Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 2. asia. Käsittelyn pohjana on valtiovarainvaliokunnan mietintö VaVM 2/2021 vp. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 23.3.2021 pidetyssä istunnossa. Nyt ryhdytään lisätalousarvioehdotuksen yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Keskustelu asiasta päättyi 23.3.2021 pidetyssä täysistunnossa Keskustelussa on Mauri Peltokangas Jani Mäkelän kannattamana tehnyt lausumaehdotuksen, joka on monistettuna jaettu edustajille. (Pöytäkirjan liite 3A)
Lopuksi on päätettävä keskustelussa tehdystä lausumaehdotuksesta.
Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään lakivaliokuntaan. Lähetekeskusteluun varataan enintään 30 minuuttia. Asian käsittelyssä noudatetaan aikataulutettujen asioiden osalta sovittuja menettelytapoja. — Ministeri Henriksson, olkaa hyvä, var så god.
Arvoisa puhemies, värderade talman! Ulosottokaaren säännöksiä, joissa säädetään ulosottomenettelyn keventämistä, rajoittamista ja täytäntöönpanon lykkäämistä koskevista edellytyksistä, muutettiin viime vuoden toukokuun alusta väliaikaisesti lailla. Tämä väliaikainen laki oli ensin voimassa 31.10.2020 saakka, minkä jälkeen säännösten voimassaoloa jatkettiin uudella väliaikaisella lailla 30.4.2021 saakka. Nyt annettavalla esityksellä väliaikaisen lain voimassaoloa jatkettaisiin kahdeksalla kuukaudella elikkä tämän vuoden loppuun asti.
Arvoisa herra puhemies! Kiitos oikeusministerille, että tämä on nopeasti tullut, ja mekin osaltamme pyrimme tämän nopeasti lakivaliokunnassa puheenjohtaja Meren johdolla saamaan läpi. Tässähän on tärkeää nyt se, että tämä sääntely jatkuu katkeamatta tällä hetkellä voimassa olevan lain päättymisen jälkeen. Silloinhan meillä tulee kokonaiskestoksi, taitaa olla, vuosi ja kahdeksan kuukautta, kun tämä sitten olisi kokonaisuudessaan. Se on tietysti pitkä aika, mutta kriisin pitkittymistä me emme ole voineet ennustaa, ja kaikki toimet tietysti tehdään, että myöskin velallisen on mahdollista poikkeusoloista riippumatta jatkaa elinkeinotoimintaa tai muuta toimintaa tämän tilanteen liikaa vaikeuttamatta. Tässä on hyviä nostoja, niin kuin aikaisemmassa lainsäädännössä, juuri tähän maksuaikaan, sitten niihin vapaakuukausiin ja muutenkin maksuvaikeuksien huomioon ottamiseen tässä heikentyneessä maksukyvyssä. Joten kiitos ripeydestä. Tiedän, että oikeusministeriössä ovat normaalistikin resurssit lainvalmisteluun hyvinkin niukat, mutta tässä on edetty hyvinkin vauhdilla. — Kiitos.
Edustaja Honkonen.
Arvoisa herra puhemies! On todellakin tärkeää, että ulosottokaaren muutokset ja nämä muut ulosottotoiminnan helpotukset, joita nyt on tehty koronakriisin aiheuttaman tilanteen vuoksi, saavat jatkoa, kuten edustaja Ovaska tuossa edellä totesi, ja hyvä näin. Nyt tarvitaan kaikki ne tarpeelliset toimenpiteet, joita velallisten ja erilaisissa taloudellisissa vaikeuksissa olevien tilanteen helpottamiseksi suinkin vain voidaan tehdä. Se on nyt välttämätöntä. Käytän tilaisuutta hyväksi ja kysyisin oikeusministeriltä, kuinka jaksaa tämä positiivisen luottotietorekisterin valmistelu. Pidän sitä tietysti tässä kriisitilanteessa mutta laajemminkin erittäin tärkeänä. Mehän keskustassa olemme esittäneet, että tämä maksuhäiriömerkintä voisi poistua luottotietorekisteristä jo puoli vuotta velan suorittamisen jälkeen, mutta se olisi syytä kuitenkin kytkeä tähän positiivisen luottorekisterin uudistukseen. Kysynkin tätä: Kuinka se uudistus etenee? Voitaisiinko sitä kiirehtiä nyt näissä oloissa, kun todella moni yrittäjä ja palkansaaja, muutenkin moni kansalainen, on ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin?
Edustaja Essayah.
Arvoisa puhemies! Tässä on tosiaan kysymys väliaikaisen lain voimassaolon jatkosta vielä kahdeksalla kuukaudella lisää, ja se on sinällänsä tarpeellinen. Ehkä tässä yhteydessä voisin oikeusministeriltä kysyä sitä, onko nyt käyty läpi meillä tätä lainsäädäntöä, joka on tällä tavalla, voisiko sanoa, aina pätkittäin uusittu ja laitettu eteenpäin. Kuinka paljon on nyt esimerkiksi nähtävissä jo tässä vaiheessa lainsäädännön väliaikaisen voimassaolon jatkamistarpeita? Tämäntyyppistä lainsäädäntöä on useammalla hallinnonalalla ollut, mutta onko oikeusministeriöllä ehkä paras mahdollinen kokonaiskäsitys siitä, minkä verran meillä on tämäntyyppistä lainsäädäntöä, joka nyt olisi ikään kuin liian aikaisin loppumassa tähän epidemiatilanteeseen nähden? Tosiaankin pidän tärkeänä sitä, että tässä ollaan nyt huomioimassa tämän korona-ajan jo muutenkin kurittamien velallisten ja myöskin maksuvaikeuksissa olevien asemaa. Erityisesti tärkeää on tällä huomioida vapaakuukausia ja esimerkiksi maksuajan pidennyksiä. Nämä ovat varmasti sinällänsä tarpeellisia ja toivon mukaan helpottavat ihmisten tilannetta.
Edustaja Turtiainen — edustaja Turtiainen poissa. Edustaja Koponen, Ari.
Arvoisa puhemies! Poikkeusolojen vuoksi myös poikkeusoloista aiheutuvat taloudelliset vaikeudet täytyy ottaa normaalia paremmin huomioon ulosottomenettelyssä. Vallitseva koronavirustilanne aiheuttaa mittavia vaikeuksia monen velallisen taloudelliseen tilanteeseen. Epidemiasta johtuvat vaikutukset kansalaisten ja yritysten taloudelliseen tilanteeseen jatkuvat ja tulevat jatkumaan pitkään myös epidemian jälkeen. Tästä syystä valtion tulee auttaa epidemian takia velkaantuneita mahdollisimman paljon muun muassa juuri ulosottomenettelyn kevennysten, rajoitusten ja lykkäysten muodossa.
Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! Korona on paitsi terveys- myös talouskriisi. Olemme menneet, kuten pitääkin, ihmisten terveys edellä, ja näin toimiessamme olemme samalla rajoittaneet elinkeinovapautta ja puuttuneet siihen. Kansalaisten ja yritysten talous on joutunut monienkin mullistusten kouriin, kun ihmisten kulutustottumukset ovat muuttuneet radikaalisti ja kun toimintaedellytyksiin on puututtu monin eri rajoituksin. Yli vuoden olemme vähän niin kuin arvuutelleet, koska korona on ohi. Valonpilkahduksia on nähty pitkin matkaa, mutta tulevaisuus on yhä hämärän peitossa. Korona on pitkittyessään johtanut tilanteeseen, jossa niin kansalaiset kuin yrityksetkin ovat käyttäneet taloudellisen puskurinsa. Terveyden lisäksi on huolehdittava myös ihmisten taloudellisesta selviämisestä. Ei voi käydä niin, että kun korona on voitettu, niin taloutemme on niin huonossa jamassa, ettemme kykene astumaan uuteen nousuun. Puhemies! Osana ihmisten taloudellista selviytymistä eduskunta sääti jo viime keväänä lain, jolla muutettiin väliaikaisesti ulosottokaaren säännöstöä. Vallitsevan tilanteen takia väliaikaisen säännöstön voimassaoloa on yhä syytä jatkaa. Hallituksen esitys jatkaa siis väliaikaisen säännöstön voimassaoloa tämän vuoden loppuun. Tavoitteena on taata ulosottomiehille mahdollisuus myöntää joustoja, jotka huomioisivat koronan aiheuttaman poikkeuksellisen taloustilanteen. Puhemies! Ulosottomenettelyn joustot siis helpottavat velallisen tilannetta ja parantavat myös mahdollisuuksia velkojen maksuun. Koronan jälkeinen aika on uusi mahdollisuus myös monelle ulosottomenettelyssä olevalle. Toipuminen koronan aiheuttamasta poikkeuksellisesta tilanteesta on sekä velkojan että velallisen etu.
Edustaja Mäkisalo-Ropponen.
Arvoisa puhemies! Tällä esityksellä ulosottokaaren ja ulosottolainsäädännön muutoksia jatkettaisiin edelleen tämän vuoden loppuun saakka. Keskellä koronapandemiaa ja sen myötä ihmisten kokemaa taloudellista ja sosiaalista ahdinkoa esitys on oikein hyvä ja kannatettava. Esityksessä jatkettaisiin ulosottokaaren väliaikaisia muutoksia, joissa ulosottomenettelyä rajoitettaisiin ja täytäntöönpanoa lykättäisiin, jotta koronaepidemiasta aiheutuvat poikkeusolot sekä näistä aiheutuvat vaikeudet voidaan ottaa paremmin huomioon menettelyssä ja kohtuuttomilta tilanteilta vältyttäisiin. On äärimmäisen tärkeää, että vaikeassa taloudellisessa asemassa olevien ihmisten tilanne ei käy koronaepidemian vuoksi kestämättömäksi ja esimerkiksi emme lisää asunnottomuutta tai huono-osaisuutta ahdinkoon joutuneiden ihmisryhmien parissa, jotka ilman omaa syytään ja epidemian tuomien taloudellisten mullistusten vuoksi ovat esimerkiksi menettäneet työnsä, yrityksensä tai muutoin toimeentulonsa. Ihmisten ei tule joutua sellaisten olosuhteiden uhriksi, mihin he eivät itse ole millään tavalla voineet vaikuttaa. Arvoisa puhemies! Ulosottomäärien kasvaminen on eräänlainen talouden kuumemittari, joka yleensä kohoaa hieman viiveellä talouden suhdanteiden kääntyessä laskuun. Monilla yrityksillä ja kotitalouksilla on taloudellista puskuria, joten vaikutukset eivät näy ulosottoluvuissa välittömästi, mutta viiveellä kyllä, ja silloin vaarana on myös tahdin voimistuminen. Monet talousviisaat ovat painottaneet, että kotimaisen kysynnän vahvistaminen ja kotimarkkinoittemme toiminnan turvaaminen ovat edellytyksiä kasvun käynnistymiselle, kun epidemian helpottuminen ja rajoitustoimenpiteiden purkaminen alkavat. Tällöin tarvitaan ihmisten ostovoiman tukemista, ei missään nimessä kurjistamista, ja siinä mielessä tämä esitys on myös viisas taloustoimi. Arvoisa puhemies! Kuten lakiesityksen perusteluissa mainitaan ja ministerikin toi täällä puheenvuorossaan esille, väliaikaisen lain mahdollistamia lievennyksiä on ulosottomenettelyssä käytetty ja kansalaiset ovat saaneet tietoa mahdollisuuksista hakea helpotuksia. Erityisesti vapaakuukausi- ja huojennushakemukset ovat kasvaneet verrattuna edellisvuoteen. Vuonna 2020 vapaakuukausipäätöksiä tehtiin 18,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 2019. Tilastoissa ei ole eroteltavissa, miten suuri osuus vapaakuukausipäätösten määrän kasvusta selittyy covid-19-epidemialla, sillä vapaakuukausipäätösten määrät ovat jo useiden vuosien ajan olleet kasvussa. Tämä kuitenkin kertoo vahvasti viime vuoden tuomasta tarpeesta ulosottomenettelyn kohtuullistamiseen, johon hallitus myös onneksi rivakasti tarttui ja antoi viime keväänä esityksensä ulosottolainsäädännön väliaikaisesta kohtuullistamisesta, ja tätä olemme nyt jatkamassa. Samalla se kuitenkin kertoo ihmisten laajemmasta hädästä, jota koronaepidemia on kasvattanut. Ja kun epidemia on tulevaisuudessa voitettu, on meidän palattava tähän ja pystyttävä luomaan ihmisille vahvemmin mahdollisuus työhön, toimeentuloon, yrittäjyyteen ja tätä kautta oman elämänsä rakentamiseen. Arvoisa puhemies! Ulosottoviranomaisilla on mahdollisuus edelleen muuttaa tai rajata väliaikaisen lain perusteella annettuja lisäaikoja ja helpotuksia. Heillä on siis suuri valta ja vastuu tehdä tätä harkintaa. Olen saanut palautetta siitä, että eri puolilla Suomea nämä pelisäännöt ovat kovin erilaisia harkinnan tekemisessä, ja toivonkin, että lainsäätäjän tahtotila välittyisi nyt samanlaisena ulosottoviranomaisille. Ja kun ministeri on paikalla, niin kysynkin: miten tämä asia varmistetaan?
Edustaja Meri.
Kiitos, arvoisa puhemies! Kun on aika kiittää ministeriä ja ministeriötä, niin teen sen nyt: tämä on erittäin tarpeellinen ja hyvä esitys. Ja kiitän myös lakivaliokuntaa ja meidän asiantuntijoita ja neuvoksia tässä samassa yhteydessä. Me olemme tehneet useampia muutoksia ulosottokaareen ja konkurssilakiin ja lakiin saatavien perinnästä, ja olemme toimineet todella nopealla aikataululla. Nyt tämäkin esitys on jo lakivaliokunnassa ennakkokäsittelyssä, ja varmasti saamme kyllä tämän aikataulussa tänne eduskunnan käsittelyyn. Muutamia ajatuksia toisin esille: Kuten edellisessä puheenvuorossa ja muissakin mainittiin, tämä on tosiaan nyt kolmas esitys. Lakivaliokunta teki siihen ensimmäiseen esitykseen viime vuoden huhtikuussa vielä pieniä viilauksia asiantuntijakuulemisten perusteella, niin että siinä mahdollisimman hyvin voidaan ottaa se pidemmän aikavälin tilanne huomioon nimenomaan tästä koronapandemiasta johtuvista syistä. Kuten tuli esille, nämä tulevat viiveellä, kuten hallituksen esityksessäkin todetaan, ja on hyvä, että on mahdollista vielä jatkaa tätä esitystä. Katsoin tuolta hallituksen esityksestä, että vapaakuukausipäätöksiä on tehty lähes 20 prosenttia enemmän vuonna 2020 kuin 2019 — kertonee siitä, että tätä on sovellettu ja otettu huomioon. Lakivaliokunta on lausunnoissaan ja mietinnöissään pohtinut myös näitä säädösvaikutusten yhteisiä vaikutusarviointeja ja yhteisiä vaikutuksia. Esimerkiksi maaliskuussa annoimme lausunnon tarkastusvaliokunnalle koskien säädösvaikutusten vaikutusarviointeja — toivottavasti ministerillä on ollut aikaa siihen perehtyä. Siellä toimme esille esimerkiksi tämän, että kun on tullut ulosottoon, konkursseihin ja saatavien perintään liittyviä useita lainsäädäntöhankkeita, niin on hyvä seurata jatkossa sitä niitten yhteisvaikutusta ja ottaa sieltä hyviä esimerkkejä, mitä seurauksia on ollut ja mitä hyvää, mitä huonoa ehkä. Tämmöisiä havaintoja tähän lakikokonaisuuteen liittyen olemme tuoneet esille. Ja siinä lakivaliokunnan lausunnossa tarkastusvaliokunnalle on paljon muutakin, se kannattaa lukea. Toimme siihen liittyviä ajatuksia ministeriölle ja lainvalmisteluun. Kun katsoo hallituksen esityksen lausuntopalautteita, niin täällä ollaan hyvin yksituumaisia: lausunnonantajat joko ovat kannattaneet tai eivät ole ainakaan vastustaneet ulosottokaaren väliaikaisten säännösten voimassaolon jatkamista. Oli pieniä kysymyksiä, mitä valiokunta tietysti sitten ottaa huomioon ja selvittää. Henkilökohtaisena ajatuksena heräsi — tiedän, että oikeusministeriössä maksukyvyttömyyslainsäädäntöä pohditaan, ja se puhuttaa täällä aina, miten sitä voisi parantaa ja muuta — ehkä ministeriölle tällainen ajatus pohdittavaksi, olisiko tämäntyyppisissä ulosottokaaren ja ulosottolainsäädännön pykälien muutoksissa jonkinlaista työkalupakkia sinne välimaastoon velkajärjestelyn oheen. En tiedä, en ole tätä sen enempää selvitellyt, mutta tuli vain mieleen, että jos tämä on ollut hyvin käytössä ja hyvää palautetta saanut, niin olisiko tämä yksi semmoinen keino, ettei tarvitsisi sitten aina mennä siihen raskaaseen velkajärjestelyyn, eli voisiko näitä pykäliä sitten jollain tavalla osittain tai muuten jatkossakin ehkä käyttää — ihan tämmöistä ajattelua. Käsittelemme tämän ripakasti valiokunnassa. — Kiitos.
Kiitos. — Ja edustaja Kurvinen.
Herra puhemies! Tällä esityksellä jatketaan covid-19-pandemiaan liittyviä ulosoton erilaisia huojennuksia. Me kaikki tiedämme, että tämä korona-, covid-kriisi on muutakin kuin terveydellinen kriisi. Se on myös sivistyksellinen, sosiaalinen kriisi, ja se on taloudellinen kriisi. Sitä se on monelle yrittäjälle, sitä se on monelle työntekijälle, joka jää työttömäksi. Tästä väistämättä seuraa myös velkaongelmien pahentumista ja syventymistä. Ja sikäli kiitos oikeusministerille ja hallitukselle, että tämä helpotus jatkuu ja tätä esitystä viedään eteenpäin. Herra puhemies! Yhdyn edustaja Petri Honkosen kommenttiin ja kysymykseen siitä, että olisi mukava kuulla, milloin tästä maksuhäiriömerkintöjen vanhenemisesta saataisiin se muutos aikaan, jota eduskunnassa on vaadittu useasti yli puoluerajojen ja yli hallitus—oppositio-rajojen. Tuntuuhan se häpeärangaistukselta ja jonkunlaiselta jalkapuussa olemiselta, että kun ihminen on ne velkansa suorittanut, niin vielä pitkään se maksuhäiriömerkintä siellä sitten roikkuu ja vaikeuttaa normaalia elämää ja elämässä eteenpäin menemistä. Jos muistan oikein, niin ainakin kaksi kertaa tässä talossa on kerätty yli sadan kansanedustajan nimi lakialoitteeseen yli kaikkien poliittisten rajojen, että tämä maksuhäiriömerkintöjen vanheneminen tapahtuisi nopeammin, ja se kyllä vähän jo koettelee meidän edustajienkin tämmöistä uskoa tähän tekemiseen, että tätä muutosta ei saada aikaan. Tämä olisi aika helppo, pistemäinen muutos, helpottaisi monen ihmisen pääsyä elämässä eteenpäin. Arvoisa puhemies! Keväällä 2019 punamultahallitus kävi hallitusneuvottelunsa ja kirjoitti hallitusohjelmansa, ja siellä on kunnianhimoisia kirjauksia siitä, että meidän velkaantumislainsäädäntö, insolvenssilainsäädäntö, menisi inhimillisempään suuntaan, tulisi mahdollisuus uuteen alkuun ja tulisi mahdollisuus tällaiseen henkilökohtaisen konkurssin tyyppiseen menettelyyn, mitä tuolta maailmalta me tiedämme. Tässä edustaja Meri, lakivaliokunnan puheenjohtaja, hyvin totesikin, että meillä on tarpeita kehittää tätä koko velkaantumislainsäädäntöä, sanotaan nyt näin. Ja kysyisinkin nyt oikeusministeriltä, missä näissä hankkeissa mennään, joihin täällä lakivaliokunnan puheenjohtaja viittasi. Minkä tyyppisiä muutoksia voimme odottaa pidemmällä aikavälillä konkurssilakiin, lakiin yksityishenkilön velkajärjestelystä, yrityssaneerauslakiin, jotta pääsisimme siihen, että ihminen ei jää velkakuormansa alle loputtomiin?
Näin. — Ja nyt ministeri Henriksson.
Kiitos, arvoisa puhemies! Ja kiitoksia edustajille näistä erittäin hyvistä kommenteista, ja kiitos siitä, että tälle esitykselle löytyy vahva tuki. Tässä on äärimmäisen tärkeätä nyt myös huomata se, että oikeusministeriö on tehnyt valtavasti töitä myös tämän asian saralla. Positiivinen uutinen on nyt se, mitä tulee tähän maksuhäiriömerkintöjen säilyttämisaikojen lyhentämiseen: Meillä on jo lausunnoilla esitys siitä, että maksuhäiriömerkintöjen säilytysaikoja lyhennetään 30 päivään. Elikkä se on nyt tällä hetkellä lausunnoilla. Hallituksen esitys tulee sitten, kun lausuntokierros on päättynyt ja virkamiestyö on edennyt oikeusministeriössä, ja hallitus sitten sen perusteella tekee lopullisen esityksen tänne eduskuntaan. Elikkä tästä olen hyvin iloinen, että myös tässä asiassa oikeusministeriö ja ministeriön virkamiehet ovat toimineet ripeästi ja eduskuntaa kuunnellen. Myös tästä positiivisesta luottotietorekisteristä on hyviä uutisia, myös siinä valmistelu on käynnissä. Meillä on kohta sellainen tilanne, että sekin voi lähteä lausuntokierrokselle. Tarkoitus on, että laki saataisiin tänne eduskuntaan vielä tämän vuoden puolella, ja tarkoitus olisi myös, että se positiivinen luottotietorekisteri voitaisiin ottaa käyttöön vuonna 2024. Se, että lainsäädäntö tulee tällä hallituskaudella, on äärimmäisen tärkeätä. Sen toimeenpano riippuu siitä, että se rekisterin teknillinen tekeminen on niin vaativa toiminto, että se on asia, jota valtiovarainministeriön veropuolella rakennetaan, ja se vaatii sen verran aikaa, ja se on tehtävä huolellisesti, joten käytännön toimeenpano menee sitten seuraavan hallituskauden puolelle. Mutta valmistelu on erittäin, erittäin hyvällä tolalla tällä hetkellä, ja asia etenee. Tässä tuli myös hyvin paljon kysymyksiä muun muassa velkajärjestelystä. Siinäkin meillä on se tilanne, että velkajärjestelylakia tullaan tällä hallituskaudella uudistamaan, ja siihen saamme palata. Myös se on työryhmävaiheessa, mikäli nyt muistan oikein. Ylipäänsä oikeusministeriö on tehnyt erittäin paljon tämän hallituskauden aikana sen osalta, että ylivelkaantumista voitaisiin paremmin torjua kuin tähän mennessä. Meillä on ollut muun muassa yhdessä Suomen Pankin kanssa tärkeä hanke, jossa on tarkoituksena myös vahvistaa kansalaisten talousosaamista. Myös tämä hanke etenee, ja olen myös esittämässä tälle hankkeelle nyt seuraavissa kehysneuvotteluissa lisämäärärahaa. Arvoisa puhemies! Tässä edustaja Essayah kysyi myös siitä, paljonko on tällaisia väliaikaisia lainsäädäntöhankkeita tai väliaikaisia esityksiä vireillä. En osaa kertoa, mikä on koko tilanne koko hallituksen osalta, mutta tiedän, että oikeusministeriön hallinnonalalla puhutaan noin 6—7 väliaikaisesta lainsäädäntöasiasta, joista tämä ulosottokaaren asia, joka nyt tänään on täällä keskustelussa, on yksi. Mutta niitä tietenkin on, ja niitä tulee olemaan niin kauan kuin tämä pandemia nyt meitä rasittaa. Mutta tästä on sitten otettava opiksi, ja on tietenkin niin, että virkamiespuolella ja myös meidän poliitikkojen pitää oppia tästä, mitä ollaan tämän vaikean korona-ajan aikana opittu ja mitä tässä lainsäädännössä voisi olla siis sellaista, jota voisi ehkä pidentää, ja miten pidetään huolta siitä, että niiden asioiden, jotka ovat toimineet hyvin, annetaan jatkua, ja että sellaisia asioita, joita sitten ei enää tarvita, lopetetaan. Mutta tähän saamme palata. Olen, edustaja Meri, aivan vakuuttunut siitä, että oikeusministeriön virkamiehet myös lukevat erittäin tarkasti ne lakivaliokunnan mietinnöt ja lausunnot, ja näihin teidän esittämiinne kysymyksiin siitä, mitä on tarkastusvaliokunta myös lausunut, varmasti paneudutaan huolellisesti. — Kiitos.
Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 5. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään maa‑ ja metsätalousvaliokuntaan. — Edustaja Honkonen.
Arvoisa herra puhemies! Tämäpä tuli hieman äkkiä, kun tässä ei ollutkaan esittelypuheenvuoroa puheenvuorojen alussa. Kiinnitin huomiota tähän hallituksen esitykseen. Tietysti tämä on luonteeltaan varsin tekninen, ja tässä on tarkoitus sitten joustavoittaa lainsäädäntöä näissä koronaolosuhteissa siltä osin, että eräät kokoukset voitaisiin pitää etänä tai niitä voitaisiin kirjallisessa menettelyssä suorittaa tai sitten lykätä tässä tapauksessa. Tässä on kyse näistä kiinteistönmuodostamisen toimituskokouksistakin, ja itsekin itse asiassa yhtä tällaista kokousta olen odotellut, ja se nyt sitten siirtynee toisella tapaa järjestettäväksi. Ja sitten myöskin nämä yhteismetsälain verotusyhtymät ja muut osakaskunnat voivat pitää nämä kokouksensa ei-fyysisesti. Tämä on tietysti tärkeää, koska Suomi on maanomistuksessa ja metsänomistuksessa tällä tavalla voimakkaasti hajautunut maa, että moni suomalainen omistaa maata. Ja koska nämä koskettavat monen suomalaisen elämää, on tärkeää, että nämä erilaiset toimitukset, oli sitten kyse lunastustoimituksesta tai jostain muusta, kuitenkin saadaan poikkeusolosuhteissa hoidettua siitä huolimatta, ettei uskalleta fyysisesti yhteen kokoontua. Siinä mielessä tämä ehdotus on kyllä erittäin erittäin kannatettava ja syytä saattaa nopeasti voimaan.
Edustaja Essayah.
Arvoisa puhemies! Tässä tosiaankin on kyseessä vähän samantyyppinen lainsäädäntö. Eli kyse on väliaikaisen lainsäädännön voimassaolosta, edelleen sen jatkamisesta, koska on äärimmäisen tärkeää, että nämä kiinteistötoimitukset ja osakaskuntien kokoukset ja poronhoitolaissa tarkoitetut kokoukset voidaan järjestää myös etäosallistumisen tai rajoitetusti kirjallisen menettelyn perusteella koko vuoden 2021 ajan. Näitä vastaavan tyyppisiähän on tehty yhdistyspuolella ja myöskin huomioitu osakeyhtiöt ja monet monet muut erilaiset säätiöt ja muut muodot, jotka lainsäädännössä tunnistetaan, mutta sitten tosiaankin näihin, jotka koskevat yhteismetsälaissa ja yhteisaluelaissa tarkoitettuja osakaskuntia ja näitä poronhoitolaissa tarkoitettuja kokouksia, tarvitaan oma lainsäädännöllinen paketti. Kun näitä nyt on tehty eri aloille, niin tuli eteen semmoinen yksi mielenkiintoinen, voisiko sanoa, yhdistysmuoto, joka tavallaan tipahtaa näiden lainsäädäntöjen väliin. Kun tässä nyt ei ole yhtään ministeriä paikalla vastaamassa, niin kerron kuitenkin kollegoille, että kun jokunen aika sitten täällä salissa keskustelimme siitä, millä tavalla evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovaltuustot pystyvät kokoontumaan, koska siellä on suuria lukumääriä henkilöitä ja sitten taas tämä lainsäädäntö piti ensin hyväksyä kirkolliskokouksessa autonomian tähden, jotta se voidaan tuoda tänne ja tehdä vastaavantyyppiset menettelyt, niin nyt sitten uskonnollisia yhdyskuntia, jotka myöskin ovat Suomessa lainsäädännön perusteella autonomisia toimijoita, ei tällä hetkellä lainsäädännöllisesti pystytä auttamaan. Tämä johtuu siitä, että oikeusministeriö ei voi tehdä heidän puolestaan lainsäädäntöä, ja toisaalta heillä ei ole vastaavantyyppistä asemaa kuin esimerkiksi evankelis-luterilaisella kirkolla on kirkolliskokouksen kautta tuoda lainsäädäntöä, jotenka tämä tietty joukko uskonnollisia yhdyskuntia on jäänyt sitten hyvin erikoiseen tilanteeseen. No, siellä on yritetty terveellä järjellä pohtia, että jos asioita siirretään, vuosikokouksia siirretään eteenpäin tai sitten mahdollisesti erilaisten valtakirjamenettelyitten tai muitten kautta pystyttäisiin asioita viemään. Mutta tämä osoittaa sen, että suomalaisessa lainsäädännössä ei ole ihan joka nurkkaa tosiaankaan pystytty pohtimaan, että silloin jos tarvitsee tehdä erillistä lainsäädäntöä, ei välttämättä löydykään sitä tahoa, joka pystyisi sen kaikki perustuslain uskonnonvapaus- ynnä muut klausuulit huomioiden tekemään. — Mutta tämä ihan tällaisena niin sanotusti anekdoottina. Mukava tietää, että tällaisiakin on. — Kiitos.
Kiitos. — Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! Kuten tiedämme, kokoontumisrajoitukset, karanteenit ja tarve välttää ihmisten fyysisiä kontakteja ovat vaikeuttaneet kokousten järjestämisiä. Monessa paikassa lainsäädäntö ei tunne mahdollisuutta etäkokouksiin tai erillisiin kirjallisiin menettelyihin. Myös kokousten siirtäminen on lainvastaista, tai siihen ei käytännössä ole mahdollisuutta käsiteltävien asioiden kiireellisyyden takia. Myös poikkeusoloissa on asiat kyettävä hoitamaan. Ihmisten terveyden lisäksi on huolehdittava myös yhteiskunnan terveydestä. Meidän on oltava valmiina siihen, että yhteiskunta taas avautuu ja tilanne normalisoituu. Meidän on siis oltava valmiina ottamaan osamme myös tulevasta nousukaudesta. Keväällä 20 säädettiin epidemian takia laki kiinteistötoimitusten, osakaskuntien kokousten sekä poronhoitolaissa tarkoitettujen kokousten järjestämisestä etäkokouksina, kirjalliseen menettelyyn perustuen tai siirtämisestä eteenpäin. Nyt vallitsevan tilanteen takia hallituksen esityksen tarkoituksena on jatkaa väliaikaisten lakien voimassaoloa vuoden 21 loppuun. Minusta tämä on järkevää. Puhemies! Asioita on kyettävä viemään eteenpäin terveyttä vaarantamatta. Poikkeusolot eivät voi pysäyttää koko yhteiskuntaa ja lopettaa kehitystä. Lopulta korona on vain osa meidän jokapäiväistä elämäämme. Yhteiskunnassa tapahtuu paljon muutakin, paljon sellaista, mikä on vain ajassa kuin ajassa hoidettava. Viimeisen 12 kuukauden aikana me olemme kaikki oppineet tuntemaan myös etäkokousten hyödyt. Jos koronasta jotain hyvää siis haluaa tuoda esiin, niin vähintään uudet ja joustavat kokouskäytännöt.
Kyllä. — Edustaja Ollikainen.
Arvoisa puhemies, ärade talman! I samband med coronapandemin har vi varit med om många olika specialarrangemang, och ett arrangemang som hänvisades till här är ju förstås att övergå till massor med olika distansmöten. Senast häromdagen hade vi ett möte kring en förening, ett årsmöte, och det fungerade väldigt bra. Det här tangerade den temporära ändringen kring fastighetsförrättningar. För olika delägarlags möten och stämmor gäller samma sak i fortsättningen, att man också fram till årets slut ska kunna genomföra det här på distans. Det här tycker jag är en väldigt bra och tidsenlig sak som vi absolut ska stöda. Kanske är det till och med så att det har varit ett större deltagande tack vare de här distansmöjligheterna för motsvarande möten eftersom vi vet att markägandet är viktigt för finländarna, men samtidigt vet vi att folk bor på olika ställen i Finland och det kan hända att man inte kan vara fysiskt på plats. Därför är det här också en bra möjlighet som man borde se på i framtiden.
Herra puhemies! Tämähän on jo aiemmin hyväksytyn lain voimassaolon jatkamista, millä mahdollistetaan etäyhteyksien käyttäminen vaikkapa yhteismetsien tai yhteisalueiden hallintoon, tällaiseen maaseudun yhteisöjen ja luonnonvarojen käyttöön liittyvien yhteisöjen toimintaan etäyhteyksillä. Syyhän on se, että joudumme välttämään sosiaalisia kontakteja ja suurten joukkojen kokoontumista tämän koronapandemian aikana. Kuten täällä monet hyvät kollegat, edustajat, ovat sanoneetkin, on tärkeää, että myös nämä maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla toimivat erilaiset yhteisöt voivat pitää kokouksia etänä ja hallinto pyörii ja voidaan kaikki lainsäädännön velvoitteet täyttää myös näissä, ja on hyvä, että voidaan toteuttaa myös näitä erilaisia toimituksia, mitä voi olla, kuten kiinteistötoimituksia, myöskin tämän pandemian aikana. Ja kyllähän, puhemies, tässä on tapahtunut niin, että meillä on yhteiskunnan digiloikka tullut pakon edessä. Niinhän se kehitys monesti etenee, että nyt kun joudumme välttämään suuria kokoontumisia, niin olemme kaikki oppineet käyttämään näitä zoomeja ja teamseja ja skypejä ja ties mitä, ja kyllä se on levinnyt kaikkiin ikäluokkiin, niin lasten kouluun kuin sitten ikäihmisetkin tosi näppärästi näitä etäyhteyksiä nykyään käyttävät. Luulenpa, että voi olla, että vaikkapa tällaiset toimitukset saattavat jatkossakin — ainakin, kun ovat yksinkertaisia ja riidattomia — mennä digitaalisia kanavia käyttäen. Herra puhemies! Yhdyn siihen huoleen, mikä täällä on tullut uskonnollisista yhdyskunnista, että kyllä pitäisi myös seurakuntien päätöksenteon osalta löytää semmoisia lakeja ja lakiesityksiä, lakimuutoksia, joilla myös siellä voidaan etäyhteyksiä hyödyntää. On tärkeää, että koronan aikana me pystymme elämään mahdollisimman normaalia elämää, vaikka eiväthän etäyhteydet toki kuitenkaan koskaan täysin korvaa silmästä silmään tapahtuvaa livekohtaamista. Mutta kyllä tästä pandemiasta varmasti jää paljon hyvääkin käteen tähän käytännön kansalaisyhteiskuntaan ja elinkeinoelämään ja työelämään.
Näin. — Ja vielä edustaja Essayah.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Vielä lähdin sitä pohtimaan, että tosiaankin yhteisöjen hallituksen kokouksissahan voidaan näitä etäyhteyksiä käyttää mutta juurikin nämä vuosikokoukset ovat osoittautuneet ongelmallisiksi. Nyt tietysti sitten, jos ajatellaan tulevaisuutta eteenpäin, mahdollisuushan olisi se, että meidän tuhannet ja tuhannet erilaiset yhteisöt lähtisivät tekemään niitä sääntömuutoksia, tai sitten meillä tehtäisiin yhdistyslainsäädännössä muutos. Minä olen ymmärtänyt niin, että oikeusministeriössä — kun täällä joskus aikaisemmin tämän aiheen ympärillä on ollut keskustelua — on tällaista lainsäädäntömuutosta kaavailtu, jolloinka sitten yhdistyslainsäädännössä tehtäisiin tämä muutos, elikkä vältyttäisiin siltä, että meillä Patentti- ja rekisterihallituksessa on satoja ja satoja yhdistyksiä tekemässä näitä sääntömuutoksia vain sen takia, että saadaan vuosikokouksissa etäyhteydet käyttöön. Harmillisesti täällä ei nyt sitten ministeri ole paikalla, vaikka lähetekeskustelusta on kyse, mutta täytyy vain toivoa, kun täällä on hallituspuolueitten edustajia paikalla, että viette viestiä eteenpäin, että tämä olisi minusta järkevää ja varmasti säästäisi yhteiskunnassa monella tavalla työvoimaa ja myöskin sitä byrokratiaa vähentäisi, jos tämä voitaisiin hoitaa yhdistyslainsäädännön muutoksen kautta. Tämä on juurikin tietyissä yhteisömuodoissa ongelma, että ei pystytä tällä hetkellä edes kokoontumaan sellaisella päätösvaltaisella elimellä, mikä voisi tehdä sen päätöksen siitä, että voitaisiin muuttaa sääntöjä niin, että voitaisiin sitten tulevaisuudessa vuosikokouksia pitää jollakin etäyhteystavalla. Siksi tarvitaan tätä poikkeuslainsäädäntöä, mutta sitten siinäkin on näitä tiettyjä reikiä, elikkä se ei katakaan sitten kaikkia yhteisömuotoja. Tämä on sellaista työtä, jota toivon, että oikeusministeriössä sitten jossakin välissä ruvetaan edistämään. — Kiitos.