ali se ne može osporiti činjenica da se iz vašeg izveštaja vidi, za 2020. godinu, da je rad bio apsolutno dinamičan i negde pre svega prilagođen uslovima pandemije što je takođe bila jedna otežavajuća okolnost. Finansirate se iz sopstvenih prihoda i to je važno reći, i ostvarujete dovoljan prihod, čak ako se ne varam bilo je i viška prihoda koji su otišli u budžet Republike Srbije. To je važno ovde reći na glas zbog svega što ste uradili i zbog svih nas koji smo vam ukazali poverenje. To znači da smo bili na dobrom putu. Budno praćenje stanja tržišne konkurencije je negde vaš konstantan posao i iz godine u godinu čini mi se da ga radite sve kvalitetnije i na tome vam čestitam. Kada je u pitanju izveštaj o radu Agencije za energetiku Srbije u 2020. godini, za mene su negde ključne ocene o stanju energetskog snabdevanja Srbije, pre svega u ovom trenutku jeste ovo izveštaj za 2020. godinu, ali mi moramo da se osvrnemo i na ovaj momenat koji je sada na našu sreću za nas ne tako tragičan kao za sve u okruženju. Dostigli smo jedan visoki nivo energetske bezbednosti naše zemlje i dobro je da je tako. Koliko je lako prilagođavati se svemu što je agencija trebala da uradi, nedavno smo o tome razgovarali i na sastanku Odbora za privredu i ostali bez nekih odgovora koje smo očekivali da ćemo čuti, ali dobro. Rešenost da svi zajedno radimo sve ono što je do nas, a u cilju boljitka života pre svega naših građanki i građana je primarna i nećemo se od toga pomeriti. Koliko vidim proizvodnja je bila veća u 2020. godini za 2%, ali smo i trošili nešto manje i to na nivou 2019. godine. Izveštaj o strukturi energenata potvrđuje i pozitivne pravce energetske tranzicije. Tu mislim na povećanje udela zelene energije, pre svega energije vetra, jer ako se ne varam, a ne bi trebalo, vetroelektrane povezane na distributivni sistem, zahvaljujući njima je proizvedeno čak 13,2% više električne energije. Iz obnovljivih izvora priključenih na prenosni i distributivni sistem proizvodnja je iznosila 32,1 bruto potrošnje električne energije. Ono što želim posebno da istaknem jeste značaj gasne privrede za energetsku stabilnost i energetsku bezbednost Srbije i činjenice da je u 2020. godini povećana potrošnja prirodnog gasa za čak sedam posto. To negde potvrđuje, složićete se sa mnom i strateški značaj višegodišnjih ulaganja u gasifikaciju Srbije. Važno je istaći da je ta ubrzana gasifikacije u 2020. godini omogućila čak i to povećanje potrošnje gasa u domaćinstvima čak za 19%. Inače, domaća proizvodnja gasa iznosi 10,7 naših potreba, dok ostatak čini uvezeni gas. U suštini posmatrano, tržište energenata je stabilno. Naš energetski sektor se i dalje prilagođava evropskim standardima koji podrazumevaju i ne samo razdvajanje proizvodnje prenosa distribucije održavanja elektroenergetskog sistema, već i standardizaciju usluga i standardizaciju kvaliteta energenata. Možda ću na samom kraju samo još jednom podsetiti, ne zato što mislim da Agencija za energetiku može mnogo da utiče, to je pre svega pitanje EMS-a, ali se vraćam, ako se sećate i tada smo razgovarali, čak mislim i da je ministarka energetike bila tu, na ovaj period koji je pred nama, a to je zimski period i sva ona staračka domaćinstva u ruralnim krajevima koja imaju te dalekovode koji nisu obnovljeni, ne ulazim sad u detalje, o tome smo već razgovarali. Samo još jednom, prosto da uputim apel da se obrati pažnja na ta staračka domaćinstva u opštinama, pre svega na jugu Srbije koja ne mogu sama da raščiste te svoje trase i nemaju uvek stabilno snabdevanje strujom, što je jedan od velikih problema. Na kraju ću reći da je Agencija kao regulator posvećeno obavljala svoj posao. To smo mogli da vidimo i onda kada ste bili pod pritiskom Evropski energetske zajednice, a ja to moram da kažem, kada se od vas tražilo da čak i vi i mi kao država izađemo iz okvira sopstvenog Ustava, ali smo uspeli da sve to prevaziđemo. To je kolega Milićević već rekao, poslanička grupa SPS podržaće vaše izveštaje, pre svega zato što mislimo da nismo napravili grešku kada smo vam ukazali poverenje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč. Ne javljaju se za reč ni predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa, te stoga zaključujem zajednički jedinstveni pretres. Dame i gospodo, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem, četvrtak 14. oktobar 2021. godine, sa početkom u 18.00 časova, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Zahvaljujem predstavnicima predlagača, svim narodnim poslanicima koji su učestvovali u raspravi i pozivam narodne poslanike da dođu u veliku salu kako bismo u 18.00 časova glasali. [[Posle pauze]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primeno elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 154 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu Odluke podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 2. tačka 13. Ustava Republike Srbije Narodna skupština odlučuje o izboru sudija većinom glasova svih narodnih poslanika. Imajući to u vidu, podsećam vas na odredbe člana 201. stavovi 3. i 4. Poslovnika Narodne skupštine koji glasi – u toku pretresa na sednici nadležnog odbora, i na sednici Narodne skupštine, narodni poslanik može osporiti predlog za izbor pojedinih funkcionera iz stava 1. ovog člana pri čemu ovo osporavanje mora biti izričito i obrazloženo. O predlogu za izbor svakog od osporenih kandidata Narodna skupština odlučuje pojedinačno, a o predlogu za izbor kandidata koji nisu osporeni, odlučuje u celini javnim glasanjem. Prvo, u skladu sa tim odredbama stavljam na glasanje Predlog da se za sudiju Osnovnog suda u Loznici izabere Jelena Srdanović, tužilački pomoćnik u Višem javnom tužilaštvu u Šapcu, čiji je predlog osporio narodni poslanik Dejan Kesar. Zaključujem glasanje i saopštavam: Ukupno – 156, za – dva, protiv – jedan, nije glasalo 153. Konstatujem da Narodna skupština nije većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala Jelenu Srdanović za sudiju Osnovnog suda u Loznici. Drugo - Stavljam na glasanje predlog da se za sudiju Osnovnog suda u Majdanpeku, izabere Svetlana Jović, sudijski pomoćnik u Osnovnom sudu u Požarevcu, čiji je predlog osporio narodni poslanik Dejan Kesar. Zaključujem glasanje i saopštavam: Ukupno – 156, za – jedan, nije glasalo 155. Konstatujem da Narodna skupština nije većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala Svetlanu Jović za sudiju Osnovnog suda u Majdanpeku. Treće - Stavljam na glasanje predlog da se za sudiju Prekršajnog suda u Beogradu izabere Mina Borota Ristić, sudijski pomoćnik u Prekršajnom sudu u Beogradu, čiji je predlog osporio narodni poslanik Dejan Kesar. Zaključujem glasanje: Ukupno – 156, nije glasalo 156. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Minu Borotu Ristić za sudiju Prekršajnog suda u Beogradu. Četvrto - Stavljam na glasanje predlog da se za sudiju Prekršajnog suda u Zaječaru izabere Milijana Jovnaš, sudijski pomoćnik u Prekršajnom sudu u Zaječaru, čiji je predlog osporio narodni poslanik Dejan Kesar. Zaključujem glasanje: Ukupno – 157, nije glasalo 157. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Milijanu Jovnaš za sudiju Prekršajnog suda u Zaječaru. Peto - Stavljam na glasanje predlog da se za sudiju Prekršajnog suda u Kraljevu izabere Nataša Rubežić, sudijski pomoćnik u Prekršajnom apelacionom sudu, čiji je predlog osporio narodni poslanik Dejan Kesar. Zaključujem glasanje: Ukupno – 157, nije glasalo 157. Konstatujem da Narodna skupština nije većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala Natašu Rubežić za sudiju Prekršajnog suda u Kraljevu. Šesto - Stavljam na glasanje predlog da se za sudiju Osnovnog suda u Senti izabere Nina Atanacković Sulomar, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji, čiji je predlog osporio narodni poslanik dr Uglješa Mrdić. Zaključujem glasanje: Ukupno – 157, nije glasalo 157. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Ninu Atanacković Sulomar za sudiju Osnovnog suda u Senti. Sedmo - Stavljam na glasanje predlog da se za sudiju Prekršajnog suda u Bačkoj Palanci izabere Milana Petrović, korisnik početne obuke na Pravosudnoj akademiji, čiji je predlog osporio narodni poslanik dr Uglješa Mrdić. Zaključujem glasanje: Ukupno – 157, nije glasalo 157. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Milanu Petrović za sudiju Prekršajnog suda u Bačkoj Palanci. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, koji je podneo Visoki savet sudstva bez osporenih kandidata u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici za glasanje. Zaključujem glasanje: za – 157, ukupno – 157 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da u ime narodnih poslanika i u svoje ime čestitam izbranim nosiocima funkcija na izboru i da im poželim puno uspeha u radu. Prelazimo na glasanje o predlozima akata iz ostalih tačaka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom razmatranja Godišnjeg izveštaja o radu Komisije za zaštitu konkurencije za 2020. godinu, koji je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku 16. jula 2021. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinci. Zaključujem glasanje: za – 156, nije glasalo – dvoje, ukupno – 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zaključka. Treća tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu Fiskalnog saveta za 2020. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Molim narodne poslanike da glasaju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – jedan, nije glasao – jedan, ukupno – 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština Republike Srbije usvojila Predlog zaključka. Četvrta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom razmatranja Godišnjeg izveštaja o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2020. godinu, koji je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku 2. jula 2021. godine. Molim narodne poslanike da glasaju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 157, nije glasao – jedan, ukupno – 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zaključka. Peta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu Državne revizorske institucije za 2020. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Molim narodne poslanike da glasaju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, ukupno – 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zaključka. Dame i gospodo, pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Saziv za narednu sednicu ste dobili. Hvala svima na uspešnom radu.