Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради! Шановні колеги, прошу підготуватися до електронної реєстрації. Нагадую, що після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" або першу зліва та утримувати ці дві кнопки одночасно до кінця реєстрації. Прошу народних. Перевірте, чи картки в слотах. І прошу народних депутатів зареєструватися. Прошу реєструватися, колеги. [[10:03:26]] У залі зареєстровано 184 народних депутати. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошенням заяв і повідомлень. Прошу народних депутатів записатися на виступи. Слово надається народному депутату України Дунаєву Сергію Володимировичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Загородній.
Загородній Юрій Іванович, будь ласка.
Шановна президія, народні депутати, громадяни України! Дуже скоро Володимир Зеленський відзначатиме екватор свого президентства, а точніше екватор свого одноосібного правління. Сьогодні опозиція і громадянське суспільство мають усі підстави говорити про узурпацію влади Президентом Зеленським. Адже стовідсотково свій Генеральний прокурор, свій очільник СБУ, очолювана колишнім ветеринаром Рада національної безпеки і оборони України, ручна монобільшість, керований з Офісу Президента уряд привели до того, що Україна із парламентсько-президентської республіки де-факто перетворилася в президентську республіку. Дії Зеленського, який в неконституційний спосіб розширив повноваження Ради національної безпеки і оборони, створивши із координаційного органу репресивно-каральну машину, загрожують парламентаризму, незалежній судовій системі України, підривають конституційний лад України. За роки правління Зеленського зросли ціни, тарифи, зросли статки його найближчого оточення, заробітні плати правоохоронців. У той же час після завершення епохи, оголошеної "епохи бідності", настала епоха зубожіння та жебрацтва. То ж не дивно, що майже дві третини громадян України кажуть, що Україна розвивається в неправильному напрямку. Такої думки притримуються 72,8 відсотка громадян України. Пане Президенте, це дуже жахлива цифра, адже на початку вашої каденції 57 відсотків громадян України заявляли, що Україна розвивається в правильному напрямку. Володимире Олександровичу, у своїй передвиборній програмі ви годували народ казками про країну своєї мрії. В той же час ви побудували країну, де кровопролиття на Донбасі продовжується, а салюти стріляють на днях народженнях ваших опричників. Ви збудували країну, де за рахунок за комуналку бабці отримують не лише інфаркт, а вже й інсульт. Ви побудували країну, де підставою для призначення є не розум, освіта, талант і совість, а спільний бізнес у "95 кварталі". Пане Президенте, за 2,5 року ви нічого не зробили для того, щоб припинити. повернути мир на Донбасі. Натомість ви на повні оберти розкрутили каральну машину проти свого єдиного опонента – лідера опозиції Віктора Медведчука, на ідеях якого про народовладдя, про шивання країни, про ментальне повернення жителів Донбасу, ви отримали підтримку та стали Президентом України. Але ви боїтеся цієї правди, а народ України має це знати. Дякую.
Слово надається народному депутату України Бакунцю Павлу Андрійовичу, депутатська група "Довіра".
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, представники уряду! Сьогодні ми, депутати-мажоритарники з різних областей нашої країни, звертаємо вашу увагу на те, що на дворі осінь і всі ви відчули вже перші холоди. Гостро постає питання проходження опалювального сезону, який вже абсолютно не за горами. Звичайно, що, як і добрі господарі в приватних будинках, уже ламають голову над тим, як обігріти свої оселі, органи місцевого самоврядування вже ламають голову над тим, як заплатити за газ аби подати тепло в багатоквартирні будинки по ваших містах і містечках, і все це є великою проблемою. Однак сьогодні ми разом з колегами з депутатської групи "Довіра" хочемо звернути вашу увагу на дуже кричущий момент. В надзвичайно складній ситуації опинились релігійні організації, адже пандемія і так заставляла людей максимально не збиратись разом, на жаль, для того, аби молитися. А зараз, коли ціни на газ виросли втричі, наші священнослужителі, на плечі яких покладено основний обов’язок – духовна опіка над усіма нами, на жаль, змушені ламати голову над тим, як же ж в ці холоди за такими високими тарифами на газ, на енергоносії обігріти церкви. Це надзвичайно велика проблема. Тому ми разом з колегами звертаємося сьогодні до уряду, аби внесли зміни і внесли пільгу для релігійних організацій на ціну за енергоносії, за газ. Це допоможе в холодну пору року обігрівати церкви, а нам разом з вами і усім віруючим різних конфесій збиратися разом для того, аби молитись і духовно відновлюватися в цей непростий час. Дякую.
Дякую, Павло Андрійович. Далі в нас записаний Штепа Сергій Сергійович, але він передає слово Федієнку Олександру Павловичу. Будь ласка, Олександр Павлович.
Доброго дня, шановні колеги та громадськість! Хочу звернутися до вас з нагальним питанням, що стосується здоров’я більше ніж 10 тисяч дітей в Україні. До мене як до народного депутата України звернулись окремі батьки, а також представники Громадської організації "Діа-Бориспіль" з проханням донести до Міністерства охорони здоров’я, що в Бориспільському районі порушуються права неповнолітніх осіб з інвалідністю, а саме діточок з цукровим діабетом першого типу. Цукровий діабет залишається серйозною медичною і соціальною проблемою, особливо занепокоєння викликає саме дитячий інсулінозалежний цукровий діабет. Життя таких дітей залежить від постійного нагляду та допомоги сторонніх осіб. При цьому потрібне регулярне використання різних медичних засобів – це глюкометри, шприци-ручки, інсулінові помпи та інші засоби. Медичним протоколом визначено, що залежність від постійного введення інсуліну відносить діабет першого типу до важкої форми цукрового діабету. Важкість захворювання та велика міра залежності від сторонньої допомоги дають право на встановлення інвалідності підгрупи А. Проте, більшість лікарсько-консультативних комісій відмовляють дітям, хворим на інсулінозалежний діабет, у встановлені даної інвалідності, причиною є нерозуміння лікарями, які працюють в цих комісіях Постанови Кабінету Міністрів № 917. Саме ця постанова регулює встановлення інвалідності дітям. Очевидно, що ця постанова потребує доповнень та додаткових роз’яснень. Як я казав, таких хворих дітей в Україні майже 10 тисяч, інвалідність підгрупи А мають лише 3 відсотки з них, тільки в деяких містах та областях України лікарі встановлюють дітям передбачену законом інвалідність і діти отримують достатню державну і соціальну допомогу, якої зараз вистачає на придбання необхідних витратних матеріалів для контролю захворювання. Ситуацію потрібно кардинально змінювати, друзі мої. Без необхідної соціальної допомоги діти, які сьогодні позбавлені належної компенсації захворювання, швидко отримують хронічні ускладнення. Якщо не буде належної допомоги цим дітям сьогодні, то завтра багатьох з них очікує гемодіаліз та трансплантація нирок, ампутація кінцівок та операції по відновленню зору, та інші ускладнення. Що стосується Бориспільського району, звертаю увагу, що в 11 школах вчиться 61 дитина з цукровим діабетом. Але, на жаль, не в усіх цих школах є медичний персонал, вчителі не володіють навичками первинної допомоги таким дітям. Незважаючи на те, що в обов’язковому переліку аптечки в школах має бути глюкометр, його там немає. Варто замислитися. Це прекрасні розумні діти, багато з них навчаються на відмінно і мріють про своє майбутнє, хочуть бути студентами, опанувати професію, працювати і жити на користь рідної України. Наша задача – допомогти їм це здійснити, головне, не залишатися байдужими. Цей мій виступ прошу вважати офіційним зверненням до Міністерства охорони здоров’я з вимогою доопрацювати вже згадану мною Постанову № 917. Держава зобов’язана опікуватися хворими дітьми та створювати їм умови для повноцінного та щасливого життя. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запрошую до слова народного депутата України Ярослава Івановича Рущишина, фракція політичної партії "Голос". Піпа Наталія Романівна, будь ласка.
Доброго дня. Наталія Піпа, 115 округ, об’єднання "Справедливість". Шановні українці і шановні колеги, кожен був з вас у школі, вчився, правда. І в дуже багатьох з вас є діти, які ходять до школи, правда. А кого ви найбільше пам’ятаєте зі школи по-доброму? Це хороших вчителів. А кого ви згадуєте з найбільшим розчаруванням, це вчителі, які вчили гірше? Так от, я тримаю бюджет на 2022 рік і не знаю чи сміятися, чи плакати, адже на підготовку вчителів фактично нічого не закладено. Завтра, наступного року тобто у нас вся країна, всі наші учні підуть в 5 клас "Нової української школи", тобто вперше перейдуть в гімназійну частину школи. А на підготовку вчителів дуже мало коштів так само, як і минулого року. Вчителів-предметників значно більше ніж вчителів початкових класів. Для того ми мусимо підготувати вчителя. Я говорю також і про збільшення зарплат. Вони збільшені лише на 8 відсотків, а цього не вистачить навіть на щорічне зростання окладів тарифної сітки двічі на рік по 5 відсотків кожне. Ми в стані війни, я нагадаю, і країна, яка хоче бути сильною і успішною мусить вкладати в культуру і освіту. Я ще раз нагадаю, що на бібліотеки ми маємо зараз нуль гривень. Я розумію, що ідея змінити бібліотеки і передати на місцеве самоврядування. Але тут точно необхідне спів фінансування. Це речі на які ми просто зобов’язані знайти кошти: на нашу освіту, на нашу культуру, на наших дітей. Але, що ми маємо також? Ми маємо також, що ми знову готуємося, і зараз багато питань про дистанційну освіту, але у нас немає й далі електронних підручників. Нагадую, електронні підручники – це не ті, що є в pdf форматі на сайті Інституту модернізації змісту освіти, це ті, які ти можеш використовувати онлайн, які також проводять оцінювання. Також я бачу у бюджеті: 300 мільйонів додано Форду Президента і ще 100 мільйонів на так званий Президентський університет. В нашій країні понад 200 університетів, нам треба зосереджуватись не над кількістю університетів, а над якістю університетів. А гроші з цього умовного Президентського університету точно вкласти в підготовку кадрів – вчителів і викладачів. Тому що, власне, як ми знаємо, кадри вирішують все. І ми просто зобов’язані вкласти в освіту, бо якраз на ній економити не можна. Дякую.
Дякую. Далі у нас за списком народний депутат Марчук Ігор Петрович, але він передає слово Дирдіну Максиму Євгеновичу. Будь ласка, Максим Євгенович.
Дякую. Колеги, мною ініційоване створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування протиправних діянь посадових осіб Держрезерву та державних підприємств, що належать до сфери його управління. Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 6 листопада 20-го року була опублікована інформація про результати аудиту Держрезерву. За результатами якої встановлено, що на підприємствах Держрезерву зберігається прострочених товарів продовольчої групи на суму понад 100 мільйонів гривень та непродовольчої на суму 200 мільйонів гривень. За отриманою в результаті перевірок інформацією загальна кількість крадіжок зернових культур у період 2020-2021 років у системі Держрезерву становить приблизно 110 тисяч тонн. Щодо фінансової і господарської діяльності підприємств Держрезерву, то сума порушень склала 31,4 мільйона гривень, по Апарату Держрезерву виявлено порушень у розмірі 1,7 мільйона гривень. Нестача зерна лише на одному із підприємств Держрезерву на суму 27,9 мільйона гривень. За результатами діяльності керівника Держрезерву Микити Барабаша за 2020-2021 роки зафіксовано десятки повідомлень про корупцію, на новопризначених ним директорів підвідомчих підприємств відкрито більше 12 кримінальних справ. Такі обставини створюють економічну небезпеку для держави і економіки в цілому, а тому потребують вжиття додаткових заходів реагування. 21 вересня цього року мною направлено листи до керівників депутатських фракцій та груп із проханням надати письмові пропозиції щодо делегування народних депутатів України членів фракцій, депутатських груп для роботи у тимчасовій слідчій комісії відповідно до норм законодавства. Прошу розглянути дану ініціативу та долучитися до роботи ТСК. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Мисягіну Юрію Михайловичу. Передайте офіційно.
Прошу надати слово Юрію Камельчуку.
Камельчук Юрій, будь ласка.
Добрий день, шановні колеги, добрий день українці! Тема виступу дуже проста – 17,5 тисяч тонн вугілля. Хто ж вкрав? Львівська філія телеканалу Espreso оприлюднила другу серію замовного серіалу, єдина мета якого змусити мене мовчати. Мовчати з приводу корупції на шахтах, мовчати з приводу "джинси" продажних журналістів і мовчати з приводу незаконних дій команди п’ятого Президента і не тільки, які є власниками телеканалу Espreso. Шановні адепти "п’ятого" і викривачі корупції, так звані викривачі, свого ви точно не добилися, аж навпаки. Тому я буду продовжувати показувати справжню інформацію. Міністерство енергетики справді ініціювало інвентаризацію залишків вугілля на складах ДП "Львіввугілля". В результаті перевірки виявлено баланс нестачі вугілля 17 тисяч тонн. Саме тому в Міністерстві звернулися до правоохоронних органів, щоб виявити і притягнути до відповідальності винних. До слова, цим займався і я, і повідомляв про це, очолюючи ТСК з питань збитковості підприємства в парламентському Комітеті енергетики і ЖКП. На жаль, на цьому правда завершується і починається казка – казка про 17,5 тисяч тонн вугілля, які за два місяці нібито вивезли з шахт. Хто не в темі, проста математика і калькулятор вам допоможе: 17 тисяч тонн вугілля – це приблизно 273 семидесятиметрових вагонів. Уявіть собі такі об’єми. Наскільки реально без. поміченим, без того, щоб це побачили, вивезти, наприклад, 875 вантажівок вугілля з шахт, на яких виявлено, до речі, на трьох шахтах саме, недостачу. До речі, якби там були відеокамери і якби керівництво ДП "Львіввугілля" про це прослідкувало, то вони також би бачили і інші вивезення, якби це було правдою. Але там де правда, де брехня – ми розберемося. В мене ще одне питання. Забули про 200 мільйонів, які з’явилися на початку цього року як борг ДП "Львіввугілля", які відвантажили на "прокладки" від колишнього менеджменту Центренерго. Забули про це! І забули доєднатися до Тимчасової слідчої комісії два наших колеги, які вчора брудом обливали мене на брифінгах – це Михайло Бондар і Михайло Волинець. Дякую вам, що не працювали у Тимчасовій слідчій комісії по збитками вугільної галузі. І дякую, що ви зараз продовжуєте розповсюджувати фейки. Якщо ви думаєте, що таким чином ви зупините мене, вам це не вдасться. Глибше будете копати – швидше найдете яму для себе. А я просто спокійно буду спостерігати, як поруч будуть пропливати ваші кримінальні справи. І до речі, журналістам слід вивчити українську, тому що слово "Геннадій", а точніше ім’я пишеться з двома "н".
Шановні колеги, я надаю право на репліку. Я так розумію, вимагають дві особи, які були названі. Будь ласка, Михайло Волинець і Михайло Бондар. Спочатку Волинець, потім Бондар по хвилині. Будь ласка. Ну і все-таки просив би авторів утримуватися від прізвищ.
Шановні друзі! Це той випадок, коли на злодії горить шапка. Камельчук підвів міністра енергетики Галущенка, пролобіював двох своїх помічників на відповідні посади в ДП (Державне підприємство "Львіввугілля"), пролобіював приватну компанію. В Міністерстві енергетики коли розібралися, що не вистачає на аварійних складах шахт 17,5 тисяч тонн вугілля, відсторонили людей Камельчука. Служба безпеки України провела розслідування. Зробили виїмку документів на трьох шахтах і в ДП "Львіввугілля". Журналісти, місцева преса, атошники відреагували на цю ситуацію. Шахтарі пікетували обладміністрації. Мені особисто телефонував Баканов 21 серпня і ми обговорювали цю ситуацію. Тепер Камельчук називає моє прізвище, що я йому заважаю розкрадати вугілля тут на шахті і займатися корупційними заходами відповідними. За це, Юра, треба відповідати!
Будь ласка, слово, право на репліку надається народному депутату Михайлу Бондарю. Будь ласка.
Вчора у мене, колеги, був брифінг. Я трошки розказував, що ці люди, які два місяці., яких поставив наш колега, який перед тим доповідав про ТСК, про це все, на ДП "Львіввугілля", зараз лізуть на шахту "Надія". Тому що там вкрали 17,5 тисяч тонн, зараз хочуть залізти на шахту "Надія". Я думаю, що, дійсно, правоохоронні органи розберуться з цим. І напевне, що добре, що міністр пробує трошки відсунутися від цього нардепа, який пропонував свої послуги. ТСК, про яку він говорить, ще в червні місяці мала б прозвітувати про збитковість вугледобувних підприємств. Наразі вона так і не зробило, тому що коли його люди вкрали 17,5 тисяч тонн, це і є збитковість вуглевидобувних підприємств. А колезі хочу сказати: не в комітет треба звертатися, а в Антимонопольний комітет, дати чітку вказівку, що треба зробити.
Слово надається замість народного депутата Князевича Руслана Петровича Геращенко Ірині Володимирівні. Будь ласка.
Шановні українці! Думаю, більшість з вас уже переконалися в тому, що Зеленський і його команда прийшли до влади на маніпуляціях, брехні й популізмі, оббрехавши два роки тому нашу команду. Але треба віддати належне, прийшли вони до влади на чесних і демократичних виборах. І схоже, за Порошенка в цій країні відбулися останні демократичні вибори. Згадаємо, рік тому місцеві вибори. Ви всі пам’ятаєте ці п’ять питань від Президента, проведені в опитуванні за невідомі гроші. Наша фракція і досі на наші запити до відповідних структур, до фракції монобільшості не отримала відповіді, так хто ж це фінансував: народ, ці забаганки Зеленського і "слуг", чи олігархи, підігруючи Зеленському? Ви всі пам’ятаєте, як на 80 окрузі на Франківщині Зеленський і його команда відкинули Україну в часи Януковича, коли туди приїжджали оці парламентські тітушки, коли доводили майже до смерті членів ОВК. І от зараз ці технології Януковича на повну включаються на 197 окрузі на Черкащині, де "Європейська солідарність" висунула кандидатом у народні депутати героя політв’язня Кремля, якого не зламав Путін, а Зеленському і Ко подавно не вдасться зламати Романа Сущенка. Так ось команда Зеленського і Скічка, а це колишній нардеп від монобільшості, вже на повну включили там адмінресурс. Уже викликають членів ОВК, директорів шкіл, директорів лікарень, яким не платять зарплати, до Служби безпеки України, ОТГ керівників туди тягають і проводять з ними так звані бесіди профілактичні. Вже на повну там розроблено сценарій із залучення адмінресурсу. Скічко, який залишився в пам’яті сесійної зали тільки тим, що він був таким, знаєте, промоутером Закону про азартний ігорний бізнес і включання казино, сьогодні за ручку водить цього кандидата від "слуг". Почали вони з того, що перенесли округ з Канева, де він знаходився історично, до Золотоноші. Тому що нинішній кандидат від "слуг", він зараз працює мером Золотоноші, тобто готують уже "правильне" голосування і хочуть зробити Золотоношу таким плацдармом для фальсифікацій. Ми хочемо закликати всі організації, які моніторять виборчий процес, на повну зараз включитися і фіксувати всі ці порушення закону, весь цей адмінресурс. Ми знаємо, що на початку жовтня вже Зеленський готується працювати ВІП-агітатором "Слуги народу" і їздити туди розповідати про те, який прекрасний кандидат. Дорогі черкащани, коли вам розповідає Зеленський, що він там дороги будує, запитайте, скільки він вклав в дороги. Це будується за ваші податки. Коли Зеленський розповідає, що вони вам там збираються будувати стадіони і інше – це будується за ваші податки, які сплачують сьогодні черкащани. Зеленський жодної копійки на благодійність за ці роки не витратив, в тому числі і на дороги. А Офіс Президента заявив, що.
Слово надається народній депутатці України Борзовій Ірині Наумівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, шановні українці! Ірина Борзова, Вінниччина, "Слуга народу". Дорогі українці, спілкуючись з вами, працюючи на окрузі на Вінниччині, я чую від вас хвилювання щодо опалювального сезону, платіжок на комунальні послуги і чи буде нараховуватися субсидія. Попри складну ситуацію на світовому ринку Україна має стабільно пройти опалювальний сезон, до того ж без різких змін тарифів для населення. Ми не повинні допустити ситуацію, яка склалася у 14-х та 19-х роках, коли платіжки у людей зросли майже на 2 тисячі гривень. Важливо, що на засіданні Кабінету Міністрів України вже прийнято розроблену Міністерством енергетики постанову, відповідно до якої не зміниться тариф на електроенергію для населення, а для тих, хто споживає менше 250 кіловат на місяць, навіть знизився. Враховуючи, що на європейському ринку виник дефіцит газу, ціни зросли до історичного максимуму і зараз перевищують 600 доларів за тисячу кубометрів Нафтогаз встановив річну ціну на газ для населення. З травня 21-го по травень 22-го діє річний тариф на газ. Ціна стабільна – менше 8 гривень за кубічний метр. Відповідно стрибків на газ для населення не має бути. Варто зауважити, що в рамках реформи децентралізації саме очільники міст впливають на ціноутворення тарифів на тепло та гарячу воду. Це дуже важливий момент. Чи зростатиме ціна – залежить від місцевих очільників кожного окремого міста. Мерам, які подбали про своє місто, про енергоефективність, про інфраструктуру, буде набагато легше пройти опалювальний сезон. Разом з тим, дійсно, варто зауважити, що ціна природного газу для бюджетних установ дійсно зросла. Тому важливо, щоб уряд допоміг органам місцевого самоврядування пройти опалювальний сезон без ускладнень. Однозначно, ми маємо об’єднати зусилля з місцевою владою, аби в Україні були встановлені прозорі та доступні тарифи для комунального сектору, бюджетних установ та населення. Також варто проголосувати за зміни до бюджету 2021 року для того, щоб всі, хто потребують, отримали субсидії. Люди повинні мати тепло у своїх домівках, стабільні тарифи та субсидії, кому важко. Дякую.
Дякую. Слово надається замість народного депутата Тістика Ростислава Ярославовича народному депутату Грищуку Роману Павловичу. Будь ласка.
Доброго ранку, шановні колеги! Я в парламенті представляю 222 округ, це Солом’янський район міста Києва. Багато хто з вас живе в Солом’янському районі. Більшість, хто з вас живе в місті Києві, кожен бачить те, що відбувається зараз зі столицею – це тотальна забудова міста Києва, нові ЖК та офісні центри з’являються на місці шкільних стадіонів, скверів, парків, об’єктів культурної спадщини. Результати цього кожен з нас відчуває на собі: це кілометрові пробки, переповнені дитячі садочки та школи, це зношені інженерні мережі, це максимальне зменшення публічного простору. На жаль, київська влада зараз стала провайдером забудовників, а не інтересів киян. У нас немає затвердженого генерального плану, немає зонування. Містобудівні умови видаються так, як треба забудовникам, а не так, як треба киянам. У цьому всьому допомагала, видавала дозволи славнозвісна ДАБІ, яку ми з вами ліквідували законом України. Проте, в останні дні своєї роботи ДАБІ працювала цілодобово і навидавала величезну кількість різних дозволів на забудову міста Києва, в тому числі і забудову Національного авіаційного університету. 14 будинків, 1 тисяча 700 квартир на території НАУ! Авіаційний університет вже має негативний досвід будівництва ЖК на його території. Є відповідні звіти Рахункової палати, я виступав в залі. Університет за це майже нічого не отримав. Землі освіти відійшли під ЖК. Зараз ми знову наступаємо на одні й ті ж самі граблі. На землях освіти з’являються 14 будинків на 1 тисячу 700 квартир. Це унеможливить подальший розвиток Національного авіаційного університету. Це те, що кожен з нас киян відчує прямо на собі. Я вже звернувся до Прем’єр-міністра України. Також звернусь до новоствореної Державної інспекції з містобудування щодо скасування цих ганебних дозволів. Також чекаю реакцію Міністерства освіти та керівництва Національного авіаційного університету. Ні – тотальній забудові міста Києва! Ні – забудові земель освіти! Ні – забудові Національного авіаційного університету! Дякую.
Дякую вам. Слово надається народному депутату Припутню Дмитру Сергійовичу, але замість нього буде виступати Пушкаренко Арсен. Будь ласка. І це крайній на сьогодні виступ в розділі. Будь ласка, Пушкаренко Арсен.
Шановна президія, шановні колеги, дорогі українці! Ви знаєте, що у Верховній Раді знаходиться і в першому читанні прийнятий законопроект про запобігання загрозам національній безпеці, пов’язаний із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну, політичну вагу в суспільному житті, тобто олігархи. За ініціативою Президента Володимира Зеленського ми з вами в першому читанні прийняли цей законопроект. Найближчими днями ми маємо його розглядати в другому читанні і в цілому. Так, до нього була критика, зауваження, але в комітеті він прийнятий, доопрацьований. Всі колеги з усіх фракцій мали можливість подати правки. Коли, колеги шановні, ми з вами йшли на вибори, я зараз звертаюся до нашої фракції "Слуга народу", ми обіцяли, що ми розпочнемо демонтаж і демонтуємо олігархічну систему. Що таке олігархи? Олігархи – це ракова пухлина на тілі нашої держави. Ми розуміємо, що цей шлях пройшли всі країни Радянського Союзу, соцтабору, і це явище в 90-х, в 2000-х було і в Балтійських країнах, в Польщі, Словаччині, Чехії, Хорватії. Але ці країни зуміли перемогти олігархів і ви бачите сьогодні їхню економічну спроможність, їхні можливості, їхній потенціал. Тому, шановні колеги, наступив момент істини в українській політиці, момент, коли буде зрозуміло, хто слуга народу, а хто слуга олігархів. Я розумію, що старі фракції, а в деяких з них представлені олігархи, навіть тут, поряд з нами, проти цього законопроекту. Я розумію, що вони звикли за вісім скликань працювати в цій системі. Їх все влаштовує. Мета олігарха, яка? Через цей зал, через Кабмін впливати через політику на економіку, ставати монополістами, виторговувати для себе особливі преференції. У нас унікальна можливість, і в нас є монобільшість тільки тому, що люди нам довірили, що мі обіцяли, що ми демонтуємо олігархічну систему. Тому голосування в залі за цей законопроект – це маркер для кожного з нас, маркер того, ми з народом і ми щось змінюємо, чи ми залишаємося в старій, прогнилій, корумпованій олігархічній системі. Тому, шановні колеги, я дуже прошу кожного з вас, коли цей законопроект буде розглядатися в другому читанні і в цілому, підтримати його. Бо цим законом ми підтримуємо кожного громадянина України, який, обираючи нас, прагнув змін, який втомився від старих політиків. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, перелік питань. Ми завершили оцю частину нашого засідання. Надійшла заява про перерву з заміною на виступ від двох фракцій – це фракція "Батьківщина" і фракція "ЄС". Слово надається Юлії Володимирівні Тимошенко, 3 хвилини. І після цього переходимо до розгляду питань порядку денного.
Шановні колеги, я прошу хвилину уваги, я розумію, що у всіх свої справи. Вчора, без перебільшення, відбулась сенсаційна подія, але, на жаль, вона залишилася в парламенті непоміченою. Справа в тому, що головний виконавчий директор НАК "Нафтогазу" Отто Ватерландер дав вчора розгорнуте інтерв’ю перед тим як звільнитися з посади. Ключову річ, яку він сказав, я хотіла би зараз вам процитувати. "Видобуток газу коштує нам близько 1 гривні за кубічний метр". Це сказав іноземець і головний виконавчий директор НАК "Нафтогазу". 1 гривня, зверніть увагу. І тоді в мене запитання до всіх нас: ми, що зовсім тут народ не представляємо, тут зовсім депутатів немає? Чому ми даємо право сьогодні, навіть у постачальника "останньої надії" НАК "Нафтогазу" брати газ для населення по 7,99? Це вважайте в 8 разів більше вартості газу в Україні. Хто дав право 800 відсотків заробляти на бідних українських родинах, які не можуть звести кінці з кінцями? І друге. Я хочу сказати вам новину: з жовтня місяця бюджетним установам (школам, дитячим садочкам, лікарням) будуть продавати цей самий газ НАК "Нафтогазу" український по 24 гривні за кубометр – в 24 рази дорожче ніж коштує цей газ за даними іноземного громадянина, який очолював НАК "Нафтогаз". Я хочу зараз сказати, що це ЧП в країні, це великий обман. І хочу нагадати, що є державний аудит, який говорить про те, що НАК "Нафтогаз" не за призначенням використав 225 мільярдів гривень – це практично більше Пенсійного фонду країни. І тому наша команда вважає, що якщо парламент взагалі існує, а непусте місце, треба негайно діяти. Ми пропонуємо. Перше – заслухати на цю тему Прем’єр-міністра в п’ятницю. Друге – негайно створити тимчасову слідчу комісію по НАК "Нафтогазу". Третє – розглянути наш з вами спільний законопроект 4380 про те, щоби український газ за собівартістю плюс 30 відсотків прибутку віддати людям і бюджетним установам. І четверте – звернутися за порушенням кримінальної справи в НАБУ відносно всіх, хто керував НАК "Нафтогазом". От вам зовнішнє управління: громадянин іноземної держави сказав, що треба продавати не по 7, а по 20. От так ми сьогодні живемо, треба це виправляти.
Шановні колеги, перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень сьогодні, вам надано, переходимо до їх розгляду. Вашому розгляду пропонується проект Постанови про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло, проект народної депутатки України Галини Третьякової, це проект номер 5251. Відповідно до Регламенту розгляд проводиться за скороченою процедурою. Вірніше, я пропоную провести розгляд за скороченою процедурою, для цього, нагадую, нам потрібно 150 голосів набрати в залі. Готові голосувати за скорочену процедуру по проекту 5251? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:41:57]] За-194 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді народну депутатку України Галину Миколаївну Третьякову. Будь ласка, Галина Миколаївна.
Шановний головуючий, доброго ранку! З початком розгляду наших законопроектів! Власне мова йде зараз про постанову і я почну із статистики європейської. Тільки за ледве половина німців мають у власності домівку, житло, квартиру або власний дім, в Україні ситуація інша. В Італії, в Іспанії – 70 відсотків. Схід Європи має зовсім іншу статистику. Хорватія, Угорщина і Україна мають у власності 80 відсотків домівок. У нас навіть є таке прислів’я: "Вправний господар – гарний дім". І ось в Україні так само, як і в Східній Європі. Але той факт, що українці хочуть мати у власність власну домівку не означає, що кожен може дозволити собі мати власну домівку. Саме тому в Україні є черга, яка за всі 30 років нашої незалежності не була сформована в одну чергу, і деякі люди за різними статусами стоять у різних житлових чергах. Для того, щоб привести її нарешті до єдиної черги, зрозуміти проблему, зрозуміти, як її вирішувати і яким чином переписати радянський Житловий кодекс, яким чином вирішувати проблему соціального житла; чи є питання проживання в гуртожитку чи можна вважати, що людина має житло, чи потрібно мати тільки власну домівку для того, щоб мати житло. Для того, щоб вирішити цю проблему, власне, і створена ця постанова, яка узгоджена була з центральними органами виконавчої влади і з нашим віце-прем’єром Михайлом Федоровим, який нарешті за 30 років може засобами діджиталізації, роботи з місцевою владою, з Міністерством регіональним зробити цю чергу, яка і буде початком того, що проблема черги в Україні на житло була вирішена. Прошу всіх підтримати цю постанову і проголосувати її. Заздалегідь вдячна.
Дякую, Галина Миколаївна. Я запрошую до співдоповіді голову підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Літвінова Олександра Миколайовича. Будь ласка, Олександр Миколайович.
Шановна президія, шановні колеги! Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні проект Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло за реєстраційним номером 5251. Мета проекту полягає у зборі статистичної інформації, проведенні комплексного, змістовного аналізу стану забезпечення громадян житлом, відображення відповідної динаміки руху квартирних черг, щоб в подальшому розробити урядову програму забезпечення реалізації права громадян на житло. За результатами всебічного обговорення комітет рекомендував Верховній Раді України відповідно до частини третьої статті 138 Регламенту Верховної Ради України прийняти проект Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло за реєстраційним номером 5251 в цілому. Також інформую, що Міністерство розвитку громад та територій України, Міністерство соціальної політики України, Міністерство у справах ветеранів України проінформували про підтримку проекту постанови. Міністерство фінансів України та Міністерство цифрової трансформації України висловили свої пропозиції щодо проекту даної постанови. Колеги, прошу підтримати дану постанову. Дякую за увагу.
Дякую Олександр Миколайович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей проект постанови? Є. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці України Михайлюк Галині Олегівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Галині Третьяковій.
Третьякова Галина Миколаївна, будь ласка.
Дякую за надане слово. Я ще раз прошу зал підтримати. Ще раз наголошую, що у нас купа невирішених проблем у забезпеченні житлом усіх тих, хто нужденний у цьому житлі. Ще хочу наголосити на тому, що черги на житло дублюються. У нас є люди, які мають статус, наприклад, учасника бойових дій, одночасно є багатодітними батьками або матеріями, є ті, хто є малозабезпеченими. У багатодітних родинах у нас найбільший відсоток бідності. Це після аналізу оцінки стратегії подолання бідності аналізи саме свідчать про це. Невідомо, яким чином люди, які стоять 30 років, не отримали домівки, коли приймали участь у війні в Афганістані. Досі учасники бойових дій афганській до 30 років не забезпечені житлом. Для того, щоб цю чергу взагалі зрозуміти за якимись ознаками, хто скільки років стоїть, хто більш чи менш нужденний, для того, щоб ті гроші, які виокремлюються в державному, в місцевих бюджетних, сконцентрувати саме на запуск найбільш нужденних прошарків населення і потрібно створення єдиної черги. Намагалося міністерство створити такий реєстр і в попередні роки, на жаль, єдиної черги немає. Мої запити до місцевих органів самоврядування, до центральних органів влади кажуть про те, що на сьогоднішній день такої єдиної черги і розуміння, яка потреба по всій країні у житлі в цовках, в уряді, у Верховній Раді відсутня. Прошу підтримати цю постанову для того, щоб ми всі як народні депутати розуміли, яка потреба і яка глибина цієї проблеми. Дякую.
Дякую, Галино Миколаївно Слово надається народній депутатці України Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос".
Ольга Стефанишина, об’єднання "Справедливість". Прошу передати слово Роману Лозинському.
Роман Лозинський, будь ласка.
Роман Лозинський, об’єднання "Справедливість". Якби всі народні депутати робили прийоми, якби всі народні депутати зустрічалися з людьми не тільки в центрі Києва, а в громадах, в територіальних громадах, на вулицях, на площах, то знали б, що одним з найбільш поширених питань – це питання незабезпеченості житлом людей. У нас так сталося, що разом з радянською спадщиною ми отримали зруйновані комунальні квартири. Так сталося, що разом з радянською спадщиною ми отримали зруйновані будинки, в яких сім’ями жили люди, які довго трудилися в нашій країні на різних підприємствах, заводах, а зараз вони просто не мають де жити. І чи має цю інформацію держава Україна про цих людей? Чи має держава Україна, уряд, виконавчі органи план дій, що робити з переходом цих людей з комунальних квартир? Що робити з державною власністю, якою вони були забезпечені? Ні, не має. Тому саме цей законопроект, який сьогодні в цьому залі ми розглядаємо, покликаний зробити лише перший крок. Цього недостатньо. Люди не отримують квартири, люди не отримують можливість зрозуміти, яким чином потім компенсовувати зруйноване житло. Але це перший крок, аби держава Україна, аби уряд зрозумів взагалі, яка потреба в цих людей, яка кількість цих людей, в якому стані житло, яким колись держава забезпечувала. Тому надзвичайно важливо цей крок зробити, проголосувати цей законопроект. Але надалі без зайвих обіцянок людям, без зайвого популізму, без зайвої брехні держава має чесно сказати, хто, коли і в який спосіб може розраховувати на житло. Це повинні зробити ми сьогодні, це повинен вже завтра зробити уряд, і люди повинні отримати цю інформацію прозоро, чітко – що їм робити далі і як їм жити далі.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Геращенко Ірині Володимирівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Звичайно, наша фракція буде підтримувати цей проект постанови, тому що це важлива річ. Нам дійсно треба допомагати людям і нам дійсно треба сказати, хто має право отримати від держави житло, хто не зможе це зробити. Тому що в нас черги, люди стоять з часів Хрущова, по 50-60 років числяться в цих чергах і не можуть нічого отримати. Я єдине, на що хочу звернути вашу увагу. Подивіться початок, преамбула: ". передбаченого статтею 31 Житлового кодексу Української Радянської Соціалістичної Республіки". Друзі, ми до цих пір не декомунізували наше законодавство. У нас до сих пір Житловий кодекс Української Радянської Соціалістичної Республіки. Я вносив законопроект щодо зміни цього. Але, на жаль, ми до сих пір його не винесли в сесійну залу. Давайте нарешті вже! Ну скільки років? 30 років відсвяткували незалежній Україні, а все посилаємося на законодавство Української Радянської Соціалістичної Республіки. Друге. Коли ми кажемо, що треба забезпечити людей житлом. Подивіться, які закони вносить уряд. 5600, який передбачає збільшення податкового навантаження саме на будівництво, саме на нове житло – там, де люди можуть сьогодні заробити, купити собі саму просту квартиру. Звичайно, що право громадянина Зеленського на житло забезпечено вже на тисячу відсотків, незважаючи на всі обіцянки. Вілла в Кончі-Заспі, яку він обіцяв віддати дітям, він її віддав дітям – власним дітям, і там тепер живе, і повністю цю обіцянку знехтував, як і всі інші. Так а вибачте, давайте дамо можливість людям, які сьогодні хочуть купити житло, не збільшувати податкове навантаження на це, як це зараз намагається зробити влада. То ж давайте не робити так, коли однією рукою ми піднімаємо важливу тему – забезпечення людей житлом, а іншою рукою вбиваємо можливість українців жити в гідних умовах. Ну і, Зеленський, виконай свою обіцянку, віддай віллу дітям! Не тільки своїм! Дякую.
Слово надається народній депутатці України Приходько Наталії Ігорівні, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово Колтуновичу Олександру Сергійовичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги! Тема надзвичайно актуальна. Але, на жаль, проект постанови її не вирішує, тому що вона декларативна. Ну дивіться текст. От наскільки звучали у вас, ну і у вас, пані Галино, наскільки звучали важливі речі, які необхідно вирішити. А що ми робимо? Доручаємо Кабміну? Ставимо контроль на Шмигаля? Та ми ж знаємо, що він нічого не робить. Ми давали ці постанови по енергетиці. Це абсолютно порожні речі. Ми підтримуємо цю постанову, тому що реєстри ці потрібні і проблему треба вирішувати, але вирішується вона більш глобальною. Це перше. Друге. Якщо ви хочете вирішувати питання забезпечення житлом населення, ви маєте вирішити питання номер один – питання іпотечного кредитування. Якщо збільшує Нацбанк при вас облікову ставку з 6 до 8,5 відсотка, збільшується вартість кредитів, у тому числі й іпотечних кредитів. Це є непідйомним для громадян України. Ось що необхідно вирішувати. Або другий момент: дайте вирішити питання ще одне надзвичайно важливе для українців в питанні забезпечення житлом. Люди, які отримали кредити на житло, іпотечні кредити, дайте їм і перерахуйте по тому курсу, якому вони брали. Тому що коли відбувався "банкопад", коли відбувалася девальвація національної грошової одиниці, ті, хто взяли кредити у прив’язці до валюти, вони на сьогоднішній день їх не можуть виплачувати. А давайте ще одне питання вирішимо в питанні забезпечення житлом. Коли ви дали можливість, проголосувавши в цьому залі, забирати житло у людей за житлово-комунальні борги. Це теж дуже важливе питання. І тепер ще одного головного, те, про що сказала Юлія Тимошенко, – щодо ціни на газ для населення. А коли у нас ціна газу для населення замість гривні 10 гривень 38 копійок, коли у нас в 10 разів ціна більша, ніж має бути, чи платоспроможний громадянин України мати право на житло? Ось цей комплекс проблем потребує дійсно глобального вирішення. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, бажає ще хтось виступити? Так, я бачу, Ірина Мирославівна, да? І Кучеренко, так? Будь ласка, спочатку Ірина Мирославівна, після цього Олексій Юрійович Кучеренко, і після цього переходимо до голосування. Попрошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Ірина Мирославівна.
Ірина Констанкевич, група "За майбутнє". Безперечно, група мажоритарників "За майбутнє" підтримує дану постанову, тому що ми вважаємо, що відсутність житла в Україні – це одна з найбільш актуальних соціальних проблем. Але давайте будемо, товариство, усі чесними. Що ми чекаємо в результаті ухвалення цієї постанови? Навіть після того, як будуть зібрані статистичні дані і проаналізовано, наскільки у нас складною і об’ємною є ця проблема, ми не отримаємо відповіді чи готовий уряд цю проблему вирішувати. Тому група "За майбутнє" вважає, що наступним кроком має бути позиція і відповідь уряду щодо того, чи готові вони вирішувати дану проблему, яким буде фінансування на вирішення проблеми житла для найголовніших категорій нашого населення. І я вважаю, що ми повинні в першу чергу зосередитися на молоді, яка якраз є.
Будь ласка. Олексій Юрійович, будь ласка.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина", голова Всеукраїнського об’єднання "Спілка власників житла України". Шановна пані Галина, шановні колеги, ми підтримаємо цю постанову, щоб вам не заважати. Але повірте моєму досвіду багаторічному і ситуації в Україні, вона абсолютно нічого не вирішує, бо не вирішені принципові речі. До речі, пані Галина, ви називаєте цю постанову – про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації прав на житло. Та немає там ніяких позачергових заходів, розумієте. Гроші треба виділяти, державна програма має з’явитися. А для того, щоб з’явилася державна житлова програма, має бути замінений старий Житловий кодекс, на який ви посилаєтеся, кодекс УРСР, на новий сучасний Житловий кодекс. До речі, Президент доручив вам розробити його, але пройшло два роки, ви не виконуєте і укази свого Президента. Погано, шановні "слуги народу". Приймайте базові документи. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Якщо дозволите декілька слів. Я абсолютно погоджуюся і дуже сподіваюся, що зал так само в єдиному пориві підтримає в другому читанні Закон про дерадянізацію українського законодавства, де один з пунктів є зміна Житлового кодексу Української РСР, а також надання конкретного доручення Верховної Ради про розробку відповідного проекту з чітко зафіксованими строками. Тому, колеги, переходимо до голосування за цей надзвичайно важливий проект постанови. Я ставлю на голосування висновок комітету прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про невідкладні заходи щодо забезпечення реалізації права громадян на житло (реєстраційний номер проекту 5251). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[10:59:44]] За-343 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Так, далі, шановні колеги. У нас наступний законопроект 5845. По цьому законопроекту ми маємо включити його до порядку денного сесії. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення надання публічних (електронних публічних) послуг (номер законопроекту 5845). Прошу не розходитись, нам потрібні перші голосування. Тому я ставлю на голосування питання включення до порядку денного сесії вищезазначеного законопроекту. Нам потрібно набрати 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:00:41]] За-284 Рішення прийнято. Наступне. Я ставлю на голосування ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Також потрібно набрати 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:06]] За-275 Рішення прийнято. І також я ставлю на голосування розгляд даного питання за скороченою процедурою. Для прийняття рішення потрібно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:31]] За-248 Рішення прийнято. Шановні колеги, я запрошую до слова народного депутата України Фріса Ігоря Павловича. Будь ласка, Ігор Павлович.
Добрий день, шановні колеги! Пригадуєте, нещодавно ми з вами великою кількістю народних депутатів підтримали законопроект Мінцифри про пейперлес. І у нас тривала певна дискусія, чи можемо ми його приймати в цілому, чи й ті зауваження, які були в деяких народних депутатів, можуть бути потім розглянуті і прийняті в наступному законопроекті. Ми дійшли згоди, що голосуємо за запропонований Мінцифрою законопроект при врегулюванні тих болючих питань, пов’язаних з такою функцією як мовчазна згода. Автори цього законопроекту, я в тому числі і мої колеги, визначили, що мовчазна згода не може бути застосована у виключних випадках, де можуть бути в той чи інший спосіб врегульовані особисті майнові права та обов’язки громадян України. Це стосується різних питань. Реєстрація, наприклад, зміни імені, по батькові, актів цивільного стану інших. Реєстрація прав власності на нерухомість, банкрутство, виконавче провадження. Не можна просто так сказати державі, що це так, а якщо держава не відповість, то це так стане автоматично. Враховуючи це, ми подали своє бачення у вказаному законопроекті. Цей законопроект узгоджений з Міністерством юстиції, з Міністерством цифрової трансформації. І впевнений, що він нівелює ті проблеми, які закладені були в основному законопроекті, який, ми знаємо з вами, направлений на реалізацію цифровізації нашої держави. Я прошу вас, шановні колеги, підтримати цей законопроект, як пропонує комітет, за основу та в цілому. І надати можливість запустити систему цифровізації, цифрових підписів і реєстрації адміністративних послуг в електронному режимі. Дякую всім. Прошу підтримати.
Дякую, Ігорю Павловичу. Я запрошую співдоповідачем по цьому законопроекту голову Комітету з питань цифрової трансформації Михайла Валерійовича Крячка. Будь ласка, Михайло Валерійович.
Шановні колеги, Комітет з питань цифрової трансформації на своєму засіданні 8 вересня розглянув законопроект 5845, в якому уточнюються положення Закону України про особливості надання публічних послуг, зокрема в частині визначення переліку суспільних відносин, на які не розповсюджуються вимоги цього закону, та зміни підходу до визначення принципу надання публічної послуги за замовчуванням. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення надання публічних послуг (№ 5845), внесений 10.08.21 народними депутатами Ігорем Фрісом та іншими, за наслідками його розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому з дорученням комітету спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України здійснити техніко-юридичне опрацювання законопроекту при підготовці його на підпис Голові Верховної Ради. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається Ірині Володимирівні Геращенко, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич, будь ласка.
Дякую, Ірино Володимирівно. Шановний пане головуючий, шановні колеги, цей законопроект найкращий, яскравий доказ того, до чого призводить поспіх у прийнятті законопроектів. Я вам нагадаю, що під час прийняття основного законопроекту ми вас попереджали, що замість того, щоб надавати можливість в "Перехідних положеннях" вступу в дію, набуття чинності законопроекту через три місяці після його опублікування, ви краще дайте час цих три місяці для того, щоб комітет врахував всі ті пропозиції, які були висловлені під час першого читання, в тому числі в частині мовчазної згоди. Я особисто про це говорив на сесійному засіданні Верховної Ради. Не почули. Терміново прийняли законопроект. Дали три місяці після того, як Президент його швидко підписав і опублікував для того, щоб він вступив у силу. І тепер ми маємо з точки зору нормотворчої техніки дещо такий, я б сказав, екзотичний підхід. Уявіть собі, ми зараз вносимо зміни до закону, який не набув чинності. Я, відверто кажучи, таких прецедентів не знаю. Тут не моя справа, для того є юридичне управління а надалі, можливо, Конституційний Суд, який має розглядати в тому числі питання процедури розгляду цього законопроекту. Але звертаю вашу увагу, що саме такого роду речі призводять до тих помилок, які є і в цьому законопроекті. Зокрема і в частині в тому числі виконавчого провадження, яке передбачено як мовчазна згода, відповідно зміна по батькові і ціла низка інших речей, про які ви попереджали ще під час обговорення цього законопроекту в першому читанні. Тому, безумовно, ми підтримуємо цей законопроект, хоча, яка його доля, і як на це гляне в тому числі орган конституційного контролю, ми не знаємо. Дякую.
Дякуємо. Анна Скороход, "Партія "За майбутнє", будь ласка.
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю.
Дмитро Лубінець, будь ласка.
Доброго дня, шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Безумовно, я підтверджую всі слова, які казав попередній виступаючий. Знаєте, я з цієї трибуни постійно звертаюсь до своїх колег і запрошую їх: прочитайте висновок ГНЕУ, але не голосуйте за все підряд, що виноситься в порядок денний, тим більше, не голосуйте бездумно за основу і в цілому. Це якраз приклад того, що всі народні депутати, в тому числі представники депутатської групи "Партія "За майбутнє", тоді наголошували, що при прийнятті Закону України "Про особливості надання електронних публічних послуг" за основу і в цілому ви робите помилку. І дійсно, про те, що казав наш колега Ігор Фріс, так названа мовчазна згода три дні, щоб кожен державний орган за три дні, отримавши запит від громадян України, надав відповідь або, якщо він не надає відповідь, то це сприймається як мовчазна згода на позитивну відповідь, не може працювати. Тому, шановні народні депутати, безумовно, сьогодні ми повинні за це проголосувати. І депутатська група "Партія "За майбутнє", як мажоритарники ми кожного дня стикаємося з цією проблематикою. Дійсно, ще не набраний закон, не вступивший в силу закон, може призвести просто до колапсу. Сьогодні ми повинні за це проголосувати. І, дійсно, ми можемо проголосувати за основу і в цілому, бо це є технічний закон, маленький, який виправляє цю помилку. Але, шановні народні депутати, давайте з кожного подібного випадку робити свої висновки. Я все ж таки закликаю вас, читайте висновок ГНЕУ, голосуйте, думаючи і розуміючи чітко, за що ви голосуєте. Дякую і прошу парламент підтримати цей законопроект.
Дякую. Слово надається Соболєву Сергію Владиславовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Соболєв. Прошу передати слово Кабаченку Володимиру.
Володимир Кабаченко, будь ласка.
Володимир Кабаченко, фракція "Батьківщина". Шановна президія, шановні колеги! Ще раз, діджиталізація, інформатизація, перехід на електронні послуги – це круто і це правильно. Позбавити людей необхідності стояти у чергах, чекаючи на купу папірців, витрачаючи час і свої нерви, – погоджуюсь, це також актуально. Але ще більш актуально, саме перед початком опалювального сезону, це було б змусити НАК "Нафтогаз України" відкрито опублікувати ціни, за якими НАК імпортував газ протягом останнього року. Тож я хочу звернутися зараз до голови Комітету із цифрової трансформації з проханням розробити таку електронну послугу, щоб громадяни України врешті-решт отримали прозорий доступ до цін на газ від НАК "Нафтогаз України". Зараз, повертаючись до законопроекту 5845. Проблема цього законопроекту полягає в тому, що він не виправляє основну ваду базового законопроекту 5495, а саме, принцип мовчазної згоди. Законопроект в примусовому порядку змушує абсолютно всіх нас переходити на електронні публічні послуги. Шановні колеги, а чи ви впевнені, що на сьогодні вже запрацювали абсолютно всі реєстри і що ця дійсно прекрасна ініціатива не завершиться колапсом? І як буде з кібершахрайством? Де запобіжники в цьому законопроекті саме з цього питання? Яскравим прикладом зловживання електронними послугами є випадок громадянки України, яка навіть не маючи акаунту в додатку Дія, способом цифрової крадіжки особистості, від її імені був взятий кредит. Тож "Батьківщина" утримається при голосуванні за цей законопроект у першому читанні. Але за умови прийняття наших правок до другого читання "Батьківщина" із задоволенням підтримає цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра".
Шановні колеги, шановні українці! Погоджуюся з колегами щодо цього законопроекту, він фактично. Ми ухвалили законопроект, до якого ми вносимо зміни 15 липня, і який вступить в дію з 7 листопада, а вносимо до цього закону, який ще не вступив в дію, зміни. Добре, що ми їх вносимо, ми виправляємо помилки. Але чому не можна прислуховуватися до? І я, як голова підкомітету з адмінпослуг і процедури, про це не раз говорила і вносила правку щодо мовчазної згоди, і чомусь вона не набрала голосів. І тепер ми маємо вносити зміни до закону, який ще не вступив в дію. Я дякую пану Фрісу, що він зміг переконати колег і повиправляв ті всі помилки щодо мовчазної згоди. Тому що ви знаєте, нас ще попереджала така Програма SIGMA, як Венеційська комісія, у сфері державного управління Аналітичний центр і говорили про те, що ви робите величезну помилку. Бо що фактично ми маємо? Якщо надається якась послуга і якщо адмінорган має документи, то він і не має права вимагати в людини ці документи – це правильно. Але навіщо вносити три дні, що якщо не отримуємо цей документ, то означає, що він вже є, уявляєте. Тобто це повний дисонанс. Тому дякую пану Фрісу, він вніс правки, що цей принцип не застосовується до державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, до реєстрації юридичних осіб. Це дуже важливо, тому що ми б мали величезні проблеми. І, звичайно, збільшив цей строк на 5 днів. Тому, колеги, я ще раз хочу вас попросити дійсно працювати системно, прислухатися до всіх стейкхолдерів, а не так за тиждень-два приймати закон, а потім пів року виправляти ті помилки, а то і більше. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність ще. Так, я бачу. Железняк Ярослав Іванович І більше ніхто не хоче виступати. Тому після цього ми переходимо до голосування за цей законопроект. Будь ласка, Ярослав Іванович.
Шановні колеги, ми зараз героїчно виправляємо помилки, які також літом героїчно створили. Звичайно, закон треба підтримувати. Дякую колегам, які звернули увагу. Ви знаєте, у нас зараз багато дискусій щодо необхідності турборежиму або врахування зауважень юридичного управління або Головного науково-експертного управління Верховної Ради. Я сподіваюсь, ця ситуація – це чудовий доказ того, що дуже часто ті зауваження, які пишуть в офіційних документах Верховної Ради, які готуються для нас, вони є важливими. Тому ще раз дякую, колегам, хто звернув на це увагу. Сподіваюсь, що в майбутньому всі комітети будуть до другого читання готувати свої тексти так, щоб ми потім героїчно їх не виправляли. Дякую. Підтримуємо закон.
Дякую. Дякую, шановні колеги, за обговорення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Також прошу народних депутатів ще раз і вкотре зважити на те, що COVID тільки набирає нову чергову силу. І я просив, і прошу дотримуватись заходів безпеки: прошу надягнути маски і прошу обробляти руки і інші поверхні вашого тіла. Шановні колеги, ви готові до голосування, тому я ставлю пропозицію. Пропозиція комітету прийняти за основу і в цілому, але так, як ми завжди йдемо, спочатку за основу, а потім, якщо не буде заперечень, я буду ставити в цілому. Тому я спочатку ставлю за основу пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення надання публічних (електронних публічних) послуг (реєстраційний номер проекту 5845). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:16:16]] За-287 Рішення прийнято. Є пропозиція комітету прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Заперечень немає в залі? Тоді я ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення надання публічних (електронних публічних) послуг (реєстраційний номер проекту 5845). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:17:01]] За-291 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект – перше читання, законопроект 4378. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України. Я ставлю питання розгляду цього законопроекту за скороченою процедурою, відповідно до Регламенту для прийняття цього рішення необхідно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:17:42]] За-250 Рішення прийнято. Я запрошую до слова Голову Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації Юрія Федоровича Щиголя. Але, шановні колеги, перед тим як ми розглянемо це питання, я вкотре звертаюсь до суб’єктів законодавчої ініціативи, не надсилати більше Закон про внесення змін до законів. З назви закону повинно бути зрозуміло, чого стосується цей законопроект, і на регулювання яких правовідносин він спрямований. Будь ласка.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні народні депутати! До вашої уваги представляю проект Закону України 4378 про внесення змін до деяких законів України. Наразі всі ми розуміємо, що існує реальна загроза фізичного, кібернетичного, техногенного характеру відносно критичних державних інформаційних ресурсів. До таких ресурсів належать: державні реєстри, а також бази даних державних органів разом з їх інформаційно-аналітичними системами, що обслуговують поточну діяльність цих органів, а також діяльність, пов’язану з наданням послуг громадянам. Тому втрата інформації може призвести до негативних наслідків, які через наявність у таких системах документів з обмеженим доступом, так і персональних даних громадян. В умовах гібридної війни вірогідність цілеспрямованих дій щодо порушення функціонування або знищення критичних державних інформаційних ресурсів є набагато вищою, а тому питання унеможливлення або зменшення подібних ризиків є одним з пріоритетних завдань. Мета цього законопроекту – врегулювати на законодавчому рівні питання інформаційної безпеки відомостей державних електронних інформаційних ресурсів в державних органах в разі настання негативних наслідків, таких як кібератака або кіберінцидент. Зазначеним проектом закону передбачається покладення на Держспецзв’язку обов’язку щодо збереження резервних копій інформації та відомостей державних електронних інформаційних ресурсів. Також пропонується доповнити Закон України "Про основні засади забезпечення кібербезпеки України" обов’язком державних органів, військових формувань, державних підприємств, установ та організацій щодо створення резервних копій у порядку, визначеному Кабміном. Наразі Держспецзв’язку відповідно до рішення уряду здійснює заходи щодо створення національного центру з резервування державних інформаційних ресурсів. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, Юрію Федоровичу. Я запрошую співдоповідачем голову Комітету з питань цифрової трансформації Федієнка Олександра Павловича. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Проект Закону України про внесення змін до деяких законів України (реєстраційний номер 4378) (внесений Кабінетом Міністрів України) є невеликим за розміром. Цим законопроектом на Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України покладаються обов’язки щодо збереження резервних копій інформації та відомостей державних електронно-інформаційних ресурсів. Його прийняття дозволить врегулювати правові основи організації відновлення доступу та функціонування інформаційної інфраструктури в державних органах в разі настання негативних наслідків, таких як кібератака або стихійне лихо. Тобто, шановні колеги, про що йде мова? Мова йде про те, що якщо буде втрачена державна цифрова інформація, Державна служба спеціального зв’язку зможе відновити з тих резервних копій, які вони зроблять заздалегідь. Законопроект містить окремі техніко-юридичні недоліки. Зокрема відповідно до усталених правил законодавчої техніки бажано конкретизувати назву законопроекту. Назва "Про внесення змін до деяких законів України", м’яко кажучи, не розкриває суті проекту. Без сумнівів, прийняття закону позитивно вплине на сталість функціонування державної інформаційної інфраструктури та стан національної безпеки. А існуючі зауваження можливо виправити при підготовці до другого читання. Комітет з питань цифрової трансформації на своєму засіданні 3 лютого ухвалив: рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу. Але враховуючи невідкладність такого законопроекту, і те, що нам потрібно зберігати відповідну інформацію, я звертаюся врахувати пропозицію підтримати законопроект за основу та в цілому або скоротити терміни розгляду. Дякую за увагу.
Дякую, Олександре Павловичу. Шановні колеги, чи є необхідність обговорити цей законопроект? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці України Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово моєму колезі Артурові Герасимову.
Артур Володимирович Герасимов, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці! Звичайно, ми підтримаємо цей законопроект, тому що в умовах тієї гібридної агресії, яка здійснюється сьогодні проти нашої країни з боку Кремля, це є дуже необхідним. Але одночасно хотів би сказати про дві, точніше, три важливі речі. Перше. Повністю підтримую першого віцеспікера в тому, що некомпетентність в протидії гібридній агресії, вона може дорого коштувати нашій країні. І некомпетентність починається з того, як закони називаються, коли вони передаються до Верховної Ради. Друге питання. Гібридна агресія, вона ж росіянами робиться і всередині країни. І на жаль, елементи цієї гібридної агресії чи гібридних дій ми відчуваємо навіть в такому питанні, як ТСК по розслідуванню зливу операції по "вагнерівцях". От я б хотів звернутися до керівництва Верховної Ради з депутатським запитом і прошу вважати таким мій виступ з цієї трибуни. Чому депутатів від опозиції була спроба не допустити за засідання тимчасової слідчої комісії всередині приміщення Верховної Ради, повністю порушуючи Закон України про статус народного депутата. І взагалі це нонсенс, бо народний депутат України будь-який може приймати участь у будь-яких засіданнях комітетів Верховної Ради чи будь-яких заходах, які відбуваються під егідою чи в приміщеннях Верховної Ради. І наостанок. Ви знаєте, знов-таки відносно Тимчасової слідчої комісії по зливу операції по "вагнерівцям" у вищих кабінетах держави. Згідно статті 8 Закону про ТСК керівник цієї комісії може виходити і говорити хоч щось виключно на підставі рішень, які приймаються цією тимчасовою слідчою комісією. Щось мені підказує, що жодних протоколів і жодних рішень відносно цього не приймалося. І в мене виникає прохання тепер оформлювати такі рішення виключно протоколами, а якщо цього немає, будь ласка, не підробляйте попередні протоколи засідань, як це робиться зараз вищою владою відносно цієї справи. Дякую.
Слово надається народному депутату України Наливайченку Валентину Олександровичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Шановні пани з президії, шановні громадяни України, шановні народні депутати! Сьогодні запропонують знову внести зміни до змін у законодавство, яке насправді давно треба чітко і просто врегулювати. Резервні копії всіх баз даних, які є важливими для громадян України, є прямим обов’язком не тільки зберігати, але, перше – захищати. Тому в мене є пряме питання, хто у нас відповідає за кібербезпеку: а ви хоч раз протестували хоч одне критичне відомство з точки зору кіберзахисту і невразливості до кібератак? Я знаю відповідь, не поспішайте. Тому я і вимагаю, щоб почали професіонали робити професійні речі для захисту не тільки баз даних державних установ, які потрібні державним установам. Згадайте про людей, захистіть персональні дані і бази даних громадян України, місцевих органів влади! Для прикладу, екологічні паспорти областей є критичними для функціонування держави? На ваш погляд – ні, а на погляд людей – так. Де вони будуть зберігатися і як захищатися? Це треба думати вже зараз і професійно. І друге. Ми підтримували як фракція "Батьківщина" кібердіалоги з Європейським Союзом. Питання, яке вкрай важливе зараз – зробити і синхронізувати наше законодавство і наш захист баз даних з європейським законодавством. Так як роблять європейські країни. Для прикладу можна і треба брати Естонію. Я знаю, що серед нас є голова Комітету профільного з цифровізації України пан Крячко в залі, тому я і звертаюсь: залучіть найкращих фахівців з Естонії з міжнародним досвідом, щоб Україна врахувала вже на старті найкращі європейські підходи. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово народному депутату України члену депутатської групи політичної "Партії "За майбутнє" Сергію Ярославовичу Рудику.
Сергій Ярославович Рудик, будь ласка.
Шановні колеги, десь в кулуарах, в залі можна почути про те, що це технічний законопроект, який треба приймати без обговорення. Не погоджуюсь в корені з цим твердженням, і погоджуюся з колегою Наливайченком, який говорить про те, що треба давно було протестувати, як ця історія працює на конкретних центральних органах виконавчої влади. На превеликий жаль, є величезне питання: як сьогодні в кінці вересня 21-го року ми тільки в першому читанні розглядаємо цей законопроект? Два з половиною роки скоро буде як працює наша Рада. 5 лютого 20-го року створено ціле Командування Збройних Сил України з кібербезпеки. І ми зараз тільки це розглядаємо. А ви знаєте, що в цей перелік відомств не включені правоохоронні органи, НАБУ, Національна поліція, СБУ, Генеральна прокуратура? Там що не треба даних, які мають мати резервні копії? Товариство, не можна приймати його і за основу, і в цілому. Саме тому і не можна, що там невичерпний перелік установ, які потребують захисту. Тому, звичайно, давайте проголосуємо зараз "за" в першому читанні, уникнемо цих недоопрацювань, ще раз кажу, які через два з хвостиком роки від нашої каденції тільки винесли на розгляд. І протестуємо в перший же раз, коли ми це зробимо, ще до кінця року, як воно працює. Тому що це не хіхоньки, це серйозне питання національної безпеки. Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати "за" в першому читанні і закликає підтримати зал.
Дякую. Слово надається народному депутату України Бакунцю Павлу Андрійовичу, депутатська група "Довіра". Будь ласка, Павло Андрійович.
Шановний пане головуючий, пане Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати! Звичайно, що цим законопроектом пропонується врегулювати окремі питання щодо зберігання інформації на електронних носіях, тобто зберігання і захист державних даних і персональних, особистих даних наших громадян на інформаційних ресурсах. Звичайно, що в умовах все більшого переходу на електронний документообіг в нашій країні це стає логічним і зрозумілим. Також слід зазначити, що гібридна агресія Кремля зростає, і потрібно однозначно все більш краще і якісніше захищати інформацію на електронних носіях. Більше того, з кожним роком в світі зростає кіберзлочинність і кількість кібератак зростає і зловмисники вимагають шалені кошти за кожну кібератаку для відновлення даних. Тому наші державні органи, які ще й перебувають під особливим таким наглядом агресора, потрібно якомога швидше захистити. Звичайно, що законопроект вимагатиме і коштів з державного бюджету. В наступні два роки це понад 300 мільйонів гривень, але потрібно піти на цей крок, адже сума викупу, яку вимагають хакери, зазвичай становить шалено більші кошти. А ще гірше, коли агресор все ж таки знищить наші електронні інформаційні носії. Тому вважаю, що потрібно голосувати сьогодні цей законопроект в першому читанні. Депутатська група "Довіра" підтримує даний законопроект в першому читанні з його доопрацюванням. Дякую.
Дякую, Павло Андрійович. Шановні колеги, чи бажає ще хтось висловитися з цього законопроекту? Якщо ні, ми завершили обговорення. Попрошу народних депутатів зайняти свої місця і приготуватися до голосування. Дивіться, колеги, була пропозиція комітету прийняти за основу. І, якщо не буде заперечень залу, то – в цілому. Якщо будуть заперечення залу, то скоротити строки до другого читання. Тому я ставлю поступово. Я ставлю спочатку пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України (реєстраційний номер проекту 4378). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[11:32:19]] За-294 Рішення прийнято. Шановні колеги, буде. В другому – ні, так? Тоді я ставлю пропозицію скорочення. Відповідно до частини. В цілому – проти, так? Добре. Тоді відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 4378), проект Закону про внесення до деяких законів України. Прошу народних депутатів підтримати та проголосувати. [[11:33:09]] За-262 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Рухаємося далі. Наступний законопроект – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" щодо уточнення деяких положень та сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації. Це два законопроекти: реєстраційний номер 5397 та альтернативний до нього – 5397-1. Ставлю спочатку питання розгляду цих законопроектів за скороченою процедурою. Для прийняття рішення необхідно прийняти 150 голосів. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:34:00]] За-254 Рішення прийнято. Я запрошую до слова голову підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Олексія Васильовича Мовчана. І оскільки він буде виступати і як автор, і як від комітету, прошу надати 4 хвилини.
Доброго дня, шановна президія, шановні народні депутати, українці! Проект Закону (№ 5397) про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" щодо уточнення деяких положень та сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації направлений на вдосконалення та виправлення деяких положень профільного закону, що був прийнятий у 2018 році. Пояснюю ключові новели. Законопроектом ліквідується заборона на приватизацію підприємств з виготовлення та ремонту технічних засобів реабілітації для осіб з інвалідністю. Сьогодні цим видом бізнесу займаються як державні, так і приватні підприємства. Проте приватні працюють значно успішніше і вже завоювали 85 відсотків ринку, де замовником є в основному держава. Державні ж (казенні) підприємства вправляються в нарощуванні кредиторської заборгованості, яка на кінець 2020 року склала майже 90 мільйонів гривень, а заборгованість по зарплаті склала понад 10 мільйонів гривень. Завдяки приходу приватних інвесторів зменшиться навантаження на державний бюджет без погіршення ситуації людей з інвалідністю, які потребують якісних та сучасних засобів реабілітації. Друге. У той же час законопроектом додане обмеження в приватизації підприємств з виготовлення та ремонту всіх видів зброї, що перебуває на озброєнні Збройних Сил України, інших утворених відповідно до закону військових формувань Служби безпеки України. Таке обмеження дозволить зберегти військово-промисловий комплекс, забезпечивши заборону відчуження на рівні закону. Третє. Ще одне питання, яке вирішує цей законопроект, – це проведення повторних аукціонів зі зниженням стартової ціни при продажу об’єктів малої приватизації. Зараз частина аукціонів з продажу об’єктів малої приватизації заблокована через неоднозначне формулювання норми, яка була прийнята в одному з ковідних законопроектів про недопущення продажу об’єктів великої приватизації зі зниженням стартової ціни під час пандемії. Законопроект чітко розділяє ці поняття і ліквідує колізію. Хочу навести яскравий приклад успіху малої приватизації. Нещодавно я відвідав приміщення центрального автовокзалу в Києві, того, який ще кілька років тому радував пасажирів облущеними стінами і антисанітарією. Зараз ситуація змінилася кардинально: приміщення стали сучасними і чистими, з’явилася зручна навігація, фуд-корт, готельні номери, умови для перевізників і пасажирів, жорсткий облік пасажиропотоку. А держбюджет отримав 270 мільйонів гривень, продавши 99 відсотків акцій підприємства в рамках малої приватизації на прозорих аукціонах. На думку народних депутатів членів Комітету економічного розвитку, прийняття законопроекту номер 5397 удосконалить окремі положення Закону "Про приватизацію державного і комунального майна", що регулюють відносини з реалізації державного та комунального майна, та сприятиме надходженню до державного бюджету коштів від приватизації об’єктів права державної власності. Отже, Комітет з питань економічного розвитку пропонує законопроект номер 5397 прийняти за основу і відповідно відхилити законопроект 5397-1. Дякую за увагу.
Дякую, Олексій Васильович. Слово надається автору альтернативного законопроекту народному депутату України Морозу Володимиру Вікторовичу. Будь ласка.
Доброго дня, шановні друзі! Мороз Володимир, 59-й мажоритарний округ, Донеччина. Я детально вивчив законопроект 5397 та вважаю, що підтримати його можна тільки частково і потрібно уважно подивитися на всі соціальні наслідки, які матиме процес приватизації державних підприємств і інших об’єктів. Вважаю, що вкрай важливо підтримати пропоновані автором проекту норми, які дійсно будуть сприяти захисту державних інтересів і національної безпеки, та передбачають запровадження мораторію на приватизацію оборонних підприємств, виготовлення та ремонту всіх видів зброї, що знаходиться на озброєнні Збройних Сил, Служби безпеки України. Не викликають заперечень і пропозиції авторів законопроекту, що стосуються уточнення термінології законодавства. А в той же час є ряд положень основного проекту, які прямо суперечать інтересам українських громадян і матимуть негативні соціальні наслідки, причому значного масштабу. Перш за все, мова йде про пропозиції дозволити приватизацію державних підприємств з виготовлення та ремонту технічних та інших засобів реабілітації для осіб з інвалідністю. При цьому абсолютно очевидно, що це антисоціальна ініціатива по своїй суті, адже приватизація таких підприємств призведе до втрати контролю держави. І тому ми пропонуємо. Перше. Залишити в законі норму про заборону приватизації державних підприємств по виготовленню і ремонту технічних засобів реабілітації для осіб з інвалідністю. Друге. На період встановлення урядом карантину та обмежувальних заходів у зв’язку з пандемією, заборонити будь-які приватизаційні процедури з продажу об’єктів великої приватизації, та визнати такими, що втратили чинність вже прийняті рішення щодо приватизації таких об’єктів.
Дякую, Володимире Вікторовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Прошу записатися: два - за, два - проти. Слово надається народному депутату Тістику Ростиславу Ярославовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Роксолані Підласій.
Будь ласка, Роксолана Андріївна Підласа.
Шановні колеги, доброго дня! Я хочу вам в черговий раз нагадати про те, що в цьому році ми заклали до державного бюджету 12 мільярдів гривень надходжень від приватизації, і це був абсолютно правильний крок. Тому що ці гроші дозволяють нам менше позичати і менше залазити в боргову яму, в якій зараз знаходиться країна. Але сьогодні цей план у 12 мільярдів виконаний на 25 відсотків, і ми з вами розділяємо відповідальність за цей результат. Тому що чотири місяці в цьому році приватизація була заборонена взагалі, зараз заборонені аукціони зі зниженням ціни. І відверто хочу вас запитати: як ми можемо вимагати від Фонду державного майна якогось результату, якщо ми не даємо їм інструменти для виконання? Що таке мала приватизація? Хочу одразу пояснити: це дуже часто майданчик, який в першу чергу потребує інвестицій. Це можуть бути взагалі голі стіни без вікон і без дверей, в які потрібно вкласти купу коштів для того, щоб цей майданчик запрацював повноцінно. І я пропоную дати Фонду державного майна можливість все ж таки продавати ці об’єкти, і виконати план, який ми перед ними поставили. Що стосується приватизації реабілітаційних санаторіїв та центрів. Сьогодні в державній власності знаходиться всього 12 таких підприємств, які дуже мало функціонують і переважно накопичують борги по податкам та зарплаті. 85 відсотків ринку реабілітаційного контролюється приватними компаніями і держава абсолютно нормально у приватних компаніях закуповує ці послуги для реабілітації осіб з інвалідністю. Тому я пропоную не спекулювати на цьому питанні і проголосувати за законопроект. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Рущишину Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос".
Дякую. Шановні колеги, ми виступаємо за відновлення приватизації великої і малої, незважаючи на обмеження, які у нас є з коронавірусом. Оскільки це є заходи, які повинні бути зроблені країною вже давним-давно, вони є заходами рівня обов’язкового, тобто mast have (повинно бути зроблено), хоча недостатнього для відновлення нашої економіки. Ми часто вказуємо на гарний приклад Польщі, яка макроекономічними показними дуже сильно подібна до України і, мовляв, хотіли б, щоб наша країна розвивалася так само в економічному розумінні або навіть швидше. Але ми забуваємо, що у Польщі було 8 тисяч таких підприємств, залишилося тільки 50, які виконують функції держави. Але найголовніше, в чому є негативна роль підприємств державної власності, які не виконують функції держави, а творять недолуге господарювання, і ви бачили, що вони нарощують кредитну заборгованість, є в тому, що вони псують конкурентне середовище і не дають сигналу для зовнішнього, і внутрішнього, найголовніше, інвестора заходити на ринок України і інвестувати тут. Для тих, хто хвилюється, варто наголосити, що законопроект варто підтримати з врахуванням зауважень, які висловлені профільною спільнотою та науково-експертним управлінням. Разом з тим залишаються певні обмеження, пов’язані з виконанням державою своїх функцій. Так встановлюється обмеження на проведення аукціонів із зниженням стартової ціни, аукціонів за методом вивчення цінових пропозицій та приватизації шляхом викупу під час дії карантину та інших обмежувальних заходів. До об’єктів, які не підлягають приватизації, хочу ще раз наголосити, відносяться підприємства з виготовлення та ремонту всіх видів зброї, що перебуває на озброєнні Збройних Силах, інших військових формувань, Служби безпеки України тощо. Закликаємо голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Зінкевич Яні Вадимівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати Степану Івановичу Кубіву.
Будь ласка, Степан Іванович Кубів.
Шановна президія, шановні колеги! Проектом пропонується виключити державні підприємства з виготовлення ремонту технічних та інших засобів реабілітації для осіб з інвалідністю з переліку заборонених до приватизації. Друге. Додати до цього переліку підприємства з виготовлення та ремонту всіх видів зброї, що перебуває на озброєнні в Збройних Силах України. Третє. Викласти в новій редакції термінології "проведення аукціонів" "про електронну систему" та "центральна база даних". Разом з тим хочу сказати, що відновлення аукціонів з продажу великої приватизації під час обмежувальних заходів ми маємо на прикладі порівняння з позицією, коли проводили ми ще у 18-му році малу приватизацію і аукціони. Це давало позицію позитивного і технологічного, і законодавчого, і організаційного ефекту. В результаті ми отримували добрі доходи до державного бюджету. Тут є справедливі зауваження ГНЕУ, тому що Український науково-дослідний інститут протезування і протезобудування та відновлення працездатності був включений урядом до переліку господарських товариств та об’єднань, у статутних капіталах яких частка корпоративних прав належить державі становить 100 відсотків. Друге. Це є уточнення чинної редакції Закону щодо переліку об’єктів, які не підлягають приватизації. І там замінюється терміни одні на інші на об’єкти загальнонаціонального значення. Ми обговорювали це питання на фракції. Не було однозначного, а було багато ризиків і законодавчих неузгоджень. Тому політична партія "Європейська солідарність" і фракція взагалі утримується. Дякую.
Дякую. Слово надається Тарасу Івановичу Батенку, "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово колезі Антону Едуардовичу Полякову. Дякую.
Будь ласка, Антон Едуардович Поляков.
Шановні колеги, ми в черговий раз бачимо наслідки ваших бездумних голосувань. Адже наша депутатська група, коли ви голосували за велику приватизацію, казала про те, що не можна так робити. Дуже добре, що ви пропонуєте заборонити приватизацію підприємств, які виготовляють та ремонтують зброю для наших Збройних Сил України, але ж слідкуйте за руками. Ви тут розповідаєте за майданчики, але ж у вашому законопроекті, з однієї сторони, гарна ініціатива, а з іншої – ви дозволяєте об’єкти великої приватизації продавати, правда, не знижуючи стартової ціни. Але ж ми всі знаємо, що балансова ціна багатьох підприємств, вона і так занижена. І в мене питання. Якщо ця Верховна Рада прийшла на фоні того, що була масова недовіра українців до восьмого скликання парламенту, то яке ви маєте право продавати підприємства, які належать громадам та українцям, якщо 70 відсотків українців вам вже не довіряють? Яке ви маєте право продавати стратегічні підприємства (Центренерго, Тернопільобленерго, Запоріжжя, Харків, Миколаїв, Херсонську ТЕЦ, Дніпропетровську ТЕЦ, Криворізьку теплоцентраль, Азовмаш, Електротяжмаш, Одеський припортовий, Сумихімпром? Це гіганти, стратегічні підприємства, які належать виключно державі і українцям. Ви не маєте права зараз, тим паче з такою недовірою українців, продавати їх вашим же олігархам, з якими ви тут красиво, гарно боретеся, і з якими ви сидите на футболі в одній ложі. Дякую за увагу. Ми не будемо підтримувати цей законопроект.
Шановні колеги, чи бажає ще хтось виступити в обговоренні? Так, я бачу. Так, Скорик. Ще хто буде? А від нас не було, від "Слуги народу" ще доповідачів? А від нас була Підласа, ми не можемо більше надати. Я вам даю тоді слово Миколі Леонідовичу Скорику від фракції ОПЗЖ, але попрошу народних депутатів підготуватися до голосування після цього. Будь ласка, Микола Леонідович.
Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Наша фракція буде підтримувати альтернативний законопроект 5397-1, який розробив наш однопартієць пан Мороз. І я хотів би спитати, користуючись нагодою, і керівництво уряду, і керівництво Фонду державного майна, і розробників цього законопроекту. Що у нас зі списком об’єктів, стратегічних об’єктів, які не підлягають приватизації? Я пам’ятаю, що цей список був відмінений на початку нашої каденції, і нам обіцяли, що через два місяці буде новий список. Перший раз в цій каденції ми не маємо контрольної комісії з питань приватизації. І парламент фактично позбавлений контрольної функції, парламентської контрольної функції, яка була всі скликання. Ми вважаємо, що це питання фактично розкрадання державного майна, абсолютно неконтрольоване, стратегічного державного майна, яке є надбанням всього народу України, його потрібно терміново припинити. І влада має виконати свої обіцянки щодо встановлення списку об’єктів, які не підлягають приватизації – стратегічних об’єктів.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цих законопроектів. Прошу приготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу законопроект № 5397 про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" щодо уточнення деяких положень та сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу зайняти свої місця. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:52:35]] За-265 Рішення прийнято. Так, до мене звертався. Будь ласка, Давид Георгійович, з процедури.
Шановні колеги, пропоную, враховуючи те, що нам трошки зовсім залишилося часу до перерви, підняти питання законопроекту 5109, і проголосувати його, ми встигнемо до перерви. Прошу підтримати та проголосувати. Дякую.
Надійшла пропозиція змінити порядок денний і зараз перейти до розгляду питання. [[Шум у залі]] Добре. Ну я зараз проголосую, щоб ми змінили порядок денний, а далі заходимо в розгляд цього питання. Я ставлю пропозицію Давида Георгійовича Арахамії змінити порядок денний і перейти зараз до розгляду законопроекту 5109, це проект Закону про запобігання та протидію антисемітизму в Україні. Будь ласка, прошу підтримати та проголосувати. [[11:53:44]] За-276 Рішення прийнято. Я запрошую до трибуни голову комітету Дмитра Валерійовича Лубінця. Чи буде хтось наполягати на поправках? Тільки народний депутат В’ятрович, чи йдемо тоді по правках? Ідемо по правках, да. [[Шум у залі]] Перерва через 5 хвилин, ви трошки. Будь ласка, 1 поправка, народна депутатка Піпа. Не наполягає, так? Далі друга - поправка номер 2, В’ятрович. Що? А, бо просто стоїть перша – Піпа, а там багато стоїть. Бобровська, будь ласка. 1 поправка, Бобровська.
Шановні колеги, я, чесно кажучи, не розумію, для чого такий поспіх. І мені дуже прикро і шкода, що ми сьогодні у першу чергу не голосуємо про свою позицію Верховної Ради щодо невизнання виборів до Державної Думи Російської Федерації, де брали участь наші громадяни, але ми спішимо з дивним абсолютно законопроектом. Так от, якщо така історія, то я можу піти по всіх правках. Тому що в першу чергу, коли на території України проживає більше ніж 150 різних національностей, меншин і так далі, ми сьогодні розглядаємо абсолютно цікавий і дивний законопроект. Моя правка стосується наступного. Я вважаю, що він має бути перейменований, цей законопроект у наступну назву: про запобігання та протидію антисемітизму та українофобії в Україні. Прошу підтримати і проголосувати.
Дякую, шановні колеги. Ставлю на голосування. Позиція комітету, будь ласка.
Я дуже коротко. Шановні колеги, ми не можемо піти на зміну назви цього законопроекту, бо він кореспондується із Законом України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні", у назві якого є слова "в Україні". Саме з цих міркувань ми й залишили назву, запропоновану законопроекту. Тому це поправки не тільки, які подавались від фракції "Голос", а й поправки інших народних депутатів. Саме тому ми відхилили ці поправки. Дякую.
Дякую. Ви почули позицію автора поправки, почули позицію комітету. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:56:13]] За-118 Рішення не прийнято. З приводу того проекту, про який ви говорили, я абсолютно погоджуюся з вами, але я інформую про те, що він ще не розписаний, він тільки надійшов зареєстрований до Ради. Як тільки він буде розписаний, ми обов’язково проведемо всі необхідні процедури для його внесення в зал. Поправка номер 2. Народний депутат В’ятрович, будь ласка.
Шановні колеги, мені дуже шкода, що парламент використовується для актуалізації російських фейків про буцімто загрозу антисемітизму в Україні, при тому, що рівень антисемітизму в Україні на 18-му серед Центрально-Східної Європи. Але якщо більшість не може обійтися без цього законопроекту, вважаю, що його слід докорінно доопрацювати, починаючи з усунення абсолютно російського кліше "антисемітизм в Україні", і закінчуючи розширенням сфери дії закону. Ця поправка пропонує назву закону "Про запобігання та протидію українофобії, антисемітизму, національній, расовій, релігійній ворожнечі та ненависті". Відхилення цієї поправки означає особливе правове регулювання для однієї етнічної групи та ігнорування інших – це суперечить Конституції. Прошу підтримати правку.
Позиція комітету, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, таких поправок з приводу введення терміну "українофобія", їх дуже багато. Справді народний депутат В’ятрович Володимир Михайлович подав сім таких правок. От я хочу, щоб ви не розповсюджували подібну інформацію. Комітет не виступав проти чи за ці поправки, ми можемо їх підтримати. Але є такий закон, називається він Закон "Про Регламент Верховної Ради України". Якщо в першому читанні прийнятий закон, предметом якого регулюється тільки антисемітизм, щось добавити, добавити інше врегулювання, інші юридичні терміни неможливо. На це окремо звернуло увагу Головне науково-експертне управління. Тому, при всій повазі, колеги, ми не могли підтримати ці правки. Це і ваших 7 правок, і 20 правок від "Голосу", і 20 правок від Савчук, і 7 правок від "Голосу" – не могли їх підтримати, тому і відхилили.
Дякую. Мені здається, відповідь ви почули, тому. Ви наполягаєте на тому, щоб ставити на голосування, да? Ставлю на голосування поправку номер 2 народного депутата В’ятровича. Позицію комітету ви почули, комітет пропонує відхилити. Тому прошу визначатись та голосувати. [[11:59:00]] За-77 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 3, народна депутатка Савчук. Наполягаєте? У вас мікрофон неввімкнутий. А є народна депутатка Савчук в залі? Немає. Да, йдемо далі. Четверта – поправка номер 4. В’ятрович, будь ласка, Володимир.
Шановні колеги, голова комітету щойно апелював до того, що ми не можемо порушувати Регламент, але цей законопроект є порушенням Конституції, це набагато важливіше. Отже, колеги, я прошу усвідомити, наскільки чутливим є питання, і діяти відповідно з дотриманням конституційного принципу рівності всіх громадян, незалежно від їхнього етнічного походження. Засудити цим законом антисемітизм і українофобію, і взагалі національну, расову, релігійну ворожнечу та ненависть. При цьому, підкреслюю, антисемітизм у всьому тексті закону залишається і всі важливі положення з першого читання залишаються. Я вважаю, що саме так буде відповідально і правильно, бо ухвалювати окремі закони під кожну національність або ставити в нерівні умови людей різних національностей – це шлях в нікуди. Прошу підтримати цю дуже важливу поправку.
Дякую. Але в нас 12:01, ми вже проголосуємо після перерви. Я оголошую перерву на пів години. Дякую.
Шановні колеги, продовжуємо наш розгляд законопроекту 5109. Ми зупинилися на 4 поправці. Народний депутат В’ятрович доповів сутність її. Будь ласка, комітет бажає щось висловити чи попередня аргументація? Бажаєте, да? Будь ласка, коротко.
Дякую. Ну, як і наголошував комітет, що ми залишаємось прихильниками того, що ми не можемо через Закон про Регламент вносити суттєві зміни. Тому предметом відання цього законопроекту є антисемітизм. І ми не можемо будь-що туди добавляти. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування 4 поправку народного депутата В’ятровича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:32:41]] За-50 Рішення не прийнято. Наступна поправка 5, Савчук. Будете наполягати? Немає її, так? Так, її немає. Добре, я зрозумів. 6 поправка. Плануєте, так? Будь ласка, Бобровська.
Шановні колеги, мені, чесно кажучи, дивно чути пояснення ГНЕУ як рекомендацію. Але були неодноразово прецеденти, коли була зміна назви законопроекту, і коли ми можемо, власне, змінити підхід і змінити і преамбулу, і назву, і те, що буде всередині записано. Я би хотіла все ж таки звернутися з підтримкою для того, щоб викласти преамбулу законопроекту в наступній редакції. Що цей закон спрямований на запобігання та протидію українофобії та іншим видам ксенофобії. Чому? Або в принципі повернути тоді цей законопроект на доопрацювання, щоб він мав комплексний вигляд. Тому що ще раз повторюю, той законопроект, який ми хочемо прийняти чи приймаємо, і хочемо бачити його у вигляді закону, – це абсолютно чітка, класична інформаційна, психологічна операція Російської Федерації. І мені дуже дивно, що автор цього законопроекту тулить цей законопроект в цій Верховній Раді. Дякую. Прошу підтримати цю правку.
Дякую. Ставлю на голосування поправку номер 6 народної депутатки Піпи і інших. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:34:16]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 7. Народний депутат В’ятрович, будь ласка.
Я би хотів, щоб голова комітету озвучив позицію Міністерства закордонних справ. А позиція така, що Міністерство закордонних справ не підтримує цього законопроекту як такого, що може нанести, зокрема, втрати міжнародному іміджу України. Що стосується конкретно цієї правки. Ухвалений в першому читанні текст суперечить статті 24 Конституції, яка забороняє привілеї чи обмеження за ознакою етнічного походження, і 161 статті Кримінального кодексу, яка передбачає до 8 років позбавлення волі за розпалювання національної, расової, релігійної ворожнечі, приниження національної честі та гідності українців, євреїв і людей будь-яких національностей і віросповідань в Україні. Поправка номер 7 пропонує визначення українофобії, антисемітизму, расової дискримінації, що є юридично вивіреним і спирається на міжнародне право. Прошу підтримати.
Будь ласка, позиція комітету.
Дякую. Дійсно, я погоджуюся з тим і можу підтвердити інформацію, що на наш комітет надійшов лист від Міністерства закордонних справ з тим, що деякі зауваження і норми цього законопроекту вони не підтримують. Крім того, хочу повідомити народних депутатів, що коли ми цей законопроект розглядали на засідання нашого комітету до першого читання, жодних листів від МЗС не було. Також я хочу повідомити народних депутатів, що під час розгляду до нас були долучені посли іноземних країн, різні громадські організації, які наголошували на необхідності прийняття даного законопроекту. Тому ми виходили з того, що все ж таки цей законопроект, якщо з’явилася така законодавча ініціатива, потрібно розглянути. І більшістю нашого комітету він рекомендований для прийняття як у першому читанні, так і в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 7. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:36:40]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка – поправка номер 9. Теж Бобровська буде виступати, я правильно розумію?
Так. Шановні колеги, я все ж таки повертаюся до того, щоб все ж таки зал, коли буде голосування за даний законопроект, повернув на доопрацювання, і ми зробили його більш комплексним. В першу чергу, не тому, що сам зміст законопроекту, він, якщо хтось справді його читав і бачив його вигляд в першому читанні, він виглядав так, наче людина от просто писала, як курка задньою лапою: з купою орфографічних помилок, логічних помилок, з неправильними визначеннями, з відсутніми визначеннями словника Ради Європи і так далі. І щонайцікавіше, що ці мої правки, вони були прийняті, абсолютно все гаразд і нормально. Але все ж таки хочу повернутися до того, що інший законопроект про українофобію немає сенсу подавати. У мене пропозиція: давайте зробимо цей законопроект комплекснішим, доопрацюємо спільно по позиціям, які стосуються українців, а випадків по дискримінації українців набагато більше, аніж антисемітизму в Україні, давайте будемо відверті, і доопрацюємо, проголосуємо комплексно даний законопроект. Тому мою правку прохання підтримати "за" з визначенням, що таке українофобія та антисемітизм. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 9 поправку народної депутатки Піпи і інших народних депутатів. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:38:20]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка 11, Бобровська. А скажіть, будь ласка, Соломія Анатоліївна, ви на всіх будете наполягати?
Буду наполягати на частині і продовжу свої коментарі. Ви знаєте, свого часу. Хочу повернутися, чому вважаю, що даний законопроект є хибним сьогодні в цьому варіанті прийняття. Бо для любителів футболу хочу нагадати, що трапилося під час 14-го року, коли через фінансування величезне з Російської Федерації ішло на футбольних дискусіях, на Чемпіонаті світу про заборону в принципі української символіки, червоно-чорних прапорів і так далі. Це абсолютно тонка робота і тонке пропрацьовування. І мені дуже шкода і прикро, що сьогодні цей законопроект. І ми ведемося на цю лінійку антисемітизму, яка чітко іде з Російської Федерації. Хочу нагадати, що Російська Федерація – це держава, яка гнобить, знищує і розбиває ідентичність, називаючи всіх русскими і гражданами Російської Федерації. І я можу годинами говорити про ущемлення прав нацменшин, які відбуваються там, тому в мене прохання не чіпати Україну в цьому плані. Прошу підтримати.
Хочете відповісти? Будь ласка, позиція комітету коротко.
Дякую. Я з приводу і попереднього висловлювання і зараз прокоментую. З приводу неточностей, ми будемо голосувати все рівно за техніко-юридичні правки в рішенні нашого комітету, тому будь-які неточності, вони будуть виправлені. З приводу того, що ви просили внести юридичний термін "українофобія". Одна з рекомендацій, яку ми висловили всім народним депутатам на засіданні нашого комітету: те, що якщо ми не можемо, а ми дійсно не можемо це зробити в цьому законопроекті, будь ласка, напрацюйте новий законопроект, де розпишете всі подібні моменти по українофобії. І ми з задоволенням підтримаємо їх на засіданні нашого комітету.
Шановні колеги, ставлю на голосування 11 поправку народної депутатки Піпи і інших народних депутатів. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:40:59]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна поправка 13, Фролов. Не наполягає. 14-а, В’ятрович. Будь ласка.
Дякую. Дуже важлива поправка, знову таки виписує в чітких правових термінах, які кореспондуються з іншими законами України, прояви українофобії, антисемітизму, національної, расової і релігійної нетерпимості. І достатньо порівняти з тим, що було в першому читанні, щоб переконатись, що відхилення цієї правки комітетом виглядає щонайменше дивно. По суті поправка відхилена через те, увага, що поруч з Голокостом я пропоную згадати і про Голодомор, і про депортацію кримських татар, і загалом вписати всі основні прояви расової, національної, релігійної ворожнечі щодо осіб будь-якої національності і віросповідання. Заперечувати такий підхід – це заперечувати самі підвалини нашої правової демократичної держави. Тому прошу підтримати цю поправку, дуже важливо.
Ставлю на голосування 14 поправку народного депутата В’ятровича, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:42:11]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна поправка 16. Народна депутатка Бобровська, будь ласка.
Ви знаєте, я продовжую повертатися до також і наполягання комплекснішого підходу до даного законопроекту, і чому не підтримую ідею внесення окремого законопроекту, який стосується українофобії. Тому що в першу чергу переживаю, що воно не пройде профільний комітет, який представляє сьогодні голова пан Дмитро за трибуною. Чому? Тому що представники в цьому комітеті, особливо які представляють "п’яту колону" у Верховній Раді, змушують засумніватися в їхній відданості і службі державі Україна. Тому я все ж таки наполягаю на доопрацюванні і все ж таки пропоную внести, що таке є не лише прояви ксенофобії, але що таке і є проявами українофобії, які стосуються і публічних висловлень, і заперечень факту знищення української держави, і виготовлення, і розповсюдження будь-яких матеріалів, що містять українофобські висловлювання: пошкодження, зруйнування будівель, наруга над історичними культурними релігіями, умисне пошкодження і зруйнування культурних реліквій і пам’ятних знаків.
Ставлю на голосування. Будь ласка, позиція комітету.
Я ремарку хотів би прокоментувати. Шановні колеги, ми, коли обговорювали цей законопроект і надавали пропозицію шановним народним депутатам щодо розробки та подачі до нашого комітету нового законопроекту, який би стосувався українофобії, я можу вас запевнити, жоден народний депутат, який працює в нашому комітеті не висловився проти цього. Навпаки, сказали, що дійсно потрібно, напевно, розробити подібний законопроект, будь ласка, це робіть. Тому повірте, для того, щоб казати, що ми не підтримуємо у своєму комітеті подібний законопроект, потрібно його розробити, подати і подивитись на результати. Можу вас запевнити, що більшість народних депутатів, можливо, навіть всі одноголосно його підтримають. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 16 поправку народної депутатки Піпи й інших народних депутатів. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:44:47]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 21. Будь ласка, теж я розумію, Бобровська Соломія.
Я би хотіла взяти 3 хвилини і пройтись по своїх правках, бо я так розумію, що ми будемо довго і наполегливо вивчати історію України.
Дайте 3 хвилини, будь ласка. Дайте 3 хвилини і ви не будете наполягати на правках? Будь ласка.
Шановні колеги! Ви знаєте, як не парадоксально, але всі мої поправки ще раз, які стосуються антисемітизму, я сіла, вивчила, запропонувала, виправила текст, який подавав одіозний автор всіх одіозних законопроектів в цій Верховній Раді. І вважаю, що доклалася до того, щоб цей законопроект виглядав по-людськи, якісно і нам за нього не було соромно. Принаймні без помилок і з світовими визначеннями, що стосуються антисемітизму. Але мені також болить, тому що я знаю, що таке, коли тебе дискримінують по твоїй національній приналежності. Я дуже добре знаю, а також і відчуваю свою рідну Одесу і Одещину. І дуже добре розумію всі інші більше 138 національних меншин і національностей, які проживають на території Одеської області, і де вони спокійно можуть говорити про те гордо, що вони є гагаузами, болгарами, румунами, молдаванами, євреями, греками і так далі, так далі. І, ви знаєте, на жаль, дуже часто я відчуваю себе в меншості, коли паплюжать зокрема символи української держави тих чи інших культурних певних речей, які стосуються наших державних свят. Коли це все було знищено під час святкування Різдва і так далі. Мені дуже прикро. І я би ще раз хотіла попросити цей зал, коли будете голосувати у фінальній версії за даний законопроект, відправити його на доопрацювання і не підтримувати. Чому? Тому що воно має бути комплексніший і зрозуміліший, і якісніший, який мають стосуватися не лише однієї національності, а тоді всього нашого багатокультурного різноманіття, яким пишається, власне, держава Україна і яка показує приклад, зокрема, Російській Федерації, яка вперто пхає це наратив про антисемітизм в Україні. Хочу вам наголосити і нагадати, що одна з останніх великих дискусій в українському суспільстві стосується Бабиного Яру. На щастя, не самої трагедії, коли ми обговорюємо про Бабин Яр, а лише про те, хто, які гроші вкладає про те, щоб цей Бабин Яр пам’ятали. І мені прикро, що замість того, щоб держава, яка мала би вийти, опустити голову, спам’ятати всіх, хто були розстріляні у Бабиному Яру, а це будуть величезні 80-ті роковини. Ми говоримо про те, що сьогодні російські олігархи, які є в тому числі в санкційному списку Сполучених Штатів Америки, в тому числі в санкційних списках держави Україна, сьогодні напряму дають гроші і фактично використовують культуру для того, щоб завести сюди троянського коня і фактично знищувати історію. І мені прикро, коли тут керівники комітетів говорять про те, що ми маємо менше фінансувати Український інститут національної пам’яті, який фактично повертає пам’ять для того, щоб ваших дітей не катували ті страшні люди, які можуть прийти зі сходу. А повірте на ОРДЛО і на Криму вони можуть не зупинитися. І не тримаючи культуру як фронт і пам’ять як фронт, нічого не вартує жоден наш хлопець з армії, який не знає, що він захищає і на чому чітко вони стоять. Я прошу повернути цей законопроект на доопрацювання весь зал. Дякую.
Дякую вам. Ми не ставимо на голосування. Ми вашу позицію почули я її особисто дуже розділяю, тому що я вважаю, що в Україні взагалі не повинно бути проявів будь-якої дискримінації щодо будь-якої ознаки, тим паче ознаки національності. Але давайте виступимо з вами ініціаторами законопроекту, який комплексно вирішить це питання. Усі, хто тут можуть доєднатися я думаю, що це буде проект, який буде підтриманий максимальною більшістю в залі. Але я абсолютно поділяю. Я надаю далі. 235 поправка народний депутат В’ятрович, будь ласка.
Здивований, чесно кажучи, позицією керівництва Верховної Ради і комітету: давайте допрацюємо, давайте зробимо ще щось, але цей таки ухвалимо. Цей таки ухвалимо для того, щоб дати Росії в черговий раз кричати на весь світ, що Україна фашистська держава, що в Україні нібито якась загроза антисемітизму. Але цей закон є небезпечним не тільки з точки зору компрометації України у зовнішній політиці, але й у внутрішній. Закони України мають бути якісними і збалансованими і логічними, особливо в таких чутливих питаннях, як міжнаціональні відносини. Відхилення цієї поправки означає, що влада свідомо ділить українців на сорти і використовує законотворчий процес для проросійських провокацій. Ухвалюючи цей закон та ще й у такому демонстративно недолугому вигляді, ігноруючи будь-яку логіку, аргументи і конструктивні поправки, ви відкриваєте скриньку Пандори, ви послаблюєте Україну, ви посилюєте Росію в Україні. Будьте уважні, будь ласка. Підтримайте правку і не підтримуйте в жодному випадку цей провокаційний законопроект. Дякую.
Ставлю на голосування 35 поправку народного депутата В’ятровича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:50:07]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна – поправка 42. В’ятрович, будь ласка.
Я хочу подякувати і Науково-експертному управлінню, і експертним та громадським організаціям, і профільним міністерствам, які закликали нас не підтримувати цю недолугу провокацію. Хочу подякувати колегам, в тому числі і більшості, які не голосували за цей треш і наругу над законотворчістю. І хочу звернутися до тих, хто у першому читанні голосував, сподіваючись, що проект виправлять у другому читанні. Як бачите, наші сподівання виявилися абсолютно марними. Ухвалювати проект в такому вигляді – це просто приниження парламенту і приниження України. І ще раз: це гра на користь російської пропаганди. Дякую.
Ставлю на голосування 42 поправку народного депутата В’ятровича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:51:15]] За-97 Рішення не прийнято. Наступна поправка 45. Народний депутат В’ятрович. І я так розумію, що це крайня поправка, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Володимир Михайлович.
Цей законопроект або треба привести у відповідність до Конституції, або не ухвалювати зовсім. Я розумію, чому за нього голосує "п’ята колона" Росії. Але відповідальні депутати не можуть голосувати за такий законопроект. Не може парламент засуджувати агресивні прояви лише щодо євреїв, демонстративно відхиляючи поправки, які пропонують заборонити такі прояви щодо українців і людей будь-якої іншої національності в Україні. Це означає демонстративний поділ людей на сорти або потребу завтра окремі закони ухвалювати про етнічних українців, кримських татар, вірменів, поляків і так далі. Це безконечний законотворчий процес, який нічого не дасть. Думайте, колеги, що ми робимо! Не підтримуйте у жодному випадку цей провокаційний законопроект! Дякую за увагу.
Позиція комітету.
Дякую. Колеги, перед голосуванням я хотів би звернутися до вас і сказати, що наш комітет виходив тільки з нашої роботи. Ми аналізували поданий законопроект. Будь-який народний депутат має право законодавчої ініціативи. Ми аналізуємо це на підставі того, що у нас є Закон "Про Регламент Верховної Ради України". Якщо ми не можемо. При всій повазі, от я зараз звертаюся до всіх колег, ми обговорювали дуже плідно, чи можемо ми внести поняття українофобії в текст цього закону. Всі юристи сказали, що ви не можете це робити, напрацьовуйте окремий закон, подавайте, розглядайте і приймайте. Подібні законопроекти прийняті в багатьох європейських країнах. Це тільки зараз більшості українського парламенту визначатися: голосувати "за" чи ні. Але з точки зору, ми як комітет профільний відпрацювали по закону. Звинувачувати нас, що ми на когось працювали, – це, точно вам скажу, безвідповідально. Ми зробили свою роботу.
Дякую. Шановні колеги, підійшли до мене представники фракції "Європейська солідарність", вони хочуть поставити деякі поправки на підтвердження. Я правильно розумію? Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Я відразу хочу сказати, що я буду ставити на підтвердження зараз кілька поправок. І для початку мова йде про 12 поправку. Вона врахована тільки частково і стосується тлумачення слова "антисемітизм". Я би хотіла звернути увагу сесійної зали, я розумію, що тут багато нових депутатів, на наступне. Ми стрімко повертаємося в часи Януковича. Був такий народний депутат тоді Царьов, який зараз десь там в Кремлі чи в Криму займається алкоголізмом і наркоманією. Так ось він за гроші Кремля дуже часто їздив на такі семінари і розповідав про антисемітизм в Україні. І з цього насправді тоді почалися дуже неприємні речі, які призвели до того, що сам тоді український парламент через таких покидьків давав шанс російській пропаганді говорити про антисемітизм в Україні. От я хочу закликати вас, друзі, все-таки думати головою, що ви зараз робите, коли отакими законопроектами ви даєте шанс сьогодні країні-агресору.
Дякую. 12 поправка, вона врахована комітетом редакційно. За пропозицією Ірини Володимирівни, вона хоче поставити її на підтвердження. Тому я ставлю її в редакції комітету, як воно і було враховано. Шановні колеги, ставиться в редакції комітету, як було враховано. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:55:22]] За-305 Рішення прийнято. Будь ласка, Ірина Володимирівна, ви ще говорили про дві поправки – 19 і 20. Я правильно розумію? Я можу їх ставити на підтвердження? Дати вам слово. Будь ласка, Ірина Володимирівна.
Я буду брати на підтвердження всі поправки, які були враховані комітетом редакційно для того, щоб іще раз звернути увагу сесійної зали на наступне.
Номер поправки відразу скажіть.
В Україні немає антисемітизму на державному рівні. Номер поправки – зараз 18-а. Безумовно, випадки бувають антисемітизму на побутовому рівні, про це потрібно говорити. Але зараз вашим законопроектом ви даруєте дуже серйозну міцну зброю нашим просто противникам, опонентам, ворогам у Кремлі, які будуть розповідати про антисемітизм в Україні. В Україні немає ксенофобії і антисемітизму. І дійсно, якщо ми приймаємо такий незбалансований закон, який порушує Конституцію, ви цим тільки підігруєте країні-агресору для того, щоб дати можливість говорити, що навіть Верховна Рада України сьогодні приймає законодавство, яке стверджує, що начебто в Україні є дещо подібне. Ви повторюєте Царьова і дехто з вас, вибачте, будь ласка, з авторів цього закону, так само і закінчить десь в Кремлі або в Криму з алкоголем і наркотиками.
Дякую. Мова зараз іде про 18 поправку. Вона врахована комітетом редакційно. Ірина Володимирівна просить поставити редакцію комітету на підтвердження. Тому я ставлю ту редакцію, яка була врахована комітетом редакційно, на підтвердження. 18 поправка. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:57:15]] За-334 Рішення прийнято. Ірина Володимирівна, ви ще говорили про 19-у і 20-у. Я правильно розумію? І все, і переходимо до голосування.
19 поправка, вона якраз стосується заклику щодо заподіяння шкоди особам єврейського походження. Очевидно, що подібні заклики мають каратися законодавством. І в Кримінальному кодексі в нас дуже чітко виписано, що ксенофобія, антисемітизм, вони мають жорстко каратися за законом. А те, що ми розглядаємо зараз – це симулякр, який дуже нагадує дії влади по, по суті, підтримці сфальсифікованих Російською Федерацією виборів в Україні. От ви знаєте, ніколи раніше не проводилися сфальсифіковані Російською Федерацією вибори в консульських установах в Україні. А Зеленський, Кулеба, МЗС, "слуги" – ви всі це дозволили зробити. І зараз дуже смішно, коли говориться до світу, що не визнавайте вибори, коли ви підіграли цим фальсифікаціям. З цим законом відбувається те саме. Ви зараз даєте право Російській Федерації говорити про антисемітизм в Україні, замість того, щоб насправді карати жорстко за законом ті випадки побутового антисемітизму, які.
Ставлю на голосування 19 поправку. Комітет її врахував. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:58:54]] За-343 Рішення прийнято. І крайня поправка, про яку ми домовлялися, 20. Ірина Володимирівна, будь ласка. І після цього переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка.
Шановні колеги, ми також хочемо принагідно звернути увагу на те, що зараз існує два проекти меморіалу "Бабин Яр". Очевидно, що це одна з найбільших трагедій в історії людства, і в Бабиному Яру загинули і були вбиті фашистами не тільки євреї, а й роми – так само представники тоді українських націоналістів. Це трагедія, яка має об’єднувати народи. І дуже важливо, щоб цей меморіал фінансувала саме держава Україна, засвідчивши, що це є державна українська політика влади, яка об’єднує суспільство в засудженні антисемітизму, ксенофобії, фашизму в усіх його проявах. І дуже соромно, що навіть до цього проекту влада сьогодні допускає представників країни-агресора для того, щоб країна-агресор, Москва, могла переписувати найтрагічніші сторінки української і світової історії. А ви вашим зараз законопроектом робите те саме, допомагаючи Москві просто переписувати українську трагічну історію. Дуже.
Ставлю на голосування 20 поправку народної депутатки Піпи і решти народних депутатів. Комітетом вона була врахована. Тому прошу підтримати та проголосувати. [[13:00:34]] За-340 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми завершили розгляд цього законопроекту. Тому, з вашого дозволу, я ставлю на голосування висновок комітету до другого читання, який звучить так. Прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про запобігання та протидію антисемітизму в Україні (реєстраційний номер проекту 5109). Шановні народні депутати, прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:17]] За-283 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях. Далі йдемо по порядку денному, який в нас є. Так? Не буде більше прохань ніяких, так? Добре. Переходимо до законопроекту 4517 – це проект Закону України про внесення змін до Митного кодексу України щодо урегулювання процедури складання митних декларацій на товари, які підпадають під різні товарні під позиції, згідно з УКТЗЕД, відповідно до Митного кодексу Європейського Союзу. Це законопроект 4517, ще раз нагадаю. Перед тим, як перейти, вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Для її прийняття потрібно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:02:18]] За-251 Рішення прийнято. Я запрошую до слова першого заступника міністра фінансів Улютіна Дениса Валерійовича, будь ласка.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до Митного кодексу України щодо урегулювання процедури складання митних декларацій. Метою законопроекту є адаптація законодавства України до законодавства країн - членів ЄС у частині процедури складання митних декларацій на товари великої кількості найменувань, які класифікуються у різних кодах. Законопроектом пропонується викласти у новій редакції статтю 267 Митного кодексу та доповнити статтю 280 нормами щодо: за бажанням декларантів дозволяється спрощене декларування партій товарів, які класифікуються в різних товарних під позиціях, згідно з УКТЗЕД. Спрощення декларування полягає в тому, що можна групувати товари зі схожими характеристиками під одним кодом і наводити їх опис в одній графі митної декларації. Враховуючи, що реалізація положень законопроекту сприятиме виконанню Угоди про асоціацію між Україною та ЄС в частині наближення національного митного законодавства до положень Митного кодексу ЄС просимо підтримати за основу законопроект реєстраційний номер 4517. Дякую.
Ви завершили? Все. Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Сові Олександру Георгійовичу. Будь ласка, Олександре Георгійовичу.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні розглянув законопроект 4517. В цілому підтримуючи прагнення щодо приведення у відповідність Митного кодексу України до законодавства Європейського Союзу щодо відповідності положень міжнародно-правовим зобов’язанням у сфері європейської інтеграції, комітет висловив наступні зауваження. Із запропонованої редакції статті 267 неможливо зрозуміти, що дія даного закону діє лише на товари, які підпадають під різні товарні підпозиції в межах однієї товарної позиції. Тому задля запобігання двоякого трактування необхідно внести певні уточнення до даної статті. Головне науково-експертне управління в своєму висновку також зазначає, звертає увагу на те, що деякі норми даної статті не відповідають Регламенту Митного кодексу Європейського Союзу. Відповідно до Митного кодексу Європейського Союзу рішення щодо застосування спрощеного порядку декларування приймає митний орган за заявою декларанта. Натомість в запропонованій редакції статті таке декларування буде здійснюватися виключно за бажанням декларанта, що несе за собою певні ризики. Комітет пропонує підтримати даний законопроект, прийняти його за основу з подальшим доопрацюванням у другому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається Степану Івановичу Кубіву, фракція "Європейська солідарність". Будь ласка.
Прошу слово передати пані Южаніній.
Будь ласка, Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги, шановні українці! Насправді проект Закону про внесення змін до Митного кодексу щодо урегулювання процедури складання митних декларацій на товари, які підпадають під різні товарні під позиції, згідно з УКТЗЕД, відповідно до Європейського кодексу України, – це норми не нові. Ці правила не є принципово новими для митного законодавства. Можливість такого оформлення різних найменувань в кількості більше ніж 10 товарних підкатегорій за одним класифікаційним кодом існує вже понад 10 років. Цей законопроект дещо покращує ситуацію і з точки зору адаптації до митного законодавства, однак справа не в самому тексті законопроекту, справа в тому, чи є цей законопроект стратегічним в процесі адаптації національного митного законодавства до європейського. Думаю, що з цієї точки зору він є більш технічним і, тим більше, що його реалізація точно буде залежати від адекватних і коректних механізмів його застосування, тобто порядків і інших підзаконних документів. Ми вже маємо сумнівний досвід прийняття в турборежимі Закону про уповноважених економічних операторів. Ви пам’ятаєте, скільки на цю адресу лунало тут хвалебних од? Так от на сьогодні єдиний такий оператор, це вже за більше чим рік, не може скористатися жодним спрощенням, тому що не затверджені порядки їх надання. Трохи краща, але така ж сама ситуація невтішна з точки зору реалізації норм, є ситуація зі спільним транзитом. Скажіть, будь ласка, коли ми говоримо про адаптацію митного законодавства до законодавства Європейського Союзу, то крім прийняття змін до Митного кодексу, треба ж ще щось робити? І вся відповідальність лежить зараз на виконавчій владі. До речі, на депутатське звернення надають неповну інформацію або неправдиву інформацію, не надають її.
Дякую. Слово надається народному депутату України Урбанському Анатолію Ігоровичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Анні Скороход.
Скороход Анна Костянтинівна, будь ласка.
Шановні колеги, з однієї сторони, гарна ініціатива – встановити спрощене декларування партій товарів, до яких входять товари, які підпадають під різні товарні підпозиції, згідно УКТ ЗЕД, у межах однієї товарної позиції УКТ ЗЕД. І як говорить пояснювальна записка, це робиться відповідно до статті 177 Регламенту Європейського парламенту і Ради ЄС. Однак, постає питання. З однієї сторони воно дійсно регламентує європейські норми, але з іншої сторони в Європі такий дозвіл на таке розмитнення залишається все-таки за митними органами. А у нас таке розмитнення здійснюється, за цим законопроектом, виключно за заявою декларанта, тобто не треба навіть митним органам погоджувати таке розмитнення. Я вважаю, що тут можуть бути зловживання на митниці. І зважаючи на те, що 54 відсотки українців вважають митницю найбільш корумпованим органом в Україні, і зважаючи на те, що навіть після вашої великої боротьби з контрабандистами, коли були відсторонені від посад 127 працівників у квітні цього місяця, після засідання РНБО щодо контрабанди, я вам хочу сказати, що 122 з них були поновлені на посадах і надалі продовжують цю контрабанду здійснювати. А вся оця шалена боротьба з контрабандистами звелася до нуля. І, напевно, якщо ми хочемо покращувати доходи в бюджет від розмитнення, а на сьогоднішній день у нас український бюджет на митниці через корумповані.
Дякую. Шановні колеги, більше нема бажаючих обговорити? Є. Будь ласка, Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, коротко про що цей закон. Правильна ініціатива, якщо ввозите одну партію, то ви можете дуже спрощено подати декларацію, якщо у вас різні під категорією УКТЗЕД. І в першому читанні точно треба підтримувати, це допоможе бізнесу проходити митницю швидше. Але я повністю підтримую попереднього оратора щодо результатів митниці. Ми ж чули про санкції РНБО щодо контрабандистів. І навіть секретар РНБО заявив, що 300 мільярдів у нас буде додаткових надходжень. От у мене питання. А чому ми 300 цих мільярдів не бачимо ані у бюджету цього року (перевиконання тільки, в кращому випадку, на 8 мільярдів), і тим більше у бюджеті наступного року? Чи це санкції так не працюють, чи у нас РНБО знову займалося популізмом, а не реальними проблемами? Цей законопроект підтримуємо, але на митниці, як залишалася контрабанда, на жаль, так і залишається.
Шановні колеги, ми завершили обговорення. Більше бажаючих виступити немає. Прошу народних депутатів зайняти свої місця і ми переходимо до прийняття рішення по проекту Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо урегулювання процедури складання митних декларацій на товари, які підпадають під різні товарні пропозиції згідно з УКТЗЕД, відповідно до Митного кодексу Європейського Союзу (реєстраційний номер проекту 4517). Шановні колеги, готові голосувати? Тоді ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону номер 4517. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:13:25]] За-308 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Йдемо далі. Ми заходимо в розгляд питання 5232 – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України" щодо вдосконалення порядку використання та застосування заходів примусу, бойової техніки та озброєння особовим складом Державної прикордонної служби України. Я вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Для прийняття рішення потрібно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:14:12]] За-245 Рішення прийнято. Я запрошую до слова члена Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Здебського Юрія Вікторовича. І від автора, і від комітету тому, будь ласка, 4 хвилини.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановний народе України і шановні наші прикордонники! Вашій увазі пропонується Закон України про внесення змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України" щодо вдосконалення порядку використання та застосування заходів примусу, бойової техніки та озброєння особовим складом Державної прикордонної служби України (реєстраційний номер 5232). Наразі діючі законодавчі акти, які регламентують порядок застосування фізичної сили, спеціальних засобів, зброї та бойової техніки особовим складом Державної прикордонної служби України не враховують всі особливості та специфіку оперативно-службової діяльності прикордонників наших. Так, незавершеність процесу демаркації державного кордону зумовлює Державну прикордонну службу на необхідність вжиття додаткових заходів, спрямованих на посилення охорони державного кордону, посилення режиму державного кордону та прикордонного режиму, що в свою чергу тісно пов’язане із активним використанням особовим складом заходів примусу, бойової техніки та озброєння. На цей час на законодавчому рівні не врегульовано питання проведення прикордонниками поверхової перевірки осіб, речей і транспортних засобів, які перебувають в прикордонній смузі, контрольованому прикордонному районі, в пункті пропуску та контрольованому пункті в’їзду-виїзду. А саме: провести перевірку затриманого правопорушника на предмет виявлення речей, обіг яких заборонено чи обмежено, або які становлять загрозу життю чи здоров’ю особи, на даний час неможливо. Дані заходи в рамках взаємодії за ініціативою прикордонників проводить поліція. Недосконалі законодавчі бази в частині щодо завершеності адміністративної процедури оформлення порушників режиму державного кордону України та притягнення останніх до відповідальності породжує випадки злісної непокори законним вимогам прикордонників, що супроводжуються загрозами їх життю та здоров’ю в бік останніх. А визначений у відомчих наказах та інструкціях порядок застосування фізичної сили, спеціальних засобів, зброї та бойової техніки під час застосування персоналом Державної прикордонної служби України, не завжди стоїть на їхній стороні. Тому, враховуючи вищезазначені загрози, які постійно, щодня, поруч із нашими прикордонниками,захистити останніх під час виконання службових обов’язків стає можливим після внесення низки змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило до проекту закону низку зауважень. Зокрема зауважило увагу про те, що порядок застосування деяких спеціальних заходів, вогнепальної зброї та техніки надмірно деталізований. Відповіді на всі зауваження по всім висновкам були аргументовано викладені в листі від Державної прикордонної служби України та пройшли деталізоване обговорення під час комітетських слухань. Даний законопроект не потребує додаткових виплат, а буде фінансуватися із фінансування, яке надходить на утримання Державної прикордонної служби України. Враховуючи викладене, за результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України" щодо вдосконалення порядку використання та застосування заходів примусу, бойової техніки та озброєння особовим складом Державної прикордонної служби України (реєстраційний номер 5232) за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дякую. І слава нашим прикордонникам!
Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Звісно. Прошу записатися: два – за, два – проти в обговоренні. Будь ласка, слово надається народному депутату України Одарченку Андрію Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Доброго дня. Прошу передати слово Павлу Сушку.
Сушко Павло Миколайович, будь ласка.
Павло Сушко, заступник голови фракції "Слуга народу". Шановні колеги, це дуже важливий і необхідний законопроект, який я підтримую і вас закликаю. Цей закон потрібно було прийняти ще раніше. Запропоновані зміни направлені виключно на сприяння прикордонникам в забезпечені національної та економічної безпеки України, ефективну протидію новим загрозам. Саме з такою метою було розроблено даний законопроект. Переконаний, що Державна прикордонна служба своєю діяльністю та відкритістю заслуговує на високу довіру та авторитет у суспільстві, і якщо ці зміни ініційовані службою, то вони є справді необхідні і наболілі. Держава починається з кордонів, і безпека починається з кордонів. Потрібно завжди про це пам’ятати. Я прошу вас підтримати даний законопроект. Слава Державній прикордонній службі України!
Слово надається народному депутату України Молотку Ігорю Федоровичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Молоток. Прохання передати слово Сергію Рудику.
Сергій Ярославович Рудик, будь ласка.
Шановні колеги, це надзвичайно важливий законопроект, оскільки прикордонники на рівні з усіма нашими героями боронять нашу країну. Більше 70 людей поклали за неї голову. На жаль, люди, які зникли безвісти, і досі невідома їхня доля. Тому ми маємо забезпечити прикордонників можливістю протистояти (і спецтехніка, і застосування зброї). Тому що те, що сталося у липні місяці цього року, коли троє невідомих людей на території Сумської області на перетині кордону з Російську Федерацію забрали табельну зброю і нанесли тілесні пошкодження прикордонникам, які не мали можливості застосувати у відповідь – це ганьба. І ми маємо зробити все, щоби зараз ми проголосували в першому читанні цей законопроект, і мені здається, по скороченій процедурі до другого. Єдине, що я погоджуюся з колегами із зауваженнями ГНЕУ про те, що надмірна деталізація звужує можливості застосування зброї нашими прикордонниками. Якщо ви щось не врахуєте в силу якихось непередбачених обставин, ви таким чином ускладните можливості наших прикордонників протидіяти. Не буду деталізувати, воно все є в цьому законопроекті. Бачив на власні очі кожен загін, оскільки в 17-му році ми з колегами (Сергій Шахов не дасть мені збрехати) об’їхали весь українсько-російський кордон. І, по великому рахунку, роботи ще непочатий край. Голосуємо "за", доопрацьовуємо законопроект. І все, що стосується нашої оборони – поспішаємо, бо ворог не спить.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Федині Софії Романівні. Будь ласка, Олексій Олексійович, фракція "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Нам знову пропонують підсилити повноваження силових структур, друзі. А в цей час в державі. Ми таких рішень вже прийняли багато. В цей час в державі три години тому стріляли в автомобіль, в якому знаходився перший помічник Президента Сергій Шефір. І поки що з цієї трибуни жодного слова про це не прозвучало, начебто нічого не відбулося. Друзі, це є надзвичайна подія, про яку ми маємо говорити з трибуни, і про яку мають прийти і доповідати нам керівники правоохоронних органів. Сьогодні всі правоохоронні органи очолюються людьми Володимира Зеленського. Не просто людьми, а найближчими до нього людьми, такими, як Баканов, друг, брат, сват і так далі. І що в цей час відбувається в державі? Я пригадую таке тільки – 97-й рік, Павло Лазаренко, замах на нього. В нас стріляють на в’їзді в Київ, поранений водій. Я бажаю щонайшвидшого одужання водієві. І я вимагаю, щоби ми почули відповіді, що це відбулося. Я хочу сказати всім нам, відбувається бандитизація країни. Влада втрачає контроль над ситуацією в державі в той час, коли силові структури ганяються за опозицією, влаштовують прослуховування, слідкування, провокації, в цей час відбуваються такі злочини. Хочу ще нагадати, зараз багато версій звучить, хочу сказати про те, що ЗМІ повідомляли про те, що останнім часом у Сергія Шефіра був конфлікт з Володимиром Зеленським, що він начебто вивозив навіть речі з Офісу Президента. Ми бачимо, які війни йдуть всередині цієї влади, як збивають зараз спікера Разумкова і так далі, і так далі. Невже ці війни вже дійшли до того, що стріляють один в одного? Друзі, надзвичайно серйозна подія. Це означає, що кожен громадянин України в небезпеці. Мають бути силовики тут, доповідати, що відбулося. Так бути не може, ми маємо бути правовою державою, в якої захищена безпека кожного громадянина. Дякую.
Слово надається народному депутату України Костенку Роману Васильовичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Сергію Рахманіну слово.
Сергій Іванович Рахманін, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я підтримую цей законопроект, його буде підтримувати наша фракція. Закликаю всіх колег його підтримувати. Безумовно, цей закон у разі його ухвалення суттєво поліпшить умови роботи персоналу Державної прикордонної служби, захистить їх життя і здоров’я і, безумовно, позначиться на безпеці наших кордонів. Хотів би згадати одне суттєве зауваження Головного науково-експертного управління, яке вказало на неможливість використання службового коня як заходу впливу. Мені здається, що це не завадить нам ухвалити цей законопроект хоча б тому, що службових коней у Державній прикордонній службі нема. Але натомість я щиро сподіваюсь на те, що увага, яка сьогодні привертається до Державної прикордонної служби, вона залишиться і надалі. Тому що, з невідомих мені причин, Державна прикордонна служба, попри ті важливі обов’язки, які вона виконує, вона постійно знаходиться в статусі падчерки. Недостатнє фінансування, недостатнє обладнання – це одвічні біди Державної прикордонної служби, біди тих людей, які першими зустрічають ворога. І мені здається доречним щонайменше повернутися до дискусії надання Державній прикордонній службі статусу розпорядника державних коштів першої категорії, і повернутися до дискусії про можливість створення з Державної прикордонної служби окремого органу центральної влади. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Тому прошу народних депутатів зайняти свої. Хто ще бажає? Будь ласка, Арешонков Володимир Юрійович. І переходимо. Бачу, так. Будь ласка, переходимо після цього до голосування. Спочатку Арешонков Володимир Юрійович. Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Безперечно, депутатська група "Довіра" підтримує позицію, яка висловлювалася багатьма виступаючими з тим, що потрібно сьогодні дбати про створення умов для діяльності військовослужбовців, працівників прикордонної служби. Це надзвичайно важливо – їх повноваження, можливості реалізовувати функції огляду, затримання попереднього і таке інше. Але я хочу нагадати, шановні колеги, що це питання в першу чергу Комітету з питань правоохоронної діяльності. Хочу нагадати, що коли ми обговорювали питання підслідності Бюро економічної безпеки, теж окремі комітети забажали розглядати це питання. Ми так розбалансуємо Кодекс наш кримінальний і кримінальний процесуальний, тому прошу звернути на це увагу. Але підтримувати в першому читанні безпосередньо будемо.
Дякую, Володимир Юрійович. Я ще запрошую до слова Анатолія Петровича Бурміча, "Опозиційна платформа – За життя". І після цього прошу народних депутатів зайняти свої місця, будемо голосувати. Будь ласка, Анатолій Петрович.
Шановні колеги, я вам хочу нагадати, що сьогодні, яка сьогодні ситуація. Сьогодні прикордонна служба входить до Міністерства внутрішніх справ. Це взагалі абракадабра. Це було створено для того, щоб Міністерство внутрішніх справ приймало участь десь в якихось контрабандних справах і в розборках цього. На сьогоднішній день, як казав доповідач, що затримують прикордонники, а всі інші дії здійснюють поліцейські. Це все неправильно. Сьогодні, надаючи ті ж самі повноваження прикордонникам, вони між собою будуть воювати, а тому це напівміра. Сьогодні треба, щоб це припинити, треба розділити ці два відомства. Прикордонна служба – це повинна бути самостійна і виконувати свої обов’язки як прикордонників, а поліція свої. Будучи під однією крышей, давати одним і іншим допитувати одного і того – це крім негативу, нічого не буде. Тому я пропоную розділити ці дві служби і всі проблеми відпадуть. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України" щодо вдосконалення порядку використання та застосування заходів примусу, бойової техніки та озброєння особовим складом Державної прикордонної служби України (реєстраційний номер проекту 5232). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:29:08]] За-300 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий за основу. Будь ласка, з процедури – Мотовиловець.
Я прошу змінити черговість розгляду питань порядку денного і перейти зараз і поставити на голосування закони 6078, 5851. Дякую.
Дякую. 6078 – це Постанова по Російській Федерації. Це питання ставилось, було і на Погоджувальній раді і мною, і Оленою Костянтинівною, і іншими колегами. А 50. А той інший – це він є в порядку денному. Тому, шановні колеги, я ставлю пропозицію пана Андрія Мотовиловця про те, щоб зараз перейти до розгляду питань 6078 і 50. Да, будь ласка. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:30:22]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, я попрошу не розходитись, тому що ми починаємо розгляд законопроекту 6078, це проект Постанови про Заяву Верховної Ради України щодо нелегітимності виборів депутатів Державної Думи Російської Федерації 2021 року. Спочатку це питання потребує голосування про включення до порядку денного сесії. Для цього нам треба 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:31:11]] За-315 Рішення прийнято. Далі я ставлю пропозицію проголосувати ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Також потрібно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати, шановні колеги. [[13:31:36]] За-325 Також я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Для прийняття рішення необхідно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:32:01]] За-286 Я запрошую до слова голову Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Олександра Олександровича Мережка. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні 21 вересня 2021 року розглянув питання щодо проведення на тимчасово окупованих територіях Криму, міста Севастополя та окремих районах Донецької та Луганської областей 17-19 вересня 2021 року нелегітимних виборів до Державної Думи Російської Федерації. Вважаючи за необхідне невідкладно реагувати на існуючі виклики і загрози, з метою протидії збройній агресії Російської Федерації проти України, у порядку законодавчої ініціативи відповідно до статті 93 Конституції України, народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести на розгляд Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України про Заяву Верховної Ради України щодо нелегітимності виборів депутатів Державної Думи Російської Федерації 2021 року. В заяві звертається увага на факт проведення 17-19 вересня 2021 року нелегітимних виборів депутатів Державної Думи Російської Федерації на тимчасово окупованій території України, та наголошується на порушеннях державою-окупантом норм міжнародного гуманітарного права. Також звертається увага міжнародної спільноти, що чи не вперше в історії Російська Федерація як одна з держав-членів ОБСЄ не забезпечила належні умови роботи Бюро з демократичних інститутів і прав людини Організації з безпеки і співробітництва в Європі, що унеможливило спостереження за виборчим процесом до Державної Думи Російської Федерації представниками міжнародної місії ОБСЄ у відповідності до демократичних стандартів. У заяві Верховна Рада України визначає такі вибори незаконними, неправомірними, а Державну Думу Російської Федерації – нелегітимною, та звертається до міжнародної спільноти із закликом надати оцінку фальсифікованим виборам та фактам незаконного голосування. Отже, шановні колеги, прошу підтримати рішення Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва та схвалити Постанову Верховної Ради України та відповідну заяву. Дякую за увагу.
Дякую, Олександре Олександровичу. Шановні колеги, я так розумію, що є необхідність обговорити це питання. Тому прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Лозинському Роману Михайловичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Бобровська, будь ласка.
Шановні колеги, я надіюсь, ви спостерігали за тим, що відбувалося 17-19 вересня. Вперше ці вибори до Державної Думи Російської Федерації відбувалися три дні у зв’язку начебто з СOVID. З СOVID, який дуже довго не визначала Російська Федерація, приховувала кількість своїх хворих і так далі, не випускала своїх людей чомусь з нашої території. Ви знаєте енну кількість, хто працює з Кримом і з ОРДЛО, скільки людей не могло виїхати ані на територію України, навіть з гуманітарною метою, і скільки до сьогодні КПВВ працює на лінії ОРДЛО, і як вступники не могли попасти в Україну вчитися. Тим не менше, придумали вони історію зробити ще і електронне голосування. З території ОРДЛО взяло участь близько 250 тисяч в голосуванні в електронному вигляді: 200 – проголосували електронно, 50 – завезли в Ростов для голосування з російськими паспортами. І мені дуже дивно, як вони голосували в електронному вигляді, тому що не завжди, ви добре розумієте, як ловить там інтернет, і взагалі як люди мають доступ до мережі і до волевиявлення. Тому фактично і про цей момент, наскільки правдиві результати були за добу пораховані, вони викликають сумнів. Але, безперечно, те, що сьогодні і нарешті ми голосуємо заяву, на жаль, не у вівторок, а сьогодні голосуємо заяву про те, що є позиція Верховної Ради, ми не визнаємо вибори легітимними ті, які були проведені та брали участь в голосуванні українці. Але я хотіла би зауважити, що мені дуже соромно, що сьогодні є фракція в цій Верховній Раді, яка привітала "Єдину Росію" з перемогою, яка надіється на те, що ці стосунки між державою Україна і Російською Федерацією потепліють. І мені дуже прикро, що ця неповага виявляється не тільки до держави Україна, а до всіх загиблих, поранених, тих, хто служить, йдучи, тим паче, їдучи туди на переговори, які виходять поза рамки держави Україна. Прошу Верховну Раду підтримати цю заяву, вона повинна бути і озвучена, і оголошена для світу. Дякую.
Слово надається народному депутату України Соболєву Сергію Владиславовичу, фракція політичної партії "Всеукраїнська об’єднання "Батьківщина". Будь ласка, Немиря Григорій Михайлович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, фракція "Батьківщина" закликає підтримати проект постанови щодо невизнання виборів до Державної Думи Російської Федерації, які протиправно, незаконно проводилися на території окупованого Криму та в окремих районах Донецької та Луганської областей. Хочу звернути увагу, що вперше, і це є особливість цих виборів до Державної Думи, вперше було унеможливлено спостереження за виборами з боку ОБСЄ (Організації з безпеки і співробітництва в Європі). І друге, на що я хочу звернути увагу – на систему і на майбутнє для нас. Ми всі вітали створення Кримської платформи. Але я хочу звернути увагу, що мабуть треба зробити все, щоб така структура оперативно могла реагувати на такі ситуації, про які ми сьогодні говоримо. Вже було двічі – арешт активіста кримськотатарського народу і його колег, і вибори до Державної Думи – коли Кримська платформа, на жаль, мовчить. Питання до МЗС – чому? Дякую.
Дякую. Шановні колеги, слово надається народному депутату Сухову Олександру Сергійовичу, депутатська група "Довіра". Шахов Сергій Володимирович, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, той факт, що люди з Луганської та Донецької областей їздили до Росії голосувати – це неприпустимо. Але давайте звернемо увагу на ситуацію, яка склалася у нас в Україні сьогодні. 18 громад – це 500 тисяч людей, які були лишені конституційного права двома головами військово-цивільних адміністрацій Донецької та Луганської областей. Хіба це не фашизм? Хіба це не крадіжка у людей їх душ і сердець? Скажіть, будь ласка, коли не будь ця вакханалія закінчиться в нашій державі чи ні? Хто буде відповідати за те, що сьогодні грабується Донецька і Луганська область в мирній Україні? Грабується не на гривню, не на дві, на мільярди. Урон, який був нанесений в Луганській області головою військово-цивільної адміністрації Гайдаєм в 22 мільярди гривень, вбито 16 людей. Також 40 відсотків лісу згоріло – це техногенна катастрофа і екологічна катастрофа. Хто буде за це відповідати? І ці негідники навіть не звернули увагу на "Велику сімку", яка звернулася до ЦВК про проведення виборів в двох містах – Сєвєродонецьку та Лисичанську. Я не говорю про ті вже міста Станично-Луганського району або Трьохізбенки. Ситуація вкрай складна. Я ще раз звертаюся до Президента України Володимира Зеленського. Зверніть увагу на негідників, які вас сьогодні обманюють і затьмарюють вам очі, грабують область. Це обличчя всієї монобільшості. 18 громад позбавлені сьогодні конституційного права голосувати.
Слово надається народному депутату України Батенку Тарасу Івановичу, група "Партія "За майбутнє". Будь ласка.
Шановні колеги, у Російській Федерації завершено формування тоталітарного політичного режиму, тоталітарного. В ситуації коли, які б вибори не відбувалися зараз там, там переможе партія влади, незалежно як вона називається. І незалежно як будуть спостерігати ті чи інші міжнародні спостерігачі, їхні спостерігання будуть чисто формальними, якщо взагалі їх туди допустять. Ми повинні пам’ятати і правильні речі називаємо своїми іменами. Завершиться це в Росії тоді, коли там відбудеться або державний переворот і усунуть від влади Президента Путіна, або відбудеться Майдан чи Революція. Держава Росія – агресор щодо України. Держава Росія – окупант щодо України. Яка здійснює політичні репресії, в тому числі стосовно громадян України, яка здійснює політичні вбивства, в результаті чого мало не щодня на фронті гинуть наші військові. Мінський процес не працює, а домовленості з Російською Федерацією нічого важать. Але разом з тим, колеги, ми відкриваємо, знаючи про той тоталітарний режим і результат, ми відкриваємо дільниці для голосування на своїй території, – оце найбільш ганебно в цій ситуації. В консульських установах у Києві, у Харкові, у моєму рідному Львові, розуміючи, що плювати Російській Федерації на всі міждержавні договори і на нашу територіальну цілісність. Ми – за прийняття відповідної постанови в стінах Верховної Ради, і раз і назавжди запам’ятаємо, що немає легітимної для нас Державної Думи. І нехай РНБО продовжить, розширить список санкцій, якими вона так успішно займається. Рівно ж ми пропонуємо прийняти Верховній Раді постанову, проект постанови, де ми закликаємо визнати ФСБ і ГРУ Російської Федерації терористичними організаціями, які займаються дестабілізацією роботи на нашій території України. Зробімо це, друзі! Дякую.
Дякую Тарас Іванович. Ще три народних депутати попросили по одній хвилині з мотивів: Волошин Олег Анатолійович, потім Геращенко Ірина Володимирівна, і потім Мезенцева Марія Сергіївна. Будь ласка.
Шановні колеги! Звісно, що на всій території України, включно з Кримом і повним складом Донецької, Луганської областей, вибори мають відбуватись виключно до органів влади України. Але для цього потрібно, щоб чинна влада і весь цей парламент робив все можливе для того, щоб повернути ці території, повернути, головне, громадян. Коли останній раз в цьому залі обговорювався взагалі Мінський процес або взагалі в принципі мирний процес щодо Донбасу? Постійно тільки звучать заяви про те, що нічого не рухається, Мінські угоди не виконуються. Але ніхто не хоче просто цього робити. Чому в нашій державі, вже було правильно сказано, на підконтрольній території пів мільйона громадян були позбавлені права голосу? Який сигнал ми послали на непідконтрольні території? Те, що мешканці Донбасу нікому не цікаві, а цікаві лише ура-патріотичні балачки з цієї трибуни, про те, як ми героїчно боремося з Росією черговими заявами і все таке інше. Треба, нарешті, брати і домовлятись. Так, наша політична сила виступала і виступає за діалог. За той самий діалог, який підтримує більшість громадян України. Які підтримують пряму зустріч і прямі переговори.
Слово надається Геращенко Ірині Володимирівні. Будь ласка, Ірина Володимирівна.
Верховна Рада України не визнає нелегітимних виборів до російської Держдуми і саму нелегітимну думу, а Зеленський визнає. Тому що тільки за Зеленського були відкриті консульські установи, де проводилися нелегітимні вибори, і де в списках були вперше військові злочинці, такі як Прилєпін, які брали безпосередню участь у війні на Донбасі. Ви, ваша влада легітимізувала ці вибори. Як ми можемо закликати інші країни їх не визнавати? Тому ми вимагаємо тимчасову слідчу комісію, щоб зрозуміти, хто дав дозвіл на проведення цих виборів. Дійсно, з таким пафосом відкрита Кримська платформа. Де її реакція на нелегітимні вибори? І останнє. Вибори до Держдуми проводились і дистанційно. Слухаємо уважно слова Зеленського, який вже закидає камінчики, що і в Україні наступні вибори будуть проводитися в інтернеті. Не дамо побудувати Росію в Україні!
Слово надається Мезенцевій Марії Сергіївні. І після цього ми переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця.
Шановні колеги, давайте аргументовано, що відбулося після Кримської платформи? Буквально позавчора Туреччина, Міністерство закордонних справ, заявляє на весь світ, не боячись тиску від Москви, що вони офіційно не визнають так звані вибори до Державної Думи, до парламенту Російської Федерації. ЄС потужно ще в червні з санкційними механізмами, один з чотирьох пакетів індивідуальних санкцій проти фізичних і юридичних осіб, які знаходяться в Криму, продовжує. Дуже важливо, 27 країн об’єднані на найвищому керівництві виконавчої влади навколо цих санкцій, весь ЄС, друзі, МЗС Грузії. І це не весь перелік того цивілізованого світу, який сьогодні з нашою постановою долучається до цієї позиції. Пів мільйона паспортизованих примусово українців на території окупованого українського Криму і Донбасу. Для чого робить це Росія? Друзі, тому що.
Дякую, Марія Сергіївна. Шановні колеги, я прошу зайняти місця, приготуватися до голосування. І ще раз підкреслюю, це питання ми підняли одразу на Погоджувальні раді, і я, і Олена Костянтинівна. І я дуже радий, що воно було підтримано і втілилося в постанову, в проект постанови, який ми зараз проголосуємо. Я зрозумів, що враховуючи, що всі за цю постанову, ми побачимо одну з наймасовіших підтримок у цьому залі, тому що ні одна держава не може проводити свої вибори на наших територіях (крапка). Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови "Про Заяву Верховної Ради України щодо нелегітимності виборів депутатів Державної Думи Російської Федерації 2021 року" (реєстраційний номер проекту 6078). Я ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Шановні колеги, прошу підтримати, підтримати цей законопроект. [[13:48:12]] За-322 Рішення прийнято. Вітаю, колеги! Шановні колеги, відповідно до зміни черговості розгляду питань порядку денного зараз ми переходимо до законопроекту 5851. Цей законопроект розглядається в другому читанні. Я запрошую голову підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Іванчука Андрія Володимировича. І хочу запитати, хтось буде наполягати на.? [[Шум у залі]] Ніхто не буде, так? Будуть, да? Колтунович буде, бачу, і Ніна Петрівна. Ну, тоді йдемо по поправках. Поляков Антон Едуардович. Не наполягає. Колтунович Олександр Сергійович, будь ласка. Поправка номер 3.
Дякую, пане голово. Я хочу, щоб наші колеги не лякалися, у мене лише одна поправка, а не тисяча. Тому я хотів би звернути лише увагу, що ми запропонували в поправці номер 3 доповнити частину сьому статті 11 Закону України "Про валюту і валютні операції" лише словами такого змісту. Що банки, а також міжнародні платіжні системи, ми саме їх додаємо, обмінюються інформацією про невизначеність рахунків клієнтів та розрахунків, відкритими нерезидентами, з метою здійснення валютного нагляду за валютними операціями, що здійснюються їх клієнтами. І далі в наступному абзаці ми також окрім банків додаємо ще й міжнародні платіжні системи. Ми розуміємо, що, в принципі, тоді ми максимально комплексно зможемо охопити даний процес. І на наш погляд, саме додати міжнародні платіжні системи було би актуальним. Просив би врахувати. Якщо, безумовно, є відмінна позиція комітету чи підкомітету, ми готові також її прийняти, але з аргументами. Дякую за увагу.
Позиція комітету коротко, будь ласка.
Дана поправка відхилена, ми не підтримуємо позицію автора. І ми залишили його в тій редакції, яка запропонована на розгляд Верховної Ради в правій колонці. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 3 поправку народного депутата Колтуновича. Прошу визначатися та голосувати. [[13:50:25]] За-86 Рішення не прийнято. Пузійчук. Не наполягає. Наполягає? Будь ласка, 4 поправка тоді.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, шановні українці! Ви знаєте, я дуже здивований тим, що ми зараз розглядаємо цей законопроект, який є похідним. Ми не повинні його розглядати. Повинні бути спочатку інші законопроекти, а потім цей. Яке основне питання Національного банку, що виписане в Конституції? Це стабільність національної грошової одиниці. А що ви робите? Ви прибираєте конституційно визначену функцію Національного банку, робите НБУ незалежним від держави і водночас відкриваєте двері для іноземців, для контролюючого органу – Ради НБУ. А як бути з монетарним суверенітетом країни? І це те саме, що ми сьогодні бачимо: такі самі іноземці в наглядовій раді Нафтогазу, які привели його до збитків. Прошу підтримати мою поправку.
Дякую. Ставлю на голосування 4 правку, комітет пропонує її відхилити, авторства народного депутата Пузійчука. Прошу визначатися та голосувати. [[13:52:04]] За-72 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Бондарєв. Наполягає? Будь ласка, 5 поправка. Народний депутат Бондарєв.
Шановні колеги, шановний народ України! Цим законом передбачається, що абиякі банки будуть обмінюватися інформацією про вас, про ваші рахунки на свій розсуд. Я все ж таки пропоную включити мою поправку, проголосувати за неї. Вона стосується того, що банки дійсно можуть обмінюватися інформацією, але ж виключно з метою здійснення валютного нагляду за валютними операціями, що здійснюються їх клієнтами через саме ці банки. Не абиякі банки між собою будуть обмінюватися. Клієнт не має відношення до цього банку, банк відсилає запит і отримує відповідну інформацію. Сьогодні ми й так збудували – ні, не ми, а влада попередня та ця – такого монстра у вигляді Національного банку. Сьогодні ми даємо додаткові можливості впливу, незаконного впливу на бізнес. Я пропоную все ж таки підтримати мою поправку. Прошу проголосувати.
Ставлю на голосування 5 поправку народного депутата Бондарєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:53:35]] За-101 Рішення не прийнято. Поляков. Наполягаєте? Поляков Антон Едуардович.
Шановні колеги, це все дуже важливі правки, якими ми можемо прибрати залежність майбутню ще більшу нашого Нацбанку. І я пропоную проголосувати за виключення абзацу другого розділу І відповідної статті щодо обміну інформацією про належність рахунків клієнтів до банківських рахунків, відкритих нерезидентами. Давайте ми змінимо, скажімо так, на гарні законопроекти, які ми приймали на минулому пленарному тижні, коли деякі "слуги народу" розповідали нам про дуже міцну нашу валюту і про добру роботу Нацбанку. Прошу проголосувати, поставити на голосування цю правку.
Ставлю на голосування поправку номер 6 народного депутата Полякова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:54:52]] За-69 Рішення не прийнято. Наступна, Рєпіна. Не наполягає. Далі. Поляков, поправка номер 8. Наполягаєте? Не наполягає. Пузійчук, поправка номер 9. Наполягає. Будь ласка.
Дякую. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Маю запитання до доповідача, на яке хотіли би почути відповідь. Я думаю, що й українців також це питання дуже цікавить. Шановний доповідач, дайте відповідь чи вплине прийняття цього закону на ефективність здійснення валютного контролю? І як ви плануєте мінімізувати ризики використання отриманої банками інформації для цілей, які не стосуються валютного нагляду?
Будь ласка, позиція комітету.
Шановний пане депутат, ви абсолютно праві, що даний законопроект 5851, він іде в комплексі як додаток до законопроекту 5850. Але я хотів би всіх заспокоїти і сказати, що від перестановки доданків сума не міняється. Ми спочатку приймаємо зараз законопроект 5851 і наступний ми повинні прийняти з вами 5850. Абсолютно ви правильно говорите. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування поправку номер 9 народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:56:37]] За-72 Рішення не прийнято. 10-а, Поляков. Не наполягає. І 13-а, Пузійчук. Наполягаєте? Будь ласка, 13-а, Пузійчук.
Пане доповідач, ви абсолютно правильно зазначаєте про те, що після цього законопроекту стоїть антиукраїнський ще один законопроект, який направлений на послаблення економічної безпеки нашої держави. Це законопроект, який нівелює функцію НБУ забезпечувати стабільність нашої української грошової одиниці. І той законопроект зменшить можливості НБУ проводити ефективну грошово-кредитну політику, який зробить НБУ ще більш незалежним від держави і допоможе загнати Національний банк України в ще більшу кабалу до іноземців, і точно не буде сприяти економічному розвитку нашої держави. І скажіть, це точно робиться для України та для українців чи робиться для якихось іноземних бенефіціарів? І дайте відповідь на це запитання. А мою поправку прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Перед тим як ви дасте відповідь, я продовжую на 15 хвилин засідання Верховної Ради України. Будь ласка, позиція.
Дякую за запитання. Воно все-таки трішки не по тексту, а політичне. Хочу сказати тільки одне, що дуже добре, що нам не потрібно закони приймати одноголосно, для цього необхідна тільки більшість від конституційного складу парламенту. Тому в різних депутатів різне бачення, і більшість, вона повинна приймати ті закони, які вона вважає за доцільне і правильним для розбудови нашої країни. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування 13 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:58:52]] За-65 Рішення не прийнято. Ми пройшли поправки, які ставилися на врахування. Тепер є, зараз, секундочку, є які на підтвердження, я розумію. Так? Хто буде? Мамка Григорій Миколайович. Яку ви хочете поставити на підтвердження?
11 правку.
Зараз, одну секундочку, я її знайду. 11-а, вона врахована редакційно. Будь ласка, Мамка Григорій Миколайович.
А можна таймер запустити по-новому?
Будь ласка, запустіть Мамці таймер.
Шановні народні депутати, до цього по законопроекту дуже гарно розказували вимоги статті 116 Регламенту України, Конституції України. І всі, по суті, даже хлопали, і влада, і представники влади, і монобільшість. Між першим і другим читанням у нас з’явилася в законопроекті, який не має жодного відношення до Бюро економічної безпеки, одна правка, якою відтерміновується на два місяці запуск Бюро економічної безпеки. Під який пункт Регламенту входить ця правка? Чому вона врахована? Хто її розглянув і все інше? Звертаю вашу увагу, що необхідно вносити новим законопроектом, а не вносити правки до тих законів, які не мають ніякого відношення, отримуючи ті чи інші відповідні команди. Прошу правку поставити на врахування. І таких речей не повинно просто бути в українському парламенті.
Єдине, не на врахування, а на підтвердження. І я даю слово доповідачу, будь ласка.
Шановний колего, на жаль, так стається в житті, що навіть помиляється Верховна Рада. І тому треба сміливо дивитися в очі. І те, що ми деколи робимо в перший раз – створюємо якийсь орган економічний, правоохоронний орган, і даємо якісь певні терміни, це не завжди буває вчасно. І я вважаю, що ми виправляємо помилку. І це не якась така катастрофа, коли ми термін шість місяців міняємо на цифру вісім місяців, не в два рази. Це ніяке не затягування, це об’єктивна реальність. І ми повинні виправляти свої помилки. Тому я прошу всіх підтримати враховану комітетом 11 поправку. Дякую.
Шановні колеги, давайте ще раз. Поправка номер 11, вона врахована комітетом. Автор. Я перепрошую, народний депутат Мамка хоче поставити на підтвердження. Тому я ставлю на підтвердження 11 поправку, яка була надана комітетом в редакції комітету. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:01:57]] За-248 Правка залишається в тій редакції, яка. [[Шум у залі]] Я сказав. Ну, слухайте уважно. Ми продовжили на 15 хвилин. Ні, вже голосуємо. Так, дякую. Ще є на підтвердження? Будь ласка, яку поправку? Хто буде доповідати? Ніна Петрівна, так? Будь ласка, Ніна Петрівна. Яку поправку?
12 поправка.
12-а? Будь ласка.
Пане доповідач, ви не даєте нам проголосувати за цей проект закону із-за попередньої 11 поправки. Ви тут говорите про помилки, які треба виправляти. Ви розумієте, що навіть по цьому органу, по новоствореному БЕБу, дії якого відтерміновуються ще на два місяці, навіть підслідність не прийнята. Тобто очевидно, що парламент, приймаючи закон про створення нового правоохоронного органу, не усвідомлював взагалі концептуально, коли і як має він запрацювати. Тому мені, на жаль, дуже стидно за те, що ви в ніч поставили цю поправку, при тому ця ж поправка є в 5600 і у всіх проектах закону, які тільки можливі на сьогоднішній день. Дайте, будь ласка, проголосувати за цей проект закону без поправки 11. Інакше ми не можемо голосувати тільки із-за того, що ви не усвідомлюєте, порушуючи 116 статтю Регламенту, всовуєте те, що не всім прийнятно. Будь ласка, зверніть на це увагу.
Дивіться, я можу тільки поставити 12-у, тому що ви попросили поставити її на підтвердження. 11-у ми проголосували, вона вже така, яка є. Тому, вельмишановні колеги, ви наполягаєте ставити 12-у на підтвердження? Ставлю 12 поправку на підтвердження. Вона врахована комітетом. Тому прошу підтримати та проголосувати. [[14:03:57]] За-302 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми завершили розгляд. [[Шум у залі]] Ще одна є? Яку ви ще хочете? Ви хочете 1-у, да? Будь ласка, Мамка Григорій Миколайович.
Моя все-таки позиція поставити на підтвердження правку, тому що закон же тоді, з вашої логіки, повинен називатися по-іншому: про внесення змін там. і внесення змін до Закону про БЕБ до "Перехідних положень". Так повинно бути по закону. Якщо виступаючі або інші народні депутати кажуть, що скільки помилок надопускали, то я вам скажу трохи більше: немає через два місяці законопроекту, який наділяє повноваженнями новий правоохоронний орган. Даного закону не існує. Є орган, який не запущений, і по суті без повноважень наділених законом. Але таких повноважень. у нас їх без керівництва: Державне бюро розслідувань, САП – те саме. Нашими голосуваннями ми вбили правоохоронні органи. Ви хочете ще один орган таким чином зробити? Необхідно вимагати від влади запуску, а не перенесення запуску тієї чи іншої роботи правоохоронного органу. Ставлю на підтвердження 1 правку.
Ставлю на голосування 1 поправку. Комітетом вона врахована, тому прошу народних депутатів підтримати та проголосувати. [[14:05:49]] За-249 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми завершили розгляд цього законопроекту і переходимо до голосування. Зараз, одну секунду. Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про валюту і валютні операції" щодо виконання банками функцій агентів валютного нагляду (реєстраційний номер проекту 5851). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:06:53]] За-260 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Шановні колеги, ми ще не завершили. Секундочку, ми продовжили на 15 хвилин. У мене є пропозиція. Ми не встигнемо розглянути повноцінний законопроект, але звернулися колеги і сказали, що погоджено з усіма фракціями. У нас є п’ять виборів, які треба перезапустити з датами. Це проекти: 5634, 5768, 5806, 6056 і 6057. Не буде заперечень проголосувати їх без обговорення, так? Шановні колеги, тоді я ставлю пропозицію, так як вона передбачена, прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету, проект 5634. Це проект Постанови про призначення позачергових виборів Покровського сільського голови Нікопольського району Дніпропетровської області. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:08:06]] За-323 Рішення прийнято. Я ще раз повторюю, все ми голосуємо з пропозиціями комітету, бо там є питання по датах, вони всі викладені в пропозиціях комітету. Наступний 5768 ставлю. По висновку комітету прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету проект Постанови про призначення позачергових виборів Степівського сільського голови Миколаївського району Миколаївської області. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:08:53]] За-326 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови 5806 – це проект Постанови про призначення позачергових виборів Добропільського міського голови Покровського району Донецької області. Я ставлю пропозицію комітету прийняти Постанову в цілому. Тут немає пропозицій комітету, так, Аліно? Немає. Тому прошу підтримати та проголосувати. (Номер ще раз? 6056.) [[14:09:31]] За-328 Рішення прийнято. Наступна 6057, проект Постанови про призначення позачергових виборів Озернянського сільського голови Тернопільського району Тернопільської області, теж ставиться прийняти Постанову в цілому, за пропозицією комітету. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:07]] За-326 Рішення прийнято. І остання постанова. Проект Постанови про призначення позачергових виборів Новогуйвинського селищного голови Житомирського району Житомирської області (номер постанови 6056). Теж вона ставиться прийняти в цілому, постанова. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:38]] За-326 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще останнє оголошення. Звернувся народний депутат України Соболєв Сергій Владиславович, прошу врахувати мій голос "за" Постанову 6078 по виборах до Державної Думи Російської Федерації. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10 годині. Дякую.