[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt mindenkinek! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 28. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és majd Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges nyilatkozatokat, tájékoztató anyagokat és a családtag vagyonnyilatkozatához tartozó borítékot a képviselők az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál, a nemzetiségi szószólók a Magyarországi nemzetiségek bizottsága titkárságán névre szólóan kapják kézhez. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, MSZP: „Vonják vissza a munkavállaló-ellenes javaslatot!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Két hete kezdődött el Kósa Lajos rabszolgatörvényként elhíresült javaslatának általános vitája itt a Házban. A tartalma nagyon sokak számára ismert. Ekkor a következőt tartalmazta: 250 óráról 400-ra tervezi emelni ez a javaslat az elrendelhető túlórák számát, a munkaidőkeretet egy évről három évre tervezi kiterjeszteni, mindezt akár heti 48 órás munkavégzéssel. Tehát ez a javaslat, mondjuk ki kereken, visszavezetheti akár a heti hatnapos munkahetet, vagy akár napi 10-12 óra tartós munkavégzést tesz lehetővé. Kérdés, hogy bizonyos ágazatokban ez mit jelent; mit jelent mondjuk, akkor, ha egy házaspár egyik tagja a vendéglátásban dolgozik, a másik tagja egy autóipari gyári munkás. Ki fog elmenni az óvodába a gyerekért, vagy ki fog elmenni az iskolába a gyerekért? Milyen családbarát kormányzás ez? Az is egy fontos szempont, ami nyilván lekerült az asztalra szintén az általános vitában, hogy a cégek egy jelentős része meg sem éri a hároméves kort, tehát ebből a javaslatból kikövetkeztethető az, hogy számos esetben három év múlva kapják meg a túlórapénzt majd az emberek, vagy egyébként trükközés révén fennáll a veszélye, hogy megszűnik a cég, amelynek fizetni kellene, tehát kifejezetten felháborító módon egy munkavállaló-ellenes javaslatot rakott le az asztalra [[Kunhalmi Ágnes: Szégyen!]] [[Kunhalmi Ágnes: Szégyen!]] Kósa Lajos azután, hogy önök gyakorlatilag megszüntették a sztrájkjogot Magyarországon, és azután, hogy egy olyan munka törvénykönyvét fogadtak el, amely rugalmasan kizsákmányolhatóvá tette (Kunhalmi Ágnes: Szégyen!) a magyar munkavállalókat. Ezek után négy és fél órán át tartott a vita, egy fideszes képviselő szólt hozzá pár percben, Kósa Lajos, illetve az államtitkár úr pedig a felvezetésen kívül semmit. Itt hallgattak négy és fél órán keresztül; Kósa Lajos a laptopjába mélyedt, meg se szólalt, ennyi bátorsága volt egyébként ahhoz, hogy vállalja a véleményét az Országgyűlés és az ország nyilvánossága előtt. Egyébként teljesen házszabályszerűtlenül zárta le a levezető elnök az ülést, hiszen több ellenzéki képviselő még szólt volna, és újabb szempontokat tett volna a vitában az asztalra. [[Kunhalmi Ágnes: Csalók!]] Önök házszabályszerűtlenül, törvényellenesen zárták le ezt az általános vitát, de azóta se tárgyalja meg ezt a kérdést az Igazságügyi bizottság. Kósa később elismerte, hogy nem is egyeztetett a szakszervezetekkel, bár abban se volt sok köszönet; olyan javaslatot hozott utána a Törvényalkotási bizottságba, ami tulajdonképpen bevezeti az önkéntes túlmunkát, és a munkavállaló írásos beleegyezéséhez köti ezt a 400 órát. Az önök munka törvénykönyve szerint, maguk szerint ki az, aki tiltakozni tud a munkáltatónál egy ilyen javaslat ellen? Nyilván kiegészül majd egy ponttal a munkaszerződés ilyen esetekben, vagy egy kiegészítéssel élnek, és a munkavállalónak nincs választása, alá kell írnia. Nem csoda, hogy szombaton tízezres demonstráció volt az Alkotmány utcában, a Jászai téren, igaz, hogy önök a Kossuth térre nem engedték be ezt a demonstrációt. Egyértelműek a szakszervezeti követelések: állítsák vissza a korábbi kafetériaszabályokat, vonják vissza ezt a rabszolgatörvényt, és komoly minimálbér- és garantáltbérminimum-emelést is várnak a szakszervezetek. Útlezárásokat is terveznek, nagyon világosan elmondták az álláspontjukat. A tegnapi nap folyamán 2925 módosító indítvánnyal éltünk a napirend kiegészítése kapcsán, illetve egyes indítványok napirendről való levétele kapcsán. Ennek kapcsán e kérdést az Igazságügyi bizottság 12 óra 45-kor tervezett ülésén tárgyalta meg, amiről 12 óra 42-kor sms-ben értesítették a tagokat. Szerencse, hogy az ellenzéki képviselők egy része többek között én is a Házban tartózkodott és oda tudott érni; e-mail 12 óra 46-kor érkezett, egy perccel a tervezett kezdés után. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Szégyen!]] Ezen az ülésen felháborító, törvényellenes módon [[Kunhalmi Ágnes: Csalók!]] önök elfogadták azt, hogy egyben szavazzanak az összes indítványról, pedig nem voltak összefüggőek. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Hol van Kövér László?]] Az a helyzet, hogy itt felháborító, házszabályszerűtlen módon erről egyben döntöttek önök, és lesöpörték azokat a javaslatokat, amelyeket az asztalra tettünk, szerdán pedig elfogadni tervezik ezt a jogszabályt. Nem csoda hát, hogy kemény eszközökkel éltünk, minden eszközt bevetettünk, hogy tiltakozzunk itt a felháborító eljárás ellen; ki is zártak engem is, kizárhatnak, megbüntethetnek, a képviselőtársaimmal is tehetik ezt, mindezt mi a magyar munkavállalók érdekében tesszük, amit léptünk. Mindenesetre azóta jól látható, hogy az akkor a teremben tartózkodó házelnök elég vállalhatatlan megnyilvánulásokat tett ennek kapcsán. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az a kérdés, hogy ki fogja a házelnököt megbüntetni ennek kapcsán [[Közbeszólások az MSZP soraiból: A Fidesz! Szégyellje magát!]] ki fogja őt kizárni majd az Országgyűlés üléséről. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. A kormány nevében Bodó Sándor államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A képviselő úr a munkaidő-szervezés, illetve a munkaerő-kölcsönzés jelenlegi szabályait módosító tervezet visszavonását kéri [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] és ebben a helyzetben azzal vádol bennünket, hogy a törvénymódosítás kapcsán a magyar munkavállalók kizsákmányolói vagyunk. [[Tordai Bence: Ezt a tényt rögzítik!]] Tisztelt Képviselő Úr! Javaslom azért, hogy az előző évek kormányzati intézkedéseit tekintse át, akár a minimálbérek vonatkozásában is, illetve ajánlom figyelmébe, hogy hogyan és miképpen alakultak a foglalkoztatási adatok Magyarországon. Nyilvánvalóan ön előtt is ismert, hiszen önök voltak kormányon, amikor látható volt, hogy milyen létszámú foglalkoztatási lehetőség volt, hányan dolgoztak akkor és hányan dolgoznak most. Kérem, ne feledje, hogy több mint 800 ezerrel több munkavállaló van ma Magyarországon [[Kunhalmi Ágnes: Londonban!]] ezért ez ennyi családnak ad biztonságot, és ma már 4 millió 500 ezernél is többen dolgoznak aktívan. [[Korózs Lajos: Ez se igaz, ugye, tudja?!]] Folyamatosan csökken azoknak a száma, akik a közfoglalkoztatásban tevékenykednek, egyre többen tudnak visszatérni a versenyszférába, tehát ez mindenképpen egy stabilitást ad a magyar gazdaságnak. Mindenképpen ajánlom figyelmébe azt is, hogy hogyan és miképpen alakultak az átlagbérek, de akár a minimálbér és a garantált bérminimum is az elmúlt időszakban. Ha ön azt mondja, hogy ez a kormányzat a dolgozók kizsákmányolásával foglalkozik, teljesen rossz irányba viszi a munkaerőpiacot [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] , akkor kérem, hogy ezeket az adatokat mindenképpen tekintse át még egyszer, mert valószínűleg vagy nem tette ezt meg, vagy helytelen következtetéseket vont le. De természetesen ezek után sem dőlhetünk hátra [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] , hiszen a munkaerőpiac egy színes világ, és folyamatosan változnak a kihívások. Abban maximálisan egyetértünk szerintem a teremben mindannyian, hogy a munkakörülmények mindig javíthatóak, és ezeket nyilvánvalóan a munkáltatóknak, a munkavállalóknak egy egyezségben kell megtenniük. [[8.10]] A munkaidő szabályozására vonatkozó javaslatot a kormány azért támogatja, mert azt a célt szolgálja, hogy aki többet akar dolgozni hangsúlyozom: aki önként többet akar dolgozni , többet akar keresni, az elől bontsuk le a bürokratikus akadályokat. [[Kunhalmi Ágnes: Három év múlva fizetik ki!]] Ezzel a szabályozási eszközzel a munkáltatók és a munkavállalók megállapodhatnak hangsúlyozom: megállapodhatnak egy nagyobb mértékű rendkívüli munkaidőben, így a dolgozók a saját munkahelyükön kereshetnek több pénzt, és innentől fogva nyilvánvalóan a családnak is nagyobb a bevétele. [[Szabó Timea: Miért akarnának többet dolgozni? Miért nem az alapbért emelitek? Normális munkabért kell fizetni!]] Felhívom képviselőtársaim figyelmét arra is, hogy a túlóra nem építhető be a munkaidő-beosztásba, pontosan annak a rendkívüliségére tekintettel. Nyilván elkerülte tisztelt képviselőtársam figyelmét az, hogy a rendeltetésszerű joggyakorlásból következik, hogy a túlmunka valóban csak rendkívüli esetben rendelhető el, a munkáltatónak nincs lehetősége arra, hogy rendszeresen előre a munkaidőbe beépítse minden napra a túlórát, mint ahogy önök vizionálják. [[Szabó Timea: Majd mindig rendkívüli eset lesz valahogy éppen.]] A kormány foglalkoztatáspolitikáját vizsgálva tehát arra kérem a képviselő urat, hogy mindenképpen tekintse át az elmúlt évek eredményeit, és figyelmesen olvassa el a javaslatot. Szó sincs benne kizsákmányolásról, és nincs benne szó a munkavállalói jogok lerontásáról. A lehetőségeket tartalmazza, a lehetőségek szintjén hoz új elemeket, és hangsúlyozom, hogy ennek a felek egyetértésén kell alapulnia. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellér Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Arra készültem még a múlt héten, hogy a múlt csütörtöki akadémiai rendkívüli ülésről fogok beszélni, arról, hogy Palkovics miniszter úr nem mert eljönni erre az összejövetelre; arról, hogy az akadémikusok több mint 90 százaléka elutasította a miniszter úr zsarolását; arról, hogy több mint 90 százalékkal megerősítették Lovász László elnök urat, és felhatalmazták az elnökséget arra, hogy további tárgyalásokat folytassanak. És arról, hogy Freund Tamás akadémikus szerint a kutatóintézeti források elvonása azt fogja eredményezni, hogy „fejvesztetten fog menekülni minden tehetség innen”. Mondta ezt Freund Tamás, világhírű agykutató, akiről nehezen lehet azt mondani, hogy baloldali beállítódású vagy liberális érzelmű lenne. Sajnos, nem beszélhetek erről a tegnapi események fényében, hiszen tegnap rendkívüli dolgok történtek itt a parlamentben, amelynek az előzménye az a gyalázatos törvénymódosítás volt, amelyet két fideszes képviselő nyújtott be, és amelyet mi nagyon helyesen csak rabszolgatörvénynek nevezünk, de az utca embere is rabszolgatörvénynek nevezi ezt. Ennek az általános vitája ugyancsak igen gyalázatosra sikeredett, hiszen Lezsák Sándor az a Lezsák Sándor, aki annak idején még nekem is meghívót küldött a lakiteleki találkozóra a demokrácia érdekében törvénytelen módon zárta le ezt a vitát. A Fidesz aztán tegnap a saját Alaptörvényét is megszegve az Igazságügyi bizottságban leszavazta azt, hogy egyenként lehessen szavazni a 2925 módosító indítványról. Ezek után történt az, ami történt: kemény szóváltások voltak, majd az ellenzék fütyült és kivonult a parlamentből. Jelentem, én is kivonultam a parlamentből, és én is fütyültem. Miért tettem ezt? Amikor engem megválasztottak képviselőnek, akkor egy kicsit félve jöttem be ide a parlamentbe, hogy úristen, mit fogok tudni én itt tenni, kellően fölkészült leszeke szakmailag ahhoz, hogy el tudjam látni ezt a feladatot. Aztán hónapok teltek el, és a hozzászólásaimmal kapcsolatosan az derült ki, hogy az államtitkár urak oda se figyeltek arra, amit mondtam, eszük ágában sem volt szakmai véleményt nyilvánítani róla, hanem személyeskedtek, a múltba néztek, hibás statisztikai adatokat közöltek, és ehhez hasonló dolgokat tettek. Én az elején nem értettem egyet Tordai képviselőtársammal, hogy olyan keményen szólal föl és olyan attraktív dolgokat tesz, de ma már belátom, hogy nincs más lehetőség. Önök arra a szintre hozták le ezt a parlamentet, hogy már egy olyan békés professzornak is fütyülni kell, mint nekem, mert egyébként önök fütyülnek rám. Mi fog ezek után jönni? kérdezem én. Mire számíthatunk? Hogy majd februárban két képviselő be fog adni egy másik törvényt, mondjuk, a ius primae noctis törvényét, az első éjszaka jogát, hiszen ha önök megteremtették a jobbágyságot a rabszolgatörvénnyel, akkor ehhez jár a ius primae noctis is. [[Németh Szilárd István: Miről álmodozol? Moraj az ellenzéki oldalon.]] Önöknek vannak oligarchái, és nem nekem. Önöknek nagyon komoly történelmi felelősségük van, és azt gondolom, hogy ez elől a történelmi felelősség elől nem tudnak elbújni. Háromszor kétharmados többséggel tulajdonképpen csak egy ilyen silány félfeudális rendszert tudtak létrehozni Magyarországon, amely sokkal inkább hasonlít a keleti despotikus rendszerekre, mint egy nyugati demokráciára. Kétszeres Marshall-segélynyi európai uniós támogatásból csak egy olyan gyarmati gazdaságot tudtak létrehozni, amely úgy tud csak működni, hogy önök olyan törvényeket hoznak, amelyekkel megfosztják a dolgozókat az alapvető jogaiktól, a sztrájkjogtól, és biztosítják a tőke számára, hogy kizsigerelje, kizsákmányolja a munkásosztályt. Önöknek felelni kell majd a történelem ítélőszéke előtt. S én biztos vagyok abban, hogy nemcsak a mi unokáink, hanem az önök unokái is szégyellni fogják az önök tevékenységét, mert ez az ország ennél többet érdemelt volna. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönjük. Javaslom, hogy a fantáziájukat ne csak a ius primae noctis mozgassa meg, hanem itt van most Dömötör államtitkár úr, aki reflektálni kíván. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Az említett törvényjavaslat ügyében már minden elhangzott a részünkről, ami a lényeg. De szeretném önnek is megismételni: a cél az, hogy Magyarországon mindenki, aki akar és tud, az dolgozhasson, és ez meg is érje. A probléma az, hogy vannak bürokratikus akadályok, és szeretnénk elérni azt, hogy aki szeretne többet dolgozni, önként szeretne többet dolgozni azért, hogy többet kereshessen, az megtehesse ezt. [[Zaj az ellenzéki oldalon. Szabó Timea: Senki nem szeretne többet dolgozni! Fizessetek több alapbért!]] Ezért támogatja a kormány, hogy a dolgozók önként vállalt munkavégzésre kapjanak lehetőséget. [[Szabó Timea: Három év múlva kapják meg érte a pénzt!]] De ehhez mindig szükséges a dolgozó beleegyezése. Én akkor is meg fogom önöknek adni a tiszteletet, amikor önök nemcsak nekem, hanem egyetlen választónknak sem adják meg ugyanezt. [[Dr. Varga László elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] S még egy dolog megütötte a fülemet, tisztelt professzor úr, az, hogy gyakorlatilag feudális országként festette le Magyarországot. És önök hétről hétre ezt teszik. Hétről hétre szónokolnak az ország állapotáról, és ha valaki ebből indulna ki, az önök indulatos felszólalásaiból, akkor azt gondolhatná, hogy Magyarország egy folyamatosan pusztuló hely, benne csak vér, verejték és keserv van. [[Szabó Timea: Ez így is van.]] Engedje meg, hogy kilenc olyan tényt idehozzak, amelyek alapjaiban cáfolják az Armageddon-szerű leírásukat; például azt, hogy a polgári kormányzás idején több mint 700 ezer új munkahely jött létre. Ön erről soha nem beszél. Ezzel már nálunk a harmadik legkisebb a munkanélküliség az Unióban. Ez önmagában is csökkenti, tisztelt képviselő úr, a kiszolgáltatottságot. A KSH adatai alapján a szegénységnek kitettek száma 2012 óta 800 ezerrel csökkent. Közben jobban megéri dolgozni, mert a bérek, a nettó bérek, a reálbérek növekedtek 2010 óta [[Moraj az ellenzéki oldalon. Kunhalmi Ágnes: Nem igaz! Csalók vagytok!]] , a szakmunkás-minimálbér pedig megduplázódott. És ha a tárgyalások sikerre vezetnek, akkor a minimálbérek ezután is növekedni fognak, önöknek pedig egy érdemi javaslatuk sincs. De nemcsak megőriztük a nyugdíjak értékét, hanem 10 százalékkal növeltük is. Az idősek idén nyugdíjprémiumot és Erzsébet-utalványt is kaptak. [[Bangóné Borbély Ildikó: A választás előtt!]] S ami a fiatal korosztályokat illeti: kétszer annyit költünk családtámogatásra, mint 2010-ben, és hiába támadják önök, tovább fogjuk bővíteni a programot. [[8.20]] Januárban éppen a kétgyermekesek adókedvezménye bővül. Szeretném arra is felhívni a figyelmet, hogy egymillió gyermek kap ingyen tankönyvet Magyarországon [[Bangóné Borbély Ildikó: Fizetést adjatok! Szabó Timea: Béreket emeljetek!]] több mint 600 ezren ingyenes étkezést. Önök ilyen intézkedésekre, tisztelt Bangóné képviselő asszony, még csak nem is gondoltak. Ezt csak azért mondom külön, mert önök az MSZP-hez csatlakoztak. [[Szabó Timea: Nyolcvankétezer forint a minimálbér! Te mennyiből élsz?]] Ha az oktatás és az egészségügy kérdése fontos önöknek, mert gyakran hivatkoznak erre: oktatásra 606 milliárddal, egészségügyre pedig 505 milliárddal költünk többet [[Kunhalmi Ágnes: Ez sem igaz! Szabó Timea: Ez nem igaz…!]] az önök kormányzásához képest. És önök ezt elhallgatják, de szeretném itt is rögzíteni a jegyzőkönyvben, hogy a kormány pár napja jelentette be, hogy 72 százalékos [[Szabó Timea: Egészségügyi fejlesztés csak uniós pénzből volt!]] béremelési programot folytat [[Kunhalmi Ágnes: Ezt Orbán Viktor cáfolta a Kossuth Rádióban! Szabó Timea: Cáfolta!]] az egészségügyi szakdolgozóknak, 72 százalék. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Mindennek… Én bírom, tisztelt elnök úr. [[Kunhalmi Ágnes: Azt látom!]]
Nyugi! Én is bírom. Javaslom, hogy mindenki bírja. Most az államtitkár úr beszél, önök meg reflektálnak. Parancsoljon!
Nem irigylem önt sem ezzel a párttal. Mindennek, tisztelt képviselő hölgyek és urak…
Állj, állj, állj! Nem bíráljuk az elnököt, bárhova tartozik! [[Kunhalmi Ágnes: Mi meg a te pártodat nem irigyeljük miattad!]] Egy pillanat! Tisztelt Képviselőtársak! Bármilyen furcsa, most én beszélek. Tisztelettel kérem az államtitkár urat, hogy mivel itt az Országgyűlés alelnökeként vezetem az ülést, semmilyen módon ne minősítsen. Mondja el a reflexióját, én meg végzem a munkámat. Tegye ön is! Parancsoljon! [[Szabó Timea tapsol.]]
Így fogok tenni, köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Mindezeknek az intézkedéseknek egy erősödő gazdaság ad hátteret. [[Tállai András az elnöki pulpitus felé: …nem szégyelled magad?]] Az utolsó negyedéves számok szerint 5,2 százalékkal nőtt a magyar gazdaság, és ez nem kevés. Szeretnénk, ha több lenne, de mégsem kevés. Szóval, sok minden ez, csak nem egy pusztuló ország [[Bangóné Borbély Ildikó: Számotokra nem, az biztos!]] és legfőképpen nem egy feudális ország, ahogy ön sértegeti a mi hazánkat; sokkal inkább egy olyan hely, ahol meg kell küzdeni mindennap a jobb életért, de amely kis lépésekkel, de azért mégiscsak a jó irányba halad. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Sajnáljuk, hogy önök ehhez csak ilyen hasonló kiabálásokat tudnak hozzátenni, meg azt, hogy megemelik a hangerőt itt az Országgyűlésben, és sorozatosan balhéznak. Ez minden, amit önök ehhez hozzá tudnak tenni [[Szabó Timea: Nem! Tévedsz!]] ez most a baloldal, a baloldali pártok csúcsteljesítménye. [[Kunhalmi Ágnes: Ti meg az összes médiumot felvásároltátok! Dr. Fónagy János: Háp, háp, háp!]] Tisztelt Képviselő Úr! Az önök kiállásából, a hitelességből sokat elvesz, hogy ahhoz az MSZP-hez csatlakoztak, egyetlenegy EP-mandátum reményéért, amely egyszer már gajra vágta ezt az országot; még egyszer ezt nem szeretnénk végignézni. Munkájához sok sikert kívánunk! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szabó Timea: Az EP-mandátum gajra vágta az országot? Önök vágják gajra az országot! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője: „Miért nem lehet elviselni, ha a szegényeknek is jut valami?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Örülök, hogy megismert, és megtisztelő számomra, hogy ön azok közé tartozik, akik ismerik a képviselőtársaikat, nem pedig névről kérdezgetik, hogy ki is az, aki hozzászólásra kér szót. isztelt Államtitkár Úr! Most próbáljon egy kicsit idefigyelni… Dömötör államtitkár úr, próbáljon meg egy kicsit idefigyelni [[Németh Szilárd István: Ne figyelj! Nem lényeges!]] mert igyekszem önnek elmondani, csendesen és halkan, és azért, hogy ön is legyen tisztában azzal a politikával, amit önök csinálnak. Az a propagandafelsorolás, amit az előbb ön elmondott [[Dömötör Csaba: Tény!]] , például hiányzik ebből a körből az a kis sztori, amit az idén elkövettek. Elkövették azt bár egy kicsit akár hosszadalmasnak is tűnhet a történet , hogy önök azoknak a legkiszolgáltatottabb embereknek, és amit ön is említett, a kiszolgáltatottabbaknak, akikkel önök nem foglalkoznak, például marketingüzletként gyorsan benyomták, hogy tűzifa-támogatást kaphatnak az emberek. Tavasszal a választási kampányban ezt megígérték nekik, majd amikor sorra került, külön csak követelésünkre voltak hajlandók egyébként ezt teljesíteni, elindulni azon az úton, hogy a legkiszolgáltatottabbnak adjanak valamit. Miért nehéz önöknek a szegényeken segíteni? Miért van az, hogy önök akkor, amikor ezt a döntést meghozták, arra sem voltak képesek, hogy végigszámolják, hogy az a 800 ezer érintett, az a család, aki erre a támogatásra jogosult… Ezt a döntést úgy hozták meg önök, hogy tavaly télen kétszáz ember fagyott meg saját otthonában fűtés hiányában. Önök olyan támogatási rendszert alakítottak ki, és nyáron, amikor végre meghozták a döntést, akkor ahelyett, hogy mindenkinek odaadták volna a pénzt, hogy idén télen már fűthessenek, ezt önök nem tették meg. És mit adtak nekik? 12 ezer forintos támogatást. [[Dr. Völner Pál: Mint a többieknek. A többiek is ennyit kaptak!]] Államtitkár Úr! Tudja, hogy egy házban mennyibe kerül ez? Mennyibe kerül a tűzifával való fűtés? Háromszázezer forint. Önök ebből kéttalicskányi fát juttattak az embereknek. [[Szabó Timea: Ennyi a rezsicsökkentés.]] Ez a rezsihazugságuk, ez Németh Szilárd rezsihazugsága! Amikor ő odaáll! A gázszámlásoknál? Jóváírták mindenkinek. Államtitkár Úr! Magának jóváírták már tavasszal. Csak azoknak az embereknek nem adták meg és nem adják meg, akik egyébként erre a leginkább rászorulnak. [[Dr. Völner Pál: Háromszorosára emeltétek a gáz árát!]] Őnekik azt a döntést hozták róluk, hogy majd 2019 decemberéig megkaphatják. És ön mondja azt, hogy egyébként bürokratikus akadályok állnak az előtt, amiket önöknek le kell bontani? [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Amikor nemcsak a legkiszolgáltatottabbakat, hanem egyébként a dolgozókat, munkásokat kizsákmányoló lehetőségeket teremtik meg. Önök olyan törvényt hoztak ide, ami éppen azt a kiszolgáltatottságot teremti meg, amiről ön beszél. Ez az a farizeus magatartás, amiért önöket ki kell űzni ebből a Házból. Nincs helyük itt! Nincs helyük itt! És annak sincs helye, aki egyébként ezt a törvényt nem hagyta, hogy megvitassuk, nem hagyta, hogy egyébként a rabszolgatörvény megvitatható legyen ebben a teremben, és képviselhessük azokat az embereket, akik ideküldtek bennünket, akik idejöttek a Parlament elé. Mit várnak? Könyörögjenek maguknak? [[Bangóné Borbély Ildikó: Minek?]] Minek? [[Kunhalmi Ágnes: Hogy a saját országukban ne alázzák őket meg?]] Ezek azok az állampolgárok, akik egyébként szavaztak ezekre az emberekre, igaz, a padsorokban ezen az oldalon ülőkre. És maguk erre képtelenek, hogy mindezt figyelembe vegyék. Ezek után jön egy olyan levezető elnök, aki nem hagyja, hogy a vita végigmenjen, majd jön az ő főnöke, aki egyébként minősíthetetlen szavakkal így beszél a képviselőkről. [[Bangóné Borbély Ildikó: Lemondott már? Dr. Völner Pál: És ti hogyan beszéltek?]] Hát, akkor itt az ideje, hogy Lezsák Sándor után Kövér László is távozzon innét! Semmi joga felülni arra a pulpitusra! Onnét magasról lehet beszélni. Lehet mikrofont kikapcsoltatni, de egyébként nekünk meg jogunk van fütyülni. Jogunk van ellene szólni, és kiabálni az ellen, mert másból nem értenek önök. Csak azt hallják meg, ha egyébként felemeljük a hangunkat. Csak azt hallják meg, ha az emberek itt állnak a ház előtt, bár azt is igyekeznek eltitkolni, és a saját médiájukban úgy csinálnak, mint ha nem létezett volna ez a történet. [[Korózs Lajos Varju Lászlót fényképezi telefonjával. Dr. Fónagy János: Mosolyogj, mert fényképeznek!]] Itt az ideje, hogy visszavonják a törvényt, és azok, akik mindezt akadályozták és előterjesztették, távozzanak ebből a parlamentből! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A kormány nevében Rétvári államtitkár úr reflektál. Parancsoljon! [[Korózs Lajos: Gyerünk innen! Több MSZP-s képviselő elhagyja a termet.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Annak a pártnak a képviseletében hallottunk egy kioktatást arról, hogy miként kell beszélni politikusoknak, akinek a főnöke és az ellenzéknek is egyfajta szellemi vezére Gyurcsány Ferenc, aki azt mondta tízmillió magyarnak, hogy el lehet innen menni [[Varju László közbeszól.: …ne vegye a szájára! Németh Szilárd István: Szedd be a gyógyszereket, aztán menjél! Kunhalmi Ágnes: Hát, ti el is űztétek! Varju László: Nektek kell elmenni!]] , aki azt mondta, hogy hazudtak reggel, éjjel meg este, és aki azt mondta, hogy mindenki szeretné az öregecskedő feleségét fiatalabbra cserélni. Mit mondott ön Gyurcsány Ferencnek azok után, miután ő ezeket a mondatokat elmondta, tisztelt képviselő úr? Akkor is ilyen szenvedélyes kirohanásai voltak a frakcióülésen? Akkor is azt mondta, hogy aki így beszél, annak nincs helye a parlamentben és nincs helye a politikában, tisztelt képviselő úr? Azt hiszem, jó lett volna, ha akkor is szembenéznek önmagukkal. Ön a fűtési költségek csökkentéséről beszélt egy olyan pártnak a képviselőjeként, amelynek a politikusai, amikor Magyarország kormányában ültek, és amikor a parlamenti többséget adták, akkor egyrészről privatizálták még a kilencvenes évek közepén a közműszolgáltatókat, hogy a magyar emberek a saját vizüket, a saját gázukat és a saját elektromos áramukat ne magyar állami cégtől, hanem külföldiektől vásárolják, azon az infrastruktúrán, amit egyébként magyar emberek építettek ki, és a közvagyon része volt korábban [[Kunhalmi Ágnes: Most meg Mészáros Lőrinctől kapnak!]] , a kilencvenes években ezt a közvagyont privatizálták, majd a kétezres években, amikor újra kormányra kerültek, háromszorosára emelték a gáz árát és kétszeresére emelték a villamos energia árát. [[8.30]] Önök ezt tették akkor, amikor kormányon voltak, most pedig azzal kapcsolatban fogalmaz meg kritikát, hogy akik gázzal fűtenek például, azok rögtön megkapták a rezsitámogatást, akik pedig fával fűtenek, azok az önkormányzatokon keresztül, hosszabb eljárásban kapják meg ezt a rezsitámogatást. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor mi azt mondtuk 2010 után, hogy csökkenteni fogjuk a rezsi díját, önök kétkedtek, azt mondták, hogy össze fog omlani a rendszer. Önök a külföldi tulajdonú cégek oldalára álltak, a külföldi tulajdonú cégeknek egyébként a Horn-kormány idején törvényben garantált profitját védték azzal szemben, hogy egy másodpercre is a magyar emberek oldalára álltak volna. Önöknek volt energiájuk arra, hogy aláírást gyűjtsenek a migráció mellett, a kvóták mellett, és kiálljanak a déli határon felépített kerítés lebontásáért. De arra nem volt egy másodpercük sem, hogy kiálljanak a rezsicsökkentésért. Sőt, az ellen ágáltak minden magyar és minden európai uniós fórumon, mert a multik érdeke az önök számára fontosabb volt, mint korábban. [[Kunhalmi Ágnes folyamatosan közbeszól.]] Arra is emlékezhetünk, hogy amikor önök kormányon voltak, tisztelt képviselő úr, nem csökkentették a munkanélküliséget, hanem megduplázták Magyarországon a munkanélküli emberek számát. És nyilván a rezsi kifizetése is azoknak az embereknek a legnagyobb nehézség, akiknek nincs munkájuk, hanem csak valamilyen átmeneti támogatásból élnek. És önök ezeknek az embereknek az arányát megduplázták. Közben a munkanélkülieknek is megduplázták az áram árát, a munkanélkülieknek is megtriplázták a gáz árát, tisztelt képviselő úr. [[Varju László: Mi lenne, ha egyszer igazat mondanál.]] Ezek után a legkisebb hitelessége sincs annak, bármennyire is fütyül, bármennyire is dobol, bármennyire is kiabál, akár feláll, akár leül, akár kivonul, akár bevonul, a legkisebb hitelessége sincs annak, amit önök a szegény, nélkülöző emberek érdekében mondtak. Hiszen önök pont a nyugdíjasoktól vettek el például egyhavi nyugdíjat. A legkisebb nyugdíjjal rendelkező nyugdíjasoktól is elvettek egyhavi nyugdíjat; mert önök Brüsszelből azt az utasítást kapták, hogy a szegény embereken spóroljanak. Önök a szegény embereken spóroltak, de a közműszolgáltató cégek profitjából, amit a Horn-kormány idején garantáltak, egy fillért nem vettek el. Azt ugyanúgy szinten tartották, ugyanúgy ki tudták vinni azokat a milliárdokat az országból, csak a pár tízezer forintos nyugdíjasoktól vettek el egyhavi nyugdíjat, azt a pár tízezer forintjukat is, ami még rendelkezésükre állt. Meg elvették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást sok családtól, az egy és két gyermeket nevelőktől a családi adókedvezményt. A három- és többgyermekeseknél töredékére csökkentették a családi adókedvezményt, és csökkentették a gyes idejét egy esztendővel. Tisztelt Képviselő Úr! Ezzel szemben, ami most zajlik Magyarországon, az az emberek számára pozitív változás. Amikor azt nézi, hogy miért ilyen kevesen vannak ott, az ellenzéki padsorokban, talán érdemes azokat a számokat néznie, hogy hogyan nőtt radikális mértékben mind a minimálbér, mind a garantált bérminimum, hogyan csökkent az Eurostat tisztelt képviselő úr, az Eurostat, nem magyarországi adatok, az Eurostat adatai alapján közel másfél millióval azok száma, akik ki vannak téve a szegénység kockázatának; hogyan mondta el az Eurostat, hogy a legnagyobb mértékben 2017-re ’12 után a gyermekes és gyermektelen háztartások közötti anyagi különbség csökkent. Magyarul: a gyermekvállalás már nem jelenti olyan nagy mértékben a szegénység vállalását, sőt, ez folyamatosan csökken. A mélyszegénységben élők száma pontosan az Eurostat adatai szerint 386 ezer fővel csökkent. Ezek a mi eredményeink, ezért vagyunk mi kormányon, és ezért vannak önök ellenzékben. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik képviselője: „Ez volt a ti „ajándékotok”?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Lassan 2018 végére érünk, és úgy érzem, érdemes egy számvetést adni arról, hogy az Orbán-kormány milyen ajándékokkal lepte meg az idén Magyarország polgárait; meg kell mondjam, önöket is, kormánypárti képviselőtársaim, hiszen mindannyian a magyar nemzet tagjai vagyunk.Például az államadósság soha nem látott növekedése: egy ma megszülető csecsemő 3,5 millió forint teherrel születik, ennyi esik rá az államadósságból. Aztán a soha nem látott államháztartási hiány, mert az európai uniós pénzekkel úgy bántak, hogy nem fizetik ki azokat a pályázatokat, amiket elnyertek. Aztán hagyják lerohadni az egészségügyet egy embertelen emberminiszterrel. Aztán az oktatásban soha nem látott tanárhiány van, és a PISA-teszten olyan mélységű eredménytelenség, amit el nem lehetett soha képzelni Magyarországon. A 18 év alatti korai iskolaelhagyók már 12,4 százalék. Iszonyatos! A diáktüntetések diákjait zaklatják, de az iskolákban nincs tisztességes oktatás. Óriási szerencséje az egy gyermeknek, ha véletlenül olyan iskolába kerül és olyan pedagógusokhoz, akik talán embert tudnak faragni belőle. A választási kampányban csúcsra járatták a félelemkeltést, holott több mint 25 ezer migránst befogadtak titokban és a letelepedési kötvényekkel. Aztán menjünk tovább: soha nem látott méretű kilakoltatások vannak, és ezt olyan rezignáltan és érdektelenül nézik, mintha ez lenne egy demokratikus jogállam természetes formája. Vagy nézzük azt, hogy az alapvető élelmiszerek ára olyan mértékben növekszik, ami egyértelműen elviszi a reálbér-növekedést. Hiába teszik azt, hogy mindennap ezzel dicsekszenek e Ház falai között. Aztán Orbán Viktornak és köreinek közpénzből való urizálása: kérem szépen, ez minden társadalmat letaglóz, és minden társadalomban ellenérzést kelt. Vagy továbbmegyek: a lakástakarékok állami támogatásának megszüntetése azzal a hazugsággal, hogy a költségvetésnek ez milyen terhet jelent, holott minden évben az ebből történő költések háromszor annyi költségvetési bevételt generáltak illetékből, adókból és járulékokból, mint maga az állami támogatás összege. Vagy menjünk tovább: alapítványba terelik a médiabirodalmat azért, hogy ne lehessen a Versenyhivatalnak ellenőriznie és ne lehessen meglátni, hogy a közpénzeket hogy herdálják el azokon keresztül? Vagy menjünk tovább: a hajléktalanok sorsának elképesztő módon való megoldása, holott tudják jól, hogy a bal- és jobboldali kormányok közös bűne a hajléktalanság. Tehát igenis 80 százalékban a hajléktalan emberek az állam működésének áldozatai. Ehhez képest büntetik és nem humánus módon megpróbálják megoldani. Forduljanak hozzám, szívesen átadom önöknek azt a programot, amellyel ezt meg lehet csinálni. Nemzetközi bűnözők bújtatása és befogadása: a nemzetközi térben ma, ha egy magyar emberről megtudják külföldön, hogy magyar, akkor megvetés tárgya lesz azért, mert olyan mélyre süllyesztették nemzetközi megítélésünket. A magyar tudomány totális felügyelete, a magyar tudomány szabadságának elvétele. Elképesztő károkat fog okozni a XXI. században, a robotizáció hajnalán az, hogy ilyen módon akarják, pontosan Gerő Ernő-stílusú tanácsokkal a tudományt, a tudományt, a tudományt a szabadságától megszabadítani. Vagy például holnap mivel fogják megajándékozni a magyar embereket? 400 órás túlmunkával, és holnap befejeződik a totális állami diktatúra jogi kereteinek megteremtése. A holnapi 40 fölötti szavazásban több olyan jogszabály van, amivel tulajdonképpen Orbán Viktor totális diktatúrát tud Magyarországon működtetni. Ehhez képest a Jobbik mit szeretne? Egy tisztességes országot, ahol minden ember kibontakozhat képességei szerint. Egy olyan országot, ahol a beteg embert meggyógyítják, és a gyerekeket kiművelt emberfőkké nevelik. Olyan országot, ahol a szolidaritás, az egymásért való felelősségvállalás, egymás szeretete… mert a maguk kormányzása alatt még a szeretet is kihal, és csak a félelem uralja a magyar társadalmat, és mindent ebből a félelemből csinál. A Jobbik olyan országot szeretne Magyarország polgárainak, ahol jó élni és ahol lehet kibontakozni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr reflektál. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami az ország nemzetközi megítélését illeti, hát, köszönettel vettük szavait, de azért mégiscsak furcsa egy olyan párttól, amelyik egy olyan képviselőt küldött Brüsszelbe, amelyik idegen országnak kémkedik. [[Németh Szilárd István: Ez igaz.]] Aztán, ami a félelmet illeti: pár nappal vagyunk azután, hogy az egyik képviselőjükről kiderült, nyíltan hencegett azzal, hogy megütött egy zsidó származású nőt, és ezek után még ön utal a félelem légkörére. Hadd kérdezzem már meg, ez a képviselő kilépett már a Jobbikból. Kiléptették már? ha a félelemre hivatkozik. [[Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól.]] Aztán a többi téma, mert elég sokat érintett: ami az államadósságot illeti, a szocialisták 50 százalék körülről felemelték több mint 80 százalékra, ez a kormány csökkenti ezt. Kérem ellenőrizni a számokat! Ami az egészségügyet illeti, több mint 70 kórház újult meg vagy épült az elmúlt időszakban, egy több száz milliárdos fejlesztési programnak köszönhetően, új budapesti kórházi centrumokról döntött a kormány, az orvosok bére átlagosan 82 százalékkal nőtt 2012-höz képest. [[8.40]] Önnek is szeretném itt elmondani, emlékeztetni önt arra, hogy pár nappal ezelőtt jelentette be a kormány, hogy jelentős béremelési programot indít, folytat az egészségügyi szakdolgozók számára. [[Dr. Brenner Koloman: A szüleidet vidd be egy kórházba!]] Ami az oktatást illeti, ön erről beszélt, 606 milliárddal költünk többet 2010-hez képest. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Egyébként arra biztatnám önt, hogy ha két kiabálás között van energiája és ideje, hogy tegyen javaslatokat a Nemzeti alaptantervhez, most van ennek a vitája. Szeretnénk, ha nemcsak a keretek lennének rendben, hanem az is, amit a diákok tudásként kapnak. Szeretnénk XXI. századi tudást átadni nekik. Ami az élelmiszerárakat illeti, ha ennyire fontos önnek az élelmiszerárak kérdése, akkor miért nem támogatják az élelmiszerek áfacsökkentését? Ön megtette azt, hogy minősítette a mi politikai közösségünket, ezért engedje meg, hogy én is pár szót szóljak arról, hogy a Jobbik milyen pályát futott be az elmúlt időszakban. Nem egy szép történet. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Na, na, mondjad! Úgy várom a szavaidat!]] Három alapvető jelenséget figyelhetünk meg. Az első egy elhúzódó identitászavar, a második a korrupciós ügyek folyama [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] , a harmadik pedig az, hogy az ezekkel való szembenézés helyett folyamatosan, szisztematikusan sértegetik a magyar választókat. Ami az identitászavart illeti, ott elég megnézni az önök felszólalását. Hallgattuk itt ezt hetekig, hónapokig, egyetlenegy olyan felszólalásuk nem volt, ami kicsit is különbözött volna bármelyik baloldali párt akármelyik felszólalásától [[Dr. Brenner Koloman: Szövegértési problémáid vannak! Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] akármelyik felszólalásától. Miközben az is jellemző, hogy miközben önök pár évvel ezelőtt még az Unióból való kilépésen vacilláltak, uniós zászlót égettek, most a bérek meghatározását odaadnák Brüsszelnek [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Nem igaz! Hülyeség!]] és jellemző módon a Tavares-jelentést még ellenezték, majd a Sargentini-jelentésnél már tartózkodtak, ezzel csatlakoztak a baloldalhoz. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Európai Ügyészség?]] Aztán ami a korrupciógyanús ügyeket illeti, erről azért nem kell szólnunk, mert az önöktől elmenekülő párttagok éppen elég sokat mesélnek ezekről [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] de jellemző történet az, és ezt azért nehezen nyomhatták le a jobbikos támogatók torkán, hogy az ÁSZ-bírságra kért adományokat végül másra költötték [[Dr. Brenner Koloman: Pont arra költöttük! Vissza fogjátok adni, ha Strasbourg megítéli a törvénytelen bírságodat, te!]] Mit lehet várni azoktól, akik a saját támogatóikat is megvezetik? Aztán a harmadik dolog a választók sértegetése. Tisztázzuk ezt is most, hogy év végén vagyunk. A Jobbik elnöke szerint a magyarok szolgalelkűek, ezt mondta. Mirkóczki képviselő úr szerint az alapján szavaznak, hogy kitől kapnak három forinttal többet. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hát igen, így csináljátok!]] S hogy mit gondol minderről Vona Gábor, aki átmenetileg vloggerként tengeti a mindennapjait, szerinte a magyarok egy része egyáltalán nem gondolkozik, ezt mondja Vona Gábor. Egy nemrég felvett videóban, amely hangulatában nagyjából A bárányok hallgatnak című filmre hasonlít [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] egyenesen azt mondta, hogy aki a bevándorlás kérdését tartotta fontosnak az áprilisi választáson, az nem gondolkodott. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Több esze van, mint neked!]] Ezt mondta. Ezt mondta az önök volt elnöke. És azt is mondta, hogy akik így gondolkodtak, azok bekapták a cumit ezek az ő szavai. [[Dr. Varga-Damm Andrea: A kérdésemre, a felvetésemre válaszolj!]] Ezek nem a mi szavaink, hanem Vona Gábor szavai. Sokat nem kell hozzátennünk, mert mindent elmondanak [[Dr. Varga-Damm Andrea: A hajléktalanokról beszélj!]] a Jobbik elmúlt időszakáról. Szóval, 2018 egy olyan évként vonul be a Jobbik történetébe, amikor elvágták önök a saját gyökereiket, feladták antikommunizmusukat, és önkéntesen kiiratkoztak [[Felzúdulás és közbeszólások a Jobbik soraiból: Ti lettetek kommunisták! Dr. Brenner Koloman: Ti lettetek kommunisták, barátom, és ezért ellenetek vagyunk, és kész! Ennyi! Amikor a főnököd Soros-tanítvány volt és kommunista, én már akkor is antikommunista voltam, barátom!]] a magukat nemzeti pártnak tartók sorából. És mindezt nem kényszerből, hanem előre megtervezetten. Meg is lett az eredménye: egy lélektől megfosztott, széteső párt, ahol Pongrátz Gergely képe már aligha lehet a falon. [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiból: Jajajaj!]] Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője: „Mond meg az igazat betörik a fejed?!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Mély megdöbbenéssel értesültem arról, hogy Besence, amely egy kis baranyai falu, alig több mint százfős település, bár minden feltételnek megfelel, mégsem kapott rendkívüli támogatást.Polgármesterként tudom, hogy annak idején mi ezt úgy hívtuk, hogy pofapénz, régen ugyan az önhiki nevet viselte. Érdekes volt megnézni a beadványukat, amelyet megmutatott a polgármester úr, és megmutatta a szomszédos település beadványát is, amely egy hasonló adottságokkal rendelkező, közös hivatalba tartozó, közös iskolafenntartásban lévő település, talán nyolc fővel volt több, szinte ugyanazok a számok szerepeltek, kicsi eltéréssel. Ők kaptak, Besence nem kapott. Kíváncsi lennék, hogy hány ilyen település van még az országban, amelyik ilyen büntiben van. Ismerek adott polgármestereket, akik erről beszámolnak, de ahhoz, hogy erre a kérdésre válaszolni tudjunk, kéne tisztázni néhány kérdést. Mi egy polgármester feladata? Ugye az, hogy törvényes keretek közt, a lehető legoptimálisabban képviselje a települése érdekeit. Remélem, nincs még olyan pártmegállapítás, hogy „Fejére szól, ki szót emel!” ugye, nem jutunk el eddig? Miért van az, hogy egy független polgármesterről néhány képviselő megpróbálja kitalálni, hogy vajon kormánypártie vagy ellenzéki, vajon baráte vagy ellenség? Ugye, tudják, hogy a polgármestereket is ugyanúgy megválasztották, mint önöket? Jogukban áll véleményt nyilvánítani, még akkor is, ha az nem az önök szája íze szerint való. Lehet, hogy sokkal jobb ez, mint azok, akik hallgatnak. Szégyen, hogy sok polgármester nem mer megszólalni a települése érdekében, mert attól fél, hogy majd hátrányt szenved a lakosság. De miért is? Vannak olyan kormányzati képviselők, akik szőnyeg szélére állítják a polgármestereket, és burkoltan megfenyegetik őket, „nem leszünk ám jóban!”, és hasonló kifejezésekkel. Meg kell kérdeznem azt is, ha már a polgármesterekkel kapcsolatban feltettem a kérdést, hogy mi egy országgyűlési képviselő feladata. Nem emlékszem olyan hatásköri jegyzékre, amelyben szerepelne, hogy az országgyűlési képviselő főnöke a körzetébe tartozó vezetőknek. Hogy van az, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezek a képviselők tisztelet a kivételnek szőnyeg szélére állítják a polgármestereket? Hát milyen ország ez? Hogy lehet az, hogy a képviselők nem hajlandóak adott esetben egy polgármesternek vagy egy településnek segíteni, mert nem szimpatizálnak azzal a polgármesterrel, vagy mert úgy gondolják, hogy ellenzéki gondolkodású, vagy netán elkövette azt a főbenjáró bűnt, hogy valamilyen ellenzéki párt tagja? Ebben az országban csak a kormánypárti vagy a kormánnyal feltétel nélkül szimpatizáló embereknek van véleménynyilvánítási joga? Ne jussunk már el idáig! Különben jön a megtorlás, vagy így, vagy úgy? Vagy a földbe döngölés? Esetleg karaktergyilkosság? De miért is? Emlékeznek még vajon ezek az emberek arra, mi a demokrácia? Hiszen többen közülük ők is polgármesterek voltak. Mi a szólásszabadság? Sokan talán azt is elfeledték, hogy valamikor ellenzékben politizáltak; ugye, nem mindig volt a Fidesz kormányon. Én remélem, hogy ezek a túlkapások kizárólag néhány képviselő magánakciói. Mindenesetre elkeserítő, hogy ilyen Magyarországon előfordulhat. Az, hogy polgármestereket egyszerűen elnémítanak, megfojtják őket, némelyik, hangsúlyozom, nem minden országgyűlési képviselő, de igenis vannak ilyenek, akik úgy tekintik, hogy a polgármester az alárendeltjük, és vagy befogod a szádat, vagy pedig akkor nem kapsz semmit. Tehát nehogy olyan Magyarországon kelljen élni, ahol félni kell a saját képviselőtől! Még kimondani is szörnyű. Köszönöm a szót. Boldog karácsonyt!
Köszönöm szépen. A kormány nevében Pogácsás államtitkár úr fog reflektálni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarországon az önkormányzatok nagyon fontos feladatot látnak el, és én azt gondolom [[Dr. Brenner Koloman: Mély levegőt vegyél, mielőtt kimondod!]] és ezt nagyon sokszor el is mondom, hogy a magyar önkormányzati rendszer a rendszerváltás egyik sikertörténete. A magyar önkormányzatok közvetlen kapcsolatban vannak a polgárokkal, a magyar önkormányzatok működésén keresztül jut el egy jó néhány közszolgáltatás a polgárokhoz, és az önkormányzatok a magyar kormány partnereiként, úgy gondolom, jól is tudnak együttműködni mind a kormánnyal, mind a képviselőkkel, mind a parlamenttel, tehát abban a demokratikus rendben, amelyben működünk, tökéletesen működik a rendszer, és megvan a szükséges harmónia.Nyilván az érdekek időnként különböznek, nyilván vannak olyan esetek, amelyek a helyi érdek, a lokális érdek és egy nagyobb területi egység érdeke, vagy akár az ország érdekével nem feltétlenül van összhangban, de összességében, azt gondolom, elmondható, hogy az önkormányzati rendszer jól működik. [[Dr. Brenner Koloman: Kádár elvtárs irigykedik közben!]] Az, amit ön elmondott, ilyen valóban előfordult 2006 után. Hallottuk az akkori belügyminisztert, aki elmondta, hogy ő tudja, mi a dolga, pontosan tudja azt, hogy a kistérségi megbízottakon keresztül hogyan kell majd felügyelni az önkormányzatokat, pontosan tudja azt, hogy hova kell az európai uniós forrásokat eljuttatni. Létrehoztak egy számomra egyébként azóta is nehezen értelmezhető, önkormányzati szövetségnek nevezett Baloldali Önkormányzati Közösséget, hiszen egy önkormányzat nyilvánvalóan nem lehet baloldali meg nem lehet jobboldali, hiszen az önkormányzat a település polgárainak az érdekeit képviseli, és a település polgárai is választják meg. [[8.50]] Ennek megfelelően nem lehet párpolitikai formában besorolni őket. Éppen ezért volt az egyik legnagyobb feladatunk 2010 után látva azt, hogy az önkormányzati rendszer gyakorlatilag gazdasági ellehetetlenülése miatt az összeomlás szélére jutott az, hogy gazdasági értelemben visszaadjuk az önkormányzatoknak a szabadságukat, visszaadjuk azt a lehetőséget, hogy az önkormányzatok valós döntéseket hozhassanak, és valóban a település érdekeiért tevékenykedhessenek. Nagyon fontos, hogy az adósságátvállalás megtörtént, és pontosan azzal szemben, amit ön mond, az adósságátvállalásnál a kormányzatban az egyik fontos szempont az volt, hogy nem mérlegelve azt, hogy az adósságállományt milyen összetételű önkormányzatok produkálták, minden magyarországi önkormányzat adósságátvállalása megtörtént. Nyilván azt is láttuk, hogy a finanszírozásban súlyos anomáliák vannak, és a feladatmegosztáson is változtatni kellett, ezek megtörténtek, és a kialakult új finanszírozási rendszerben alapvetően az önkormányzatok működőképessége biztosított. Ma az önkormányzatok működésére egyfelől az állami feladatfinanszírozásban, illetve részben normatív támogatásban juttatott források biztosítanak lehetőséget, másfelől a helyi bevételek, harmadrészben pedig az olyan típusú támogatás, amiről ön is beszélt, a rendkívüli támogatás, rendkívüli működési támogatás abban az esetben, ha az önkormányzatot az elfogadott költségvetési céljaihoz képest év közben olyan gazdasági teher éri, ami miatt a költségvetését nem tudja végrehajtani, akkor a rendkívüli támogatásra pályázhat. A rendkívüli támogatásoknál szakmai bírálat történik. Egészen pontosan az első lépcsőben egy szakmai szűrést a Kincstár végez, amikor is a Kincstár megvizsgálja, hogy a rendkívüli működési támogatás kiírásának feltételeinek megfelele a beadott pályázat, és ezt követően történik meg a részletes ellenőrzés. Az ön által említett kistelepülés egyébként 2010 óta gyakorlatilag minden évben folyamodott ilyen támogatásért, és minden évben a feladatához mérten kapott is támogatást. Minden évben azt vizsgáljuk, hogy a működőképessége a településnek megmaradjon. Az idei évben az első fordulóban vagy az első lehetőségben beadott pályázatánál a szakmai vélemény az volt, hogy nem veszélyezteti közvetlenül az önkormányzat működését a kialakult költségvetési helyzet, ezért az első körben ez a település elutasításra került, ugyanakkor talán azt is tudja ön is, hogy a második fordulóban is adott be pályázatot a település, és ez a pályázat elbírálás alatt van. Ha tehát ön ezzel nyomást kíván gyakorolni, el kell mondanom önnek azt, hogy szakmai alapon történt az előző bírálat is, és ez alapján fog megtörténni a második bírálat is, és azt is elmondhatom önnek, hogy Magyarország önkormányzatai között nem teszünk különbséget [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] abban, hogy milyen típusú vezetése van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Latorcai János képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke, a KDNP képviselője: „A Kereskedelmi Világszervezet előtt álló aktuális kihívások” címmel. Alelnök úr!
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter és Államtitkár Urak! A múlt héten, december 6-án és 7-én tartotta a Kereskedelmi Világszervezet az Interparlamentáris Unióval közösen szervezett, a világkereskedelem szabályozásáról szóló parlamenti konferenciáját. A GATT 1947-es, majd a WTO 1995. évi megalakulása óta a Kereskedelmi Világszervezet központi szerepet játszik a többoldalú kereskedelmi megállapodások szabályozásában, megerősítésében, a gazdasági világrend alakításában és a nyitott, megkülönböztetésmentes, többoldalú kereskedelmi rendszer kiépítésében. A magyar kormány meg van győződve arról, hogy a mindenki számára előnyös, szabad, tisztességes és méltányos kereskedelmen alapuló nemzetközi kereskedelmi rendszer elősegíti a globális gazdasági növekedést és a fenntartható gazdasági fejlődést. Az így kialakult szabályokon és a többoldalú nemzetközi szerződéseken alapuló kereskedelmi rendszer azonban az utóbbi években súlyos válsággal néz szembe. A tárgyalások szinte teljesen elakadtak. Egyes szakértők szerint már kereskedelmi háborúk fenyegetnek. A helyzetet súlyosbítja, hogy a Kereskedelmi Világszervezet alapfunkciójának tekinthető vitarendezési mechanizmus is kezd zátonyra futni, hiszen a jelenlegi fellebbezési testület tagjainak mandátuma jövő decemberben lejár. Az új tagok kinevezése pedig az Egyesült Államok politikája miatt akadályokba ütközik. Ez a patthelyzet rövidesen oda vezethet, hogy a mára létrejött többoldalú nemzetközi kereskedelmi rendszer szabályai kikényszeríthetetlenné válnak. Erre a neuralgikus helyzetre kell mihamarabb megoldást találni mindannyiunk érdekében, mégpedig úgy, hogy a fellebbezési testület függetlensége, legitimitása továbbra is biztosított maradhasson. A szervezeti problémák mellett látnunk kell azokat a korábbi években felhalmozott, rendszerszintű kihívásokat is, amelyek a 2001-es, tehát 17 évvel ezelőtti dohai fejlesztési menetrend mind a mai napig meg nem oldott javaslataiból erednek. A konferencia egyetértett abban, hogy a Kereskedelmi Világszervezet jelenlegi formájában nincs felkészülve a XXI. század kihívásaira, ezért a WTO korszerűsítését sürgősen meg kell kezdeni. E folyamat keretében elsődleges, hogy a világszervezet képes legyen az elmúlt években folytatottnál rugalmasabb, új tárgyalási folyamatokat kialakítani, mert csak így lehet képes hatékonyan reagálni a termelés és ezáltal a kereskedelem egyre gyorsabb változásaira, amelyek hatásaira fel kell készíteni a világkereskedelmi rendszert, és még olyan szakpolitikákat is ki kell dolgozni, amelyek a társadalmak, az emberek szélesebb rétegeinek érdekeit szolgálják mind egyéni, mind közösségi szinten. Természetesen, mint ahogy a zárónyilatkozat is megállapítja, ugyanez igaz a környezetvédelmi kérdésekre is. A párizsi klímacsúcson elfogadott megállapodásban foglaltak végrehajtásában, valamint a fenntartható gazdasági fejlődés előmozdításában is konkrétabb lépések megtételére van szükség. A zárónyilatkozat azt is leszögezi, hogy a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása, továbbá a szegénység elleni küzdelem elképzelhetetlen a nők szerepvállalásának világméretű növelése nélkül, ezért a jelenleginél a szervezetnek sokkal hatékonyabban kell tevékenykedniük a nőknek a gazdaságban való részvétel előtt álló akadályok lebontásában. Tisztelt Képviselőtársaim! E célok megvalósításában csak akkor lehet a világszervezet sikeres, ha a korábban említett szervezeti megoldásokon túl képes lesz fokozni saját demokratikus legitimitását, és hivatalos munkakapcsolatot alakít ki az Interparlamentáris Unió parlamenti konferenciájával, ami nemcsak az egyes országok kormányainak, hanem az egyes országok gazdasági társaságainak és maguknak a világ polgárainak is elemi érdeke. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm, alelnök úr. A kormány nevében Sztáray Péter államtitkár úr mondja el a véleményét. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország exportorientált gazdaságként kulcsfontosságúnak tartja a szabályokon alapuló, nyitott, kiszámítható és átlátható multilaterális kereskedelmi rendszer megvédését.A WTO modernizációját célzó erőfeszítéseket a legsürgetőbb problémának, például a vitarendezési pillér válsága megoldására kell fókuszálni. A reformkezdeményezésekbe be kell vonni a WTO legfontosabb tagjait, így az Egyesült Államokat és Kínát, és a WTO modernizációjához a legnagyobb tagoknak egyaránt hozzá kell járulniuk. A kereskedelem szabadságának fenntartása mellett érdekeltek vagyunk az egyenlő versenyfeltételek megteremtésében, és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni fellépésben. Utóbbi keretében támogatjuk az Európai Unió erőfeszítéseit azzal kapcsolatosan, hogy az Egyesült Államok, az EU és Japán háromoldalú együttműködés keretében ennek érdekében tárgyalásokat folytasson a WTO vonatkozó szabályainak felülvizsgálata és erősítése céljából. Magyarország érdekeivel ellentétes a jelenleg zajló kereskedelmi háború, és bízunk benne, hogy az már rövid távon és megnyugtató módon rendezhető lesz. [[9.00]] A WTO-ban folyó kereskedelmi tárgyalások eredményes lezárásának előfeltétele, hogy a szervezet szembenézzen az elmúlt két évtized alapvető világgazdasági változásaival, és a feltörekvő tagok megnövekedett versenyképességüket tükröző mértékben vegyék ki részüket a kötelezettségvállalásokból. Támogatjuk az Európai Bizottság törekvéseit abban, hogy a fejlődő országok fejlettségi szintjükkel arányosan, a valós és igazolható szükségletek mentén kapjanak csak speciális és megkülönböztetett elbánást a WTO-szabályok alkalmazása tekintetében. A nemzetközi szabályrendszer aktualizálása mellett a meglévő kötelezettségek megfelelő végrehajtására is kiemelt hangsúlyt kell fektetni. Minden fórumon elkötelezetten támogatjuk azon törekvéseket, amelyek a szervezet előtt álló kihívások kezelését irányozzák elő, és uniós tagállamként, exportorientált gazdaságként Magyarország számára fontos a megfelelő képviselet a WTO mellett. Magyarország alapvető érdeke tehát, hogy a világkereskedelem és az annak szabályozási keretet adó WTO feszültség- és problémamentesen működhessen. Elnök úr, köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Aktuális kérdéseink” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A szálak összeérnek: ma már világosan látszik, hogy Brüsszel és az ENSZ ugyanazt akarja, ami ugyanis jelenleg az ENSZ-ben és Brüsszelben zajlik, az az illegális bevándorlás legalizálása. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Miért nem léptek ki?! Mind a kettőből miért nem léptek ki?!]] Ne legyen kétségünk: 2015 óta szervezetten és irányítottan zajlik az illegális bevándorlás Európában. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Miért nem szólaltok fel?! Miért a magyar parlamentben szólaltok fel?!]] Több mint három éve folyik a harc akörül, hogy megállítani vagy megszervezni kelle a migrációt. A magyar kormány álláspontja kezdettől fogva egyértelmű és változatlan: a migráció veszélyeket hordoz, megállítható, és meg is kell állítani. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Az ENSZ globális migrációs csomagjának és a menekültügyi csomagjának előkészítő tárgyalásain nem más zajlott, mint az európai emberek elárulása. [[Dr. Varga Damm Andrea: Nálatok meg a kettős beszéd!]] A hivatalos nevén globális megállapodás, a biztonságos, rendezett, szabályozott migrációról szóló dokumentumok az európai értékeket egyáltalán nem jelenítik meg. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Miért nem az ENSZ-ben tartjátok meg ezt a beszédet?! Dr. Varga-Damm Andrea elhagyja az üléstermet.]] Magyarország olyan Európai Uniót akar a jövőben is, ahol a karácsony karácsony marad betlehemmel és karácsonyfával. Európának ragaszkodnia kell saját hagyományaihoz, örökségéhez, ma ezért ellen kell állni minden olyan kísérletnek, amely az Unió népessége összetételének végzetes megváltoztatására irányul. A magyar álláspont szerint Európában nem menekültkérdés van, hanem migrációs kérdés, a migrációs folyamatokat pedig meg kell állítani. Magyarország az illegális bevándorlókra illegális bevándorlóként és nem menekültként tekint. Vannak olyan szükséget szenvedő emberek, akiknek otthonában háború zajlik, akiket otthonaik elhagyására kényszerítettek terrorszervezetek. Ezeket az embereket segíteni kell helyben vagy a hazájukhoz legközelebbi biztonságos helyen. Magyarország a „Hungary Helps” nevű programját megnövelt erőforrásaival folytatja, és abban nyújt segítséget, hogy a rászorulók maradjanak az otthonukhoz legközelebbi biztonságos ponton. Az Unió képviselői sem Marrakeshben, sem New Yorkban nem mondhattak semmit sem az Unió nevében, tekintettel arra, hogy a tagországok egynegyede, hét ország úgy döntött, hogy nem támogatja a globális migrációs paktumot. Jól látszik tehát, hogy minél több uniós tagország ismerte fel a csomag fontosságát, annál többen döntöttek úgy, hogy azt nem támogatják. Így legalább hét uniós állam fog nemmel szavazni vagy tartózkodni jövő héten New Yorkban, a csomagról tartott voksoláson. Európa továbbra is veszélyben van. Sokak várakozásával és állításával ellentétben nem csökken, hanem nő a migrációs nyomás Törökország felől. A török hatóságok adatai is megerősítik, hogy nem kevesebb, hanem egyre több migráns érkezik Törökországba. Idén novemberig 40 százalékkal többen, 240 ezren érkeztek, mint tavaly egész évben. Egyértelmű az újabb migrációs hullám, hónapról hónapra nő a Törökországba érkező migránsok száma. A Törökországban tartózkodó migránsok száma egyébként körülbelül már 5 millió körül van, és várható, hogy tovább nő a térségben zajló bizonytalan folyamatok miatt. Eddig Törökország nagyjából benn tudta tartani a saját területén belül őket, de most új jelenség van: egyre több migráns nem akar Törökországban maradni, hanem Görögországon keresztül Európa felé veszi az irányt. Idén már 50 ezer illegális migráns jutott el az egyébként is migránsokkal teli görög szigetekre, ezzel gyakorlatilag az Európai Unióba, onnan pedig a balkáni útvonalon keresztül Nyugat-Európa és akár a magyar határ felé is vehetik az irányt. Ez a folyamat is jelzi, hogy Európa továbbra is veszélyben van, nem csökken, hanem nő, és nőni fog a migrációs nyomás, nemcsak Afrikából készülődnek tízmilliók Európa felé, hanem kelet felől is újabb migránshullám várható. Ha marad ez a bevándorláspárti brüsszeli vezetés és európai parlamenti többség, amely ahelyett, hogy Európa védelmén dolgozna, tagadja a migrációs veszélyt, migránsvízummal, migránskártyával, migránsügynökségekkel és migránspénzügyi alappal akarja segíteni a migrációt, akkor Európa végképp bevándorlókontinenssé válhat. Az európai parlamenti választásoknak tehát ez a tétje: Európa vagy lecseréli vezetőit és megvédi magát, vagy végképp elveszhet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A kormány nevében Dömötör államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úr által elmondottak is azt mutatják, hogy az a vita, amelyben gyakorlatilag három éve benne vagyunk, a migrációs válságról szóló vita, az nem csillapodik, és ennek nemcsak az Európai Unióra, az európai határokra nehezedő migrációs nyomás az oka, hanem az is, hogy a brüsszeli vezetők, mintha mi sem történt volna az elmúlt években, változatlanul egy olyan intézményrendszer kialakításán dolgoznak, amely áramvonalasítaná, megkönnyítené, nem pedig meggátolná a bevándorlást. Az a helyzet, hogy ennek a tervnek nincsen semmiféle társadalmi támogatottsága, és ez egyenesen oda vezetett, hogy óriási a szakadék a brüsszeli elitek és az európai állampolgárok között. Ezért lesz mindent felülíró téma jövő májusban a biztonság kérdése az európai választáson.Nos, az, hogy fenn tudjuke tartani a biztonságunkat, alapvetően határozza meg azt, hogy Magyarország továbbra is gyarapodó pályán tude maradni. Most gyarapodó pályán vagyunk, növekedő pályán vagyunk, és szeretnénk, hogyha ez így is maradna. Engedjék meg, hogy a képviselő úr által említett témán túlmenően pár olyan aktuális változásról szóljak, amelyek ezt alátámasztják, már csak azért is, mert ezeket a változásokat a parlamenti szezon végén érdemes számba venni. Lényeges körülmény, amikor az eredményekről és a változásokról beszélünk, hogy a magyar GDP továbbra is komoly nagyságrendben növekszik, 5,2 százalékkal, ami uniós összehasonlításban is igen előkelő eredmény, megteremti az előrelépés lehetőségét számos stratégiai jelentőségű területen, például bővülhet a családtámogatási rendszer. Idén januártól a kétgyermekesek már havi 40 ezer forint adókedvezményre lesznek jogosultak. Már december 1-jével bővült az otthonteremtési rendszer, már a kétgyermekesek is kaphatnak 10 millió forintos kedvezményes hitelt, a háromgyermekesek pedig 15 milliós kedvezményes hitelt kaphatnak. Emelkednek a nyugdíjak, az ősszel fizetett prémium után további 2,7 százalékkal, mindezt úgy, hogy az idősek idén Erzsébet-utalványt is kaptak. Folytatódik a rendvédelmi dolgozók béremelése most januárban 5 százalékkal, ami egy összesen 50 százalékos béremelési programba illeszkedik 2016 és 2019 között. Jelentősen emelkedik az ápolási díj. Akik súlyos fogyatékosság vagy tartós betegség miatt ápolják otthon a gyermeküket, bruttó 100 ezer forintos juttatást kaphatnak majd, a nem gyermekeket ápolók díja januártól 15 százalékkal, majd 2022-ig fokozatosan 30 százalékkal nő majd. Ami az egyéb változásokat illeti, 20 ezer forintig minden utalás mentesül a tranzakciós illeték alól, csökken a tartós és a féltartós tej áfája, amely intézkedés kiegészíti, követi a korábbi élelmiszeráfa-csökkentéseket. Máshol is lesz adócsökkentés: 12 millióra nő a legkisebb vállalkozások áfamentessége, ezzel 600 ezer adózó jár jobban anyagilag, amit kiegészít az, hogy nem kell majd áfabevallást készíteniük. [[9.10]] Többen választhatják majd a kisvállalkozói adózási formát, amelynek összeghatára december 1-jével 500 millióról 1 milliárdra növekedett. Ezek tehát olyan intézkedések, amelyek egy fontolt lépésekkel jó irányba haladó ország képét mutatják, nem mellékesen egy olyan országét, amely a legfontosabb döntéseket képes saját maga meghozni, és amely egyre kevésbé függ másoktól. A cél az, hogy egyáltalán ne függjünk másoktól pénzügyeinkben, saját döntéseinkben sem. Mindent összevetve: a fő céljaink továbbra is a növekedés és a biztonság, és a kormány továbbra is azért dolgozik majd, hogy ezeket a szempontokat együtt érvényesítse, és számít mindazok támogatására, akik munkájukkal, ötleteikkel és napi küzdelmükkel hozzájárulnak ennek az országnak a gyarapodásához. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a független Lengyelország helyreállításának centenáriumáról szóló előterjesztés összevont vitája. A Kövér László, Bajkai István, Fidesz, és Latorcai János, KDNP, képviselő urak által benyújtott előterjesztés T/3975. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott házszabálytól eltérés szerint a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 15 perc, a lengyel nemzetiségi szószóló felszólalására 10 perc, a kormány képviselőjének nyilatkozatára 10 perc, a Törvényalkotási bizottság felszólalására 6 perc, ebből a kisebbségi vélemény ismertetésére 3 perc, a képviselőcsoportok felszólalására összesen 5-5 perc, a független képviselők felszólalására 3 perc áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Most elsőként megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Képviselő úr, fel kell hívnom a figyelmét, hogy a vitában történő nyitóbeszéd és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 15 perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Megkülönböztetett tisztelettel köszöntöm a lengyel kisebbségi szószóló asszonyt. Számomra megtisztelő és hálás, egyben mindnyájunk számára fontos, és bízom benne, egyetértésre találó jogszabálytervezetet szeretnék önöknek most bemutatni.A Lengyelország függetlenségének helyreállításáról szóló törvénytervezetünk, bizodalommal mondhatom, minden közép-európai nép számára példának és fontos üzenetnek tekinthető. 1918-nak a jelentősége más a lengyel és a magyar nép számára. Magyarország tragédiája ebben az évben csúcsosodott ki, és hazánkat egyre mélyebbre taszították ellenséges hatalmak és árulók ezeréves területünk jelentős részének elvesztése útján, miközben Lengyelország visszanyerte területeit és független állammá vált. Látszólag ellentétes folyamatok zajlottak, de valójában ez a centenárium a maga ellentéteivel is egy jellegzetesen közép-európai helyzetet jelenít meg. Népeink nagyon hasonló létkérdésekkel küzdöttek történelmük során. Visszatérő dilemmánk, hogy kinek a segítségével űzzük ki hazánkból a megszállókat, idegen hatalmakat, azok lakájait, ügynökeit. Ez az őrlődés nálunk is és a lengyel társadalomban is végsőkig megosztott táborokat hozott létre. De végső soron a belső vitáktól sem mindig mentes, nemzeti függetlenedésre törő kísérletek mindig a szabadságról, az emberi méltóságról és egy nép önrendelkezéséhez való jogáról és a haza megtartásáról szóltak. A lengyel függetlenség hamarabb szembesült a szovjet-orosz megszállás fenyegetésével, mint Magyarország, és két évvel a létrejötte után kellett Piłsudski vezetésével 1920-ig tartó háborúval visszaverni a megszálló, a kommunizmust egész Európában terjeszteni szándékozó szovjet-orosz hadsereget. Ezzel egész Közép-Európa számára mintegy húsz évvel visszavetette a szovjet típusú kommunista fenyegetést, amiért valójában minden európainak hálásnak kellene lennie. Ehhez azonban hozzátartozik az is, hogy a lengyel hazafiaknak hazájuk védelméhez részben magyar lőszer nyújtott segítséget. A történelmi törekvéseink ugyanis nemcsak hasonlítottak a másik országban zajló folyamatokra, hanem mindig össze is fonódtak egymással. Ennek annyi megrázó, hősies jelenetét lehetne fölsorolni, hogy az napokig, hetekig tartana. A két nép spirituális összetartozása mindig is erősebb volt bármely politikai egyezménynél. A történelmi baráti viszonyunk olyan helyzetekben is egymás mellé állított bennünket, olyankor is egymásnak nyújtottunk baráti jobbot, amikor a szövevényes európai politikai viszonyok egymással szembenálló szövetségi rendszerekbe soroltak bennünket. Pusztán említés szintjén szeretnék néhány konkrét eseményt megidézni, miután a törvény egyik célja az is, hogy megismerjük egymás történelmét és kultúráját. Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc idején négyezer lengyel katona vett részt a függetlenségi küzdelmünkben. A második világháború elején Magyarország, annak miniszterelnöke, Teleki Pál miniszterelnök megtagadta Hitler parancsát, határait lezárta a német szállítmányok előtt, illetve nem engedte, hogy a német csapatok Magyarországon keresztül vonuljanak Lengyelország ellen, viszont megnyitotta a határt a lengyel menekültek előtt. S ha azt állítják egyes ’56-os forradalmárok, hogy lengyel vér folyik az ereikben, az azért nem költői túlzás, mert a lengyelek adták a legtöbb vért 1956-ban a magyaroknak. Történelmünk legfontosabb eseményei ezek, amikor a nagyhatalmaknak akik régiónkat védőövezetnek vagy éppen felvonulási területnek tekintették, az itt élő népeket jó esetben alkalmi útitársnak, rosszabb esetben ágyútölteléknek ugyan kiszolgáltatottan, mégis velük dacolva az emberségre, hitünkre és szívünkre hallgattunk, megőriztük méltóságunkat, és nem tettük meg az elvárt ellenséges lépéseket egymással szemben. Ekkor és ettől vált sikeressé a lengyel-magyar szövetség. Ebből az egymás iránti kölcsönös szeretetből, tiszteletből és bajtársiasságból tud ma is kinőni egy közép-európai erő. Az, hogy a független Lengyelország ma létezik, egy hosszú történelmi folyamat következménye, amely a lengyelek kitartásának, rengeteg áldozatnak és nem túlzás ezt mondani isteni csodának is köszönhető, és büszkék vagyunk arra, hogy ebben egy kis részünk nekünk, magyaroknak is lehetett. Azonban az, hogy nemcsak egymással párhuzamosan küzdöttünk a függetlenségünkért, hanem egymás történelmében kölcsönösen egymást segítő módon részt is vettünk, az a nemzetközi jogi, illetve politikai fogalmak szerint nem is pontosan leírható, magasabb erkölcsi szintre emelte kapcsolatainkat, egymás iránti elkötelezettségünket és nehéz közös sorsunkat. A törvény célja tehát egyrészt ennek a történelmi szövetségnek a deklarálása, másrészt ennek a továbberősítése. Van egy oktatásra vonatkozó paragrafusa is a javaslatnak, amely lehetővé teszi, hogy megismertessék a magyar diákokkal az összefonódott történelmünket és kultúránkat. De van ennek a törvénynek egy erős, mai közép-európai vonatkozása is. Voltaképpen a szuverenitáshoz való jogunkról és arról is szól, hogy ebben mi kölcsönösen támogatjuk egymást. Közép-Európa a világ egyik legkomplexebb, legsokrétűbb, legsokszínűbb, a különböző kultúrák egymás mellett élésének mással össze nem hasonlítható régiója, de egyben az egyik legküzdelmesebb szelete is a világnak. Úgy is fogalmazhatnánk, hogy Közép-Európa mindig is küldetéses térség volt a történelmében, és ezt a küldetést mindenkor újra kell fogalmaznunk. Meg kell találnunk azt a mának és a jövőnek szóló közös célt és feladatot, amely erősebbé tesz bennünket, ezáltal a megmaradás biztonságát hozza el mindnyájunknak, valamint hazát építő jövőképet, és így reményt sugároz a környezetünkre, megelégedést és a szülőföldön élés boldogságát hozza el az itt élő népeknek. A történelmi tényeken túl tehát a közös jövőnkről szól ez a törvény, amelyben erős nemzetek erős Európáját tudjuk építeni, amelynek Közép-Európa az egyik erős régiója. A lengyel-magyar múlt erejéből, az egymásért való kiállás erkölcsi parancsából, a közös keresztény gyökereinkből tovább kell építkeznünk konkrét célokat megvalósítva, olyanokat például, mint a Varsó-Budapest gyorsvasútvonal megépítése, amely ténylegesen összeköti és fejleszti ezt a térséget. [[9.20]] A fejlesztésekhez hozzátartozik a tiszteletadás, az emlékezés ünnepe is, de nemzedékünk feladata, hogy a két nép történelmi barátságát a térség felvirágoztatásában, összekovácsolásában, megerősítésében és újraépítésében kamatoztassuk. Kérem ezért önöket, hogy a lengyel-magyar barátságra és közös közép-európai sorsunkra, jövőnkre való tekintettel szavazzák meg ezt az előterjesztett törvényjavaslatunkat. Nem nagyon van példa más népek között az évszázados közös barátságról szóló mondások és versek létére, ezért engedjék meg, hogy hangozzanak el a mindenki által jól ismert szavak itt, a magyar parlamentben is, amelyek kifejezik a lengyel és a magyar nép mély lelki összetartozását, szívünk együtt dobbanását, és amely így szól: „Polak, Węgier, dwa bratanki / I do szabli, i do szklanki / Oba zuchy, oba żwawi / Niech im Pan Bóg błogosławi.” „Lengyel-magyar két jó barát / Együtt harcol s issza borát / Vitéz s bátor mindkettője / Áldás szálljon mindkettőre.” Köszönöm a szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megköszönöm az előterjesztő felszólalását. Tájékoztatom, képviselő úr, hogy a vita végén a zárszó elmondására hat perc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót dr. Rónayné Slaba Ewa Maria lengyel nemzetiségi szószóló asszonynak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Felhívom a figyelmét, szószóló asszony, hogy maximum tíz perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Szanowny Panie Marszalku dziekuje za udzielenie mi glosu. Panie Mardzalku, szanowni Poslowie, szanowni rzecznicy, witam wszystkich bardzo serdecznie. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Szószólók! Üdvözlök mindenkit. Nagyon örülök a mostani törvényjavaslatnak. Ez nem csupán gesztusértékű Lengyelország irányában, hanem Magyarország jövőjére nézve is fontos irányvonalakat jelöl ki. Felszólalásomban ezekről az irányvonalakról szeretnék beszélni, amiket én szívem szerint még tovább erősítenék. Az 1. § tisztelgés a lengyel függetlenség visszaszerzése előtt. Számos esemény kapcsolódott ehhez az elmúlt két hónapban: a múlt szombati konferencia az Országházban, az „Emlékezet és identitás remény a jövőre nézve” konferencia a Pázmány Péter Egyetemen, Piłsudski-szobor avatása a Csörsz utcában, Popiełuszko-emléknap, most pénteken névadó ünnepség a leendő Miczkiewicz téren. Mindezt tovább erősíthetné, az emberek mindennapos életében is jobban jelenlévővé tehetné, ha mi, lengyelek és magyarok még jobban megismerhetnénk egymást, országainkat, a kultúránkat, a történelmünket, a hagyományainkat. Lengyelország e téren nagy lépést tett előre 2016-ban, amikor megszervezte a magyar kultúra évét. Magyarország a nemrégiben létrehozott Waczław Felczak Alapítvány révén szintén sokat tehet az ügy érdekében. A 2. § a lengyel függetlenség visszaszerzésében és fenntartásában tevőlegesen részt vevő magyar emberekről emlékezik meg. A függetlenség visszaszerzése ugyan magyar segítség nélkül is sikerült volna, a fenntartása viszont már nem. 1920-ban létfontosságú volt a csepeli Weiss Manfréd Művekből útnak indított magyar lőszerszállítmány, hiszen megérkezésekor a Varsót védő lengyel csapatoknak katonánként már csak három töltényük maradt. Ennek hiányában a lengyel főváros bevételére készülő szovjet haderő könnyen megsemmisíthette volna a lengyel sereget és az alig két éve újjászerveződött lengyel államot. A 3. § arról szól, hogy a jelenlegi Európán belüli magyar és lengyel nemzeti érdekérvényesítés a lengyel-magyar baráti sorsközösség szükségszerű folytatásából nőtt ki, sőt kiegészült egy közép-európai népeket egybefogó új, patrióta érdekszövetséggel is. Létfontosságú, hogy a jövő Európáját a multikulturalizmus, illetve a sovinizmus helyett a patriotizmusra alapozzuk. Az Európai Unió alapító atyáinak szeme előtt lebegő célkitűzést, a Robert Schuman-i értelemben vett keresztényi Európát jelenleg már csak a kelet-európai népek ezen belül is mindenekelőtt a lengyelek és magyarok összefogása és közös küzdelme révén lehet megvalósítani. A lengyelek és magyarok pedig történelmi harcaik során soha nem egymás ellen, hanem egymásért küzdöttek. Így került például Bem apó is Magyarországra. Ő arról jutott az eszembe, hogy éppen tegnap volt a halálának az évfordulója, amiről megemlékezett a Magyar Rádió. A magyarok annyira magukénak érzik a személyét, hogy a műsorban már nem is lengyelként, hanem lengyel származású hadvezérként említették. A 4. § az oktatás-nevelés jelentőségét hangsúlyozza. Tényszerűen kijelenthető, hogy Lengyelország és Magyarország hosszú évszázadokon keresztül közösen voltak a keresztény Európa védelmező bástyái a külső és belső veszélyek ellenében, és jelenleg is azok. Mindezt pedig tudatosítani szükséges a jövő nemzedékekben is, amire alkalmassá kell tennünk az oktatási rendszerünket. Ennek érdekében sürgetően szükségesnek tartom egy könyvecske kiadását, amely olvasmányos formában, szemelvényekkel kiegészítve dolgozná fel a lengyel-magyar sorsközösség történelmét és hagyományait, amit aztán az iskolákban is fel lehetne használni. A 4. § kérdéskörét én az oktatáson túl kiegészíteném a múlt kutatásával is. Nagyon fontosnak tartom, hogy a történelemtudomány számos új eredmény és felismerés tükrében lengyel és magyar szemszögből újraértékelhesse Európa történelmét, benne a lengyelség és a magyarság őstörténetét, illetve a két nemzetnek a középkori Európában betöltött szerepét. A történészeink például egyelőre nem tudnak magyarázatot adni az újonnan felmerült kérdésre: miként lehetséges az, hogy a magyarokhoz genetikailag legközelebb álló két népcsoport a lengyel, illetve a horvát. Előremutató lenne, ha a történelemkutatás területén szoros együttműködés jönne létre olyan lengyel és magyar történészi intézmények között, amelyek a korábbi történelemfelfogásra nem dogmaként, hanem az új tudományos eredményektől függő változóként tekintenek, meghaladva például a finnugor elmélet megkérdőjelezhetetlenségét. Nagyon izgalmas témakör lehet a szláv népek és nyelvek kialakulását a magyarok és lengyelek őstörténetével összefüggésben vizsgálni. Mindennek az elindításához kérem a magyar kormány segítségét és támogatását. Végezetül lehetnee jobban megünnepelni a lengyel függetlenség visszaszerzését ahhoz képest, hogy Magyarország a lengyel kultúrát, a lengyel történelmet, a lengyel hagyományokat helyezné egy éven át az érdeklődésének a középpontjába? Erre pedig a legalkalmasabb apropót a visztulai csata és csoda 100. évfordulója szolgáltatná. Csodálatos dolog lenne, ha a Magyar Országgyűlés a 2020-as esztendőt lengyel évvé nyilvánítaná Magyarországon! Dziękuję za uwagę. Köszönöm a figyelmet. [[9.30]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Sztáray államtitkár úr fog reflektálni. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Szószóló Asszony! Tisztelt Képviselők! 1918. november 11-én 123 év után nyerte vissza Lengyelország állami létét és függetlenségét. Ennek centenáriuma a magyar nemzet számára is nagy ünnep. A XIX. századi lengyel felkelésekben a magyarság mindig kivette a maga részét. Az első világháborúban Oroszország ellen harcoló magyarok küldetésüknek érezték Lengyelország felszabadítását is. Magyarországot a történelme folyamán több esetben is rabságba kényszerítették, 150 évig voltunk oszmán, 45 évig szovjet megszállás alatt, ezért különösen átérezzük, milyen euforikus öröm a hosszú időre elveszített államiság visszaszerzése. Nekünk, magyaroknak különösen sokat jelent a szabadság, a nemzeti önrendelkezés álmának beteljesülése. Szimbolikus jelentőséggel bír, hogy a második világháborút követő világrenden a poznańi felkelés és a budapesti forradalom ütötte az első rést 1956-ban. A modern Lengyelországnak már születése pillanatában szembe kellett néznie a Szovjet-Oroszország expanzív, immár az internacionalizmus jegyében meghirdetett birodalmi törekvéseivel. Az úgynevezett visztulai csoda véghezviteléhez, amikor a lengyel hadsereg megvédte a fővárost az előrenyomuló szovjet erőktől, a kivéreztetett Magyarország akkor segített, amikor maga is gyenge volt, lehetőségeihez képest maximális támogatást nyújtott a függetlenségét védő lengyel népnek. Az utolsó pillanatban megérkező lőszerkészlet nemcsak Lengyelország, hanem egész Közép-Európa megvédéséhez járult hozzá húsz évig a bolsevik inváziótól. Az első világháborút követően mind a két ország a létéért küzdött, és az ilyen válságos pillanatokban mutatkozik meg igazán, hogy ki az igazi barát. Lengyelország és Magyarország igazán csak egymásra számíthatott a régi birodalmak összeomlása, majd a totalitárius rendszerek felemelkedése közben. A 123 év után a háromfelé szabdalt, vérben és súlyos áldozatok árán újraszülető Lengyelország meg tudta őrizni függetlenségét, elhárította az egész Közép-Európára leselkedő kommunizmust, és nem süllyedt anarchiába. A magyaroknak és a lengyeleknek az európai kultúra, a keresztény civilizáció védelme jutott osztályrészül, amelynek alapja az emberi méltóság, a szuverenitás és a szabadság. Nemzeteink ezen egyetemes értékek védelmét az évszázadok során egyre súlyosabbá váló külső nyomással, növekvő ellenséges túlerővel szemben is vállalták. A mai, kihívásokkal teli időben fontos, hogy a magyar-lengyel barátság és bajtársiasság fennmaradjon és erősödjön. Együttes fellépéssel és szorosan együttműködve az európai színtéren olyan új lehetőségeket teremthetünk országaink számára, amelyek Közép-Európa további sikeréhez is hozzájárulhatnak. Magyarország sosem fogja Lengyelországot magára hagyni, ennek egyik gesztusa a most beterjesztett törvénytervezet is, amely nemcsak főhajtás közös történelmünk előtt, hanem megmutatja a kétoldalú kapcsolataink fejlesztésének irányát is: átadni a magyar-lengyel barátság eszméjét a jövő nemzedéke számára, hiszen feladatunk nem lett kevesebb, közösen vallott értékeinket senki sem fogja helyettünk megvédeni. Az ezek melletti kiállás ugyanúgy ránk, lengyelekre és magyarokra hárul, mint az elmúlt évszázadokban. Közép-Európa az Európai Unió vezető térsége lehet. Ez nem valósulhatott volna meg a visegrádi együttműködés nélkül, a V4-ek sikere pedig a magyar-lengyel barátság, a szolidaritás és kölcsönös támogatás nélkül. A beterjesztett törvény tovább mélyíti a nemzeteink közötti őszinte barátságot, ezáltal a visegrádi négyek helyzetét is erősítve Európában. Sokáig éljen a magyar-lengyel barátság! Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Szószóló Asszony! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 10-én, tegnap tartott ülésén megtárgyalta a független Lengyelország helyreállításának centenáriumáról szóló T/3975. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Az előterjesztéssel kapcsolatban szeretném felidézni, hogy történelmünk a mögöttünk álló évszázadok folyamán több ponton is összefonódott a lengyel nép történelmével, ahogy dr. Bajkai István képviselőtársam fogalmazott, tartalmilag legalábbis ezt mondta, sajátosan együtt mozgott gyakran a mi kelet-közép-európaias fejlődésünk olyankor is, amikor zsákutcás volt ez a fejlődés, és olyankor is, amikor a történelemkönyvek legszebb lapjaira íródott. Az 1000 és 1301 közötti Árpád-kor időszakától kezdődően számos kapcsolat fűzte és fűzi össze a két népet. Például Báthory István erdélyi fejedelmet lengyel királlyá koronázták, II. Rákóczi Ferenc Bécsújhely börtönéből szökve Varsóban és Krakkóban élt két évig, aztán lengyel tábornokok több ezer lengyel katona élén a magyar szabadságért harcoltak 1848-49-ben, és még hosszan sorolhatnám a közös pontokat a történelmünkben. Persze arra is emlékszünk, hogy a lengyel nemesi köztársaságot a XVIII. században a szomszédos nagyhatalmak területileg felosztották, ezzel pedig 123 évre eltörölték Európa térképéről az egységes lengyel államot. Mi, magyarok mindig is támogattuk lengyel bajtársainkat a nemzeti önrendelkezésük visszaszerzéséért folytatott harcaikban. Nem volt ez másként az első világháború idején és azt követően sem, amikor magyar csapatok nyújtottak támogatást ahhoz, hogy a lengyel nép sikerre vigye a nemzeti függetlenség helyreállítása érdekében vívott harcot. A magyar és lengyel nép a XX. század folyamán is kölcsönösen támogatta egymást. Kitűnő példa erre a lengyel menekültek befogadása a második világégés idején, amikor százezernyi menekült talált biztonságot Magyarországon. Az akkor hozzánk érkező lengyeleket a magyar hatóságok nyilvántartásba vették, ellátták őket igazolvánnyal, ami jogi védelmet is jelentett számukra, és talán nem lényegtelen körülmény, hogy ezt a befogadással kapcsolatos munkát akkor idősebb Antall József irányította. Fontos megjegyezni közös XX. századi történelmünkből 1956-ot, hiszen a budapesti október 23-ai tüntetés a lengyelek melletti rokonszenv kinyilvánítása jegyében szerveződött, a lengyelek pedig hasonlóképpen pozitív módon reagáltak a magyar eseményekre: vért adtak a magyar sebesülteknek, gyógyszer- és élelmiszer-szállítmányokat indítottak el Budapestre. Elmondhatjuk tehát, hogy a két nemzetnek a szovjet megszállás és a kommunizmus ellen vívott harca is több ponton közös küzdelmet jelentett, ahogyan a közelmúltunk és a jelenünk is több szempontból közös, hiszen a rendszerváltozást követően a két ország egy időben csatlakozott először a NATO-hoz, majd később az Európai Unióhoz. Tisztelt Ház! Március 23-a mindkét országban hivatalosan a lengyel-magyar barátság napja, erről 2007-ben szavazott a magyar és a lengyel országgyűlés. Nagyon sok magyarországi település ápolja ezt a baráti kapcsolatot, így nálunk, Békéscsabán is működik Magyar-Lengyel Baráti Kulturális Egyesület, illetve működik lengyel kisebbségi önkormányzat. A kapcsolat, a barátság a két nemzet jövőjét is meghatározza, hiszen egymást támogatva közös érdekeket kívánunk érvényesíteni nemzetközi színtéren is. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat a két nemzet közötti szoros kapcsolat kifejezéseként az Országgyűlés tisztelgését kívánja jogi aktusban is megerősíteni a százéves szabad Lengyelország és annak nemzeti hősei előtt. Éppen ezért kérem, támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom a figyelmüket, hogy a frakcióknak öt-öt perc, a független képviselőknek összesen három perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon! [[9.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A független nemzetállam eszméjét és megszületését ünnepeljük ma; azt az eszmét, amely generációkon át kitartóan maradt fenn a lengyel hazafiak között, akik az elnyomás és a lengyel nemzeti kultúra ápolásának évszázados üldözése ellenére is megőrizték azt, ami igazán lényeges. Azt látjuk, hogy apáról fiúra szállt az a rendkívül erős elkötelezettség, hogy mindent meg kell tenni, minden áldozatot meg kell hozni a független Lengyelországért, a független nemzetállamért. Azt látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez egy bizony sok-sok áldozatot, sok-sok erőfeszítést igénylő kötelezettsége volt a lengyel hazafiaknak, hiszen Európában már évszázadokkal ezelőtt is velünk voltak, mondhatni, fel-felütötték a fejüket azok az ideológiák, amelyeknek útjában álltak a nemzetállamok, amelyek célja mindig is egy személytelen, mindenféle valódi közös eszme nélküli birodalom megteremtése volt, annak az identitás nélküli, erőszakos birodalomépítésnek, amit a lengyel nép több mint 120 éven át volt kénytelen elszenvedni. Nos, ennek a megállítása nagymértékben egy kivételes képességű lengyel hazafi állhatatosságának és az erős lengyel nemzet eszméjének volt köszönhető. Tisztelt Képviselőtársaim! Lengyelország függetlenségének a visszanyerése és Józef Piłsudski neve elválaszthatatlanul összekapcsolódik. Ezt a történelmi eseményt mindenkinek ismernie kell, mert olyan kivételes teljesítményről van szó, ami nemcsak a lengyeleknek, hanem számunkra, úgy hiszem, hogy a magyarok számára is példaértékű. Éppen ezért kötelességünk, hogy száz év múltán is megemlékezzünk erről, mi több, tegyük ismertté ennek a lengyel hősnek a nevét, mert igenis példát állít hazafiasságból az egész világ számára, nemcsak a függetlenségi harcával, hanem a stabil lengyel államműködés megteremtésével is. Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek a rövid és jobb szemléltetéséhez a kortárs sajtóból hozzak néhány rövid idézetet! A Nemzeti Újság 1926. május 14-ei cikke szerint Piłsudski, idézem: „A legnagyobb és legkiválóbb államférfiak egyike, kitűnő politikus, aki mindig hazafias elkötelezettségének megfelelően végezte tevékenységét.” Másutt azt olvashatjuk, hogy: „Piłsudski marsall neve fogalom minden lengyel előtt.” Vagy a Budapesti Hírlap szerint, idézem: „Ő személyesíti meg a háború utáni újraéledt szabad lengyel államot, amelynek életre hívásában övé volt az oroszlánrész.” Tisztelt Képviselőtársaim! Európában egyetlen olyan ország van, amelynek történelme, amelynek sorsa ennyire közel áll hazánkéhoz, a magyar szabadságeszméhez. Talán ez is jelenti a barátságunk alapját, az a közös nevező, hogy mindennél fontosabbnak tartjuk azt, hogy független nemzetállamként más népekkel szövetkezve tegyünk magasabb célokért, dolgokért. Ez a régi időkre visszamenő barátság, úgy hiszem, hogy egy valódi sorsközösség a szabadságért, a demokráciáért, a függetlenségért vívott harcok hosszú sorával. Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát nemcsak helyes, hanem nagyon is időszerű, hogy a barátság egyik legszebb megnyilvánulását, a lengyel szabadságküzdelem győzelmét a Magyar Országgyűlés is megünnepelje, valamint kinyilvánítsa, hogy a lengyel-magyar barátságról utódainknak, a fiatalabb generációnak is szólnunk kell. Ez a törvényjavaslat, tisztelt képviselőtársaim, nemcsak egy ünnepi aktus, hanem egy kötelezettségeket megfogalmazó jogszabály lehet, mert világossá teszi minden eljövendő magyar kormányzat számára, hogy van egy érték, amit generációkon átívelően kell megbecsülnünk, az olyan hősiesség, ami előtt a jövőben is tisztelettel adózunk majd. Erre figyelemmel támogatja ezt a törvényjavaslatot a Fidesz képviselőcsoportja, és ezért kérjük a képviselőtársakat, hogy szavazatukkal ők is támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok, szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Viharos napokat élünk itt, a Magyar Országgyűlésben, így nem egyszerű felülemelkedni ezen és olyan pátoszos gondolatokat megfogalmazni, amiket egyébként megérdemelne ez a napirend, hiszen abszolút közel áll saját személyemhez is és a Jobbik frakciójához is az, hogy minél több gesztust tegyünk a magyar-lengyel barátság érdekében, és ahogy elhangzott, ne csak gesztusok legyenek ezek, hanem minél több gyakorlati cselekedetben is nyilvánuljanak meg. Fontos lenne tehát pátoszos gondolatokat megfogalmazni. Az is fontos lett volna véleményünk szerint, hogy ha már ennyire pártok felett állónak tekintjük a magyar-lengyel barátságot, nagyon helyesen, akkor ne csak kormánypárti képviselők legyenek a benyújtók ennél a javaslatnál. Emlékeztetni szeretném önöket arra, hogy 2016-ban, amikor hasonló módon egy gesztust tettünk, a magyar-lengyel szolidaritás éve kapcsán egy határozati javaslatot fogadott el teljes összhangban a Ház, akkor minden frakció adott egy benyújtót. Én örültem volna, és még örülnék most is egy ilyen gesztusnak. Úgy gondolom, ez is azt mutatná meg, hogy nem a kormánypártok kiváltsága ennek a fajta barátságnak az ápolása, hanem ebben tudunk pártok feletti módon gondolkodni. Kis apróság, de talán érdemes lett volna november 11-ére időzíteni ennek a javaslatnak az elfogadását, mégiscsak az a százéves évforduló lengyel barátaink függetlenségének kivívása alkalmából, és nem így, házszabálytól való eltéréssel, kapkodva, bizonyos szempontból kicsit méltatlan körülmények között megtárgyalva ezt a javaslatot. Úgy gondolom, egy százéves évfordulóra azért volt bőven idő előkészülni, és ez nem egy váratlan dolog számunkra. Nem szeretném megismételni azokat a történelmi tényeket, amikre alapozva be tudjuk mutatni, hogy itt nem egy szimbolikus barátságról van szó, hanem ez igenis tényeken alapul; azokat a történelmi személyiségeket, uralkodókat, hadvezéreket, eseményeket, amik kapcsán a szolidaritását ki tudta egymás felé nyilvánítani a két nép. A kölcsönös segítségnyújtások és egyéb összefonódások mind-mind azt támasztják alá, hogy milyen élő kapcsolattal és milyenfajta múlttal is rendelkezik ez a barátság. Ezeket nem szeretném megismételni, inkább csak arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy erre a kapcsolatra ne nosztalgiával tekintsünk, hanem ahogy többen is utaltak itt rá előttem a felszólalók közül egy élő kapcsolatként tekintsünk, amit ápolni kell, a jövő generációjának átadni, és mindenki a maga módján próbáljon ehhez hozzájárulni. Ilyen tekintetben nagyon büszke vagyok az én közösségemre, a Jobbikra is, hogy mi is nemcsak nosztalgiaként tekintünk erre, hanem élő kapcsolatokkal rendelkezünk lengyel barátaink kapcsán, rendszeresen szervezünk kirándulásokat Lengyelországba, vagy éppen most november 11-én is egy komoly delegációval vettünk részt Varsóban a megemlékezéseken különböző ünnepségeken. Nemegyszer fordult elő, hogy például a Jobbik ifjúsági tagozata olyan pályázatot írt ki, amely a magyar-lengyel barátságot ápolta, és ezt a tudatot erősítette a fiatalokban. Tehát mi is egy élő kapcsolatként tekintünk erre a barátságra, és ezt szeretnénk szorgalmazni, hogy minél több gyakorlati példán keresztül vagy akár az oktatási rendszer elemeit felhasználva a jövő generációjával is megismertessük azokat a tényeket, amik itt elhangzottak és amik miatt fontos ez a barátság, és amik miatt át kell adni ezt a jövő generációjának. A Jobbik tehát támogatja ezt a javaslatot, értelemszerűen is közel áll a szívünkhöz, és örülünk is minden ilyen gesztusnak. Bízunk benne, hogy sok hasonló gesztus lesz még lengyel barátaink felé, és még egyszer mondom, a gyakorlati tettekben is meg fog nyilvánulni ennek a kapcsolatnak az erősödése, a magyar társadalommal való minél jobb megismertetése, mert így tudjuk elérni a célunkat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik, szórványos taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője a következő. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A lengyel-magyar barátság egy újabb mérföldköve fekszik itt előttünk, egy fontos törvényjavaslat, amely Lengyelország függetlensége visszaszerzése százéves évfordulójának kíván törvényi emléket állítani, és nagyon fontos, ahogy már korábban is elhangzott, hogy ez ne csak emlék legyen, hanem a mindennapok élő valósága is. Mielőtt belekezdek a mondanivalómba, hadd fejezzem ki a sajnálkozásomat amiatt, hogy három ellenzéki párt is úgy gondolta, hogy nem fontos eléggé ez a törvényjavaslat, nem fontos eléggé ez a téma ahhoz, hogy képviseltesse akár egy képviselővel magát itt az Országgyűlésben ennél a fontos napirendnél. [[9.50]] Azt gondolom, és ezt talán mindannyian láthatjuk, hogy a lengyel és a magyar nép barátsága egyedülálló az európai történelemben. A viharos XX. században és az előttünk álló XXI. században nagy példa lehet a környező népeknek, hogy van egy olyan szövetség, amely közel ezeréves múltra tekint vissza, van egy olyan szövetség, amely a történelem folyamán számos helyen és módon kapcsolódott össze. Ezekről már korábban is beszéltek képviselőtársaim, de azt gondolom, hogy ezekben az időkben, amikor a nemzetállami keretek lebontásán dolgoznak sokan, fontos példát adni abban, hogy két nemzet erős nemzetként, független, önálló nemzetként, de mégis tud egymásra támaszkodni, ahogy ezt tette számtalanszor a történelme során. Úgyhogy azt gondolom, hogy ezt a szövetséget, ezt az értéket becsüljük meg, és legyünk mindannyian ennek a szövetségnek az építői és hírvivői. A történelmi távlatokról és a középkor eseményeiről már szóltak képviselőtársaim. Én a XX. századról beszélnék egy picit, hiszen Magyarország a XX. században három alkalommal vállalt kiemelkedő szerepet a lengyel történelemben, az 1920-as orosz támadáskor, 1939-ben a német invázió idején és az 1944. augusztusi varsói felkelés idején. Az 1918-ban, a háromszori felosztás után és az utolsó felosztást követően, 123 év után függetlenné vált lengyel állam hadseregét megteremtő Piłsudski marsall 1920-ban azzal szembesült, hogy a világforradalomról ábrándozó bolsevisták Lengyelországot tekintik a fő ellenségüknek. A Vörös Hadsereg támadást is indított Varsó elfoglalására, amit Európa bolsevizálása követett volna. Tuhacsevszkij orosz parancsnok Lenin utasítása alapján kiadott egy hadparancsot, amely így hangzott: Lengyelország hulláján keresztül vezet az út a világforradalom felé. Azt gondolom, hogy ennek a meghiúsítása Piłsudski marsall egyik óriási nagy tette volt, amely előtt mi is fejet kívánunk hajtani. Akkor még az oroszok gyorsan nyomultak előre, és a lengyel katonáknak kimerült a hat-hét tölténnyel rendelkező táruk, már csak annyi maradt hátra, és úgy várták Varsóban a végső rohamot. Az utolsó pillanatban futott be a magyar segítség a frontra, ami Piłsudski marsall hadvezetése mellett így meg tudta fordítani a háború menetét és aztán a kimenetelét. Többektől kértek segítséget akkor Lengyelországból, többektől kértek mindenféle katonailőszer-támogatást, és Franciaország mellett hazánk volt az egyetlen állam, amely segítséget nyújtott a lengyeleknek, amikor az ország összes nélkülözhető hadianyagát, lőszerét a lengyelek rendelkezésére bocsátottuk. Így aztán valamelyest hozzá tudtunk járulni ahhoz, hogy az Európa térképére 123 év után visszakerült Lengyelország stabilizálni tudja a függetlenségét, meg tudja őrizni ezt a függetlenségét, és aztán majd elindulhasson a fejlődés útján. Nagyon fontosnak tartom a mostani törvényjavaslatban azt a passzust, amellyel az Országgyűlés felhatalmazást kíván adni a kormánynak az oktatáspolitikában és a kultúrpolitikában különböző olyan intézkedések, intézkedési tervek meghozatalára, amik a valóságban a fiatalok szintjén, a közösségek szintjén, az egyházi közösségek szintjén, a nemzetiségi közösségek szintjén tudja erősíteni ezt a mindennapi kapcsolatot, hogy ez a törvény, a lengyel-magyar barátság napja, a korábban elfogadott országgyűlési határozatok szilárd alapot adjanak ennek a barátságnak. De ezenfelül, a szavakon felül, a törvényeken felül, a jogszabályokon felül a gyakorlati tettekben, diákcsereprogramokban, tolmácsképzésben, sportrendezvényekben, egyházi rendezvényekben, közösségek támogatásában tudjuk azokat az eredményeket elérni, amelyek a fiatalokban is a lengyel-magyar barátság és az összetartozás érzetét fogja erősíteni. Mint ahogy kezdtem a felszólalásom, úgy is zárom: ez a szövetség nagy érték, ezért fontos számunkra, hogy mindenkihez eljusson, a fiatal közösségek szintjén is érezhető legyen ez a barátság. A KDNP-frakció támogatja a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíváne még valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Tisztelt Országgyűlés! Minthogy nem, az összevont vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Bajkai képviselő urat, hogy az előterjesztők nevében kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Bajkai István jelzésére:]] Parancsoljon! Hat perc áll rendelkezésére.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a hozzászólóknak azt a támogatását, amely az egyes hozzászólásokból kiderült. Röviden és összefoglalóan úgy fejezhetném ki, hogy ez a törvényjavaslat megvalósítja azt, amit a történelmünk során a tetteinkkel tulajdonképpen meg is valósítottunk, azt, hogy ez a két nép olyan szoros barátságban, olyan minőségben és olyan lelkiségben együvé tartozik, és együttesen küzdötte végig az évszázadokat, amit ezzel a törvényjavaslattal, ennek a törvénynek az elfogadásával szentesíthetünk is. Föltehetjük magunknak azt a kérdést is bár ez nyilván meghaladja az időkeretet és a parlament lehetőségeit is , hogy vajon miért alakult ez így. Én erre próbáltam a saját magam számára is egyfajta választ adni. A hitünk, a küzdelmeink? A keletről nyugatra érkező folyamatos hódítási kísérletek, a szenvedéstörténetünk? Az, hogy volt időszak, amikor az országainkat elveszítettük, vagy az ország egy része folyamatosan más fennhatóság alatt élt? Vajon mi volt az? S arra a következtetésre jutottam, hogy mindezek természetesen fontos szerepet játszottak, de talán ahogy arra az előadásomban, az expozémban is kitértem van a két nép között egy nemzetközi egyezményeket, jogi kategóriákat, politikai egyezményeket meghaladó olyan szint, olyan erkölcsiség, amit nem lehet csak pusztán és kizárólag a történelmi eseményekből levezetni. Sokkal inkább, fogalmazhatunk így is, és lehet, hogy ez egyszer még a genetika tudományával ki is fog derülni, van közöttünk rokonság, olyan rokonság, amit a mindennapjaink megélésével, a döntéseinkkel talán nem is tudunk mindig azonosítani. Ez a lelki közösség, ez a lelki és szerintem természetes rokonság és körülmény olyan szövetségessé tett bennünket, ami, azt gondolom, valóban példátlan itt Európában, és szinte példa nélkül áll az egész világ történelmében. Ennek megfelelően köszönöm még egyszer a felszólalás lehetőségét, és azt, hogy mindenki, aki ma jelen volt itt a Házban, hozzászólásával támogatta a törvényjavaslatot, amely mindannyiunkat, az egész magyarságot, az egész lengyelséget és egész Közép-Európát szolgálni fogja, és példát is mutat ahogy az elhangzott itt a felszólalásokban Európa népeinek, s megerősíti ezt a régiót. Remélhetőleg a lengyel-magyar barátság egy olyan évszázadot vetít elénk, amelyben a népeink fejlődni fognak, ez a régió erősödni fog, s még nagyobb biztonságban és boldogságban élhetünk a szülőföldünkön. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3618. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Az elnöklést pedig átadom Latorcai János alelnök úrnak. Köszönöm szépen az együttműködésüket. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításáról szóló T/3618. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Alaptörvény 2011-es elfogadását követően az Országgyűlésnek meg kellett alkotnia azokat a törvényeket, amelyek az érintett jogterületeket az Alaptörvény rendelkezéseivel összhangba hozzák. Ezen törvényjavaslatok közül az elsők között került elfogadásra a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény. Ez az új törvény a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvényt kívánta felváltani. Az új törvény egyes rendelkezéseivel kapcsolatban azonban az Alkotmánybíróság és egyes nemzetközi szervezetek, így az Emberi Jogok Európai Bírósága, a Velencei Bizottság észrevételeket tettek, kritikákat fogalmaztak meg. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy eleget tegyen az Alaptörvény ötödik módosításában foglaltaknak, illetve, ahogy az előzőekben említettem, az Alkotmánybíróság és a nemzetközi szervezetek által tett jelzésekkel kapcsolatos kérdéseket tisztázza. A törvényjavaslat egyértelműen megfogalmazza, hogy a lelkiismereti és vallásszabadság mindenkit megillető alapvető jog, amely nem köthető semmilyen jogi formához. A törvényjavaslat megkülönbözteti a vallási közösségek különböző jogi státuszait, amire azért van szükség, mert nem minden vallási közösségnek azonos a társadalmi támogatottsága, továbbá nem elég önmagában a jelenlegi támogatottságot nézni, hanem annak tartósságát is figyelembe kell venni akkor, amikor kategóriákat átlépve szélesítjük vagy szűkítjük a szervezetek jogosítványait. A javaslat egyik fontos, garanciális jellegű változtatása, hogy az egyházak nem elismeréssel, hanem bírósági eljárás keretein belül nyilvántartásba vételre kerülnek, kivéve a bevett egyházi státusz megállapítását. A tervezett jogszabály így ír erről: „A jogi személyiséggel rendelkező vallási közösséget, a bevett egyházakat kivéve, a Fővárosi Törvényszék veszi nyilvántartásba.” Az állam és az egyház elválasztásának egyik sarokpontját deklarálja az a mondat, miszerint „az állam a vallási közösségek irányítására, felügyeletére szervet nem működtethet és nem hozhat létre”, illetve az a szövegrész is a függetlenséget biztosítja, miszerint „a vallási közösség belső szabályon alapuló döntését állami szerv nem módosíthatja vagy bírálhatja felül, a jogszabályban nem szabályozott, belső jogviszonyokból eredő jogviták elbírálására állami szervnek nincs hatásköre”. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat megfelel az Alkotmánybíróság és a releváns nemzetközi szervezetek észrevételeinek, továbbá kiszámítható, objektív, világos kritériumrendszert biztosít a vallási közösségek részére, garantálva továbbra is az állam és az egyház elválasztását amellett, hogy a közérdekű célok mentén együttműködés és anyagi támogatás lehetőségét nyújtja. Az elhangzottakra tekintettel, tisztelettel kérem önöket, hogy a zárószavazáson támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kisebbségi vélemény nem tud elhangozni, mert az ülésteremben nincs jelen annak előadója. Most megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. A kerete 10 perc, és kiválóan tudja azt államtitkár úr, hogy ami most elhangzik, az a 10 percből le fog jönni a zárszó vonatkozásában. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a Törvényalkotási bizottságnak, illetve a nemzetiségek bizottságának, hogy egyrészt a módosítókat tárgyalták, másrészt az egész törvényt is tárgyalták. A pozitív visszajelzéseket is köszönöm mind a bizottsági üléseken, mind itt az Országgyűlésben. Ha lesz még arra felvetés, hogy hogyan halad tovább ez a törvény, akkor természetesen a végén még fogok reagálni. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy az elhasznált időkeretnek megfelelően mennyi ideje van hátra. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót dr. Rónayné Slaba Ewa Maria lengyel nemzetiségi szószóló asszonynak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Parancsoljon, szószóló asszony, öné a szó.
Panie Marszałku, dziękuję za udzielenie mi głosu. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószóló, röviden szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy bizottságunk a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított, a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításáról szóló T/3618. számú javaslatot 2018. december 4-én megtartott bizottsági ülésén napirendre tűzte, és az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját.A bizottság a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésében megjelölt rendelkezéseit, azaz a törvényjavaslat egészét megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a HHSZ 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a bizottság arról döntött, hogy részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújt be. A bizottság ülésén 12 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját 2018. december 4-én lezárta. A bizottság a törvényjavaslatot elfogadásra javasolja. Dziekuję za uwagę. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Soltész Miklós államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra, illetve elhangzottra válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Zárszóként csak annyit szeretnék elmondani, hogy hosszú vita után értünk el egy olyan helyzetbe, ahol kétharmados szavazással meg tudjuk valósítani azt a törvényjavaslatot, amire három év óta vártunk. Három évvel ezelőtt nem sikerült a korábbi ellenzéki ígéretek ellenére; én úgy tudom, hogy most az ellenzék egy része is támogatja a törvényjavaslatot. Egy olyan törvényjavaslatot, amely valóban helyre teszi, helyreigazítja azt a felvetést, azt a kérést, amit akár az Európai Unió Bírósága, akár az Alkotmánybíróság is felvetett, és mindenképp megvalósítja a vallásszabadság mindenféle gyakorlatát Magyarországon, annak mindenféle törvényi oldalát biztosítja.Éppen ezért köszönöm szépen mind az általános, mind a részletes vitában való részvételt, köszönöm szépen a nemzetiségi bizottságnak is, hogy mindebben részt vállaltak, és köszönöm azoknak a képviselőknek a támogató javaslatait, akik egyébként a végén is támogatni fogják a törvényt, hiszen akkor van értelme, ha közösen tudunk ebben gondolkodni. Mindenkinek köszönöm a munkáját ebben a tekintetben is. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra holnapi ülésnapunkon kerül sor.Most soron következik a Hungary Helps programról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3625. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ehhez meg is adom a szót Herczeg Tamásnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[10.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság a múlt hét csütörtökön, 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a „Hungary Helps” programról szóló T/3625. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormánynak meggyőződése, hogy a migráció kezelésének helyes módja nem az, hogy a humanitárius katasztrófa sújtotta országokból származókat Magyarországra hozzuk, hanem hogy a segítséget visszük oda, ahol szükség van rá. Másképp kifejezve, a segítség a problémás térségekben, a válságrégiókban sokkal hatékonyabb és nem csak tüneti kezelés tud lenni. Ezt fejezi ki a program neve Magyarország segít , így próbál választ adni az egyik nagy globális problémára, a modern kori népvándorlásra. Magyarország segít, mégpedig ezzel a programmal is, amely Ausztrália kivételével, ha jól tudom, minden kontinensen jelen van. A program nemcsak arról szól, de kiemelt részét képezi az üldözött keresztény közösségek megsegítése. Ez abból következik, hogy Magyarország keresztény kultúrájú ország, és mint ilyen, elsősorban a keresztény közösségek segítése a kötelessége. A világon ma a leginkább üldözött vallás a kereszténység. A vallásuk miatt ma világszerte diszkriminációt szenvedő emberek több mint fele keresztény. A program lényeges jellemzője, hogy nem nagy nemzetközi ügynökségeken keresztül juttatja el a segítséget a szükséget szenvedőkhöz, amelyek nemritkán a költségek 30-40 százalékát teszik el adminisztrációs díj vagy programköltség címén, hanem a lehető legközvetlenebb módon, oly módon, hogy az a lehető legjobban hasznosuljon. Fontos megjegyezni, hogy a „Hungary Helps” program nem ennek a törvényjavaslatnak az elfogadásával jön létre, és már eddig is számos sikeres projektet foglalt magában: például iskola építését az iraki Kurdisztánban, háborúban lerombolt lakóházak helyreállítását az észak-iraki Ninivei-fennsíkon, oktatási és humanitárius projekteket Szíriában és Libanonban. Ezek az eredmények bizonyítják, hogy a program jól működik. Az előttünk fekvő törvényjavaslat nem változtat a program lényeges tartalmi elemein. A fő változtatás abban áll, hogy egy új ügynökséget hoz létre a magyar humanitárius programok sikeres, látható és átlátható lebonyolítására, amihez egy, az eddiginél kevesebb adminisztrációval járó, gazdaságos adományozási módszert társít. Meggyőződésünk, hogy ez egy olyan struktúra, amely más országok számára is példaként szolgálhat. Tisztelt Ház! Mind a „Hungary Helps” eredeti létrehozása, mind ennek a törvényjavaslatnak az általános vitája során példás egység alakult ki a parlamenti pártok között. Ennek fenntartása reményében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, kíváne most élni előterjesztői expozéval. [[Soltész Miklós: Majd a végén.]] Nem kíván, majd a zárszóban kíván reagálni. Most megkérdezem képviselőtársaimat, mivel a kijelölt Külügyi bizottság előadót nem állított, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Az előterjesztő képviseletében Soltész Miklós államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Csak nagyon röviden két dolgot szeretnék kiemelni ebből a törvényjavaslatból. Az egyik valóban az, amit képviselő úr, Herczeg Tamás is említett, az pedig nem más, mint hogy tudjuk, nagy baj van a világban, tudjuk, hogy nagyon nagy nehézségekkel élnek, és nagyon nagy szegénységben, nyomorban élnek egyes nemzetek vagy egyes földrészek, de azt is tudjuk, hogy a migrációnak az a kezelése, ami szerte a világban most elindult, nem oldja meg ezt a problémát sem humanitárius szempontból, sem pedig gazdasági szempontból. Ezért feladata azoknak az országoknak, illetve földrészeknek, akik adott esetben segíteni tudnak vagy akarnak, és egyértelmű, hogy a helyben segítést kell megvalósítani. Magyarország Kormánya, a magyar emberek nagy többsége most már három és fél év óta tulajdonképp ezt az utat járja, és ezért is fontos ennek a „Hungary Helps” programnak a megvalósítása. Csak zárójelben teszem hozzá, hogy az az államtitkár, Azbej Tristan, aki ezért a feladatért felelős, most is olyan területen van, ahol néhány héttel ezelőtt keresztény hívőket gyilkoltak meg, és ott segítenek, illetve onnan próbálnak adott esetben egészségügyi segítséget nyújtani Magyarországon keresztül vagy Magyarországra hozva a túlélő sérülteket. Rengeteg olyan segítséget nyújtott Magyarország az elmúlt években, amelyre odafigyelt a világ közvéleménye, s most már egyre több ország csatlakozik, és próbálja megvalósítani a saját maga segítő programját, adott esetben vagy a magyar minta alapján, vagy pedig Magyarországgal közösen. Én azt gondolom, hogy ez Magyarországot mindenképp fölemeli diplomáciai szempontból, és a magyar emberek meg nem büszkén, de mégis méltán mondhatják azt magukról, hogy igenis a bajbajutottaknak segítünk és segíteni is kell. Ebben a programban az eddig elvégzett munka, azt gondolom, egyik oldalról nagyon nehéz volt, a másik oldalról felemelő, de biztos, hogy ezt tovább kell folytatni. Köszönöm szépen mindenkinek, minden egyes parlamenti pártnak, akik ezt a programot magukévá teszik, segítenek és támogatják. Higgyék el, azok is, akik az ellenzéki oldalon ülnek, sokkal jobb, mint az illegális migrációt segíteni és azt támogatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a 2021. évi népszámlálásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3609. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal együtt a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a 2021. évi népszámlálásról szóló T/3609. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény 8. §-ának (2) bekezdés d) pontja, igazodva a magyar hagyományokhoz, a Központi Statisztikai Hivatal kötelező feladatai között sorolta fel a népszámlálás végrehajtását. A teljes körű népszámlálás az egyetlen olyan adatforrás, amely egyszerre biztosítja az adatok teljes lefedettségét és területi részletességét, illetve a társadalom és a gazdaság legkisebb egységére vonatkozó információk számos kombinációs lehetőségével minden szempontból megfelel a hazai és nemzetközi kutatási igényeknek. Jelen törvényjavaslat az Európai Unió joganyagára alapozva, ahhoz igazodva szabályozni kívánja az összegyűjtött adatok kezelésének és felhasználásának menetét, mégpedig oly módon, hogy azok személy azonosítására alkalmatlanok legyenek, a népszámlálás végrehajtása ugyanis nem csupán hazai, hanem európai uniós kötelezettség is. Ezeknek a kötelezettségeknek a törvényjavaslat megfelel. Példaként említhető többek között, hogy a lakóhelyre, a családi állapotra, a gazdasági aktivitásra vonatkozó adatok gyűjtése az Európai Parlament és a Tanács 763/2008/EK rendelete alapján kerül megszervezésre. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat garantálja, a gyűjtött adatok kizárólag statisztikai célra legyenek használhatóak, ami biztosítja, hogy az adatszolgáltatók egyedi adatai visszaazonosítható módon nem kerülhetnek nyilvánosságra, továbbá más célra nem kerülhetnek felhasználásra. Az adatok statisztikai célú felhasználását mind a törvényjavaslat, mind a hivatalos statisztikára vonatkozó törvény és az európai statisztikákra vonatkozó európai uniós jogszabályok is garantálják. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház plenáris ülésén, valamint a bizottsági ülésen megtárgyalt részletek ismeretében a törvényjavaslat mindenképpen támogatást érdemel. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, hogy most vagy a végén kíván szólni. [[Soltész Miklós: A végén.]] Csak a zárszóban. Köszönöm szépen, államtitkár úr.Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most szószólói felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Parancsoljon, szószóló úr, öné a szó. [[10.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozati házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a 2021. évi népszámlálásról szóló T/3609. számú törvényjavaslat részletes vitáját.A bizottság a törvényjavaslatnak a házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésben megjelölt rendelkezéseit, azaz a törvényjavaslat egészét megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egészébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek, és megfelel a jogalkotás szakmai követelményeinek. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, így részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Szóba került módosító javaslat a bizottság által lefolytatott részletes vitát megelőzően a bizottsági vélemény megfogalmazása során, de végül a bizottság eltekintett bizottsági módosító javaslat benyújtásától. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetségével közösen fogja kialakítani végleges álláspontját a 2021. évi népszámlálásról szóló törvény nemzetiségeket érintő részére vonatkozóan, és amennyiben szükséges, a bizottság önálló módosító indítványt nyújt be a tavaszi ülésszak folyamán. A bizottság az ülésen 12 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül döntött arról, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját 2018. december 4-én lezárja. A fentiek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. évi népszámlálásról szóló T/3609. számú törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását javasolja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ritter Imre képviselő úrnak, a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselőnek. Parancsoljon, öné a szó.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Parlament! A saját és a magyarországi németség nevében mint képviselő jelentkeztem felszólalásra azon érintettség kapcsán, hogy azt gondolom, ma már mindenki előtt világos és ismert tény, hogy annak idején a kitelepítésről, az elűzetésről az akkori magyar kormány 1945. december 22-én határozott. A rendelet december 29-én jelent meg. Ez a hazai német kisebbség kollektív felelősségének elvén alapult, és kitelepítési oknak tekintette, ha valaki az 1941-es népszámlálás idején német nemzetiségűnek vagy német anyanyelvűnek vallotta magát. Az elűzetés 1946. január 19-én kezdődött, az első vonat Budaörsről indult. Három év alatt 220-250 ezer embert űztek el Magyarországról. A becsült adatok szerint az itthon maradt hazai német nemzetiségű lakosság száma az elűzetés után minimum 300 ezerre volt tehető. Jellemző, hogy az akkori félelem és megpróbáltatások miatt az 1949-es népszámláláson német anyanyelvűnek mindössze 22 450-en, német nemzetiségűnek pedig csupán 2617-en vallották magukat. A magyar parlament 2007 novemberében tartotta meg a Vertreibung, az elűzetés emléknapját itt a parlamentben, majd 2012-ben a 88/2012. országgyűlési határozatban, majd 2013-ban a 103. országgyűlési határozatban a Magyar Országgyűlés január 19-ét, az elűzetés 1946-os kezdetének évfordulóját a magyarországi németek elhurcolásának és elűzetésének emléknapjává nyilvánította. A 70. évforduló kapcsán hadd idézzek egyetlen mondatot Orbán Viktor miniszterelnök úr beszédéből a január 19-i budaörsi megemlékezésen: „A hivatalos megnevezés kitelepítés volt, de ennek a szónak a valósághoz nem volt semmi köze. Amit kitelepítésnek neveztek, az valójában a magyar svábok kifosztása és elüldözése volt. Megfosztották őket házaiktól és hazájuktól.” Mindezt azért tartottam fontosnak idézni és elmondani, hogy egy picit mindenki megértse azt, ami a magyarországi németségnél még ma is egy rendkívül fájó seb, és kötelességem elolvasni a Magyarországi Németek Országos Önkormányzata 2018. december 8-án, szombaton hozott 151. számú határozatát, amelynek 1. pontja szerint „A Magyarországi Németek Országos Önkormányzata Közgyűlése a kormány által az Országgyűléshez T/3609. számon a 2021. évi népszámlálásról szóló törvényjavaslat elfogadását nem támogatja. 2. A Magyarországi Németek Országos Önkormányzata Közgyűlése felkéri Ritter Imre magyarországi német országgyűlési képviselő urat, hogy a törvényjavaslatot a kormány által előterjesztett tartalmában ne támogassa, illetve tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a 2021. évi népszámlálás során az adatszolgáltatónak a családi és utónevét ne kelljen kötelező módon megadnia, biztosítva legyen a teljes eljárás során az adatszolgáltató anonimitása, az egyes állami regiszterek összekapcsolása a népszámlálás adataival ne történhessen meg, illetve a nemzetiségi hovatartozásra vonatkozó kérdés felvetése kötelező legyen.” Az elmúlt közel egy évben és előtte mintegy egy évtizedig igazából semmi mást nem tettem, mint a magyarországi németséget igyekeztem meggyőzni arról, hogy nem azért volt ’46-ban kitelepítés és elűzetés, mert volt egy ’41-es népszámlálás, hanem azért, mert egy embertelen világ volt, ahol mindent meg lehet tenni. Ennek ellenére nagyon sok emberben benne van ma is a félelem, és ez egy olyan kérdés, amit nem lehet a matematika, a jog és az érvek alapján eldönteni, itt az emberek legnagyobb része az érzelmei, a megérzése, a lelkiismerete alapján dönt; ha rá gondol és fáj, nem fogadja el, ha rá gondol, és a gyomra összeszűkül, nem fogadja el. Kérem, hogy ezt mindenki vegye figyelembe. Időnk nem volt rá, tavasszal meg fogjuk tenni, hogy egy nemzetiségek által egyeztetett véleményt alakítsunk ki, és amennyiben ez indokolttá teszi, akkor a tavaszi ülésszak elején be fogok nyújtani erre vonatkozó módosítást. Én a magam részéről az elmondottak miatt a holnapi szavazásnál tartózkodni fogok. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most Soltész Miklós államtitkár úrnak adok szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a hozzászólóknak, illetve a különböző bizottságok hozzászólóinak, Héjj Dávidnak is, akár Farkas Félixnek is a támogató hozzászólását, de ugyanígy köszönöm Ritter Imre képviselő úrnak is az észrevételeit és hozzászólását. Nyilván az ember személy szerint is megérti, elfogadva azokat az érzelmi észrevételeket, amelyeket nem lehet racionálisan megmagyarázni, teljesen érthető, amit ön elmondott. Az 1946-47-es és azt követő elűzetések, illetve üldöztetések egyébként hozzáteszem, más nemzetiségekre is kihatva valóban olyan mély sebeket hagytak a magyar társadalomban, amelyek érthetőek. De ugyanígy ez igaz egyébként sajnos az 1945 előtti, tehát a második világháború alatti zsidó honfitársainkat listázó időszakra is. Azt gondolom, hogy egy teljesen más világban élünk, nem élhetünk félelemben, nem élhetünk abban a légkörben, ami a 60-70 évvel ezelőtti időszakot jellemezte. Ön is tudja, hogy sajnos, ha olyan diktatúrák jönnek, akkor azok nem válogatnak, hogy milyen az adatgyűjtés milyensége, milyen adatot gyűjt egy népszámlálási törvény, akkor sajnos így is, úgy is megtalálják azokat az embereket, akiket felelősnek tartanak valamilyen oknál fogva az ő bűnükért. [[10.30]] És ezért, azt kell mondjam, utólag is sokszor elnézést kértünk már nem a mi rendszerünk tette ezt azoktól a népcsoportoktól, amelyekkel szemben ezt megtették, de ezt most is ki kell mondani. De ez a népszámlálási törvény független ettől. 21 országban hasonlóan zajlik a népszámlálás, mint ahogy ez a törvényjavaslat is el fogja látni a feladatát. Teljesen érthető, amit ön elmondott, képviselő úr, állunk elébe az esetleges módosító indítványának, és teljesen megértem az ön holnapi tartózkodó szavazatát. Egyébként a kormány továbbra is fenntartja mindazt, amit eddig beterjesztett, és köszönöm szépen mind a kormánypárti, mind pedig az ellenzéki támogatást a törvény megvalósításában. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Soron következik a Magyar-székely összetartozás napjáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Szávay István, Jobbik, Keresztes László Lóránt, LMP, Molnár Zsolt, MSZP, Kocsis-Cake Olivio, Párbeszéd, Szászfalvi László, KDNP, és Pánczél Károly és Herczeg Tamás, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés H/2681. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok is a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Herczeg Tamás úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság a múlt hét csütörtökön, 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a magyar-székely összetartozás napjáról szóló H/2681. számú… [[Kattog a hangosító berendezés.]]
Elnézést kérek, képviselő úr, legyen szíves a telefonját arrébb rakni! [[Megtörténik.]] Köszönöm szépen. Parancsoljon!
Elnézést! …a bizottság az összegző jelentést és az összegző módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar Alaptörvény D) cikke kimondja, hogy: „Magyarország … felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, egyéni és közösségi jogaik érvényesítését, közösségi önkormányzataik létrehozását, a szülőföldön való boldogulásukat”, emellett „előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal.”, és ez a szöveg lényegesen elkötelezettebb és erőteljesebb megfogalmazás a korábbi alkotmány megfogalmazásához képest. A magyarság ügye olyan ügy, amellyel kapcsolatban megvalósulhat a nemzeti egyetértés, mint például ennél a határozati javaslatnál, amelyet a Demokratikus Koalíción kívül hat párt nemcsak támogat, de előterjesztő képviselőket is ad hozzá. Tisztelt Ház! Az elmúlt években a határon túli magyarság támogatásáért már sokat tett a kormány mind politikailag, mind gazdaságilag. Gazdaságfejlesztési projektek finanszírozása mellett nemzetközi szinten is támogatását fejezte ki a székely autonómia ügye iránt. A határozati javaslat nemcsak megerősíti a magyar-székely kapcsolatot, hanem egy történelmi eseményre is emlékezik: 1848. október 16-án 60 ezer székely részvételével összeült az agyagfalvi székely nemzetgyűlés, amelyen a székelyek kiálltak az 1848-as áprilisi törvények, a magyar nemzet mellett, és felvették a harcot az Habsburg-birodalom által feldühített felfegyverzett tömegekkel szemben. Ez a nap tehát a székely népfelkelés kezdetének napja, az a nap, amikor a székelység csatlakozott az 1848-49-es szabadságharchoz. A székelység hősiességével és elszántságával kifejezte a magyar nemzet iránt tanúsított szeretetét és hűségét, amiért máig tisztelet és főhajtás jár. A határozati javaslat tehát ezt a napot, a székely nemzetgyűlés kezdő napját tervezi a magyar-székely összetartozás napjává nyilvánítani. Tisztelt Ház! A határozati javaslat egyebek mellett kimondja, hogy támogatja és szorgalmazza az eseményhez kapcsolódó pályázatok meghirdetését, iskolai megemlékezések, tanulmányi kirándulások megszervezését, a témakörhöz illeszkedő konferenciák megtartását, az oktatást segítő anyagok, audiovizuális anyagok, az ismeretterjesztést szolgáló kiadványok, az eseményhez kötődő emléktárgyak készítését. Emellett természetesen kifejezi azt is, ami evidencia, azt, hogy a székelység a magyar nemzet szerves része, és hogy közösen alkotunk egy egységet. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy korábban említettem, a határozati javaslat kapcsán egy nem sűrűn látott politikai egység alakult ki, hiszen a jobbikos javaslattevő mellé a határozati javaslat benyújtásához KDNP-s, MSZP-s, párbeszédes, LMP-s és fideszes képviselő is csatlakozott. Kérem képviselőtársaimat, támogassák a határozati javaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem, az előterjesztők közül kíváne valaki most felszólalni, vagy csak a végén. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Majd a végén köszönöm szépen , a zárszóban. Megkérdezem, hogy a kormány részéről az államtitkár urak közül kíváne valaki felszólalni. (Jelzésre:) Soltész Miklós államtitkár úr. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány természetes módon támogatja, nem is kérdés részünkről, hiszen 2010 óta az Alaptörvényünkben is egyértelműen megjelenik, hogy minden magyar, bárhol is éljen a világon, legyen az a Kárpát-medence vagy szerte a világban, az egységes magyar nemzetnek része. S ahogy a képviselő úr is fogalmazott, a székelység a magyar nemzet egységes részeként éli ezeréves történetét, és teljesen egyértelmű az, hogy amikor a történelem nehéz viharai között ők kiálltak az egységes magyar nemzetért, és mindazt, amit ők tettek, akár az elmúlt évszázadokban, akár az elmúlt évtizedekben, akár az elmúlt években is a megmaradásért, a magyarság megmaradásáért, akkor utólag ezt megköszönjük, és ezt valamilyen módon közösen jelezzük feléjük. Én köszönöm szépen, hogy ebben az össznemzeti ügyben az Országgyűlés egységes, és mindenképp támogatjuk továbbra is ezt az ügyet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága előadót nem állított. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőket, hogy kíváne valaki a zárszó lehetőségével élni. [[Pánczél Károly jelzésére:]] Pánczél Károly képviselő úrnak mint előterjesztőnek adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztők nevében is köszönöm szépen azt a támogatást, amit az elmúlt hetekben, legyen az bizottsági ülés, törvényalkotási bizottsági ülés vagy itt a parlamentben ez ügyben kifejtettek. Kell hogy legyen, és a nemzetpolitika egy olyan terület, ahol kell hogy legyenek nemzeti minimumok. Így volt ez az elmúlt időszakban akkor, amikor a parlament legnagyobb része kiállt például az ukrán nyelvtörvény ellen és állást foglaltunk, így volt ez akkor, amikor a Minority SafePack-kezdeményezést az Országgyűlés nagy része támogatta, és egy határozati javaslatban kiállt mellette.Így van ez most is, hogy a hét pártból hat támogatta ezt a határozati javaslatot, amelyhez érkezett két módosító javaslat is. A Törvényalkotási bizottság és a Nemzeti összetartozás bizottsága is támogatta ezt a két módosító javaslatot, ami még inkább megerősíti azt, hogy nemcsak egy egyszerű összetartozásról van itt szó a magyarok és a székelyek között, hanem a magyar-székely egységről van szó, ezt kívánjuk ebben hangsúlyozni. Illetve támogattuk azt a módosító javaslatot is, amely leszögezte, hogy a székely nép a magyar nemzet elválaszthatatlan része. És mindemellett természetesen fontos az is, ami már itt a mai ülésen is szóba került, hogy mindezzel egyébként emléket kívánunk állítani annak az agyagfalvi székely nemzetgyűlésnek, amely ’48. október 16-án kiállt az áprilisi vívmányok mellett, kiállt a ’48-as magyar forradalom mellett. Azt kérem, hogy a holnapi napon is legyenek szívesek támogatni ezt a határozati javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a filmalkotások készítésével és terjesztésével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[10.40]] A kormány-előterjesztés T/3376. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal együtt a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Horváth László úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Arról tudom önöket tájékoztatni, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a filmalkotások készítésével és terjesztésével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/3376. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.A hazai filmalkotások örvendetes nemzetközi sikerei okán kiemelt figyelem kíséri a magyar mozgóképszakmát. Magyarország filmiparban megszerzett kedvező pozíciójának megtartása érdekében időről időre érdemes és szükséges a vonatkozó szabályozást felülvizsgálni. A 2003 végén egyhangúlag elfogadott filmtörvény jelenlegi módosítása átfogóan teszi lehetővé a filmtörvény szakmai szempontú finomhangolását a filmszakma és a jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai alapján. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat módosításai három törvényt érintenek: a mozgóképről szóló, a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvényt. A mozgóképről szóló törvény módosítása egyrészt pontosítja, hogy mi minősül filmalkotásnak, másrészt pontosítja a nemzeti filmvagyon fogalmát, így a filmalkotásoknál egyértelmű lesz, hogy mely vagyoni felhasználási jogok tartoznak a nemzeti filmvagyon körébe. Az előterjesztés módosítja a filmforgatási célú közterület-használattal kapcsolatos eljárási díjakat is, egyrészt a többletköltségek, másrészt pedig az inflációkövetés miatt. Tisztelt Ház! A javaslat a filmalkotások támogatása érdekében létrehozza a televíziós film mecenatúrát és a televíziós filmkollégiumot. A mecenatúra létrehozásával szükséges a mecenatúra és a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap feladatainak egyértelmű elhatárolása és ezzel összefüggésben az alap támogatásaira vonatkozó szabályok pontosítása az új feladatkörnek megfelelően. Az előterjesztés tartalmazza a televíziós filmkollégium tagjainak delegálására, felmentésére és megbízásának megszűnésére vonatkozó szabályokat is. Összegezve tehát, a jelen törvényjavaslatban foglalt módosítások két kiemelt célt szolgálnak: egyrészt azt, hogy a filmalkotások jogi háttere megfelelően igazodjon a mozgóképszakma igényeihez, a másik cél pedig az, hogy magas művészi értékű alkotások is szülessenek, születhessenek, ezzel is erősítve nemcsak a filmipart, hanem a magyar kultúra egészét is. Azt gondolom, hogy ezek olyan célok, amelyek mindannyiunk számára támogathatóak, ezért kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Dömötör Csaba államtitkár urat, hogy most vagy a végén kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, majd a végén, a zárszóban reagál az államtitkár úr mint előterjesztő.A tisztelt Házat tájékoztatom arról, hogy a kijelölt Kulturális bizottság előadót nem állított. Megkérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Elvileg van lehetősége zárszót mondani az államtitkár úrnak, de mivel vita nem hangzott el [[Jelzésre:]] ennek megfelelően a zárszót megtarthatja. Óhajt élni vele? [[Dömötör Csaba: Röviden.]] Tíz perc az időkerete. Parancsoljon, államtitkár úr!
Érzem magamon a nyomást, hogy ne használjam ki a tízperces időkeretet, ezért csak röviden szeretnék szólni, tisztelt elnök úr. A most tárgyalt törvényjavaslat célja kettős. Egyrészt szeretnénk, ha a magyar filmgyártás tovább erősödne, ugyanakkor magas színvonalú alkotások szülessenek, amelyek erősítik a nemzeti büszkeséget is. Nem a nulláról indultunk, hiszen az elmúlt években a magyar filmek szép sikereket értek el, a filmalap támogatásával készült alkotások az elmúlt években 310 nemzetközi díjat nyertek. Csak a legkiemelkedőbbeket említve: ezek között volt Oscar-díj, Arany Glóbusz, cannes-i Nagydíj, berlini Arany Medve és diák-Oscar-díj is. Csak tavaly 70 fesztiváldíj, köztük 12 közönségdíj jutott a magyar filmeknek. Az is nagyon fontos körülmény, hogy a magyar filmek nézőszáma a hazai mozikban meghaladta az 1,2 milliót, ez tízéves csúcs, és egy biztató folyamat kezdete lehet. Még egy fontos körülmény az, hogy hazánkban a filmgyártási költségek 2016-ban és 2017ben is meghaladták a százmilliárd forintot, és Magyarország országképének rendkívül jót tesz az, hogy az egyik világsztár a másik után posztol képeket a feltörekvő Budapestről. A mostani törvényjavaslat szeretné még hatékonyabbá tenni a szabályozást, a módosítások érintik a filmvagyon fogalmát, a vagyonkezelői jogokat, a támogatási szabályokat, a fiatalkorúak alkalmazását és többek között a frekvenciahasznosítási eljárásokat is. De ami talán a legfontosabb, és ezt azért szeretném külön hangsúlyozni, mert az ellenzék is részben felvetette ezt a kérdéskört: létrejön egy tévéfilmes mecenatúra program, aminek köszönhetően további minőségi alkotások születhetnek, köztük történelmi témájú alkotások is. Az első vita óta benyújtott módosítások egyértelműen elhatárolják majd a filmalapot és a tévéfilmes mecenatúra programot, valamint egyértelműsítik a Médiatanács vonatkozó feladatait. Mindent összegezve: ezek a módosítások egyszerre felelhetnek meg a filmszakma igényeinek, egyúttal további magas színvonalú alkotásokkal gyarapíthatják, gazdagíthatják a magyar kultúrát, éppen ezért a tárgyalt törvényjavaslat véleményünk szerint alkalmas és érdemes arra, hogy minden párt jó szívvel támogassa. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A Bánki Erik és Salacz László fideszes képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/3632. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal a parlament informatikai hálózatán mindenki számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról szóló T/3632. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta.A javaslat célja, hogy a kormány informatikai és hírközlési ügyekben véleményező és tanácsadó szerve, a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács a továbbiakban NHIT feladatait bővítse. Az új feladata az eddigiek mellett a kormányzati hírközlési és informatikai beruházások véleményezése, valamint az NHIT elnökének, alelnökének és tagjainak kinevezését a miniszterelnök jogkörébe utalja. A működésre vonatkozó részletszabályokat kormányrendelet állapítja meg a jövőben. Mivel az NHIT a kormány tanácsadó és véleményező szerve, és nem harmadik személyek jogait vagy kötelezettségeit befolyásoló döntéshozatali szerv, ezért célszerű, hogy annak működését, tagjait és finanszírozását is a kormány és ne egy kormánytól független szerv határozza meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most újra megkérdezem Salacz Lászlót, hogy most mint előterjesztő kíváne felszólalni, vagy a végén a zárszóban mondja el az észrevételeit. [[Jelzésre:]] A zárszóban fog élni a lehetőséggel. [[10.50]] Megkérdezem a kormány képviseletében Kara Ákos államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A digitalizáció folyamatosan és elkerülhetetlenül formálja át a mindennapokat, a gazdasági élet működését, a közigazgatás szervezését. A kormány az elmúlt időszakban fejlesztésekkel, jogszabályi akadálymentesítéssel is sokat tett azért, hogy minden magyar ember, minden magyar család, minden magyar helyi közösség és minden Magyarországon működő vállalkozás a digitalizáció nyertesévé válhasson. E célkitűzés a jövőben sem változik, tovább folytatódnak például az egész országra kiterjedő hálózatfejlesztések. Januártól a „Szupergyors internet” program 2.0 fejezete kezdődik meg, ahol elsősorban az optikai hálózatépítést preferálja a kormány, de legalább 100 megabit/secundum sávszélességet.Folytatódik a Diákháló-program. Tisztelt képviselőtársaim bizonyára tudják, itt az a cél, hogy a magyar állami iskolákban, beleértve természetesen a szakképző, szakképzéssel foglalkozó iskolákat is, 2022 végére a széles sáv, illetve a wifi minden olyan teremben, gyakorlati helyen, ahol tudást, ismeretet, szakmai ismeretet lehet szerezni, ott rendelkezésre álljon, és természetesen más képesség-, készségfejlesztő programok is zajlódnak, folytatódnak tovább az országban. A most tárgyalt törvényjavaslat is jól illeszkedik a kormányzat infokommunikációt, információs társadalmat erősítő intézkedései sorába. Annak érdekében, hogy az állam lépést tudjon tartani a technológiai fejlődéssel, szükséges, hogy szakértők vizsgálják meg az informatikai beszerzéseknek az állami informatikai rendszerekhez való kapcsolódását, alkalmasságát a megvalósítandó cél elérésére, figyelembe véve persze a legfrissebb digitális technológiákat, irányzatokat, innovatív eszközöket. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács az informatika terén kellő tapasztalattal és átfogó szemlélettel rendelkező szervezet, amely tanácsadó szervként eddig is hatékonyan segítette a kormányzat munkáját. A jelzett törekvések valóra váltása érdekében a kormány indokoltnak tartja, hogy e terület hangsúlyosabban vállaljon szerepet a döntési folyamatok támogatásában, illetve előkészítésében. E cél elérése érdekében szükséges a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács jogszabályi hátterének átalakítása, illetve újraszabályozása. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy majd a szavazáskor a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki részt venni a vitában, felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom…, illetve bocsánat, a vitát zárom le, nem az általános vitát, azon már túl vagyunk. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a sportról szóló 2004. évi I. törvény olimpiai járadékkal összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A Kocsis Máté, Bánki Erik, Gulyás Gergely és Dunai Mónika fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/3634. számú előterjesztés az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőnek a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a sportról szóló 2004. évi I. törvény olimpiai járadékkal összefüggő módosításáról szóló T/3634. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló T/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi hatályos szabályozás hátrányos rendelkezéseket tartalmaz azon olimpiai érmesek vonatkozásában, akik egynél több érmet nyertek hazánknak, függetlenül attól, hogy arany-, ezüst- vagy bronzéremről legyen itt szó. A mostani szabályozás szerint a többszörös aranyérmesek az első aranyérem után járó olimpiai járadék 20 százalékát kapják, a többi aranyérmük és még a bajnokok ezüst- és bronzérmei egyáltalán nincsenek figyelembe véve. A több ezüst- és bronzéremmel rendelkező érmeseink pedig mindössze egy érem után részesülnek és részesültek eddig járadékban. Ezt a helyzetet kezeli a jelen módosítás, amely minden egyes érmet teljes mértékben méltányol azzal, hogy a többszörös olimpiai érmeseink valamennyi érem után jogosulttá válnak majd az érmek után járó járadék teljes összegére, ezzel is elismerve valamennyi érem mögött a kivételes sportemberi teljesítményt és hirdetve a nemzetre gyakorolt pozitív hatását. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat továbbá rendezi egyrészt az 1984 előtti érmes paralimpikonok helyzetét azáltal, hogy 1955-től kezdődően tenné jogosulttá az érmes paralimpikonokat. Másrészt pedig a kérelemre induló eljárást szabályozó rendelkezéseket pontosítja, tekintettel arra, hogy az olimpiai járadék a törvényjavaslat szerint a nyilvántartásban szereplő adatok alapján hivatalból és nem kérelemre kerül megállapításra. Mindezeken túl a tervezet rendezi az edzők helyzetét is, hiszen az ő esetükben sem mondhatjuk azt, hogy igazságos volt a korábbi rendszer. A módosítás értelmében az edző továbbra is jogosult járadékra, de a helyezés utáni összeg sokkal magasabb, teljes, vagyis 100 százalékára. Labdajáték-, csapatsportokban és egyéni sportágakban a szövetségi kapitány szintén ezt a megemelt, 100 százalékos járadékot kapná. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen tervezet támogatást érdemel, mert a jelenlegi hatályos szabályozásnál igazságosabb szabályozást teremt meg a többszörös olimpiai, paralimpiai, siketlimpiai és sakkolimpiai érmesek és az őket felkészítő szakemberek megbecsülése érdekében, viszonozva részükre azt a sokéves emberfeletti munkát és erőfeszítést, amelyekkel sportsikereiken keresztül hazánknak hírnevet hoztak és azt öregbítették. Tisztelt Képviselőtársaim! Jó szívvel ajánljuk a tisztelt Háznak elfogadásra ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyben meg is kérdezem, hogy kíváne most szólni, vagy csak a zárszóban. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen.Megkérdezem Szabó Tünde államtitkár asszonyt, hogy kíváne a kormány nevében felszólalni. (Jelzésre:) Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kimagasló eredmények és ezek között a sporteredmények elismerése fontos feladatunk, hiszen a sportoló által kifejtett emberfeletti munka egész Magyarország, így minden magyar ember számára elismerést, dicsőséget hoz, amire mindannyian nagyon büszkék lehetünk. Ezért is tartjuk fontosnak, hogy a dicsőséget hozó sportolóink kimagasló sporteredményt elérő teljesítményei, az ebbe fektetett lemondások és áldozatok méltó elismerést kapjanak és megbecsülést. Többek között ezért is szabályoz a sporttörvény úgy, hogy az olimpiai bajnokok és az érmesek, valamint az őket segítő szakemberek, felkészítő edzők járadékra jogosultak. Nem csupán az olimpiáról van szó, hanem a paralimpiáról, a sakkolimpiáról és a siketek olimpiájáról is, és az ott elért eredményeket honorálja az állam.A képviselői indítvánnyal benyújtott törvényjavaslat célja az olimpiai járadékra jogosító eredmények elismerésének erősítése. A törvényjavaslat alapján az olimpiai járadék mértékének megállapításakor minden érem után minden egyes éremre vonatkozó teljes összeg beszámításra kerül, amely magával hozza az özvegyi járadék mértékének növekedését is. [[11.00]] A kormány szándékával egyező az edzők járadékának emelésére vonatkozó módosító javaslat is, hiszen egy-egy kiemelkedő sportsiker mögött nemcsak a sportoló, de az edző teljesítménye is ott van. Ezért az edző a jövőben az érmes járadékával megegyező összegre lesz jogosult, amely esetenként 50 százalékos emelkedést jelent. Említést érdemel, hogy a nemzet sportolója címmel járó életjáradék mellett az arra jogosult részére az olimpiai járadék is folyósítható lesz, amellett, hogy a törvényjavaslat járadékrendszerének elfogadásával a sportolók teljesítményének méltó és európai szinten is versenyképes elismerése valósul meg. És ki kell emelni azt is, hogy az új szabályozással rendeződik ahogy a képviselő asszony is elmondta a ’84 előtti érmes paralimpikonok helyzete, hiszen a javaslat már az 1955-től elért eredmények teljesítményét is honorálja. Mindezeken túl az olimpiai járadék megállapítása már nem kérelem alapján, hanem hivatalból induló eljárásban fog történni a jövőben, amely szintén egy régóta napirenden lévő kérdést old meg, és egyértelmű felelősséget ró az állami oldalra. Ugyanakkor látnunk kell, hogy az új rendszer, a jogosultság hivatalból történő megállapítása és a már járadékra jogosultak juttatásának januártól kezdődő átszámítása jelentős elvárásokat támaszt az intézkedéseket végrehajtó szaktárcával szemben, amihez szükség van a sport területén működő köztestületek és az országos sportági szakszövetségek együttműködésére is. A mindenkori ügyintézés gördülékenysége érdekében több ponton módosításra volt szükség, amelyet az összegző módosító javaslat tartalmaz. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A képviselői indítványnak az összegző módosító javaslattal történő elfogadása a kimagasló sporteredmények méltó elismerésére tesz javaslatot, Magyarország így emelt fővel lehet büszke a magyar sportsikerek mellett a sportolóink anyagi megbecsülését szolgáló juttatásrendszere is. Ennek megfelelően Magyarország Kormánya támogatja a T/3634. számú törvényjavaslatot és az ahhoz benyújtott összegző módosító javaslatot, amelyhez ezúton is kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a zárószavazás során azt támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Kulturális bizottság előadót nem állított. Most megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Dunai Mónika képviselő asszonyt mint előterjesztőt, hogy kíváne élni a zárszó lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Szeretném megköszönni képviselőtársaimnak azt a hozzáállását, amelyet az eddigi vitákban és a Törvényalkotási bizottságban tanúsítottak, az észrevételeket, a módosításokat is. Azt gondolom, hogy ezzel még teljesebbé tudott válni ez az előterjesztés, és kérem, hogy a végszavazásnál is majd támogassák szavazataikkal az előterjesztést. Erre azért is van reményem így szólni, mert a Törvényalkotási bizottságban a jelentések vitájában a végső szavazatkor nem szavazat nem született. Mindenki támogatta, illetve tartózkodott. Kérem, tegyék hasonlóan a végszavazásnál is! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes belügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/2930. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti információs hálózaton valamennyiük számára elérhetőek. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság előadóját hallgatjuk meg, aki tolmácsolni fogja a bizottság álláspontját. Megadom a szót Vécsey László úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. november 29-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes belügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/2930. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 8 tartózkodás mellett elfogadta.A törvényjavaslat egy nagy terjedelmű, átfogó javaslatcsomag, amely összesen 32 jogszabály módosítását eredményezi. A számos kiemelkedő jelentőségű változás közül csak néhányat szeretnék önöknek megemlíteni. A módosítások közül a törvényjavaslat egyik legfontosabb része talán a kép- és hangfelvételek központi tárhelyen történő tárolásának megvalósítása. Ennek köszönhetően első ütemben a közterület-felügyelet, a személyszállítási szolgáltató és a közút kezelője által rögzített felvételek tárolásának műszaki és technikai feltételeinek kialakítása szükséges a főváros közigazgatási területén. Ezt követi majd az országos hálózat kiépítése, ahol már a központi tárhelyre történő adattovábbításban részt vesznek a vidéki közterület-felügyeletek és közútkezelők, a rendőrség által beüzemelt képfelvevők és közlekedésrendészeti eszközök, az útdíjszedésre és útdíjellenőrzésre jogosultak, valamint a pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások is. A javaslat további kiemelkedő része a vízgazdálkodásról szóló törvény módosítása, valamint az információbiztonsági szervezetrendszerrel kapcsolatos átalakítások megvalósítása. Ez utóbbi összefügg például a már meglévő kiberbiztonsági struktúra racionalizálásával is. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében megállapítható tehát, hogy egy jól átgondolt, alaposan előkészített törvényjavaslatról fogunk dönteni, ezért kérem annak támogatását a törvényjavaslat elfogadásakor. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleménye fog elhangozni. Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szóló képviselőtársam is elmondta, hogy 32 törvény módosítását tartalmazza ez a salátatörvény. Mondhatni, ez egy bevett technika, nagyon sokféle javaslatot egyben tárgyalni, és nyilván ebben vannak az ellenzék számára elfogadhatatlan javaslatok. Így nagyon nehéz beszélni az előremutató elemekről, és nehéz benne egyértelmű és normális állásfoglalást kialakítani. Természetesen az egész csomag elfogadhatatlan a számunkra, de hadd emeljek ki egyet, amely legalább részben előrelépést jelent egy konkrét ügyben, amelyet nagyon sokszor hoztam a tisztelt Ház elé. Nagyon sokszor elmondtam, hogy a korábban engedély nélkül épített kutak engedélyeztetésével kapcsolatban önök egy vállalhatatlan, hatalmas terhet terveznek rázúdítani akár több százezer magyar családra. Nagyon sok családot érintett volna ez az engedélyeztetési kötelezettség december 31-ei határidővel, és akár jelentett volna számukra jóval 100 ezer forint fölötti terhet. Sokszor felhívtam a figyelmet arra, hogy ez elfogadhatatlan, őket szociális alapon mentesíteni kellene, de leginkább időt kéne adni arra, hogy egy átfogó szabályozás keretében, konkrétan az Alaptörvénynek megfelelően is tárgyalja ezt az Országgyűlés. Hiszen ne felejtsük el, önök tettek már ennek az ügynek, a vízgazdálkodási törvénynek a kapcsán egy előterjesztést itt a Házban, még a tavaszi ülésszak végén, amelyet a köztársasági elnök visszaküldött, pontosabban az Alkotmánybíróságra küldött, és az Alkotmánybíróság azt alaptörvény-ellenesnek találta. Most itt vagyunk gyakorlatilag az utolsó ülésnapok egyikén. Holnap lesz a végszavazása ennek a salátatörvénynek. Ebbe rakták önök bele a vízgazdálkodási törvény azon módosítását, hogy ezt a ’18. december 31-éig, eredetileg eddig szóló moratóriumot 2020. december 31-éig kitolják. Ezzel egyet lehet érteni egyébként, mert a helyzet alkalmatlan arra, hogy engedélyeztessék a magyar állampolgárok az ilyen típusú kútjaikat, ugyanakkor arra felhívnám a figyelmet, hogy a Mezőgazdasági bizottság leszavazott a múlt héten egy átfogó határozati javaslatot, amely a vízbázisvédelem követelményeinek és a vidéki magyar lakosság érdekeinek megfelelően szabályozta volna ezt a kérdést, illetve ilyen típusú kötelezettségeket adott volna a kormány részére. [[11.10]] Azt kellett volna elfogadni, akkor tovább lehetett volna menni ebben a kérdésben, és valódi megoldásokat találni, ezt azonban nem tették. Szeretném mondani, hogy ahhoz, hogy elkerüljük azt, hogy két év múlva ugyanebben a helyzetben legyen az Országgyűlés, haladéktalanul, a tavaszi ülésszak elején el kell fogadni a vízgazdálkodásról szóló törvény átfogó módosítását, a magyar vidéken élő lakosság egészséges ivóvízhez való juttatása és a megfelelő, háztáji öntözésére alkalmas öntözővízhez való juttatása érdekében, azért, hogy ők ezt költségmentesen, a saját boldogulásuk érdekében megtehessék, ez a víz a rendelkezésükre álljon. Ennek érdekében kell elfogadni javaslatot. Vegyék figyelembe végre több százezer magyar ember szavát! Köszönöm, elnök úr. [[Taps a DK és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Most megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíváne most szólni, vagy csak a zárszóban. [[Kontrát Károly: A zárszóban, elnök úr.]] Csak a zárszóban. Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak a zárszó megtartására. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A most tárgyalt törvényjavaslathoz 15 módosító javaslat került benyújtásra, amelyek közül egyet az előterjesztő visszavont, a többi, a fenntartott 14 módosító javaslatból 6 olyan módosító javaslat volt, amely vagy teljes egészében vagy kisebb pontosításokkal, de támogatásra került. A módosító javaslatokat a Honvédelmi és rendészeti bizottság és az Igazságügyi bizottság is megtárgyalta. Külön is kiemelem Balla György módosító javaslatát, amelynek köszönhetően már az önkormányzati bérlakásokban is ingyenes lesz a kéményseprési sormunka elvégeztetése, így az ingyenes kéményseprés további személyi körrel bővült. Az önkormányzati tulajdonú bérlakások bérlői részére is térítésmentes lesz a kéményseprőipari sormunka az első és második alkalommal.Arra is szeretném fölhívni a figyelmet már az általános vitában is elmondtam , hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság részéről megfogalmazott adatvédelmi javaslatokat a benyújtott törvényjavaslatban figyelembe vettük, és ez a javaslat úgy készült, tehát nem igaz az a korábbi támadás, amit megalapozatlanul indítottak, és azt állították, hogy ezeket a javaslatokat nem vettük figyelembe. A törvényjavaslat biztosítja, hogy a bűnüldözés és a terrorellenes küzdelem területén eddig elért eredményeket megtartsuk, és alkalmazkodjunk ahhoz a megváltozott helyzethez, amely Európában az illegális migráció következtében kialakult. 2019-ben is a biztonság lesz az első, ehhez a kormány biztosítja a szükséges támogatást a források és a technikai, jogi eszközök tekintetében is. Kiemelem azt a javaslatot, amely a hivatásos állomány életpályamodelljéhez kapcsolódó illetményfejlesztésről szól, és a 2019-es ütemet biztosítja, a kormány ezzel teljesíti ígéretét, amit a 2015. július 1-jén hatályba lépett új szolgálati törvény kapcsán megtettünk. Úgy gondolom, hogy nagyon fontos ez a hivatásos állomány számára. Ami pedig a kutakkal kapcsolatos helyzetet illeti, én bízom abban, hogy a törvényjavaslat elfogadása lehetőséget teremt, hogy a 2020. december 31-ig terjedő időszakban egy olyan törvényt fogadjunk el, amely a magyar emberek érdekeit szolgálja, és megfelel mind az Alkotmánybíróság, mind az Alaptörvény, mind pedig a köztársasági elnök úr által megfogalmazott elvárásoknak, és leginkább megfelel a magyar emberek érdekeinek. Szeretném elmondani, hogy a Belügyminisztérium készen áll arra, hogy ennek a kérdésnek a megoldása érdekében egyeztetéseket indítsunk valamennyi parlamenti párt részvételével. Bízom abban, hogy közösen megtaláljuk a jó megoldást, amely a magyar emberek érdekeit szolgálja. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Én még egyszer köszönöm a vitában elhangzott észrevételeket, köszönöm a benyújtott módosító javaslatokat, és arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a zárószavazásnál a törvényjavaslatot fogadja el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes migrációs tárgyú és kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája következik. A kormány-előterjesztés T/3366. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselőtársunknak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 29-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes migrációs tárgyú és kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/3366. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadta.Engedjék meg, hogy röviden kitérjek az előttünk fekvő törvényjavaslat fontosabb elemeire! Komoly változást jelent majd a szabályozásban, hogy a magyar állampolgárok harmadik országbeli családtagjai a továbbiakban nem bírnak a szabad mozgás és tartózkodás jogával, ehelyett rájuk más európai uniós tagállamok rendelkezéseivel összhangban a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó általános szabályokat kell majd alkalmazni. További lényeges elem, hogy a törvényjavaslat elfogadása esetén bővülhet az idegenrendészeti és menekültügyi hatóság ellenőrzési jogköre, a külföldiek magyarországi tartózkodásával kapcsolatos visszaélések megelőzése, felderítése, az ellenőrzés hatékonyabbá tétele érdekében. A törvényjavaslat számos rendelkezést tartalmaz az idegenrendészeti engedélyezés területén, és bővíti az elektronikus ügyintézési lehetőségeket, ugyanis a kérelem a módosítás elfogadása után elektronikusan is benyújtható lesz. A biometrikus adatokat azonban a jövőben is rögzíteni fogják a hatóságok, így az érintetteknek továbbra is meg kell jelenniük személyesen. A számos egyértelműsítő és kodifikációs pontosító rendelkezést magában foglaló javaslatcsomag érinti a többi között az állampolgársági törvényt, a nyugellátásról szóló törvényt vagy a konzuli védelemről szóló jogszabályt. Utóbbi betekintési lehetőséget biztosít a konzuli szolgálatnak a menekültügyi nyilvántartásba. A törvényjavaslat értelmében változik még a jogi segítségnyújtásról szóló jogszabály, a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény, a menedékjogról, valamint a bűnügyi nyilvántartásról szóló jogszabályok, az anyakönyvről szóló törvény. Amennyiben a javaslat elfogadásra kerül, úgy a változtatások többsége 2019. január 1-jén léphet hatályba, míg egyes részei csak 2019. júliustól. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbbiekben elhangzottakra figyelemmel megállapíthatjuk, hogy számos pozitív változást magában foglaló törvényjavaslat-csomagról beszélhetünk, ezért kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy a zárszóban kívánjae elmondani az észrevételeit. [[Kontrát Károly: A zárszóban.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr.Most megadom a szót Hubay Györgynek, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy tájékoztassam önöket arról, hogy a Honvédelmi és rendészeti bizottság 2018. november 22-ei ülésén megtárgyalta és megvitatta a T/3366. számú, az egyes migrációs tárgyú és kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. A törvényjavaslathoz benyújtott képviselői módosító javaslatot a bizottság egyhangúlag támogatta, és a bizottság benyújtotta a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát. Ennek fényében kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak a zárszó megtartására. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[11.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat biztosítja, hogy az új kihívásoknak megfelelően történjen az idegenrendészeti és menekültügyi eljárások lefolytatása. Ennek érdekében a javaslat számos rendelkezést tartalmaz, amely kibővíti az idegenrendészeti és menekültügyi hatóság ellenőrzési jogkörét annak érdekében, hogy a törvényben jelenleg is szereplő ellenőrzési kötelezettségeiknek a hatóságok hatékonyabban, eredményesebben tudjanak eleget tenni. A törvényjavaslathoz négy módosító javaslat került benyújtásra, amelyeket megvizsgáltunk, és a tervezet szövegén azok figyelembevételével módosítottunk. A módosító javaslatokat a Honvédelmi és rendészeti bizottság megtárgyalta. Tárcánk egyetértett azzal az ellenzéki módosító javaslattal, amely szerint az egyéb célú tartózkodási engedélyre vonatkozó szabályozás elhagyásra kerül a törvényjavaslatból. Elfogadása esetén összességében olyan törvény születhet, amely a jogellenes bevándorlás elleni hatékony fellépés biztosításával hozzájárul a magyar állampolgárok és Magyarország biztonságának növeléséhez, ezért arra kérem a tisztelt Házat, hogy a javaslatot támogassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/3615. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Meg is adom a szót Vécsey László képviselőtársunknak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/3615. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. A törvényjavaslat célja a rendvédelmi ágazatban foglalkoztatott közalkalmazottak és kormánytisztviselők tekintetében új jogállási törvény megalkotása, amely hosszú távon képes biztosítani, hogy az érintett személyi állomány stabil, kiszámítható életpályával, a foglalkoztató szervezetek pedig a sajátosságokhoz és az ellátott feladatokhoz egyaránt igazodó, kellően rugalmas foglalkoztatási keretekkel rendelkezzenek. A jogszabályból egyértelműen kirajzolódik, hogy a jogok és kötelezettségek kiegyensúlyozott szabályozásán alapszik, érdemi illetményemelést biztosít, és egy kiszámítható előmeneteli rendszert tesz lehetővé az érintettek számára. A rendvédelmi igazgatási szolgáltatási viszony egy különleges jogviszony lesz, amely az állam nevében eljáró rendvédelmi szerv, valamint a rendvédelmi alkalmazott között jön létre kinevezéssel és annak elfogadásával. A szabályozás kialakításának további célja az illetményrendezésen túl a stabil, kiszámítható előmenetelt biztosító, egységes életpálya bevezetése, az egységesség biztosítása. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendvédelmi ágazatban foglalkoztatott közalkalmazottak és kormánytisztviselők érdekeinek figyelembevételével kérem önöket, hogy a szavazáskor támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Pogácsás Tibor államtitkár úr tájékoztatott, hogy majd a zárszóban kívánja elmondani észrevételeit. Arról tájékoztatom még képviselő társaimat, hogy a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadót nem állított. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a napirend szerinti időkeretben. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak mint előterjesztőnek a zárszó megtartására. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A törvényjavaslatban egy olyan szabályozásra kerül sor, amely ténylegesen javítja mintegy 12 ezer rendvédelmi alkalmazott bérpozícióját, és stabilizálja a foglalkoztatási jogviszonyát. A törvényjavaslat elfogadása előtt ismét szeretném leszögezni és hangsúlyozni, hogy az előkészítés folyamatában a Belügyi Érdekegyeztető Tanács, a Rendészeti Ágazati Érdekegyeztető Tanács, a Közszolgálati Érdekegyeztető Fórum, valamint az Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanács is aktívan részt vett, és javaslataik közül több is beépült a normaszövegbe. A törvényjavaslat a rendvédelmi ágazatban, így a rendőrségnél, a Nemzeti Védelmi Szolgálatnál, a Terrorelhárítási Központnál, a nemzetbiztonsági szolgálatoknál, a hivatásos katasztrófavédelmi szervezeteknél és a büntetés-végrehajtási szervezeteknél foglalkoztatott civil állományú közalkalmazottak és kormánytisztviselők tekintetében a jogok és kötelezettségek kiegyensúlyozott szabályozásán alapuló, érdemi illetményemelést biztosító, kiszámítható előmeneteli rendszer kialakítását teszi lehetővé. Visszautalva a törvényjavaslat parlamenti vitájára, ismételten szeretném leszögezni, hogy a javaslat a jogviszony létesítéséhez kötődő, az eddigieknél szigorúbb általános és különös alkalmazási feltételeket határoz meg, igazodva a szervek feladatrendszeréhez igazodó rendvédelmi és nemzetbiztonsági érdekekhez. Ugyanakkor szükséges hangsúlyozni, hogy a kifogástalan életvitelhez, a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez való hozzájárulás csak különös alkalmazási feltétel, csak meghatározott személyi körben kell majd érvényesíteni. Emellett szeretném azt is kiemelni, hogy a munkaidőben, a kötelező munkaidőben vagy a munkaidőre vonatkozó szabályokban az eddigiekhez képest érdemi változás nem következik be, azonban számos, különösen a családok jogosultságát érintő pozitív rendelkezés került be a törvénybe. Ehhez kapcsolódóan megjegyezném, hogy a törvényjavaslatot érintő ellenzéki módosító javaslat hiányában csak a kormánypárti képviselők jobbító szándékú módosító javaslatai épültek be a normaszövegbe. Összességében úgy gondolom, hogy a javaslat megfelelő keretet biztosít arra, hogy a különböző ágazati életpályaprogramokból és bérintézkedésekből kimaradt rendvédelmi civil állomány az új jogállással kiszámítható, tervezhető, valamint anyagi szempontból is megbecsült helyzetbe kerüljön. A fentiekre való tekintettel kérem, hogy a parlament a törvényjavaslatot támogassa. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a kormányzati igazgatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/3610. számon az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz Lászlónak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. december 6. napján tartott ülésén megtárgyalta a kormányzati igazgatásról szóló T/3610. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 2018. december 7-én a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. A hatékony és versenyképes kormányzati teljesítmény biztosítása megkívánja a személyügyi tevékenység rendszerszintű összehangolását, szabályozását és fejlesztését. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat kódexjelleggel kívánja szabályozni a kormányzati igazgatás szerveit és tisztségviselőit, továbbá a tevékenységük irányításáért felelős vezetőket. Ezzel a szabályozással mind az államigazgatás központi, mind pedig területi szervezetrendszere egységes jogi keretet kapna. A tervezet reális megfontolásból előírná, hogy valamennyi kormányzati igazgatási szerv kizárólag annyi kormányzati tisztségviselőt foglalkoztathat, amennyi feladatainak ellátásához észszerű és gazdaságos keretek között szükséges. A létszámkeret meghatározása a kormányzati működés gazdaságosabb voltát is hivatott szolgálni. A bevezetni tervezett álláshelyalapú létszámgazdálkodás a munkáltatói jogkör gyakorlója számára lehetővé teszi az előreláthatóbb, feladatalapú létszámtervezést az adott szervnél. A szenioritásalapú előmeneteli rendszer megszüntetésével a rendszer a teljesítményértékelésnek valós jelentőséget adna, és jobban ösztönözné a fiatalabb generáció tagjait, különös tekintettel a magasabb illetmények elérésének lehetősége által. [[11.30]] További pozitívum, hogy a közszférabeli magasabb illetmények egyre jobban közelítsenek a versenyszféra béreihez, amelynek eredményeként jó teljesítmény mellett rövid időn belül érdemi bérnövekedés érhető el. Szintén támogatandó pontja a javaslatnak, hogy a gyermeket nevelő és családot alapító kormánytisztviselők egyéb speciális juttatásai és kedvezményei mellett a kormány bevezetni szándékozik a kormánytisztviselők családalapítási támogatását. Tisztelt Országgyűlés! A benyújtott javaslat észszerűségi, szakmai és családpolitikai megfontolásból is támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleményét Arató Gergely képviselő úr ismerteti. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság ellenzéki tagjainak álláspontja szerint ez a törvényjavaslat a ma később tárgyalandó rabszolgatörvényhez hasonló jogfosztottságot jelent a kormányzati és állami igazgatásban dolgozók számára.Ahogy a szakszervezetek többek között a szombati szakszervezeti tüntetésen is felhívták rá a figyelmet, ez a törvényjavaslat számos ponton érinti hátrányosan a kormányzati igazgatásban dolgozókat, teszi őket kiszolgáltatottá. És mivel álláspontunk szerint kiszolgáltatottá teszi a kormányzati igazgatás dolgozóit, ezen keresztül komoly kárt okoz az állampolgároknak is, akik az ügyük szakszerű, méltányos és gyors elintézését várják ettől az államigazgatástól. Hadd emeljek ki néhány pontot ezek közül, hadd kezdjem rögtön a bérgazdálkodással. Az a bértömeg-gazdálkodás, amit bevezetni javasolnak, a szenioritási elv kivezetésével együtt odavezet, hogy lényegét tekintve innen kezdve minden kormányzati tisztviselő béremelése kizárólag a főnökök kegyétől függ. Nem a teljesítménytől, ez duma, ez halandzsa, hanem attól, hogy az ő főnöke erről mit gondol, meg persze a főnökök főnökei, azok a politikai vezetők, akiket önök az államigazgatás élére állítanak. Innen kezdve tehát kiszolgáltatottá válnak. Hiába mondják azt, hogy 30 százalékos béremelést kapcsolnak ehhez a törvényhez, ez csak a bértömeg megemelését jelenti; azt, hogy ebből ki kap, majd a párthűség és a kormányzati politika támogatása dönti el, és nem a szakmai teljesítmény. Miközben családbarátságról beszélnek ennek a törvényjavaslatnak a kapcsán, csökkentik az alapszabadságot, tehát csökkentik azt az időt, amit a köztisztviselők vagy kormányzati tisztviselők a családjukkal tölthetnek, és csak a gyermekesek esetében kompenzálják ezt. De még az egygyermekes családot alapítók számára is veszteséges lesz ez a dolog, tehát kevesebb szabadságuk lesz, mint eddig. Márpedig a sokgyerekes család, tisztelt képviselőtársaim, az első gyerekkel kezdődik. Ha ehhez nem adnak támogatást, akkor nem lesznek későbbi gyerekek. Hasonlóképpen méltánytalan az a szabályozás, amelyik a túlmunka, pontosabban a munkaerő-szervezés szempontjából is tökéletesen kiszolgáltatottá teszi a kormányzati tisztviselőket mostantól kezdve. És folytathatnám még hosszasan. Talán még azt fontos megemlíteni, és ez is nagyon lényeges pont, hogy miközben egységes, kódexszerű szabályozást hoznak be, azt a méltánytalanságot, azt az igazságtalanságot, hogy a kormányhivatalokban közvetlenül az állampolgárok ügyeit intéző kormányzati tisztviselők sokkal kevesebb fizetést kapnak és sokkal kevesebb joguk van, mint a központi közigazgatásban dolgozóknak, ezt a méltánytalanságot sem orvosolják, hanem éppen ellenkezőleg: bebetonozzák. A közszféra szakszervezeteinek kezdeményezésére és javaslata alapján a Törvényalkotási bizottság ellenzéki tagjai 33 pontban kezdeményezték a legsúlyosabb igazságtalanságokat kijavító módosítások megtételét a törvényjavaslatban. Sajnálatos módon azonban sem a kormány, sem a fideszes többség nem támogatta ezeket a javaslatokat. Így azt kell mondanunk, hogy bár a kormány saját módosító javaslatában néhány ponton valamit állítólag engedett a szakszervezeteknek, de ezek lényegtelen, a fontos kérdéseket nem érintő pontok. Azt kell mondanom, hogy még szépségtapasznak sem tekinthetőek ennek a törvénynek a rendkívül ronda arcán. Összességében azt kell elmondanunk, hogy ez egy jogfosztó, a kormányzati szolgálatban dolgozó tisztviselőket pártszolgává alázó, az állampolgárok érdekeit, a hatékony államigazgatást nem szolgáló, hanem tönkretevő törvényjavaslat, és ezen a kormány által támogatott módosító javaslatok sem segítenek. Sem a módosító indítványok, sem pedig maga a törvényjavaslat nem támogatható az ellenzéki képviselők álláspontja szerint. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Orbán Balázs államtitkár úr tájékoztatott, hogy a zárszóban kíván reagálni az elhangzottakra. Arról is tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Most megkérdezem, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérem államtitkár urat, hogy a zárszót tartsa meg. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Úgy gondoljuk, hogy a kormányzati igazgatásról szóló törvényre vonatkozó javaslat benyújtásával a kormány egy újabb lépést tesz Magyarország versenyképességének javítása, a bürokráciacsökkentés és a hatékonyabb kormányzati munka érdekében. Emellett a közigazgatásban és különösen a központi közigazgatásban dolgozók anyagi megbecsülésének javításáért, illetve a gyermeket nevelő és családot alapító kormánytisztviselők kiemelt megbecsüléséért is dolgozni szeretnénk.A törvényjavaslat a mi értelmezésünk szerint elősegíti a hatékonyabb kormányzati igazgatási szervezetrendszer kialakítását, a nemzetet magas színvonalon szolgáló kormányzati tisztviselői karra vonatkozó jogviszonyrendszer kialakítását, és emellett a szolgálathoz kapcsolódó nagyobb anyagi elismerést is biztosít. Arról szeretném önöket tájékoztatni, hogy a közigazgatási reformok és a bürokráciacsökkentés érdekében a mostani törvényjavaslat a sokadik és nem is az utolsó folyamata annak, amit 2010 óta a kormány próbál elvégezni. A kormány egyik fontos célja, hogy a központi közigazgatásban csak annyian dolgozzanak, ahány emberre, álláshelyre szükség van, viszont ők ezt olyan anyagi és egyéb más megbecsülés mellett tehessék, amire az elmúlt időszakban, gyakorlatilag azt lehet mondani, hogy a rendszerváltozás óta nem volt lehetőségük. Ha megengedik, egy-két gondolatot elmondanék arra, amit Arató képviselő úr felvetett. Egyrészt szeretném cáfolni azt a mítoszt, amely szerint nem történt a szakszervezetek és a kormányzat képviselői között egyeztetés. Történt ilyen egyeztetés, és több, azt gondolom, érdemi ponton is a kormány nyitott volt a szakszervezetek javaslatára. Ezen túlmenően pedig arra vonatkozóan, hogy mi az, ami jogfosztást, és mi az, ami kiszolgáltatottságot okoz a központi közigazgatásban, azt gondolom, Arató képviselő úr, hogy az előző kormány működése tette kiszolgáltatottá és jogfosztottá a közigazgatást. Ugyanis az a neoliberális társadalom- és gazdaságpolitika, illetőleg az ahhoz kapcsolódó államfilozófia, ami bércsökkentést jelentett, ami kiszervezéseket, ami menedzserszerződéseket jelentett, és amelyik valójában az állam cselekvőképességét aláásta, miközben ezzel párhuzamosan hozzájárult a bürokrácia elterjedéséhez, ez az a gyakorlat, amit mi 2010 óta meg szerettünk volna fordítani, és nem szerettünk volna tovább folytatni. Valóban, azt gondolom, lehet, hogy ez egy filozófiai különbség közöttünk, de igenis a bürokráciacsökkentés és az adófizetők által a magyar állam működtetésére fordított anyagi erőforrások védelme érdekében van annak értelme, hogy a teljesítményértékelést összekössük az illetményezéssel. Ez egy szomorú hiányosság, hogy a rendszerváltozás óta erre egészen eddig nem került sor. Ez a törvényjavaslat ennek az objektív feltételeit megteremti. A vita során a bizottsági módosító javaslatok nagy része technikai, illetőleg érdemi kodifikációs, illetőleg a szakszervezetek véleményével összefüggő érdemi javaslatokat tartalmazott. Emellett egy TAB túlterjeszkedő módosító javaslatról is beszélhetünk, amelyik az ágazati törvényekbe vezeti át a szükséges új jogintézményeket, illetőleg a módosuló törvényi hivatkozásokat. Mi ezeket a módosító javaslatokat támogatandónak gondoljuk, és kérjük a tisztelt képviselő hölgyek és urak mindegyikét arra, hogy támogassa ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Mielőtt továbbmennék, engedjék meg, hogy szeretettel köszöntsem a diplomáciai páholyban helyet foglaló, Bosznia-Hercegovina országgyűlése kisebbségi tanácsának itt tartózkodó delegációját, tagjait, kívánva nekik eredményes tárgyalást. Köszönöm szépen. [[11.40]] Most soron következik az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentésnek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/3633. számon, az ahhoz tartozó és ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! [[A mikrofonja recseg.]]
Bocsánat! Képviselő úrtól is azt kérem, hogy a telefonját méteres távolságon kívülre helyezze át. Köszönöm szépen. Öné a szó, parancsoljon!
Még egyszer. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló T/3633. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta.Az Országgyűlés előtt lévő törvénymódosítás számos ponton előrelépést jelent. Kezeli az állami számvevőszéki törvény és a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény közötti koherenciazavarokat, továbbá biztosítékokat ad az Állami Számvevőszék szervezeti függetlenségéhez, hozzájárul az állami bürokrácia csökkentéséhez, tovább növeli a közpénzügyi ellenőrzés hatékonyságát és eredményességét, valamint erősíti az Állami Számvevőszék példamutató szerepét. Az Alaptörvény, valamint a magyar jogszabályok nemzetközi szinten is kiemelkedő mértékben biztosítják az Állami Számvevőszék függetlenségét. Az állami számvevőszéki törvény megalkotása óta eltelt idő során azonban az a szabályozás, amely szerint az Állami Számvevőszék személyi állományának jogviszonyára vonatkozó számos kérdésben nem az állami számvevőszéki törvény, hanem a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény tartalmaz rendelkezéseket, az Állami Számvevőszék alkotmányos pozíciójából következően számos problémát vetett fel. A hatalmi ágak rendszerében az Állami Számvevőszék a törvényhozó hatalmi ág része, ellenőrzési tapasztalatai közvetlenül az Országgyűlés munkájában hasznosulnak. A demokratikusan működő jogállam egyik legfontosabb tétele a népszuverenitás tana, azzal egyenrangú jogállami garancia a népképviselet elve, ezért elvi megfontolás az, hogy az Országgyűlés ellenőrző szervének személyi állományára vonatkozó megfelelő rendelkezések beépüljenek az állami számvevőszéki törvénybe. Ezért a T/3633. számú törvényjavaslat nemcsak az Állami Számvevőszék függetlenségét növeli, de alapvetően a jogrendszer koherenciáját is megteremti. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra való tekintettel kérem, hogy támogassák a szavazáson a törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Balázs államtitkár úr most is arról tájékoztatott, hogy a zárszóban kíván majd reagálni az elhangzottakra. Tájékoztatom önöket arról is, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Megkérdezem, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most kérem Orbán Balázs államtitkár urat a zárszó megtartására. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az Alaptörvény hatálybalépése és az Alaptörvényhez kapcsolódó új, sarkalatos törvényi rendszer alapvetően erősítette meg az Állami Számvevőszék közpénzügyi ellenőrző és elemző tevékenységét. A közpénzügyek felértékelődésével, amennyiben ez az Alaptörvényben bekövetkezett, ugyanis az Állami Számvevőszék súlya is megnövekedett, ezért szükség volt az Állami Számvevőszéknek mint az Országgyűlés legfőbb közpénzügyi ellenőrző szervének a függetlenségét és a számvevőszéki jogosítványok megerősítését szolgáló sarkalatos törvényt elfogadni.Minden szervezet felé elvárás az, hogy a rá bízott közpénzekből a közfeladatokat ne csak teljesítse, hanem a teljesítményét folyamatosan felülvizsgálva, hatékonysági és minőségi kritériumokat is hozzárendelve járjon el. Ebben az Állami Számvevőszéknek kulcsszerepe van. Ráadásul az Állami Számvevőszék innentől kezdve a Költségvetési Tanács tagjaként kiemelt szerepet tölt be az államháztartási és a költségvetési egyensúly biztosításában, és ez is indokolja, hogy az ehhez szükséges egyrészt függetlenségi garanciák, másrészt erőforrások rendelkezésre álljanak. Ahogy ez itt korábban elhangzott, a törvényjavaslat pont ezeket a garanciákat és pont ezeket az erőforrásokat kívánja megerősíteni. Alapvetően a törvényjavaslat tárgyalása során mind a Gazdasági bizottság, mind a Törvényalkotási bizottság részéről kodifikációs jellegű, szövegpontosító, illetve a bürokrácia csökkentésével összefüggő javaslatok fogalmazódtak meg, amelyeket előterjesztői oldalról támogatni tudunk, és összességében is arra szeretném kérni önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót és a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes törvényeknek az építészeti alkotásokra, műszaki létesítményekre és azok terveire vonatkozó szerzői jogi szabályozással összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/3293. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal együtt a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként Salacz László képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának adok szót, aki a Törvényalkotási bizottság véleményét ismerteti. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 29-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az építészeti alkotásokra, műszaki létesítményekre és azok terveire vonatkozó szerzői jogi szabályozással összefüggő módosításáról szóló T/3293. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném kiemelni azt a nagyon fontos és előremutató lépést a tervezettel kapcsolatban, hogy a javaslat egyértelműen meghatározza a nemzeti tervvagyon fogalmát, és rendes gazdaként az állam a Lechner Tudásközponton keresztül egységesen összegyűjti és kezeli ezeket a terveket. Ezenfelül a tudásközpont nemcsak az előbb említett tervek gyűjtésére és kezelésére kap felhatalmazást a javaslat szerint, hanem arra is, hogy az építészeti szerzői nyilvántartást vezesse. Úgy gondolom, hogy az állam ezzel a rendelkezéssel egy régi hiányosságot pótol, amely mind a hatóság, mind az állampolgárok érdekeit szolgálja. Gyakran előfordul, hogy bizonyos épületek rekonstrukciója, statikai megerősítése, illetve esztétikai helyreállítása azért késik, vagy meg sem valósul, mert a szerzői jogi jogosult nem adja ahhoz hozzájárulását, vagy csak aránytalan mértékű ellentételezés fejében tenné azt meg. Az előttünk fekvő tervezet e probléma rendezésére is rendelkezik megoldással, amellyel jelentősen hozzájárulhat ahhoz, hogy az országban fellelhető, helyreállításra szoruló épületek rekonstrukciója a szándék fennállása esetén minél hamarabb megtörténjen. Tisztelt Képviselőtársaim! Megismerve a javaslatot, megállapíthatjuk, hogy az elfogadásra benyújtott tervezet az állam, a tulajdonosok és a tervezők igényeit is figyelembe veszi, megteremti érdekeik egyensúlyát, valamint továbbfejleszti a felelős állami vagyongazdálkodás kereteit. Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Balázs államtitkár úr arról tájékoztatott, hogy a vitában elhangzottakra a zárszóban fog reagálni.Tájékoztatom önöket arról, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, és így most megkérdezem, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. [[11.50]] Megkérem Orbán Balázs államtitkár urat a zárszó megtartására. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Arról tudom tájékoztatni önöket, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslat tárgyalását ritkán tapasztalható egyetértés övezte, amit ezúton is köszönök. Ez nem is csoda, hiszen a törvényjavaslat, ahogyan arra képviselő úr is utalt, eddig megoldatlan kérdésekre javasol válaszokat az építészeti alkotásokhoz kapcsolódó szerzői jog szabályozása terén. Fontos azt is leszögezni, hogy a javaslatnak nincs olyan eleme, amelyik a jelenlegi tulajdonviszonyokat megváltoztatná, vagy hazánk nemzetközi, uniós jogból fakadó, szerzői jog terén fennálló kötelezettségeivel szemben állna. Azon az elemeken túl, amiket a képviselő úr is említett, én még egy dolgot emelnék ki: a javaslat lehetőséget teremt az építészeti alkotások szerzői jogi nyilvántartásának létrehozására. Ez az egyes építészeti alkotásokhoz kapcsolódó szerzői vagyoni, illetőleg rendelkezési jog jogosultjairól tartalmazna majd információkat. A mi megítélésünk szerint ez egy nagyon nagy előrelépés a gyakorlat számára, mert számos jogvita megelőzhető ezáltal, pontosabban azáltal, ha egyértelműen tudható, hogy pontosan ki is a jogosult. A parlamenti tárgyalás során a képviselőktől nem érkeztek módosító javaslatok, az Igazságügyi bizottság és a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatai alapvetően kodifikációs és koherencia-, egyensúly-megteremtő jellegűek voltak. Mi összességében úgy látjuk, hogy a közérdek, az építmények tulajdonosainak és azok tervezőinek az érdekei is kellőképpen jelennek meg ebben a törvényjavaslatban, miközben azt a jogbizonytalanságot is sikerül rendezni, amely a volt állami tervezővállalatok keretében előállított tervekkel kapcsolatos szerzői jogi viszonyrendszer rendezetlenségéből fakad, és ami a gyakorlati munka során komoly problémákat eredményez. Ebből következően arra szeretném kérni önöket, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztő kezdeményezte a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslat vitájának elnapolását. Elfogadott döntésünknek megfelelően az előterjesztés vitájára ezen az ülésen nem kerül sor. Most viszont soron következik a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/3370. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 29-én tartott ülésén megtárgyalta a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3370. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 7 tartózkodás mellett elfogadta. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy koherenciát teremtsen a közigazgatási szabályszegések területét rendező joganyagban oly módon, hogy egyrészt módosításokat javasol az általános közigazgatási rendtartásban, másrészt módosítja a szankciótörvény hatálybalépésének dátumát 2020. január 1-jére, végül pedig a közigazgatási szabályszegések szankcióinak átmeneti szabályozását tartalmazó törvény hatályát 2020. január 1-jéig tolja ki. A javaslat alapvető funkciója az, hogy minél áttekinthetőbb szabályozást nyújtson a magyar jogban abban az esetben, amikor egy adott ügy megalapozza a büntetőeljárás, illetve a szabálysértési eljárás lefolytatását is. Fontos, egyben az állampolgárok alkotmányos jogait érintő kérdés a párhuzamosan, két eltérő jogág normái szerint folyó eljárások kimenetelének szabályozása. Az általános közigazgatási rendtartás és a szankciótörvény törvényjavaslatban szereplő indokolt módosítása lehetővé tenné a felügyeleti szerv számára azt, hogy a már meghozott döntését a büntetőeljárásban hozott ítélet rendelkezésének megfelelően megváltoztassa, megsemmisítse, és ezzel együtt, amennyiben szükségesnek mutatkozik, az ügyben eljárt hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezze. Ily módon kiküszöbölhetővé válik az, hogy ugyanazon személyt ugyanazon cselekményért, két eltérő jogág szabályai szerint lefolytatott eljárás eredményeképpen ugyanazzal a negatív jogkövetkezménnyel sújtsanak. A benyújtott javaslat kiemelt figyelmet fordít arra a tényre, hogy a közigazgatási szankcióval sújtható jogellenes magatartások száma sokkal nagyobb, mint a büntetőjog szempontjából relevanciával bíró cselekményeké. Éppen ezért egy adott személy az általa elkövetett cselekménye miatt nem mentesül a közigazgatási jog szerint hátrányos jogkövetkezmény alól akkor sem, ha a büntetőbíróság döntése szerint nem valósult meg a bűncselekmény, vagy annak elkövetése nem bizonyított. Tehát ha az adott jogellenes cselekvés a közigazgatási jog normái szerint kimeríti a szabályszegés fogalmát, akkor az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság köteles a szükséges intézkedéseket megtenni, és a szabályszegési eljárást a törvény keretei között lefolytatni. A módosítások értelmében szintén nem alapozza meg a közigazgatási jog hátrányos jogkövetkezményeinek alkalmazása alóli mentességet az a körülmény sem, amikor a vádlott büntethetőségét, illetve a cselekmény büntetendőségét kizáró ok merül fel, amelynek következtében a bíróság felmentő ítéletet hoz. Ez azért fontos rendelkezés, mert a jogalkalmazónak tisztán kell látnia, hogy a közigazgatási jogban szabályozott eljárási képesség lényegében eltér a büntetőjogi értelemben vett eljárási képességtől. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat mindenképpen támogatandó, hiszen a benne előirányzott módosításoknak köszönhetően kiküszöbölhetővé válik az esetleges jogbizonytalanság felmerülése, valamint a normavilágosság érdekében a két jogterület szabályainak világos elhatárolására is lehetősége nyílik a jogalkalmazónak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Salacz képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Az előterjesztő jelzi, hogy majd később kíván szólni. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt a monitoron nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztők nevében Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő, előttünk fekvő javaslatnak a célja a szankciórendszer jövőbeni reformjának megvalósítását szolgáló szabályok alkalmazhatóságának későbbi időpontban történő hatályba léptetése; ahogy elhangzott, a kormány javaslata szerint az új szankciórendszer és az ezzel összefüggő nyilvántartási rendszer 2020. január 1-jével lépjen hatályba. Ehhez nyilvánvalóan egyidejűleg szükséges a jelenlegi szabályokat tartalmazó, úgynevezett átmeneti szankciótörvény hatályának a meghosszabbítása. Ez az átmeneti módosító törvényjavaslat a szankciótörvénnyel összefüggésben tartalmazza az azt követően, tehát a törvény megszületését követően felmerült szakpolitikai igények megvalósítását is, és szolgálja továbbá a szankciótörvény különös szankciós szabályokkal történő kiegészítését is, amely az Alkotmánybíróság 8/2017. alkotmánybírósági határozatában kifejtett kétszeres eljárás alá vonás és büntetés tilalmával áll szoros összefüggésben. [[12.00]] Az új szabályok révén tehát a jövőben elkerülhetővé válik, ahogy azt a képviselő úr is említette, hogy valamely cselekményt egyaránt sújtsanak közigazgatási és büntetőjogi szankcióval. A kétszeres szankcionálás elkerülésével kapcsolatban az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény módosítása is része ennek a javaslatnak, amely a közigazgatási határozat módosítására és visszavonására vonatkozó időkorlát tekintetében tartalmaz speciális szabályokat és a szükséges felügyeleti szervi jogosítványokat. A törvényjavaslat tárgyalása során az Igazságügyi bizottság részéről merült fel módosító javaslat, amely az egységes jogalkalmazás elősegítése érdekében álláspontunk szerint szükséges és indokolt. A Törvényalkotási bizottság azt is javasolta, hogy ezzel párhuzamosan, szintén egy nyilvántartási rendszer kiépítése és a nyilvántartásra vonatkozó szabályok későbbi hatályba léptetésével összefüggésben, a társasházakról szóló törvény társasházi tisztségviselők nyilvántartására vonatkozó fejezete is a szankciótörvénnyel azonos időpontban lépjen hatályba. Az előterjesztő részéről ezt a javaslatot szintén támogatjuk, és arra szeretném kérni a képviselő hölgyeket és urakat, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat egészét is. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3613. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló T/3613. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta, és az összegző jelentést és összegző módosító javaslatot 23 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. A területrendezés célja, hogy Magyarország kiemelkedő természeti és kulturális értékeinek megőrzésével, mégis a gazdaság érdekeivel összhangban, a fenntartható fejlődést szem előtt tartva meghatározza az ország és egyes térségei hosszú távú, harmonikus térbeli szerkezetét. A területrendezés céljai a területrendezési tervek hierarchiáján és a településrendezési eszközökön keresztül érvényesülnek. Az országos területrendezési terv keretjellegű szabályozását a kiemelt térségi és megyei területrendezési tervek egészítik ki. Ezek együttesen közvetítik a települések felé az országos és térségi területfelhasználási döntéseket, természetesen nem elvonva a települési önkormányzatoknak azt a jogát, hogy a végső, telekmélységű területfelhasználási követelményeket és építési feltételeket meghozzák. Bár a törvényjavaslat új törvénynek számít, tulajdonképpen három hatályban lévő törvénnyel elfogadott területrendezési tervet fog egy törvényként rendezni, azaz az országos területrendezési tervet, a budapesti agglomeráció és a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területrendezési tervét. A törvényjavaslat előkészítése során a kormányzat ügyelt arra, hogy a védelmi szintek ne csökkenjenek, egyben a megszerzett építési jogokat se vonja el. Az előkészítés során a kormányzat csaknem 500 partnerrel, többek között az érintett önkormányzatokkal, szakmai és civil szervezetekkel és természetesen az ágazatokkal is egyeztetett. Ennek megfelelően került aktualizálásra az ország és egyes térségeinek területfelhasználási rendszere, védelmi övezetei és az ezekhez kapcsolódó szabályrendszer. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem, hogy szíveskedjenek támogatni a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vécsey László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Dr. Orbán Balázs jelzésére:]] Az előterjesztő jelzi, hogy a későbbiekben kíván majd hozzászólni. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Koncz Ferenc képviselő úrnak, a vitához kapcsolódó Fenntartható fejlődés bizottsága előadójának [[Koncz Ferenc nem tartózkodik az ülésteremben. Közbeszólások: Nincs itt!]] ő azonban nem tartózkodik a teremben. A bizottságban megfogalmazódott kisebbségi véleményt két felszólaló ismerteti, Schmuck Erzsébet és Kepli Lajos… [[Schmuck Erzsébet és Kepli Lajos nem tartózkodik az ülésteremben.]] , ők sem tartózkodnak itt a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy képviselői felszólalásra jelentkezike valaki. [[Senki nem jelentkezik.]] A képernyőn jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és akkor megadom a szót az előterjesztőnek, Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Engedelmükkel egy picit hosszabban beszélnék, mert ez a törvényjavaslat számomra rendkívül fontos, és sajnálattal hallom, hogy a többi véleményt nem tudjuk itt meghallgatni. A jelen törvényjavaslat ugyanis a kormány építésügyi bürokráciacsökkentési intézkedéseinek újabb mérföldköve. Még 2015-ben jelölte ki a kormány azokat a feladatokat, amelyek hozzájárulnak az építésügyi bürokrácia egyszerűsítéséhez, egyben a minőségi építészet fejlesztéséhez. A törvényjavaslatnak az egyik legfontosabb pontja, hogy a korábban három törvényben elfogadott területrendezési terv, az országos, a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet, valamint a budapesti agglomerációról szóló területrendezési terv helyett egy, a jelen tervtörvény születik, így az összhang mindig biztosított lesz a különböző területrendezési tervi elképzelések között. A 43 darab, balatoni vízpart-rehabilitációs miniszteri rendeletet e törvény elfogadását követően kivezetjük, helyette egy miniszteri rendelet fog születni, meghatározva a turizmushoz és a rekreációhoz szükséges közcélú területhasználatokat. Ez is az egyszerűsítés, az átláthatóság és a normavilágosság, pontosabban a jogbiztonság követelményét segíti. A törvényjavaslat legfontosabb szabályozási elemei, hogy az egyes infrastruktúra-elemek elhelyezésével kapcsolatos szabályok rugalmasabbakká válnak, ezzel erősödik a tervek készítői és az ágazatok közötti párbeszéd, tehát könnyebben elkészíthetőek lesznek a települési tervek, amelyek a beruházások, köztük a számunkra kiemelten fontos „Modern városok” program elemeinek egyik alapját is jelentik. Fontos, hogy a természetvédelmi, környezetvédelmi, épített környezeti értékek védelme nem gyengül, sőt a legtöbb esetben erősödik is, ugyanis a védelmi szabályok egyértelműbbek lesznek. A kevésbé értékes területeken viszont a fejlesztések támogatása prioritást élvez. A törvényjavaslatból kikerült egyes szakmai részletszabályok rendeleti szinten fognak megjelenni, amelyek továbbra is kötelezőek lesznek valamennyi jogalkalmazóra, így az önkormányzatokra nézve is. Azt gondoljuk, hogy ez egyensúlyban van, és ez megfelel az Alaptörvény és a jogalkotásról szóló törvény rendelkezéseinek. A megyei önkormányzatok településkoordináló szerepét is erősíteni kívánjuk fejlesztési övezetek kijelölésének lehetőségével, így ugyanis a fejlesztési források felhasználása is hatékonyabbá válik. Az agglomeráció esetében a hatályos szabályozáshoz képest egy mérsékelt fejlesztési lehetőséget még biztosítunk a volt zártkerti területeken. A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet esetében pedig továbbra is elsődlegesnek tartjuk a hagyományos tájhasználat megőrzését, a part esetében pedig a közcélú rekreációs funkciók megőrzését. Erre tekintettel szigorítaná a javaslat a kempingek és a strandok átsorolását és beépíthetőségét is. A környezet- és természetvédelmi, épített környezeti érdekeket a lehető legteljesebben és szigorúan kívánjuk képviselni, és teljes egyensúlyban szeretnénk ezeket kezelni a fejlesztési lehetőségekkel; és egyébként, ahogy a képviselő úr is említette, szerzett jogokat, tulajdonhoz való jogot nem kívánunk elvonni, mivel ez alkotmányos érdeket sértene, erre nem is tesz javaslatot a törvényjavaslat. [[12.10]] Mivel ez a területrendezési terv nagy időhorizonton, akár 20-25 évre előre is meghatározhatja hazánk területi jövőképét, azt, hogy gyermekeink és unokáink milyen környezetben fognak élni, fontos a mi megítélésünk szerint, hogy pártérdeken felülemelkedve konszenzusra jussunk a legfőbb kérdésekben. Én úgy érzékelem, hogy az általános vitában és a bizottsági tárgyalásokon is képviselőtársaim konstruktív javaslatokkal éltek jórészt, amelyekkel kapcsolatban ezúton is szeretnék köszönetet mondani. A módosítások bizottsági módosító javaslatokon keresztül nagy százalékban épültek be a törvényjavaslatba. Így például a védelmi szintek csökkenésének elkerülése miatt visszakerültek az úgynevezett százalékos szabályok, amelyek a termőföld, az erdők mennyiségi védelmét szolgálják. Hasonló módon visszakerült az a szennyvízkezeléssel kapcsolatos alapvető szabály is, amit egyébként más módon egyértelművé tesz a jogrendszer, de nem baj, ha itt is kimondásra kerül, hogy Balatonba szennyvizet nem lehet engedni. Az építésügyi törvény módosításával rendezni kívánjuk a tetőterek beépíthetőségének a kérdését, valamint az ingatlan-nyilvántartási és egyéb közhiteles nyilvántartások közötti ellentmondások feloldását. A törvényjavaslat tárgyalása során mi mindvégig a kormány részéről arra törekedtünk, hogy megegyezésen alapuló, az építésügyi szabályoknak és a területfejlesztési, területrendezési szabályoknak megfelelő és a környezetvédelmi alkotmányos alapelveknek is megfelelő, megegyezésen alapuló, mindenki számára elfogadható törvény szülessen. Én azt hiszem, hogy sikerült ezeket a célrendszereket teljesíteni. Ebből következően szeretném kérni, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezártam. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Most pedig soron következik az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/3620. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy most vagy a vita végén kíván… [[Banai Péter Benő: A vita végén.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a kijelölt Költségvetési bizottság kisebbségi véleményének ismertetésére kerülne sor, azonban Varju László képviselő úr nem tartózkodik a teremben. Ezért megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószóló, szeretném tájékoztatni az Országgyűlést, hogy bizottságunk a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított T/3620. számú, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot a 2018. december 4-én három órakor tartott ülésén napirendre tűzte és megtárgyalta. A bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, azaz a házszabály 44-45. §-a alapján a törvényjavaslat teljes egészére lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése szerinti bejelentésében megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. A bizottság az ülésen 12 igen mellett, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját 2018. december 4-én lezárja. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló törvényjavaslat előkészítése, a bizottság részletes vitája, valamint a részletes vitáról szóló bizottsági jelentés elkészítése a jogszabályoknak megfelelően történt. Ismét megragadom az alkalmat arra, hogy köszönetemet fejezzem ki Magyarország Kormányának, amiért a nemzetiségek számára a működéshez szükséges forrásokat biztosítja. Köszönet illeti továbbá a Magyar Országgyűlést, hogy a nemzetiségek által benyújtott forrásigényeket támogatta. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A nemzetiségi intézmények kiegyensúlyozott, stabil működéséhez szükséges források biztosítása hozzájárul a magyarországi nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Bizottságunk a törvényjavaslat elfogadását javasolja az Országgyűlésnek. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Varga Szimeon szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalási lehetőséggel. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, hogy az előterjesztők nevében mondja el véleményét.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én azt gondolom, hogy az általános vita során, illetőleg a bizottsági vita során a kormánypárti, illetőleg ellenzéki frakciók képviselői a benyújtott törvényjavaslat többségét támogathatónak találták. Azért kezdem ezzel a hozzászólásomat, hiszen az önök előtt lévő törvényjavaslat tíz paragrafusból és számos rendelkezésből áll, ezek közül gyakorlatilag egyetlenegy paragrafus rendelkezése váltott ki vitát, nevezetesen az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról szóló törvény módosítása, ahol a hivatásos versenysportszervezetek foglalkoztatottjainál válna lehetővé egy magasabb összeghatár melletti adózás lehetősége. Ezenkívül az összes többi javaslat támogatásra talált, így azt gondolom, hogy amennyiben az Országgyűlés a benyújtott javaslatot elfogadja, akkor egy olyan államháztartásiszabály-egyszerűsítés valósul meg, amely az adminisztrációcsökkentés, ha úgy tetszik, a bürokráciacsökkentés irányába hat. Így például egyszerűbbé válik a költségvetés végrehajtása során az úgynevezett költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítás, egyértelműbbé válnak a költségvetés módosításának szabályai, és egyszerűsödnek is egyúttal; vannak olyan szabályok, amelyeket egyszerűsített módon kell majd a jövőben megalkotni. Az államháztartási törvény javasolt módosításának elfogadása esetén a jövőben polgárőrszervezetek akkor is kaphatnak költségvetési támogatást, ha a szervezet vezetésében az adott település polgármestere is részt vállal. Azt gondolom, az önkormányzatokat érintő kedvező változás lehet az, hogy fejlesztési célra kapott támogatásukat nem két éven belül, hanem a határidő letelte után további egyéves meghosszabbítással, tehát három éven belül tudják felhasználni. Szintén az önkormányzatokat érinti, és egyszerűbbé teszi az életüket, azt gondolom, a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény módosítása. Mint ahogy újabb lehetőségeket nyit az önök előtt lévő törvényjavaslat azon rendelkezése, amely a társaságiadó-törvény módosításánál az elhatárolt veszteségek leírását teszi lehetővé a 2014 előtti veszteségek tekintetében 2025 és ’30 között. Ez a rendelkezés az adott 2020 és ’30 közötti időszakban a társaságok pénzügyi-számviteli helyzetét javítja. Azt gondoljuk, hogy ez új beruházásokra ad majd teret, ezáltal is nagyobb beruházásokkal a magyar gazdaság versenyképességét tudjuk növelni. Mindezek alapján jó szívvel ajánlom a tisztelt Országgyűlésnek a benyújtott törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[12.20]]
Köszönöm, Banai államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Soron következik az egyes agrárszabályozási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3630. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes agrárszabályozási tárgyú törvények módosításáról szóló T/3630. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat elsődleges célja az Agrárminisztérium feladatkörét érintő törvények jogalkalmazók részéről felmerült, illetve az elmúlt évek tapasztalatai alapján indokoltan szükségessé vált szakmai módosítások elvégzése, valamint más törvényekkel való szabályozási összhang megteremtése. A javaslatcsomag célja továbbá az egységes jogalkalmazás elősegítése, a közfeladatok hatékonyabb ellátása. A törvényjavaslatban szereplő törvények módosítását a szakmai tapasztalatok, valamint az időközben történt jogszabályváltozások indokolják. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tartalmát megismerhették, meggyőződhettek róla, hogy a módosítások valóban a hatékonyabb közfeladat-ellátást, a hasznos és érdemi szakmai tapasztalatok érvényesítését hivatottak szolgálni, ezért kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Fazekas Sándor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Farkas Sándor államtitkár urat, most vagy a vita végén kíván szólni. [[Farkas Sándor jelzésére:]] Köszönöm szépen, a vita végén kíván majd hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Varga Gábor, a vitához kapcsolódó Fenntartható fejlődés bizottságának előadója nem tartózkodik a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak, aki az előterjesztők nevében kívánja elmondani gondolatait.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes agrárszabályozási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat országgyűlési tárgyalása során kevés számú módosító javaslat érkezett, ezek tartalmát tekintve jelentős részük szövegszerű pontosításra irányult.Érdemi változtatási szándék a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló törvényhez kapcsolódóan az ellenőrzések tenyészidőszakban történő végzésére; az élelmiszerláncról és a hatósági felügyeletről szóló törvényhez kapcsolódóan az informatikai szakrendszerek kiterjesztésére, valamint a növényvédelmi gépek időszakos felülvizsgálatára jogosultak mennél szélesebb körre való kiterjesztésére; harmadrészt a hungarikumokról szóló törvényhez kapcsolódóan az egyes ágazatokért felelős miniszterek ágazati értéktárának létrehozására és működési szabályaira; a hegyközségekről szóló törvényhez kapcsolódóan a bor régiós tanácsok felállítására és működésére, továbbá a halgazdálkodásról szóló törvényhez kapcsolódóan a partifegyelem-biztosító szankciók részletesebb megállapítására érkezett. A kormány köszönettel támogatta az említett módosításokat, amelyek szándékainkkal egybeesnek, hiszen azok a jogalkalmazó polgárok számára a szakigazgatás korszerűsítését és a gazdasági versenyképesség növelését egyaránt szolgálni tudják. Minderre figyelemmel kérem önöket, hogy a kormány által támogatott módosításokat, valamint a törvényjavaslatot szavazatukkal önök is majd holnap támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Miután a vitát lezártam, határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a mező- és erdőgazdasági földek forgalmával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Győrffy Balázs, Font Sándor és Jakab István fideszes képviselők által benyújtott T/3636. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a mező- és erdőgazdasági földek forgalmával összefüggő módosításáról szóló T/3636. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság komoly vita után a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 9 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A hazánk európai uniós csatlakozásakor biztosított tízéves moratóriumi időszak lejártát követően hatályba léptek az új földforgalmi rendelkezések. A hatályba lépett rendelkezéseket illetően az elmúlt évek gyakorlati tapasztalatai alapján indokolt a földforgalmi törvény módosítása olyan szellemben, amely továbbra is biztosítja a magyar föld mint nemzeti kincs és nem pótolható érték védelmét. A benyújtott javaslat célja, hogy megerősítse a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara és ezáltal a helyben lakó gazdák szerepét a földforgalom ellenőrzésében, és ezáltal segítse a birtokpolitikai célkitűzések megvalósítását, a termőföld magyar kézen tartását. Itt külön fontos kiemelnem, hogy a „helyben lakó gazdák” fogalmát ismerjük, jól ismerjük, hogy az egy adott településen, Karcagon vagy Kisújszálláson, vagy más településen lakó, illetve 20 kilométeres körön belül lakó gazdákat, földműveseket érinti, akik a földművesek jegyzékébe jelentkeztek. Számukra nyílik meg a lehetőség a földvásárlásra, illetve arra, hogy szervezeteiken, így a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarán keresztül kontrollt gyakoroljanak a földpiacon a földforgalom mellett. Ez egy praktikus és hasznos megoldás, amit az elmúlt évek gyakorlata igazolt. A módosítás több javaslatot is tesz annak érdekében, hogy megakadályozza a visszaéléseket, zsebszerződéseket, ezáltal igazságosabbá tegye a földforgalmi szabályozást. Tisztelt Országgyűlés! A módosítások különösen fontosak a hazai agrárium és a gazdatársadalom szempontjából, ezért kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fazekas Sándor képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, hétperces időkeretben. Megadom a szót Varga László MSZP-s képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Részben a szakbizottsági vitán is részt vettem én magam személyesen is, részben pedig az általános vita tapasztalatai alapján módosító indítványokat nyújtottam be a konkrét jogszabályhoz. Emlékszünk arra a politikai vitára, amit többek között az váltott ki, hogy Harangozó Gábor, az MSZP agrár- és vidékfejlesztési ügyvivője egy sajtótájékoztatón több pontját tartotta részben alaptörvény-ellenesnek, részben pedig mindenképpen sok százezer vidéken élő magyar ember érdekével ellentétesnek. Itt van egy konkrét pont, amit gyorsan idéznék, ez az eredeti javaslatban a következőképpen szerepelt a föld értékének megállapítása kapcsán: „A föld értéke megállapítása során piaci összehasonlító adatokon alapuló forgalmiérték-becslés nem alkalmazható.” Nagyon világosan ismertettem én is az általános vita során, illetve Harangozó Gábor is nagyon világosan mondta el a sajtótájékoztatóján, hogy ez a helyzet fenyeget azzal, hogy nagyon nagy mértékben és tömegével értéktelenednek el földterületek az ország bizonyos részein. [[12.30]] Hiszen nyilvánvalóan, ha egyedül a termőképesség jelent az összehasonlítás kapcsán lehetőséget, illetve a piaci összehasonlító adatokat nem lehet ilyen értelemben figyelembe venni, akkor ez óriási gondokat fog okozni. Az ország nehezebb sorsú területein lévő földek, mondjuk egyébként az ország centrumában lévő földekkel nagyjából hasonló értékűek lesznek. Nagyon sok minden meghatározhatja egyébként egy földnek az értékét, például a megközelíthetősége, aszfaltos úthoz való közelsége, sok ilyen szempontot az asztalra raktunk. Részben történtek módosulások. Tehát én azt mondom, hogy persze, részbeni visszavonulás történt a javaslat kapcsán, de nagy egészében szerintem helytálló az a megállapítás, hogy egyfajta újfeudalizmust épít ez a javaslat is, egyébként a következő javaslat is, és általában véve az önök politikája ebbe az irányba mutat. Egyébként benyújtottam a módosító indítványokat, amelyeket az általános vitában szóvá tettem. Részben ezek a javaslatok egyébként az agrárkamara jogosultságaival kapcsolatos adatvédelmi kérdésekkel voltak kapcsolatosak, hiszen nemcsak a gazdálkodók adataihoz férhet hozzá a kamara álláspontunk szerint, hanem a gazdálkodás körülményeihez kapcsolódó adatokhoz, illetve a hozzátartozók adataihoz is, ami azért mindenképpen ellentétes a Ptk.-val. A már említett forgalmiérték-becslés alkalmazása kapcsán nyújtottunk be egy konkrét technikai jellegű megoldást, ami szerintünk üdvözítő lett volna ilyen értelemben. És azt gondolom, hogy nagyon helyes az a javaslat is, amit harmadikként tartalmaztak eredetileg az eredeti előterjesztéshez benyújtott javaslataink. A javaslat arra tekintettel kívánta itt megszünteti a mezőgazdasági igazgatási szerv döntései elleni fellebbezést, hogy az agrárkamara ma képtelen eleget tenni azon törvényi előírásainak, hogy a mérlegelési jogkörben hozott döntését taxatíve meghatározott feltételekre alapozza. Ennek kapcsán szerepel javaslat az eredeti előterjesztésben, ezt sem tartjuk szerencsésnek. A javaslatainkat nem fogadták meg; mondjuk, olyan nagyon nem vagyunk ezen meglepődve, de még egyszer mondom, minden módosító indítványt és eszközt meg fogunk ragadni annak érdekében, hogy ez a fajta újfeudalizmus ne valósuljon meg Magyarországon, amit önök elképzeltek. Egyébiránt azt gondolom, hogy van olyan előterjesztés, ami előttünk áll még itt a mai napon, Kósa Lajos elhíresült javaslatára gondolok, ami egy új vadkapitalizmust alapoz meg, ez pedig a vidéki, falusi megfelelőjét, egy vad újfeudalizmust. Én azt gondolom, egyik sem irányadó, egyik sem szerencsés. Lehet, hogy kevesebb szó esett erről az előterjesztésről, mint a másikról, de ezzel kapcsolatban is az egyetlen helyes magatartás az lenne, ha visszavonnák a javaslatukat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Varga László jegyző úr, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most vagy a vita végén… [[Győrffy Balázs: A végén.]] Köszönöm, Győrffy Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne felszólalni… [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes törvényeknek a mező- és erdőgazdasági földek forgalmával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslathoz érkezett összegző módosító javaslatban foglalt változtatások véleményem szerint az előterjesztők által szándékolt módosításoknak a törvénybe építésére kedvező hatással vannak. Kiemelten üdvözlöm, hogy régi adósságát teljesíti a törvényhozás a mezőgazdaság egyik húzóágazataként tevékenykedő kertészeti ágazat, valamint a vetőmag-előállítók felé az előnyös pozíciót biztosító elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog létesítésével. Szintén örömmel tölt el, hogy a helyi földbizottsági eljárásban megjelenő és a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara által vizsgálandó szempontok, különösen a túlzott mértékű földárak vizsgálata vonatkozásában megfelelő kompromisszumos módosítás készül, amely a gyakorlati jogalkalmazás során a helyi gazdatársadalom érdekeit tudja majd igazán szolgálni. Végezetül fontosnak tartom kiemelni a szankciós jellegű vételi jog újonnan megjelent jogintézményének a földforgalmi törvény rendszerébe történő beépülését elősegítő módosításokat is. Kérem önöket, hogy ezek alapján a törvényt majd fogadják el. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm ismét képviselőtársaimat. Folytatjuk a munkát. Most megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, aki a bizottsági… [[Magyar Zoltán: Köszönöm, nem élnék a lehetőséggel.]] Nem él vele, köszönöm szépen. Akkor a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem kíván. A vitát lezárom. Megkérdezem, az előterjesztők közül ki kíván zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Győrffy Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy az általános vita során már ismertetésre került, a törvényjavaslat a földek forgalmával kapcsolatos három törvény módosítását tartalmazza. Ezek: a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény, a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló ’13. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény, illetve a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény. A törvényjavaslat az elmúlt két hétben a Törvényalkotási bizottság ülését megelőzően a Mezőgazdasági bizottság ülését is megjárta, módosító javaslatot azonban a Törvényalkotási bizottság tett. Ezek közül a legfontosabbakat szeretném a következőkben kiemelni. Pontosításra került a „helyben lakó szomszéd” fogalma. Gyakori problémát okozott ugyanis az a helyzet, amikor településhatáron lévő helyrajzi szám vonatkozásában egy valóban szomszédos helyrajzi szám tulajdonosa nem tudott élni elővásárlási, előhaszonbérleti jogával, csak azért, mert másik közigazgatási egységhez tartozott az adott helyrajzi szám. Azt gondoljuk, hogy így a továbbiakban élhetnek majd ezen jogosultsággal azok a földtulajdonosok vagy földhasználók is, akiket településhatár választ el a szomszédos területtől. Versenyképességünk javítása kiemelt célunk a mezőgazdaság területén is. Ennek érdekében a módosítás egy olyan kiegészítést is tartalmaz, miszerint az állattartókkal egy ranghelyen kapnak elővásárlási és előhaszonbérleti jogot a szántók esetében a vetőmagtermesztők, kert, szőlő vagy gyümölcs esetében pedig a kertészeti tevékenységet folytatók. Ezen tevékenységi formák közös jellemzője, az állattenyésztéshez hasonlóan, hogy magas hozzáadott értéket állítanak elő, így indokolt a megegyező kiemelt ranghely biztosítása. A helyi földbizottságok vonatkozásában egyértelműen kimondásra kerül az ügyféli jogállás, valamint az, hogy a földbizottság állásfoglalását ügyféli nyilatkozatként kell értékelni, tehát nem egy megdönthetetlen nyilatkozatról van szó, mint ahogy ellenzéki képviselőtársaim próbálják azt beállítani. A vételi jog alkalmazása kapcsán garanciális szabályként bekerül a javaslatba, hogy a vételi jog gyakorlása esetén annak elszenvedője számára a joggyakorlástól számított 30 napon belül kerüljön sor a vételár teljesítésére. A vételi jogosultak sorrendjét a mezőgazdasági igazgatási szerv állítja össze a helyi földbizottság által támogatottak körében, az egykori elővásárlási ranghelyük alapján. Egyértelművé váltak a vételárra vonatkozó rendelkezések is. Szó sincs hatósági árról. A termőföld ellenértékét a felek alkufolyamata határozza meg. Nem elfogadható viszont a rendkívül hosszú megtérülési időt eredményező ellenérték. Emiatt a törvény egy 20 éves időszakot jelöl meg megtérülési időnek, az adott föld jövedelemtermelő képességét figyelembe véve, amitől alapos indok esetén a felek természetesen el tudnak térni. Ez a rendelkezés a gazdálkodók érdekét védi a spekulánsokkal szemben. Mindenki, aki mást állít, az a magyar vidék ellen van. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes törvényeknek az agrárgazdaság versenyképességével összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Győrffy Balázs, Font Sándor és Jakab István fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/3637. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló indítványok a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselőtársunknak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[12.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az agrárgazdaság versenyképességével összefüggő módosításáról szóló T/3637. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés előtt fekvő jelen törvényjavaslat célja, hogy a benne foglalt öt törvény módosításával javítsa az agrárium szereplőinek versenyképességét. Valamennyi törvény esetében cél, hogy az életbelépése óta eltelt időszakban tapasztalható, a gyakorlatban megjelent kérdésekre válaszokat adjunk, tapasztalataink alapján finomítsuk, módosítsuk az eljárásrendeket. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosítások mind előmozdítják tehát a hazai agrárium fejlődését, ezért kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleményét Varga László képviselőtársunk, az Országgyűlés jegyzője ismerteti. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az általános vitában nagyon világosan elmondtam, hogy mi a problémánk ezzel a javaslattal. Nyilván öt törvényt is érint, tehát a szokásos salátatörvény-probléma itt is érvényesül, van, ami támogatható, de nagyon sok minden nem, és lex Mészárosnak is neveztük részben ezt a javaslatot az általános vita során.Módosító indítvánnyal éltem ebben a tekintetben is, amely azokat a problémákat, amelyeket ott fölvetettem, részben orvosolta volna, azonban, ahogy azt megszokhattuk, ebből semmit nem fogadtak meg, nem építettek be a javaslatba. Egyet azonban még megállapítanék mindenképpen, ez az, hogy különösen abban a helyzetben, amibe itt a tisztelt Ház került, hogy egy későn, az ülés elkezdése utáni e-mailban kiküldött meghívó alapján tartott Igazságügyi bizottságot láthattunk tegnap, ez alapján elég furcsa, hogy önök helyben osztanak ki egy módosító indítványt az előterjesztéssel kapcsolatban, ami indokolást sem tartalmaz. Ez történt itt konkrétan a kamarai tisztújító kapcsán, utólagosan azt legitimáló, visszamenőleges hatályú szabályozásokat tartalmazó javaslat kapcsán. Ez is meg egyébként sok minden más szerintünk alaptörvény-ellenes, ennek megfelelően fogunk fellépni, ha ez a javaslat elfogadásra kerül. Ennyit erről. Egyébként még pár mondat talán a javaslat címéről, mert arról is azért szót váltottunk. Amikor az agrárgazdaság versenyképességével összefüggő módosításokról beszélünk, akkor biztos mást vár azért az ember, az átlagfelhasználó vagy az előterjesztést elolvasó. Az agrárgazdaság versenyképességének nagyon komoly akadályai vannak. Ennek a legkomolyabb akadálya az önök politikája szerintünk, de nagyon komoly akadálya az is, hogy az öntözött területek száma, nagysága jelentősen visszaszorult az elmúlt időszakban erről beszéltünk is az általános vita során , 100 ezer hektár alá. 200 ezer hektár volt ez a szám nem is oly régen, és akár egy nagyon hatékony politika kapcsán az 500 ezer hektár sem lenne lehetetlen, bár nyilván ez egy elég ambiciózus szám. [[Farkas Sándor ingatja a fejét.]] Látom, államtitkár úr is annak tartja, mindenesetre valamelyest biztatott az általános vitában, hogy arra utalt, hogy állandó, fix források lesznek az öntözött területek számának, nagyságának növelése érdekében a költségvetésben. Szeretnénk ezeket látni, szeretnénk tetten érni, szeretnénk azt látni, hogy erre valóban vannak források. Azt gondolom, ha valamiben együtt lehetne működni, vagy talán pártállástól függetlenül lehetne támogatni, az az, hogy legalább első körben ezt a 200 ezer hektárt célozzuk meg, ennyi öntözött terület legyen Magyarországon. A humbug, meg a „kamara alá toljunk be mindent” helyett szerintünk ez már önmagában, ez az egy kérdés sokkal jobban szolgálná a magyar agrárgazdaság versenyképességét. Nyilvánvalóan a javaslatot ebben a formában nem tartjuk támogathatónak, ennek adtam én magam is hangot a Törvényalkotási bizottságon, talán ezzel az előzetes események alapján nem okoztam olyan nagyon nagy meglepetést. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem Győrffy Balázs képviselő urat, hogy mint előterjesztő, kíváne most szólni, vagy a zárszóban kíván. [[Győrffy Balázs: A végén.]] Köszönöm, a zárszóban kíván. Megkérdezem a kormány képviseletében Farkas Sándor államtitkár urat, hogy kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes törvényeknek az agrárgazdaság versenyképességével összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslathoz előkészített összegző módosító javaslat a jogalkalmazókra nézve kedvező változásokat kíván eszközölni a törvényjavaslat szövegén. Ilyen módosítás a vadászíjjal, ragadozó madárral vagy magyar agárral vadászni kívánók lőgyakorlat alóli mentesítése, valamint a vadkárfelmérési eljárásban végzett helyszíni szemle során a vadászatra jogosult részvételi lehetőségének biztosítása. Szintén helyes irány az agrárkamarai választásokkal kapcsolatos esetleges félreértéseket, félreértelmezéseket tisztázó módosító rendelkezések, amelyek biztosítják a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara tagsága számára a gyors és eredményes lebonyolítási rendszer alkalmazását; és természetesen azokra a felvetésekre, Varga képviselőtársam gondolatsorára, amelyek az öntözéssel kapcsolatban felmerültek, úgy gondolom, a kormány időben megfelelő választ fog önnek adni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Győrffy Balázs képviselő urat, hogy kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Igen, elnök úr. Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ahogy az általános vitában is ismertetésre került, az agrárgazdaság versenyképességének elősegítése érdekében a törvénymódosító javaslat több jogszabály módosítását is tartalmazza. A rend kedvéért elmondanám ezeket: a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény; a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény; a vízi társulatokról szóló 2009. évi CXLIV. törvény; a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény; illetve a Magyar Agrár, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény.A törvényjavaslat az elmúlt két hétben a Mezőgazdasági bizottság, majd a Törvényalkotási bizottság napirendjén is szerepelt. A lefolytatott általános vitának és a bizottsági vitának igazából egy konklúziója van mindannyiunk számára, mégpedig az, hogy a komplett magyar baloldalnak nincs egyetlenegy agrárpolitikusa sem, nincs egyetlenegy agrárpolitikusa sem a magyar parlamentben, hisz folyamatosan olyan személyek hozzászólásait kell hallgatni, akik elmondják, hogy egyébként nem értenek ahhoz, amiről beszélnek, de attól függetlenül türelmesen végighallgatjuk ezeket. [[Moraj, közbeszólások az MSZP soraiból.]] Az eljárás során elfogadott módosításokat szeretném önökkel ismertetni. A vadgazdálkodási törvény kiegészül azzal a rendelkezéssel, hogy mentesülnek a kizárólag vadászíjjal, ragadozó madárral vagy magyar agárral vadászók a gyakorlati vadászlövészet vizsgarész alól, lévén egy kizárólag tűzfegyver nélkül vadászni kívánó személytől nem indokolt megkövetelni a gyakorlati lövészeti vizsgát. Idevonatkozóan hatályát veszíti a rendelkezés, hogy a vadászíjjal történő vadászat esetében egy különös igazolást is magánál kell tartania a vadásznak, ugyanis a vadászjegy már egyébként is tartalmazza az íjjal történő vadászatra való utalást. Egy eddig eltérő eljárást egységesít az a módosítás, miszerint a vadkár felmérése során akkor is ki kell értesíteni a vadászatra jogosultat a szemléről, ha azt a közjegyző kezdeményezi, ezzel szinkronba kerül az eljárás a bíróság vagy a jegyző által kezdeményezett eljárással. [[12.50]] A módosítás az agrárkamarai változásokat érintően is módosul. Erre a módosításra azért volt szükség, mert a jelenleg hatályos szöveg megalkotásával nem volt jogalkotói cél, hogy mondjuk, 50 ezer embert egy napon, egy adott időpontban összeültessen és meghatározott napirenddel vitát folytasson le. Ez ugyanis ellentétes lenne mind a jogalkotói szándékkal, mind pedig a józan ésszel, amelyet a bíróságnak vizsgálnia kell, különösen azokban az esetekben, ha egy jogszabályt értelmeznek. Ráadásul a kamarai választások során tapasztalhattuk, hogy a közjó sem sérült, mivel közel 50 ezer kamarai tag nyilvánította ki akaratát meglehetősen egyhangúlag. A fenti pontokat mind a Mezőgazdasági bizottság, mind pedig a Törvényalkotási bizottság támogatja. Kérem, hogy képviselőtársaim is tegyenek így, és szavazatukkal támogassák azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Kósa Lajos és Riz Gábor fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/3629. számú előterjesztés az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Megkérdezem Kósa Lajost mint előterjesztőt, hogy kíváne most felszólalni. [[Kósa Lajos: Majd a zárszóban.]] Nem kíván, majd a zárszóban. Tíz perc áll majd a zárszóban rendelkezésére. Megkérdezem, hogy a kormány részéről Bodó Sándor államtitkár úr kíváne felszólalni. [[Bodó Sándor: Igen, elnök úr.]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvénymódosítási javaslat célja a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításához kapcsolódó szabályok olyan irányú kiegészítése, amely előmozdítja az építési engedély iránti kérelmek minél előbbi benyújtásának lehetőségét, az építési engedélyek megszerzését, hozzájárulva nyilvánvalóan a beruházás gyorsabb megvalósításához. A beruházásokhoz tartozó földrészletek számos esetben nem rendezettek, nincsenek kialakítva, az ingatlan-nyilvántartásban átvezetve. A földrészletek tulajdonjogának megszerzése, a telekalakítás ingatlan-nyilvántartáson történő átvezetése sok esetben egy hosszadalmasabb folyamat. Ezzel párhuzamosan folyik nyilván az épületek, építmények terveztetése, az engedélyezéshez szükséges építészeti, műszaki dokumentáció készítése, mely sok esetben a telekalakítás ingatlan-nyilvántartáson történő átvezetése előtt már el is készülhet. Az építésügyi hatóság csak rendezett telekre adhat ki építési engedélyt, teljesen egyértelműen. Rendezettnek akkor minősül a telek, ha azt a vonatkozó szabályok szerint kialakították, és az ingatlan-nyilvántartásba be is jegyezték. A törvénymódosítási javaslat lehetőséget ad arra, hogy a végleges telekalakítási engedéllyel rendelkező, de az ingatlan-nyilvántartásba e minőségében már át nem vezetett telekre is kiadható legyen az építési engedély azzal, hogy annak legkésőbb a használatbavételi engedély kiadásáig meg is kell történnie. Az építési engedély megszerzésének elhúzódása jelentős ügyekben rendkívül nagy károkat tud okozni, ezért a törvényjavaslat szerint indokolt a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi törvény rendelkezésének kiegészítése. A kormány tehát egyetért a törvényjavaslatban foglaltakkal, és javasolja, hogy a tisztelt Ház is támogassa azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Az előterjesztők közül Kósa Lajos képviselő úr fog zárszót mondani. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az általam benyújtott javaslat lehetővé teszi azt, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemeltnek minősített beruházások esetén a beruházás megvalósítása úgy folyjon, hogy miközben például a különböző hatósági eljárások tudnak folyni, aközben ezzel párhuzamosan zajlik például a telekalakítás vagy a telekalakítási határozat jogerőre emelkedése után a telekkönyvi nyilvántartásba való átvezetés. Nagyon fontos, hogy itt azzal nyerünk időt, hogy lehetővé tesszük azt, hogy különböző hatósági aktusok egymással párhuzamosan folyjanak, ugyanakkor a jogi garanciákat az építéshatóság számára, valamint a beruházó, továbbá a telektulajdonos számára az garantálja, hogy nem elmarad egy hatósági engedély vagy hatósági aktus. A telek jogerős kialakítása utáni közhiteles nyilvántartásba való bejegyzése feltétele a használatbavételi engedélynek. Ez azt jelenti, hogy ha valaki gyorsan vagy párhuzamosan szeretne különböző hatósági eljárásokat folytatni telekalakítás, jogerőre emelkedés, ingatlan-nyilvántartási bejegyzés, közben benyújtott építési engedély, ne adj’ isten, a beruházás megkezdése , akkor ezt saját kockázatára tudja megtenni, hiszen ha a használatbavételi engedély megadási eljárásáig nem biztosítja a közhivatal a teleknyilvántartásba való bejegyzést, akkor nem tudja használni az általa megvalósított beruházást. Nagyon sok esetben a telekalakítások elhúzódása adott esetben hosszabb időre, mint egy évre el tudja nyújtani ezeket az eljárásokat, ezért azt gondolom, hogy ez a javaslat ezekkel a garanciákkal abban segít, hogy megvalósuljanak ezek a beruházások. Kérem a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a munkaidő-szervezéssel és a munkaerő-kölcsönzés minimális kölcsönzési díjával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A Szatmáry Kristóf, Kósa Lajos és Bányai Gábor fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/3628. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhetők. Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, majd utána a megfogalmazott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. A bizottság előadója Vécsey László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. december 6-án tartott ülésén megtárgyalta a munkaidő-szervezéssel és a munkaerő-kölcsönzés minimális kölcsönzési díjával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3628. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. évi országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt időszakban a magyar munkajogi szabályozás módosításával összefüggésben a hazai vállalkozások számos fórumon jelezték a munkaidő megszervezéséhez kapcsolódó problémáikat, és megfogalmazták azt az igényüket, hogy a munkaidő-beosztást a termelési ciklusoknak megfelelően lehessen kialakítani. A vállalkozások oldalán jelentkező munkaszervezési probléma negatív hatással van a működésükre. A versenyképességüket biztosító eszközök sorába tartozik a munkajogi szabályozás alakítása, így például a jelen törvénymódosítást tartalmazó javaslat is. A jelen javaslatnak több fontos garanciális eleme is van a munkavállaló érdekeinek védelmében. Ilyen például, hogy 250 órán felül csak akkor van lehetősége a munkáltatónak további 150 óra rendkívüli munkaidőt elrendelni, ha erre a munkavállalóval írásban szerződést köt. Továbbá kollektív szerződés esetén a 300 órán felüli további 100 óra rendkívüli munkaidőt is csak akkor van lehetősége a munkáltatónak elrendelni, ha erre a munkavállalóval írásbeli megállapodást kötött. E szabálytól a kollektív szerződés csak a munkavállaló javára térhet el. [[13.00]] E megállapodás munkavállaló általi felmondása azonban nem szolgálhat a munkaviszony munkáltató általi felmondásának alapjául. További garanciális szabályként rendelkezik a javaslat arról, hogy a munkáltató és a munkavállaló által az elrendelhető rendkívüli munkaidő mértékéről kötött megállapodást a munkáltatónak külön nyilván kell tartania. Az írásbeli közlés főszabályára és a felek érdekeinek védelmére tekintettel egyértelműsíti a javaslat, hogy a munkaidő-beosztás módosítását a munkavállaló csak írásban kezdeményezheti. Tisztelt Képviselőtársaim! A javasolt törvénytervezet olyan munkakörülmények kialakítását célozza, amely egy adott munkahelyen, a közvetlenül érdekelt felek megállapodása alapján a munkavállalók biztos megélhetését szolgálja, ugyanakkor hosszú távon biztosít megfelelő termelési környezetet a munkáltató vállalkozások számára; egy olyan szabályozási környezet kialakítása, amely a munkavállalói jogok védelmét szem előtt tartva, rugalmas munkaidő-szervezési feltételek megteremtését eredményezi, stabilan működő vállalkozásokat hoz létre és támogat. Mindennek fényében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogatni szíveskedjenek a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint jeleztem, a bizottságban megfogalmazott kisebbségi véleményt két képviselő fogja ismertetni. Elsőnek Varga László képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének adok szót. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kibújt újra a szög zsákból itt a többségi álláspontot hallva. Munkáltatók kérték, ha jól értem, rugalmas munkaerőpiac, időkeret, rugalmas kizsákmányolhatóság. Erről szólt a munka törvénykönyve is az önök értelmezésében, amit elfogadtak, meg erről szólt az is egyébként, hogy a sztrájkjogát is alapvetően korlátozzák a magyar munkavállalóknak.Az általános vitában, amely 4,5 órán keresztül zajlott le itt két héttel ezelőtt, nem ismerhettük meg érdemben az önök véleményét. Kósa Lajos 4,5 órán keresztül inkább a monitorját bámulta, és nem mondta el itt, hogy mi indokolja ezt a módosítást, ki kérte egyáltalán. Hát, vártuk, vártuk, hogy egyeztet a szakszervezetekkel, ha már előtte nem sikerült hát, nem sok köszönet volt benne. A Törvényalkotási bizottságra már hozott újabb javaslatokat, amelyek tulajdonképpen egyetlen innovációt, egy felháborító kitételt tartalmazott: bevezette önkényesen az önkéntes túlmunka fogalmát ez a javaslat. Magyarán, hogy írásban bele kell egyeznie a munkavállalónak abba, hogy 400 óra túlóra érintse őt akár évenként. Na most, az alapján az Mt. alapján, amit önök ebben a Házban elfogadtak, amely rugalmasan kizsákmányolhatóvá teszi a magyar munkavállalót, mégis melyik munkavállaló emelné fel a szavát egyébként egy olyan helyzetben, amikor teljesen kiszolgáltatott? Melyik? Egy házaspárnál, mondjuk, amelynek egyik tagja a vendéglátásban dolgozik, a másik meg autóipari gyári munkás, ki fog elmenni ez után a javaslat után a gyerekért az óvodába meg az iskolába? Erre adjon választ, Kósa úr! Erre nem tudott egyébként sem az általános vitában, sem a Törvényalkotási bizottság előtt válaszolni. De hát még egy percben hadd térjek ki arra röviden, hogy mi történt itt a tegnapi nap folyamán is. Hiszen először az sokkolt, hogy 3 perccel egy Igazságügyi bizottság előtt kapunk sms-ben meghívót, és így próbálják az egyébként benyújtott javaslatainkat, napirendcserére vonatkozó javaslatainkat ellehetetleníteni. De azért az mindennél nagyobb botrány, hogy e-mailben 12.46-kor érkezett meg a meghívó egy 12.45-ös kezdésre. Azt tudom mondani, hogy az általános vita jogellenes lezárása, hiszen nagyon világos volt, hogy itt többen szólni kívántak még, és új elemeket hoztak volna be a vitába, már önmagában házszabályellenessé és alaptörvény-ellenessé teszi ezt a javaslatot, elfogadása esetén közjogilag érvénytelenné. De egyébként, ami tegnap történt az Igazságügyi bizottsággal, az csak erősíti az elmondottakat. Nyilvánvalóan 3 perc alatt odarohan az ember, ahogy tud. Az példa nélküli, hogy Harangozó Tamás képviselő úrnak, frakcióvezető-helyettes úrnak itt nem adnak szót, de az is egyébként, hogy négy fideszes képviselő benn ül az Igazságügyi bizottság termében, amikor én odaérek. Ez hogy lehet? Egészen véletlenül voltam csak a Házban, és tényleg nagyon rohantunk. Van néhány eset; lehet, hogy teleportáltak, lehet, hogy nagyon sok energiaitalt ittak és úgy értek oda, vagy a Mikulás szélsebes szánján jöttek, vagy esetleg hamarabb tudtak az ülésről. Talán ezt a negyediket tegyük az asztalra. Könnyen lehet, hogy önök egy színjátékot rendeznek itt, alaptörvény-ellenesen, házszabályellenesen kívánnak áterőltetni egy olyan javaslatot, amelyet rabszolgatörvénynek hívnak csak a munkavállalók. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP, a DK, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
A kisebbségi vélemény más típusú megformálását ismerteti Jakab Péter képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt rabszolgatartó Hölgyek és Urak! A Törvényalkotási bizottság fideszes többsége örömmel szavazta meg a rabszolgatörvényt, a kisebbségben maradt ellenzéki képviselők pedig azt elutasították. Azt gondolom, mindent elmond a magyar népképviselet rendszeréről, hogy nekem ma itt úgy kell elmondanom a kisebbségben maradt képviselők véleményét, hogy eközben a munkavállalók 83 százaléka meg velünk ért egyet. Magyarán: most a kisebbségi vélemény a többség elsöprő erejű véleménye.A többség véleménye pedig az, hogy önök itt, fideszes képviselőtársak, Kósa Lajossal az élen, a rabszolgatörvényükkel együtt menjenek a fészkes fenébe! Hát mégis, hogy gondolják azt, hogy egy nemzetet rabszolgasorba lehet taszítani, csak azért, hogy az önök stratégiai partnerei, a multik még jobban kizsigerelhessék a magyar munkavállalókat?! Kitől és mennyit kaptak ezért a javaslatért? Árulják már el nekem! Melyik cég fogja majd reptetni luxusrepülőgéppel Orbán Viktort ezért a javaslatért? Segítsenek már nekünk megérteni a motiváció tekintetében, mi motiválta Kósa Lajost, hogy letette az asztalra ezt a javaslatot! Mert hogy a józan ész nem, az egészen biztos. Akinek van ugyanis itt józan esze, és aki tudja, hogy a magyar dolgozók mennyit güriznek, az nem mondhat olyat, hogy azért kell egy rabszolgatörvény, hogy aki még többet akar dolgozni, az még többet dolgozhasson. Képviselőtársak! Tudják önök, hogy már most is hány tanár, hány ápoló, hány szociális dolgozó, hány kétkezi melós vállal másod- meg harmadállást azért, hogy meg tudjon élni? A magyar emberek nem még többet akarnak dolgozni, mert már nem tudnak többet dolgozni. A magyar emberek minőségi munkáért minőségi bért szeretnének, méghozzá most, és nem három év múlva, mert a számlát is most kell kifizetni, és nem három év múlva. Önök azt mondják, hogy a fiatalok vállaljanak gyermeket. Mégis hol? A sor mellett? Egy fiatal pár, egy férj és egy feleség nem is fog otthon találkozni egymással. Ha szerencséjük van, akkor a havi két pihenőnapból az egyik majd talán egy napra esik, és akkor majd gyermeket vállalhatnak. Tragédia! Amit önök ezzel az országgal művelnek, tragédia! Tudják, hová fog vezetni ez a rabszolgatörvény? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Oda fog vezetni, hogy a dolgozók egy jelentős része, aki nem akar beledögölni a munkába, el fog menni Nyugatra, mert ott feleennyiért dupla annyit fog keresni, aki meg itt marad, az mehet a lerohasztott kórházakba gyógyulni, mert bele fog rokkanni a hajtásba. Mi nem ilyen jövőt szeretnénk ennek az országnak és a munkavállalók sem. Ez a többség véleménye, tisztelt Kósa Lajos. A többség véleménye az, hogy egyetlenegy dolgozót sem lehet megalázni azzal, hogy három évig ingyen robotoltatjuk őket. Úgyhogy, kérem tisztelettel, itt van, Kósa Lajos, az ön rabszolgatörvénye, már egyszer megmutattam, hogy mit kell vele csinálni, de azért a rend kedvéért megmutatom még egyszer. [[Jakab Péter odamegy Kósa Lajoshoz.]]
Képviselő úr! Maradjon a helyén, ezért a be nem jelentett szemléltetésért, amire készül, kénytelen vagyok… [[Jakab Péter széttépi a törvényjavaslatot. Taps az ellenzék soraiban.]] Képviselő úr! Ön bizottsági véleményt mondott. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Itt nincs vita, tisztelt képviselőtársaim, itt nincs vita. Pár perc múlva meg fog nyílni a vita.Most megkérdezem Kósa Lajost mint előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Tájékoztatom képviselő urat, hogy a felszólalásra és a zárszóra összesen 10 perces lehetőséget ad a házszabály. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselők! Köszönöm szépen mindenkinek a vitában való részvételt. Mindenki azt hozta, amit az énjéből legjobban tudott adni. Jakab Péter kivételes felkészültségről és kulturáltságról tanúbizonyságot tevő felszólalása jól mutatta azt egyébként, hogy részint az ellenzéki képviselők egyszerűen nem olvasták el a javaslatot, másrészt elképesztő hazugságok tömkelegét terjesztették elő a javaslatról, figyelmen kívül hagyva azokat a változásokat, amelyeket a munkaadókkal és a munkavállalókkal történő egyeztetés után magában a szövegben is alkalmaztam.Mindenkinek a stílusa árulkodik a legbelsőbb valójáról; az ellenzék kitűnően bemutatta azt, hogy tulajdonképpen miért is van olyan mélyen a közmegítélésben és a közbizalomban [[Felzúdulás az ellenzéki padsorokban]] , hiszen azt terjesztették erről a javaslatról, hogy a javaslatom megszünteti a szabadszombatot, és a hatnapos munkahetet vezeti be. Hazugság! Hazugság! [[13.10]] Azt állították, hogy a munkavállalók [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] kiszolgáltatottak lesznek ebben a helyzetben. Ez sem igaz, mert a törvényjavaslatom kettős biztosítékot ad a munkavállalók kezébe, hiszen egyrészt előzetesen írásban önként kell túlmunkát vállalniuk, de ez még önmagában nem elég, mert a 36 hónapos időkeret-elszámolás az üzemi tanács engedélyéhez, illetőleg a kollektív szerződéshez kötött, tehát ha az egyik hiányzik, akkor a dolog nem fog menni. [[Rig Lajos: Nincs kollektív szerződés? Vagy felfüggesztik a kollektív szerződést?]] És én kellőképpen felkészültnek és felnőttnek tartom a magyar dolgozókat ahhoz, hogy részint egyénileg is meg tudják védeni az érdekeiket [[Sneider Tamás: Jól van, Lajos, szép volt! Erről szólt harminc év! Meg tudják védeni magukat, persze!]] [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] kiszolgáltatottak lesznek ebben a helyzetben. Ez sem igaz, mert a törvényjavaslatom kettős biztosítékot ad a munkavállalók kezébe, hiszen egyrészt előzetesen írásban önként kell túlmunkát vállalniuk, de ez még önmagában nem elég, mert a 36 hónapos időkeret-elszámolás az üzemi tanács engedélyéhez, illetőleg a kollektív szerződéshez kötött, tehát ha az egyik hiányzik, akkor a dolog nem fog menni. (Rig Lajos: Nincs kollektív szerződés? Vagy felfüggesztik a kollektív szerződést?) És én kellőképpen felkészültnek és felnőttnek tartom a magyar dolgozókat ahhoz, hogy részint egyénileg is meg tudják védeni az érdekeiket (Sneider Tamás: Jól van, Lajos, szép volt! Erről szólt harminc év! Meg tudják védeni magukat, persze!), részint egyébként a második lépcsőben a szervezett munkavédők is meg tudják védeni őket. (Folyamatos zaj. Az elnök csenget.) És nem kell semmifajta sztrájk, nem kell semmifajta lázadás, nem kell kivonulni az utcára, egyszerűen csak azt kell mondani, hogy köszönöm szépen, a kollektív szerződésben nem teszem lehetővé a 36 hónapos időkeret-elszámolást, és onnantól kezdve nincsen senki sem túlfoglalkoztatva, mert ekkor irányadók az Európai Unió munkaerő-politikai irányelveiben megfogalmazottak, nevezetesen egyéves időkeret-elszámolás van. [[Z. Kárpát Dániel: Szakértelem és garancia!]] Él a túlfoglalkoztatás ellen egyébként az Unióban is kötelező, nálunk is, ezt érintette a javaslatom az egyéves referencia-időkeretben az a meghatározás, hogy senkit nem lehet egyébként heti 48 óránál tovább foglalkoztatni. Természetesen a rendkívüli munkavégzésért mindig megkapják a hónap végén a fizetést. Az a vad marhaság, amit mindenki hangoztatott, hogy ingyen dolgoznak három évig, teljes képtelenség, nem is tudom, hogy honnan szedték. [[Bangóné Borbély Ildikó: Te olvastad, Lajos?]] Természetesen az ellenzék által a javaslatom ellen terjesztetteknek a 95 százaléka egyszerű hazugság. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Aztán, hogy miért gondolják, hogy jó, ha egyébként mindenkit átvernek. Utóvégre van mit az ellenzék legalábbis egy részének takargatni. Ne felejtsük el, hogy ők voltak azok, akik egymillió embert lényegében az utcára tettek, katasztrófába sodorták az országot [[Felzúdulás az MSZP és a DK soraiban.]] eladósították, cserébe a végén elvették a 13. havi nyugdíjat, meg a bért. Most ők próbálják védeni a magyar munkavállalókat. [[Arató Gergely: Hazudsz már megint!]] Azt gondolom, hogy a magyar munkavállalók, ha adunk nekik eszközöket, meg tudják védeni magukat. [[Gréczy Zsolt: Mindenki szombaton akar dolgozni!]] Ebben a törvényben kettős eszköz van benne, én éppen ezért azt gondolom, hogy nem teszi őket kiszolgáltatottá, lehetőséget nyit a magyar gazdaság egy pici szegmensének, hozzáteszem, akik kampányban dolgoznak, akik egyenetlen munkaszervezés mellett dolgoznak. Ez a javaslat nem általánosan szól a munka világáról, ez kizárólag az egyenetlen munkaterhelés melletti foglalkoztatásban dolgozókról szól, nincsenek többen, mint 400 usque 600 ezren. Szeretném még röviden néhány pontra felhívni a figyelmet, tisztelt Ház. Ez a javaslat azt is tartalmazza, hogy a munkaerő-kölcsönzőknél kötelező legyen mindenkinek odaadni a minimálbért vagy szakmunkás-minimálbért, magyarul: a munkaerő-kölcsönzők világa durván 500 ezer embert foglalkoztat, durván a 20 százalékukban nem fizetik ki a munkavállalókat a törvény szerint. Ez egy bonyolult atipikus foglalkoztatás. Az általam kezdeményezett minimális szolgáltatási díj ezt az anomáliát megszünteti. Továbbá néhány egészen speciális esetben a dolgozóknak kötelezően kiadandó szabadnapok számának a növelésére tesz javaslatot ez a törvényjavaslatom, illetőleg még egy ponton kedvezőbb a dolgozóknak, nevezetesen, hogy lehetővé teszi azt, hogy a műszakbeosztás változását a dolgozó is kezdeményezheti, és ha ezt írásban megteszi, akkor ezt figyelembe kell venni. A munkaadónak ez egy életszerű helyzet, eddig erre nem volt lehetőség, most pedig lehetőség van. Összességében ez egy lehetőséget teremt azoknak az embereknek, akik élni akarnak vele, védelem, kettős rendszer is van benne. Azt gondolom, hogy mindaz a sok hülyeség a rabszolgatörvényről meg az összeomlásról, meg a kizsákmányolásról leginkább azért következett be, mert valószínűleg az ellenzék fejére borult Marx összese, és ezzel ébredtek egy reggel, a „kizsákmányolás” fejezetnél. [[Hegedűs Lorántné: Sajnálunk téged, Lajos!]] Miközben mi azt véljük, hogy a kizsákmányolás helyett jobb lenne az a megközelítés, hogy a munkavállaló a maga humán tőkéjének a tulajdonosa, ezt egyébként, ha jól hasznosítja, akkor emelkedik a fizetése, magasabb lesz a jövedelme, mint ahogy egyébként az Orbán-kormány szerencsés és jó gazdaságpolitikának alapján az elmúlt években minden évben két számjegyű volt a reálbér-növekedés; szemben a szocialisták gazdaságpolitikájával, ami csőd, összeomlás, eladósodás és munkanélküliség tömegesen, ezzel járt. [[Gréczy Zsolt: Most hoztátok össze minden idők legnagyobb hiányát, csak jelzem!]] Köszönöm szépen a figyelmüket. Várom a vitában az érveiket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a zárszóra három perc időkerete maradt. Megkérdezem a kormány képviseletében Bodó Sándor államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt napokban a napirend tárgyát képező munkajogi törvénnyel összefüggésben az Országházban is és azon kívül is elhangzott nagyszámú felszólalás egyértelműen azt bizonyítja, hogy a javaslatban szereplő módosítások kiemelkedően fontosak valamennyi képviselőtársam számára, pártállástól függetlenül is. A munka világának szabályai valóban igen eltérőek, igen színesek, s ezek közvetlenül érintik az állampolgárok széles körét, és közvetve pedig mindenkire hatással vannak. A hozzászólások jórészt kritikát tartalmaztak, amelyek alapvetően a törvénytervezet félreértéséből eredhetnek. A felszólalásokból az is kitűnik, hogy a jogszabálytervezet egyik része, a munkaerő-kölcsönzés szabályozása kevésbé vonta magára a figyelmet, pedig a javaslat erre nézve igen fontos, és a munkavállalók érdekeit támogató garanciális szabályokat vezet be egyébként. Számomra a képviselőtársak erre vonatkozó hallgatása beleegyezést jelenthet, amelyet a munkavállalók nevében csak üdvözölni lehet. A munkaerő-kölcsönzés az általános munkaviszonyokhoz képest egy atipikus foglalkoztatási forma. Korunk termelési trendjei mellett egyre nagyobb igény van rá a munkaerőpiacon, ezt látjuk, mivel a munkáltatók számára hirtelen felmerülő feladatok ellátásához lehetővé teszi a gyors munkavállalói létszámbővítést. Fel kell hívnunk a figyelmet azonban arra is, hogy a kölcsönzők esetenként visszaélhetnek a munkavállalók helyzetével. Számos esetben előfordult ugyanis, hogy a kölcsönbe adó cég beszedte a szolgáltatásért a díjat, a vele szerződött munkavállalók mégsem jutottak hozzá a megfelelő munkabérhez. Ezt a helyzetet nem fogadhatjuk tehát el, és a kialakult gyakorlatot vissza is kell szorítani, ehhez a hatályos jogi szabályozás módosítása szükséges. A javaslat ezért a munkaerő-kölcsönzők működésének a jogszerűségét célozza tehát javítani. A munkavállalók bérének garantálása érdekében arra ad felhatalmazást a kormánynak, hogy rendeletben írja elő a munkaerő-kölcsönzésért fizetendő legalacsonyabb összeget. Mindezek mellett, tisztelt Országgyűlés, a kormány tehát támogatja a munkaerő-kölcsönzés szabályaira vonatkozó törvénymódosítást, amely úgy a dolgozók, mint az állam érdekeit is egyértelműen szolgálja. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslattal összefüggő viták középpontjában egyértelműen a munkaidőre vonatkozó szabályok állnak. Egyetértünk abban, hogy a munkaidő az egyik legfontosabb a munkakörülmények közül. Mindenki, aki nem a saját vállalkozásában, saját gazdaságában dolgozik, az életének napjaiból ad át meghatározott számú órát az őt foglalkoztató vállalkozásnak, hivatalnak, szervezetnek. Minden munkavállalónak fontos tehát, hogy mennyi időt tölt a munkahelyén. A munkaidő megszervezésére ezért törvényt alkot minden ország, és a nemzetközi szervezetek is szabályozzák ezt a kérdést. Ezek a szabályok nem a munkáltatók érdekében, hanem pontosan a munkavállalók védelmében kerülnek rögzítésre szerte a világon. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt napokban a rabszolgaságra emlékeztető jelzőkkel illették a javaslatot, amit önöktől hallottunk, de saját felszólalásaik mellett nem akarták meghallgatni a kérdésekre elhangzott válaszokat. Engedjék meg, hogy a törvénytervezet kapcsán ismételten reagáljak néhány konkrét felvetésre! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat felemeli az elrendelhető túlórák számát és a kollektív szerződéssel kialakítható munkaidőkeret hosszát; még egyszer aláhúznám: kollektív szerződéssel kialakítható munkaidőkeret hosszát. [[13.20]] A javaslat két lehetőségről rendelkezik a törvénykönyv szabályai szerint; bárhogy is forgatják a törvénytervezet szövegét, ez semmilyen kötelezettséget nem ír elő. A munka törvénykönyvének a rendes munkaidőre vonatkozó alapvető szabályai nem változnak meg, főszabály szerint a munkaidőt heti 40 órában, hétfőtől péntekig öt napra kell beosztani. A javaslat egyik eleme a rendkívüli munkaidő hossza. Ennek kapcsán megállapíthattuk, hogy a rendes munkaidőn túl a munkáltatónak eddig is lehetősége volt rendkívüli munkaidőt elrendelni, de azt csak bizonyos feltételek megléte esetén teheti meg, például a heti beosztás szerinti munkaidő nem haladhatja meg a 48 órát. Ez eddig is így volt, és ezután sem fog megváltozni. Mi változik tehát? Jogos a kérdés. A lehetőség arra, hogy a munkavállaló számára több alkalommal rendeljenek el túlmunkát, ezt azonban nem korlátlanul, hanem a meglévő heti maximum betartásával lehet megtenni. Meghallgatva a viták során elhangzott javaslatokat, az előterjesztő az eredeti tervezetet a munkavállalókat védő garanciákkal egészítette ki. A módosító javaslat, amely beadásra került, azt tartalmazza, hogy a törvényben már eddig szabályozott túlmunka felett a munkáltató csak a munkavállaló írásos beleegyezésével rendelhet el rendkívüli munkavégzést. Az önként vállalt túlórák eszközével a munkavállalók számára plusz kereseti forrás nyílik. Akinek több pénzre van szüksége, az biztosan szívesebben marad a saját munkahelyén, mint hogy esetleg a főállása után [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] egy második munkahelyen álljon sorba. Ha a javaslatnak az említett módosított szövegét elfogadja a tisztelt Országgyűlés, akkor egy ilyen lehetőséget ad minden munkavállaló kezébe. A módosítással kiegészített javaslat szerint a munkavállaló, ha már nincs szüksége a többletkeresetre, akkor az erre vonatkozó megállapodást felmondhatja, amiért őt hátrány nem érheti. Egy ilyen rendszerben a munkáltató, ha jogszerűen foglalkoztatja tovább a munkavállalókat, ezt nem fogja eltitkolni, nyilvántartást vezet majd róla, és pótlékokkal együtt kifizeti a túlórát. A módosított javaslat tehát tiszta helyzetet teremt, lehetőséget ad mindkét fél kezébe. Kérem, gondolják át ezt az egész rendszert, mielőtt még szavaznak erről. Hadd térjek most rá a munkaidőszabályok másik csoportjára, amelyek a törvénytervezet módosítását tartalmazzák! A javaslatban felvázolt hosszabb munkaidőkeret szintén csak a munkavállalók és a munkáltatók megállapodása alapján alakítható ki. Az általánostól eltérő beosztás szerinti munkaidőrendszereket a nagyobb üzemek működéséhez igazítják, ezért itt az egyéni megegyezés helyett kollektív szerződések útján kötnek megállapodást a munkáltatóval a munkavállalók. Nem igaz tehát az az állítás, hogy a hosszú termelési időszakokra alkalmazható rendszer kialakítására korlátlan eszközt ad a munkaadók kezébe ez a törvény, vagyis kollektív szerződés szükséges. Nem igaz az sem, hogy a javaslat elfogadását követően a munkaidőkeret 36 hónapra emelkedik, hiszen az az adott munkahelyen a szakszervezettel közösen kialakításra került kollektív szerződés szerint lesz rögzítve. A törvény itt is lehetőséget biztosít a felek megállapodására, de a munkavállalók védelme érdekében határidőkkel korlátozza annak lehetséges időtartamát. A javaslat alapján a legfeljebb 36 hónapos munkaidőkeret ideje alatt sem lehet korlátlanul túlórát elrendelni. A pihenőidőkre vonatkozó szabályokat be kell tartani, és a hatályos törvény szerinti rendkívüli munkavégzés feletti túlórák elrendeléséhez minden esetben szükség lesz a munkavállaló hozzájárulására. Ráadásul bármilyen hosszú keretet is állapít meg a kollektív szerződés, 12 havonta mindenképp át kell tekinteni a munkaidő-beosztás rendszerét, és erre a referencia-időszakra érvényesülnie kell annak a főszabálynak, hogy a heti munkaidő átlagban nem haladhatja meg a 48 órát. Végezetül, hadd cáfoljam meg azt az állításukat is, hogy a munkavállalók a 36 hónapos rendszerben nem kapják meg a nekik járó pótlékokat. A műszakpótlékot, az éjszakai pótlékot, valamint a munkaidő-beosztáson felül elrendelt rendkívüli munkaidőre járó díjat az adott hónap végén el kell számolni. A keret teljes hossza során esetleg felhalmozódó túlmunka díjazását pedig a keret lezárásakor kell a munkáltatónak kifizetnie. Itt újra felhívom a figyelmet a 12 hónapos referencia-időszak szabályára, amit a munkáltató köteles betartani. Látható, hogy a harmadik év végén is csak az adott évre vonatkozó maximum rendelhető el, és a ki nem egyenlített túlórák elszámolásáról lesz a teljes keret végén szó. A kormány részéről változatlanul az az álláspontunk, hogy a munkaerő-kölcsönzésre és a munkaidő-beosztásra vonatkozó szabályozás hozzájárul azon kormányzati törekvéshez, hogy a termelésben felmerülő munkaerő-szükséglet minél rugalmasabban legyen kielégíthető. A törvényjavaslat továbbá hozzájárul ahhoz is, hogy a munkavállalók saját igényeik szerint, de jogszerűen végezhessenek saját munkahelyükön több munkát, amiért a törvény szerint magasabb díjazásban is részesülnek. Tisztelt Országgyűlés! Kérem tehát a kormány által támogatott törvényjavaslat önök általi támogatását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Gelencsér Attilát a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Vállalkozásfejlesztési bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Az időkeretek a hirdetőtáblán jelen vannak. Tájékoztatom önöket arról is, hogy a házszabály értelmében kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség. Elsőként a Jobbik képviselőcsoportjából Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak adok szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy éreztem az államtitkár úr előadása alatt, mintha mi egy teljesen más világban élnénk. [[Nacsa Lőrinc: Pontosan! Így van!]] Elkezdte megmagyarázni az államtitkár úr azt… [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Elkezdte az államtitkár úr megmagyarázni azt, hogy nem 36 hónap alatt fogják kifizetni majd a díjat, hanem amikor majd a 36 hónapos keret lezáródik, akkor kell elszámolni. Államtitkár úr, az pont ugyanaz. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Attól, hogy nem mondom ki a 36 hónapot [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] , csak azt mondom, hogy a munkaidőkeret vagy a túlmunkakeret, az ugyanaz, kérem szépen. Én elhiszem, hogy ezek a felszólalások azért kellenek, hogy megnyugtassák a társadalmat, hogy nem arról van szó, amit egyébként tudunk, hogy miről van szó, de azért most ideidézném mind az előterjesztőnek, mint az államtitkár úrnak az indoklás mondatát, az önök javaslata indoklásának a mondatát: „A munkaidő-szervezésre vonatkozó szabályozás módosítását egyfelől az utóbbi évek gazdasági fellendülésével megjelenő, a munkaerőpiac kínálati oldalán megfigyelhető elszívóhatás indokolja”, hogy az eddiginél rugalmasabb megoldásra szükség van. Hát bocsánat! Önök azt mondják, hogy kevés a munkaerő, ezért túl kell dolgoztatni. Ennyi! Nem kell ezt becsomagolni ilyen meg olyan csodálatos, tudományosnak látszó szövegbe! Ez egyszerűen arról szól, hogy kevés a munkaerő, az oligarcháiknak és némely multinak szüksége van a munkaerőre, akkor a meglévő munkaerőt úgy zsigerelem ki, hogy kötelezővé teszem a 400 órás munkavégzést. És mi van ott, ahol nincs üzemi tanács, mi van ott, ahol nincs kollektív szerződés? Ott mi van? Ott ki vannak szolgáltatva! Ön egyébként az előbb olyan társadalmi csoportokról beszélt, amelyek gyakorlatilag 70 százalékban vannak a magyar munkaerőpiacon, mert körülbelül 30 százaléknak van egyáltalán üzemi tanácsa vagy kollektív szerződése. Még egyet szeretnék mondani: amikor ezt a munkáltatói törvénykönyvet mert én ezt csak úgy hívom, ez a munkáltatók érdekét szolgáló törvénykönyv, ezt úgy kellene hívni megalkották, már érezhető volt, hogy semmi másról nincs szó, mint arról, hogy a gazdasági szervezeteket helyzetbe hozni a munkavállalókkal szemben. Ez egy folyamatnak, remélem, a vége, de lehet, hogy nem a vége, csak egy állomása. És egyébként abban a jogállamban, abban a demokratikus jogállamban, ahol engedi egy kormány így felfutni a munkaerő-kölcsönző cégeknek a tevékenységét, ilyen elképesztő méretű munkaerő-kölcsönzési rendszer van, és ezeket szolgálják, az önmagában megkérdőjelezi bármely kormánynak a jó szándékát. Ha rajtam múlik, és remélem, egyszer fog rajtam vagy rajtunk múlni, a munkaerő-kölcsönzést úgy, ahogy van, fogjuk megszüntetni, mert ez semmi más, mint emberkereskedelem. Ez emberkereskedelem, az ember munkaerejének a kereskedelme. Ők köszönik, jól vannak, jól élnek, a dolgozó pedig ki van szolgáltatva. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Mondhatnám, hogy kifejezetten szórakoztató, amikor az a Kósa Lajos, aki a Marx Károly Egyetem tervgazdálkodási szakát majdnem elvégezte, aztán végül is mégse [[Derültség a Jobbik soraiban.]] oktat ki minket bármiről is ebben az ülésteremben. Régi talány nekünk, hogy Kósa úr szemrebbenés nélkül tude úgy hazudni, hogy ő el is hiszi, amit mond, vagy ennyire fogalmatlan valóban [[Révész Máriusz közbeszól.]] és amiket itt az előbb elmondott [[Révész Máriusz: El se olvastad a törvényt!]] , az…
Képviselő Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Arra kérem, hogy a minősítő jelzőket… [[Révész Máriusz közbeszól.]] [[13.30]]
Még nem volt minősítő jelző, elnök úr. A magyar munkások szempontjából teljesen mindegy, Kósa úr. Egyetlen utolsó figyelmeztetésünk van: vonja vissza ezt a rabszolgatörvényt!
Köszönöm szépen. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Csárdi Antal képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kósa Úr! A bizottsági véleményben elhangzott, lejegyzeteltem: a munkáltatók, vállalkozások érdeke. Igen, önök ezt képviselik, amivel önmagában nem lenne baj, de önök csak ezt képviselik, és azt gondolom, hogy van itt egy nagyon lényeges világnézeti különbség közöttünk, nemcsak Kósa úrral, hanem jól láthatóan a teljes Fidesz-KDNP-frakciópárossal együtt [[Nacsa Lőrinc: Ezért nyertünk! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Hála a jóistennek!]] mert mi azt állítjuk, és gyakorlatilag… [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból. Közbeszólások az ellenzék soraiból, köztük: Jaj, hagyd már abba! Hagyd már abba!]] Elnök úr, kérhetem, hogy a beszédemet el tudjam mondani? [[Kósa Lajos közbeszól. Közbeszólások az ellenzék soraiból, köztük: Elnök úr! Az elnök csenget.]] Szóval, az a helyzet, az a helyzet hogy önök azt mondják, hogy a munkaerőhiányra az a válasz, hogy lehetővé kell tenni a maguk által rugalmasnak, szerintem meg túlórának nevezett pluszmunkának az elvégeztetését a munkáltatók által. [[Nacsa Lőrinc: Önkéntes! Közbeszólás az ellenzék soraiból: Hahaha! Az elnök csenget. Nacsa Lőrinc közbeszól.]]
Nacsa képviselő úr, ha majd megnyomja a nyomógombot, fogok önnek szót adni. [[Dr. Harangozó Tamás: Arra várhatunk! Derültség az MSZP soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A családok évében benyújtani egy ilyen javaslatot, arcpirító, és azt gondolom, hogy önöknek bele kellene tudniuk nézni a tükörbe reggel, amikor elindulnak dolgozni, és nem tudom, hogy ezt hogy tudják megcsinálni a családok évében, amikor benyújtanak egy olyan törvényjavaslatot, amely lehetővé teszi a kötelezően elrendelhető és aztán ezt utána ki fogom fejteni, mert tudom, az lesz a bullshit hozzá, hogy kölcsönös megállapodás alapján, tehát a kötelezően elrendelhető túlórák számának a nagyon drasztikus megemelését. És azt gondolom, hogy itt el is értünk arra a pontra, ahol érdemes arról beszélnünk egy percet, hogy maguk komolyan gondolják-e, hogy egy egyszerű munkavállaló a gépsoron alkupozícióban van az Audival, a BMV-vel vagy bármelyik nagy multinacionális céggel. Tisztelt Képviselőtársaim! Legalább néha menjenek ki az utcára, üljenek fel a 2-es villamosra, menjenek a 2-es metróval, vagy hogyha sikerül eljutni a Deák térig, szálljanak át a 3-asra, és beszélgessenek az emberekkel! A valóság, a valóság, ami gyakorlatilag köszönőviszonyban nincs ezzel a törvényjavaslattal; az a legfelháborítóbb ebben, hogy maguk azt állítják, hogy majd amikor a munkáltató azt mondja, hogy, kedves munkavállaló, nekünk szükségünk lenne a plusz 150 túlórára, aminek egyébként biztosítva a lehetősége, azt gondolom, hogy ha önök azt gondolják, hogy ennek tényleg van életszerűsége, akkor szeretnék szólni önöknek, lehet, hogy elsőként, lehet, hogy sokadikként, hogy ez nem így van. Arról nem is beszélek, hogy maga ez a törvény annyira ostoba nem is tudok erre mást mondani , hogy olyan koherenciazavar van benne, aminek az eredménye azt fogja eredményezni, hogy minthogy a törvényi értelmezése egy egyszerű, hétköznapi állampolgár számára nem egyszerű, simán vissza lehet majd élni, értelemszerűleg a munkáltató által. Mert számoljunk egy picit! Minden pályakezdőnek tehát ez a legkevesebb van 20 nap szabadsága, 20 nap szabadság, az négy hét. Ha az 52 hétből leveszem a négy hetet remélem, Kósa úr tud követni , akkor marad 48. Ha heti 8 órában maximálják a kiróható túlórát, akkor az 8-szor 48, vegyen elő számológépet 384, tehát nem fog kijönni a 400 óra. Ugyanakkor annyira egészen ostobán van megfogalmazva a törvényjavaslat, hogy ma mindenkinek a 400 óra van benne az agyában, ennek következtében viszont az lesz az eredménye, hogy a munkáltatók ki fogják zsigerelni, és a 400 órára, a 400 túlórára rá tudják kényszeríteni a munkavállalókat. Ez teljesen vállalhatatlan, elfogadhatatlan. Azt gondolom, amivel kezdtem a felszólalásomat, hogy van egy filozófiai, értékrendi különbség közöttünk, tisztelt Kósa Lajos, tisztelt fideszes képviselőtársaim: a munkát meg kell fizetni, és a munkának a többletbérét az önök döntése elő tudja segíteni például egy többkulcsos adórendszerrel, ahol az alacsonyabb keresetű többet vihet haza. Mi erre tettünk javaslatot a költségvetés tárgyalása során is, és azt gondolom, hogy ha önök egy picit is gondolkodnának a jómódúak, a tőkések fején kívül a társadalom többségének a fejével, akkor ez a törvényjavaslat most nem jött volna ide, és egyébként az adópolitikájukban pedig a kisebb keresetűeket sokkal inkább támogatnák, ami egyébként, teszem hozzá, a belső kereslet növelésén keresztül nagyon jót tenne a magyar gazdaságnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Zárszóként annyit mondanék, hogy Kósa Lajos elmondta a kormányzati kisebbségi véleményét, mert ez a törvény kisebbségben van a társadalom többségével szemben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is örömmel konstatálom, hogy Lezsák elnök urat lecserélték ez előtt a vita előtt, mert súlyos provokáció lett volna, hogyha ezt a vitát is az ő kezébe helyezi a párt, a Ház… a párt vezetése, ez a pontos, mert nem is a házvezetés, hanem a párt vezetése, már a kormánypárté. Ez a törvényjavaslat minden elemében botrányos és felháborító, botrányos volt az is, ahogy ez a bizottságokban zajlott. Kósa képviselő úr a maga végtelen bölcsességében összeállított egy törvényjavaslatot, azt beterjesztette a Ház elé, a kormány egyetértett vele az általános vitában. Aztán bement a Vállalkozásfejlesztési bizottságba, ott volt egy másik javaslata, hogy legyen valami majd a kollektív szerződéssel meg az üzemi tanáccsal, a kormány egyetértett vele. Két nap múlva délután a kormánypárti képviselők írtak a Törvényalkotási bizottságba egy javaslatot, Kósa képviselő úr azzal is egyetértett, de a Törvényalkotási bizottságban este 5-kor még eszébe jutott még négy szóbeli módosító javaslat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez nem törvényalkotás, hanem ez jogszabályon keresztül elkövetett merénylet. Önöknek az az egyetlen célja, hogy kizsigereljék, tönkretegyék a munkavállalókat, mert tönkretették az oktatást, mert elüldözték a fiatalokat, és nem tudják másképp fenntartani az önökkel szoros baráti és üzleti kapcsolatban álló külföldi és hazai vállalkozások munkaerő-szükségletét. Az önök gazdaságpolitikája megbukott, és ennek a terhét a dolgozó emberekkel, a melósokkal akarják megfizettetni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK, az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence képviselő úr. Csak nyugodtan tegye fel a mikrofont, képviselő úr, megvárom. [[Megtörténik.]] Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Polgártársak! A rabszolgatörvény egy népellenes bűncselekmény, és Kósa Lajos most megpróbál úgy tenni, mintha ez valami ártalmatlan kis módosítás lenne, mintha nem is értené, hogy miről szól, amit beterjesztett. Tudjuk, hogy Kósa Lajos nem a legélesebb kés a fiókban [[Derültség az ellenzék soraiban. Nacsa Lőrinc: Ne sértegesd!]] , de azért vegyük észre, az, hogy önkéntes túlmunkát vállaljon a munkavállaló, az legalábbis aszimmetrikus hatalmi viszonyok között nem annyira önkéntes. Kósa Lajos soha nem dolgozott, 1990 óta Kósa Lajosnak nem volt egy munkahelye, nem volt egy főnöke, aki azt mondja neki, hogy: Lajos, benn maradsz este 10-ig. De bocsánat, túloztam, mert 1989-től egy éven keresztül dolgozott, tehát így pontos, hogy az elmúlt 28 évben nem dolgozott, a rendszerváltás óta még nem próbálta ki, hogy milyen kimenni a munkaerőpiacra, kilépni a Fidesz védett kis akolmelegéből, és kipróbálni azt, hogy milyen egy magyar dolgozónak az élete. Akkor nem mondana ilyen ostobaságot, hogy majd ő, hogyha nincs kedve hozzá, akkor a túlmunkát, azt visszautasítja. Kósa úr, hogy van az, hogy maga szerint ez a törvény nem is arról szól, amiről az ellenzék beszél, amiről a szakszervezetek beszélnek, amiről az emberek beszélnek, hanem ez valami hatalmas jótétemény a néppel? Miért van akkor az… [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] Miért van akkor az, hogy száz emberből 83 elutasítja ezt a törvényt, és mindössze 9 százaléknyian támogatják? Miért van az, hogy a szakszervezetek teljes egységben elutasítják ezt a törvényt? Maga szerint mindenki funkcionális analfabéta?! [[Z. Kárpát Dániel: Meg mindenki helikopteres?!]] Maga szerint mindenkit hülyének lehet nézni? Maga szerint a szakszervezetek azért szerveznek országosan útlezárásokat, mert annyira tetszik nekik ez a törvény, vagy a dolgozóknak, akiket ők képviselnek? Négy és fél millió ember életét nyomorítják meg. [[Nacsa Lőrinc: Jaj!]] Egy kicsit vegyen vissza az arcból, és próbáljon kimenni az emberek közé. Illetve, tudja mit? Tudja mit? Ne menjen ki! [[Közbeszólások, zaj. Az elnök csenget.]] Nagyon aggódom a biztonságáért. [[13.40]] Beszélek az emberekkel. Együtt vonultam borsodi bányászokkal most szombaton. Ne tudja meg, hogy miket mondtak magára, miket kívántak a fideszes képviselőknek, akik ezt majd megszavazzák adott esetben! Nézze meg, hogy milyen kommentek születnek! Én komolyan aggódom. Komolyan aggódom a maga testi épségéért, a fideszes, KDNP-s képviselők biztonságáért. Úgyhogy azt szeretném javasolni, hogy most már ne konzultáljanak senkivel, ne menjenek ki az emberek közé, húzzák össze magukat, vonják vissza ezt a javaslatot, és holnap semmiképpen ne próbálják meg erővel átnyomni az Országgyűlésen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Szél Bernadett képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Kósa Lajos megszólalt a mai vitában, és közölte, hogy marxista az ellenzék. Persze, meg Magyarország 83 százaléka is marxista.Tisztelt Kósa Úr! Ez egy olyan helyzet, amelyben most mi vagyunk többségben. Itt az ellenzéknek nem kétharmada van, mint önöknek a parlamentben, hanem több mint négyötöde. Ez a nagy helyzet. Sikerült egy olyan megosztó törvényjavaslatot beadnia, ami még a saját szavazótáborában is megosztó. Én ott voltam azon a tüntetésen, volt ott fideszes szavazó, aki nekem mondta, amit én most nem fogok itt önnek idézni. Azt mondta, mondjam meg önnek…, nem fogom ezt szó szerint átadni, ugyanis az emberek érzékenyek arra, hogy a családjukkal legyenek. Érzékenyek arra karácsony előtt is, hogy odafigyeljenek rájuk. Nagyon durvának tartom, hogy ma a miniszterelnök megszólalt, elmondta, hogy szerinte a szakszervezeteknek nincsen igaza. Gondolom, ezért nem kérték ki a szakszervezetek véleményét a törvény beadása előtt, ezért adták oda ezt egyéni képviselői indítványban, ezért hallgattatták el a szakszervezeteket a bizottsági ülésen. De ezek után ne álljon oda Magyarország miniszterelnöke, és mondja azt, hogy ő a dolgozó magyart képviseli! Hát dehogyis! Akkor meghallgatná a dolgozó magyart, akkor kíváncsi lenne a véleményére. Magyarország miniszterelnöke hazudott, amikor azt mondta, hogy a dolgozó magyart képviseli, és ez tény. Ugyanolyan tény, mint az, hogy önök nagyon elfelejtették azt, hogy milyen egy munkahely belülről. Az a nagy helyzet, hogy önöknek fogalma nincs arról, milyen hajnalban bemenni dolgozni, ugye van odautazás is, munkahelyen lenni, utána hazamenni; ezért van az, tisztelt Kósa úr, hogy 7 percet beszélgetnek most a magyar családok a gyermekekkel. Ezt mutatta ki egy kutatás. Én megmondtam önnek, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a magyar családoknak több ideje legyen egymásra. Ezzel a szégyenletes törvénnyel még ezt is tönkre fogják tenni, családok fognak elválni, házasságok fognak szétmenni, gyermekek nem fognak tudni megszületni, és ez nem valami ellenzéki hisztéria, hanem szerintem jogos a düh és az elkeseredettség, ami a társadalomban van. Ön szerint mikor volt utoljára ekkora felháborodás ebben az országban? És ezt ön érte el ezzel a törvényjavaslattal. Vonja vissza, Kósa úr! Vonja vissza, ne menjen tovább! A harmadik, amiről akartam beszélni, hogy elképesztő volt látni azt, hogy miket magyaráztak itt kormánypárti képviselők a folyosón, hogy azért megy a magyar ember Ausztriába és dolgozik látástól vakulásig, mert neki hiányzik itthon a túlóra. Hát dehogy hiányzik! [[Moraj és derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] A bér hiányzik neki, tisztelt képviselőtársaim, hogy 8 óra munkából meg lehessen élni ebben az országban. Önkéntesen vállalt túlmunka? Milyen hülyeségeket beszélnek önök! Mutassanak nekem egy olyan dolgozót, aki azt mondja, hogy én önkéntesen vállalok túlmunkát, és lemondok a béremről, mert a főnök ezt akarja. Hát dehogyis! [[Révész Máriusz: Hányan vállalnak két állást?]] Dehogyis! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Az a nagy helyzet, tisztelt Nacsa úr, hogy én voltam munkahelyen, nem is egyen, hanem többön voltam, mielőtt politikus lettem, és pontosan tudom, hogy piszkosul kiszolgáltatottak az emberek. Vonják vissza ezt a szégyenletes javaslatot a magyar családok érdekében! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Őket képviselem itt most.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Arra hívnám fel a kormánypárti kollégák figyelmét, hogy vegyék le azt a nagy mellényt. Nincsen nekik mire föl. Nem tudom, hogy miért gondolják azt, hogy bárkivel szemben azt a kioktató hangnemet megengedhetik maguknak, amit tapasztaltunk, hiszen önök azok, akik hazudnak látástól vakulásig, önök azok, akik a munkaerőhiány kezelésére hivatkoznak ebben a javaslatban, és ne hazudják azt, hogy nem, ott van, önök írták le a papírra. Önök hazudnak folyamatosan. Miközben a miniszterelnökük Szaúd-Arábiában mivel próbálta idecsalogatni a működő tőkét? Azzal, hogy kedvezően alacsonyak az ő szemszögükből a magyar bérek, és kellőképpen rugalmas a munka törvénykönyve. Az önök főnöke szolgáltatta ki a magyar embereket, a magyar munkavállalókat a működő tőke érdekeinek így, és eközben önbevalló módon multinacionális hálózatok kedvére tesznek ezzel a törvényjavaslattal. Kósa úr, nincsen mire büszkének lenniük. Önök egy gyarmati sorba süllyesztett viselkedésminták tanúsítanak, amikor kiszolgálják ezeket a multinacionális érdekeket. És azt mondják, azt merészelik mondani indoklásban, hogy ha majd a dolgozóknak ez nem tetszik, akkor elmennek egy másik munkahelyre, mert úgyis akkora a munkaerőhiány? Hol élnek önök, Kósa úr? Én a csillagkapun keresztül visszahívnám ebbe a galaxisba önt. Térjen már vissza! [[Derültség az ellenzéki pártok soraiból.]] Ezek a magyar emberek százezrével arra szavaznak a lábukkal, hogy kivándorolnak Magyarországról. Nem itt születnek meg a vágyott gyermekek, egy demográfiai katasztrófa közepén. Egészen elképesztő tehát az, hogy önök elképzelik, elhiszik, hogy emberek önként túlórát vállalnak, és majd önként lemondanak a saját fizetésükről. Hol élnek önök, és milyen stílusban adják elő mindezt? Elmondom önöknek még egyszer, mert nagyon komolyan gondolom, önök egytől egyig a történelem ítélőszéke előtt fognak felelni a bűneikért, azok is, akik ott röhögcsélnek hátul, mindannyian, egytől egyig; mi magunk is természetesen, mindannyian el fogunk számolni a tetteinkkel. Én akkor nem lennék az önök helyében. Nagyon kellemetlen szembenézés lesz mindaz. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Tóth Bertalan frakcióvezető úr következik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tényleg, az ember elgondolkodik, hogy miért ragaszkodnak ennyire ehhez a törvényjavaslathoz, miért van az, hogy hiába a mérhetetlen elutasítottsága, hiába megy szembe az emberek akaratával, mégis ezt elképesztő módon erőltetik.Az a feltételezés, amit mondtunk, egyre inkább megerősödik, hogy titkos paktumot kötöttek a nagytőkével, a nyugati tőkével, a multicégekkel, hiszen olyan lehetőséget adnak a kezükbe a szakszervezetek kiiktatásával, a munkavállalói jogok leépítésével, amellyel mintegy gyarmatként Magyarországon meg lehet termelni, elő lehet állítani azokat a termékeket, amelyeket majd nyilván a jobb módban élő nyugat-európai polgártársaim megvásárolhatnak. De emellett nekem rá kellett jönnöm, hogy van még egy ok, ez az ok pedig az, hogy a munkavállalói jogok, a munkásérdek-védelem és a szakszervezetek egy igazi baloldali vívmány. A szociáldemokrata mozgalmak alapjai mind azok a munkásmozgalmak voltak, amelyek alapján létrejöttek a szakszervezetek, megerősödtek a munkavállalói jogok, és a munkahelyen a kiszolgáltatottság megszűnt. A XXI. századnak, amibe átfordultunk, erről kellene szólni, hogy a munkásember védelmet kap a munkahelyén, és nemcsak arról van szó, hogy a fizetését megkapja, hanem milyenek a munkakörülményei, ki tude állni az érdekeiért, és a szakszervezetek ebben segítik. Rá kellett jönnöm, fideszes képviselőtársaim, hogy önöknek futkos a hideg a hátukon, amikor meghallják azt a szót, hogy munkás, amikor meghallják azt a szót, hogy szakszervezet. Kibújt a jobboldali szög a zsákból! Önök zsigerből utálják a munkásembereket, zsigerből utálják a szakszervezeteket [[Böröcz László jobb tenyerét maga felé fordítva az arca előtt vízszintesen mozgatja. Bangóné Borbély Ildikó Böröcz László felé fordulva: Ne integessél!]] , mert ilyen az értékrendszerük. Hogyan fordul az elő, hogy a miniszterelnök ma azt kijelenti, hogy a munkások oldalán áll, önök meg egy ilyen törvényt akarnak megszavaztatni a parlamenttel, ezenkívül az Európai Parlamentben az európai munkaügyi hatóságról szóló javaslatot leszavazzák, amelynek pont az lenne a feladata, hogy az Európában szabad mozgással rendelkező dolgozóknak, munkásembereknek biztosítsa a jogait és védje az érdekeit. Ezt ott önök leszavazzák, és a miniszterelnöknek van bőr a képén bemondani, hogy a munkások oldalán áll. Kész csoda, hogy hidegrázás nélkül ki tudta mondani azt a szót, hogy „munkás”. Ez az önök igazi problémája! [[Dr. Varga Lászlót a jegyzői székben Arató Gergely váltja fel.]] Ellehetetlenítik, megölik a szakszervezeteket. Azt a közösséget, amely védelmet tud adni, és önöknek ez a célja. Mindenben ez az önök célja, hogy az emberek maradjanak egyedül, és majd a nagy vezér megvédi őket. Önök tönkreteszik a közösségeket. Tönkreteszik azt az érdekvédelmet, amit egy közösség tud biztosítani a tagjainak. A legjobb önöknek, hogy mindenki zárkózzon be otthon, törődjön a saját dolgával, és önök majd őket megvédik, és közben pedig mérhetetlen módon elrabolják az emberek pénzét. Hordják haza a földjeiket, a vagyonukat. Ez az önök politikája. Ezért zavarja önöket elképesztő módon, hogy a munkásoknak vannak jogaik, és a munkások jogait védeni kell. Ha önök megszavazzák ezt a törvényt, akkor a munkásemberek tudni fogják, hogy ki kinek az oldalán áll, higgyék ezt el, nem fognak bedőlni annak, hogy a miniszterelnök éppen ezt csak kijelenti, mert a saját bőrükön fogják tapasztalni, hogy mit jelent a kiszolgáltatottság. Vonják vissza! Képviselő úr, vonja vissza ezt a törvényjavaslatot! [[13.50]] Pár évvel ezelőtt még az önök bizottsági elnöke lesöpörte ezt az asztalról, és pontosan azt mondta, hogy nem lehet a munkásokat kiszolgáltatni. Nincs másról szó, csak jön a zsigerből való gyűlölet a munkásemberekkel szemben, és a multikkal való lepaktálás. A német munkaügyi államtitkár elmondja, hogy Németországban nincsen felső határ, mert ott kollektív szerződéseket kötnek a szakszervezetek, de Németországban nincs olyan cég, ahol 200 óránál több túlmunkát kellene a munkavállalóknak vállalni. Na ezért akarják kiirtani a szakszervezeteket! Szemtől szembe állítják a munkaadókat a munkavállalókkal, és a munkavállalók kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek, nem lesz más választásuk, mint hogy belemenjenek a kényszerbe. Képviselő úr, ön nemcsak ebben a vitában, hanem többször elmondta, hogy szó sincs arról, hogy létrejön a hatodik munkanap a héten, szó sincs arról, hogy a munkaadók itt majd rákényszerítik a munkavállalókra ezt a túlórát, lehet, hogy el sem fogják rendelni. Nincs arról szó, hogy majd három év múlva fogják ezt a túlórapénzt kifizetni. Akkor minek terjesztette be ezt a törvényt? Ha semmi nem fog belőle megvalósulni, semmit nem fognak alkalmazni, akkor minek terjesztette be? Kérem még egyszer nyomatékosan: vonja vissza ezt a javaslatot!
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Kósa Lajos képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az van a munkavállalók pártján, aki munkahelyeket teremt. [[Felzúdulás az ellenzéki pártok soraiban.]] A Fidesz-kormány és annak miniszterelnöke joggal mondta azt, hogy a Fidesz a valóságnak megfelelően a munkavállalók pártján áll, hiszen akkor, amikor a szocialisták kormányoztak, kevesebb mint 3,5 millió volt a munkában foglalkoztatottak száma, ma ez több mint 800 ezerrel több. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Úgy, hogy a 16 évesek már dolgoznak…!]] Mindeközben egyébként a minimálbért duplájára emelte a Fidesz-kormányzat, a szakmunkás-minimálbért szintén a duplájára emelte a Fidesz-kormányzat. [[Dr. Harangozó Tamás: A bruttóját!]] Eközben egyébként a rezsicsökkentésen keresztül visszaadtuk azt a pénzt az embereknek [[Gréczy Zsolt: Ezért nem viszitek el a szemetet?]] amit a szocialisták a 13. havi bérrel, a 13. havi nyugdíjjal és a gyermekjóléti és családtámogatási rendszer visszavágásával elvettek. Ez volt az, amikor a szocialisták a munkások mellett álltak. A Fidesz-kormányzat akkor, amikor ezt a javaslatot támogatja, nem igaz, amit ön mond, nem szolgáltatja ki a munkavállalókat, mert a munkavállalóknak részint saját akaratuk és saját beleegyezésük is kell írásban, részint benne van, kedves frakcióvezető-társunk, kedves képviselőtársunk, az, hogy csak akkor lehet ezzel élni, ha a kollektív szerződés vagy egyébként a munkások közösségét megtestesítő üzemi tanács megegyezik a munkaadóval az elszámolási időkeretről. Tehát a szakszervezetek kezébe is adunk valamit szemben azzal, amit ön mond , és a munkavállalók kezébe is. [[Z. Kárpát Dániel: Lajos, nyugtass meg, hogy ezt nem hiszed el!]] Mi egyszerűen csak lehetőséget szeretnénk teremteni, mivel a teljes munka világát tekintve 500 ezer ember érint a javaslatnak ez a része, hogy ők alkupozícióba kerüljenek, legyen lehetőségük azt mondani, hogy jó, megértettük a munkaadóknak azt a kérését, hogy szezonalitás van, meg szeretnének túlmunkát elrendelni [[Dr. Harangozó Tamás: Miért az ő oldalukra álltok?]] aminek a végén egyébként, az elszámolási időkeret végén szabadságban vissza kell adni, de ekkor egyébként jogosan mondjuk azt, hogy szeretnénk több pénzt kérni. [[Közbeszólás a DK soraiban: Jó, hogy nem ingyen csinálják!]] Ez egy lehetőség, amivel lehet élni, amit egyébként önök ki akarnak csavarni az emberek kezéből, mert azt mondják, hogy nehogy már többet keressetek. Ismerjük ezt az álláspontot, ez volt az önök kormányzásának végig a filozófiája. Egyéként önök nem csak most, máskor is szerették volna azokat az embereket a lehetőségektől megfosztani – nem csak a kormányzásuk alatt , akiknek adott esetben mi valamit szerettünk volna mondani. Ezért az ellenzék egyöntetűen leszavazta a nyugdíjas-szövetkezetekről szóló törvényjavaslatot, amikor az önkéntesség volt [[Gréczy Zsolt: A 3000 milliárdról beszélsz?]] amikor csak arról volt szó, hogy ha valaki egy héten néhány órát akar dolgozni, tegyük ezt neki lehetővé; önök ellenezték a nyugdíjas-túlfoglalkoztatásnak azt a keretét, amit a kormány megszavazott [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: Már megbukott!]] ami arról szól, hogy kedvezményesen lehessen annak, aki akar még maradni, dolgozni néhány évet, mert telik az erejéből, az egészségéből, a kedvéből. [[Z. Kárpát Dániel: Mi akadályozza meg benne, hogy maradjon? Ne viccelj már!]] Ezt is lesöpörték, mint általában a munka világát érintő javaslatokat, amelyek pozitívak voltak a munkaadók számára, ezeket lesöpörték. Nem ismeretlen ez a magatartás, meg a régi emlékek is; tudjuk, hogy a szocialista jelző igazából egy fosztóképző, a szocialista demokrácia azt jelenti, hogy nincs demokrácia, a szocialista munkásvédelem azt jelenti, hogy a munkások ellen politizálunk. Ezt önöktől láttuk, köszönjük szépen, nem kérünk belőle. [[Dr. Szél Bernadett: Ti sem vagytok már fiatal demokraták! Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Még valamit, tisztelt Ház! Természetesen arra a magyar emberek 100 százaléka nemet mond, ha valaki azzal a javaslattal áll elő, hogy vezessük be a szombati munkavégzést. De nincs ilyen javaslat! [[Csárdi Antal: Csak azt szeretnétek! Tordai Bence: Hogyan jön ki a négyszáz óra? Közbeszólás az ellenzék soraiban: Szövegértési probléma… Az elnök csenget.]] Az a mérés, amivel önök itt előhozakodnak, csupa olyan kérdést feszegetett, amit az én javaslatom nem tartalmaz. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] Nem tartalmaz, semmilyen módon nem tartalmaz! Ja, kérem szépen, hogy önök egyébként… hogy is mondta az önök dicső vezére? Hazudtunk reggel, éjjel meg este. Ez az önök politikai krédója: hazudni, hazudni, hazudni. Oké. [[Tordai Bence: Te most mit csinálsz?]] Ezért állnak így, ezért támogatják a választók ilyen mérhetetlen mennyiségben önöket [[Gréczy Zsolt: Többen szavaztak ellenetek, mint rátok! Még így is!]] , amennyi egyébként kitelik önökből, néhány százalék. És csak hajrá, mert egyébként abból a választási vereségből semmit nem okultak, ami arról szólt, hogy folyamatosan hazudtak az embereknek, az emberek rájöttek erre és elutasították önöket. Most is azt gondolják, hogy ezzel a javaslattal kapcsolatban [[Gréczy Zsolt: A maga sertéstelepe hogy áll?]] ha telehazudják, ha végighazudják az egész ügyet, akkor majd önök mellé állnak. [[Gréczy Zsolt: Az édesanyja sertéstelepe…?]] De figyelmeztetem önöket, használják a józan eszüket, ha még van! Január 2-án felkel a nap, kiderül, hogy senki nem vezette be a szombati kötelező munkavégzést, hát akkor nem fognak önöknek hitelt adni. Kiderül az, hogy a szakszervezeteknek ott van a kezében az az eszköz, hogy a kollektív szerződésben hozzájárulnake vagy sem a 36 órás elszámolási kerethez. [[Z. Kárpát Dániel: Köszönjük, hogy aggódsz értünk, Lajos!]] És ha azt mondják, hogy nem, akkor mitől fosztottuk meg az embereket? Kiderül, hogy egyébként az embereknek nyilatkozni kell arról, hogy vállaljáke a túlmunkát. És ha azt mondják, hogy nem, és akkor mi van? [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] Miközben egyébként ma munkaerőhiány van, tehát jó pozícióban vannak a munkavállalók, alkupozícióban vannak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: Mondd el nekik!]] Önök arra emlékeznek, amikor a szocialista kormányzat alatt végtelenül ki volt szolgáltatva mindenki, mert nem volt munkahely. De most nem ez a világ van. Az van a munkavállalók pártján, aki munkahelyet teremt, aki olyan gazdaságpolitikát teremt, amikor csökkennek az adók, nem emelkednek, amikor növekszenek a családi támogatások, amikor az embereknek lehetőségük van otthont teremteni. Ezt fogalmazta meg a Fidesz, ezt hajtjuk végre, és ehhez kérjük a támogatást, nem máshoz. [[Demeter Márta: A béremelés hol van?]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Székely Sándor képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor fővárosi képviselő voltam az előző ciklusban, behoztak a közgyűlés előtt öt perccel egy javaslatot, ez volt az e-jegy-rendszer, akkor az ellenzéki kollégákkal mondtuk a fideszes kollégáknak, hogy ezt ne írják alá, mert ha ezt aláírják nem is tudjuk a tartalmát egy több száz vagy több ezer oldalas irománynak , az valószínűleg hűtlen kezelés lesz a végén. Rá 3-4 évre ez beigazolódott. Ez csak 7 milliárdos volt, tudom, hogy ez önöknek nem igazándiból tétel. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Gréczy Zsolt: Le se hajolnak ennyiért! Közbeszólás a kormánypártok soraiban: Gyurcsány Ferenc!]] Sajnos, az ország többi részének azért ez egy elképesztően komoly összeg. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Az elnök csenget.]] Most azt akarom mondani önöknek, és talán a többi ellenzéki képviselőtársam is azt fogja maguknak mondani, hogy amennyiben ezt a törvényt önök majd meg fogják esetleg szavazni holnap amit mi nem ajánlunk , akkor önök nem hűtlen kezelést fognak elkövetni, hanem valójában árulást. De nem minket árulnak el, és még csak nem is a hazát, hanem én azt gondolom, hogy a saját szavazóikat fogják elárulni [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Ezzel majd el kell hogy számoljanak, mi azt reméljük, hogy minél hamarabb, és aztán majd meglátjuk, hogy mikor fog ez bekövetkezni. Önöknek kilenc évük volt arra kilenc éve kormányoznak jórészt kétharmaddal , hogy azokat a dolgokat, amiket önök állítottak, megcselekedjék, hogy Magyarországot révbe vigyék, jólétet teremtsenek, közelebb vigyenek minket Európához, jobbá tegyék az egészségügyet, az oktatást vagy bármi ilyesmit, nyugdíjakat teremtsenek, vagy visszaadják a 13. havi nyugdíjat, ami elveszett a gazdasági világválságnál. [[14.00]] Szóval, önöknek erre kilenc évük volt. Most idehoztak törvényeket az elmúlt három hónapban, amelyekből világosan kiderül, hogy önök csődöt jelentettek, elvették a kafetériát, elvették a lakástakarékot, és most azt kérik a magyar lakosságtól, olyan lehetőséget teremtenek, hogy ne kevesebbet dolgozzanak több pénzért, hanem jóval többet dolgozzanak, ki tudja, mennyi pénzért, és ki tudja, hogy mikor kifizetendő pénzért. Ez egész egyszerűen pofátlanság! Egyébként az a legelképesztőbb az egészben, hogy hallottam önöknél, mondták, hogy van, akinek két állása is van. Mi is tudjuk. Mi is tudjuk, hogy nem lehet megélni egy állásból. Önök ezzel beismerik. De nemcsak hogy egy állásból, hanem az ország fele feketemunkán van a minimálbére vagy a valamilyen bére mellett. Kilenc év fantasztikus gazdasági progresszivitása ezt okozta. Ehhez képest önök most idehozzák ezeket a törvényeket, amelyek azt fogják eredményezni jövőre, hogy nemhogy fizetésemelés nem lesz, hanem még fizetéscsökkenés, és egyáltalán még dolgozhatnak 13-14 hónapot is az emberek, mert ők ezt szeretnék. Persze! Ugyanúgy, mint a nyugdíjas bányászok, akik újra le akarnak menni a bányába, ezt is hallottam itt pár héttel ezelőtt, és ők jöttek önökhöz, hogy ugyan már teremtsenek lehetőséget, hogy megint lemehessenek vájárkodni. Teljesen nyilvánvaló, ez a valóságbolygó, igaz? Tehát azt gondolom, ezzel a törvénnyel önök beismerik azt, hogy önök elrontották az elmúlt kilenc évet, és egyébként ellopták Magyarország jövőjét is egy jó időre. Nagyon kérem önöket, hogy ne szavazzák meg ezt a törvényt! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon! [[Moraj az ellenzéki padsorokból. Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, jaj!]]
Én is meghallgattam önöket! [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen. Elég érdekes ellenzéki felszólalásokat hallhattunk az elmúlt időszakban. Mindannyian emlékezhetünk arra, amikor Szél Bernadett képviselő asszony dolgozott valamelyik Soros-szervezetnél, mert az ő főnöke mondta azt, hogy a bevándorlók jobbak, mint a hazai népesség. [[Dr. Harangozó Tamás: Orbán is ott dolgozott!]] Ez volt az, amikor… [[Nagy zaj. Demeter Márta: Hülyeségeket beszélsz!]] Ez volt az, amikor Szél Bernadett kiállt a munkásokért… [[Dr. Szél Bernadett: Ne sorosozzon! Dolgozzon! Folyamatos nagy zaj. Az elnök csenget.]] Ez volt az, amikor Szél Bernadett kiállt a munkásokért és a magyar állampolgárokért [[Dr. Szél Bernadett: Ne sorosozzon, a dolgozókról beszéljen! Nem érdekel a hablaty!]] amikor azt mondta a főnöke, hogy jobbak a bevándorlók, mint a hazai népesség. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszólása.]] z, hogy a parlamentben vannak kemény viták [[Folyamatos közbeszólások.]] vagy indulatos hozzászólások is és akár kemény hangnemben lefolytatott viták, az szerintem rendben van. De az a gyalázatos kutyakomédia, amit tegnap önök itt lefolytattak, hogy megpróbálják megakadályozni az Országgyűlés működését, az, azt gondolom, még ellenzéki mércével is a legalja a mostani dolgoknak. [[Bangóné Borbély Ildikó: Lezsákról beszélsz? Dr. Varga László: Óvatosan! Mit képzelsz?]] Mielőtt önök idejönnek és erről a törvényről beszélnek, vagy kint a sajtótájékoztatóikon erről foglalnak állást, el kellene olvasni előtte a törvényt [[Tordai Bence: Elolvastuk a törvényeteket, az a baj!]] mert nem azok a dolgok vannak benne, amiket önök állítanak. Nagyon kérem önöket, hogy hagyják abba azt a hisztériakeltést és feszültségkeltést, amit a magyar munkavállalók között önök most kinn a sajtótájékoztatóikon, a tüntetéseiken okoznak! [[Nagy zaj az ellenzéki padsorokból. Z. Kárpát Dániel: Ülj le, egyes!]] Feleslegesen, mert nem az szerepel a törvényben. Ez álhírterjesztés és feszültségkeltés, fejezzék be! [[Felzúdulás. Gréczy Zsolt: Álhírterjesztés? Z. Kárpát Dániel: Fordulj orvoshoz!]] A másik dolog, amit be kellene fejezni, az a fenyegetőzés, amit Tordai Bence is itt képvisel, illetve Z. Kárpát Dániel is fenyegetőzik itt ítélőszékekkel. [[Z. Kárpát Dániel: Százötven pert vesztettetek el! Miről beszélsz? Dr. Varga László: Nagyon súlyos!]] Tordai Bence már tegnap is elmondta, hogy vigyázzunk a testi épségünkre [[Tordai Bence: Aggódom érted!]] mert baj lesz. Tegnap a büfében is elmondta nekem, és ma a plenáris ülésen is elmondta. [[Z. Kárpát Dániel: Nem tehetsz róla, hogy nem érted!]]
Ne haragudjon, képviselő úr, egy percre! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem akarom név szerint említeni azokat, akiknek a hangja [[Bangóné Borbély Ildikó: Nyugodtan, elnök úr! További közbeszólás: Nekünk már mindegy!]] meghatározó. [[Bangóné Borbély Ildikó: Jegyzőkönyvezik! Büszkék leszünk rá majd valamikor!]] Tegyék már lehetővé, hogy elmondja a képviselő úr a felszólalását! Köszönöm megértésüket.
Visszautasítom azt a fenyegetőzést, amit önök az irányunkba tesznek. [[Bangóné Borbély Ildikó: A választók üzenték!]] Azt gondolom, hogy Tóth Bertalan is elmondta, hogy a szociáldemokrata vívmányok, a szakszervezeti vívmányok… Tisztelt frakcióvezető úr, XIII. Leó pápa a Rerum novarum enciklikában határozta meg azokat a munkásokat és munkásságot érintő innovációkat és kezdeményezéseket [[Dr. Tóth Bertalan: A négyszáz óra bele volt írva?]] amit önök, a baloldal, a marxista baloldal ellopott és elferdített. Így jutottunk el idáig! Így jutottunk el idáig. [[Derültség az ellenzék padsoraiból: Dr. Harangozó Tamás: Beteg!]] nök Gyurcsány Ferenccel, a szocialisták együtt, egymillió embert tettek munkanélkülivé. [[Bangóné Borbély Ildikó: Tegnap azt mondta a főnököd, hogy orvoshoz kell menni!]] Így kötöttek szövetséget az anarchista frakcióval… [[Dr. Varga László: Szánalmas vagy, öreg! Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Így kötöttek… [[Dr. Varga László: Szánalmas!]]
Tegye lehetővé, hogy Nacsa képviselő úr elmondja! Köszönöm.
Egymillió. Lehet, hogy fáj az igazság, Varga képviselő úr, de egymillió ember vesztette el a munkáját. [[Dr. Varga László: Szánalmas vagy, öreg!]] Egymillió ember vesztette el a munkáját, és a segélyt olyan közel tartották a minimálbérhez, hogy nem érte meg dolgozni. Önök mikor szólaltak fel, amikor bagóért eladták a magyar ipart a külföldi cégeknek, és garantálták a profitot, a szerződésben garantálták a profitot a külföldi cégeknek, amiért az egész magyar ipart bagóért kiárusították? Azt gondolom, hogy erről beszéljenek. És mit tettek önök azért, hogy mi idejutottunk, hogy 4,5 millió ember dolgozik az országban [[Gréczy Zsolt: Hol? Közbeszólások: Ó, ó! Gréczy Zsolt: London!]] hogy 5 százalék körüli a gazdasági növekedés, hogy 2013 óta folyamatosan átlagbér-emelkedés és nyugdíjemelkedés van? Mit tettek önök? Semmit! Ha önökön múlt volna, ugyanabban a csődközeli helyzetben lennénk, mint amibe 2010-be önök belevezérelték az országot. [[Dr. Szél Bernadett: 2018 van!]] Számunkra a cél egyértelmű: aki többet akar dolgozni és ezáltal többet akar keresni az elől le kell bontani a bürokratikus akadályokat [[Közbeszólás az ellenzék padsoraiból: Ezzel magadat akarod megnyugtatni? Gréczy Zsolt közbeszólása.]] ez a mi célunk. [[Dr. Szél Bernadett: Ezek nem bürokratikus akadályok!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Párbeszéd képviselőcsoportjából Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mindenekelőtt Kósa úr megjegyzéséhez szeretnék hozzászólni. Ő azt mondta, hogy az elmúlt években a reálbérek kétszámjegyű növekedése volt megfigyelhető. Ha ezt 2010-től vesszük és használjuk a láncindexszám-számítást, akkor az jön ki, hogy a reálbérek ez alatt a hét év alatt kétszeresére növekedtek. Ugye, nem tetszik így gondolni, hogy valójában kétszeresére növekedtek. [[Kósa Lajos: Nem is mondtam, hogy 2010-től! Ne ferdítsd el a szavaimat!]] Ezt még az államtitkárok sem szokták mondani.Azt szokták mondani, hogy 36 százalékkal növekedtek a reálbérek, a bruttó reálkeresetek, azonban ez is csak az öt főnél többet foglalkoztató cégekre igaz. Valójában, ha a KSH nemzeti számai alapján számítanánk ki a reálbéreket és a reálkereseteket, akkor bizony azt kapnánk, hogy 2010-hez képest mindössze 14 százalékkal növekedtek a reálbérek, és ez azért nem pontosan ugyanaz. Úgyhogy tessenek esetleg utánanézni ennek! A másik dolog, amit egyébként ön is említett, Kósa képviselő úr is az előbb, Nacsa képviselő úr is, az arról szól, hogy most 4,5 millió embert foglalkoztatnak Magyarországon, és 2010 előtt ez 3 millió 800 ezer volt. Csak az a helyzet, hogy ezt a két számot nem lehet összehasonlítani, mert más módszertannal van számolva. A maiba be vannak számolva a közmunkások is és a külföldön munkavállalók is. Ennek a rubrikája az, hogy külföldi telephelyen van foglalkoztatásban. Ha egyébként ezt komolyan leszámolnánk, akkor most is négymillió alatt van a foglalkoztatás. De ha nem hiszik el, akkor nézzék meg azt, hogy ha valóban növekedett volna a foglalkoztatás 2010-hez képest 17 százalékkal, de a reál-GDP szintén csak 17 százalékkal növekedett, akkor az önök számai alapján az jön ki, hogy a termelékenység nulla százalékkal növekedett [[Közbeszólások az ellenzék padsoraiból: Így, így! Így van!]] ez alatt a hét esztendő alatt. Tessék választ adni! Azt gondolom, hogy nincs Magyarországon foglalkoztatva 4,5 millió ember, jó, ha 4 millió van, és ebből következik az egyébként, hogy a termelékenység is valamekkorával nőtt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Így, így! Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz képviselőcsoportjából Horváth László képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az elején egy formai kérdést szeretnék csak szóba hozni, mert a képviselői hozzászólások előtt elhangzottak a bizottsági jelentések, és a TAB részéről két kisebbségi álláspont is ismertetésre került. Tisztelettel szeretném megjegyezni, hogy Varga László alelnök úr kisebbségiálláspont-ismertetése arról szólt, hogy mi történt vele tegnap. Tehát ez nem tekinthető igazából… [[Dr. Varga László: Nehogy már! Vegyél már vissza!]] Ez nem tekinthető… [[Nagy zaj az ellenzék padsoraiból.]] Képviselőtársaim, nyugalom, nyugalom! [[Az elnök csenget. Tordai Bence: Mit képzelsz?]] Nyugalom! [[További közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Nyugalom! [[Dr. Varga László: Frakcióülésen…]]
Képviselő úr! [[Dr. Varga László tovább beszél. Nacsa Lőrinc dr. Varga Lászlónak: Maradj már csendben!]] Képviselő úr! Horváth képviselő úr, az elnök szuverén joga, hogy eldöntse, arról folyike a vita, ami a törvényjavaslat, vagy nem. Ön most azt veti elvileg az én szememre, hogy megengedtem azt, amit most ön folytat. [[Felkiáltás a Jobbik padsoraiból: Őrség! Derültség az ellenzék padsoraiban.]] Úgyhogy arra kérem, hogy térjen rá a témára.
Köszönöm, elnök úr, tudomásul veszem. Mindenesetre azt nem tanácsolnám, ahhoz nem venném a bátorságot, de tényleg jó szívvel ajánlom a figyelmükbe, hogy amikor kritikát fogalmaznak meg… És ezt mondom Jakab Péter úrnak is, mert én is fiatalon került ebbe a Házba, nem annyira fiatalon, mint ön, de 28 évesen én is voltam ifjú titán. [[Z. Kárpát Dániel: Nehéz elképzelni!]] És voltam hangos is. [[14.10]] De azt tudom valamennyünknek, valamennyiünknek jó szívvel a figyelmébe ajánlani, hogy amikor a másik politikai véleményét, álláspontját, értékrendjét kritizálja, vagy azt nem tudja elfogadni vagy azt elutasítja, akkor a másikat emberségében ne sértse meg, mert ez őrá üt vissza. [[Dr. Harangozó Tamás: Az államtitkároddal beszéld meg!]] Azért mondom, ezt mindannyiuknak, mindannyiunknak tisztelettel a figyelmébe ajánlom, hogy a másikat az emberségében ne sértse meg. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Jó, rendben van, képviselő úr, tisztelettel figyelmébe ajánlottam ezt önnek is. A másik az, hogy, ha a munkavállalók érdekeit képviselik és ilyen vehemensen, akkor szerintem a munkavállalók furcsán nézik ezt a vitát, ha nézik. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ha el nem kapcsolják, mint tegnap.]] Merthogy olyanok történnek itt ennek kapcsán, elsősorban az ellenzék részéről, amihez a munkavállalók nem szoktak hozzá. Tehát az például, hogy ha nem tetszik nekik valami, akkor síppal, dobbal, nádi hegedűvel, ordítozással kivonulnak a munkahelyükről, ez a munkavállalóknak ismeretlen. [[Dr. Szél Bernadett: Mi legalább bejöttünk dolgozni! Ti meg itt sem vagytok! Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Az elnök csenget.]] Ez is ismeretlen, amit most csinálnak…
Bocsánat, képviselő úr, egy percre! Varga-Damm Andrea képviselő asszony, egy hölgynél, hogy mondjam, nem túl elegáns ez a bekiabálás. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ne hivatkozzon már mindig erre, elnök úr, ne hivatkozzon már mindig erre, hogy hölgynél! Mert férfinak lehet?]]
…a munkavállalóknak ez is eléggé érdekes lehet, mert a munkahelyeken nem szoktak egymás szavába vágva, artikulálatlanul ordítozni összevissza, nem szoktak sértegetni. És a munkavállalóknak nagyon fontos természetesen a munkaidő kérdése, de talán ennél is fontosabb az, hogy legyen mit vállalni. Legyen munka. [[Bangóné Borbély Ildikó: Orrvérzésig!]] És az a helyzet, hogy munkavállalásügyben azért a ma itt hangosan ordibáló ellenzéki képviselők teljesítménye elég vékonyka. [[Bangóné Borbély Ildikó: Miért nem jöttetek el a vitára?]] Mert munkavállalásügyben, hogy legyen mit vállalni, az ügyben azért elég keveset tettek. Elég kevés ügyet támogattak, ami egyébként a munkavállalást és a munkahelyek létrejöttét volt hivatott támogatni. A másik az, hogy itt már felsorolta Kósa úr is, képviselőtársam, hogy mi mindent nem támogattak, csak kicsit féloldalas az, amikor belekapaszkodnak most mint mindent vivő kártyába a munkaidőkártyába. Senki sem leszámítva talán egy-két új politikai formációt előzmény nélküli, nem előélet nélküli, ezért jobb lenne egy kicsi halkabbra venni a megszólalást. Mert például 2010 előtt, most éppen Korózs képviselőtársam nincs itt, de emlékszünk arra még egypáran, amikor elhatározták azt, hogy magánosítani fogják az egészségügyet. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ti meg is csináltátok! Nacsa Lőrinc: Ti voltatok!]] És, egy pillanat, a munkavállalók képviseletéről fogok beszélni! Önök is beszéltek itt már mindenről. És ugye, akkor az történt, hogy erőnek erejével, például Egerben a Markhot Ferenc Kórházban erőnek erejével megcsinálták a magánkézbe adást. Aki nem írta alá, az mehetett azonnal. És akkor ki volt adva, hogy aki nem írta alá, orvos és ápoló, annak nemhogy Egerben nem lehet munkát adni, hanem egész Heves megyében. És kiüldöztek a megyéből a megyehatáron kívülre orvost, ápolót, mindenkit, aki akkor nem írt alá. Hol volt ott a munkavállalói érdekvédelem? Hol volt ott a munkavállaló méltósága? Azt hiszem, hogy hiányzott. Ezért talán jobb lenne… Nem kérem önöktől azt, hogy annyi méltányosság legyen velünk szemben, mint amit mindig megadnak magukkal szemben, de látható ebből a példából is, hogy magukkal szemben mindig rendkívül méltányosak. Az a helyzet, hogy nem más világban élnek, hanem mindig összekeverik a saját állapotukat az ország állapotával, meg a saját közérzetüket összekeverik az ország közérzetével. És önök nincsenek jó állapotban, de ebből ne gondolják azt, hogy az ország rossz állapotban van. Az ország jó állapotban van, sokkal jobb állapotban van, mint egyébként volt 2010 előtt. [[Dr. Harangozó Tamás: A törvényről mondjon két mondatot! A törvényben mi van?]] Mivel azt hiszik, hogy ha önök rosszul érzik magukat, akkor mindenkinek így kell éreznie magát, ezért ha adódik alkalom, akkor mindenből igyekeznek elképesztő hisztériát… [[Dr. Harangozó Tamás: Mi van a törvényben? Az elnök csenget.]] Önök sem erről beszéltek, Harangozó képviselő úr, ön Kósa Lajosról beszélt a felszólalásában, nem a törvényről! Tehát a hisztéria, a tényleg kényszeres hisztériakeltés azért van, mert szeretnék, hogy mindenki olyan rosszul érezze magát ebben az országban, mint ahogy önök érzik magukat. És mindig kiderül, rendre-sorra, mert volt már itt mindenféle akció, felállás, transzparens, sípolás, hangosbeszélő, a Jobbik is volt, hogy megostromolta az elnöki pulpitust, mert hogy nem lesz, elviszik a külföldiek a földet [[Dr. Varga-Damm Andrea: Miért, nem vitték el?]] , és rendre-sorra minden hisztériáról kiderült, hogy nem volt alapja. Ami itt most történik, erről a hisztériáról is ki fog derülni, hogy ennek sem volt alapja. Ami pedig a bizonyos szögnek a kibújását illeti, azért az is beszédes, hogy önök a hétvégén legyártották azt a 3 ezer módosító javaslatot. Gondolom, nem rendes munkaidőben dolgoztak a kollégáik, gondolom, hogy nem is volt vita tárgya, hogy ezt meg kell csinálni; volt ott, gondolom, túlmunka rendesen ezzel a több ezer módosító javaslattal, és még túlmunkát okoztak nemcsak a kollégáiknak, mert nekik nem lehet nemet mondani önök felé, hanem a parlamenti apparátusnak is. Úgyhogy ki mint él, úgy ítél. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Rig Lajos képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát, így Horváth képviselő úr intelmei után nagyon nehéz megszólalni [[Nacsa Lőrinc: Akkor nem is kell!]] hiszen ő azért tudja, mi volt tíz éve, hiszen az „SZDSZ-től a Fideszig”, ez is lehetett volna a felszólalásának a lényege, de itt nem erről van szó. Azokról a dolgokról, amiket önök itt elmondanak, és színtiszta hazugság. Tegye fel a teremben az a kezét, aki volt szakszervezeti vezető önök közül! [[Egy jelentkezés a Jobbik soraiban.]] Senki. Én igen. [[Nacsa Lőrinc: Csodálkoztam is, hogy mit csinálsz ott.]] Én tudom, hogy hogy működik ez: a munkáltató bármikor, bármikor felmondhatja a kollektív szerződést, hatályon kívül helyezheti, onnan a munka törvénykönyve lép hatályba. És milyen szakszervezeti vezetői vannak most, mondjuk, az egészségügyi rendszernek? Cser Ágnes? Aki mindent aláír, mindenre bólogat, és mindenre azt mondja, hogy így helyes és így van jól? És önök ezt szeretnék? Akkor mondják itt az önként vállalható túlmunkát. Tisztában vannak vele, hogy mi az? És ezt nem maguk találták ki, ez már az egészségügyi rendszerben évek óta így működik, mert csak így lehet fenntartani ezt a rendszert. És most még plusz, összesen 400 órát zúdítanának ezeknek az embereknek a nyakába, akik fenntartják ezt a rendszert. Hát káoszt szül! A teremben, akik itt ülnek, jóformán nemhogy a munka világában, de még a munka közelében sem voltak. Én mindig azt mondtam önöknek, amikor egy egészségügyi rendszert meglátogatnak és elmennek, hogy maguk nemhogy dolgozónak, még látogatónak is rosszak egy ilyen rendszerben. 2010 előtt sem, de most sem a munkavállalók oldalán állnak. Hogy miért nem? Hát, a maguk körmendi embere, az önkormányzat egészségügyi bizottságának a fideszes elnöke, aki a Medisyst Kft.-nek volt a vezetője, aki a tapolcai kórházat működtette, 2009-ben fideszes vezetője volt, 2009-ben 220 embert akart csoportosan elbocsátani. Hát, ezt tették maguk akkor, és most meg rákényszerítik az embereket, hogy külföldre menjenek. Az, hogy ezen munkások ezt szeretnék, ezt kérték? Dehogyis! Azok a szakszervezeti vezetők, akik meg majd a munkáltatókkal leülnek, ők ugyanúgy meg lesznek félemlítve, mint ezelőtt pár éve. Arról meg már ne is beszéljünk, hogy vannak olyan munkahelyek, ahol nincsenek munkástanácsok, nincsenek szakszervezetek. Erről nem beszél senki. Igaza van képviselőtársamnak, aki azt mondta, hogy ne személyeskedjünk. Mert nem szabad személyeskedni. Tehát én nem követem azt a példát, mint az ellenzéki képviselők, akik azt mondták, hogy Kósa Lajosnak az elmeképességét megkérdőjelezik. Én inkább azt mondanám, hogy amikor gondolkodik, nincs szerencséje, ezért szerencsét kívánok önnek. [[Derültség az ellenzék soraiban. Nacsa Lőrinc: Még egy fröccs jó lenne! Igyál még valamit!]] Kérsz? Gyere?
Képviselő úr! Nem is mondok semmit… [[Derültség.]] A következő felszólaló a Fideszből Böröcz László képviselő úr. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Folyamatos zaj.]]
[[Az ellenzéki padsorok felé fordulva:]] Képviselő úr, önnél már nincs szó! [[14.20]]
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Biztos önök is nagyon sok mindenkivel beszélgettek a témában. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mi igen!]] Nekem is vannak olyan ismerőseim, akik ilyen gyárban dolgoznak [[Folyamatos moraj az ellenzéki oldalon.]] , ráadásul olyan ismerőseim is vannak, akik ilyen gyárban dolgoznak, és nem értenek egyet az önök álláspontjával.
Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon szépen kérem önöket, karácsony közeledik, próbáljanak már egy picit a másikkal szemben humánusabbnak lenni; nem egy nagy kérés. Egy intelligens, értelmes ember számára ez nem nagy kérés. Ezt kérem önöktől. Parancsoljon, képviselő úr, folytassa!
Köszönöm szépen. Azért az nagyon beszédes az ellenzék szempontjából, hogy amikor Nacsa képviselő úr belevágott Csárdi képviselő úr szavába, akkor egyből hőbörögtek, hogy milyen rendszer ez. Önök semmilyen tiszteletet nem adnak meg egyetlenegy kormánypárti képviselőnek sem. [[Folyamatos zaj az ellenzéki oldalon.]] Kiskoromban a nagymamám az ilyen stílusra azt mondta, hogy úgy beszélnek, mint a kocsisok. Maguk úgy beszélnek, mint a kocsisok, de úgy is viselkednek, mint a kocsisok. [[Bangóné Borbély Ildikó: Miért nézed le a kocsisokat?]] Útszéli stílus az, amit önök képviselnek ebben a parlamentben. Egyébként a kisebbségi komplexust és a szereplési mániát lehet kezelni. Akinek nem inge, az nyilván ne vegye magára, de önök közül nagyon sokat tiszteletlenül beszélnek, tiszteletlenül viselkednek a Házban. Itt van Tordai Bence képviselő úr, aki olyan stílust enged meg magának, ami minden határon túlmegy. Nagyon érdekes, hogy nem tiszteli a Házat, nem tiszteli a Ház szabályait, mégis beül a jegyzői pozícióba. Kérdezem, hogy miért. Minden bizonnyal a magasabb fizetés miatt. Gratulálok!
Képviselő úr, ön is arra kérem, hogy ne vigye el személyes síkra a vitát. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Borbély Ildikó képviselő asszonyt pedig arra kérem, ne kényszerítsen arra, hogy éljek a házszabály adta jogommal. [[Bangóné Borbély Ildikó: Éljen nyugodtan, úgyse tudnak mást csinálni!]] Képviselő asszony, figyelmeztetem! S mindenkinek felhívom a figyelmét, hogy innentől kezdve élni fogok a házszabály adta fegyelmezési lehetőséggel. Képviselő asszony, önnek mint frakcióvezető-helyettesnek különösen meg kellene ezt értenie. Köszönöm szépen. Folytassa, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Csak azt akartam elmondani, hogy vannak olyan munkavállalók, akik pontosan értik azt, hogy miről szól a törvénymódosítás, és nem dőlnek be a maguk hazug propagandájának. Vannak olyan üzemek, ahol januárban vagy februárban nincs elég megrendelés, ezért kevesebbet dolgoznak a dolgozók, amikor pedig jönnek a megrendelések, akkor ezt nyilván többletmunkával pótolják. A jelenlegi törvénymódosítás, amit Kósa képviselő úrék beadtak, lehetőséget teremt arra, hogy a hatékony munkavégzést a munkaadók és a munkavállalók közös egyetértésben eldöntsék. Önöknek nyilván ezzel van gondjuk. De figyelmeztetni szeretném önöket arra, hogy egy elfogult közvélemény-kutatásra alapozni a politikai kiállásukat nem biztos, hogy túl szerencsés lesz. Az elmúlt időszakban is azt láthattuk, a 2018-as országgyűlési választásokon egyértelműen látszott az, hogy az a politika, amit önök képviseltek, kudarcra van ítélve. Lehet hazugságokat terjeszteni a kormányról, de az emberek pontosan tudják, hogy ez a kormány mit tett a magyar dolgozó emberekért. Reálbér-emelkedés van, ahogy hallhattuk. S felhívnám a figyelmüket, hogy reálbér-emelkedés csak akkor lehetséges, ha az ország gazdasága jól működik. Az elmúlt nyolc év munkája pedig megalapozta azt, hogy ennek az országnak a gazdasága jól működjön. Szocialista barátainknak szeretném mondani, hogy önöknél is volt 6,5 százalékos GDP-adat, csak az a probléma, hogy annak volt egy negatív előjele 2009-ben. Önök tönkretették ezt az országot gazdaságilag [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] , a világválság kirobbanása…
Képviselő úr, ez már nem az általános vita. Arra kérem, hogy arról beszéljen, amiről a törvényjavaslat szól, a munkaidő-szervezéssel és a munkaerő-kölcsönzéssel kapcsolatos dolgokról. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát ez a törvényjavaslat segíti a munkavállalókat, segíti a munkaadókat, és mindenkinek lehetőséget biztosít, hogy aki többet akar dolgozni és több pénzt akar keresni, az ezt megtehesse. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Én egy választópolgár, egy munkás levelét olvasnám fel, kedves fideszes képviselők. [[Olvassa:]] Viktor! A Kósával milyen megfontolásból szeretnétek a rabszolgatörvényt ránk verni? Ember, tudod te, mi az, hogy 16 óra munka egy nap? Segítek, leírom. Reggel 4-kor ébresztő, 4 óra 40-kor megy a busz, 6-kor kezdődik a munka este 10-ig, majd 10 óra 40-kor busz, és 11 óra után hazaérek. Éjfél, mire ágyba kerül a dolgozó, és másnap ismét. Négy óra alvással biztos bírja a dolgozó egy üveggyárban a kemence mellett, vagy egy autógyárban a sajtológép mellett, vagy épp egy elektronikai gyárban egy Heller-kemence mellett. Vagy ha éppen sofőr az emberfia, biztos, topon lesz. Na már most, csak egy kérdésem van: mi a fenének küldtétek ezt a nemzeti konzultációt? Ide merted küldeni az én családomnak? Igenis, volt bőr azon a fideszes arcodon, és ezt elküldted nekem karácsony előtt! Áldott, békés karácsonyt Kósa Lajosnak, egész kedves családjának és fideszes képviselőtársainak. Ezt ön is megkapta, Kósa képviselő úr, mert be van másolva. [[Kósa Lajos: Én nem kaptam ilyet.]] El kellene olvasni a választópolgárok leveleit olvasni, képviselőtársam! És leírták több ezren, hogy mi a bajuk ezzel a rabszolgatörvénnyel. Áldott, békés, boldog karácsonyt kívánok önöknek, és holnap, amikor szavazunk erről a törvényről, előtte olvassák el ezeknek a munkásoknak a leveleit. És szerettem volna, képviselő úr, ha szombaton ott van ezen a tüntetésen, és meghallgatta volna azokat az üzeneteket, amiket mi most nem merünk itt elmondani, mert akkor kiküldene, letiltana bennünket elnök úr erről a vitáról. Jó lett volna, ha hallotta volna, képviselő úr. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Gréczy Zsolt képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kevés időm van, de egy fél percet azért csak szánok az önök fantasztikus gazdasági teljesítményére. A múlt héten kiderült, hogy összehozták az elmúlt harminc év legnagyobb költségvetési hiányát, önöké a világ legnagyobb áfája, önök csinálták a legnagyobb benzinárat, önök csinálták meg a leggyengébb forintot és a legnagyobb államadósságot. Ennyi az önök gazdasági teljesítménye. Amit pedig erről a törvényről tudni kell: egészségügyi felmérések szerint az a túlóra, amit be akarnak vezetni, növeli a balesetveszélyt, minden munkahelyen növeli a szívbetegségek, a koszorúér-megbetegedések és a sztrók kockázatát. A kutatás szerint, ha valaki egy héten 60-70 órát dolgozik, akkor 42 százalékkal nő a koszorúér-megbetegedések esélye. Ez a kockázat nyilván ennél kevesebb túlóra mellett is növekszik. Hasonló mértékben nő a sztrók veszélye is. Ez nem kevesebbet jelent, mint azt, hogy ezt a törvényt el kell utasítani. Önök bűnrészesek lesznek a magyarok elleni népirtásban. Amit önök csinálnak, az magyar családokat tesz tönkre, családapák és családanyák fogják elveszteni az életüket, gyermekek fogják elveszteni a szüleiket, és nemcsak úgy fogják elveszteni őket, hogy vasárnap este időnként összefutnak és megkérdezik, hogy mi volt a lecke, hanem úgy is, hogy a temetőbe kell majd utánuk menni. Meg fogjuk akadályozni, hogy ez a törvény életbe léphessen, a szakszervezetekkel egyeztetve. És hogy hol van a fal, ameddig el fogunk menni, azt nem önök fogják meghatározni, hanem mi. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz képviselőcsoportjából Révész Máriusz képviselő úr kért szót. [[Moraj az ellenzéki oldalon. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Húsz éve vagyok parlamenti képviselő, és ami tegnap történt, az az egyik legnagyobb botrány volt az elmúlt húsz évben. Volt egy azért 2013-ban, ami ennél nagyobb volt. Emlékszünk, a földtörvény módosítása kapcsán a jobbikosok felmentek, rázták a csengőt, és ugyanilyen fenyegetések hangzottak el. Ugyanígy elmondták, hogy a történelem ítélőszéke elé fogunk kerülni, és még nagyon sok minden elhangzott. De mi is lett belőle? Elvették a külföldiek a földet? Nem, tisztelt képviselőtársaim. [[Szilágyi György: Ti vettétek el! Derültség a Jobbik soraiban.]] Kiderült, hogy amit akkor állítottak, abból semmi sem igaz, ráadásul 2017-ben született egy uniós bírósági ítélet, amely pont azt mondta ki, hogy túlságosan messzire mentünk el a törvénnyel. [[14.30]] Azt gondolom, ami tegnap történt, pontosan ugyanez fog történni. Elindul a január, és nagyon gyorsan ki fog derülni, hogy amit önök állítottak, egészen egyszerűen nem igaz. Néhány, a vitában elhangzott kérdésre azért szeretnék reagálni. Például most hallottuk Gréczy képviselő urat az előbb. Azért hadd mondjam el, képviselő úr, a múlt héten vagy két héttel ezelőtt jelent meg a háztartások életszínvonaláról a statisztika, és nem tudom, feltűnte önnek, hogy például a súlyos anyagi deprivációban élők száma, ami egészen pontosan idézem a számot 23,4 százalék volt 2010-ben, 10,2 százalékra csökkent. [[Z. Kárpát Dániel: Ezt te sem hiszed el. Nyugtass meg!]] Ez egész pontosan azt jelenti, hogy a szegények száma ma Magyarországon 2010 óta kevesebb mint felére csökkent, több mint 50 százalékkal csökkent a súlyos anyagi deprivációban élők száma. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik és a DK soraiból.]] De mondhatjuk egyébként a szegénység vagy társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek arányát, ez 31,5 százalékról 19,6 százalékra csökkent. Ez egyébként szintén egyharmadnál nagyobb csökkenés. És miért is van ez, képviselő úr? Azért van, mert 800 ezer emberrel több dolgozik ma Magyarországon. [[Gréczy Zsolt: Magyarországon nem.]] Ugye, Mellár Tamás képviselő úr azt mondja, hogy nem ilyen volt a jövedelememelkedés. De, valóban úgy történt, hogy az elmúlt években 8 százalék, 10 százalék, 10 százalék feletti jövedelememelkedés történt Magyarországon. [[Tordai Bence: Nem figyeltél.]] Egyébként meg lehet nézni a fogyasztási statisztikákat is Európában. Magyarországon a legnagyobb mértékű emelkedések közé tartozik, ami a fogyasztásbővülésben az elmúlt négy évben Magyarországon megtörtént. [[Tordai Bence: Mellár Tamással akarsz vitatkozni statisztikáról?]] Úgyhogy azt gondolom, valóban lehet beszélni arról, hogy ki mennyit tett a magyar munkavállalókért, csak az a helyzet, hogy néha egyébként érdemes a statisztikai adatokat is megnézni. Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem abban némi igazságuk van, hogy a munkavállalók kiszolgáltatottak lehetnek egy ilyen törvénynek. Az a helyzet, hogy ha 5-6 évvel ezelőtt vezettük volna be ezt a törvényt, akkor a munkavállalók kiszolgáltatottak is lettek volna. Csak az a helyzet, nem tudom, forgatjáke az újságokat, hogy például a Mercedesnél most mekkora kétéves bérmegállapodást voltak kénytelenek kötni a munkaadók a Mercedes-gyár dolgozóival? Tudják, mennyit? 35 százalékot vállaltak az elkövetkező két évre azért, mert meg kell tartani a Mercedes-gyár munkavállalóit. A munkavállalók most, hogy közel vagyunk a teljes foglalkoztatáshoz, teljesen más helyzetben vannak, mint az önök idején voltak. Szerintem nincs az a veszély, amiről önök beszélnek. Ráadásul néhány ellentmondás is fellelhető volt az önök érvelésében, mert egyszer azt mondják, hogy a munkavállalók egy része arra kényszerül, hogy két vagy akár több állást is vállaljon. A munkavállalók egy része egyébként arra kényszerül, hogy mivel törvényi korlátok vannak most a többletmunka-vállalás előtt, ezért a túlórákat feketén vállalja el. Na most, tisztelt képviselőtársaim, ezen szeretnénk éppen változtatni. Utána önök azt mondják, hogy nincs olyan munkavállaló, aki az életben olyan helyzetbe kerüljön, hogy több pénzre, több munkára legyen szüksége. Az a helyzet, hogy van. Nagyon sok ilyen munkavállaló van, és az ő helyzetüket szeretnénk megkönnyíteni ezzel a törvénnyel. Ugyanis az a helyzet, hogy nem arra akarjuk kényszeríteni, hogy feltétlenül egy másik munkahelyen vállaljon állást, hanem ha ő önként, még egyszer mondom, önként úgy akarja, akkor túlórázhasson a saját munkahelyén is, ha véletlenül az élet éppen arra kényszeríti. Még egyszer mondom, elég nagy béremelkedés történt az elmúlt időszakban, nagyon sokat javult a munkavállalók helyzete 2010-hez képest, az a helyzet, hogy teljesen más helyzetben vannak, de most is vannak olyan munkavállalók, akik arra kényszerülnek, hogy valamilyen építkezés miatt vagy egyéb okból kifolyólag többletmunkát vállaljanak. Önök ezt próbálják most megakadályozni. Miközben egyébként, még egyszer mondom, kaptam célzást az előbb, én beszéltem valóban Ausztriában olyan munkavállalóval, aki azt mondta, hogy azért ment ki Ausztriába, mert pénzt szeretne keresni. Három hónapig dolgozik egy szállodában, egyébként plusz munkaszüneti nap nélkül, rengeteg túlórát vállal, mert pénzt akar keresni. Azt mondtam, hogy bizonyára vannak olyan munkavállalók, akik ebben az esetben, ha lehetőség lesz arra, hogy Magyarországon is többletmunkát vállaljanak, ha megkapják erre a lehetőséget, akkor lehet, hogy ezt fogják vállalni és nem fognak kimenni. Mert, tisztelt képviselőtársaim, lássuk be, vannak olyan munkavállalók, akik arra kényszerülnek, hogy több munkát vállaljanak, de azt hiszem, be kell látniuk, hogy a mai munkaerőpiaci viszonyok között ezen törvény alapján ez csak önkéntesen történhet, és senkit nem lehet erre kényszeríteni. Azt hiszem, ezt a riogatást érdemes lenne abbahagyni, még egyszer mondom, januárban el fog jönni az igazság pillanata, és ki fog derülni, hogy az, amit önök állítottak, és amivel önök becsapták az embereket, egész egyszerűen nem igaz. Ugyanúgy nem igaz, mint ahogy a földtörvénnyel kapcsolatos riogatás sem volt igaz. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ez a vita arról is szól, hogy a Fidesz-KDNP képviselőit mennyire érdeklik a munkavállalók. Hát ennyire, képviselőtársaim: alig több mint 10 százaléka az önök képviselőinek ül bent jelen pillanatban a teremben. [[Nacsa Lőrinc: Egész nap nem voltál bent.]] Alig több mint 10 százaléka, ennyire nem foglalkoznak a munkavállalókkal.Aztán ugye, Nacsa képviselő úr, ha már ennyire kiabál, idehozta még Soros Györgyöt is. Nacsa képviselő úr, ha van Soros-terv, tudja, mi az? Orbán Viktor meg a Fidesz. Az volt a Soros-terv, amit végre is hajtottak sajnos ebben az országban. Maga arról beszél, hogy itt munkaerőhiány van. Valóban, önök sokat tettek a munkaerőhiány érdekében. Tudja, miért tettek sokat? Mert a magyarországi munkavállalók krémjének egy jelentős részét elüldözték ebből az országból, akik külföldön vállalnak munkát. Kósa Lajos, ha már ön kiabált be most, akkor Kósa Lajosnál nem tudom eldönteni, hogy a szakmai hozzá nem értésében mond ilyen sületlenségeket, mint például a sporttörvénynél, amikor a Real Madridot katalán csapatnak nevezte, vagy pedig szándékosan hazudik. És arra gondolok, hogy szándékosan hazudik, hiszen önöknek erre épül az egész kormányzása. Semmi mást nem csinálnak, mint kormánypropagandában nyomják az aljasságaikat. Böröcz képviselő úr, az igazmondó Fidelitas elnöke is itt hazug propagandáról beszélt. Hát, pont önök nyomják a hazug propagandát ebben az országban! Aljasságokat követnek el sorozatban, és a valóság helyett hazugságokkal árasztják el az embereket. És képviselőtársaim, mert számonkérték, amiket itt elmondunk, nem fenyegetések, ezek figyelemfelhívások. Mert ez büntetlenül nem fog sokáig menni, ha tetszik önnek, Nacsa képviselő úr, ha nem. Egyszer szembe kell állnia majd az emberekkel önnek is meg Kósa Lajosnak is, és majd rá fognak arra döbbenni, hogy az emberek mit gondolnak önökről, mert önök elrugaszkodtak a valóságtól, úgy gondolják, hogy itt a parlamenten belül önök mindent tudnak, önöknél van a bölcsek köve, ön meg egy hozzá nem értő senki. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban. Kósa Lajos: Áprilisban ezt eldöntötték az emberek. Nacsa Lőrinc: Mit képzelsz? Mit képzelsz?!]]
Képviselő úr! Az a helyzet, hogy ön az Országgyűlés jegyzője. Önnek különösen oda kell figyelni, hogy mit mond, és indulatában nem engedheti meg egy ilyen szónak a szájából való kicsúszását. Ezért figyelmeztetem. Köszönöm. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Gréczy Zsolt képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tényleg csak arra szeretnék reagálni, hogy azért az nagyon durva, amikor fideszes képviselők arra hivatkoznak, hogy a külföldiek nem vitték el a magyar földet. Hát, ők nem, csak az Orbán család, meg Mészáros Lőrincé fél Magyarország. Szégyelljék magukat, többek között ezzel is el kell majd számolniuk! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Jakab Péter képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én nemrég miniszterelnök urat lókupecnek hívtam, tévedtem, önök nem lovakkal, hanem emberekkel kereskednek. Ennek a része a mostani rabszolgatörvény is. Mindannyian tudjuk, hogy a munkaerőpiac problémáit érdemi béremeléssel lehet orvosolni. Ehhez képest önöknek volt bátorságuk ahhoz, hogy itt a parlamentben örömtelinek nevezzék a százezer forintos fizetést, mondván, hogy régen még ennyi sem volt.Önöknek volt bátorságuk ahhoz, hogy elvegyék a melósoktól a kafetériát, évi 90 ezer forinttal megkárosítva őket. Volt bátorságuk ahhoz, hogy beterjesszék ezt az aljas rabszolgatörvényt, hogy három évig ingyen melóztassák a dolgozókat. Volt bátorságuk ahhoz is, hogy betelepítsenek 20 ezer ukrán vendégmunkást, hogy még véletlenül se kelljen emelni a béreket. Sőt, volt bátorságuk ahhoz is, hogy miközben arról megy a vita, hogy a minimálbért 5 vagy 13 százalékkal emeljük, önök a saját minisztereik bérét egy év alatt 354 százalékkal megemelték, 5 millió forintra. Képviselőtársak! Önöknek szégyenérzetük láthatólag nincs, de jó lenne, ha legalább félelemérzetük volna, mert van kitől, van mitől félniük. Önök sarokba szorítják azokat a munkavállalókat, akiknek lassan már nem lesz veszítenivalójuk. Kósa úr, én Borsodban élek, hallom, hogy mit mondanak az emberek. Ön arrafelé persona non grata, ne nagyon jöjjön afelé! Ne szavazzák meg! Ne szavazzák meg a rabszolgatörvényt, vagy ha ezt megteszik, akkor álljanak ki a dolgozók elé, és mondják majd a szemükbe, hogy emberek, ez a ti érdeketek, ez nektek jó. Na, ehhez majd kell aztán bátorság! [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[14.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Harangozó Tamás képviselő úr ügyrendben kért szót. Egy percben az ügyrendi javaslat és egy percben annak indoklása. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem fog addig tartani. Mielőtt elfogy az időkeret minden frakciótól, én azt gondolom, hogy ül itt az ülésteremben olyan ember, aki kifejezetten adekvát, és érdemes lenne meghallgatni a véleményét a munka törvénykönyvével kapcsolatos bármilyen módosításról. Ez pedig nem más, mint az, aki a „Híd a munkába” program vezetőjeként [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Szilágyi György: Halljuk!]] nagyon sokat tud arról, hogyan kell tisztességesen a munkásokkal dolgozni. Javaslom, hogy Farkas Flóriánt mindenképpen hallgassuk meg ennél a törvényjavaslatnál. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Bravó! Szilágyi György: Hol az az 1,6 milliárd? Taps az ellenzék soraiból.]]
Képviselő úr, csak egyet tudok mindenkinek ajánlani, hogy ez a javaslat, képviselő úr, ön nagyon jól tudja… [[Dr. Harangozó Tamás: Szavazzunk róla! Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szavazzunk!]] De képviselő úr, nem úgy működik! Egy képviselő akkor szólal fel, amikor jelentkezik, kényszeríteni valakit erre nem lehet. [[Bangóné Borbély Ildikó: De nem adnak szót! Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nem bírjuk kivárni! Szilágyi György: 1600 millió forintról van szó, elnök úr! Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Flóri, Flóri!]] Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Kósa Lajos képviselő úrnak, az előterjesztők egyikének. Parancsoljon, képviselő úr! Három perce van, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! A vita zárásaként csak néhány tényt szeretnék mindenkinek a figyelmébe ajánlani. A magyar parlamentnek van világos házszabálya, ez elrendeli, hogyan lehet hozzászólni, hogyan lehet érveket elmondani és hogyan lehet módosítani a törvényen. [[Dr. Harangozó Tamás: És a vitát lezárni! Az elnök csenget.]] Az ellenzék egyetlenegy tagja nem vette azt a fáradságot, hogy egyetlenegy módosítót beadjon az érvényes határidőig. Egyetlenegyet sem. [[Dr. Varga-Damm Andrea: De minek?]] Duma az sok volt [[Bangóné Borbély Ildikó: Vissza akarjuk vonatni az egészet! Dr. Szél Bernadett: Vissza kell vonni cakumpakk!]] szöveg az volt, jeremiáda, Armageddon-jóslás és végtelen mennyiségű hazugság. [[Dr. Varga László: Vond vissza!]] Hazugság, hazugság; ahogy az ellenzék nagy bölcse, Gyurcsány Ferenc mondta annak idején: hazudtunk reggel, hazudtunk éjjel, hazudtunk este. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Istenem!]] Érdekes, hogy ezt a Jobbik is átvette, de szívük rajta, úgyis baloldali közeledés van [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, Istenem! Jaj, jaj!]] összeborulás van, kedves jobbikos képviselők! [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] Tehát szokni kell azt is, hogy sajnos a Gyurcsány Ferencre vonatkozó nézeteket szeretni kell, meg kell tanulni szeretni, mert önök próbálják ezt az ölelést összehozni. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Mondja ezt a Liberális Internacionálé… Szilágyi György: És hány kommunista van a Fideszben? Közbeszólás az ellenzék soraiból: Sorold fel őket! Nacsa Lőrinc: Jobb, mintha antiszemita lenne! Az elnök csenget.]] Elnök Úr! Tisztelt Ház!
Szilágyi képviselő úr, figyelmeztetem! Varga-Damm Andrea képviselő asszony, figyelmeztetem! Képviselőtársaim, bírják már ki [[Bangóné Borbély Ildikó: Úgyis mindjárt vége, elnök úr!]] ezt a hátralévő másfél percet! [[Bangóné Borbély Ildikó: De nehéz, elnök úr!]] Köszönöm.
Elnök úr, köszönöm szépen. Világosan elmondtuk, hogy ez a törvényjavaslat lehetőséget ad [[Bangóné Borbély Ildikó: Itt se voltál!]] nem kötelezettség, kellő védelmet ad a munkavállalóknak mind személyükben, mind pedig az érdekképviseletükön keresztül. Ez a törvény kötelezi a munkaerő-kölcsönzőket, hogy fizessék meg hiánytalanul a minimálbért vagy szakmunkás-minimálbért. Ez a törvény a munkaidőkeretben dolgozók egy szűk csoportja számára előrelépés, mert eggyel növeli a nekik kötelezően kiadandó szabadnapot. És ez a törvény lehetővé teszi azt, hogy a munkavállalók éljenek a műszakcsere lehetőségével. Ez korábban nem volt.Végezetül: kedves ellenzéki képviselők! ’90 óta vagyok a parlament tagja, és pillanatnyilag én vagyok az a képviselő, akit a legtöbbször megválasztottak egyéni választókerületben. Mindig nagy figyelemmel hallgatom az olyan jelentős életművel, jelentős intellektuális teljesítménnyel és emberi méltósággal előadott hozzászólásokat, amelyeket Tordai Bencétől hallottunk. [[Nacsa Lőrinc: Őt is megválasztották. Ja, nem.]] És nyilván ilyenkor mögé mutat, hogy emberek, ez az én életművem, jogosan vagyok arcátlan, mindenféle szabálynak ellentmondó, és ráadásul olyan butaságról teszek tanúságot, mert nekem ez lehetőségem. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Én azt gondolom utolsó mondat, elnök úr! , az ellenzék a legjobb úton jár ahhoz, hogy újra csak egyharmadnyit kapjon majd összességében egy parlamenti választáson. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Gréczy Zsolt: Adjátok vissza a közmédiát! Böröcz László: A tiétek volt?]] Gratulálok hozzá, ez legyen önöknek a legnagyobb siker! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. De hogy azok méltóságteljesen hangozhassanak el, egy perc technikai szünetet tartunk, hogy azok a képviselőtársaim, akik most kifújják magukat és elhagyják az üléstermet, azok gyorsan el tudjanak menni. [[Rövid szünet.]] Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából „A hivatásos nevelőszülők nem részei a Családok évének nevezett színjátéknak?” címmel Magyar Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Egy kedves ismerősöm írt nemrégiben a legnépszerűbb közösségi oldalon nekem egy üzenetet, amellyel kapcsolatban rögtön olyan gondolatok vetődtek fel bennem, hogy bizony ezt érdemes itt a Ház falai között is megosztani önökkel, bízva abban, hogy talán a közeljövőben megoldódhat ezen érintett hivatásos nevelőszülőknek a problémája. Engedjék meg, hogy szó szerint olvassam fel ezt a levelet: „Szia, Zoli! Egy kéréssel fordulnék hozzád. Bár úgy gondolom, éppen aktuális a mi helyzetünkkel is foglalkozni, hiszen a Fidesz ősztől milliókért népszerűsíti a nevelőszülői hivatást, és ugye a családok éve is van. Hivatásos nevelőszülő vagyok. Három kisgyermeket nevelek jelenleg, kettő 3 éves és egy 2 éves. Foglalkozási jogviszonynak minősül, OKJ-s tanfolyam kellett hozzá, tehát olyan, mintha szakmunkás-bizonyítvány lenne. Viszont a fizetésünk az öregségi nyugdíj 120 százaléka, ami bruttó 41 400 forintot jelent. És erre kapunk még gyermekenként 20 600 forintot. Az ellátmány összege 49 000 forint/gyermek. Az első problémám minden nevelőszülő problémája pontosabban -: a családi pótlék összege három nevelt gyermeknél 44 400 forint. Miért jár nekik kisebb, mint a saját gyermekekre? Hiszen nekik általában speciális szükségleteik vannak, ami pluszkiadással is jár, valamint ugyanolyan igényeik is felmerülnek, mint bármely más gyermeknek a világon. Hagyjuk a házunkat, az amortizációt senki nem fizeti. Folyamatosan idegen emberek járnak ellenőrizni. Szabadságunk nincs, mert a helyettesítés nem megoldott. Bár kifizetik: a tavalyi évre hat napom volt, amire kaptam 5365 forintot összesen. És ugye másodállást sem tudok vállalni, mert nincs üresjárat, 0-24-es hivatás. Ha kiszámolod, egy gyerek napi ellátmánya 2200 forint körüli. Ebből kell enni, inni, lakni, orvoshoz és fejlesztésekre járni, ruházni és minden szükséges felszerelést megvenni. Például ágyak, játékok vagy éppen egy új mosógép, hát mert az is tönkremegy. Nyaralásról általában csak álmodunk. Mindig azt kérdezik, hogy akkor miért csinálod. Mert nincs, aki segítsen rajtuk, azért. A csecsemőotthonok zsúfolásig tele” ezt magam is láttam „nincs elég ember, hogy a kötődés kialakuljon, hogy mindenkire kellő figyelem legyen fordítva és szeretve legyen. A másik nagy kedvencem, amikor azt mondják, te vállaltad, akkor csináld, vagy add vissza. Na, ez sem így működik. Mert ők nem egy rossz tévé, hogy leadom őket. És igen, csak szívvel-lélekkel lehet csinálni. Imádom is! Szerencsésnek érzem magam, hogy életük része lehetek. Te se érts félre, de ellehetetlenítenek minket.” Ez volt az a levél, amit, úgy gondoltam, legjobb, ha szóról szóra felolvasom, hogy önök is hallják ezeket a gondolatokat. És azt hiszem, ezek után joggal mondhatom, hogy az alapokat kell ezen a területen is rendbe rakni, utána lehet folytatni az építkezést. Az alap pedig nem más, mint a nevelőszülők társadalmi, szakmai és anyagi elismerése. Jelenleg Magyarországon több mint 15 ezer gyermek van elhelyezve 5200 nevelőszülőnél; 2014 óta jogszabályi változások nyomán minden gyermekvédelmi gondoskodásba került, 12 évesnél fiatalabb gyermeket nevelőszülőknél kell, kellene elhelyezni. Ez azonban nem történik meg, ugyanis miközben a gyermekvédelembe kerülők száma fokozatosan nő, a nevelőszülőké nem. [[14.50]] Nem kérdés tehát, hogy a gyermekvédelmi rendszer egyik fontos területe, a nevelőszülői hálózat működtetése éppen most került így veszélybe. Ennek a helyzetnek a megoldását tehát, ahogy már említettem, az alapoknál kell kezdeni, és a szakemberek anyagi megbecsülésén is javítani kell. Ennek meglépése nélkül felesleges kampányokat indítani. Remélem, hogy ezzel a néhány gondolattal hozzájárultam ahhoz, hogy minél előbb és minél hatékonyabb formában segítsük az ő életüket, hiszen jól látható, hogy itt rengeteg gyermek jövőjéről is szó van. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Esélyt a tanulásra!” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Farkas Gergely képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! [[A mikrofonja nem működik megfelelően.]]
Kérek szépen egy hordozható mikrofont a képviselő úrnak. [[Kézi mikrofont állítanak a képviselő elé.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Ifjúsági Tagozata országos kampányt és egyben aláírásgyűjtést indított „Esélyt a továbbtanulásra!” címmel, amelynek célja az, hogy 2020-tól ne lépjen életbe az a jogszabály, amely alapján csak középfokú nyelvvizsgával lehetne bejutni a felsőoktatási intézményekbe, egyetemre, főiskolákra. Le kell szögezni rögtön az elején, hogy a Jobbik mindig is a nyelvtanulás mellett volt, részletes programunk van arra vonatkozóan, hogyan is fejlesztenénk a nyelvoktatást, és például az is nekünk köszönhető, a Jobbik javaslata volt, hogy az első nyelvvizsga ingyenes lett most már a fiatalok számára. Mi alapvetően a nyelvtanulás mellett vagyunk, ez a javaslatunk tehát nem ez ellen szól. Sőt, a hosszú távú céllal egyetértünk, azzal, hogy egy ilyen bemeneti követelmény legyen majd a felsőoktatási intézményekben. Nekünk a problémánk az, hogy a 2020-as dátumot túl korainak érezzük. Miért is érezzük túl korainak? Azért, mert azt az alapvetést tartjuk helyesnek, hogy ha ilyen szigorú követelményeket szab egy kormány, akkor először a feltételrendszert, az ahhoz a követelményhez hozzásegítő feltételrendszert reformálja meg, márpedig a köznevelési rendszerünkben a nyelvoktatásra nagyon is ráférne a reform, ugyanis számos tanulmány, szakmai szervezet, sőt a tanárok maguk is azt támasztják alá, hogy a köznevelési rendszerben a nyelvoktatásunk nem képes felkészíteni a diákokat a nyelvvizsgára, így pedig, ha nem tudja felkészíteni őket, akkor sokan ki fognak szorulni a felsőoktatási intézményekből. Azért is probléma ez, mert azok, akiknek a családi helyzetük, az anyagi helyzetük lehetővé teszi, hogy különórákra, nyelvtanfolyamokra járjanak, ők hozzáférhetnek, így majd elérhetik a nyelvvizsga szintjét, nyelvvizsgát tudnak tenni, számukra nyitva áll az ajtó majd a felsőoktatási intézményekben. De azon szegényebb sorsú családokból érkező diákok számára, akik nem engedhetik meg maguknak azt, hogy különórákra több ezer forintot fizessenek, vagy éppen egy több tízezer forintos nyelvtanfolyamra beiratkozzanak, ők nem fogják elérni azt a nyelvtudásbeli szintet, hogy nyelvvizsgázni tudjanak, így előttük bezárul a felsőoktatási intézmények kapuja. Ez tehát, ez a 2020-as bevezetés egy anyagi alapú diszkriminációt jelentene a felsőoktatásban. Ez nemcsak ebből a szempontból súlyos, hanem abból a szempontból is, hogy az elmúlt tíz évben egy nagyon súlyos felsőoktatási hallgatói létszámcsökkenést tapasztalhattunk: az elmúlt tíz évben a magyar társadalom 4,2 százalékáról 2,9 százalékára csökkent azon emberek száma, akik a felsőoktatásban vesznek részt. Több tízezres csökkenés tapasztalható tehát a felsőoktatási hallgatók számában, a felsőoktatás csendes leépítése zajlik, és ha ez a rendelet 2020-tól érvénybe lépne, akkor bizony felgyorsítaná ezt a folyamatot, márpedig Magyarország céljának annak kellene lennie, hogy minél több kiművelt, versenyképes fiatalja legyen, olyanok, akik a szorgalmuk és tudásuk alapján tudnak diplomát szerezni, nem pedig attól függően, hogy milyen a család anyagi helyzete. A 2020-as bevezetéssel egyébként nemcsak a Jobbiknak vannak komoly kritikái, hanem hozzá kell tenni, hogy az összes ellenzéki párt is egyetért ezzel, ők is problémásnak tartják a 2020-as bevezetést, de hogy nehogy azt gondolják, hogy itt pártpolitikai kérdésről van szó, ezért szeretnék egy pártoktól független személyt is idézni. Konkrétan az alapvető jogok biztosa fogalmazta meg, idézem: „Az alapvető jogok biztosának vizsgálata szerint alapjogi szempontból aggályosan és kellő előkészítés nélkül írták elő a felsőoktatásba való bekerülés egyik feltételeként a nyelvtudás új, szigorúbb követelményét.” Székely László ombudsman javasolta az emberi erőforrások miniszterének a jelenlegi iskolai idegennyelv-oktatás infrastruktúrájának erőteljesebb fejlesztését, és azt, hogy a felkészülési idő garantálása érdekében is tegyék későbbre az emelt szintű követelmény bevezetésének időpontját. Részletesen indokolja egyébként Székely László, hogy miért is lenne ez fontos. Úgy gondolom, ő aztán nem vádolható pártpolitikai elfogultsággal, szakmai szempontokból vizsgálta meg ezt a kérdést, és ugyanarra jutott, mint amire mi. Annak érdekében, hogy ez változzon, és a kormányra nyomást tudjunk gyakorolni, hogy elhalassza a bevezetést, ezért egy országos, részben felvilágosító kampányba kezdünk, részben pedig aláírásgyűjtéssel szeretnénk ezt a nyomásgyakorlást kifejezni. Facebookon szeretnénk kampányt indítani, illetve országosan a helyi tagjaink, aktivistáink és az ezzel a céllal egyetértőknek a segítségét várjuk az aláírásgyűjtésben. Nagyon örülök, hogy a tegnapi napon az egyik ellenzéki párt ifjúsági szervezetének vezetője már megkeresett, hogy ők is segítenek, és várhatóan mások is fognak ebben segíteni. Bízunk benne, hogy ennek hatására, ezzel a nyomásgyakorlással célt tudunk érni, és 2020-tól nem kerül bevezetésre ez a feltétel, hanem majd csak a későbbi években, ezáltal nem fogunk anyagi alapon diszkriminálni fiatalokat, és ezáltal több tízezer fiataltól elvenni azt a lehetőséget, hogy diplomát tudjanak szerezni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szilágyi György: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Ami, ma nem hangzott el a T. Házban, pedig kellett volna róla beszélni” címmel ugyancsak a Jobbik-képviselőcsoportból Lukács László György képviselő úr jelentkezett még napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr! [[Miközben kézi mikrofont visznek dr. Lukács László Györgynek:]] Szerintem működni fog a rendes mikrofonja, mert végül is működött a képviselő úré is. [[Dr. Lukács László György: Szerintem is.]] Parancsoljon, képviselő úr! [[15.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, nemcsak a mai napon, hanem a tegnapi napon sem hangzott el elég sok minden a Házban, aminek el kellett volna hangzania, ezek többek között olyan kérdések voltak és itt az egészségügyre gondolok, hiszen az egészségügy olyan helyzetben, olyan krízishelyzetben van, ami szerintem a munkavállalók helyzete mellett az egyik legmeghatározóbb kérdés ma Magyarországon , tehát az egészségüggyel kapcsolatosan több olyan kérdés, olyan probléma nem hangzott el, amire választ kellene találni. Itt arra céloznék, illetve azokról beszélnék, amik a kormányzatnak az egészségüggyel kapcsolatos tervei, az azzal kapcsolatos elmondása és mégis az ezzel szembeni magatartását mutatja. Egy nagyon egyszerű példát mondok, hogy hogyan működik ma Magyarországon az egészségügyi ígérgetés: a kormány azt mondta, illetve bejelentette Kásler Miklós a hónap végén, november 29-én, hogy a kórházaknak az adósságát a kormány rendezni fogja, erre mintegy 55 milliárd forintot fog szánni, majd ugyanúgy Kásler Miklós rá nyolc napra bejelentette, hogy a kormány nem fogja kifizetni a kórházaknak a tartozását, és hozzábiggyesztette, hogy csak úgy fogja rendezni a tartozásukat, ha egyáltalán rendezi, hogyha meghatározott gazdálkodási szabályoknak eleget tesznek. A mai napra pedig kiderült az is, hogy ezek a meghatározott gazdálkodási szabályok azok lesznek, hogy a kórháznak a vezetői lényegesen kevesebb fizetést fognak kapni. Én nem szeretnék senkinek a zsebében turkálni, de a kórházvezetőknek a kevés fizetése talán azt fogja eredményezni, ami az egészségügynek az egyik köztudott jelensége, azt, hogy a beszállítóktól vagy különböző más módokkal megfűszerezve saját pénzzé válik mindaz, ami közpénz, és ami a köznek az ellátására kellene hogy fordítódjon. Óriási korrupciós veszély van ezeknek az intézményeknek a vezetésében, milliós, ha nem milliárdos pénzforgalommal rendelkeznek, éppen ezért itt visszavágni a vezetőknek a fizetését, még akkor is, hogyha nem tisztem az ő szerepüknek a védése, nagyon komoly károkat tud okozni az ellátórendszerben. A másik, egyébként önmagának ellentmondó kormányzati kommunikáció volt, mindenki hallotta azt a hírt, a kormány szinte örömhírként jelentette be, hogy az egészségügyi szakdolgozók az elkövetkezendő négy évben 72 százalékos emelést fognak kapni. Nos, hátrább az agarakkal, tisztelt képviselőtársaim, Orbán Viktor a Kossuth Rádióban rögtön, pár napra rá a pénteki kora reggeli műsorban bejelentette, hogy azért ezen még erősen gondolkozik, és a gazdaságnak az állapota fogja meghatározni, hogy egyáltalán megkapják. Az is világos, hogy az eredeti terv szerint az ütemezése a 72 százalékos emelésnek annyi volt, hogy az elkövetkezendő egypár évben alig kapnak pár százalékos emelést, és majd ahogy a választásokhoz közeledünk, akkor fogják a többet megkapni. Egyébként hogy a kormánynak mind a két kijelentése mekkora blöffnek, politikai blöffnek minősülhet, jól mutatja, hogy már letárgyaltuk a következő évnek a költségvetését, amelyben nyoma sincs ezeknek a tételeknek, tehát nem tudjuk, hogy a kormány ezt miből fogja előteremteni. Persze, tudjuk, van egy kis zsebpénz itt-ott, Rogán Antal minisztériumánál vagy akár a Miniszterelnökség más fejezeteiben is, de összességében azt látni, hogy ez nem biztosított. Mindebből az tűnik ki, hogy az egészségügyet továbbra is úgy kezeli a kormány, ahogy az előző nyolc évben történt: hagyja, hogy krízisről krízisre halmozódjon az összes ellátási probléma. Most már nem csak ott tartunk, hogy a sürgősségi ellátóhelyek nem működnek rendesen, most már ott tartunk, hogy a koraszülötteket ellátó osztályok sem tudnak rendesen működni, a legszűkebb ellátási szegmensekben is óriási zavarok kerülnek elő. Beszélhetünk a Honvédkórház esetéről, de beszélhetünk az ajkai esetről, nagyon széles a paletta sajnos, hogy milyen hibák vannak. S hogy mit lehetne ezzel szemben tenni? Azt lehetne tenni, tisztelt képviselőtársaim, hogy meghallgatjuk az idők szavát, meghallgatjuk a teendőket. Az egészségügyben a technológiai fejlődés miatt, az elöregedő társadalom miatt egy óriási segélykiáltás hallatszódik: több pénzt kell a rendszerbe tenni! Ennek a segélykiáltásnak a mondandója tehát az, hogy több pénzre van szüksége a rendszernek. Ezt a kormány a tervezésnél, a költségvetési tervezésnél rendkívül rossz módon figyelmen kívül hagyja, sosincs annyi tervezve bele, mint amennyi kellene, éppen ezért ennek a pénznélküliségnek az egyenesági következménye a várólisták növekedése, az orvosok, illetve a dolgozók, szakdolgozók munkakörülményeinek a romlása, az, hogy eszközhiány van egyes kórházakban, az, hogy kórházi osztályokat kell bezárni, vagy úgy átszervezni az ellátást, hogy sok-sok kilométert, akár 70-80 kilométereket kell utazniuk az ellátásra váró betegeknek. Tisztelt Képviselőtársaim! Világosan látszik, hogy amiről az elmúlt napokban nem tudtunk beszélni, az a munkavállalókat érintő rabszolgatörvénykönyv mellett talán az ország második legsúlyosabb problémája, és ez az egészségügynek a helyzete. Erről kellene gyakrabban vitáznunk, erre kellene Orbán Viktornak is gyakrabban válaszolnia, és ezekre a kérdésekre kellene megoldást találnia közösen, nemcsak a parlamentnek, hanem a kormánynak is, és végre komolyan kellene venni, hogy az egészségügy igenis megmentésre vár. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a felszólalással a napirend utáni felszólalások végére értünk.Megköszönöm valamennyiük munkáját. Az Országgyűlés holnap 10 óra 15 perckor folytatja munkáját határozathozatalokkal. Az ülésnapot bezárom, mindenkinek szép jó estét és majd utána nyugodalmas, a holnapi napra szóló feltöltődést ígérő éjszakát kívánok.