[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 22. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Megkezdjük a napirend előtti hozzászólások sorát. Elsőként Tóth Bertalan frakcióvezető úrnak adok szót, az MSZP képviselőcsoportja vezetőjének, aki „A dolgozó emberek, a munkások védelmében” címmel fogja elmondani a hozzászólását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Van az önök elnyomó hatalmának, fideszes képviselőtársaim, egy afféle lenyomata, mondhatnám, összefoglalója, esszenciája: ez az a jelenet, az a kép, amikor egy fájdalomtól és megszégyenítettségtől zokogó nőt hurcolnak el a saját lakásukból a rendőrök. Biztos megvan önöknek is ez a kép. Ilyen jelenetből idén több mint 1300 történt Magyarországon. Szégyen és gyalázat, az önök szégyene és elnyomó hatalmuk gyalázata. Azt kívánom önöknek, hogy ez a kép égjen bele a retinájukba, és jusson el a lelkiismeretükig, ha egyáltalán lehet erről önöknél beszélni. Önök hazudtak a kilakoltatottaknak, és hazudtak azoknak is, akik a kilakoltatásokat végzik. Hazudtak annak az anyának és annak az 1300 családnak, amikor kijelentették, hogy megoldották a devizahiteles-problémát. De hazudtak azoknak a rendőröknek is, akiknek ezt a gyalázatos munkát az önök parancsára el kell végezni, hiszen kiderült, Harangozó Tamás képviselőtársam kiderítette, hogy 700 ezer túlórát végeztek el a magyar rendőrök, és önök nem hajlandók őket kifizetni. Nem kell csodálkozni, hogy több ezer magyar rendőr hagyja el a hivatását. Embertelen és érzéketlen ez a hatalomgyakorlás, tisztelt Ház, amelynek célja egyedül az urizáló fideszes elit kiváltságainak gyarapítása, a munkájából boldogulni akaró többség kárára. Jól leírják ennek a hatalomgyakorlásnak a lényegét az elmúlt napok hírei is, amikor kiderült, hogy a világ leggazdagabb gázszerelője, Mészáros Lőrinc már 300 milliárdos vagyonnal rendelkezik, miközben a Semmelweis Egyetem szülészeti osztályán a szülésznők mossák az újszülöttek pelenkáit. Megtudhattuk azt is, hogy a miniszterelnök veje közel ezer négyzetméternyi lakást vásárolt Budapest drágább környékén, kerületében, miközben az orosházi sürgősségi ellátás ellehetetlenül az embertelen munkakörülmények és a gyalázatosan alacsony fizetések miatt. Nem szégyellik magukat? Nem ég az arcuk? Ez ma Magyarország: a kiváltságos, urizáló elit áll szemben a kiszolgáltatottak millióival. Ezt a hatalomgyakorlást bizonyítja az a gaztettük is, amit most idehoztak a Ház elé, amely szerint 250 helyett akár 400 óra túlórát is elrendelhetnek a munkaadók. Ráadásul tovább rongálnák a dolgozók jogait, lehetőségeit azzal, hogy kiüresítik a kollektív szerződéseket. A mai bizottsági ülésen az egyik képviselőjük elismerte, hogy a multicégek kérték ezt önöktől. Tisztelt Képviselőtársaim! 1857-ben Melbourne-ben, 1886. május 1-jén Chicagóban, 1890-ben Párizsban, majd Budapesten munkások százezrei követelték a 8 órás munkaidő bevezetését. A 8 órás munkaidő bevezetését! Most, a XXI. század elején Magyarországon, a munkásemberek millióival szembefordulva, egy modern kori rabszolgatörvényt akarnak bevezetni. Rabszolgatörvény ez, tisztelt Ház, amiről megint nem kérdezték meg az érintetteket, mert ha megkérdezték volna, akkor valószínűleg azt mondták volna, hogy nem túlórából kell nekik több, hanem inkább a fizetésből, bérből. És önök beszélnek családról és a családok évéről, amikor éppen az édesapákat és édesanyákat fogják elvenni a gyermekektől, a családoktól. Hát ezért mennek el innen, Magyarországról, képviselő hölgyek és urak! Ez a javaslat nem megoldás a munkaerőhiányra, viszont tovább fokozza a magyar dolgozók kiszolgáltatottságát. Több mint 80 milliárd forintot adtak a multicégeknek, miközben a multiknál dolgozó magyarokat kiszolgáltatottá tették, megfosztják őket a jogaiktól, lehetőségeiktől. Mi a szakszervezetekkel együtt a kiváltságos elit helyett a kiszolgáltatott dolgozók pártján állunk. Nemzeti katasztrófának tekintjük, hogy az önök politikája elűz több százezer magyar fiatal és szakképzett munkaerőt ebből az országból. A fideszes rabszolgatörvényről szóló szavazás az emberségről és a méltányosságról szóló szavazás. Kiderül, hogy önök az urizáló fideszes elit oldalán vagy a dolgozók millióinak oldalán állnak, vagy éppen elárulják őket. Mi olyan munka törvénykönyvében hiszünk, tisztelt képviselőtársaim, amelyet a munkások keze ír és nem a tőkéseké. Ezért fogunk dolgozni, közös jövőnkért, egy igazságos Magyarországért. Köszönöm szépen.
Válaszadásra megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A képviselő úr felvetésére azért mindenképpen egy reális helyzetértékelést szeretnék adni itt a tisztelt Ház nyilvánossága előtt. Tudni kell, hogy ma Magyarországon több mint 4,4 millió ember dolgozik, és ez jócskán meghaladja azt a 3,9 milliót, aki a 2010-es évek előtt tette a dolgát. Ez olyan jelentős gazdaságipotenciál-növekedés, ami mellett semmiképpen nem szabad elmenni szó nélkül. A munkanélküliségi ráta 3,8 százalék, és ez is egyértelműen azoknak az intézkedéseknek köszönhető, amelyek akár az ágazati életpályamodellek, akár a bérmegállapodások, akár az adókedvezmények kapcsán létrejöhettek. Mindenképpen látni kell, hogy a gazdaság egy felívelő pályán van, és az is látható, hogy mára már egyre több üres álláshely is van, vagyis a magyar munkaerőpiacon megváltoztak a körülmények. Ennek a változásnak mindenképpen van egy olyan üzenete, hogy erre reagálnunk kell. Reagálnunk kell, hiszen amennyiben úgy teszünk, mint ha mi sem történt volna, akkor el fognak mellettünk menni a versenytársak, a gazdasági szereplők meggyengülnek, és nagyobb baj is keletkezhet. Fontos hangsúlyozni, hogy a munka törvénykönyve módosítását célzó tervezet nem a munkavégzés mennyiségét kívánja emelni, hanem azt az időszakot célozza kibővíteni, amelyen belül a munkáltató a munkaidőt beoszthatja. A bevezetésre kerülő szabály a jelenlegi 12 hónapos lehetőséget meghosszabbítva, 3 éves időszakban teszi lehetővé a felhasznált és fel nem használt munkaórák beosztására vonatkozó hosszabb munkaidőkeret kialakítását. Annak érdekében pedig, hogy a munkavállalót a hosszabb munkaidőkeret kialakításával összefüggésben ne érhesse aránytalan teher, sem hátrány, a javasolt munkajogi eszköz nem önmagában a törvény szabálya által válik lehetővé, hanem az csak abban az esetben alkalmazható, amennyiben az ilyen munkarendben a munkavállalói és a munkaadói érdekképviseletek megállapodnak. [[13 .10]] Az ilyen megállapodást kollektív szerződésben rögzítik tehát. A szakszervezetek így a helyben érvényesülő munkaerőpiaci környezetre, az adott munkahelyen foglalkoztatott munkavállalók igényeire is figyelemmel közvetlenül tudják érvényre juttatni igényeiket és elvárásaikat a munkaidő-szervezés tekintetében. Úgy véljük, hogy ez a megállapodási kényszer megfelelő garanciát nyújt ahhoz, hogy a munkáltató ne alakíthassa ki egyoldalúan a munkakörülményeket, hogy a munkavállalókat magukat is érdekeltté lehessen tenni a vállalkozás gazdaságos működésében. A törvényjavaslat fő eleme a munkaidő szabályozásával a foglalkoztatás rugalmasabbá tétele, úgy, hogy amennyiben ezt a kollektív szerződés rögzíti, hangsúlyozom, a munkaidőkeret legfeljebb 36 hónapos időszakban kerülhessen megállapításra a jelenlegi 12 hónap helyett. A munkaidőkeret alapja a jelenlegi szabályt megtartva a heti 40 munkaóra marad. A heti átlagos munkaidő a 48 órát ebben a rendszerben sem haladhatja meg tehát. Amennyiben a munkáltató nem rendeli el az összes munkaórát, a fel nem használt idő a munkaidőkereten belül egy későbbi időpontra osztható be. A törvényjavaslat alapján a munkavállaló a kollektív szerződésben meghatározott teljes időszakban az általános munkarend alapulvételével folyamatosan a munkaszerződésben meghatározott munkabért kapja akkor is, amikor nem dolgozza le valamennyi munkaóráját, és akkor is, amikor a meghatározott munkaóráknál többet rendel el számára munkáltatója. Természetesen a törvény nem változtat azon, hogy a munkavállaló számára a beosztástól eltérő rendkívüli munkaidőre járó bérpótlék az egyéb pótlékokkal, például műszakpótlékkal, éjszakai pótlékkal együtt az adott hónapban kerül kifizetésre. Kérdésének vagy fölvetésének második részére: azt látni kell, hogy az európai uniós irányelv keretében 416 túlóra rendelhető el, és ebben az esetben a hazai rendelkezés ez alatt az irányelv alatt marad. Nem egy ország Nyugat-Európában is például Ausztria és Németország nem határoz meg konkrét útmutatót ebben a vonatkozásban, illetve alkalmazza azt a 600 óra időkeretet, ami, azt gondolom, jócskán meghaladja a magyar javaslatot. A dolgozók ebben a viszonylatban legálisan a saját munkahelyükön kereshetnek többet, azért ez egy fontos dolog, garantáltan megkapják a pénzüket a munkahelyükön, a gazdasági pozíciók erősödnek úgy a munkaadó, mint a munkavállaló vonatkozásában, vagyis ezek az elgondolások, ezek a javaslatok azt támasztják alá, hogy a kihívásoknak megfelelően rugalmasabb válaszra legyen képes a magyar munkaerőpiac. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a DK részéről Vadai Ágnes: "Nem is szóltak, hogy vége a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetnek!" címmel. Öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem várt eseményeket is hozott, hogy önök megszöktettek, Magyarországra csempésztek, majd menekültnek ismertek el egy börtön elől megszökött köztörvényes bűnözőt. Amikor ország-világ azt kérdezte önöktől, hogy mégis miért jöhetett Magyarországra illegális bevándorlóként egy elítélt szökevény, Nikola Gruevszki, és miért nem a tranzitzónában kötött ki, önök azt mondták, hogy azért, mert különleges bánásmódban részesült. Ezzel több probléma van. Az egyik, hogy a törvény szerint a különleges bánásmód csak az alábbi esetekben alkalmazható: ha a menedékjogot igénylő személy kísérő nélküli kiskorú, fogyatékkal élő személy, várandós nő, vagy korábban kínzáson esett át. Az önök VIP-migránsára egyik sem illik, bár egyes források szerint női ruhában lépte át a határt, ettől még természetesen nem lesz valakiből várandós nő. Az sem túl valószínű, hogy a korrupt szökevény miniszterelnök kínzásként élte volna meg a 200 millió forintos páncélozott Mercedese bőrülését. Önök tehát nyilvánvalóan törvénytelenül jártak el, amikor erre hivatkozva szöktettek meg és telepítettek be az országba egy elítélt bűnözőt illegális bevándorlóként. De nem csak a fentiek miatt nem hivatkozhatnak a különleges bánásmódra. A hivatkozott passzust a különleges bánásmódról ugyanis éppen önök vették ki a törvényből, amikor kihirdették a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet. Amióta Magyarországon bevezették a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet, ez a rész eltűnt a törvényből, nincs különleges bánásmód nemcsak bűnözőknek, hanem valódi menekülteknek, várandós nőknek és háborúban elárvult gyerekeknek sem. Abból, hogy önök mégis erre hivatkoznak, csak azt a következtetést tudjuk levonni, hogy önök szerint már nincsen tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet. Ezt is megéltük, az Orbán-kormány egyszer az életben a valósággal összhangban van, és úgy gondolja, hogy a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet véget ért. Ez egy nem várt következmény. Ezek után az önök szavazói közül már tényleg csak azok fogják elhinni, hogy jön a migránsáradat, akik elvesztették a józan eszüket a fideszes propagandamédia legmélyebb bugyraiban zajló agymosásban, senki más. Ha pedig nincs tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, akkor nincsen közbeszerzés nélküli luxusköltekezés sem. Pár hete még rettenetesen drága autókat vásároltak erre hivatkozva, mostantól ennek is vége, mostantól a börtön kockázatát vállalják, amikor közbeszerzés nélkül költik az európai magyarok pénzét, ahogy tették ezt az elmúlt három évben is. Lehet választani: embercsempészet vagy korrupció miatt mennek majd börtönbe. Az egyiket mindenképpen elkövetik, ha egyszerre csempésznek köztörvényes szökevényeket a különleges bánásmódra hivatkozva, és költik a pénzünket közbeszerzés nélkül, az előbbit lehetetlenné tevő válsághelyzettel indokolva. A kettő együtt nem megy. Önök hozták ezeket a törvényeket, képviselőtársaim, legalább ismernék ezeket! Bocsássák meg nekem, de európai magyarként szeretek nyíltan és őszintén beszélni. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Mondjuk ki, önök közül jó páran, nem kevesen bilincsben és vezetőszáron fogják befejezni a politikai pályafutásukat. Amikor a magyarok elkergetik ezt a kormányt, amely még abban az egy dologban is hazudott nekik, amire hivatkozva loptak, és nem kormányoztak az elmúlt években, akkor mindent el fognak veszíteni, még a személyes szabadságukat is. A hatalommal odalesz az ügyészség, az ügyészséggel pedig odalesz a törvényenkívüliség. Akkor majd a mostani legfőbb ügyésszel fognak osztozni egy pár négyzetméteres börtöncellán. Még azt sem fogja tudni senki, hogy milyen körülmények között lesznek a börtönben, hiszen kitiltották a börtönökből a civil szervezeteket, akik ezt ellenőriznék. Mi, európai magyarok, borzasztóan várjuk, még államtitkár úr esetében is, hogy a rács megfelelő oldalára kerüljenek. [[13.20]] Vagy persze ott a másik lehetőség, hogy mehetnek majd önök is Putyin gazdához menedékjogot kuncsorogni, ahogy tette azt macedón kollégájuk önöknél. Mi, európai magyarok nem fogjuk hagyni, hogy önök is megszökjenek az országból, amikor felelősséget kell vállalniuk a tetteikért. Nem fogjuk hagyni, hogy a magyarok kirablása után önök moszkvai milliárdosként éljék az életüket egy menedékjog mögé bújva. Ne higgyék, hogy önöknek is lesz olyan átmeneti szerencséjük, mint Gruevszkinek volt. Mi, európai magyarok tenni fogunk róla, hogy ne legyen se végleges, se átmeneti szerencséjük. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban. Zaj az ellenzéki oldalon.]]
Majd ha szükségesnek tartja, akkor Kontrát Károly államtitkár úrnak megadom a szót [[Derültség.]] hogy mondjon valamit azzal kapcsolatban, amit hallhattunk. [[Dr. Vadai Ágnes: A barátsága végtelen, elnök úr!]]
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Azt gondolom, nem túlzok, ha azt mondom, hogy a magyar emberek az igazi szerencsések azért, mert szabadultak önöktől 2010-ben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Azt is szeretném elmondani itt a tisztelt Ház nyilvánossága előtt, hogy Magyarország Kormányának minden tagja és a Fidesz-KDNP-frakciószövetség minden tagja Magyarország érdekében, a magyar törvények betartásával jár el. Azt a fenyegetést pedig, amit ön a napirend előtti hozzászólásában megengedett magának, azt a cinikus, teljesen megalapozatlan, vérlázító fenyegetést visszautasítom. Ha ön komolyan venné a képviselői munkáját, akkor tudhatná, hogy a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet meghosszabbításáról a hatályos kormányrendelet most is hatályban van. Magyarország biztonsága és határvédelme érdekében a kormány 2019. március 6-ig meghosszabbította a Magyarország egész területére elrendelt, tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet. Erről 2018. szeptember 11-én a Honvédelmi és rendészeti bizottságot a Belügyminisztérium képviseletében volt szerencsém tájékoztatni, ahol a rendőrség, valamint az idegenrendészeti hatóság képviselője is jelen volt. A beszámolóban részletesen kitértünk a meghosszabbítás okaira, annak indokoltságára. Ezt ön, képviselő asszony, pontosan tudja, mert részt vett a bizottság ülésén, jelen volt a bizottsági ülésen. Ami pedig a menedékjogi ügyet illeti, amit ön a napirend előtti hozzászólásában említett: itt is szeretném leszögezni, hogy a magyar hatóságok a menedékjogi törvény rendelkezéseinek betartása érdekében nem adhatnak tájékoztatást egyetlen menekültügyi eljárásról sem a nyilvánosságnak [[Arató Gergely: A Magyar Idők adhatott! Rá nem vonatkozik a törvény?]] és más hatóságnak sem. A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal minden esetben megvizsgálja, hogy a kérelem jogilag megalapozott-e, és a döntéseit minden esetben a törvények betartásával folytatja le. Magyarország mindenkinek biztosítja, megadja a tisztességes eljáráshoz való jogot. S azt is szeretném hozzátenni, tisztelt képviselő asszony, hogy az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottsága 2018. november 20-án tartott kihelyezett bizottsági ülésén, amit a Terrorelhárítási Központban tartott, a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal főigazgatója az adott helyzetnek mindenben megfelelő, hiteles tájékoztatást adott a napirend előtti felszólalásában említett kérelemről. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tömeges migráció, a migrációs veszély továbbra is fennáll, a balkáni útvonal jelenleg is aktív. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Közel 70 ezer migráns várakozik a balkáni útvonalon, hogy Európába jusson. Magyarország ezért megerősítette a déli határ védelmét. A horvát határ védelme érdekében a belügyminiszter úr olyan intézkedéseket tett, amelyek garantálják, hogy ez a határszakasz is biztonságban van. Magyarország felajánlotta a segítségét Horvátországnak, valamint a balkáni migrációs útvonallal érintett összes országnak. Arra is szeretném fölhívni a figyelmet a tömeges migráció okozta válsághelyzet indokoltságáról, hogy a görög hatóságok az elmúlt napokban 14 ezer migránst hoztak át a szárazföldre, akik bármikor útnak indulhatnak a szárazföldi Európa felé. Emellett azt is tudjuk, hogy a migránskártyák hatása ma még kiszámíthatatlan. Nem tudjuk még megállapítani, azt még nem tudjuk megmondani, hogy ez mennyivel növeli meg az embercsempészek feladatait idézőjelbe téve , hogy mennyi migráns indul el ennek köszönhetően Európa felé, és ennek milyen hatása lesz. Egy dolgot viszont szeretnék leszögezni, és szeretnék megnyugtatni mindenkit, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt Országgyűlés, hogy Magyarország Kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy megvédje a magyar emberek biztonságát, megvédje Magyarországot, a magyar határvédelem biztosított legyen. Az ehhez szükséges erőforrásokat a kormány biztosítja mind a jelenlegi, mind a 2019. évi költségvetésben, és a szükséges hármas védelem, a kerítés, az élőerős védelem és a jogi védelem biztosított. Garantálni tudjuk azt, hogy Magyarország ugyanúgy, ahogy korábban is, Európa és a világ egyik legbiztonságosabb országa volt, van és lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most „Aktuális ügyekről” a Párbeszéd frakcióvezetője, Szabó Timea fog bennünket tájékoztatni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Megint aktuális ügyekről szeretnék beszélni, mégpedig Nikola Gruevszki volt macedón miniszterelnök magyarországi menekültkénti elismeréséről. De most engem nem az érdekel konkrétan, hogy hogyan jött ide, tehát nem az ügy részletei, vagy hogy miért nem a tranzitzónában helyezték el, mint az összes többi menedékkérőt, vagy éppen miért segítették magyar diplomaták átszökni a határon, illetve hogy hogyan kapott menekültstátuszt néhány órával az után, hogy maga a Bevándorlási Hivatal igazgatója azt mondta, hogy ez egy hosszú menekültügyi eljárás lesz. Engem nem ez érdekel most, mert maguk úgyis hazudoznak erről, és most az éppen aktuális sorcserével valamelyik B-kategóriás verbális verőlegényeik úgyis megadják erre az önöknek kiadott megfelelő válaszokat. Arról akarok inkább beszélni, hogy Gruevszki menekültkénti elismerése mit jelent Magyarországnak, mit tett ezzel Orbán Viktor a magyar emberekkel. Orbán Viktor az elmúlt négy évben a legaljasabb gyűlöletre építve másról sem prédikált, mint az ország biztonságáról, és arról, hogy idézem mi dönthessük el azt, hogy kivel akarunk együtt élni. Gruevszkiről viszont nem mi, magyar emberek döntöttünk, tisztelt képviselőtársaim, hanem Orbán Viktor döntött. Orbán Viktor egy bűnözővel akar együtt élni, egy olyan bűnözővel, akit két év jogerős letöltendő börtönbüntetésre ítéltek lopás miatt, nem mellesleg egy 570 milliárd eurós közbeszerzés elcsalása miatt. De egyébként ő volt felelős több tízezer ember lehallgatásáért is. Gruevszki nem az első bevándorló bűnöző, akit Orbán Viktor kebelére ölel, és akivel veszélyezteti hazánk biztonságát. Nézzünk néhányat azok közül, akikkel Orbán Viktor szintén együtt akart élni és együtt akar élni most! Ghaith Rashad Pharaon, szaúdi üzletember, aki megvette a régi Posta-székházat a miniszterelnök vejétől, Tiborcz Istvántól. Pharaont 25 éve körözte az Interpol, Amerikában pénzmosással, korrupcióval gyanúsították. Orbán Viktor kijelentette, hogy Pharaon nem jelent Magyarországra nézve nemzetbiztonsági kockázatot. Zaid Naffa, Jordánia tiszteletbeli konzulja. A magyar terrorátvilágításon megbukott terrorista, Pharaon jóbarátja, akit még Tiborcz Istvánnal együtt is lefotóztak kávézás közben. Aztán Atiya Khoury, aki szerepel az Egyesült Államok szankciós listáján. Az amerikaiak szerint ő Bassár el-Aszad véres szíriai diktátor egyik legfontosabb embere, jóbarátja. Rogán Antal letelepedésikötvény-programjának köszönhetően jutott magyar papírokhoz. Végül Ramil Safarov azeri baltás gyilkos, aki alvó örmény katonatársát ölte meg. Orbán Viktor kiadta Azerbajdzsánnak úgy, hogy pontosan lehetett tudni, hogy hazájában rögtön szabadon engedik. Mindeközben az előtt, aki valóban védelemre szorul, segítségre szorul, bezárja kapuit Orbán Viktor és kormánya. Tette például ezt az előtt az afgán nő előtt, aki kiskorú testvérével együtt menekült el hazájából. Szüleit a nagybátyja a szeme láttára gyilkolta meg, hogy aztán a lányt eladja szexrabszolgának egy idős férfinak. Elmenekült, de útközben az embercsempészek is többször megerőszakolták. Magyarországra két év után jutott be, de eközben Szerbiában is többször megerőszakolták. Ezek után a magyar állam elutasította a menedékkérelmét, és még enni sem kapott a tranzitzónában. Gondolkozzanak el egy percre, tisztelt fideszes képviselőtársaim, hogy ha ez az önök lányával történik meg vagy az önök egy lánytestvérével, akkor vajon hogy állnának ehhez az egész dologhoz! De az az orosz Torubarov nevű vállalkozó sem kapott nálunk védelmet, akit Putyin emberei többször megpróbáltak megölni, amiért ellenzéki politikusként szembeszállt az orosz diktátorral. Az üzletember először Ausztriában kért menedéket, ahol Putyin emberei a börtönben torkon szúrták. 2013-ban a zöldhatáron át jött Magyarországra Ukrajnából, menedéket kért, de a kérelmét elutasította a magyar állam, mert Putyin így parancsolta ezt önöknek. „Az ember tisztességgel bánik a szövetségeseivel” mondta Orbán Viktor néhány nappal ezelőtt egy rádióinterjúban Gruevszkiről. [[13.30]] Valóban, Orbán Viktornak a bűnözők a szövetségesei, korrupt gyilkosok, terroristák, bűnözők és baltás gyilkosok. [[Nacsa Lőrinc: Nektek meg az MSZP.]] Ők azok, akik a törvények fölött állnak, akik mindig különleges bánásmódban részesülhetnek Orbán Viktortól; nem magyarok milliói, akik naponta szakadnak meg önök miatt a munkában, akiktől most veszik el a kafetériát, akiknek a túlórakeretét most emelik föl 400 órára, akiknek öt nappal csökkentik most az éves szabadságát. Nem a gyermekeinket tanító pedagógusok, vagy a szüleinkre vigyázó szociális dolgozók részesülnek különleges bánásmódban, hanem ezek a terroristák, ezek a bűnözők, ezek az azeri baltás gyilkosok. A kormánynak ezek a bűnözők a kedveltjei. Orbán Viktor elárulta… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]] Nem telt le az idő, elnök úr, úgyhogy kérem szépen az időt visszaállítani. És ezért önök súlyosan meg fognak még fizetni, a miniszterelnök is… [[Az elnök ismét kikapcsolja a szónok mikrofonját.]]
Nem előtte állítottam le, hanem jócskán azután, hogy letelt az öt perce, képviselő asszony. Azt gondolom, kölcsönösen vagyunk, sőt én méltányosabb vagyok önhöz, mint ön hozzánk. [[Szabó Timea: Nem hiszem.]] Kontrát államtitkár úr következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Legelőször is arra szeretném fölhívni a figyelmet, hogy a magyar emberek 2018. április 8-án véleményt mondtak Magyarország Kormányáról, Orbán Viktor miniszterelnök úrról, a Fidesz-KDNP-frakciószövetségről, önökről is, és mi ennek a véleménynyilvánításnak köszönhetően adhatunk választ az önök megalapozatlan és szégyenteljes napirend előtti hozzászólására. Ahogy korábban Vadai Ágnes képviselő asszony, úgy ön is gyalázatosan fenyegette a képviselőket, fenyegette a kormányt.Tisztelt Képviselő Asszony! Úgy gondolom, itt is el kell mondanom, önnek is elmondom, hogy Magyarország Kormánya, a Fidesz-KDNP-frakciószövetség mindig a magyar emberek és Magyarország érdekében járt el, és minden törvényt, magyar és nemzetközi jogszabályt betartott és be is fog tartani a jövőben. Nagyon sajnálom, hogy önök nem tudják figyelembe venni, még a mai napig sem tudják tudomásul venni azt, hogy önök április 8-án veszítettek, és ilyen mértékben vannak jelen az Országgyűlésben. Ezt a jelenlétet próbálják fölnagyítani az ilyen gyalázatos, megalapozatlan, vádaskodó, szégyenteljes hozzászólással, amit most ezúton is visszautasítok. Ami pedig a kérdését részletesen illeti: az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottsága, úgy, ahogy elmondtam Vadai képviselő asszonynak is, 2018. november 20-án tartott zárt ülésén a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal főigazgatója az adott helyzetnek mindenben megfelelő, hiteles jogi tájékoztatást adott a napirend előtti felszólalásában említett menekültkérelemről. Másnap, november 21-én dr. Pintér Sándor belügyminiszter úr is megjelent a bizottság előtt. [[Mirkóczki Ádám közbeszól.]] A Belügyminisztérium kategorikusan visszautasít minden olyan politikai támadást, amely a munkájukat hivatali esküjüknek megfelelően végző kormánytisztviselők ellen irányul. Mert önök, tisztelt képviselő asszony, nemcsak a kormányt, a képviselőket, a miniszterelnököt, hanem az eljáró hivatali embereket is támadják, teljes mértékben megalapozatlanul. Szeretném elmondani, hogy az európai uniós menekültügyi hatóságok sorában a magyar Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal elismert, szakmailag magas színvonalú munkát végző hivatal. Ezt az európai uniós társhatóságok is elismerik. A magyar hatóságok a menedékjogi törvény rendelkezéseinek betartása érdekében nem adhatnak egyetlen menekültügyi eljárásról sem részletes tájékoztatást. Ha menekültkérelemről van szó, Magyarország megadja mindenkinek a tisztességes eljáráshoz való jogot, a menekültügyi eljárások lefolytatása a hatóságok feladata, ebbe a politikának nincs beleszólása. Itt is szeretném leszögezni, hogy ebben az ügyben sem volt semmiféle beleszólása a politikának. A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal által lefolytatott eljárások mindenben megfelelnek a nemzetközi jogszabályoknak. Elmondtam, hogy az uniós társhatóságok is elismerően nyilatkoznak a magyar Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal munkájáról. A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal a menekültügyi eljárást a magyar jogszabályoknak megfelelően, a nemzetközi joggal összhangban folytatja le. Így tettek eddig is, és így tesznek a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Mirkóczki Ádám képviselő úr következik, a Jobbik-frakció tagja: „Hová tartozunk?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Maradva a témánál, de egy egész más kontextusba helyezve, örülök, hogy itt van Rétvári államtitkár úr, aki a tegnapi napon egy nagyon fontos megemlékezés keretében azt találta mondani, hogy csak az lehet igazi demokrata, aki antikommunista. Ezen mondat alapján, azt gondolom, vizsgáljuk meg azokat az eseménysorokat, nem külön, hanem mint egy logikai láncolat, hogy hová is tart ez az ország, hová is kormányozzák önök, és vajon mely szövetségi rendszerekbe illeszkedik mindaz, ami az elmúlt időszakban történt. Az elmúlt öt napban több olyan botrány is kirobbant, ami nem az elmúlt napokban történt, hanem az elmúlt években, de mind a 2014-től zajló időszakban. Elsőként kaptuk a hírt, hogy 2014-ben Bassár el-Aszad szír diktátor pénzemberét egy orosz letelepedésikötvény-irodán keresztül sikerült menedékhez, letelepedési kötvényhez juttatni úgy, hogy egyébként négy nap alatt sikerült átmennie a magyar nemzetbiztonsági átvilágításon. Kronológiailag ezt követve 2016-ban történt az eset, két orosz fegyverkereskedőt amerikai segítséggel lepleztek le, és a Terrorelhárítási Központ fogta el őket. De az amerikai, a NATO szövetségi rendszeren belüli kérelemmel ellentétben Magyarország nem az USA-nak szolgáltatta ki a két orosz bűnöző fegyverkereskedőt, hanem Oroszországnak. Aztán most itt van a napokban Gruevszki ügye, aki ellen most már nemzetközi elfogatóparancs van, és Macedónia kéri egyébként a szokásjognak és a két ország közötti egyezménynek megfelelően a kiadatását. Magyarország ennek nemhogy nem tesz eleget, hanem furcsa körülmények között, de mégiscsak menedéket ad egy körözött bűnözőnek, tisztelt képviselőtársaim. Lehet itt mindenféle különleges elbánásra hivatkozni, azért valljuk be őszintén, köztörvényes bűncselekmény elkövetése miatt ítélték jogerősen el saját hazájában. Magyarország ezt semmibe véve természetesen megadta a politikai parancsnak önmagát, és csak tippelhetünk, hogy vajon a politikai parancs honnan érkezett. De hogy mennyire zavar van a rendszerben, államtitkár úr itt már néhány ellenzéki képviselőtársamra hivatkozva belement a múlt heti nemzetbiztonsági bizottsági ülés részleteibe. [[Kontrát Károly: Nem mentem bele.]] Én ezt annyival egészítenem ki, tisztelt államtitkár úr, hogy én azt értem, hogy a menekültügyi hatóság nem adhat ki senkiről személyes adatot. Azt azonban továbbra is firtatom, hogy akkor vajon az önök egyik szennyportálja, a Magyar Idők hogyan számolhatott be tételesen, részletesen a legapróbb információkat is a közvélemény elé tárva Gruevszki menedékkérelmével kapcsolatban. Hogy mennyire zavar van a rendszerben, nem elég, hogy a Nemzetbiztonsági bizottság még el sem kezdődött, a Magyar Idők már kész tényként hozta azt az ítéletet, ami egyébként elvileg órákkal később született meg. De menjünk tovább! Pintér Sándor, ahogy ön mondta, a belügyminiszter úr valóban megjelent a másnap összehívott rendkívüli nemzetbiztonsági bizottsági ülésen, csakhogy tájékoztatást nem adhatott, mert az elmúlt tíz évben először fordult az elő, hogy a fideszes többség nem szavazta meg a napirendet, így miniszter úr nem számolhatott be érdemben. Úgyhogy ezt ne tekintsük lezártnak ilyen értelemben. De az igazi kérdés az, hogy vajon hová tartozunk. Vajon ki az, akinek önök még nem üzentek hadat. Itt megemlíthetném a NASA-t, mert oda még nem sikerült hadat üzenni, de az ENSZ-nek, az EU-nak, a NATO-nak ezen ügyek mentén lehet a legjobban megvilágítani, hogy már mindenkivel harcolunk, mindenkinek hadat üzenünk, és kíváncsian várom, hogy vajon ebbe a sorba ki fog még illeszkedni. És akkor itt térnék vissza arra az idézetre, amit a Mansfeld Péter pólójával ellátott ruhadarab koronázatlan királya, már ami a parlamenti viselés számát illeti, mindenképp Rétvári államtitkár úr… ő azt mondta, hogy az lehet csak igazi demokrata, aki antikommunista. Akkor ezen ügyek mentén kérem, tegyék fel maguknak a kérdést, önök hová tartoznak vajon, akár szövetségi rendszeren belül vagy azon kívül. Tegyék föl maguknak azt is, hogy az-e az igazi demokrata, aki kommunikációját tekintve antikommunista, vagy az-e az igazi demokrata, aki a látszatára sem ad annak, hogy ne viselkedjen úgy, mint egy kommunista. Mert önök sajnos pontosan azokat a módszereket használják, és pontosan úgy viselkednek, mint egy kommunista. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nagy-nagy reményekkel várunk önöktől olyan felszólalást, amely legalább hanglejtésében különbözik bármelyik baloldali párt felszólalásától.De most is csalódnunk kellett, mert ebben a felszólalásban sem volt semmi, ami akár csak egy kicsit is hasonlított volna egy nemzeti párt felszólalásához. Amit ön elmondott lényegét tekintve, azt már elmondta a DK, és elmondta a Párbeszéd is. Ennyit arról, hogy ki működik együtt a kommunistákkal, illetve az utódpártjaikkal. [[Gyöngyösi Márton: Egyáltalán nem. Mirkóczki Ádám: Jó reggelttel köszöntek ők is, mi is!]] [[13.40]] Szeretném biztosítani önöket arról, hogy a magyar hatóságok szakszerűen, a biztonsági szempontokat figyelembe véve végzik a dolgukat. Sajnálom, hogy önök továbbra is sértegetik őket. A Gruevszki-üggyel kapcsolatban annyit szeretnék megismételni, mert államtitkár úr itt előttem már részletesen szólt, hogy ha menekültkérelmekről van szó, Magyarország mindenkinek megadja a tisztességes eljáráshoz való jogot. Ebben az esetben is ez történt. Egyébként ebben az ügyben van egy érdekes fejlemény, az, hogy most már a Jobbik is Brüsszelbe jár feljelentgetni [[Szabó Timea: Ti is ezt csináltátok!]] ebben az ügyben is ezt tették , mindezt úgy, hogy a feljelentő Gyöngyösi frakcióvezető úr azt mondta, hogy az Európai Bizottsághoz fordulnak [[Gyöngyösi Márton: Egy állásfoglalásért!]] 2012-ben még azt mondta, hogy nem az a kérdés, mi lesz Magyarországgal, ha kikerül az EU-ból, hanem az, milyen tragikus következményei lesznek, ha az ország bent marad. [[Gyöngyösi Márton: Állásfoglalást kérünk a Bizottságtól, nem feljelentés!]] Ezek után most, egy jelentős irányváltás után a Jobbik is Brüsszelbe jár feljelentgetni. Ha jól értelmezem a felszólalását, azt kéri számon a kormányon, hogy hová szeretne tartozni. Szeretném önnek elmondani, hogy ebben nincs változás: Európához tartozunk, egy erős Európában vagyunk érdekeltek, benne egy erős, önálló és szuverén Magyarországgal. Mi évek óta ennek megfelelő politikát folytatunk. De ha valakinek van magyarázkodnivalója a hovatartozás kérdésében, akkor az az önök pártja, az a Jobbik. Mert nem mi voltunk azok, akik uniós zászlót égettünk a kamerák előtt; nem mi hívtuk volna az iráni forradalmi gárdát választási megfigyelőknek, hanem önök; nem a mi EP-képviselőnket vádolják azzal, hogy egy harmadik országnak kémkedett, de azt sem mi mondtuk, hogy az iszlám az emberiség utolsó reménye, és nem a mi képviselőnk érvelt itt a Házban amellett, hogy fel kellene mérni, hogy hány olyan zsidó származású ember van az Országgyűlésben, akik nemzetbiztonsági kockázatot jelentenek. [[Gyöngyösi Márton: Zseniális kutatómunkát végeztél!]] Ezeket a nyilatkozatokat és tetteket önök megpróbálják most letagadni, ez mindösszesen azt jelenti, hogy ha van valaki, aki nem tudja, hogy hova tartozik, és hogy milyen politikát szeretne folytatni, az a Jobbik. Ez önökre tartozik, de azt szeretném kérni önöktől és a pártjuktól, hogy ne vetítsék ki a saját identitászavarukat másokra. A „Hova tartozunk mi?” kérdésre van egy másik megközelítés is. Mi azok közé tartozunk, akik támogatni és ösztönözni szeretnénk a magyarokat azért is, mert egy közösség vagyunk, ezzel szemben szeretnék itt erre utalni önök állandóan sértegetik őket. Vegyük csupán azt, hogy ön hogyan minősítette a magyarokat az elmúlt hetekben: azt mondta ön bele a kamerába, hogy százezrek annak alapján szavaznak, hogy kitől kapnak három forinttal többet. [[Mirkóczki Ádám: Sajnos igen.]] Ezek az ön mondatai. Nem állt itt meg ön, kijelentette, hogy a társadalom jelentős része arra sem veszi a fáradságot, hogy A vagy B véleményt mondjon. És mit mond a magyarokról a Jobbik elnöke a kongresszuson? Azt, hogy a magyarokon a szolgalelkűség lett úrrá. A pártjukhoz tartozó oldalon ott van ez benne a beszámolóban. Szóval, mindent összevetve, annyit tudok elmondani, visszautalni arra, amit az egyik vezetőjük mondott pár hete, ahol úgy fogalmazott, hogy elég jól sikerült a lélekvisszaadó kongresszusuk. Nem tudjuk, hogy mit értenek a jobbikosok ez alatt, de azt szeretném önnek elmondani, hogy a lélek nem olyan dolog, amit porszívó módjára adni-venni lehet. Ha egyszer kiveszik, akkor nehéz lesz bármivel is helyettesíteni. Munkájukhoz sok sikert kívánunk! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Hohn Krisztina képviselő asszony következik, az LMP részéről: „November 25-e a nők elleni erőszak megszüntetésének világnapja” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Mint azt bizonyára önök is tudják, november 25-e a nők elleni erőszak megszüntetésének világnapja. Ezért választottam ezt a témát napirend előtti felszólalásként. Kifejezetten ennek a napnak és jelentésének a tisztelete alkalmából hívtam meg ma hölgyvendégeimet, akiket tisztelettel köszöntök is. Fontosnak tartom közülük külön köszönteni Halász Pálmát, aki az Élet-Érték Alapítvány kurátora, és évek óta a családon belüli erőszak elleni küzdelem egyik vezető egyénisége. 2012-ben népi kezdeményezés formájában összegyűjtött közel 150 ezer aláírást, hogy a parlament is napirendre tűzze a témát. Törekvéseit siker koronázta, 2013-ban törvénybe foglalták a kapcsolaton belüli erőszak tényállását. Az ENSZ előtt Genfben 700 ember tapsolta felállva mindazért, amit elért. A nők nevében én is köszönetemet fejezem ki neki. Tisztelt Képviselőtársaim! Tény, hogy még manapság is minden ötödik nőt rendszeresen bántalmaz a társa, vagy élt már olyan kapcsolatban, ahol ez megtörtént vele. Tudták, hogy egy nőnek nyolcszor nagyobb esélye van arra, hogy partnere keze által haljon meg, mint idegen kéztől? Ugye, önök is ismernek olyanokat, akik ha ilyen bántalmazásról hallanak, azt kezdik kutatni, hogy miben hibás az áldozat? Ugye, ilyenkor mindannyian azt válaszolják, hogy semmi sem lehet elegendő ok a bántalmazásra? Nem csupán a nők elleni, de a családon belüli erőszakra is szeretném a figyelmüket felhívni, hiszen családon belüli erőszak áldozata lehet gyermek, lehet szülő, fogyatékkal élő, és bármilyen furcsa, akár férfi is. Egy verset, illetve történetet hoztam önöknek, amelyet, azt hiszem, nem is elég meghallgatni, ezt a történetet át kell alaposan érezni, és akár beleborzongani; de mindenképpen arra gondolni, hogy lehet, hogy ez pont ebben a pillanatban játszódik le valahol. „Ma virágot kaptam. Nem volt sem születésnapom, illetve semmilyen különleges nap. Éjszaka volt az első veszekedésünk. Rengeteg gonosz dolgot mondott, amik nagyon bántottak. Tudom, hogy bánja, és nem úgy gondolja a dolgokat, ahogyan mondta... Mert ma virágot küldött nekem. Ma virágot kaptam. Nem volt sem évfordulónk, illetve semmilyen különleges nap. Aznap a falhoz lökött, és elkezdett fojtogatni. Olyan volt, mint egy rémálom. Nem tudtam elhinni, hogy ez valóban megtörténik. Ma reggel úgy ébredtem, hogy mindenem fájt, és horzsolások voltak rajtam mindenütt. Tudom, hogy sajnálja... Mert ma virágot küldött nekem. Ma virágot kaptam, nem volt anyák napja, illetve nem volt semmilyen különleges nap. Az éjszaka megint megvert. Aznap sokkal rosszabb volt, mint bármelyik korábbi alkalommal. Ha elhagyom, mihez kezdek? Mi lesz a gyerekekkel? Miből fogunk megélni? Félek tőle, de félek elmenni is. De tudom, hogy sajnálja... Mert ma virágot küldött nekem. Ma virágot kaptam. Ma különleges nap volt. A temetésem napja. Tegnap végül megölt. Halálra vert. Bárcsak összeszedtem volna annyi bátorságot, hogy elmenjek, akkor ma nem kaptam volna virágot.” Azt hiszem, ezek után nem tehetek mást, mint kérem önöket, hogy támogassák az isztambuli egyezmény ratifikálását. Ugye, önök is érzik? Köszönöm szépen.
Völner Pál államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Elöljáróban szeretném leszögezni, hogy a magyar kormány határozottan elutasítja a nők elleni erőszak bármely formáját, mindemellett elkötelezett a bántalmazás teljes felszámolása, az áldozatok védelme mellett. Az elmúlt években intézkedések sorozatát tettük a biztonságért. Szigorú büntetőpolitikával, több krízisközponttal, menedékházzal, jogi és lelki programokkal segítjük a nők védelmét. A büntető törvénykönyvről szóló törvény több tekintetben szigorítást hozott. A törvény szigorúan bünteti a bántalmazást, sokkal szigorúbban, mint a szocialista kormányok alatt. A nők sérelmére elkövetett bűncselekmények szankcionálása terén így a Btk. önálló tényállásban bünteti a szexuális kényszerítést, ami a szexuális erőszakhoz képest előrehozott büntetőjogi védelmet biztosít, mivel nem a szexuális erőszak tényállásában meghatározott erőszakkal, illetve kvalifikált fenyegetéssel, hanem az egyszerű fenyegetéssel megvalósuló szexuális aktust, az úgynevezett nemi zsarolást rendeli büntetni. A közelmúltban szigorodott a szexuális erőszak tényállása, legsúlyosabb esetben 5-20 évig terjedő szabadságvesztés is kiszabható. Új bűncselekmény került a Btk.-ba, a kapcsolati erőszak, amelyről képviselőtársam is beszélt, amely az emberi méltóságot súlyosan sértő, megalázó és erőszakos magatartás tanúsítása mellett a gazdasági ellehetetlenítést is büntetni rendeli. A bűncselekmény sértettje a közös gyermek másik szülője ebben az esetben a bűncselekmény megállapításának nem feltétele a korábbi közös háztartásban vagy egy lakásban élés , továbbá az lehet, aki az elkövetőnek az elkövetéskor vagy korábban közös háztartásban, vagy egy lakásban élő hozzátartozója, volt házastársa, volt élettársa, gondnoka, gondnokoltja, gyámja vagy gyámoltja volt. Megemlítendő továbbá, hogy az új büntetőeljárási kódex megalkotása során a sértettek és általában a sérülékeny csoportba tartozó személyek jogainak érvényesítése fokozott figyelmet kapott az egyéniesítés lehetőségének hangsúlyosabbá tételével, a büntetőeljárásban részt vevő személyek egyedi igényeinek figyelembevételével. [[13.50]] Az új törvény erre tekintettel alakította ki a különleges bánásmódot igénylő személyekkel kapcsolatos intézményrendszert. Ennek alapvetése, hogy amennyiben a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság azt észleli, hogy a büntetőeljárással érintett személy vonatkozásában egyedi sajátos igények merülnek fel, úgy először döntést hoz arról, hogy az érintett különleges bánásmódot igénylő személy, majd ezt követően nyílik meg az az eszközrendszer, amely az érintett egyedi igényeit a legmegfelelőbb módon képes kezelni. Kiemelendő, hogy a magyar kormány elsősorban a prevencióra fekteti a hangsúlyt, amelynek érdekében számos intézkedést hozott az elmúlt időszakban. A kapcsolati erőszak áldozatait segítő ellátórendszer bővítése és fejlesztése mellett kiemelt figyelmet fordít az áldozattá válás megelőzésére, az áldozatokkal kapcsolatba kerülő különböző szakemberek képzésére, kutatásokra, társadalmi szemléletformálásra, olyan kampányok megvalósítására, amelyeknek üzenete, hogy a kapcsolati erőszak elfogadhatatlan. Kiemelten fontosnak tartjuk az áldozatok segítését. Ezért a kríziskezelő központok bővítése mellett 2012-ben létrejött a titkos menedékház intézménye. Egy új fejlesztési forrásnak köszönhetően a jövőben kríziskezelő ambulanciák is nyílhatnak, ahol segítséget kérhetnek a rászorulók. Az Igazságügyi Minisztérium 2017-ben megkezdte a saját áldozatsegítő központjainak kialakítását. Az első áldozatsegítő központ 2017 júniusában kezdte meg működését Budapesten, majd 2018 márciusában további két központ jött létre Miskolcon és Szombathelyen. A központok szolgáltatásai térítésmentesen mindenki számára elérhetők, rászorultságra tekintet nélkül. Az áldozatsegítő központok munkatársai tájékoztatást, érzelmi segítségnyújtást, valamint pszichológus szakember közreműködésével lelki támogatást nyújtanak a hozzájuk fordulók számára. Ezenkívül az Igazságügyi Minisztérium fenntartásában működő, éjjel-nappal ingyenesen hívható áldozatsegítő vonal elsődleges feladata, hogy biztosítsa az áldozatsegítő szolgálat folyamatos elérhetőségét, továbbá hogy az áldozatok bármikor az egyedi helyzetüknek megfelelő tájékoztatást, tanácsadást megkaphassák a zöld számon. Az áldozatsegítő vonal 24 órás elérhetősége teszi lehetővé, hogy a rászorulók haladéktalanul érdemi segítséget és iránymutatást kapjanak. Az áldozatsegítő vonal felkészült munkatársai a hívók problémájának és egyéni szükségleteinek felmérését követően személyre szabott tájékoztatással szolgálnak a lehetséges segítségnyújtási formákról, ezek elérhetőségéről akár az áldozatsegítő rendszeren belül, akár a szociális, gyerekvédelmi és egészségügyi ellátórendszerben. Képzett diszpécserek a gyakorlati segítségnyújtáson túl érzelmi támogatást is nyújtanak a bajbajutottaknak. Az isztambuli egyezménnyel kapcsolatban pedig megjegyezném, hogy a 47 Európa tanácsi tagállam közül eddig csak 33 ratifikálta az egyezményt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] gyakorlatilag nem ezen múlik a nők védelme. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti hozzászólásra jelentkezett a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjának vezetője, Harrach Péter képviselő úr: „A családi életre nevelésnek helye van a NAT-ban” címmel. A képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző napirend előtti felszólalás részben érintkezik azzal, amit én mondani szeretnék. Ennek kulcsszava a felelős párkapcsolat. Amit államtitkár úr válaszában elmondott, az jogi és szolgáltatási válasz, én viszont egy világnézeti mondatot szeretnék mondani. Számunkra a nők és férfiak méltósága azonos, és ezt a méltóságot semmivel nem lehet megsérteni, vagyis minden erőszak ellen vagyunk, különösen a gyermekek és nők elleni erőszak ellen.Amiről viszont szólni szeretnék, az kapcsolódik egy történethez. Mindnyájan ismerjük, nemrégen látott napvilágot, egy német iskola beiskolázott gyerekeiről van szó, akik között egy német anyanyelvű volt. Ez direktben nyilván a migrációra tett utalást jelenti, de én egy indirekt üzenetét szeretném továbbvinni, ez pedig két kultúrának a családképe. A keleti ember családban él és családban gondolkodik, ez támaszt jelent neki, és megéli a gyermekvállalás és -nevelés örömét. A nyugati kultúrában azonban az utóbbi évtizedekben az értékrendben lecsúszott a család megbecsülése, és a nyugati ember hajlamos családon kívül élni az életét. Ennek egyik eredménye az, hogy a népesedési helyzet folyamatosan romlik, a másik pedig, hogy az egyéni érvényesülés, a gyermekek személyiségének fejlődése, az egyéni boldogság csorbul. Mi az, amit lehet tennünk nekünk? Csináltunk egy felmérést, aminek néhány adatát szeretném ismertetni, és ez talán a megoldásra is választ ad. Megkérdeztük egy reprezentatív felmérés keretében a legnépesebb korosztályt, a 40 körülieket alatta, fölötte, ez 1,6 millió ember , hogy a várt gyermekáldás miért maradt el. Két adat idekívánkozik: 40 százalékuk gyermektelen, abban a korban, amikor már csak egy-két évük van a gyermekvállalásra, és 32 százalékuk párkapcsolat nélkül él. Úgy pedig elég nehéz gyermeket vállalni. Mit lehet tenni? Nyilván a párkapcsolati kérdésbe nem lehet beleszólni, hiszen ez magánügy kérdése, azonban ha megnézzük, hogy miért futnak zátonyra a családi életek, akkor ugyanaz a válasz érkezik sok esetben, ez a párkapcsolaton belüli problémából adódik. Tehát amikor azt keressük, hogy hogyan lehet a népesedési helyzeten javítani és a családok helyzetét, állapotát jobbá tenni, akkor mindig a felelős párkapcsolatról kell szólnunk. Mit is jelent az a felelős párkapcsolat? Nyilvánvaló, hogy a másik megbecsülését jelenti, jelenti a tiszteletet, jelenti az érdekeinek a figyelembevételét és a hosszú távú elköteleződést. Itt talán lehet biztatni a fiatalokat némi bátorságra, hogy az elköteleződés nekik is jó és mindenkinek jó, de elsősorban a gyerekeknek jó, hiszen ha egy gyermeknek van apja és anyja, az mindenképpen a fejlődését segíti. Persze, az is igaz, hogy a gyermekvállalás és a gyermeknevelés áldozattal jár, és ezt mindenképpen vállalni kell. A családi életre nevelés ilyen értelemben hasznos lehet a gyermekek és a fiatalok számára, hiszen a családalapítás kezdődik ezzel a hosszú távú elköteleződéssel, a felelős párkapcsolatról kell hogy halljanak a gyerekek, és akkor nyilván más lesz a családok helyzete is. A kérdés persze az, hogy ha nem látnak mintát otthon, akkor hogyan lehet ebből mégiscsak egy életforma. Nyilván valamit ér az, ha az iskolában a nevelésnek része a felelős párkapcsolatra nevelés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ezt kívánom én nemcsak a nemzetnek, hogy fennmaradjon, hanem a családoknak, hogy boldogok legyenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezetõ Úr! Tisztelt Ház! Valóban, ha működő családok vannak Magyarországon, akkor tud az ország is jól működni. Ön is egy felmérést idézett, engedje meg, hogy én is egy friss, pár hetes felmérést idézzek, amelyet a Kopp Mária Intézet a Népesedésért és Családokért, a kormányzat családpolitikával foglalkozó háttérintézménye készített. Ebben azt kérdezték, hogy a gyermekvállalásnál milyen szempontok a fontosak, mi az, ami lényegesebb, mi az, ami kevésbé lényeges. 50 százalék környékén említették meg a válaszadók, hogy a megfelelő és biztos anyagi háttér szükséges a gyermekvállaláshoz, a családalapításhoz, de ennél jóval magasabb arányban, 70 százalékuk mondta a megkérdezetteknek, hogy a megfelelő lelki és érzelmi háttér fontosabb, és 100 százalékban jelölték azt meg, hogy a gyermekvállaláshoz alapvető a testi, szellemi és lelki érettség egyaránt.Tehát amikor a gyermekvállalással kapcsolatos kérdésekkel foglalkozunk, látnunk kell, hogy fontosak természetesen az anyagi körülmények is, ezért az elmúlt években a kormányzat kiemelkedő lépéseket tett, hiszen 2010 és 2019 között 1000 milliárd forint alatti összegről 2000 milliárd forint fölötti összegre nőnek a családtámogatások, tehát a családokra kétszer annyit, több mint kétszer annyit fordítunk, mint amennyit 2010-ben az elődeink fordítottak. És ha a nemzeti össztermékhez viszonyítva nézzük, ott is 4,5 százalékot találunk; sőt, most már magasabb is, mint 4,5 százalék a családokra, a gyermeket nevelő családokra fordított költségvetési kiadás, miközben a legfejlettebb országok átlaga körülbelül 2,5 környékén van, tehát az is körülbelül fele a mai magyar értéknek. [[14.00]] De az anyagi javakon, az anyagi biztonságon kívül a válaszadók nagyon fontosnak tartották ennek az érzelmi biztonságnak, lelki biztonságnak a meglétét, amely egyfelől jelentheti az ország családbarát gondolkodását, a kormány családbarát intézkedéseit, de ahogy ön is mondta, tisztelt képviselő úr, jelentheti azt is, hogy azon a 12 éven keresztül, amíg iskolába járnak a gyermekek, addig a családi életre nevelés fontos része legyen az iskolai oktatásnak. Nemcsak közoktatási törvénynek nevezzük az oktatást szabályozó jogszabályunkat, hanem köznevelési törvénynek, hiszen nemcsak ismeretet ad át, nemcsak lexikális tudást ad át az iskola, hanem mintákat is mutat, példát is ad, értékekre is orientál az iskola, ezért fontos, hogy a nevelésnek fontos része legyen a családi életre nevelés. A család évezredek óta egy természetes közösség. Látjuk, hogy balliberális oldalról igyekeznek jogszabályokkal annak a természetes mivoltát kétségbe vonni és megváltoztatni annak a jogi definícióját is, de ettől függetlenül, mióta emberiség az emberiség, a család mindig és mindenkinek ugyanazt jelentette. Ugyanakkor napjainkban sokkal nagyobb feladat, mint korábban a családnak és a karriernek az összehangolása. Ebben például a családi életre nevelés jó példákat, jó mintákat adhat; ezt a témát, azt hiszem, hogy manapság egy tizenéves fiatallal érdemes végigbeszélni, érdemes végiggondolni. A Nemzeti alaptantervben műveltségi területenként jelenhet meg különböző módon a családi életre nevelés, a gyermek erkölcsi érzékének kialakításakor, önismeretének kialakításakor vagy testi-lelki egészségének a kialakításakor. Ma a világban sok minden változik körülöttünk, de az alapvető értékek ugyanazok kell hogy maradjanak, éppen ezért a harmonikus családi életnek a bemutatása fontos lehet, hogy az mindenki számára egy elérhető cél az életében, ha nem a legfontosabb cél az életében. A felelős párkapcsolatoknak a kialakításáról való beszélgetés, azt hiszem, hogy fontos lehet az iskolákban; a családi szerepekre való felkészülés, a családi életben felmerülő esetleges konfliktusoknak a békés kezelése, ezek mind-mind olyan kérdések, amelyeknek helye van a Nemzeti alaptantervben is, helye van az iskolákban is, hiszen bár ezeket alapvetően nyilván mindenki a családban sajátítja el, ott ismeri meg, de egyre több minden a családból az iskolába tevődik át, éppen ezért fontos ezeknek a kérdéseknek a feldolgozása ott is. Önök is mindnyájan tudják, hogy a Nemzeti alaptantervnek egy nagyon széles körű konzultációja zajlik, először egy szakmai, most pedig egy teljesen plenáris, mindenki számára nyitott konzultációs időszakban vagyunk. Több ezer oldalra mérhető az a javaslatcsomag, ami a Nemzeti alaptantervhez érkezett, és emellett egy olyan is található, amelyet több mint tízezren írtak alá, és azt kéri, hogy a családi életre nevelés legyen része az új Nemzeti alaptantervnek. Azt kell hogy mondjam, hogy itt nyilván nyitott kapukat döngetnek az ezt megfogalmazó beadványtevők, ez nekünk is célunk, hiszen családbarát országgá akarjuk tenni Magyarországot. Bízunk benne, hogy mindenkinek a tanulási-nevelési folyamatában nemcsak irodalomból, nemcsak hon- és népismeretből, nemcsak erkölcstanból és etikából vagy nemcsak pénzügyi és gazdálkodási ismeretekből a családi kassza kapcsán, hanem szinte minden területén az új Nemzeti alaptantervnek és az oktatásnak a családbarát szemlélet meg fog valósulni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Utolsó napirend előtti hozzászólóként Hörcsik Richárd képviselő úr emelkedik szólásra: „Brexit fájdalmas búcsú” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Ház! Mérföldkőhöz érkezett az Európai Unió, ugyanis tegnap írták alá a brit uniós tagság megszüntetését tartalmazó dokumentumot, a kilépési megállapodást. Szomorú vasárnap volt a tegnapi, hiszen az Egyesült Királyság kiválásával az Európai Unió az egyik legerősebb tagállamát veszítette el, ami sajnos gyengíteni fogja az Európai Unió világpolitikai pozícióját a jövőben.Magyarország a brexitről szóló kampányban mindvégig azt az álláspontot képviselte a britek felé, hogy maradjanak benn az Unióban, a brit állampolgárok azonban másképpen döntöttek, és a kiválás mellett tették le a voksukat. Ez a döntés az Egyesült Királyság népeinek, az angoloknak, a skótoknak, az íreknek és a walesieknek szuverén döntése volt, amelyet igenis tiszteletben kell tartani, ez a döntés azonban egy rendkívül nehéz helyzet elé állította mindkét felet, mind az Uniót, mind pedig az Egyesült Királyságot. Mint láthattuk, az elmúlt időszakban nagyon kemény tárgyalások előzték meg a tegnapi napot, és olyan létfontosságú kérdésekről kellett megállapodni, amelyek egyebek között az Egyesült Királyságban élő uniós polgároknak a helyzetét vagy éppen a felek közötti pénzügyi elszámolást érintették. A tegnapi dokumentumok, tehát a kilépési megállapodás és a jövőbeni kapcsolatokról szóló politikai nyilatkozat aláírásával a tárgyalások végképpen lezárultak. Úgy hiszem, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy ilyen történelmi pillanat után érdemes egy olyan kérdést feltenni, amelyet sajnos Brüsszelben az Unió, a Bizottság nem tett fel önmagának, hogy vajon milyen okok vezettek a britek kiválásához. Ugyanis az egyik ok, ami miatt a brit állampolgárok a brexitre szavaztak, már jóval korábbra, 2014-re datálható, amikor Jean-Claude Junckert választották meg az Európai Bizottság élére. A szavazáskor csak két tagállam szavazott nemmel: az Egyesült Királyság és Magyarország. De úgy hiszem, hogy a demokrácia szabályainak a tiszteletben tartása mellett talán mégis feltehetjük azt a kérdést, hogy mennyire volt bölcs az egyik legnagyobb állam álláspontját figyelmen kívül hagyni. Nekünk vasárnap után már sovány vigasz, hogy Juncker elnök napjai meg vannak számlálva. Továbbá azt is szeretném kiemelni, hogy a britek számára mindig is fontos, kiemelt kérdésként szerepelt például a bevándorlás vagy a saját határok védelme. Ezekre a kérdésekre sem kaptak a brit állampolgárok megnyugtató választ Brüsszeltől. Ahogy a miniszterelnök úr tömören összegezte: az Európai Unió a migránsokat beengedte, az európai briteket pedig nem tudta benntartani hozzáteszem, hogy azt nem is nagyon akarták. Tisztelt Elnök Úr! Az egyik szemem sír, a másik nevet talán ezzel a népi bölcsességgel lehetne leginkább összefoglalni a brexit tényét. Nagyon szomorú, mert elvesztettük azt a tagállamot, amelyik az Európai Unió GDP-jének az egyhetedét adta. Mind gazdasági, mind politikai, mind pedig katonai értelemben is igenis gyengülni fog a jövőben az Európai Unió. És szomorú, mert elveszítettük az Unióban a legfontosabb szövetségesünket abban a harcban, amit éppen a visegrádi négyekkel együtt folytatunk, a nemzetállamok pozícióinak a megerősítéséért, ha úgy tetszik, a szubszidiaritásért. Természetesen nem szabad leragadnunk a múltban, de tanulni nagyon is érdemes és tanulni kell belőle. Tisztelt Képviselőtársaim! A brit választópolgárok szuverén döntésének tiszteletben tartásával így tehát azon kellett dolgozni, hogy a kinn élő magyar honfitársaink nyugodtan tovább tudják végezni munkájukat, ha úgy tetszik, a helyzetüket illetően, és e tekintetben üdvözlendő, hogy a Nagy-Britanniában élő magyarok jogai nincsenek veszélyben. A brit kormány a kiválás után is szívesen látja a magyar munkavállalókat, így a magyar kormány és a magyar nép szempontjából a legfontosabb célkitűzés teljesül. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A válaszadásra ismét Dömötör Csabának adom meg a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban, tegnap írták alá a brexitmegállapodást, és a britek kilépése egy olyan esemény, amit hogyha valaki, mondjuk, tíz évvel ezelőtt felvetett volna komolyan, akkor valószínűleg szabadságra küldik. Ezzel kapcsolatban egyrészt szeretném elmondani, hogy a kormány számára kiemelten fontos a Nagy-Britanniában élő munkavállalók védelme, a magyar munkavállalók védelme, azt kell biztosítanunk, hogy őket semmilyen hátrányos megkülönböztetés ne érje a britek kilépése miatt. A második vonatkozás az, hogy egy nettó befizető országról van szó, a második legnagyobb gazdaságról az Unióban, ezért a kilépésük azt is eredményezheti, hogy kisebb lehet majd az uniós költségvetés, úgyhogy keményebbek lesznek a költségvetési tárgyalások, főleg, hogyha felvetik valakik Brüsszelben, hogy csökkenjenek a már meglévő támogatási programok. A brexitnek van egy harmadik vonatkozása is: ez az esemény rendkívüli szimbóluma annak, hogy a brüsszeli vezetők az elmúlt években utat tévesztettek. Több Európát akartak, de rossz döntéseket hoztak vagy nem cselekedtek, és a végeredmény egy kisebb Európai Unió lesz. A brexit egy intő jel azzal kapcsolatban, hogy mi az ára annak, ha a politikai döntéshozók nem a lényeges kérdésekre összpontosítanak, vagy a lényeges kérdésekben nem hajlandóak meghallani az állampolgárok hangját, vagy az ő akaratukkal szemben politizálnak. Sajnos minthogyha a brüsszeli vezetők nem vennék figyelembe ezt a tanulságot, mert ha figyelembe vennék, akkor nem akarnának most is olyan döntéseket hozni, amelyekre nincsen felhatalmazásuk. Lassan a végére érünk ennek az európai választási ciklusnak, és ahogy elnézzük, a brüsszeli elit búcsúajándéka egy komplett bevándorlást segítő, azt áramvonalasító intézményrendszer lenne, és ebben a kéretlen brüsszeli csomagban minden benne van, ami ellen mi az elmúlt években felemeltük a szavunkat. [[14.10]] A csomag egyik fontos eleme a migránsvízum, ami könnyített beutazást jelentene a bevándorlóknak. Erről decemberben újra szavaznak majd az Európai Parlamentben. A múltkor nem volt meg a többség, és az az érzésünk, hogy addig szavaztatják majd a képviselőket, amíg nem lesz meg ez a többség. A kormány arra kéri a Fidesz-KDNP képviselőit, hogy minden lehetséges eszközzel lépjenek fel a migránsvízum javaslata ellen. Az ellenzéki képviselőket, az ellenzéki frakciókat azért nem említem, mert a PM, az MSZP és a DK brüsszeli képviselői simán megszavazták ezt a javaslatot. Nem ez az egyetlen eleme a kiépülő intézményrendszernek, át akarják alakítani a határvédelmet, a határvédelem jogát a tagországok rovására, egységesíteni akarják a menekültügyi eljárásokat, szintén a tagállami jogok rovására. Nem került le a napirendről a kvóta, miközben megdupláznák a migrációval kapcsolatos uniós kiadásokat. Ezen a ponton megint csak összefügg a brexittel ez a kérdés, mert úgy akarnak több pénzt költeni bevándorlásra [[Moraj. Az elnök a csengő kocogtatásával kér csendet.]] , hogy közben az uniós költségvetés kisebb lesz. Ezt csakis úgy tehetnék meg, hogy közben megvágnák a már meglévő támogatási forrásokat, úgyhogy Magyarországnak, még egyszer hangsúlyozom, fel kell készülnie az ezzel kapcsolatos vitára. Ez így összességében épp elég ok arra, hogy egy határozott nemet mondjunk erre a csomagra, mert tényleg egy migrációs rémségek házáról van szó. Amint az egyébként ismert, a kormány egy fórumsorozatot indított a nagyobb városokban Európa jövőjéről, és ezek a fórumok mindenhol telt házzal mentek. A fórumokon elhangzottakat úgy lehetne a legjobban összefoglalni, hogy a magyaroknak még mindig a biztonság az elsődleges szempont, és nem támogatják azt, hogy Brüsszel stratégiai területeken jogokat vonjon el tőlünk. Mi fontosnak tartjuk, hogy ezeket a hangokat, ezeket a felvetéseket még az európai választás előtt eljuttassuk az illetékeseknek, így a fórumok írásos összefoglalóit eljuttatta a kormány nemcsak az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, hanem Emmanuel Macron francia elnöknek is, már csak azért is, mert ő maga is szorgalmazott egy hasonló állampolgári konzultációt. Azt javasolta, hogy minden országban legyenek ilyen fórumok. Tisztelt Ház! Szeretném a figyelmükbe ajánlani az Eurobarometer felmérését, amely szerint az európai állampolgárok szerint tehát nemcsak a magyarok szerint, hanem az európai állampolgárok szerint ma Európában a migráció, a bevándorlás a legfontosabb kérdés, megelőzi a fiatalok munkanélküliségét és a gazdasági növekedés ügyét. Ez azt is jelenti, hogy az előttünk álló hónapokat, az európai kampányt mindenképpen ez a kérdés fogja meghatározni. Az ellenzéki pártok álláspontja már ismert, az is ismert, hogy mi miért küzdünk. Ehhez a küzdelemhez kérjük a magyarok támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére érve felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Herczeg Tamás, Fidesz; Pintér Tamás, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Horváth László, Fidesz; Csárdi Antal, LMP; Ungár Péter, LMP; Hajdu László, DK.A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Gurmai Zita, MSZP; Pintér Tamás, Jobbik; Gréczy Zsolt, DK; Mellár Tamás, Párbeszéd; Schmuck Erzsébet, LMP; Juhász Hajnalka, KDNP; Nyitrai Zsolt, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter, LMP. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Lukács László György, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Most törvényjavaslat visszavonásához szükséges országgyűlési hozzájárulásról döntünk. Kérem tehát, hogy foglalják el a helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájuk bent van-e a szavazógépben.Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztő 2018. november 20-án a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló T/388. számú törvényjavaslatot visszavonta. A házszabály 66. § (1) bekezdése értelmében a részletes vita lezárulta után ehhez az Országgyűlés hozzájárulása szükséges. Most tehát erről fogunk dönteni. Kérdezem a tisztelt Házat, hozzájárul-e a T/388. számú törvényjavaslat visszavonásához. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 132 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 13 tartózkodás mellett a törvényjavaslat visszavonásához hozzájárult. Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most a napirend módosítására tett javaslatokról határozunk. Az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az egyes agrárszabályozási tárgyú törvények módosításáról szóló T/3630. számú törvényjavaslat általános vitájára ezen az ülésen ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elutasította. Az MSZP képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy az egyes törvényeknek a mező- és erdőgazdasági földek forgalmával összefüggő módosításáról szóló T/3636. számú törvényjavaslat általános vitájára ezen az ülésen szintén ne kerüljön sor. Kérem, kézfelemeléssel jelezzék, egyetértenek-e a javaslattal! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslattal nem ért egyet. Az MSZP képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy az egyes törvényeknek az agrárgazdaság versenyképességével összefüggő módosításáról szóló T/3637. számú törvényjavaslat általános vitájára ezen az ülésen ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége ezt az indítványt is elutasította. Még mindig az MSZP képviselőcsoportja azt is javasolja, hogy a munkaidő-szervezéssel és a munkaerő-kölcsönzés minimális kölcsönzési díjával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3628. számú előterjesztés általános vitájára ezen az ülésen ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége ezt az indítványt sem fogadta el. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást. Kérem, szintén kézfelemeléssel jelezzék! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Most személyi javaslatról határozunk. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett S/3693. számú személyi javaslat tartalmát.
Tisztelt Országgyűlés! 1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. számú országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul.Az Országgyűlés a Nemzetbiztonsági bizottságba dr. Szél Bernadett, független, korábban megüresedett tagsági helyére Ungár Pétert, LMP, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e az S/3693. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a javaslatot 141 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 19 perckor áttérünk az interpellációk és azonnali kérdések tárgyalására. Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Mi történik a lakástakarék-rendszer támogatásának kivezetése után?” A miniszterelnök úr megbízásából az interpellációra az ezzel kapcsolatban feladat- és hatáskörrel rendelkező pénzügyminisztériumi államtitkár fog válaszolni. Képviselő úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tudvalévő, hogy a lakás-előtakarékosság tekintetében és állami támogatása tekintetében mintegy másfél millió élő szerződés is ismeretes volt, és nagyon sok magyar ember több társadalmi csoportból, osztályból igyekezett jövőjének megalapozásába fogni ily módon, mondjuk, egy CSOK-os önrészre valót összegyűjteni, de idősebb vagy nyugdíjas honfitársaink között is nagyon sokakat találni, akik időskori lakhatási céljaikat, az otthon bővítését és egyéb különféle céljaikat igyekeztek így megvalósítani. [[14.20]] Azt is szeretném elmondani, hogy hazudik a kormányzat, amikor a lakáscélú előtakarékosság kivezetésébe fog, hiszen azt állítja, hogy ennek eredeti, alapvető célja az önálló, saját tulajdonú otthon megszerzése lett volna, miközben ez tényszerűen nem igaz. Ezzel a megoldással példának okáért társasházak tudtak a felújításokra összegyűjteni pénzt, fiatalok tudtak egy következő lakhatásra szánt hitel önrészére, ahogy említettem, összegyűjteni különböző összegeket. Éppen ezért már az indoklás is fals volt. Azt is látjuk, hogy miközben a CSOK-ra igyekszik minél többeket rábeszélni a kormányzat én egyébként támogatnám ezt , de ezt a CSOK-ot nagyon kevesen, viszonylag szűk kör tudja igénybe venni. Viszonylag magas nettó fizetés kell hozzá, jellemzően a magyar átlagfizetésnél magasabb, és olyan szűkítő feltételekkel találkoznak a jelentkezők, hogy a lakás-előtakarékoskodók nagy részét bizony a CSOK-ból kizárják. Itt is gyakorta dicséri a CSOK bővítését a kormányzat, ugyanakkor nem a támogatási összeget növelte meg, hanem a felvehető hitel összegét. Ha hozzáadjuk mindehhez azt, hogy az eddig lakás-előtakarékoskodók állami támogatást kaptak egy CSOK-önrész összeszedéséhez is, innentől pedig nem, akkor tényszerűen kijelenthető, hogy sokkal magasabb eladósodottságba taszítják az érintetteket a kormányzati képviselők, amikor a lakáscélú előtakarékosság kivezetéséről határoznak. Az is elképesztő, hogy tipikus élethelyzetekre nem ad választ a kormányzat, hogy miből finanszírozható egy társasházi kazáncsere, egy felújítás azt követően, hogy eddig az érintett társasházak 80-90 százaléka használt valamilyen hasonló konstrukciót. Tehát konkrét választ kérnék arra vonatkozóan, hogy egy tipikus élethelyzetben lévő társasházi lakó mire számíthat költségei megemelkedése tekintetében. Arra szeretném felszólítani a kormánypárti képviselőket, hogy azt a fenyegetőzést is fejezzék be, amit a lakáscélú előtakarékoskodók kapcsán az utolsó napokban kényszerűségből kötött szerződésekkel kapcsolatban megemlítettek, miszerint itt majd a pénzügyi felügyelet vagy vizsgálódik, vagy nem. Én állítom, hogy mindenféle híresztelés ellenére a többség jóhiszeműen köthetett ilyen szerződést. Ha nettó visszaélésre találnak, azt nyilván vizsgálják ki, de az, hogy majd a Matolcsy vezette Magyar Nemzeti Bank alá beszuszakolt pénzügyi felügyelet tömegesen vizsgálja a magyar állampolgárokat, egész egyszerűen vérlázító. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De a fő kérdés az, hogy milyen üzenettel bírnak a lakáscéllal rendelkező és itthon maradni kívánó magyar fiatalok számára. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elhangzott interpelláció alapján azt lehet megállapítani, hogy a Jobbik továbbra is a nem hatékonyan, nem a megtakarítók érdekét védő lakás-takarékpénztári rendszert követeli vissza. Aminek a lényegét mindenki tudja ma már Magyarországon: a lényege az, hogy a megtakarító betesz 70 százalékot, az állam hozzátesz 30 százalékot, ezt a 100 százalékot a banki tulajdonban lévő lakás-takarékpénztárak használják, vagyis kihelyezik hitelezésre. És ne adj’ isten, lehetséges, hogy az jön létre, hogy az egyik magyar ember befizeti a megtakarítását a lakás-takarékpénztárba, majd ugyanúgy a saját pénzét és a 30 százalékos állami támogatást fölveszi hitelként, annak megfizeti a kamatát, az a kamat a bankok nyereségét növeli, az ő megtakarítása pedig lényegében számára semmilyen hozamot, eredményt nem hoz, illetve hoz 30 százalékot, amit egyébként az állam biztosított. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint az, hogy 2010-től 60 milliárd forint nyereséget termeltek a lakás-takarékpénztárak, és ebből 30 milliárd forintot vettek ki osztalékként. A lakás-takarékpénztárak banki tulajdonban vannak, külföldi, jelentős részben külföldi banki tulajdonban. Lényegében ez a rendszer senki másnak nem volt jó, csak a bankrendszernek [[Z. Kárpát Dániel: Jézus, Mária!]] és úgy látom, a Jobbiknak. Igen, a Jobbiknak, amit mi sem bizonyít jobban, hogy… [[Dr. Varga-Damm Andrea többször közbeszól.]]
Képviselő asszony, ha ideges, küldök egy pohár vizet.
…kettő nap alatt 140 ezer új ügyletet tudtak kötni. [[Szávay István közbeszól. Z. Kárpát Dániel: Lököttek vagytok teljesen! Nem vagytok normálisak!]] Hogy is van ez? Kettő nap alatt 140 ezret? Ha ez nem a bankok érdekét szolgálta volna [[Zaj.]] tisztelt Országgyűlés, 140 ezer ügyletet meg lehetett volna kötni két nap alatt? Két nap alatt van 16 munkaóra. Ez azt jelenti, hogy munkaóránként tízezer ügyletet kötöttek meg. Nyilvánvalóan ez csak úgy volt lehetséges, hogyha alapvetően a banki rendszer érdekét szolgálja ez. Na, ezt a rendszert kívánja visszahozni most a Jobbik, hiszen népszavazást kezdeményezett, törvényjavaslatot nyújtott be, ami elbukott az Országgyűlés előtt. [[Z. Kárpát Dániel: Nem került az Országgyűléshez!]] De nézzük meg, hogy valójában a Fidesz milyen igazi otthonteremtési programot, támogatási rendszert is dolgozott ki. Ne felejtsük el azért, hogy 2010-ben még több mint kettőmillió ember szenvedett a devizahitelezés problémájában. Ahhoz, hogy egy megalapozott, jó lakástámogatási rendszert tudjunk létrehozni, először a devizahitelezést kellett felszámolni, megszüntetni és annak sajnos negatív következményeit. Az első feladat ez volt. Az első ciklusban ezzel birkózott meg a Fidesz-KDNP-kormányzat és az Országgyűlés. Ezt követően lehetséges egy teljesen új lakásépítés program, egy családi otthonteremtési kedvezménynek a megteremtése. Ez meg is történt 2015. július 1-je óta. Ettől számítva 92 ezer család élt ezzel a lehetőséggel, és több mint 265 milliárdjában van a költségvetésben. De hogy ez miért működik, ennek több oka is van. Az egyik oka az, hogy alapvetően változott a foglalkoztatási és a jövedelmi helyzet. Hiszen több mint 700 ezerrel többen dolgoznak ma Magyarországon és élnek munkából, mint 2010-ben. A másik pedig a jövedelmi helyzet. A jövedelmi helyzet is jelentősen javult Magyarországon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hiszen több éve lényegesen nőtt a magyar emberek fizetése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nemcsak hogy nem fogadható el ez a válasz, államtitkár úr, megkérdőjeleződik az ön szakmai hitelessége. Egészen elképesztő, amit itt elmondott.Belemondta a jegyzőkönyvbe, hogy a lakáscélú olcsó hitelezés, amit a magyar emberek felvehetnek, elérhetnek, zavarja önt; az, hogy egy iparág nyereségesen működik. Ha vannak visszaélések, azokat meg kell szüntetni. De önök, jelen pillanatban, amikor gazosodik a talaj, leszórják napalmmal az egész kertet, és bezárják, betiltják oda még a bejárást is. Egészen elképesztő! Nem tudom, mit gondolnak magukról. A bankok nyereségének növeléséről beszélnek, miközben összejátszva az érintett bankokkal, engedték a devizahiteleseket átverni. Az úgynevezett családok évében kilakoltatási rekordok dőlnek meg, államtitkár úr miről beszélnek?! És el kell hogy mondjuk önöknek: amikor a lakáscélú olcsó hitelezést reklámozzák a CSOK keretein belül, egy árva szóval nem volt képes válaszolni arra, hogy a társasházban élők hova és kihez fordulhatnak, idős honfitársaink lakhatási céljai hogy fognak teljesülni, és egyáltalán mit vehetnek igénybe azok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , akiket eddig lakáscélú előtakarékosságban Magyarország támogatott. Önök tehát összejátszanak a bankokkal, és szégyellje magát az adott válasza miatt! [[Taps a Jobbik padsoraiban. Hosszan tartó moraj a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 111 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „A családok éve azt jelenti, hogy idén a családokat kopasztják meg? Lehet, hogy Önöknek nem tűnik fel, de egyre drágábbak az alapvető élelmiszerek!” címmel. A képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Azt mondja a kormány, hogy 2018 a családok éve. Azt tudjuk, hogy a valóságban az annyit tesz, hogy az Orbán és a haverok családjainak az éve. A különböző területeket érő központosítások, fúziók, mutyik a megszokhatatlannál is súlyosabb korrupciós ügyek mind az ő és a haverok zsebeit tömik ki. De mi jut az adófizetőknek, a magyar családoknak? Nem sok, egyre jobban az, hogy elhagyják Magyarországot. Ma a szülők csak azt látják, hogy egyre többe kerül a gyerekek iskoláztatása, amihez a jövőben már munkáltatói támogatás sem jár a kafetéria kinyírása miatt. Az egyetemisták a saját bőrükön tapasztalják a lakhatási válságot, egekben vannak az albérleti árak. Ha valaki bemegy a boltba, látja, hogy minden egyre drágább, és hozzáteszem, sokszor egyre kisebb kiszerelésben kapni ugyanazt a joghurtot, margarint, gyümölcslevet. Nem attól lesz családbarát egy kormány, hogy nap mint nap az arcunkba mondják a kormánypárti politikusok; nem attól lesz családbarát egy kormány, hogyha béna logójú zászlókkal díszíti fel a hidakat vagy teleplakátolják a városokat, hogy a családok éve van, és álkérdésekkel teli nemzeti konzultációt indít milliárdokért, amely a valódi problémákra nem ad semmiféle választ. [[14.30]] A családok évében elszabadultak az árak, felgyorsult az infláció. Öt éve nem volt példa arra, hogy átlagosan 3,6 százalékot elérjen az évesített pénzromlás mértéke, ráadásul az élelmiszereknél még rosszabb a helyzet, azok ára átlagosan 4,6 százalékkal nőtt tavaly szeptemberhez képest, ami azért is figyelemre méltó, mert az élelmiszerek súlya számottevő, eléri a 25,4 százalékot a lakossági fogyasztásban. Ahhoz képest, hogy idén 3 százalékos inflációval számoltak, január óta a krumpli ára majdnem 30 százalékkal, a friss zöldségek ára 18 százalékkal, a gyümölcsöké 20 százalékkal emelkedett. Egy évre visszatekintve még nagyobb az áremelkedés mértékbe: a burgonya esetében 36,5, a friss zöldségeknél 38,4 százalék. Tisztelt államtitkár úr, és akkor itt még nem beszélünk Európa legmagasabb áfájáról, a 27 százalékos áfáról, ami a legszegényebbeket érinti a legjobban. Ezért kérdezem államtitkár urat: mit tesz a kormány azért, hogy az élelmiszerek ára ne emelkedjen tovább? Mit tesz a kormány azért, hogy az üzemanyagok ára ne emelkedjen tovább? Ugyebár, most néha már a 400 forintot is meghaladja. Miért nem lép fel határozottan a kormány az albérletárak emelkedése ellen? Miért nem támogatják nagyobb mértékben a magyar családokat, a fiatalokat, a kisnyugdíjasokat? Mindeközben mennyit költ a kormány a „családok éve” kampányra? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mennyit költenek az újabb felesleges, demagóg nemzeti konzultációra? Várom válaszát.
Ismét Tállai András államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Szokásos nagyhangú felszólalásához én úgy készültem, hogy megnéztem az ön tevékenységét a parlamentben ezzel kapcsolatban, amiről ön beszél. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] A következőt tudom a parlamenti jegyzőkönyvekből mondani. Ön és a pártja 2015-ben szavazott a sertéshús áfájának 27 százalékról 5 százalékra való csökkentéséről; nemmel szavaztak [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] nemmel szavazott Bangóné Borbély Ildikó, MSZP. 2016-ban a parlament szavazott a baromfihús, a friss tej, a tojás áfájának 27 százalékról 5 százalékra való csökkentéséről; pártja tartózkodott, ön is tartózkodott, magyarul nem szavazta meg a csökkentést. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Fidesz soraiban: Szégyen!]] 2017-ben a parlament szavazott a halhús és az internet áfájának 27 százalékról 5 százalékra való csökkentéséről; az MSZP nemmel szavazott, Bangóné Borbély Ildikó nemmel szavazott. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Fidesz soraiban: Szégyen! Az elnök csenget.]] 2018-ban, már ebben a ciklusban a parlament szavazott a tej áfájának 27 százalékról 5 százalékra való csökkentéséről; az MSZP nemmel szavazott, Bangóné Borbély Ildikó nemmel szavazott. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a kormánypártok és az MSZP soraiban.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Ha ön azt mondja a parlamentben, hogy magas az élelmiszerár és a kormány, az Országgyűlés csak azt teheti, hogy csökkenti az adóját, mert más piaci beavatkozása nem létezik , ön ezt követeli a kormányon, mikor ön és pártja egyetlenegy esetben sem szavazza meg azt, amit a kormány a parlament elé terjeszt, erre mondják azt, tisztelt képviselő asszony, hogy vizet prédikál és bort iszik. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Így van! Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások és derültség az ellenzéki soraiban.]] Nem is csoda, hiszen lehet, hogy ön még nem volt képviselő, de a párttársai, akik éppen akkor kormányon voltak, elvették a 13. havi bért a közszférától, és elvették a 13. havi nyugdíjat a nyugdíjasoktól. [[Arató Gergely: Amit ti visszaadtatok…?]] És egyébként az áfát illetően annak csökkentését ebben a két ciklusban vagy három ciklusban önök nem támogattak egyszer sem, önök éppen hogy emelték az alapvető élelmiszerek áfáját is, és bizony az inflációt is az egekbe növelték, pedig az infláció valóban a szegények adója. Ha valakik a szegények ellen tettek ebben az országban, akkor azok önök voltak, az önök pártja és az önök kormánya. Tudja, hogy kell egy olyan rendszert megcsinálni, ahol az emberek előre tudnak lépni, jobb az egzisztenciájuk és jobb az életszínvonaluk? Először is meg kell védeni az embereket; meg kell védeni például a devizahitelezéstől. Önök nem megvédték, hanem kétmillió embert beletoltak ebbe a kegyetlen rendszerbe. Aztán meg kell teremteni annak a feltételeit, hogy csökkenjen a rezsi. Az önök idejében nem csökkent a rezsi, hanem növekedett a rezsi. A mi időnkben csökkent, és az emelkedése megállt. Önök nem támogatják a családokat sem, hiszen elvették a családi adókedvezményt. Most egy kétgyermekes családnak 2019. január 1-jétől 40 ezer forint/hó lesz a családi adókedvezménye. Aztán azt is nehéz megteremteni, hogy az embereknek emelkedjen a jövedelme, hogy abból jobb lét legyen. [[Arató Gergely: Mészáros Lőrincnek már sikerült!]] A Fidesz-kormány, ha hiszi, ha nem, már néhány éve megteremtette annak feltételeit, hogy az emberek jövedelme reálisan növekedjen. Hát, így kell ezt csinálni, nem, ahogy önök csinálták! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, jobb, ha az ön meg az én alkoholfogyasztási szokásaimról nem beszélünk, mert szerintem ön rosszabbul fog járni, mint én. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Az is jól látszik, hogy az, amiről ön beszélt, hogy az áfacsökkentést hogyan nem szavaztuk meg… Államtitkár úr, hogyan fordulhat elő, hogy akkor 40 forintba kerül egy tojás? Hogyan fordulhat elő, hogy 1600 forint Magyarországon egy kiló zöldség? Hogyan fordulhat elő, hogy 300-400 forint egy kiló burgonya? És a rejtett árnövelés legtöbb esetben úgy fordul elő, hogy most már a félliteres tejföl az 350 gramm. Államtitkár úr, hadd mondjak még valamit! Önök ezeket a csökkentéseket olyan gyalázatos törvénycsomagban készítették elő, hogy lehet, volt egy-két pozitív dolog a törvénycsomagban, de sok minden más a magyar családokat kizsigerelte. [[Németh Szilárd István: Semmi törvényjavaslat-csomag nem volt...]] Lényegében így szavaztatnak meg minden törvényt a parlamentben, hogy lehet, hogy pozitív egy lépés, de tíz másik sanyarú lépés következik a magyar családok részére. Nem fogadom el, elnök úr.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadják-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 110 igen szavazattal, 36 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Arató Gergely, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Gruevszki esete a magyar diplomatákkal” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ebben a kérdésben is az önök csodálatos történetét, a Gruevszki-ügyet szeretném érinteni, mert azért az mégiscsak elképesztő, hogy Európa magát legbevándorlásellenesebbnek festő kormánya hoz be szervezetten illegális migránst Magyarországra, csempész be bűnözőket ebbe az országba. Önök azt mondják, hogy Gruevszki úr a zöldhatáron lépett át, ahhoz nem volt köze a magyar kormánynak; ez vagy igaz, vagy nem. De azt már nem is merik cáfolni, hogy onnan kezdve, Albániából talán kézről kézre adták az önök diplomatái a kis autókban, az állami gépkocsikban állami fizetésért ezt a bűnözőt, amíg eljutott Magyarországra. Nem tudom, hogy neki is kellett-e kólát vagy csokit bekészíteni, vagy őneki nem volt erre szüksége, de mindenesetre gondját viselték, igazi VIP-ellátást kapott, VIP-migránsként VIP-úton jutott be Magyarországra. Hogy is jutott be Magyarországra? Hiszen önök arra hivatkoznak meglehetősen szánalmas módon, hogy a határon elég volt a személyijét fölmutatni; nem mutatta föl egyébként, mert diplomatakocsin hozták, de a magyar határon nem lehet átjutni egy macedón személyivel útlevél nélkül. Tehát felvetődik az a kérdés, hogy akkor hogyan került ez a jóember Magyarországra. Hogyan került be ebbe az országba, amit állítólag önök aztán kőkeményen határőriznek, pont azon a szerb határon, ahol ő minden valószínűség szerint bejutott ebbe az országba? Hogyan került be? Ugyanazok a diplomaták hozták be, akiket egyébként névvel, címmel, rendszámmal megírt a nemzetközi sajtó is, amit önök cáfolni sem mertek? Milyen dokumentummal került be az országba? Embercsempészet történt, és dokumentum nélkül jött, vagy pedig adtak neki valamilyen dokumentumot? És akkor ez a dokumentum miről szólt? Legálisan jutott hozzá ehhez a dokumentumhoz, vagy esetleg okirat-hamisítás történt? Azt mondják, hogy Gruevszki úr különleges bánásmódot érdemlő személy, erről már napirend előtt beszélt frakcióvezető-helyettes asszony, hogy kik lehetnek különleges bánásmódot igénylő személyek; na, Gruevszki úr nem lehet. Olyan nincsen, hogy tíz éve miniszterelnök bűnözők különleges bánásmódot kapnak, bármennyire is szeretnék önök. Ennek következtében tehát meg kellett szegni a saját törvényüket is, amelyik szerint mindenkinek, aki nem különleges bánásmódot igénylő, a tranzitzónában kell menedéket kérnie, és ott kell tartózkodnia addig, amíg megkapja ezt a fajta jogosultságot. [[14.40]] Mindebben, még egyszer hozzáteszem, magyar diplomaták segítették Gruevszki urat. Kérdezem miniszter úr helyett államtitkár urat tehát, hogy ki utasította a diplomatákat egy elítélt személy menekítésére. Ki adta az utasítást egy elítélt bűnöző illegális bevándorlóként történő becsempészésére? Ki és milyen alapon mentesítette Gruevszkit a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején érvényes rendelkezések alól? Hogyan kívánják kivédeni, mivel megszegték a schengeni kódexet is, az Európai Bizottság előre látható kötelezettségszegési eljárását? Végül, mit kívánnak tenni, ha Macedónia vagy valamelyik másik érintett ország [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a bécsi egyezmény megsértése miatt a nemzetközi bírósághoz fordul? [[Taps a DK és az MSZP soraiból.]]
Menczer Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő úr olyan lelkesen kiabált itt a hátunk mögött; kérem, legyen ránk tekintettel, mert halláskárosodás veszélye forog fenn. Ez már olyan, mint egy új parlamenti műfaj, az Arató-féle egyszemélyes kánon, ének magas hangra. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] Tisztelettel tájékoztatom a tisztelt képviselőket és a DK képviselőit, hogy örülök, hogy figyelik Szijjártó miniszter úr kommunikációját és nyilatkozatait, biztatom önöket ezen tevékenységük folytatására. Viszont sajnálattal látom, hogy az a fajta álhírgyártás, amit elkezdtek a múlt héten, az folytatódik most is. A magyar diplomaták semmilyen szökésben és szöktetésben nem vettek részt. Fejezzék be a magyar diplomaták rágalmazását! Nikola Gruevszki három országhatár-átlépés során mutatta be az úti okmányait, tehát összesen hatszor ellenőrizték, minden esetben továbbengedték. Az is ismert, hogy a Bevándorlási és Menekültügyi Hatóság a magyar és a nemzetközi jogszabályoknak megfelelően tette lehetővé azt, hogy a meghallgatására Budapesten kerüljön sor. Azt persze megértem, hogy önök nem szimpatizálnak Nikola Gruevszki tevékenységével, merthogy ő kerítést épített a macedón határon, megerősítette a határvédelmet, és meg akarta állítani az illegális bevándorlást; önök pedig mindig ez ellen tesznek, tekintettel arra, hogy önök bevándorláspártiak. Emlékezhetünk, amikor Gyurcsány Ferenc lebattyogott a magyar kerítéshez, és ott kézen fogva néhány migránst, mindent megtett azért, hogy be tudjanak jönni, a hóna alatt akarta behozni őket. Arra is emlékezhetünk, amikor egészen nevetséges valóságshow-t rendezett a saját villájában illegális bevándorlókkal. Bár egyszer azt látnánk, hogy a magyarok számára valóban fontos ügyeket karolja fel ilyen elszántsággal a balliberális ellenzék! De erre az ellenzékre ez sosem volt jellemző. Emlékezhetünk arra is, hogy Bauer Tamás még nem is olyan régen is arról beszélt, hogy migránsokat kell betelepíteni, és így lehet orvosolni szerinte a problémákat. Arra is emlékezhetünk, hogy Gyurcsány Ferenc pedig kiütést kap akkor, ha a külhoni magyarokról hall, mindent megtesz a külhoni magyarság ellen. Itt egy volt miniszterelnökről, az önök vezetőjéről beszélünk, ezt ne felejtsük el! [[Arató Gergely: Mi a válasz?]] Önök tönkretették ezt az országot gazdaságilag, és most a biztonságát is bármikor odadobnák. Ami a témát és a témákat illeti, azzal kapcsolatban pedig önök folyamatosan lejárt lemezeket raknak fel, és tulajdonképpen [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Úgy van!]] [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Úgy van!]] legyünk őszinték, az önök egész pártja egy lejárt lemez. Tulajdonképpen egy letűnt kor (Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Úgy van!) itt maradt romhalmaza a pártjuk, de azért jó, hogy itt vannak, mert arra mindig emlékezhetünk, hogy mennyire kártékonyak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e államtitkár úr válaszát.
Tisztelt Elnök Úr! Nem fogadom el a választ. Sajnálom, hogy államtitkár úr fülét sérti az őszinte szó, de ezen nem tudok változtatni. A kérdéseimre pedig nem válaszolt. Nem mondta el, hogy ki utasította a diplomatákat, hogy részt vegyenek az embercsempészetben; nem mondta el, hogy Gruevszki úr milyen dokumentummal került Magyarországra; nem mondta el, hogy miért mentesítették VIP-migránsként a menekültügyi eljárás számos intézkedése alól. Az pedig, hogy szóba hozza, hogy Bauer úr Orbán Viktor miniszterelnök úr korábbi kijelentését ismételte meg, ez csak önt jellemzi.Mielőtt megnyomnák képviselőtársaim a gombot, szeretném emlékeztetni minden fideszes képviselőtársamat, hogy Gruevszki úr a csatlósait és mamelukjait hátrahagyva menekült el az országból, és ők ma már a macedón börtönrendszer kevésbé komfortos áldásait élvezhetik. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK és az MSZP soraiból.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadják-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Arató Gergely magas hangon kántálva: Figyelem! Most jön a hopp, hopp, hopp, hopp, hopp! Szórványos taps.]] A Ház 112 igen szavazattal, 39 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Most Hohn Krisztina képviselő asszony következik, az LMP részéről, aki interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Mi lesz a vízügyekkel?” címmel. A képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A 2011. évi CCIX. törvény a víziközmű-szolgáltatásról megfogalmazza a jogokat és kötelezettségeket, amelyeknek teljesülniük kell a vízellátás zavartalansága, a nemzeti víziközmű-vagyon védelme, a víziközmű-szolgáltatási ágazatokban a fenntartható fejlődés, az ivóvízkincs kíméletét szolgáló célok teljesülése érdekében.A törvény több alapelvet is tartalmaz, többek közt az ellátásbiztonság elvét, az ellátási felelősség elvét, a szolgáltatói felelősség elvét, a szolidaritás elvét, a költségmegtérülés elvét, valamint a legkisebb költség elvét. A költségmegtérülés elve kimondja, hogy a víziközmű-szolgáltatás igénybevételéért fizetendő díjban a vízi közmű működtetésével kapcsolatos indokolt költségeknek meg kell térülniük. A kérdés az, hogy valóban megtérül-e, ugyanis az elmúlt időszakban egyre több jelzés érkezik polgármesterektől, hogy újabb és újabb tőkeinjekciókat kénytelenek igényelni az adott önkormányzati tulajdonú vízművek ahhoz, hogy a törvényben előírt zavartalan vízellátást biztosítani tudják. Némely vízművek törzstőkeemelést hajtanak végre vagy egyéb más módon próbálják fedezni a hiányzó forrásokat. De mi is a probléma? Mint az bizonyára önök előtt is ismert, van lehetőségük az önkormányzatoknak pályázniuk vízdíjtámogatásra, de csak azoknak, akik megfelelnek a pályázati kiírásban megfogalmazottaknak. Viszont a baj az, hogy ez az elnyerhető támogatás évek óta csökken, mégpedig azért, mert a keretösszeg nem növekszik, ellenben a pályázók száma folyamatosan nő. Sajnos jellemző, hogy az állami tulajdonú cégek kapják egy jelentős hányadát ennek az összegnek. További probléma a közműadó, amely mint tudjuk méterben van meghatározva és nem bevételarányosan. Ez ugye azt jelenti, hogy egy aprófalvas ellátási területtel rendelkező vízmű több közműadót fizet, mint egy városias területű. Az aprófalvak esetében nincs annyi bevétel az adott településről, mint amennyi az arra a településre eső adó, tehát az ilyen területen működő vízművek nagyobb problémákkal küzdenek. A lakosság szempontjából fontos intézkedés a rezsicsökkentés. Viszont tény, hogy a 2011 óta nem növekvő vízdíj miatti kiesés pótlásra szorul. Az állami vízművek amennyiben veszteségesek kompenzációt kapnak, ellentétben az önkormányzati tulajdonú vízművekkel. Ugye, nem az a kormány célja, hogy bebizonyítsa, hogy a vízművek működésképtelenek, és szükséges az államosítás? Ugye, most nem az következik, hogy az önkormányzatok kénytelenek lesznek akár adósságba hajszolni magukat, hogy a vízművek életképesek maradjanak? Mert ezt a legtöbb önkormányzat, különösen a kistelepülések nem tudják megtenni. Ugye, ez olyan ország ahol a feladat elvégzéséhez [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] szükséges forrást biztosítják? Köszönöm a szót.
Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Önök az elmúlt hónapokban rengeteg energiát öltek abba, hogy bizonyos események kapcsán félrevezessék a közvéleményt, és adott esetekben összevisszaságot, káoszt vizionáljanak. Aki azt remélte volna, hogy a próbálkozások látványos kudarca elriasztja önöket a további politikai hisztériakeltéstől, annak sajnos csalódnia kellett, hiszen ismét annak lehetünk tanúi, hogy egy újabb közszolgáltatás kapcsán kezdik a rémhírgyártást és az emberek megtévesztését. Ezt nem lehet másnak nevezni, mint az emberekkel szembeni tisztességtelen politikai manővernek, amely egy belső válságtól szenvedő párt kétségbeesett próbálkozása lehet arra, hogy felhívja magára a figyelmet.Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön állításai az önkormányzati tulajdonú vízi közművek helyzetével kapcsolatban teljességgel megalapozatlanok. Ön szerint talán problémát jelent, hogy egyre több önkormányzat ismeri fel a 4,5 milliárd forint összegű lakossági víz- és csatornaszolgáltatási támogatásban rejlő pályázati lehetőségeket? Ön szerint probléma az, hogy a kormány a közteherviselés rendszerét csak úgy hajlandó működtetni, hogy az ne büntesse az emberek és a vállalkozások teljesítményét? [[14.50]] Ön komolyan úgy gondolja, hogy az a kormány, amely 2011 és 2014 között közel 1400 milliárd forint összegű adósságot vállalt át a helyi önkormányzatoktól, most rosszat akar a településeknek? Valóban úgy véli, hogy a nemrég még nyolc éven keresztül ön által vezetett Mánfa község felhalmozott adósságát, ami 14,5 millió forint volt, azért konszolidálta a kormány, hogy most újratermeljük a baloldali kormányok időszakában kialakult problémát? Tisztelt Képviselő Asszony! A vízi közművekkel kapcsolatban a valódi problémát az jelenti, hogy a szektor több évtizedes rekonstrukciós elmaradást görget maga előtt, az elmaradott eszközökre, elavult technológiákra pedig korszerű, fenntartható és költséghatékony működést alapozni nem lehet. Ahogy a legtöbb területen, itt is a jelenlegi kormányra hárul a feladat, hogy ezt a lemaradást ledolgozza. Éppen ezért a kormány 2017 végén megkezdte a víziközmű-szektor hosszú távú jövőképét megalapozó stratégia kidolgozását, első lépésként pedig a 2018. évi költségvetésbe 1,5 milliárd forint összeggel beterveztük a vízi közművek állami rekonstrukciós alapját a rekonstrukciós forrásigények kielégítésére. Olyan modell kidolgozása van napirenden, amely a szükséges pótlási, felújítási feladatok ütemezésével és pályázati lehetőség biztosításával biztosítja a vízi közművek hosszú távú, magas színvonalú működésének feltételeit. Mindenki, éljen akár városban, akár községben, biztos lehet benne, hogy a kormány, ahogy eddig, úgy a jövőben is meg fogja tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy minden háztartás folyamatosan jó minőségű, egészséges és megfizethető árú ivóvízhez jusson. Közben hallottam és láttam is a papíromban, hogy rosszul számoltam, ön 12 évig volt polgármester Mánfa községben. Elnézést kérek öntől ezért a tévedésért. Akkor viszont ön látta, hogy azt a 14,5 millió forintot hogy szedte össze az önkormányzat, közvetlen tapasztalata van, és tudja azt, hogy ennek a 14 millió forintos adósságnak az eltörlése és a kormány átvállalása milyen jótékony hatással volt az önök költségvetésére. Köszönöm szépen a figyelmét, köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a választ.
A választ nem tudom elfogadni. Nagyon sajnálom, hogy államtitkár úr szinte megsértődött a felszólalásomon. Egyszerű, sima szakmai felszólalás volt, politikai sárdobálástól mentes ez az egyik. A másik pedig az, hogy nem gondoltam volna, hogy egyszer Mánfa község adósságállománya is szóba kerül itt a parlamentben, de ha már itt tartunk, akkor erről majd egyszer magánbeszélgetésben nagyon szívesen beszámolok önnek, hogy miből keletkezett, amit abban az évben el is vontak az önkormányzatoktól. Mánfától pont annyit vontak el, amennyit konszolidáltak erről ennyit. Köszönöm szépen amúgy a fantasztikusan nem szakmai választ.
Úgy értelmezem, hogy képviselő asszony nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 111 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A fagyhalálról” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A legfrissebb adatok szerint szeptember óta tizenhárman fagytak halálra, köztük nyolcan fűtetlen otthonukban hunytak el. Hiába hazudják bele az emberek képébe, hogy a hajléktalantörvény megoldja az utcákon élők problémáit, hogy az aluljárókból való kitiltás mindenkinek jó lesz, valójában minden eddiginél több embert sodornak életveszélybe. A hajléktalanellátásra nyolc éve szinte semmi pénzt nem fordít a magyar állam, a szállókon egymás hegyén-hátán alszanak az emberek. Nincsenek kellő számban szociális munkások, és akik vannak, azok sincsenek tisztességesen megfizetve. Nincsenek szociális bérlakások, nincsenek rehabilitációs programok. Amit a kormány most tesz, az nem más, mint foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés. Szeretném felhívni a figyelmüket arra is, hogy a lakhatási szegénység Magyarországon milliókat érint. Magyarországon 2017-ben több mint másfél millió fő élt olyan túlzsúfolt lakásban, amelyben beázik a tető, nedvesek a falak, nincs WC és fürdőszoba, vagy túl sötét a lakás. Az EU-s tagállamok közül Magyarországnál csak Romániában rosszabb a helyzet. És hiába élnek embertelen körülmények között ezek az emberek, a hajléktalanná válás réme ott lebeg felettük nap mint nap. Jelenleg nagyjából 1,4 millió háztartásnak, a háztartások harmadának van valamilyen hitele, a háztartások legalább 13 százalékának pedig 60 napon túli közműhátraléka van, miközben 750 ezer végrehajtási ügy van folyamatban az éves GDP 7 százalékának értékében. Ezeknek a tényeknek az ismeretében már érthető, hogy miért jut minden napra nagyjából tucatnyi kilakoltatás. Erre a maguk válasza az, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy az emberi méltóságuktól már így is megfosztott, segítségre és emberhez méltó bánásmódra szoruló polgártársainknak egyetlen lehetőséget hagynak: fagyjanak halálra. Nem igaz, hogy van elegendő férőhely, nem igaz, hogy az állam mindent megtesz, hogy ne kelljen az utcán élniük ezeknek az embereknek. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért sodorja életveszélybe ezeket az embereket a magát kereszténynek tartó kormány ahelyett, hogy segítene rajtuk? Miért nem emelik a szociális munkások bérét? Miért nincs törvénybe foglalva az elhelyezés nélküli kilakoltatás tilalma? Várom válaszát.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az a frakció vagy az a képviselő beszél arról, hogy kinek hogyan van lehetősége arra, hogy kifűtse a saját otthonát, a saját lakását, amelyik háromszorosára emelte a gáz árát, és kétszeresére emelte a villamos energia árát. S annak a pártnak a nevében beszél ön a hajléktalanok helyzetéről, amelyik érezhető módon semmit nem tett annak érdekében, hogy a hajléktalanok valódi segítséget kapjanak, szemben ezzel a kormánnyal, amelyik valós segítséget kíván nyújtani. Nagyon sok mindent tudok cáfolni abból, tisztelt képviselő úr, amit ön mondott. Először is azt mondta, hogy semmit nem költ a kormány hajléktalanellátásra. Nos, ez 9,1 milliárd forint, ami az ön számára semmi, ami önnek nem tűnik föl a költségvetésben. Persze lehet, hogy ha a 4-es metróból kilopott összeghez méri, akkor ahhoz képest önöknek nem túl nagy összeg, de azért a hajléktalanok ellátásának ez egy tetemes forrása. Ehhez jött még egy 300 millió forintos többlet, egy tartalékalap, amit idén pontosan a megnövekedett, a törvény által előírt feladatoknak az ellátására biztosítunk. Ha ön megnézi, hogy az elmúlt években a rezsicsökkentésnek köszönhetően hogyan alakult azoknak az embereknek a száma, akiknek a lakás megfelelő fűtésével problémájuk van, és felüti az Eurostat erre vonatkozó éves kiadványait, mondjuk, 2012-ben meg 2017-ben, akkor azt látja, hogy 766 ezer emberrel kevesebbnek van most már gondja arra, hogy kifizesse a rezsit, és ez elsősorban a rezsicsökkentésnek és a béremeléseknek köszönhető. Ha megnézi, hogy a hitelek törlesztésével mennyivel kevesebb embernek van ma problémája, ha felüti az ön egyik kedvenc Eurostatjának a statisztikáit, azt látja, hogy 1 millió 89 ezer emberrel kevesebbnek van most már azzal probléma, köszönhetően a forintosításnak, köszönhetően a végtörlesztés lehetőségének, az árfolyamgátnak és a bankok elszámoltatásának. Nos, ennyivel kevesebb embernek van hónapról hónapra problémája azzal, hogy a hiteltörlesztéssel vagy lakhatással kapcsolatos költségeit fedezze. Ami a hajléktalanellátást illeti, tisztelt képviselő úr: cáfolom azt a mondatát is, hogy ne lenne elég férőhely. Pontos adatot is mindjárt fogok önnek mondani azzal kapcsolatban, hogy Budapesten és vidéken mekkora a kihasználtsági adat, pontosabban, mekkora volt múlt héten a kihasználtsági adat: országosan 80 százalék, míg Budapesten 78,5 százalék. Tehát még bőven van úgy is kapacitás, hogy a krízisidőszakra megnyitható többletkapacitásokat nem nyitottuk meg. Ön is tudja, hogy összességében 19 ezer férőhely áll rendelkezésre, s nemcsak állami intézményekben, hanem különböző karitatív és más segélyszervezetek intézményeiben is. 240 szervezettel működünk most együtt annak érdekében, hogy a hajléktalanoknak újrakezdési lehetőséget biztosítsunk, hogy ők a hajléktalan életforma helyett a hajléktalanszállásokon keresztül el tudjanak kezdeni egy új életet. Nem hiszem, hogy az a magatartás, amit önök tanúsítanak, amely a korábbi állapotot védi, az bármelyik hajléktalannak az érdeke. Egyetlenegy hajléktalannak sem segítenek azzal, amikor a korábbi jogi szabályozást védik, amely nem volt kellő mértékű segítség a hajléktalan emberek számára, hiszen a hajléktalanság fennmaradt. 9800 éjjeli menedékhely és átmeneti szálló áll a rendelkezésükre, 1600 többletférőhelyet fogunk megnyitni akkor, amikor erre majd szükség lesz, 7600 nappali melegedő kapacitás szintén rendelkezésre áll. Hogy mi lett az intézkedés következménye, ami október 15-én lépett hatályba? Ha csak az utóbbi heteket nézem, amikor hidegebbre fordult az idő, akkor azt mondhatjuk, hogy 670-nel többen jelentek meg a hajléktalanszállásokon. [[15.00]] De ha a törvénymódosítás hatálybalépése óta nézem, hogy mennyivel több ember ment be hajléktalanszállásra, és nem az utcán meg nem az aluljárókban, meg nem az erdőkben, a tereken vészeli át az időt [[Az elnök csenget.]] akkor 1115-tel vannak többen; 1115-tel több embernek tudtuk az emberhez méltó kitörés lehetőségét biztosítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Elnök Úr! A választ nem tudom elfogadni. Látom, államtitkár úrnak számos ötlete lenne még, csak az a helyzet, hogy közben az emberek megfagynak. Ez a szomorú valóság. Ezzel kapcsolatban pedig semmilyen érdemi dolgot nem mondott nekem. [[Dr. Rétvári Bence: Csak erről beszéltem.]] Szeretem, amikor a múlttal dobálóznak itt a parlamentben, szeretném emlékeztetni önt, államtitkár úr, arra hogy az én fiatalkoromban azt, amit ön itt művelt a parlamentben az elmúlt percekben, úgy hívták, hogy közveszélyes munkakerülés. [[Dr. Völner Pál: A régi szép idők. Dr. Rétvári Bence: Kádár idején jobb volt.]] gyanis az ön munkájához tartozna, hogy egy képviselőnek arra, amit kérdésként feltett, érdemi választ adjon. Ilyen érdemi elemek az én feltett kérdésemmel kapcsolatban az ön válaszában még nyomokban sem voltak fellelhetőek. És azért közveszélyes, mert az a magatartás, amit tanúsítanak, elősegíti azt, hogy az emberek megfagyjanak, nem pedig megakadályozza azt. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Ház! Képviselő úr nem fogadta el az interpellációra adott választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 109 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Mennyi pénzt fordítottak az európai adófizetők pénzéből az illegális migráció és ezáltal a terrorizmus finanszírozására?” címmel. Ágh Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar és európai köztudatot hetek óta igen intenzíven foglalkoztatja, hogy illegális migránsok tízezrei hogyan és kinek a felhatalmazása alapján jutottak név nélküli, bárki által felhasználható bankkártyákhoz. Az európai adófizetők, köztük a magyar állampolgárok egészen biztosan nem adtak felhatalmazást arra senkinek sem, hogy teljes mértékben átláthatatlan módon illegális bevándorlók tömegei havi fix juttatást kapjanak bankkártyájukra, amit utána arra használhatnak fel, amire akarnak.Szégyen és egyben felháborító, hogy miközben Magyarország eurómilliókat fordított arra, hogy megvédje a magyar és a schengeni övezet határait, addig Brüsszel egyre eszeveszettebb módon játszik Soros György kottájából, és már mindegy, hogy milyen módszerekkel, a lényeg, hogy támogatni tudják az illegális bevándorlók Európába csábítását. Magyarországon az illegális bevándorlás megfékezése tekintetében egy pártszimpátiákon átívelő egyetértés született, amihez elég, ha megnézzük a 2016-os népszavazás eredményét. [[Arató Gergely: Érvénytelen volt.]] Az emberek 98 százaléka mondott nemet az illegális migrációra és az Európai Unió migránsbarát politikájára; köszönik, de nem kérnek belőle. Tisztelt Államtitkár Úr! A Soros-hálózat aktív tagjaként migránsbarát eszméket hirdető index.hu egyik írásában teljes erőbevetéssel próbálta elhitetni az olvasókkal, hogy nincs is ezekkel a névtelen bankkártyákkal semmi baj, hiszen sok ilyen kártya van hazánkban is. Nem hiányzott sok hozzá, hogy egy lapon említsék ezeket a készpénz helyettesítésére alkalmas és rendszeresen feltőkésített bankkártyákat az egyszerű áruházi pontgyűjtő kártyákkal. A két konstrukció között azonban egy egészen aprócska különbség van. Mégpedig az, hogy a bevándorlók ezen összegeket arra fordítják, amire csak akarják. Felfegyverkeznek belőle, márkás ruhákat és technikai eszközöket vásárolnak maguknak, de nagyobb volumenben akár a terrorizmus igen intenzív finanszírozására is képesek az adófizetők pénzéből. Ez botrányos! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar embereknek joguk van tudni, hogy az Európai Unióba befizetett adóforintjaikat mire költik Brüsszelben. Mi, magyar emberek egy keresztény kultúrájú Európában hiszünk, ellentétben a sorosista brüsszeli bürokratákkal. Fentiekre figyelemmel kérdezem tisztelt államtitkár urat, tudhatjuk-e, milyen mennyiségű pénz vándorolhatott illegális migránsok és ezáltal akár a terroristák bankszámláira. Köszönöm, és tisztelettel várom válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr interpellációs kérdésére Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tulajdonképpen ugyanaz zajlik 2015 óta, ha megnézzük az elmúlt esztendőket. 2015-ben, az illegális bevándorlási válság kezdetén egy adott pillanatban a világ több pontján illegális bevándorlók tízezrei, százezrei egyszerre néztek rá az órájukra, látták, hogy hoppá, 4 óra van, el kellene indulni Európa felé. Nyilvánvalóan ez nem szervezetten történt, és semmi köze Soros Györgyhöz ezt mondják, ugye, a bevándorláspárti politikusok. De mi tudjuk, hogy ez nem így van. Ez szervezetten és irányítottan történt, és történik azóta is.Azóta zajlik egy vita, vagy talán azt sem túlzás mondani, hogy egy harc ezzel a témával kapcsolatban: megállítani vagy megszervezni kell az illegális bevándorlást. A magyar kormány álláspontja egyértelmű: ez egy veszélyes folyamat, ami megállítható és meg kell állítani. Ugyanakkor azt látjuk, hogy a Brüsszelben, illetve az ENSZ-ben tevékenykedő bevándorláspárti politikusok és bürokraták egészen más vonalon haladnak. Ők megszervezni akarják a bevándorlást, és ennek egyik újabb fejezete, amit ön is említett, ez az úgynevezett migránskártya. Ezzel kapcsolatban szeretnék néhány mítoszt eloszlatni. Ugye, azt mondják, hogy ezt csak egy országban lehet használni, csak Görögországban lehet használni, csak élelemre fordítják egészen biztosan s a többi. Ehhez képest a nemzetközi sajtóban, hogy mást ne mondjak, oknyomozó riportokat lehet arról olvasni, hogy vadonatúj cipőben, vadonatúj telefonokkal és egyéb segédeszközökkel érkeznek a migránsok egyik országból a másikba. Sőt, ami még súlyosabb, most már pontosan lehet látni és lehet tudni, hogy milyen anonim pénzküldő szolgáltatáson keresztül juttatják el egyik országból a másikba az illegális bevándorlók ezeket az összegeket, vagy még ki tudja, milyen összeget. A feladás egészen biztosan anonim módon történik, ha a levételnél szükséges valamilyenfajta igazolvány, akkor a migránsok szállásadói, embercsempészek vagy ki tudja, ki más segít a pénz levételében és a migránsokhoz juttatásában. Tehát ez nem más, ki kell mondani, mint az illegális bevándorlás finanszírozása. Ami Brüsszelben és az ENSZ-ben történik, az a migráció megszervezése, finanszírozása, sőt továbbmegyek: ami zajlik, tisztán kell látni, az illegális bevándorlás legalizálása. Ez az, ami zajlik, ez a cél, semmi más, semmi varázslat, semmi különösebb. Egészen pontosan az, amire azt mondjuk, hogy illegális, arra a következő pillanattól azt akarják mondani, hogy legális és támogatandó. Ez természetesen abszurd és elfogadhatatlan. Bizonyos szempontból, hangsúlyozom, még olyan is, mintha valaki a betörő oldalára állna azzal szemben, akinek a házába betörtek, és azt mondaná neki, hogy ez egy kicsit csúnya dolog volt, ez így nem jó, de majd mi megszervezzük, hogy valahogyan más módon bejussál. Ez az európai emberek elárulása. Természetesen tudjuk, hogy vannak olyan emberek, vannak olyan szükségben lévő emberek, akiknek segíteni kell, de azoknak ott kell segíteni, ahol a baj történt vagy az ahhoz legközelebbi biztonságos ponton, hogy a konfliktus elmúlta után haza tudjanak térni a szülőföldjükre. Az is nagyon fontos, hogy a döntéseknek, a most meghozott döntéseknek óriási súlyuk van, mert az ilyen súlyú döntéseket jellemzően, hiba esetén soha többé nem lehet jóvá tenni. És talán még arról érdemes néhány szót mondani, hogy mi a motivációjuk azoknak, akik a bevándorlást támogatják. Egyfelől, ugye, van a balliberális bevándorláspárti politikusi réteg, ők nyilvánvalóan szavazatszerzésből csinálják, amit csinálnak. A bevándorlók keresztény-konzervatív pártokra sose szavaznának. Aztán ott van a mögöttük álló tőkés réteg, hogy úgy mondjam, akit Soros Györggyel szoktunk azonosítani, nem véletlenül. A zavarosban mindig könnyebb halászni, mégiscsak egy spekulánsról van szó, ezt soha ne felejtsük el. És hogy egyébként mit gondol a világról és a világ folyásáról, arról érdemes egy 10 vagy talán 15 évvel ezelőtti amerikai interjúját megnézni, fellelhető; a moralitásról, illetve az amorális dolgokról ő ott egészen őszintén vall. Illetve van egy harmadik csoport, amelyik támogatja a bevándorlást, nettó ostobaságból. Nagyjából ezt a három csoportot lehet látni, Magyarország pedig az illegális bevándorlásból nem kér és nem is fogadja el. Köszönöm a felvetését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Ágh Péter képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm, elfogadom a válaszát, amivel rávilágított arra, hogy az Európai Unió milyen módon asszisztál ehhez a problémához. Azt gondolom, ez is azt mutatja, hogy nagy a baj Brüsszelben. Ha a hétvége politikai történéseire nézünk, akkor azt láthatjuk, hogy a baj már óriási. Nagy-Britanniát ugyanis nem sikerült az Európai Unión belül tartani, a migránsokat pedig nem sikerült kívül tartani. Ha mindehhez hozzávesszük a migránskártyák ügyét, akkor azt láthatjuk, hogy a bajt ezzel csak tovább tetézik. Ez pedig jól rávilágít arra a felelőtlen politizálásra, amit jelenleg Brüsszelben a döntéshozók végeznek. Azt gondolom, itt az ideje, hogy tiszta vizet öntsünk a pohárba, az európai parlamenti választás pedig jó alkalmat fog ehhez teremteni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr, tisztelt képviselőtársaim, elfogadta az államtitkári választ. [[Közbeszólás a DK padsoraiból: Szavazzunk!]] Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Magyarország erős és büszke. Vajon az adósságban úszó kórházaink is azok?” címmel. Rig Lajos képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeptember végére újabb 4 milliárddal gyarapodva, 46 milliárd forinthoz közelít a magyar kórházak adósságállománya. Nyár végén röppent fel a hír, miszerint Domokos László, az ÁSZ elnöke szerint a kórházigazgatók felelősek az egyre duzzadó adósságállományért. Az ÁSZ megállapításai szerint nem a kormány ad kevés pénzt az egészségügyre, hanem az intézmények működnek gazdaságtalanul és szabálytalanul. Szeretnék pontosan idézni: „Pénzügyi szempontból botrányos, anarchiára jellemző állapotok uralkodnak az egészségügy egyes területein… ahol a pénzügyek nincsenek rendben, új gazdasági irányításról kell gondoskodni a tulajdonosnak, tehát az államnak.” A választókerületemben található két kórház is sajnos dúskál az adósságokban: Tapolcáé 83 és Ajkáé 485 millió. És ezt ki kell hogy javítsam, hiszen az interpellációm beadásának az időpontjában volt ez az adat, és ez így már nem helyes, valótlant pedig ne állítsunk. A legfrissebb adatok szerint 580 millió, tehát meghaladta a félmilliárd forintot az ajkai kórház adósságállománya. Meg kell azonban jegyeznünk, hogy vannak olyan kórházak is, amelyeknek a gazdálkodása példás, itt van például a győri Petz Aladár Kórház, az oktatókórházé 1 millió forint, a jelenlegi adatok szerint pedig nincsen tartozásállománya. Felmerül tehát a kérdés: az országban működő kórházak többségében azért halmozódtak fel ekkora adósságok, mert rosszul működik a kórház menedzsmentje, vagy netán alulfinanszírozott az egészségügy? Mivel az ÁSZ megállapításai szerint, idézek: nem a kormány ad kevés pénzt az egészségügybe, hanem az intézmények működnek gazdaságtalanul és szabálytalanul akkor önök szerint a kórház vezetése a felelős? Ha az ő rossz gazdálkodásuk miatt úsznak a kórházak adósságban, akkor miért nem lép közbe a kormány? A tapolcai kórház 2012-ben ugyanígy azzal nézett szembe, és azzal hitegették önök Tapolca lakosságát, hogy az aktív ellátás megszüntetése, a struktúraváltás milyen nagyszerű lesz az itt élőknek. Eltelt hat év, de mi ezt sajnos nem érzékeljük. A struktúraváltás behozta a hozzáfűzött reményeket? 83 milliós az adósságállománya jelen pillanatban. Lassan már oda jutunk, hogy ha megérkezik a kórházba a cérna, a kesztyű vagy valamelyik diagnosztikai eszköz, azt is nemzeti szalaggal fogják átadni, miközben a kórházak adósságállományát senki nem adja át a lakosság részére. Felháborító, hogy míg önök újabb 6 milliárd forintból plakátolgatnak országszerte, addig az intézményeket, amelyekben, még egyszer mondom, életeket mentenek, tönkreteszik. Kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat, kinek a hibája az, hogy egyre nő az intézmények adósságállománya: a kormányé vagy a rossz gazdaságmenedzsmenté? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott interpellációs kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Érdekes a Jobbik kettős véleménye az Állami Számvevőszék megállapításaival kapcsolatban; most a képviselő úr azokat felolvasta, és azokkal mintegy egyetértve szólalt fel. Amikor viszont ugyanez az Állami Számvevőszék nem a kórházak gazdálkodását vizsgálta, hanem a Jobbikét, akkor ilyeneket mondtak önök: az ÁSZ folyamatosan félrevezeti a közvéleményt most nem hallottunk az ön által idézett ÁSZ-jelentés kapcsán ilyen mondatokról -; minimális valós tényt tartalmaznak csak; az ÁSZ-nak vissza kell térni a törvényesség talajára; sok-sok üres oldal van az ÁSZ jelentéseiben, és az egész eljárás amúgy is alkotmányellenes. Ezzel szemben önök most mint egy teljes mértékben elfogadandó dokumentumról beszélnek az ÁSZ dokumentumáról. Ezt persze önöknek kell a saját választóikkal tisztázni. Ami az ajkai kórházat illeti, tisztelt képviselő úr, az ajkai kórház zökkenőmentesen, minden gond és probléma nélkül tud a továbbiakban működni, sikerült megoldaniuk az eltávozott aneszteziológusok és intenzív terápia pótlását. És ezt nem én mondom, tisztelt képviselő úr, ezt nem a kormányzat mondja, hanem az ön ellenzéki képviselőtársa, László Imre mondta. Azért olvastam föl, hogy betűre pontosan azt idézzem, amit ő mondott. Azt is elmondta, hogy miért nem ilyesfajta híradások jelentek meg az elmúlt időben az ajkai kórházról ezen híradások nyomán szerkesztette ön is az interpellációját. Azt írja az ön ellenzéki képviselőtársa, hogy: a megjelent híradások túllépték azt a küszöbértéket, ami alkalmas lett volna arra, hogy a maguk realitásában nézzük ezeket a dolgokat. Tehát önt, tisztelt képviselő úr, nemhogy a kormány, nemhogy a kórház, hanem a saját ellenzéki képviselőtársa is cáfolja. Hogy mennyivel költünk az egészségügyre többet most, mint 2010-ben, az egy eléggé magas összeg. Ha megnézi a ’10-es és a ’19-es költségvetési törvényt, 647 milliárd forintnyi többletet fog találni ebben. Ha megnézi az érintett két kórházat, ott is érezhető költségnövekedést, érezhető államitámogatás-növekedést fog tapasztalni, annak ellenére, hogy például az ajkai kórház esetében az elmúlt egy évben semmifajta önkormányzati támogatás nem érkezett. Ha tehát az ajkai számot nézzük, a Magyar Imre Kórházat, 2012-ben az OEP-finanszírozása 1,9 milliárd forint volt, most 3,5 milliárd forint, tehát 1,6 milliárd forinttal, 82 százalékkal magasabb. Mindeközben az elmúlt években, az állami fenntartás bevezetése óta a Magyar Imre Kórházban volt konszolidációs és egyéb költségvetési többletforrás, 2,3 milliárd forint, míg fejlesztési forrásból több mint 3,1 milliárd forint. Ha a tapolcai Deák Jenő Kórházat nézzük, itt is érezhető az emelkedés, 799 millió forintról 923 millió forintra növekedett ’14-15-16-17-ben a kórház OEP-finanszírozása. Ez azt jelenti, hogy 123 millió forinttal, 15 százalékkal magasabb összegből gazdálkodhat, és nem ’12 óta, hanem csak az utóbbi három évben. [[Folyamatos zaj a teremben.]] Ha megnézi ön, hogy mennyi támogatást kapott ezen túlmenően, különböző fenntartói támogatásként 591 millió forintot, míg fejlesztési forrásból 2,6 milliárd forintot. De ezek a többletforrások országosan is megjelentek, elsősorban a béremelés fedezeteként, hiszen nagymértékű, érezhető béremelés volt az egészségügyben az elmúlt években. És ez abban is megmutatkozott, hogy az egészségügynek, ahogy mondtam, összesen 647 milliárd forinttal több forrás áll rendelkezésére, de különböző struktúraváltási támogatásokra is 37 milliárd forintot tudtunk fordítani, ami pontosan azt a célt szolgálta, hogy a későbbi eladósodás csökkenjen, így ezekben a kórházakban is most már kisebb mértékű az adósság felhalmozása. De ettől függetlenül azért zajlik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] vizsgálat a leginkább nagy adósságot felhalmozó és a legkevesebb adósságot felhalmozó kórházakban, hogy a kettő közötti különbséget látva a legjobb gyakorlatokat tudjuk kialakítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Államtitkár úr, nem sikerült a konkrét kérdésre válaszolni. Segítek önnek egy kicsit! Azért az ÁSZ-megállapításokkal önök mindig egyet szoktak érteni, tehát ha ez így van, akkor a kórház menedzsmentje gazdálkodik rosszul. Épp ezért szerettük volna kikérni mind a két kórházból a részletező adatokat, hogy miből áll ez az adósságállomány. A tapolcai kórház menedzsmentje részünkre átadta ezeket az adatokat innen is szeretném neki megköszönni , de az ajkai kórház 15 nap után még kért 2 nap haladékot, majd egy elutasító levelet küldött nekünk, hiszen ez a pénz nem tartozik a közpénzek közé, elvesztette közpénzjellegét, ezért az Adatvédelmi Hatósághoz fordultunk. Azért azt lehet látni, hogy a tapolcai kórház adósságállománya napról napra, sőt hónapról hónapra csökken, míg az ajkai kórházé hétről hétre tízmilliókkal emelkedik. Tehát itt azért le kell szögeznünk, hogy államtitkár úr, arra a kérdésre, hogy ön szerint ki a rossz gazdája a kórháznak, az állam vagy a menedzsment [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem sikerült válaszolni, ezért nem tudom elfogadni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mit tesz a Kormány az egynapos sebészeti beavatkozások növelése érdekében?” címmel. Földi László képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány 2015 februárjában az 1039/2015. határozatában fogadta el az egészséges Magyarország 2020-ig tartó egészségügyi ágazati stratégiáját, amelyben többek között olyan fejlesztési célkitűzéseket határozott meg a Fidesz-KDNP-kormány, mint az elektronikus egészségügyi szolgáltatási tér kialakítása vagy az egynapos sebészet feltételrendszerének a javítása. [[15.20]] Azt, hogy ez az ágazati stratégia egy átgondolt és megvalósítani kívánt koncepció, mi sem bizonyítja jobban, hogy az e-egészségügyi szolgáltatási rendszer a teszteket követően már élesben is működik, és a hírek alapján az egynapos sebészet területén is igen komoly előrelépés várható a következő években. Az egynapos sebészet meghatározása szerint a páciens előre tervezetten megjelenik a kórházban, ahol orvosi vizsgálat után sebészeti beavatkozáson esik át. Ezt követően egy kórházi ágyon ápolás zajlik, és 24 órán belül elhagyhatja az egészségügyi intézményt. Természetesen az egynapos sebészeti ellátás csak akkor végezhető, ha a beteg általános állapota jó, várhatóan a műtét alatti vérvesztesége miatt vérátömlesztést nem igényel, és a műtét utáni fájdalma várhatóan minimális lesz; felnőtt esetében önellátó, gyermek esetében az otthoni gondozása biztosított; nyilatkozik arról, hogy lakás- és higiéniás körülményei megfelelőek, illetve az ellátó egészségügyi intézmény tartózkodási helyétől 30 perc alatt elérhető. Vitathatatlan az egynapos sebészet előnye abban a tekintetben, hogy a saját környezetében mindenki nagyobb lelkierővel lábadozik, ezzel rövidebb lesz az ápolási idő, gyorsabb a gyógyulás, és sokkal költséghatékonyabb rendszer működhet. Tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen nem elegendő kijelölni a kereteket, az egynapos sebészeti beavatkozások növeléséhez mindenféleképpen infrastrukturális és egyéb fejlesztések is szükségesek. A nyugat-európai ellátórendszerekben az egynapos ellátásban elvégzett esetek aránya 60-90 százalékos, miközben Magyarországon ez a szám 40 százalék alatt van. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, mit tesz a kormány az egynapos sebészeti beavatkozások növelése, feltételrendszerének javítása érdekében. Tisztelettel várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr interpellációs kérdésére Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is mondta, mindenki számára előnyös, ha minél több beavatkozást egynapos sebészeti beavatkozásként végeznek el. Ez előnyös a beteg számára, hiszen hamarabb hazakerülhet, kevesebb szövődménnyel kell számolnia, előnyösebb a munkahelye számára, hiszen hamarabb visszatérhet oda, és előnyösebb az állam számára is, hiszen a gyógyítás költsége is kevesebb lehet hosszú távon. A csökkenő kórházi tartózkodási idő, a munkába való visszatérés és a kevesebb komplikáció mind-mind előnye az egynapos beavatkozásoknak. Ha megnézzük, hogy Magyarországon általában milyen egynapos beavatkozásra kerül sor a legnagyobb mértékben, akkor ezek a szemlencse-beültetés, a vesekőzúzás, a szívkatéterezés, az ízületi tükrözés és a sérvműtétek. Ezek azok, amit a legtöbbször vesznek igénybe, de ezenkívül számtalan más beavatkozás van, hiszen összesen 554 olyan műtét vagy beavatkozás van, amely Magyarországon most már végezhető egynapos ellátás keretében. Ráadásul az elmúlt években igyekeztünk azzal is ösztönözni, hogy 2015 óta ez az 554 beavatkozás korlátozás nélkül nyújtható. Szintén ösztönzőleg hat, hogy 10 százalékkal magasabb összeget fizet az egészségbiztosító, ha valamelyik eljárást egynapos beavatkozásként végzik el. Tehát a kórház is jobban jár, magasabb finanszírozást kap, a beteg is jobban jár, hamarabb térhet haza. Ha megnézzük éppen ezért, az 554 típusú beavatkozás közül amelyekből összesen 362 750 műtétet végeztek a tavalyi évben milyen arányban vannak az egynapos beavatkozások, akkor azt látjuk, hogy ebből 298 764, tehát közel 300 ezer esetben már egynapos beavatkozásra került sor. Ez az egynapos beavatkozásként végezhető beavatkozások több mint 82 százaléka. És összességében 34,4 milliárd forintot fizettünk ki erre. Ez egy óriási léptékű növekedés 2010 óta, hiszen akkor 138 ezer ilyen beavatkozás volt, ahogy említettem, most 300 ezer. Ez azt jelenti, hogy több mint duplájára nőtt az egynapos beavatkozások aránya. Ebből látszik, ha egy állam gondosan igyekszik az egészségüggyel foglalkozni, a belső arányokra is figyel, és igyekszik a betegek érdekét szem előtt tartani, akkor akár a betegek számára kisebb kockázatot jelentő beavatkozási forma, amely ugyanolyan eredménnyel és gyógyulással jár, adott esetben meg is duplázható. További egynapos sebészeti beavatkozásokhoz többféle keretből sok-sok milliárd forintos támogatást biztosítunk. 8 milliárd forint fejlesztési forrásból 18 kórházban 20 helyszínen történik egynapos sebészet kialakítása; 15 helyszínen történik építkezés, átalakítás, eszközbeszerzés, humánerőforrás-képzés vagy lakossági tájékoztatás; 15 ezer orvostechnikai eszközt veszünk 4,7 milliárd forintból az egynapos sebészet feltételeinek kialakításához, elsősorban endoszkópokat, laparoszkópokat, műtői röntgeneket, sebészeti műszereket. Műtők átépítése, kiépítése, kivitelezése 2,3 milliárd forint értékben zajlik, a fennmaradó összegből pedig képzésre, módszertanra is igyekszünk forrást biztosítani mindenki számára. Jól látható ebből tehát, ha van egy fontos cél, hogy a betegek minél gyorsabban gyógyuljanak és minél kisebb sebet ejtsenek rajtuk, minél kisebb mértékű legyen a beavatkozás, minél kevesebb kockázattal járjon az, hogy a seb elfertőződik vagy a kórházban fekve több napot töltsenek el, és ez nyilván nemcsak a gyógyulás otthoni körülményeit késlelteti, hanem egyéb kockázattal is járhat adott esetben, ha itt egy kormány többletforrást is, egyszerűsített jogszabályokat is biztosít, mindemellett megfelelően kiépíti a finanszírozás ösztönzőrendszerét, akkor a betegek számára érezhető, akár százszázalékos emelkedést jelentő pozitív változás is történhet az egészségügyön belül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Földi László képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Elfogadom természetesen a válaszát. Hadd mondjam azért azt még hozzá, hogy az egynapos sebészet fejlesztése arányának növekedésében szerintem nagyon jól fog funkcionálni az „Egészséges Budapestért” program, illetve a Pest megyei területfejlesztési program, aminek keretében a fővárosi kórházak is megújulnak és többek között a Pest megyei kórházak is, ott, ahol én is élek, Cegléden, a Toldi Ferenc Kórház is, és reményeim szerint az idetelepített modern eszközökkel még inkább növelhetjük az egynapos sebészet arányát. Bízom benne, hogy ez így is lesz, és fejlődni fog ez a szakterület az egészségügyben. Még egyszer köszönöm a választ, és elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Interpelláló képviselőtársunk elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Molnár Gyula képviselő úr, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Meddig még?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Bártfai-Mager Andrea, a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszony felkérésére Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ezt a megtiszteltetést! Másra számítottam, megmondom férfiasan.Az elmúlt hetekben többször foglalkoztam ezzel a témával itt a parlamentben, és azt látom, hogy most már nemcsak az utcákon van káosz, hanem egy picit a számokban és a közbeszerzésekben is. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Egyre inkább azt látom, azt látjuk, hogy itt valami ebben az ügyben nem nagyon stimmel. A máskor egyébként oly bátor és harcos NAV most gyáva nyúlként viselkedik, és hallottuk, hogy több hónapja nem adja le a mérlegét ez a cég, ennek ellenére máshol, sokkal kisebb ügyért is nagyon komoly retorziók vannak. Nem szeretném a drága időmet most arra pazarolni, hogy felolvassam azt, ami a kérdésemben szerepel, sokkal inkább azzal szeretnék foglalkozni, ami az elmúlt napokban nyilvánosságra került, hogy egy négyfős kft. nyerte meg a közbeszerzésben azt, hogy behajthatja a kintlévőségeket. Magában, azt gondolom, államtitkár úr és tisztelt Ház, hogy óriási felelősség Magyarország egyik legfontosabb közszolgáltatásának a behajtását egy négyfős kft.-re bízni. De ennél még meglepőbb az, hogy ez a kft., mielőtt kihirdették volna a végeredményt, már elkezdte gyűjteni a munkatársakat. Tehát tulajdonképpen, miközben a közbeszerzés egy teljesen nyílt dolog Magyarországon, hallottuk, hogy itt minden rendben van, ez a cég már ezt megelőzően tudta, hogy mi is fog történni a közbeszerzésnél. [[15.30]] Az a kérdés tehát, államtitkár úr, azt szeretném öntől és mindenkitől kérdezni, hogy eljött-e az a pillanat önök szerint, amikor érdemes újragondolni, hogy helyes úton indultak-e el akkor 2016-ban, amikor létrehozták ezt a központosított céget. Nincs-e itt a pillanat, hogy érdemes lenne megállni, ezt a céget felszámolni, megszüntetni, és visszaadni a tevékenységet oda, ahova az ténylegesen való? Hallottuk, hogy van ennek a cégnek egy nagyon komoly hiánya, és egy újabb hiány keletkezik. Ha az első kérdésemre az a válasza, hogy nem, akkor szeretném kérdezni, hogy tervezik-e azt, hogy költségvetési pénzből, vagyis közpénzből, az adófizetők pénzéből kompenzálják ezt a ma már nyilvános 20 milliárd forintot és a vélhetően, a számok alapján közel hasonló nagyságrendű hiányt, ami ebben az esztendőben fog keletkezni. A harmadik: terveznek-e bármifajta vizsgálatot a díjbeszedés ügyében, tehát ez a nyírségi négyfős kft. nyugodtan hátradőlhet, így kell Magyarországon közbeszerzést nyerni, vagy pedig lesz bármilyenfajta ellenőrzés és figyelem? És a számvitel rendjének megsértése dolgában, amiért egy kisebb céget már rég felfüggesztettek volna, lesz-e bármifajta pénzügyi vagy adóügyi szankciója a cégnél? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr, a kérdést. [[A padsorok között állva beszélgető képviselők felé:]] Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, méltóztassanak helyet foglalni! Megvárom, míg elfoglalják a helyüket, ugyanis az ülésteremben az van jelen, aki a helyén van. Köszönöm szépen az együttműködésüket. Fónagy János államtitkár úrnak adok szót a válaszra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Kérdése elsősorban arra irányult, hogy helyes volt-e a kormány 2016. évi döntése. Meggyőződésem szerint igen. Ön pontosan tudja, hogy a hulladékgazdálkodásban a begyűjtés viszi a pénzt, a felhasználás, a feldolgozás, a hasznosítás, ha jól csinálják, hozza a pénzt. 2016 előtt a begyűjtés költségét a lakosság egy nem kontrollált árrendszer keretében, emelkedő árak mellett fedezte, a feldolgozás és a tárolás hasznát pedig külföldi cégek elvitték. Ez az alapszituáció okozta azt, hogy: 1. a kormány a rezsicsökkentés keretében behatárolta a hulladékgyűjtés árait; 2. egy más vállalati struktúrát alakított ki annak érdekében, hogy a begyűjtés és a felhasználás közötti anomáliát felszámoljuk. Ha a képviselő úr kérdése arra irányul, hogy ez simán ment-e, akkor azt kell mondanom, hogy nem. Nem, voltak és vannak ebben zavarok, és nagyon gyorsan hozzá kell tennem, hogy ez a folyamat még nem fejeződött be. A 2016-ban létrehozott Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt. alapvetően ellátja, ellátta és ellátja azt a feladatot, amire létrehozták. Ott, ahol az általa létrehozott szerződési rendszerben a szerződött partnerek korrektek voltak, ott a hulladék begyűjtése zavarmentesen történt. El kell ismernem, és ebben önnek igaza van, hogy voltak olyan szerződő partnerek, akik egyébként rövid távú politikai okok miatt elszabotálták a szerződés teljesítését, és ennek következtében a begyűjtésben néhány napos késedelem mutatkozott ez egyébként elsősorban a szelektíven gyűjtött hulladék területén történt. Ugyancsak hosszabb időt vett és vesz igénybe, hogy az elején egyébként informatikai rendszerbeállítási, begyakorlási okok miatt akadozó számlázás okozta kieséseket utolérjük. Ezzel együtt jelenleg is mind a begyűjtés, mind a teljesítményeknek a kiegyenlítése folyamatosan történik, és ahol szükséges volt ahogy ön is mondta , a kormány beavatkozott, nem 20, 26 milliárd forinttal időlegesen beavatkoztunk, bízva abban, hogy a cég a behajtásokat, a számlázásokat időben biztosítani fogja. Végezetül a kérdéseire: a közbeszerzéseknél az ajánlattevő kockázata és felelőssége, hogy hogyan írja ki a pályázatot, és hogy annak a követelését vagy teljesítését hogyan tartja be. Tudomásom szerint egyébként ezzel problémája a kiírónak nem volt. Az egyéb kérdéseire pedig: ennek a vállalatnak, mint minden más gazdálkodó szervezetnek az ellenőrzése meghatározott rendben történik, meggyőződésem, hogy amikor a NAV programjában az szerepelni fog, ezt a vállalatot is ellenőrizni fogják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Molnár Gyula képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Jó lenne azt mondani, hogy voltak biztató mondatok az ön válaszában, de nem tekintem ezt feltétlenül válasznak, hiszen pont a lényeges kérdések ügyében ön kitérő mondatokat mondott. Úgy érzem magam, mint az egyszeri mesterember, aki azt mondja, hogy már háromszor vágtam belőle, és még mindig rövid. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, ez a rendszer nem működik, önök nem veszik észre, hogy egy rossz struktúrában próbálnak meg valamit működtetni, és ebben az ügyben szerintem vissza kell menni a kiindulóponthoz, végig kell ezt gondolni, a felelősség az önöké innentől kezdve. Ha ez a rendszer és még egyszer mondom: alapvető közszolgáltatásról van szó összeomlik, ezt az emberek fogják érteni. Ez nem olyan egyszerű politikai tétel, hogy mit gondolunk az oktatásról, az egészségügyről. A víz, a villany, a szemét az, amit az emberek mindennapjaikban megélnek; ha nincs, ha nem működik, az háborús helyzet. Nem tudom elfogadni a választ, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen, 36 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Mennyibe kerül a magyar adófizetőknek a volt macedón miniszterelnök magyarországi „vendégeskedése”?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úr megbízásából Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Bár önnek háttal vannak, de nézzen fel oda a karzatra, itt vannak fiatalemberek, és válaszoljon úgy a kérdéseimre, mintha őnekik mondaná el, és mondjon igazat, és győzze meg őket arról, hogy amikor önök becsempésztek egy elítélt bűnözőt az országba útlevél nélkül, illegális migránsként, ezt mondták önök különleges eljárásnak. Önök úgy beszéltek egy korrupció miatt elítélt, börtön elől menekülő, bukott politikusról, mintha valami védtelen hímes tojás lenne, és ennek a különleges elbánásnak luxusszálloda meg politikai menedékjog kell. Önök nem bánnak emberként a menekültekkel, akik a bombák elől menekülnek [[Cseresnyés Péter: Bombák elől?!]] , ellenben piros szőnyeget terítenek bűnözők elé. Kérdezem önt, hogy mit kap Gruevszki, mit kap még, mi jár még az Orbán-kormány VIP-migránsának, milyen juttatásokat kap a magyar adófizetőktől a különleges elbánás keretében? Hol lakik Nikola Gruevszki? Mészáros Lőrinc valamely luxusszállodájában, esetleg egy kastélyban vagy másutt? Mennyit költenek a börtön elől megszökött illegális bevándorló lakhatására, kényelmes elhelyezésére, wellnesselhelyezésére? Csak képzeljék maguk elé, mit kap önöktől! Önök az elmúlt évek úgynevezett tájékoztató kampányában azt állították, hogy minden migráns fejenként 9 millió forintot kell hogy kapjon a magyarok pénzéből. Kérdezem, államtitkár úr, hogy önöktől megkapta-e ezt a 9 millió forintot az önök kedvenc migránsa. Adtak-e 9 millió forintot a becsempészett luxusmigránsuknak? Önök mondták, hogy minden migránsnak ennyi jár, én csak kérdezem. [[15.40]] Kérdezem továbbá, hogy a macedón elítélt is kapott-e névtelen bankkártyát uniós közpénzből. Önök azt mondják, hogy ilyen is jár a migránsoknak, és ezért kérdezem, hogy az önök VIP-migránsa megkapta-e ezt. Mi, európai magyarok válaszokat akarunk hallani. Mennyit költenek a pénzünkből a szökevény bűnöző bújtatására? Kérem, mondják el ezt, mennyit költenek az oktatására. Önök mondják, hogy a bevándorláspárti szervezetek arra tanítják a menekülteket, hogyan lehet kikerülni a törvényeket, és mit kell mondaniuk a menekültügyi eljárásban, hogy menedéket kapjanak. Önök mint egyébként bújtató szervezet, mennyit költenek arra, hogy az önök által becsempészett elítélt is azt mondja, amit kell? Várom az ön válaszát. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Orbán Balázs államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt levezető Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egészen elképesztő az, amit a DK képviselőcsoportja, ön és Vadai Ágnes képviselő asszony ebben az ügyben csinál. [[Zaj a DK soraiban. Az elnök csenget.]] Én tudom, képviselő urak, hogy nekem a munkaköri leírásomnak része, hogy itt válaszoljak, tűrési kötelezettségem is van, de egy dolgot elmondanék. Nagymamám négy és fél évet ült Rákosiék alatt, Rákosiék börtönében politikai okokból, és ő volt az, aki később a rendszerváltozás után mindig azt mondta, hogy ez kommunista tempó.Ez jutott eszembe most, déjà vu-m volt. Az, hogy önök bűncselekmény elkövetésével vádolnak mindenkit [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]] az, hogy önök bűncselekmény elkövetésével vádolnak bárkit, vagy az, hogy börtönnel fenyegetnek itt a parlamentben, az semmi más: kommunista tempó. [[Zaj, közbeszólások a DK soraiban.]] Szívesen tájékoztatom a képviselő urat, a rendszerváltozás 29 éve történt, a jövő évben ünnepeljük a 30. évfordulóját a rendszerváltozásnak. [[Varju László: Ez nem 29 éve történt, hanem most történt. Börtönben kellene ülnie!]] Úgyhogy remélem, hogy akkor az önök számára is egyértelmű válik, hogy az az időszak véglegesen lezárult. Amit egyébként pedig már többen, több államtitkár is elmondott a mai napon, ezek a következők. A jogszabályban meghatározottak szerint jelentkezett a volt macedón miniszterelnök egy magyar külképviseleten. A jogszabályban meghatározottak szerint kapott a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerinti schengeni övezetbe történő belépést biztosító okmányt, a jogszabályokban meghatározottak szerint hallgatta meg őt Magyarország, Budapesten a jogszabályoknak megfelelően, jogszerűen sőt, csak így lehetett jogszerű zajlott az eljárás, nem a tranzitzónában, s végül a jogszabályban meghatározott feltételek szerint kapott az illető menedékjogot Magyarországon. A konkrét ügy körülményeiről pedig ezen túlmenően tájékoztatást nem tudunk adni, ahogy azt szintén nagyon sokszor elmondtuk, de egy dologra felhívnám a figyelmet azért, hogy itt valami mégiscsak van az ügy hátterében. Ezt bizonyítja az, hogy van egy olyan uniós tagállamban jogerős bírósági ítélet, ami egy ehhez kapcsolódó ügyben megtagadta két macedón állampolgárnak a kiadatását. Tehát érdekes módon uniós bíróság azt gondolja, hogy mégiscsak lehet ennek az ügynek a hátterében valami. Úgyhogy én azt gondolom, hogy a magyar menekültügyi hatóságnak is megvan ez a jogosultsága. Egyébként pedig felháborító és elképesztő az, hogy önök minden esetben azok mellé állnak, akik illegális bevándorlóként jönnek Magyarországra. [[Gréczy Zsolt: Ti engedtétek be!]] Minden esetben olyan emberek mellé állnak, akik a jogszabályokat nem betartva [[Zaj, közbeszólások a DK soraiban. Gréczy Zsolt: Most engedtétek be az illegális bevándorlót!]] próbálnak a zöldhatáron keresztül az Európai Unió területére jönni. Ráadásul minden politikai segítséget megadnak abban, hogy ezek közül az emberek közül minél többen eljussanak Európába, és minél többen eljussanak Magyarországra. Ez szerintem felháborító, és egyébként a magyar választópolgárok véleménye is teljesen egyértelmű e tekintetben, ezért van ilyen különbség a kormánypárti frakciók létszáma és az önök frakciólétszáma között. [[Zaj, közbeszólások a DK soraiban.]] Egyébként pedig ezzel még tartozom önöknek: az, hogy Nikola Gruevszkinek milyen jogai vannak, a menekültügyi törvényben meghatározott jogok és kötelezettségek illetik és terhelik őt, ugyanúgy, ahogy mindenkit, akinek a menedékjogi kérelmét elfogadták a magyar hatóságok. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr, mielőtt megadnám a szót, azon nem lepődtem meg, hogy végig bekiabáltak, de hogy azon, amit Orbán Balázs államtitkár úr mondott a nagymamájáról, ami úgy gondolom, hogy egy nagyon fájdalmas és nagyon lesújtó dolog, önök végig nevetgéltek, az számomra elfogadhatatlan. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Nem nevetgéltünk!]] Most megadom a szót, képviselő úr, hogy elfogadja-e a választ.
Kedves Államtitkár Úr! A mai napunkat kihasználják arra, hogy felsorolják, hogy önöknek milyen érdeke van abban, hogy Gruevszki itt legyen. Szavazatszerzést folytatnak ezzel, a mögötte álló tőkéseket, mint ahogy államtitkár kollégája mondta, őket is ideédesgetik, és egyébként politikai segítséget nyújtanak egy bűnözőnek, egy olyan migránsnak, akit önök szívesen befogadtak.De egyébként pedig a kérdésre nem válaszolt. Önök, akik azt híresztelték, hogy 9 millió forintot adtak neki, akkor adtak vagy sem? Válaszoljon a kérdésre! Mivel pedig nem adott választ, nem is fogadom el, éppen ezért az Állami Számvevőszéknél rendkívüli és azonnali vizsgálatot kérünk, hogy önöknek és a magyar adófizetőknek mennyibe került az, hogy önök bűnözőket bújtatnak és őket ide beengedték Magyarországra. [[Gréczy Zsolt: Így van! Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 39 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjának frakcióvezetője, interpellációt nyújtott a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Mikor lép vissza a kormány a paksi bővítéstől?” címmel. Keresztes László Lóránt frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Remélem, hogy ez a téma nem vált ki olyan jellegű indulatokat, mint az iménti. Egy rendkívül fontos ügyről van szó, a legdrágább magyarországi projektről van szó. A kormány is egyértelművé tette vagy a kormány is világosan beszél már arról, hogy nem fog a szerződésben kötött határidőre megvalósulni a paksi bővítés, tehát erre a bizonyos 2025-26-os határidőre. Tehát ezt már elismeri a kormány is. Az illetékes miniszter úr, Süli miniszter úr elmondta az Országgyűlésben is, hogy törekednek a blokkok mielőbbi felépítésére, de nem tudják garantálni azt, hogy időben kész lesz. Illetve azt is elmondta miniszter úr, hogy a referenciának számító orosz atomerőművi blokkok nem építhetőek meg egy az egyben hazai körülmények között, ezért ezeket a bizonyos terveket adaptálni kell a magyar műszaki szabványok, illetve az európai uniós szabványok alapján. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy 2014-ben az LMP már felhívta a figyelmet az Orbán-Putyin-paktum megkötésekor ezekre a problémákra, és akkor azt válaszolta a magyar kormány, hogy igazából mindent végiggondoltak, mindent megfelelően előkészítettek, és hogy az Unió mindenre rábólintott. S akkor azt is elmondták indoklásként, hogy azért kellett gyakorlatilag verseny nélkül az oroszokat megbízni, mert Paks esetében a bővítést más nem tudja megoldani. Az kiderülhetett most már minden magyar ember számára, hogy a legdrágább magyarországi projekt kapcsán önök nagyon sok tekintetben nem mondtak igazat a magyar embereknek. Először is ki kell emelni azt, hogy nem igaz az, hogy a Roszatom az egyedül képes vagy egyáltalán a Roszatom képes ezeket a bizonyos fejlesztéseket megvalósítani, hiszen egyértelmű, hogy már meg kellett volna történnie az engedélyezésnek, és eddig nem történt meg. Megint csak miniszter úrtól tudjuk, hogy eddig a Roszatom nem tudott olyan terveket bemutatni, ami az uniós előírásoknak megfelelne. Az is egyértelmű, hogy az az állítás sem megalapozott, hogy azt a bizonyos hitelt, amit felvettek, majd ebből a bizonyos megtermelt áramból lehet fizetni, hiszen már 2026 márciusától meg kell kezdeni a törlesztést, és hogyha ez a bizonyos csúszás megvalósul, akkor ez az állításuk is valótlannak bizonyul. Az sem igaz, amit önök mondtak, hogy a kormány kalkulációjában egy 55 eurós ár szerepel mint megawattóránkénti költség. Több forrásból, több egymástól független forrásból is ismerhetünk olyan kalkulációkat, amelyek azt mondják, hogy még a 120 eurós ár is optimista becslésnek tűnik. És az az állításuk sem volt igaz, hogy a Duna vize majd elegendő lehet a régi és új blokkok hűtésére, hiszen sajnos bebizonyosodott az, hogy egy alacsony vízállás alatt még a jelenlegi esetben is problémákat okoz. Kérdés az, miután már minden magyar állampolgár számára világos lehet, hogy ez a projekt nem fog tudni rentábilisan működni, hogy a kormány készen áll-e arra, hogy ezt a projektet, ezt a milliárdos adósságot termelő projektet visszavonja, visszalépjen ebből a projektből, vagy továbbra is öntik a hatalmas összegeket a feneketlen kútba. Köszönjük előre is a válaszát.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Frakcióvezető úr elhangzott interpellációs kérdésére Aszódi Attila államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr! [[15.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy Magyarország ma a villamos energia több mint 30 százalékát importálja. Ez a magas importarány rendkívül nagy ellátásbiztonsági kockázatot jelent, és akármennyire is meglepő, de a villamos energiáról szóló törvény értelmében az ellátásbiztonság garantálása a kormány feladata és felelőssége, tehát a kormány a törvény értelmében úgy kell hogy eljárjon, hogy a fogyasztók mindig, folyamatosan el legyenek látva villamos energiával. Amit ma teszünk, a 2011-es energiapolitikával van összhangban, és teljesen összhangban van a 2014. évi II. és XXIV. törvénnyel, amelyek a Paks II.-projekt megvalósításáról szólnak. Ma Közép-Európában körülbelül 140 ezer megawattnyi nagyerőmű van, amelynek 24 százaléka öreg, negyven évnél idősebb szénerőmű. Ezek a Közép-Európában lévő szénerőművek korszerűtlen, öreg szénerőművek, le fognak állni a következő időszakban, és ha nem építünk új erőműveket, akkor az ellátásbiztonsági feladatokat, amelyeket, még egyszer mondom, a kormányra testál a törvény, nem tudnánk teljesíteni. Tehát alapvető szükséglet, hogy új erőművek épüljenek, és az atomerőmű kapacitása hosszú távon Magyarországon megmaradjon. A műszaki követelmények tekintetében arról szeretném tájékoztatni önt, hogy az atomtörvény azt mondja, az atomenergia alkalmazása során a biztonságnak minden szemponttal szemben elsőbbsége van, úgy kell eljárnunk, hogy ezt az atomtörvényben előírt, egyébként a nemzetközi előírásokból származó követelményt teljesíteni tudjuk. Annak érdekében, hogy ezzel összhangban járhassunk el, egy olyan szerződéses rendszert építettünk fel a Paks II.-projekt megvalósítására, ahol a nukleáris biztonsági követelményeket beépítettük magába a megvalósítási szerződésbe, összhangban a legkorszerűbb európai uniós előírásokkal. Tehát a fővállalkozó számára, minden fél számára egészen egyértelmű a legelső pillanattól kezdve, hogy a magyar és az európai uniós jogszabályokkal összhangban, a legkorszerűbb nukleáris biztonsági előírásoknak megfelelően kell a projektet megvalósítani, nincs ebben a tekintetben semmilyen újdonság. Természetszerű, ha valaki az Európai Unió területére behoz egy ilyen technológiát, akkor meg kell feleltesse a technológiát az itteni előírásoknak. Ezen a feladaton a fővállalkozó a legelső pillanattól kezdve dolgozik. A fővállalkozó kiválasztásával kapcsolatban tudnia kell, hogy az Európai Bizottság vizsgálta ezt a kérdést, és egyetértett velünk, megerősítette, hogy Magyarországnak joga volt közvetlenül kiválasztani a technológia szállítóját, tekintettel a technológiai kizárólagosságra, tekintettel a követelményeinkre. Egyébként Európában az új atomerőmű-projektek kétharmadánál nem tender formájában választották ki a fővállalkozót, tehát más országok is alkalmazták atomerőmű-projektekben a technológiai kizárólagosság elvét. Az Európai Bizottság egyébként hat különböző ügyben vizsgálódott a Paks II.-projekt tekintetében. Megállapította, hogy gazdaságos lesz, meg fog térülni, igenis a költségek 50-55 euró környékén mozognak majd, a villamosenergia-piacon értékesíteni fogja tudni a villamos energiát ez az erőmű, az állam számára meg fog térülni ez a beruházás [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és a fixáras keretszerződés minden feltételt biztosít a számunkra ehhez. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a frakcióvezető urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Sajnálom bizonyos szempontból, hogy Süli miniszter úr nem lehet jelen, hiszen szerettem volna az ő válaszát is hallani a tekintetben is, hogy ő kiemelt személyes felelősséget visel ezért a rendkívül fontos projektért. Sok ezer milliárdos projektről van szó, ami generációkat adósíthat el Magyarországon.Államtitkár úr megfogalmazott állításokat, ugyanakkor egyetlen kérdésre sem válaszolt; négy konkrét kérdést tettem fel, olyan kérdéseket és olyan problémafelvetéseket, amelyeket szakemberek is megerősítettek. Erre a négy kérdésre semmiféle választ nem kaptam államtitkár úrtól. Én feltennék gyorsan egy ötödik kérdést is: hogyan és milyen módon szeretnék megoldani a nagy aktivitású nukleáris hulladékok, tehát a kiégett fűtőelemek és egyéb hulladékok elhelyezését? Hiszen tudjuk azt, és már beszéltünk sokszor erről, hogy e tekintetben is, így az atomtemető előkészítése kapcsán is egy politikailag minden szempontból káros és felelőtlen projekt indult el, amely megoldást nem kínál. Most tekintettel arra, hogy ebben a rendkívül súlyos ügyben feltett négy kérdésre nem kaptam válaszokat, ezért természetesen nem tudom elfogadni államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Frakcióvezető úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Szükség van-e az oroszokkal kötött, paksi atomerőmű bővítésével kapcsolatos szerződés újratárgyalására?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Moraj.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten Paks II.-vel kapcsolatban nyilvánosságra került egy levél, amelyet Mártha Imre, a Magyar Villamos Művek volt igazgatója írt, akit egyáltalán nem lehet atomenergia-ellenességgel vádolni. Mártha Imre pont azokat az érveket hozta fel a paksi beruházással kapcsolatban, amelyeket a Párbeszéd már jó pár alkalommal itt a parlamentben is elmondott. [[Az elnök csenget.]] Ezért itt és most nem arról vitatkoznék, hogy az atomenergia jó-e vagy nem, biztonságos-e vagy nem, hanem hogy a Paks II.-beruházás megéri-e Magyarországnak és a magyar embereknek. A volt igazgató szerint Paks II.-vel az a legnagyobb baj, hogy az oroszokkal aláírt szerződés Magyarország számára elképesztően kedvezőtlen, az engedélyezések is rosszul állnak. Európai uniós jogi környezetben az oroszok még nem építettek atomerőművet, a Finnországban épülő erőmű esetén sem tudják tartani az EU-s szabványokat, a szerződés szerint viszont a magyar félnek fog pluszpénzbe kerülni, ha az EU-s szabvány szerint kell átszabni a gyártást. Kiderült, hogy a Duna nem alkalmas két erőmű hűtésére, a klímaváltozásnak köszönhetően pedig Paks II. hűtése sem megoldott; csak hűtőtornyokkal lehetne biztosítani a hűtést, ami viszont 10-15 százalékkal emelné az így is 4000 milliárdra rúgó költséget. Kérdés, hogy így Paks II. megépítése megéri-e. Paks II.-t a magyar társadalom többsége sem támogatja. A Medián legfrissebb közvélemény-kutatása szerint a többség változatlanul nem szimpatizál a beruházással, az orosz hitelt a magyar társadalom kétharmada nem támogatja. Bizonyára vannak saját kutatásaik is, hiszen ha lenne ilyen, akkor a csapból is az folyna, hogy Paks II. megéri. A tervek szerint a termelési ár 100 és 120 euró per megawattóra között lenne, de jelenleg 50-60 euró ugyanez az ár. Ahhoz, hogy Paks II. megérje, a duplájára kellene emelkednie ezeknek az áraknak, ami a megújuló energiák, az energiatárolás fejlődése mellett nehezen elképzelhető. Új nemzetközi elemzéseket kellene készíteni, de ennek is valószínűleg az lenne az eredménye, hogy Paks II. nem éri meg. A kérdéseim tehát; legutóbb a miniszter úr azt mondta, hogy a kormány tervezi a hitelfelvétel újratárgyalását az oroszokkal. Szeretném kérdezni, hogy ebben az ügyben mik a fejlemények. Ön szerint továbbra is tartható-e a Paksi Atomerőmű bővítése a jelenlegi tervek alapján? Mit gondol arról, hogy Paks I. élettartamát még plusz tíz évvel, 2040-ig meg kellene hosszabbítani, ezzel kiváltani a Paks II.-beruházást? Illetve akkor kérem, hogy a Keresztes Lóránt által feltett kérdésre válaszoljon, hogy mit fognak kezdeni a fűtőelemekkel. Válaszát előre is köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzék padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Aszódi Attila államtitkár urat kérem meg, hogy képviselő úr válaszára válaszoljon. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Képviselő Úr! A helyzet az, hogy nincs új a nap alatt, nincsenek új elemek sem az ön kérdéseiben, sem pedig azokban a kérdésekben, amelyeket itt citált. Ezekről a kérdésekről rengeteget beszéltünk az elmúlt években, és nemcsak hogy beszéltünk róluk, hanem hatósági eljárások alapját képezték ezek a viták és beszélgetések, valamint az Európai Bizottság maga is részletesen megvizsgálta ezeket az ügyeket. Hadd kezdjem a gazdaságossággal! Önök, mások is bírálták ezt a projektet. Mi bemutattuk, hogy ez a projekt gazdaságosan megvalósítható, az előbb említett 55 euró per megawattóra körüli termelői ár várható az új blokkok esetében, és bemutattuk azt is, hogy az előbb említett villamosenergia-piaci változások következtében olyan nagykereskedelmi árak kialakulása várható a régiós piacon, ami egyértelműen a projekt megtérülését igazolja. [[16.00]] Ezeket a vitákat mára lezártuk, hiszen az Európai Bizottság mind a mi álláspontunkat, mind pedig az ellenzők álláspontjait mérlegelte. Továbbá az Európai Bizottság végzett rengeteg saját számítást, kétszer tízezer különböző szcenáriót szimulált, és azt kapta az elemzésében az Európai Bizottság, hogy a projekt várható megtérülési mutatója 7,35 százalék/év. Ez a belső megtérülési rátája a projektnek. Ez mutatja egyértelműen, hogy a projekt megtérülő, visszahozza a befektetett tőkét, az összes költséget, benne a hulladékkezelésnek, az üzemanyagnak, az üzemeltetésnek, a karbantartásnak is minden költségét. Tehát ne legyenek kétségei, gazdaságosság szempontjából teljesen jól állunk. Ahogy az előző válaszban is elmondtam, egyértelmű, hogy a magyar és az európai uniós biztonsági előírásoknak meg kell hogy feleljen az erőmű, ilyen erőművet rendeltünk, ilyen erőmű fog megépülni. Nagyon fontos azt is hangsúlyoznom, hogy ellátásbiztonsági, energiapolitikai és klímavédelmi okokból is rendkívül fontos, hogy a projekt megvalósuljon. Nagy mennyiségű szén-dioxid kibocsátását fogja a projekt megtakarítani, így aztán önöknek, zöldpolitikát folytató politikusoknak kellene a leginkább támogatniuk az új blokkokat, hiszen sem Európában, sem pedig Magyarországon a klímavédelmi célkitűzéseket az atomenergia nélkül teljesíteni nem lehet. A projektre vonatkozó szerződéses keretrendszer egy fixáras, nagyon előremutató, szigorú követelményeket rögzítő keretrendszer, amely a magyar fél érdekeinek maximálisan megfelel, ezeket a magyar érdekeket maximálisan védi. Ez a szerződéses keretrendszer megfelelő, beleértve az államközi szerződéseket is, így ezeknek a szerződéseknek az újratárgyalására az ön állításával szemben nincs szükség. A Dunával kapcsolatban azt tudom mondani, hogy kellő mennyiségű hűtővíz van a Dunában, a frissvíz-hűtés megoldható ugyanúgy, ahogyan a mostani blokkok esetében is. Azokban a meleg nyári időszakokban, amelyek adott esetben korlátozóak lehetnek, az erőműben lesznek olyan kiegészítő hűtőberendezések, amelyek az erőmű működését ezekben az időszakokban is biztosítani fogják. A hulladékkezeléssel kapcsolatban pedig egészen egyértelműen a nemzeti politikával és a nemzeti programmal összhangban fogunk eljárni, teljesítve az európai uniós előírásokat is. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Kocsis-Cake Olivio képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Köszönöm a választ, államtitkár úr. A négy kérdés közül igazából egyre válaszolt, hogy ön szerint is továbbra is tartható-e az atomerőmű bővítése a jelenlegi tervek szerint. Sajnálattal hallom, hogy igen, de amiket mond, azok mind drágítják ezt a beruházást, és nem látom, hogy fog kijönni ez az 50-60 eurós ár, amikor a legalacsonyabb becslések 100-120 eurót mondanak.Legutóbb Süli János azt mondta, hogy a hitelszerződést újra fogják tárgyalni. Ezek szerint akkor most ez nem fog megtörténni, ami ugyancsak nagyon veszélyes, hiszen ezt a hitelt el kell kezdenünk törleszteni 2026-ban. Arról sem mondta el a véleményét, hogy a 2040-es meghosszabbítás Paks I. esetén esetleg nem válthatja-e ki Paks II.-t. Így a válaszát sajnos nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen, 36 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Böröcz László képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért akarják újra becsapni az embereket a balliberálisok?” címmel. [[Moraj az ellenzék padsoraiból.]] Böröcz László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! November 17-én Orbán Viktor és Tarlós István főpolgármester történelmi jelentőségű megállapodást írtak alá [[Moraj az ellenzék padsoraiból. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Budapest további fejlődése érdekében. Az együttműködésnek köszönhetően több mint ezermilliárd forint összegben valósulhatnak meg fejlesztések szerte Budapesten. Minden jóérzésű magyar embert örömmel tölt el a bejelentés, hiszen Budapest a nemzet fővárosa, ezért a város sikere az egész magyarság sikerét is jelenti. [[Folyamatos zaj. Arató Gergely: Na!]] A baloldal önmagát most sem hazudtolta meg, az emberekkel szembeni politizálás eredményéből semmit sem tanulva, olcsó politikai haszonszerzés reményében ismét az ország lakosságának támogatását élvező döntéssel mentek szembe, természetesen a tőlük megszokott hazug és félrevezető stílusban. Az ügy pikantériája, hogy olyan pártok képviselői emelik fel a hangjukat a várható fejlesztésekkel szemben, melyek teljesen kifosztották Budapestet. Százmilliárdos adósságot halmoztak fel, miközben busás fizetésekkel és végkielégítésekkel tömték ki egymás zsebeit. A szocialista-liberális városvezetés botrányt botrányra halmozott, a tömegével elkövetett közbeszerzési szabálytalanságokkal, a tetemes összegekért megrendelt hasznavehetetlen tanulmányokkal és a kádereik által irányított, több közszolgáltatóval szemben indult büntetőeljárásokkal. A Demszky-Hagyó-korszak működésének egyik eklatáns példája az OLAF által megállapított, a 4-es metró építésével összefüggő több tíz milliárdos korrupciós botrány vagy éppen a BKV akkori csődközeli állapota. Tarlós István 2010-ben vette át a szakadék szélén lévő főváros irányítását, amellyel lezárult Budapest életének egyik legmélyebb és legsötétebb, nokiás dobozokkal fémjelzett időszaka. Az új városvezetésnek köszönhetően Budapest gazdálkodása, köztereinek állapota, közlekedése, közbiztonsága és turisztikai megítélése soha nem látott mértékben fejlődik. A Fidesz-KDNP-kormány összesen 218 milliárd forint adósságtól szabadította meg Budapestet, míg az MSZP-SZDSZ-es kormányok valójában magukra hagyták a budapestieket. A szocialisták kardlapoztattak, fejmagasságban lövettek, és most ők oktatnak minket jogállamiságból. Meghamisított gazdasági adatokat szolgáltattak az EU-nak, de most ők akarják megmondani, hogyan kellene kiszolgálni Brüsszelt. Húsz év alatt teljesen kifosztották Budapestet, de most ők, önök féltik a fővárost. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem államtitkár urat, miért akarják újra becsapni az embereket a balliberálisok. Természetesen, ha nem itt lennénk, akkor ez csupán egy költői kérdés lenne. [[Mirkóczki Ádám, az MSZP és a DK padsoraira mutatva: Miért nem őket kérdezed? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. (Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr interpellációs kérdésére Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. [[Arató Gergely: Csak keményen!]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Budapest ma egy soha nem látott fejlődés kapujában áll [[Dr. Vadai Ágnes: Azt látjuk, tényleg!]] a XXI. század következő évtizedeire a város valaha volt legsikeresebb korszaka köszönhet ránk. Az a célunk, hogy 2030-ra Budapest legyen a három legjobb európai nagyváros egyike. Ezt megalapozzák az elmúlt nyolc évben megvalósult fejlesztések. Csupán felsorolásszerűen és csupán kiragadva egy-két példát: Zeneakadémia, Pesti Vigadó felújítása, Erzsébet téri Kulturális Központ és Park, Sorsok Háza, egyetemi campus, Ludovika, Liget-projekt, Moholy-Nagy Művészeti Egyetem, Duna Aréna, uszodafelújítások [[Nagy zaj, közbekiáltások az ellenzéki padsorokból, köztük Duna Aréna?]] Gül Baba türbéje és a környező városrész felújítása [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Kossuth tér, a belső kerületek útfelújításai és a külső városközpontok rehabilitációja. [[Z. Kárpát Dániel: Mondj egy olyat, amit nem a haverotok épített!]] De nem folytatom a sort. Ezt a felsorolást csak azért szerettem volna az önök figyelmébe is ajánlani, mert ez bizonyítja, hogy amikor ezt az állítást megfogalmazzuk, miszerint azt szeretnénk, hogy Budapest Európa három legjobb városa közé kerüljön, nem a levegőbe beszélünk. A siker feltételei ugyanis adottak. Budapest fejlődik, az eredmények kézzelfoghatóak. Köszönhető ez a Tarlós István főpolgármester úr vezette városvezetés és a kormány együttműködésének is. Ezt a munkát erősítette meg a képviselő úr által is említett, november 17-én aláírt megállapodás, amely létrehozta a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsát. Mindez egy paritásos alapon működő szervezet, vétójoggal rendelkező olyan testület, amely méltó utódja tud lenni a millenniumi városfejlesztéseket levezénylő végrehajtó, hasonló elnevezést viselő korábbi testületnek, amelynek egyébként Budapest első aranykorát köszönhetjük. Annak érdekében, hogy kihasználjuk ezt a történelmi esélyt, szükségünk van egy úgynevezett mestertervre, egy tízéves fejlesztési stratégiára. [[16.10]] Ez a „Budapest 2030” fejlesztési terv, amit a kormány és a főváros 2019 végéig közösen készít el, de azt gondoljuk, hogy egy ilyen terv nem csak a városvezetésnek és a kormánynak a belügye, közösségi tervezésre van szükség. Ez a folyamat a Budapest-párbeszéd, amelyben a budapestiek és a Budapesttel foglalkozó városi, civil, valódi civil szakmai közösségek is részt tudnak venni, abban a projektben, hogy hogy találjuk ki együtt, hogy hogyan tudjuk sikerre vinni Budapest ügyét. Mindez erősen és egyértelműen szembeállítható a korábbi, 2010 előtti időszakkal, amit leginkább az elvesztegetett évtizedeknek tudunk nevezni, meg nem valósult, korrupcióba fulladó beruházások évtizede, esetleg ez a másik jelző, amit Budapest előző évtizedeire lehetne alkalmazni. Különösen nagy jelentősége van a közlekedési fejlesztéseknek, és ezért gondoljuk úgy, hogy az utasokat szolgáló közösségi közlekedés javítása érdekében egyetértünk a főpolgármester úrral, és ő határozottan kérte a kormányt a HÉV-vonalak átfogó felújítására, a déli HÉV-ek metrókapcsolatának megteremtésére, az elővárosi vasút erőteljesebb bekapcsolására a budapesti közösségi közlekedésbe. Ez egészül ki egy olyan útfelújítási programmal, amivel az autós közlekedés lehetőségeit is meg szeretnénk valósítani. A kormány nyitott a főpolgármester úr javaslataira, meg is kezdte a szükséges döntések meghozatalát, ami ahhoz kell, hogy minél előbb ezek a döntések valósággá váljanak, és megvalósult beruházások legyenek belőlük, az előző, általam felsorolt beruházásokból. És ehhez szeretné kérni a kormány a mostani városvezetés és a kormány állampolgárok általi és budapestiek általi támogatását. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Böröcz László képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Amióta Demszky Gábort mindenféle ellenőrizet nélkül találhatjuk meg Budapest utcáin és nyilatkozgat ilyen formában, azóta némi képünk lehet arról, hogy 1990-2010 között hogy működhetett a szocialista-liberális fővárosi vezetés, és hogy miért nem történt semmi 1990-2010 között a fővárosban. [[Arató Gergely: Demszky ötször nyert.]] Államtitkár úrnak nagyon köszönöm a válaszát, természetesen elfogadom. A kormány és a főváros együttműködése mintaértékű lehet, és Budapest jövője az ország jövője szempontjából kiemelkedő jelentőségű. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Nemcsak a létszámon múlik a hon védelme!” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr felkérésére Menczer Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő asszony, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Vigyázó szemeteket Ukrajnára vessétek! Az elmúlt órákban röhögés, huhogás és mindenféle olyan dolog hangzott el ebben a Házban, amit nem gondolnék olyan napon, amikor is a szomszédságunkban háborús helyzet van kialakulóban, ahová esetleg kárpátaljai honfitársainkat fogják katonának behívni. Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy nekünk mint parlamenti képviselőknek, ilyennel kell elsődlegesen foglalkozni. És azért mertem ezt szóba hozni, mert a témám is, az interpelláció is ehhez kapcsolódik, ilyen jellegű ügyekhez kapcsolódik.Az új parlament megalakulása óta a honvédelmi alkalmazottak jogállásáról, a Magyar Honvédség új szervezeti rendjének kialakításáról, a Magyar Honvédség létszámáról tárgyaltunk a Honvédelmi Minisztérium előterjesztése alapján. Szerepelt ezekben az engedélyezett létszámemelkedés úgy, hogy még a 2013-ast sem éri el a meglévő szint, szerepelt ebben az, hogy újabb veszélyhelyzetet vezetnek be, a honvédelmi veszélyhelyzetet. Ugyancsak szerepelt a javaslatban a nemzetközi katonai parancsnokság létrehozatala, és szerepeltek mindazok a kérdések, amelyeket, úgy gondolják, hogy szervezeti rendszerrel és létszámmal lehet megoldani. A költségvetési törvényben jelentősen magasabb összeg szerepel a honvédelem finanszírozására a következő évre, amely lehet akár pozitív, bár komoly kétségünk van abban, hogy esetleg a beszerzésekben a túlárazások eredményeként nem valakiknek a zsebében fog landolni a költségvetés egyes forrásrésze. Tudja ön is, államtitkár úr, tudjuk mi is, hogy bármilyen szervezet problémáját nem elsősorban a szervezet felépítése, hanem a szakmai alapokon nyugvó, elkötelezett emberek együttes munkája oldja meg. Hiába azonban formálisan a honvédelem, hiába azok az erőforrások, amelyek a hon védelmét szolgálják, hiába mindazoknak a kiváló embereknek a munkálkodása, akik akár a NATO szervezeti rendszerében, akár a hazai viszonyok között próbálják a képességeket kialakítani és megőrizni, ha a kormány politikája teljesen ellene megy annak, hogy hazánkat minél kevesebb atrocitástól, problémától, nemzetközi konfliktustól kelljen a nemzetközi térben megvédenie. Az is a hon védelmének nehézségét jelenti, ha egy ország nemzetközi politikai életében és a hazai viszonyok közötti munkálkodásával a hazát elszigeteli, olyan országok haragját vívja ki, akikkel aránylag kiegyensúlyozott volt a viszonya hosszú évtizedek óta. Ha megszegi egy kormány az írott és íratlan közösségi szabályokat, a népek békés egymás mellett élésének alapvető feltételeit, akkor hiába költ bármilyen összeget a hon védelmére, bármennyire is több tízezer embert integrál ebbe a rendszerbe, sőt akár egy társadalmat is hadkötelezetté tehet, ha olyan viszonyokat teremt, amelyek között nem tudja a hazáját megvédeni más országok haragjától. Ma már nem a fegyverek és a gyalog menetelő katonák létszáma óv meg egy országot a nemzetközi konfliktusoktól, nem ezek a viszonyok nehezítik az adott ország polgárainak életét, hanem olyan gazdasági, humanitárius, erkölcsi elszigetelés és visszautasítás, amivel a haza polgárai számára fuldokló a légkör, amelyet teremtenek. Kérdésem önhöz, államtitkár úr: nem gondolja-e, hogy sokkal hatékonyabban tudná megvédeni hazánk polgárait, ha bármilyen nemzetközi konfliktustól megvédenék hazánk polgárait? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Menczer Tamás államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném én is azzal kezdeni, amivel ön kezdte a felszólalását, amit még nem tudtunk, az apropót, amikor leadta írásban is: Ukrajna kérdésével. Teljes mértékben egyetértek önnel, rendkívül súlyos az, ami szomszédságunkban történik, és valóban talán ez a legfontosabb, ami ma ebben a Házban itt szóba kerül. Nagyon rossz hír az, hogy hadiállapotot vezetnek be a szomszédságunkban, 150 ezer magyar él itt. Szijjártó miniszter úr a mai napon beszélt is erről, és el is rendelte, hogy napi kapcsolatban vagyunk Brenzovics elnök úrral, ha szükséges, napi többszöri kapcsolatban, tehát folyamatos kapcsolatban, és bízunk benne, bár a jelek magukban nem túl biztatóak, de reméljük, hogy a helyzet legalábbis nem fokozódik, és elmozdul a rendezés irányába.Na most, tisztelt képviselő asszony, ebben egyetértünk. A másik rész, amivel nem tudok egyetérteni, a felszólalásában honvédelmi és külügyi kérdéseket is említett, az enyém a válaszadás lehetősége, és tartozom önnek azzal a vallomással, hogy a hétvégén sok időt töltöttem a felszólalásával. Igen-igen, olvasgattam, olvasgattam, olvasgattam, most nem akarom azt mondani, hogy reggel, délben meg este, egy gyurcsányi hazudás rendszerességével, de sokat, és nem egészen értettem meg, hogy hová akart kifutni, de nem kérdőjelezem meg a jó szándékát. A lényeg az, hogy attól ne tartson, hogy az egész világot le akarjuk rohanni egy tízmilliós országként. Négy éve dolgozom a külügyminiszter úr mellett, még sose mondta, hogy vegyem a kabátomat, és induljunk a világ lerohanására. Azt viszont sokszor elmondta, hogy a tiszteletet megadjuk mindenkinek, de elvárjuk a tiszteletet a diplomáciai munkánk során, azt a tiszteletet, ami egy ezeréves államisággal rendelkező ország esetében elvárható. Nem keressük a konfliktusokat, de nem ugrunk el a konfliktusok elől semmi esetben sem. És különösen akkor nem ugrunk el a konfliktusok elől, hogyha igazunk van, tisztelt képviselő asszony és tisztelt Ház, és ilyen konfliktusvállalás például az illegális bevándorlással kapcsolatos konfliktusvállalás. Miért ne vállalnánk a vitákat akkor, amikor igazunk van, és megmondom önnek, képviselő asszony, egészen őszintén, habár Ukrajna vonatkozásában egyetértettünk, hogy kicsit csodálom, hogy a Jobbik mikor lett ilyen gyáva ebben a konfliktusvállalás témakörben, és élek a gyanúperrel, hogy ez valahol a Spinoza-ház környékén kezdődhetett el. Ami pedig a diplomáciai elszigeteltséget illeti, nem vagyunk diplomáciai elszigeteltségben, szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy miniszterelnök úr röviddel ezelőtt diplomáciai rekordidőszakon volt túl, a világ vezetői, első számú vezetői fontosnak és érdemesnek ítélik a magyar miniszterelnök véleményét arra, hogy meghallgassák, és ez természetesen nem véletlen, és ha valaki megnézi külügyminiszter úr naptárját, abban is látható, hogy semmifajta elszigeteltségben nem vagyunk. Ezt egészen biztosan tudom önöknek állítani, vele szemben van az irodám, de én is csak nagyon ritkán találkozom vele. Tehát sem elszigeteltek nem vagyunk, sem semmifajta ilyen jellegű problémánk nincsen. [[16.20]] S még annyit szeretnék: már hallom a tisztelt jobbikos képviselőktől s még van időm erre reagálni a személyemmel kapcsolatos megszólalásokat, akik szeretnének engem a televíziós munkámhoz visszasegíteni. Szeretném a figyelmüket felhívni arra, hogy önöknél a pályaív pont fordított, az önök bukott pártvezetői szoktak amatőr internetes televíziózással próbálkozni. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Tehát a pályaív pont fordított. Bevallom önöknek őszintén, hogy megnéztem Vona Gábor néhány videóját, sőt, hogy fokozzam a dolgot, ezt követően Gyurcsány Ferenc néhány videóját is megnéztem [[Nagy zaj, derültség, közbeszólások.]] és azt kell mondanom, hogy igen éles a verseny „az ország legnagyobb ripacsa” címért. [[Derültség.]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Varga-Damm Andrea képviselő asszonyé a szó. Képviselő asszony, elfogadja-e a választ?
Nagyon nehéz helyzetben vagyok, mert a válasz egyik felét elfogadnám, de a másik felét nem tudom. Ritkán kerül egy képviselő ilyen helyzetbe. Azt hallottuk, hogy az ukrajnai konfliktust illetően percről percre kapcsolatban vagyunk ukrán szervezetekkel, illetőleg a kárpátaljai magyarság képviselőivel. A válasz másik részét azért nem tudom elfogadni, mert úgy gondolom, hogy e Ház képviselőinek nagy része az elmúlt nyolc évben is itt ült, és végig kellett hallgatnunk elég sok olyan nemzetközi konfliktusból eredő problémát, amelyek, ha tetszik, ha nem, országunk megítélését igencsak negatív irányba megváltoztatták. Gondolok itt például Brüsszelben aláírt megállapodásokra, majd itthon azoknak akként való aposztrofálására, hogy mi ezt nem akartuk. Mi mindenkivel harcolunk, mindenkivel szembemegyünk, az ENSZ-közgyűlésen világkvótát kérünk, majd hazajövünk, és azt mondjuk, hogy ilyet soha nem mondtunk, s közben mindenkit perelünk, s akkor még jó pár országon keresztül elítélt bűnözőt is a határokon átsegítünk. Mindezek alapján azt gondolom, hogy most nem tudom a választ elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 42 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az interpellációs időszak végére értünk. Most az azonnali kérdések órája következik. Sneider Tamás alelnök úr, Gyöngyösi Márton frakcióvezető úr és Mirkóczki Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a hatalom mindannyiunk türelmével?” címmel. Kérdezem önöket, hogy ki fogja feltenni a kérdést. [[Sneider Tamás jelzésére:]] Igen, Sneider Tamás alelnök úrnak adok szót. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Miniszterelnök Úr! Christian Wulff, a Német Szövetségi Köztársaság elnöke 2012-ben lemondott magas posztjáról, mert ajándék repülőutakat fogadott el, ráadásul ezért cserébe néhány dolgot el is intézett ezeknek a személyeknek. Az USA ENSZ-nagykövet asszonya pár héttel ezelőtt mondott le ugyancsak magas posztjáról, pedig ő a vagyonbevallásában is közzétette azokat az ajándékokat, amiket kapott különböző barátaitól. A demokráciákban a világ minden pontján természetes, hogy azok a közszereplők, akik ilyen ajándékokat fogadnak el, lemondanak a posztjukról. Vannak ezek a nagyon fontos személyek és van ön, miniszterelnök úr. Ők tisztességesen vállalták a következményeket, és lemondtak a pozíciójukról, míg ön büszke arra, hogy harminc éve, bár eltitkolva, de folyamatosan fogad el gazdag vállalkozóktól repülőutakat. Ám az ön büszkeségét pont az árnyalja, hogy a vagyonbevallásában eddig ez nem szerepelt. Legújabban pedig már igyekszik olyan személyeket is begyűjteni az országba, akik korrupció vádjával lettek elítélve a saját országukban. Miniszterelnök Úr! Ön egy pillanatra sem érzi úgy, hogy ezekkel a tevékenységekkel nemcsak önmagát járatja le, hanem egész hazánkat, egész nemzetünket? Kérdezem miniszterelnök urat: fenntartja-e állítását, miszerint büszke a harminc évig titkolt magánrepülőzésére? Fenntartja-e, hogy ezek után is törvénytelen módon az önt szolgáló milliárdosok ajándékát fogadja el? S végezetül: kíván-e újabb korrupcióért elítélt közszereplőket hazánkba telepíteni? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. A válaszra Orbán Viktor miniszterelnök úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Tudomásom szerint az ön kérdésében szereplő fölvetést a magyar parlament Mentelmi bizottsága megvitatta, abban döntést hozott, és ennek a döntésnek én alávetem magam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Sneider Tamás alelnök úré a szó. Parancsoljon!
Bátor válasz volt, miniszterelnök úr, meg kell hagyni. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Az ön nyolc éve bebizonyította, hogy a korrupció mértéke egyenes arányban áll egy ország pusztulásával. Miközben a korrupt rendszere felemésztette a gazdasági lehetőségeinket, odajutottunk, hogy már nem Nyugat-Európát kell utolérnünk, hanem Romániát, amely négyszer gyorsabban fejlődött az elmúlt 18 évben. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Négyszer gyorsabban gazdagodtak a román állampolgárok, mint a magyar állampolgárok [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] nézzék meg a statisztikákat, kedves képviselőtársaim! Bizony, ki gépen száll fölébe, annak csak térkép e táj, és a fellegek felett jogosan lehet azt gondolni, hogy a magyar embereket halálukig lehet dolgoztatni. Jogosan gondolhatja úgy, miniszterelnök úr, hogy egy évben 14 hónapon át kell dolgoztatni a magyar munkavállalókat, jogosan érezheti úgy, hogy ezt addig teheti, amíg semmilyen komoly társadalmi hatása ennek a történetnek nem lesz. És komolyan gondolhatja azt is, hogy fel lehet tölteni tíz- és százezrekkel a hiányzó magyarokat. Miniszterelnök úr, ha mégis meggondolják magukat a magyarok, és nem kívánják halálra dolgozni magukat, ön hova fog repülni? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. A pusztulás szélén álló Magyarországról csak annyit szeretnék mondani önnek, hogy a minimálbér 2010-ben 73 500 forint volt, míg 2018-ban 138 ezer forint. A szakmunkás-minimálbér 89 500 forint volt, most 180 500 forint. A nettó átlagkereset 2010-ben 133 ezer forint volt, 2018 szeptemberében pedig 216 ezer forint. 2010 óta a reálbérek több mint 36 százalékkal emelkedtek; egy kétgyermekes, átlagkeresettel rendelkező szülő jövedelme pedig 45 százalékkal ér többet, mint 2010-ben. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Pontosan hogy is volt?” címmel. Harangozó Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, a Gruevszki-botrányról kívánom kérdezni, arról a botrányról, ahol a macedón exminiszterelnököt, akit két év börtönbüntetésre ítéltek hazájában korrupció miatt, a magyar kormány sebtében befogadta. Ezzel kapcsolatban egy friss felmérés szerint a magyar emberek a következő dolgokat mondták: megdöbbenés, düh és csalódás, amit éreznek a magyar kormány cselekedetével kapcsolatban, és ezt nem oszlatja az a sok maszlag, amit az államtitkárok az elmúlt két hétben a parlamentben elmondtak. Ezért öntől kérdezem konkrétan, hogy melyik teória az igaz, miniszterelnök úr. Az egyik feltevés szerint Moszkva kérésére a külügy intézte, a miniszterelnök mit sem tudott erről az ügyről. A másik lehetőség, hogy a miniszterelnök döntött, a miniszterelnök személyes döntése és kérése volt, hogy a volt Moszkva-barát harcostársát Magyarországra menekítse. Hogy ez kormányzati döntés nélkül nem lehetett, az tény, a napnál is világosabb. Külügyi és talán titkosszolgálati munkatársak, alkalmazottak, magyar diplomaták magyar diplomataautóval adták-vették az embert több országon keresztül. A kérdés tehát csak az, hogy ki hozta meg ezt a döntést, a külügyminiszter vagy ön. A másik kérdésem pedig, miniszterelnök úr, az üggyel kapcsolatban az, hogy 2014 és 2018 között a kormany.hu-n fellelhető információk szerint a magyar kormány, és köztük ön is, 21 alkalommal nyilvánította ki, hogy támogatja Macedónia EU- és NATO-tagságát, elismerve ezzel a kormányuk előrelépését, és elismerve azt, hogy Macedónia ilyen szempontból egy elfogadható partnerország Magyarországnak. [[16.30]] A Gruevszki-ügy döntése fényében kérdezem miniszterelnök urat, fenntartja-e a magyar kormány, hogy támogatja Macedónia európai uniós és NATO-csatlakozási törekvéseit. Kérem, illetve várom válaszát.
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! A magyarországi hatóságok szabályosan jártak el. Macedónia Magyarország szövetségese, és az is marad. Támogatjuk Macedónia NATO- és európai uniós tagságát. Macedóniának hálásak vagyunk, mert fontos szerepet játszott a migránsok megállításában, Macedónia kormánya lezárta az útvonalat, és kerítést is épített. A macedóniai kormányt és annak fejét, Gruevszki urat kórusban, nemzetközi kórusban támadták ezért a Soros-féle világhálózat vezetésével. Macedónia ugyanolyan nyomás alatt állt, mint Magyarország, hogy engedje be a migránsokat, de Macedónia kitartott, és ezzel segített Magyarországnak is, hogy megvédhessük magunkat. Köszönet érte.Ami a mostani macedón helyzetet illeti, aki figyel, láthatja, hogy politikai játszmák zajlanak ott, és ezekben a játszmákban az igazságszolgáltatás is részt vesz. Ezekbe a játszmákba Magyarország nem fog beleavatkozni, véleményt sem fog róla mondani. Egy dolgot azonban teszünk, ezt tettük a múltban más országok esetében is, és ezt fogjuk tenni a jövőben is: biztosítjuk a tisztességes eljárás lehetőségét Magyarország területén mindenkinek, büntetlenséget senkinek sem adhatunk, de tisztességes eljárást igen. Ez esetben ez a tisztességes menekültügyi eljárást jelentette. Magyarország szövetségesei mindenhol, de különösképpen a Balkánon számíthatnak Magyarországra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Harangozó Tamás képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Érdekes szövetséges az, amelyik egy jogerős bírósági ítélet elől segít elmenekülni egy állampolgárnak. Azt mondja, hogy nem fog beleavatkozni a macedón igazságszolgáltatásba. Megtette, miniszterelnök úr, azzal, hogy ezt a döntést meghozta. Azt mondta, hogy jó, mert sok kerítést épített a macedón kormány. Ezek szerint nem feltétlenül csak jó irányba építette ezeket a kerítéseket, mert mégiscsak idekerült valahogy ez az ember.Az, hogy betartanak minden szabályt, miniszterelnök úr, ez nem igaz, ezt ön is tudja; jogászember, az ön aláírása szerepel a 191/2015. kormányrendeleten, ami biztonságos származási országnak minősíti Macedóniát, biztonságos harmadik országnak Szerbiát és Montenegrót. A magyar külügy munkatársai tehát olyan országokon keresztül menekítették ide ezt az embert, akikről bizonyítania kéne Gruevszkinek, hogy politikai üldöztetés éri őt ott. Nem tudtam, hogy Szerbiában is üldözik ezt az embert, nem tudtam, hogy Montenegróban is üldözik ezt az embert. Nyilvánvalóan törvénytelen döntést hoztak. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Szeretném tájékoztatni képviselő urat, hogy a menekültügyi eljárást Magyarországon nem a kormány folytatja le, erre külön hatóság áll fönn. A rá vonatkozó szabályok szerint jár el, minden menekültügyi döntés Magyarországon mentes a politikai befolyástól [[Derültség az ellenzék soraiban.]] kizárólag jogi mérlegelésen nyugszik. [[Az elnök csenget. Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Vadai Ágnes képviselő asszony és Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért gondolja?” címmel. A kérdést Vadai Ágnes képviselő asszony teszi föl. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nagyon úgy tűnik, hogy a mai Magyarország az első olyan ország a világtörténelemben, amelynek a miniszterelnöke egy embercsempész. Nem elég, hogy a hivatali visszaélés miatt két év börtönbüntetésre ítélt volt macedón miniszterelnök útlevél nélkül, illegális migránsként lépte át a magyar határt, nem elég, hogy nem a tranzitzónában kötött ki, mint mindenki más, hanem egyből Budapestre jött, minden átvilágítás és ellenőrzés nélkül.A nemzetközi sajtó azóta részletesen feltárta, hogy a magyar kormány külképviseleten dolgozó emberei csempészték be Magyarországra az elítélt bűnözőt, mint egy James Bond-filmben, csak kelet-európai megvalósításban, méretes kormányzati pofára eséssel. Itt tartunk, miniszterelnök úr: az ön kormányának emberei csempészték be Magyarországra az illegális migránst. Ön a világ első embercsempész kormányának a feje. Nosza, miniszterelnök úr, meséljen nekünk egy kicsit az illegális migrációról így, ha már az elkövetői oldalt is ismeri! Soros György megbízatására állt embercsempésznek, vagy esetleg más okból? Lehetséges, hogy nem is Sorosnak van ehhez köze, hanem annak, hogy a börtön elől menekülő exminiszterelnökök sokat fizetnek a szabadságukért? Kérem, mondja el nekünk, hogyan fizetett a saját népe elől menekülő miniszterelnök, elvégre ön biztos, hogy egy életre megjegyezte az árfolyamot? Mennyit lehet ilyenkor elkérni? Ön is fizetne annyit, amennyit Gruevszki fizetett? Vagy nem is pénzről van szó? Esetleg Putyin gazda adta parancsba, hogy be kell fogadni a macedón szárnysegédjét? Erről van szó? Azt tudja már, hogy önt hová fogják elküldeni, ha kicsúszik a talaj a rendszer alól, és újra független igazságszolgáltatás lesz Magyarországon? Kérdezem hát miniszterelnök urat, miért adja ilyesmire a fejét, és miért gondolja, hogy önnek az illegális migráció támogatása és az embercsempészet is megengedett? Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Szeretném megismételni, hogy a magyar hatóságok ebben az ügyben, mint az összes többi hasonló ügyben, a jogszabályok keretei között szabályosan jártak el, és így fognak eljárni a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Információm szerint Arató Gergely képviselő úr fogja az egyperces viszonválaszra a szót megkapni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nagyon sajnálatos, hogy péntek óta ön elvesztette a bátorságát, és most már nem meri szövetségesének nevezni Gruevszki urat. Nem meri azt mondani, hogy azért jöhetett ide, mint ahogy a minisztere mondta, mert tíz évig miniszterelnök volt. Nem meri azt mondani, hogy a politikai szolgálataiért jár ez a menedék az ön volt szövetségesének, volt kollégájának és talán volt vagy jelenlegi üzlettársának.Azt kell mondanom, miniszterelnök úr, hogy egy kicsit több bátorságot várnánk. Álljon ki, és mondja el azt, hogy az ön kormánya miért vett részt egy elítélt bűnöző Magyarországra szöktetésében, miért szervezte meg az ön Külügyminisztériuma és talán más szervezetei. És bizony a magyar kormány által felügyelt menekültügyi hatóság miért adott neki a menekültügyi jogszabályokat nyilvánvalóan megsértve menedékjogot? És végül, tisztelt miniszterelnök úr, azt is javaslom, utána fáradjon a kasszához, és mint bevándorlást támogató szervezet, a kormány nevében fizesse be az illegális bevándorlási különadót. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretnék akkor egyértelműbben fogalmazni. Visszautasítom azokat a föltételezéseket és vádakat, amelyek a magyar állam bármely szervezetét, bármely szervét és bármely tisztségviselőjét törvénytelenség elkövetésével vádolják. Ez egész egyszerűen nem igaz, önök nem mondanak igazat, valójában hazudnak.Ami pedig az ügy lényegét illeti, arra azért szeretném fölhívni az önök figyelmét, hogy azok az emberek támadják most itt a parlamentben a kormányt, akik a bevándorlás pártján álltak mindig is. Az a helyzet, hogy önöknek nem tetszenek a bevándorlás megakadályozásában segítséget nyújtó macedón miniszterelnöknek nyújtott tisztességes eljárások, ellenben Ahmed H.-nak szívesen nyújtanak a volt igazságügyi miniszterükön keresztül jogi segítséget. Ez az igazság és az egyenes beszéd. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi az ami nincs?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Megvárnám miniszter urat, ha egy lehetőség van rá.
Köszönöm szépen. Megvárja miniszter urat. Miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[Csárdi Antal feláll.]] Csak a forgatókönyvből elő kell szedni, tudtam, hogy Csárdi képviselő úr következik. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor teremt a magyar törvényhozás igazságot három és fél millió embernek?” címmel. Csárdi Antal képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Ház! A devizahitel-válság, azt gondolom, hosszú évek óta itt folyik a szemünk előtt. Azt is pontosan tudjuk, hogy több mint egymillió családot érint ez a probléma, és sajnos mindannyiunknak kell legyen olyan tapasztalunk, hogy bizony, amikor ezek a családok fölvették, sokan önök közül is, ezeket a hiteleket, a bankok finoman fogalmazva sem biztosítottak kellő információt a felelős döntéshez. [[16.40]] Ennek az a következménye, hogy ma körülbelül 3-3,5 millió ember él olyan életkörülmények között, amelyek elfogadhatatlanok Magyarországon 2018-ban, a családok évében. Azt gondolom, hogy hitem szerint ebben a Házban mindannyian, kormánypárti és ellenzéki oldalon érzünk felelősséget azok iránt, akiket átvertek a bankok, akiket nem tájékoztattak kellőképpen a bankok és akiknek a magyar törvényhozás kell hogy igazságot szolgáltasson. 2018. szeptember 20-án az Európai Bíróság ítéletben mondta ezt ki, és mivel 2018 a családok éve, az LMP kidolgozott egy adósmentő csomagot, amit elbír a költségvetés, elbír a bankrendszer, és megjelenik benne a társadalmi igazságosság elve is. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelettel kérdezem, hogy tervezi-e a kormány, hogy segítséget nyújt azoknak a devizahiteleseknek, akikről pontosan tudjuk, hogy áldozatául estek a bankok profitéhségének, és itt nemcsak a késedelembe esett adósokról beszélek, hanem minden olyan devizahitelt felvett adósról [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , aki ma tisztességtelen tájékoztatással vagy tájékoztatás hiányában át lett verve. Egy fél másodpercet kérek szépen, elnök úr. Szeretném nagy tisztelettel kérdezni továbbá, hogy fenntartja-e Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr azon állítását, miszerint ön vagy önön keresztül a kormány hajlandó tárgyalni az LMP által kidolgozott adósmentő csomagról. [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]]
Képviselő úr, ne haragudjon, fél perccel lépte túl, úgyhogy tudomásul veszem, hogy nem fért bele, de az érdemi rész elhangzott. A válaszadásra miniszterelnök urat kérem.
Köszönöm szépen a kérdését. Ami az ügy gyökereit illeti, ön könnyű helyzetben van, mert csak egy-két sorral kell előrejönnie, hogy megkérdezhesse az egykori miniszterelnököt, hogy hogyan jött létre ez a devizahiteles csapdahelyzet. Hiszen ezt a szocialisták idézték elő, és a döntésük következménye az lett, hogy mikor teret nyitottak a devizahitelezésnek, akkor a devizahitelek aránya több mint százszorosára emelkedett, miközben semmilyen érdemi lépést nem tettek ennek következményei orvoslása érdekében.Amit konkrétan tudok adni válaszként az ön kérdésére, az úgy hangzik, hogy meg nem történtté nem tudja tenni senki, jómagam sem a devizahitelezést, segítséget tudunk nyújtani az orvoslásban. Eddig a következő dolgokat tettük. A forintosítással lezártuk a devizahitelezés korszakát, a háztartások árfolyamkockázatnak való kitettsége gyakorlatilag megszűnt, és ezzel hét-, azaz hétszázezer családnak segítettünk. Bevezettük az árfolyamgátat. Az árfolyamgáttal 186 ezer családnak segítettünk. Bevezettük a végtörlesztést, ezzel 170 ezer családnak segítettünk. A Nemzeti Eszközkezelő felállításával 36 ezer családot mentettünk ki a bajból, és most pedig éppen egy törvényt alkotunk vagy szeretnénk, ha önök egy törvényt alkotnának a kezdeményezésünkre arról, hogy akiket a bankok kisemmiztek, azok most visszavásárolhassák az eszközkezelőtől a lakásaikat. A banki elszámoltatás keretében pedig tisztességtelen árfolyamrés hiánya és egyoldalú szerződésmódosítások miatt az összes szerződést felülvizsgáltattuk. Ez 30 százalékkal csökkentette a törlesztőrészleteket és összesen ezermilliárd forintnyi tehertől szabadultak meg a családok. Ennyit tudtunk eddig tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Csárdi Antal képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én mindent nagy tisztességgel elhiszek, amit mond. Ugyanakkor ez egy nemzeti minimum, és higgye el nekem, hogy a jelenlegi adósokat és nem csak azokat, akik késedelemben vagy fizetésképtelenségben vannak már nem érdekli, hogy ki csinálta, hogy csinálta, miért csinálta. Egy dolog érdekli, hogy van egy átverés, amit a bankok megvalósítottak, és ebben szükséges a törvényhozásnak segítséget nyújtani.Megismétlem, az LMP kidolgozott egy programot, és pontosan tudjuk, hogy a választók akaratából ezt önök nélkül nem lehet megvalósítani. Ezért fenntartom a kérdésemet illő tisztelettel: miniszterelnök úr, leül-e tárgyalni vagy a kormány tagjai leülnek-e tárgyalni az LMP-vel, hogy találjunk egy közös megoldást a devizahitel-válságba sodródott emberek megmentésére? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra megadom a szót a miniszterelnök úrnak. Parancsoljon!
Biztatom önöket e tekintetben, azért vannak itt a parlamentben a különböző bizottságok, hogy ezeket a kérdéseket megtárgyalják. A kormány ezeken a megbeszéléseken majd képviseltetni is fogja magát. Minden tiszteletem mellett azért kell hogy emlékeztessem önt arra, különösen, hogy használta a nemzeti minimum kifejezést, hogy azért az önök pártja itt a parlamentben nem segített bennünket azokban a döntésekben, amelyekkel orvosolni akartuk a helyzetet. Az önök pártja nem szavazta meg a Nemzeti Eszközkezelő létrehozását, nem szavazta meg a végtörlesztést sem, nem szavazták meg a CSOK bevezetését sem. Sőt, az önök korábbi társelnöke azt is elmondta, hogy új lakások építését nem finanszíroznák a családi otthonteremtési kedvezményből. Ráadásul az önök programjában még van egy vagyonadó is, amit egységes és kötelező, értékalapú ingatlanadóként szeretnének bevezetni. Ez még hozzátartozik az igazsághoz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea képviselő asszony, a Párbeszéd frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Frakcióvezető asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, „az ember tisztességgel bánik a szövetségeseivel”, mondta ön múlt héten egy rádióinterjújában Gruevszkiről, illetve sokszor hangoztatja azt, hogy mi, magyarok dönthessük el, hogy kivel akarunk együtt élni.Nézzük akkor meg egy kicsit, hogy az elmúlt években kikkel akart ön együtt élni itt, Magyarországon! Ghaith Rashad Pharaon szaúdi üzletember, aki megvette a régi postaszékházat az ön vejétől, Tiborcz Istvántól. Pharaont 25 évig körözte az Interpol, Amerikában pénzmosással, korrupcióval gyanúsították. Ön kijelentette, hogy Pharaon nem jelent nemzetbiztonsági kockázatot Magyarországon. Zaid Naffa, Jordánia tiszteletbeli konzulja a magyar terrorátvilágításon megbukott; terrorista, Pharaon jó barátja, akivel szintén Tiborcz Istvánt le is fotózták kávézás közben. Aztán Atiya Khoury, aki szerepel az Egyesült Államok szankciós listáján, az amerikaiak szerint ő Bassár el-Aszad véres szíriai diktátor egyik legfontosabb embere. Rogán Antal letelepedésikötvény-programjának köszönhetően jutott magyar papírokhoz. Végül Ramil Szafarov azeri baltás gyilkos, aki alvó örmény katonatársát ölte meg. Ön kiadta Szafarovot Azerbajdzsánnak úgy, hogy pontosan lehetett tudni, hogy azonnal szabadon engedik hazájában. És akkor most itt van Nikola Gruevszki, akit a hazájában két év letöltendő börtönbüntetésre ítéltek nem pitiáner dolgokért, többek között egy 500 millió eurós közbeszerzés elcsalásáért és tízezrek illegális lehallgatásáért. Mondja, miniszterelnök úr, önnek miért terroristák, bűnözők, tolvajok, azeri baltás gyilkosok a szövetségesei?! Miért ezekkel akar együtt élni? Miniszterelnök úr, nem szégyelli magát, hogy Magyarországot a bűnözők és a terroristák lerakatává tette?! Szintén kérdezném ön mindig hangoztatja azt, hogy egy állam szuverenitása a legfontosabb. Ön most beavatkozik Macedónia szuverenitásába azzal, hogy egy ottani elítélt bűnözőt nem hajlandó kiadni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] miközben kérték a kiadatását. Akkor ön miért avatkozik be egy másik állam szuverenitásába, egy másik állam belügyeibe? Köszönöm.
Miniszterelnök urat kérem, hogy válaszoljon. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Elvesztettem a fonalat, mélyen tisztelt elnök úr. Van, amikor az a baj, ha bejön valaki; van, amikor meg az, ha hazamegy. Nem is tud az ember ezen kiigazodni igazából. Én csak annyit szeretnék mondani: ami a kiadatási kérelmet illeti, mégiscsak a parlamentben vagyunk, ön is tudhatja, hogy a kiadatási eljárást a magyar bíróságok fogják lefolytatni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon! [[16.50]]
Miniszterelnök úr, szégyellje magát! [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Folyamatosan kérdezzük, konkrét kérdéseket teszünk fel, és ön itt mosolyogva, vállat rángatva, egy-egy mondatokban megválaszolja a nagy büdös semmit. Ez nem volt válasz a kérdésre: miért támogat ön terroristákat, miért támogat ön hivatalosan, jogerősen elítélt, korrupt bűnözőket? Én értem, hogy elvesztette a fonalat. Pontosan látjuk, hogy az egész Gruevszki-ügyben ön elvesztette a fonalat. Mert egy darab értelmes választ nem tudott erre a kérdésre adni. Nem tudja megmondani például azt, hogy ön tudott-e arról, hogy Gruevszki Magyarországra érkezik. Önt személyesen megkérdezték-e ebben, hogy Gruevszki Magyarországra akar érkezni, vagy Pintér Sándor belügyminiszter közvetlenül döntött ebben a kérdésben? Ugyanis a magyar papírokat még át sem lehetett utalni a BÁH-nak ilyen gyorsan, ahogy ő megkapta a menekültügyi eljárást. Folyamatosan megy a mellébeszélés, a hazudozás; Magyarországot terroristák paradicsomává tette. Szégyellje magát, miniszterelnök úr!
Frakcióvezető asszony, úgy gondolom, hogy egy kicsit elragadta az indulat. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokban: Nem kicsit. Szabó Timea: Nem engem, a magyar embereket ragadta el.]] Megkérdezem a miniszterelnök urat, hogy kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Orván Viktor jelzésére:]] Parancsoljon!
Sajnálom, hogy ön nem éri be azzal a válasszal, amit most nyolcvanhatodszor fogok itt ma délután elmondani. Magyarországon vannak jogszabályok. Ezek a jogszabályok mindenkire vonatkoznak, a magyar hatóságokra is. És a magyar hatóságok a magyar jogszabályok szerint jártak el minden tekintetben. [[Egy hang a Fidesz padsoraiból: Így van! Szabó Timea: Nem!]] ég egyszer megismétlem: a válaszom az ön kérdésére az, hogy a magyar hatóságok… Igen, értem, hogy ön kérdezhet tőlem, de ez azt jelenti, hogy én viszont válaszolhatok. Nem azt kell válaszolnom, amit ön szeretne hallani, hanem amit gondolok. [[Szabó Timea: Nem, az igazat!]] Tehát a helyzet [[Nevetve:]] a következőképpen néz ki. A magyar hatóságok jogszabályok keretei között és szabályosan jártak el. Ami a terroristák dolgát illeti, azt pedig meglepetéssel hallom, mert onnan lehet tudni, hogy terroristák vannak egy országban, hogy terrorcselekményeket követnek el [[Szabó Timea: Honnan lehet tudni?]] , és az engedi be az országba a terroristákat, aki azokat a személyeket engedi be, akik terrorista cselekményeket hajtanak végre. Szeretném jelezni, hogy önök mint bevándorláspárti párt, amelyek egyfolytában a migránsok beengedése mellett érvelnek, akikkel a terroristák megérkeztek Európába, önök amikor a migránsokat támogatják, valójában a terroristákat támogatják. [[Szabó Timea: Nem! Ne mondjon ilyet! Közbekiáltások és nagy taps a kormánypárti padsorokban: Úgy van! Dr. Semjén Zsolt kezével kopog az asztalon. Szabó Szabolcs, Semjén Zsolt felé: A rénszarvasok nem itt vannak!]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Figyelmeztetem a közbekiabálásáért, és tudja, hogyha még egyszer figyelmeztetem, akkor meg kell szavaztatnom a kizárását a mai napról. [[Szabó Szabolcs közbeszól. Egy hang a Fidesz padsoraiból: Orvost! Közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] itányi István képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Meddig vezethetik még a szervezett bűnözést tétován tűrő személyek Szeged városát?” Parancsoljon, képviselő úr! [[Zaj, közbeszólások.]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy az elmúlt évek során megszokhattuk, sorra buktak ki a szocialista városvezetés tevékenységéhez fűződő csontvázak Szeged városában. Elég, ha csak a Szegedi Közlekedési Kft. korábbi vezetőjének, az önkormányzat címzetes főjegyzőjének, valamint Botka László alpolgármesterének és kabinetfőnökének elítélésére gondolunk, amikor felidézzük magunkban a VIP parkolóbérletek helyi ismeretségi alapon történő mutyizását. De nem szabad megfeledkeznünk egy másik kirívó botrányról sem, mégpedig a Szeviép-ügyről. A szoclib városvezetés, élén Botka Lászlóval, szándékos vagy gondatlan hozzáállásának köszönhetően szervezett bűnözői körök vették át Szeged irányítását. A városvezetés szemet huny afelett, hogy a térség legjelentősebb építőipari vállalkozása nem fizette ki az alvállalkozóit. A járásbíróság első fokon csődbűncselekmény bűntettében bűnösnek találta a cég három vezetőjét. A vádiratból megismerhető, hogy a vezetők a céget egyfajta pénzügyi intézményként használva, a társasági jegyzett tőkét többszörösen meghaladó, milliárdos nagyságrendű kölcsönöket nyújtottak, majd a fizetési igényeknek eleget nem téve súlyos károkat okoztak a hitelezőiknek. Az egyik Szeviép-kölcsönt kapott cég a Biztonsági Üzem Kft., amelynek az adott időszakban az a férfi volt az ügyvezetője, aki jelenleg a szegedi önkormányzat által működtetett repülőtér vezetője. A károsultak képviselője nemegyszer hívta már fel a figyelmet arra vonatkozóan, hogy a vádlottak cégei több ponton is összefüggésbe hozhatók a szocialista városvezetéssel. A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat: meddig vezethetik még a szervezett bűnözést tétován tűrő személyek Szeged városát? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott kérdésére Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP már több évtizede bizonyítja, hogy a hazugságok és a korrupció irányítja pártjukat. Nem elég, hogy korábban az egész országot vezették félre, most az egyetlen, befolyásuk alatt maradt nagyváros, Szeged városán élősködnek.Azonban az igazság utolérni látszik a szegedi szocialistákat, Botka udvari beszállítóját és bűnbandáját. Az útépítéssel, vízépítési létesítmények kivitelezésével és magasépítéssel foglalkozó, már felszámolás alatt álló Szeviép Zrt. egykori vezetőit a hitelezők kielégítésének meghiúsításával elkövetett, különösen jelentős mértékű, tényleges vagyoncsökkentést eredményező csődbűntettben mondták ki bűnösnek. A Szegedi Járásbíróság minősített csődbűntett miatt 5 év 2 hónap szabadságvesztésre ítélte Ujhelyi István szocialista képviselő sameszait és Botka László udvari beszállítóit, Pistrui Lászlót, Baranyi Sándort és Oltványi Józsefet. Bár Botka László szegedi polgármester több ízben is tagadta, hogy a szegedi önkormányzat szerződést kötött volna a Szeviéppel, a Közbeszerzési Értesítő áttekintése után azonban hamar kiderülhet, hogy ez nincs így. Az ítélet ugyan még nem jogerős, de minden bizonnyal a Szeviép csődbűntettje Szeged legnagyobb politikai korrupciógyanús ügye. Az egykori jól menő, szocialista építőipari vállalkozásból a szocialisták egyszerűen kilopták a pénzt. Ezzel tönkretettek 500 szegedi és Szeged környéki kisvállalkozást, akiket az érzéketlen szocialisták helyett az Orbán-kormány kártalanít. Sajtóinformációink szerint a jelentős vagyonvesztést az okozta, hogy a vádlottak igazgatósági tagként egyhangú döntésekkel, 2007-től rendszeresen, nagy összegben nyújtottak kölcsönöket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az észszerű gazdálkodás követelményeivel ellentétes módon. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra megadom a szót Vitányi István képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr válaszából kitűnik, hogy Szeged szocialista városvezetői szerettek a zavarosban halászni. Remélem, hogy az általam feltett kérdésre jövőre a választópolgárok megfelelő választ adnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Hiller István: Megválasztják…]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Völner Pál államtitkár urat is, parancsoljon!
Ezeket a kölcsönöket, amelyeket említettem, természetesen saját cégeiknek teljes egészében vagy a zrt. tulajdonában álló gazdasági társaságoknak, valamint magánszemélyeknek, közötte a vádlottnak és sportszervezeteknek adták.Több esetben likviditási problémákkal küzdő társaságok annak ellenére kaptak hitelt, hogy már a kölcsönadáskor jelentős tartozást halmoztak fel a céggel szemben, így visszafizetésre nem volt reális esélyük. Az egyik céget Ujhelyi István volt sofőrje vezette. Miután csődbe ment a cég, jelenleg természetesen a Szegedi Közlekedési Vállalatnál a repülőteret vezeti, tehát megtartották a szervezet keretein belül, és gondoskodnak róla. És valóban, a választókon múlik, hogy további családok ne szenvedjenek újabb veszteségeket Szegeden. Valóban, a választásokon dönteni kell arról, hogy kérnek-e még ilyen botrányokból Szegeden. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a hatalom mindannyiunk türelmével?” címmel. Jakab Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Ahogy járom a vidéket, egyre többeket aggaszt a Duna alacsony vízállása [[Derültség és közbeszólások a Jobbik padsoraiban. Az elnök csenget.]] mert mint mondják, így könnyen befagy, és még a végén a Viktor megkoronáztatja magát. [[Derültség a Jobbik padsoraiban. Közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]]
Képviselő úr!
Na most, induljunk ki abból, hogy ez egy reális veszélynek tűnik… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját, aki hangosítás nélkül folytatja felszólalását.]]
Képviselő úr! Képviselő úr, bármit be lehet hozni idézet címén, az elnöknek meg az a feladata, hogy eldöntse, hogy helyesen teszi vagy nem. Azt mondom, hogy ezért figyelmeztetem. [[17.00]]
Megtisztelve érzem magam. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tekintettel arra, hogy a nép reális veszélynek tartja azt, hogy ön megkoronáztatja magát, szeretném egy igazi királynak, Szent Istvánnak az intelmeit a figyelmébe ajánlani, miniszterelnök úr, és jó lenne, hogyha ezt korona nélkül is megfogadná.Az első intelem úgy szól figyeljen! -: ne csak a rokonságodhoz és a főemberekhez légy kegyes, hanem mindenkihez, aki hozzád járul! Miniszterelnök úr, ön pont ennek az ellenkezőjét teszi. Az ön apja, az ön veje, az ön rokonsága sorra nyeri el a milliárdos állami megrendeléseket, az ön egyik főembere, egy bizonyos báró Mészáros Lőrinc lassan a világ leggazdagabb embere lesz, a többi udvari bolondról már nem is beszélve; eközben meg a népet éhbérért dolgoztatják orrvérzésig, elveszik tőlük a kafetériát, a lakásmegtakarítást, helyette mehetnek túlórázni. Második intelem: légy erős, nehogy a szerencse túlságosan felvessen! Miniszterelnök úr, ön gyenge [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , és gyengeségében hagyja, hogy a szerencse felvesse. Ön megálmodta, hogy a felcsúti kertje végében legyen egy stadion, és mit ad isten, lett. Megálmodta, hogy legyen kisvonat, és az is lett. Bárcsak, miniszterelnök úr, bárcsak a magyar embereknek is lenne ekkora szerencséje, mert akkor lennének ebben az országban modern kórházak meg iskolák, lennének európai bérek, európai nyugdíjak, de hát, lássuk be, hogy a népnek nincs ekkora szerencséje, mint önnek! Aztán még egy intelem: légy szelíd, soha ne harcolj az igazság ellen! Erre ön mit csinál, miniszterelnök úr? Valaki kideríti, hogy ön luxusrepülőgépen jár focimeccsekre, és ahelyett, hogy szelíden bocsánatot kérne ezért a néptől, arrogánsan megfenyegeti az igazság felfedőjét, hogy majd ön jól oda fog neki suhintani, meg egyébként mindenkinek, aki bolygatja az ön korrupciós ügyeit. Miniszterelnök úr, Szent István alapvetően három dolgot várt el Magyarország mindenkori vezetőjétől, öntől is: azt, hogy ne lopjon, ne hazudjon, helyette alázattal szolgálja a magyarokat. Kérdezem, miért teszi ennek pont az ellenkezőjét. Várom válaszát. [[Dr. Völner Pál: Ez rád is vonatkozik! Taps a Jobbik soraiban.]]
Megkérdezem a miniszterelnök urat, hogy kíván-e válaszolni.
Nem tudom, hogy kívánok-e, de hogy az alkotmányos szokásoknak megfelelően kell, az bizonyos. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] A helyzet az mégiscsak úgy áll, hogy az nem szép dolog, hogyha az ember hazudozik [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Az nem! Erről szólt a kérdés!]] de ennél van egy nagyobb baj is a politikában: hogyha elhiszi a saját hazugságait. Tehát az a helyzet, hogy önök itt folyamatosan mindenfajta hazugságokkal vádolják meg a kormányoldalt, majd utána úgy tesznek, mint hogyha az valóság lenne, és még egyszer a fejünkre olvassák a saját hazugságaikat. Ez szerintem nem helyes eljárás. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ami pedig a koronázást illeti, szeretnék egyértelműen fogalmazni: a magyar alkotmány ezt tiltja. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Csak ez a baj?!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Egyperces viszonválaszra a képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, én a dunai koronázástól, őszintén szólva, nem tartok, mert ön az, aki annyit szokott itt hazudni, hogy az a jég beszakadna ön alatt. [[Közbeszólások, moraj a kormánypártok soraiban.]] De ettől függetlenül királynak képzeli magát, aki azt gondolja, hogy bármit megtehet ebben az országban. Ha úgy tartja királyi kedve, akkor bukott diktátorokat fogadhat be, miközben meg a saját népét elüldözi. Ha úgy tartja az úri kedve, akkor ajándékokat fogadhat el a korrupt haverjaitól, miközben a saját népét kisemmizi. Miniszterelnök úr, ön királynak képzeli magát, de valójában tudja, hogy ön micsoda? Tudja, hogy ön mi? Egy közönséges lókupec. Egy közönséges lókupec, aki háromszor… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját, aki hangosítás nélkül folytatja hozzászólását.]] …és erre még büszke is…
Képviselő úr, ismételten figyelmeztetem…
…és erre még büszke is! [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Menj a kocsmába!]] Ne legyen rá büszke!
…és a mai napra, kezdeményezem az Országgyűlésnél, hogy a mai napra önt zárja ki bárminemű vitából. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ehhez a Ház vezetőjének joga van, sőt kötelessége. Ezt… [[Jakab Péter: Éljen a király! Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Megvontam öntől a szót, képviselő úr. Ezt természetesen a Háznak jóvá kell hagyni, úgyhogy most szavazás fog következni, kérem ennek az előkészítését. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Név szerint! Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Önt kétszer is figyelmeztettem, olyan hangok miatt és olyan minősítő jelzők miatt, amelyek ennek az Országgyűlésnek a tekintélyét alapvetően rombolják le. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Kérdezem a tisztelt Házat… [[Zaj.]] Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt a javaslatomat, hogy a kétszeri figyelmeztetést elkövető Jakab Péter… [[Derültség és közbeszólások a Jobbik soraiból: Csak egy figyelmeztetés volt!]] a kétszeri figyelmeztetést kiváltó… [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] képviselőtársaim, önöket meg arra kérem, hogy komolyan…! [[Dr. Apáti István: Ötven botütés! Közbeszólás a Jobbik soraiból: Deresre! Kalodában ültessük ki a ház elé!]] kiváltó Jakab Pétert a mai napra zárja ki az Országgyűlés tevékenységéből. Aki ezzel egyetért, kérem, szavazzon! [[Szavazás. Zaj.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés 103 igen, 34 nem szavazattal, tartózkodás nélkül Jakab Péter képviselő urat kétszeri figyelmeztetés után [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Egyszeri volt! Egyszeri volt!]] kizárta a mai nap munkájából. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Megkérdezem a miniszterelnök urat, ennek ellenére kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Ilyen van?! Orbán Viktor jelzésére:]] Igen, egy perc. [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Szeretnék egy szót mondani a lókupecek védelmében. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tehát az a helyzet, hogy itt valami félreértés van, a lókupecség az egy tisztességes szakma, és meg is haladja az én… [[Derültség, közbeszólások. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Akkor mi a baj?! Akkor mi a baj?! Új szavazást kérünk!]] meg is haladja az én képességeimet, tekintettel arra, hogy a lókupecek értenek a lovakhoz. Itt a kérdést másképp kell feltenni. Úgy kell feltenni a kérdést, hogy mihez kell értenie egy vezetőnek. A válasz az, hogy a vezetéshez. És hogy sikerülte, ért-e hozzá, azt meg majd eldöntik a választók. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. [[Jakab Péternek:]] Csak annyit teszek hozzá, képviselő úr, hogy ön nem ebben az értelemben használta ezt a szót. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Prejudikál, elnök úr! Ön nem lát bele… Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Rétvári Bence képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Megújult a Váci Dunakanyar Színház” címmel. A képviselő urat tájékoztatom, hogy a miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. A képviselő úr jelezte nekem, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Sokan gondolják úgy a globalizáció korában, hogy a nemzeti kultúrának leáldozott mi ezt másként gondoljuk. Sokan gondolják úgy, hogy a virtuális világban, ebben a mostani korszellemben már fölösleges színházakat létrehozni, fölösleges a nemzeti kultúrának újabb és újabb hídfőállásokat létrehozni, mert minden már csak a virtuális térben történik, mindent csak háromdimenziós megjelenítésben kell előhozni. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Mi ezt másként gondoljuk; mi úgy gondoljuk, hogy igenis van értelme a nemzeti kultúrának újabb és újabb hídfőállásokat létrehozni, mert a magyar emberekben erre van igény. Ennek jó példája a Váci Dunakanyar Színháznak a története. 2013-ban jött létre ez a színház. Előtte, 2010 előtt egy szocialista városvezetés volt, amely nem tudta tartalommal megtölteni, hiszen különböző mozi- és egyéb közösségi kísérleteik voltak, de valójában leginkább csak arra hajtott, hogy előbb-utóbb bezárhassa ezt az intézményt, és ha lehetősége lett volna, nyilván privatizálta is volna. Ugyanakkor 2013-ban új élet került a színház épületébe, a korábbi mozi épületébe, az első évben 8 ezer, a második évben 17 ezer, aztán a harmadik évben már 29 ezer látogatóval. Egyre többen jöttek, mert egyre többen voltak kíváncsiak a magyar nemzeti kultúrára, azokra az előadásokra, amelyek a Váci Dunakanyar Színházban megvalósultak, és kellett mindehhez egy fiatal, lelkes csapat, amely mindezt véghez is vitte. Ezt a kezdeményezést támogatta Magyarország Kormánya egy 325 millió forintos támogatással, amivel ez a teljesen új színház, amely beváltotta a hozzáfűzött reményeket, megújulhatott; megújulhatott a színpada, a nézőtere, megújulhattak a kiszolgáló egységek, a fénytechnika, a hangtechnika, és több új funkcióval is bővült az épület. Ez is mutatja, hogy ha valahol a magyar nemzeti kultúrának egy újabb közössége létrejön, egy újabb színház létrejön, arra az embereknek igénye van; még akkor is, amikor a zsebükben okostelefon van, még akkor is, amikor a gazdaság globalizált, a nemzeti kultúrára minden magyar városban, minden településen igény van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, és köszöntöm képviselőtársaimat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár-Képviselő Úr! A kulturális terület más ágazatoktól eltérően nem vertikális, hanem egy átfogó, horizontális jellegű, ezáltal céljait más ágazatokkal együttműködve hatékonyan tudja megvalósítani, és eredményei más ágazatokat is gazdagítanak. Ezt a jelleget megmutatja az is, hogy a költségvetésben számos fejezetben vannak források a kulturális tevékenység finanszírozására, így az Emberi Erőforrások Minisztériumánál, a Miniszterelnökségnél, a helyi önkormányzatok támogatásánál, az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és [[Zaj. Az elnök csenget.]] kiadásoknál, a Nemzeti Kulturális Alapnál vagy a Magyar Művészeti Akadémia fejezetben egyaránt fellelhetőek az ezt a célt szolgáló előirányzatok. A kulturális ágazat általános céljai között továbbra is kiemelt jelentőségű a kulturális intézményrendszer működőképességének biztosítása, a kulturális javak és a kulturális örökség megőrzése és hozzáférhetővé tétele, a kulturális alapellátás kiterjesztése és az abból eredő közösségfejlesztési célok realizálása, így természetesen színházak alapítása, létrehozása és azok működésének támogatása is. [[17.10]] Tisztelettel szeretném megjegyezni, hogy a magyar kormány kiemelt kulturális eseményeket, emlékéveket is finanszíroz. Ilyen volt például a Bartók-év, a Gulág-emlékév, az Arany János-emlékév, az 1956-os emlékév, az első világháború centenáriuma. Ez is bizonyítja azt, hogy a kormány nagy hangsúlyt fektet a magyar identitás megerősítésére, történelmi hagyományainak ápolására. Ha megengedi, képviselő úr, a váci színházzal kapcsolatban a hátralévő egy percemben térnék vissza. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, ez üzenetértékű mindenki számára, aki a magyar nemzeti kultúrát ápolni akarja, és ebben sikereket tud felmutatni, hogy amihez még szüksége van arra, hogy továbblépjen, Magyarország Kormányától mindig meg fogja kapni.Nagyon fontos, hogy egy-egy ilyen új intézménynek a létrejötte számos más pozitívumot is indukál, itt is akár versfesztivál, akár V4 kulturális fesztivál és színházi találkozó keretében újabb és újabb olyan események jöttek létre, amelyek akár országos, akár V4-tekintetben nemzetközi hírnevűek. Fontos, hogy az európai kultúrát mi, magyarok úgy tudjuk a leginkább ápolni, hogyha nemzeti kultúránkon keresztül tesszük ezt. Ehhez pedig szükség van arra, hogy a magyar nyelvű színjátszás, a magyar színházak minél több emberhez eljussanak, és ne legyen a nagyvárosiak vagy a budapestiek kiváltsága az, hogy ha színházba akarnak menni, akkor azt viszonylag földrajzi közelségben megtehessék. Úgy gondoljuk, hogy minden magyar ember számára ezt garantálni kell, és ehhez a kormány a szükséges forrásokat biztosította. Köszönjük mindazoknak, Kis Domonkos Márknak és a többi színésznek, aki hitt egy olyan küldetésben, amire sokan azt mondták volna, hogy lehetetlen küldetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ahogy képviselő úr mondja, 1865-1920 között mintegy 25 kőszínház épült Magyarországon. 1949-ben a színházakat államosították, de a rendszerváltást követően a struktúra alapját változatlanul az állandó társulattal rendelkező kőszínházi rendszer alkotta.Mindezek mellett több terület maradt színházi szempontból ellátatlanul. Ilyen volt például Vác, Salgótarján vagy Szombathely. Szombathelyen 2008 őszén nyílt meg a város első kőszínháza, Weöres Sándor Színház néven. A váci Dunakanyar Színházzal egyidejűleg Salgótarjánban is a 2019. évtől javasolja a kultúráért felelős miniszter tanácsadó testülete, a Színházművészeti Bizottság a kiemelt minősítés megadását, azaz a központi költségvetési támogatás megítélését a Zenthe Ferenc Színház számára. Tisztelt Képviselő Úr! Az elért eredményhez ezúton is gratulálok, az új színház működéséhez sok sikert, sikereket kívánok. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mi folyik a Belügyminisztériumban?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Először Völner Pálnak és Vitányi Istvánnak szeretném mondani, hogy miniszterelnök úr szavai vonatkoznak természetesen Szegedre is, hogy ki mint vezet és milyen módon, ezt majd a választók eldöntik. Nekünk meggyőződésünk, hogy Botka Lászlót ismét újra fogják választani, mert a szegediek átlátnak az önök hazug, mocskos propagandáján.Ami a miniszter urat illeti, miniszter úr, én 2018. augusztus 8-án kérdeztem öntől írásban, hogy a 3 ezer új határvadász felvételével mi újság van. Két hét múlva egy minősíthetetlen választ küldött az ön nevében Kontrát Károly államtitkára, majd ön 2018. október 24-én, azaz három hónappal később, az országgyűlési törvényt és minden létező és vonatkozó törvényt megsértve adott végül nekem a személyes aláírásával választ. Ez nem egyedi eset. És ha a válasz tartalmát nézzük, miniszter úr, akkor azt látjuk, hogy a 3 ezer új határvadászhoz képest az derül ki, hogy 1878 kezdte meg a képzést, és 1622 végezte ezt el. Ez nem 3 ezer, ez tény és való, a többit pedig átcsoportosítással vagy a szakközépiskolákból felvett fiatalokkal pótolták. De ugyanilyen téma, miniszter úr, a rendőrök ki nem fizetett túlórapénze is, amiről az Index dokumentumokkal is alátámasztva beszámolt, amiben a BM szintén hallgatott vagy hazudott. Ilyen az Elios-ügy puccsszerűen megszüntetett nyomozása. Az ügyészség még évekig tartó nyomozásról beszélt, aztán megszüntették, a BM azóta hallgat vagy hazudik az ügyben. Ilyen a Gruevszki-ügy, ahol máshonnan tudjuk, hogy beutazási engedélyt valószínűleg a belügyminisztertől kapott, de a BM hallgat vagy hazudik az ügyben, a mai napig nem tudjuk, hogy mi történt. De ilyenek azok a törvények is, miniszter úr, amelyek a saját kollégáinak az életéről szólnak, a RIASZ-ról szóló törvény vagy a Bevándorlási Hivatal beszántása, amiről decemberben fog szavazni az Országgyűlés, és előtte a Belügyminisztérium hallgatott vagy hazudott. Kérdezem tehát miniszter urat, hogy mi folyik a Belügyminisztériumban, lesz-e végre következménye annak, hogy összevissza beszélnek a kollégái. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Pintér Sándor belügyminiszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mindenekelőtt köszönöm képviselő úr türelmét, hogy megvárta azt, hogy én adjam meg a választ, és egyben mindjárt azt is kikérem a kollégáim és a magam nevében, hogy minden egyes kérdésében a „hazug” szó megjelenik.Azért csodálkozom ezen, mert ön rendszeresen végigkíséri, figyelemmel kíséri a Belügyminisztérium munkáját. 2010 óta 403 darab írásbeli kérdést tett fel, és úgy érzem, hogy valamennyi kérdésre megkapta a választ. Részt vett hol a Honvédelmi és rendészeti bizottság ülésein, 249 alkalommal, ezen alkalmakkor sok esetben személyesen voltam jelen és megadtam a választ, és minden esetben a legjobb tudásom szerint, a legjobb ismereteim szerint, és egyértelmű, hogy egy esetben sem beszéltünk mellé. Hogy a Belügyminisztériumban mi folyik? A Belügyminisztériumban rend van, tervszerű, szakszerű munka folyik, és ezt ön nagy örömömre nyomon is tudja követni, sőt mi több, nyomon is követi. Erre az ominózus augusztus 8-ai kérdésre a választ a kollégáim úgy adták meg, hogy az informatikai rendszerek felhasználásával tekintse át és nézze meg. Bíztunk benne, és én bízom a későbbiekben is, hogy ön tudja ezeket az informatikai rendszereket kezelni, ennek megfelelően a válaszok megtalálhatók benne. De még egyszer szeretném elmondani azt, hogy amennyiben ez az aláírásommal megérkezett válasz is kevés, most kimutatásban sorról sorra megvan az, hogy hány embert, honnan vettünk fel, és hogyan jön ki a 98,73 százalékos feltöltöttsége a határvadászoknak. Ezt, amennyiben gondolja, át tudom önnek nyújtani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm belügyminiszter úr válaszát. Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon, egy percben!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter úr, nincs szükségem erre a papírra, mert mint mondtam, három hónapos késéssel és a törvény be nem tartásával kaptam meg öntől, a kollégái, a beosztottjai minősíthetetlen választ adtak. Miniszter úr, az a válasz, amit adtak, hogy nézzem meg a police.hu honlapján, ott Kontrát Károlyt lehetett megtekinteni, ahogy különböző toborzási rendezvényeken próbál rendőröket találni, de statisztika és szám egy darab nem volt rajta.Igen, önt vártam meg, mert jól érzi, valami nem stimmel. Az elmúlt években a Belügyminisztérium, hogyha objektív, tisztességes kérdést tett fel az ember, akkor objektív és tisztességes választ adott. Én nem tudom már, miniszter úr, hogy ki irányítja azt a tárcát, Rogán Antal, Habony Árpád, vagy ki a jó atyaúristen, de hogy se a parlamenti titkárságukból, se a sajtóosztályukból, se a sajtó, sem az országgyűlési képviselők nem kapnak tisztességes választ lassan több mint fél éve, az biztos, és arra kérem miniszter urat, hogy ezt vizsgáltassa ki, és tegyen rendet a tárcájában. Köszönöm szépen. [[Balla György: Nem lehet, hogy te vagy frusztrált?]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg belügyminiszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen, és köszönöm képviselő úr javaslatát, de úgy gondolom, hogy jelentős mértékben nincs erre szükség, mert mint hangsúlyoztam, a törvények betartásával és jelentős rend fenntartásával dolgozik a Belügyminisztérium. Úgy gondolom, hogy mi nem politikai, hanem szakmai válaszokat adunk minden egyes tekintetben. Felmerül bennem viszont a kérdés, hogy a Belügyminisztériumot az elmúlt nyolc évben 144 alkalommal interpellálták. Viszont ebből a 144 alkalomból ön és az ön pártja összesen két alkalommal fogadta el a választ. Egy olyan kiváló felkészültségű ember, mint ön is, aki tudja, hogy milyen módon folyik a Belügyminisztériumban a munka, nem mondhatja azt, hogy csak két alkalommal adtunk szakmai választ. Tehát én azt gondolom, hogy itt egy kicsit elbillen ez a rész, önök egy kicsit túlpolitizálják a kérdést. A Belügyminisztérium nem az a terület, ahol túl kell politizálni. Itt szolgálni kell, és rendet kell tartani. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] [[17.20]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! László Imre, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyész úrnak: „Bevándorlási szervezet a magyar kormány, indít-e vizsgálatot a legfőbb ügyész?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Legfőbb Ügyész Úr! A kormány mint bevándorlást támogató szervezet tette lehetővé Nikola Gruevszki macedón állampolgár számára a menedékjogi eljárás kezdeményezését, aki három olyan országon át érkezett, ahol nem volt üldözésnek kitéve, megvalósítva ezzel a jogellenes bevándorlás elősegítésének Btk. 353. § (1) bekezdés a) pontjába ütköző vétségét. A börtönbüntetésre ítélt Gruevszkit magyar diplomaták hozták Magyarországra, akik ezzel elkövetőként, akik pedig erre utasítást adtak, felbujtóként megvalósították a Btk. 282. § (1) bekezdésébe ütköző és a (3) bekezdés d) pontja szerint minősülő bűnpártolás bűntettét. Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet van kihirdetve, mégis a menedékjogról szóló törvény 80. § J. pontjával ellentétben a kérelmet a tranzitzónán kívül nyújthatta be, és tartózkodási helyeként sem a tranzitzóna területét jelölték ki számára. Ez az államhatár jogszabályi rendelkezések megszegésével történő átlépéséhez nyújtott segítség volt, amit a Btk. a 353. §-a szerint embercsempészésnek minősít. Gruevszki állítólag a magyar állam által kiállított, egyszeri utazásra jogosító okmánnyal kelt át a határon. Ilyen okmányt a vonatkozó törvény értelmében csak az országból történő ki- vagy visszautazásra lehet kiadni. Ha a hír igaz, akkor megvalósult a Btk. 305. §-a szerinti hivatali visszaélés és esetleg a 342. § szerinti közokirat-hamisítás bűntette is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Kérdezem ezért a legfőbb ügyész urat, mikor indít eljárást a Gruevszki szöktetése során elkövetett bűncselekmények ügyében. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, akit köszöntünk az ülésteremben. Parancsoljon, legfőbb ügyész úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Az ön által említett ügyben először 2018. november 15-én egy magánszemély tett feljelentést újsághírek alapján, hivatali visszaélés és más bűncselekmény miatt. Ebben felvetette Nikola Gruevszki országba történő belépését, illetve a menekültügyi eljárás során történt lépéseket. Figyelemmel arra, hogy a feljelentés újságcikkeken alapult, és bűncselekményre vonatkozó mindenfajta konkrétumot nélkülözött, az ügyben feljelentéskiegészítés lett elrendelve 2018. november 19-én, amelyet a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Irodája foganatosít. Az említett időpontok után további magánszemélyek, illetve két országgyűlési képviselő is hasonló tárgyú feljelentéssel élt. Az ő feljelentésüket a Nemzeti Nyomozó Iroda fogja az első feljelentés tárgykörében elbírálni, az eljárás ilyen módon folyamatban van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen legfőbb ügyész úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ. Öné a szó, egyperces időkeretben.
Köszönöm, elnök úr. Ügyész Úr! Tény, hogy három, biztonságosnak tekintett országon keresztül érkezett ez a macedón állampolgár, akinek lehetővé tették menedékjogi eljárás kezdeményezését. Tény, hogy az illető a macedón hatóságok elől menekült, és ehhez az őt utaztató diplomaták segítséget nyújtottak. Tény továbbá, hogy a szökött bűnöző úti okmányok nélkül lépett be Magyarországra; ha pedig ezt menekültügyi eljárás kezdeményezése végett tette, akkor a menedékjogról szóló törvény idevágó rendelkezéseit szegték meg. Tény, hogy az egyszeri utazásra jogosító okmány beutazási céllal történő kiállítását a törvény nem teszi lehetővé. Ha tehát a vizsgálat szokás szerint bűncselekmény hiányában zárulna le, az csak azt támasztaná alá, hogy itt a magyar állam legfelső vezetői szövetkeztek egy elítélt bűnöző megszöktetésére, és ráadásul [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] önt is joggal gyanúsíthatnánk bűnpártolással [[Az elnök újból csenget.]] és hivatali visszaéléssel. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg legfőbb ügyész urat. Öné a szó.
Kérem képviselő urat, fogadja el, hogy a tényeket majd az eljáró hatóságok a törvényi feltételeknek megfelelően fogják megállapítani, és ugyancsak a törvényeknek megfelelően fogják az ügyet elbírálni. Utána visszatérhetünk rá. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Várjuk ki…]] [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]]
Megköszönöm legfőbb ügyész úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 26 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most előterjesztések, benyújtott bizottsági jelentések és összegző módosító javaslatok vitájával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény és kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3375. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. július 12-én tartott ülésén megtárgyalta a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény és kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/3375. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Elnök úr, csak jelzem, hogy a július vélhetően elírás, ez természetesen a mostani, novemberi ülésről szól. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány stratégiai célként tűzte ki a turisztikai szektor digitalizációját, az innovatív technológiai megoldások és folyamatok kialakítását, valamint a digitális attitűd fejlesztését. A modern kor elvárásai miatt az első kötelező technológiai lépés a szálláshely-szolgáltatáshoz használt alkalmazások korszerűsítése. A jövőben a szálláshelyek által kötelezően használandó digitális alkalmazásokon keresztül rendeződnének a szálláshely-szolgáltatás során keletkezett aggregált és deperszonizált statisztikai adatok a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ felé. A szálláshely-szolgáltató kötelezettsége a technológiailag megfelelő szálláshelykezelő szoftver használata, s annak napi szintű vezetése. A szálláshelykezelő szoftver meghatározott adatokat képes tárolni saját adatbázisában, és meghatározott feltételek szerint elektronikus úton statisztikai adatokat továbbít a rendszer számára. A szálláshelyek vendégei esetében a szálláshely-szolgáltatók érdeke, hogy a vendégek adatait megbízható, biztonságos helyen tárolják, valamint a vendég adatait az idegenrendészeti hatóság részére is átadhassák. [[17.30]] Mindez Európában nem egyedülálló megoldás, Ausztriában és Németországban valamennyi vendég adata a hazai javaslathoz hasonlóan rögzítésre kerül, elektronikusan az arra feljogosított szervek számára megismerhető. Külföldi vendégek esetében hasonló szabályozás áll fenn Franciaországban és Szlovákiában is. Minden esetben a vendégek adatait a rendőrség, idegenrendészeti szervek ellenőrizhetik. A törvényjavaslat mindezek mellett pontosítja a kiemelt turisztikai beruházások esetében a vagyonkezelői joggal kapcsolatos rendelkezéseket is. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat lehetővé teszi a turizmus, egy olyan rendszer megvalósítását, amely megfelel a modern kor elvárásainak, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Dömötör Csaba államtitkár úr jelezte, hogy az előterjesztő képviseletében a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e valaki felszólalni képviselőtársaim közül a napirend keretében. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíván-e felszólalni. [[Dömötör Csaba jelzésére:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Akkor igyekszem én is rövidre venni. Örülünk annak, hogy bár sokféle javaslat, felvetés elhangzott, a turizmus stratégiai jelentőségét senki nem vitatta el, már csak azért sem, mert a nemzeti össztermék 10,3 százalékához járult hozzá 2017-ben, miközben 412 ezer embernek ad munkát. Szeretnénk, ha a turizmus a jövőben további szinteket lépne, ezért nyújtotta be a kormány ezt a módosító csomagot. A módosítás három kiemelt területet érint, a digitális adatszolgáltatást, a kiemelt turisztikai beruházásokat és a vendégek adatkezelését. Szeretném felhívni a figyelmet, hogy olyan módosításokról van szó, amelyek a nemzetközi gyakorlatokkal is összhangban vannak, Ausztriában és Németországban is van általános regisztrációs kötelezettség például. Úgyhogy mindezeket egybevetve abban bízunk, hogy ezekkel a módosításokkal, a magyar emberek munkájával a jövőben további szinteket léphet a magyar turizmus. Számunkra egy stratégiai ágazatról van szó. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes választásokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2941. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes választásokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló T/2941. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat célja, hogy lehetővé tegye az uniós lakhellyel nem rendelkező, azaz harmadik országbeli magyar állampolgárok számára azt, hogy aktív választójoguk gyakorlásával részt vehessenek és akaratukat kifejezhessék az Európai Parlament tagjainak megválasztása alkalmával. A választási okmány módosításával maga az Európai Unió ösztönzi arra a tagállamokat, hogy megteremtsék az uniós lakhellyel nem rendelkező állampolgáraik számára azt, hogy véleményt nyilváníthassanak, amikor arról döntenek, hogy ki képviselje hazájukat Brüsszelben. A javaslat szellemisége maga is megmutatja, hogy igenis az európai értékeken alapul, amikor egy hazája iránt felelősséget érző állampolgár él azzal a lehetőséggel, hogy kifejezze véleményét az európai ügyekben. Különösen fontosnak tartom ezt a módosítást akkor, amikor a kárpátaljai magyarságot súlyos támadások érik szülőföldjén. A választójog kiterjesztésén kívül a törvényjavaslat biztosítja a jogrendszer koherenciáját azáltal, hogy a választási, illetve a népszavazási eljárásról szóló törvényt hozzáigazítja a közigazgatási perrendtartás új terminológiájához. Végezetül pedig a törvényjavaslat néhány fogalmi pontosítást, tisztázást is tartalmaz a kapcsolódó törvényekben, úgymint a kampánytevékenység vagy a választási gyűlés definíciója. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván az előterjesztő képviseletében felszólalni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót.Most képviselői felszólalások következnek. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni az adott napirendünk keretében. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő Hölgyek és Urak! Nagyon-nagyon rövid leszek. Ahogy elhangzott, a törvényjavaslat célja, hogy megteremtse az uniós lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára az aktív választójog gyakorlásának a lehetőségét, és ezen túlmenően a választási eljárási törvénnyel, népszavazási törvénnyel, európai polgári kezdeményezésről szóló törvénnyel, valamint a népszavazási eljárásról szóló törvénnyel kapcsolatban tartalmaz technikai jellegű és elsősorban a polgári perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő módosításokat. Mi azt gondoljuk, hogy ez a törvényjavaslat az európai demokrácia megerősítését szolgálja, és a nemzetpolitikai törekvéseinket is erősíti azáltal, hogy az uniós lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára például a Vajdaságból az aktív választójog gyakorlásának lehetőségét megteremti az Európai Parlament tagjainak megválasztásánál. Úgy gondoljuk, hogy mindez ráadásul az Európai Parlament legitimitását is erősíteni fogja. És, magunk között vagyunk, ezért ki is mondhatjuk, hogy erre nagy szükség van a mai politikával terhelt és legitimációs deficittel terhelt helyzetben. Köszönöm szépen a szót. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3292. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és jogállásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosításáról szóló T/3292. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Magyarország Alaptörvénye alapvető jogként biztosítja az egyesülés és a gyülekezés szabadságát. Az állam objektív intézményvédelmi kötelezettsége ezen alapvető szabadságjog esetében oly módon mutatkozik meg, hogy köteles e jogot védelemben részesíteni, továbbá annak zavartalan gyakorlását elősegíteni és biztosítani. [[17.40]] A demokrácia egyik sarokkövének tekinthető a civil szervezetek munkássága, hiszen a polgárok egy bizonyos csoportjának érdekét kívánják érvényesíteni a közéletben azáltal, hogy párbeszédet folytatnak a mindenkori kormánnyal. Elismerésre méltó tevékenység, amit folytatnak, legyen szó akár országos, akár helyi érdekeltségű csoportok érdekeinek képviseletéről, ugyanis egyfajta kapcsot jelentenek a közhatalom és a civil lakosság különböző rétegei között. Éppen ezért Magyarország Kormánya kiemelt társadalmi érdekként kezeli a civil szervezetek támogatását, amelyek mögött valódi társadalmi támogatottság áll. Az előttünk fekvő törvényjavaslat is ezt a célt kívánja erősíteni azáltal, hogy növelni szándékozik azon szervezetek számát, amelyek miniszteri, egyedi támogatásban részesülnek, továbbá duplájára növeli a civil szervezeteknek nyújtható normatív támogatás mértékét, valamint csökkenteni kívánja a szervezetek működésével összefüggő, azokat terhelő adminisztrációs tevékenységeket. Az előttünk fekvő javaslatban kilátásba helyezett módosítások alkalmasnak bizonyulhatnak arra vonatkozóan, hogy ösztönző erőként hassanak a civil szervezetek önerőből megvalósuló forrásteremtésének növelésére. Tisztelt Képviselőtársaim! A civil társadalom érdekeinek további megerősítése érdekében kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván mint előterjesztő felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót.Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Magyarország Kormánya kiemelt társadalmi értékként és érdekként kezeli a civil szervezetek támogatását, ugyanis azt gondoljuk, hogy állami szinten is elismerésre méltó az a tevékenység, amit végeznek. A KSH legfrissebb adatai szerint Magyarországon 61 ezer alapítványi és társas nonprofit szervezet működik, ezek közül 54 015 szervezet számít klasszikus civil szervezetnek, tehát alapítványi és egyesületi formában működő szervezetnek.Arról az örömteli fejleményről tudok önöknek beszámolni, hogy az összes bevételük ezeknek a szervezeteknek és a költségvetési támogatásuk a 2010 óta eltelt időszaktól számítva exponenciálisan növekedett: 2010-ben ezek a szervezetek még 144 milliárd forintnyi állami támogatáshoz jutottak a különböző csatornákon keresztül, 2016-ra ez az összeg 240 milliárd forintra emelkedett, és az összes bevétel, amelybe természetesen az alaptevékenységből, a gazdálkodásból és a magánadományokból számított bevételek is beleértendőek, ez az összeg 2010-ben még 427 milliárd forint volt, 2016-ra 630 milliárd forintra emelkedett. A jelen törvényjavaslat célja a civil szervezetek társadalmi felelősségvállalásának előmozdítása az adományszerző tevékenységük ösztönzésével, a kisközösségekért tevékenykedő, helyi és területi hatókörű civil szervezetek számára egy új támogatási forma, az egyszerűsített támogatás bevezetése, valamint az egyedi támogatás keretének növelésével a civil szervezetek egyedi szakmai programjainak rugalmasabb eljárási keretek között történő támogatása. Ezzel összességében csökkenteni kívánjuk a szervezetek működésével összefüggő adminisztrációs kötelezettségeket. A magyar kormány, ahogy említettem, és a magyar költségvetés a valódi civil szervezetek támogatására különösen nagy hangsúlyt kíván fektetni, a számok önmagukért beszéltek, és erre tekintettel kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásában. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3374. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló T/3374. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY-határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja a jogalkalmazást érintő, azt segítő adminisztratív terhek csökkentése, a 2018. április 15-től bevezetett elektronikus közbeszerzés szabályainak törvényi szinten történő rendezése, az intézményeket érintő változások, valamint a közbeszerzések felügyeletét erősítő intézkedések bevezetése. Ezenkívül a javaslat a közbeszerzési törvénnyel kapcsolatban érkezett egyéb tapasztalatokra is reflektálva kisebb módosításokat is eszközöl. 2018. április 15-től kezdődően a közbeszerzési és a koncessziós beszerzési eljárásokat elektronikus úton, a Miniszterelnökség által üzemeltetett elektronikus közbeszerzési rendszer, az úgynevezett EKR igénybevételével kell lebonyolítani. Az elektronikus közbeszerzési rendszer felállításának és alkalmazásának kiemelt célja a közbeszerzési eljárások átláthatóságának fokozása, az eljárások gyorsabb lefolytatása, az eljárási cselekmények egyszerű véghezvitele, az adminisztrációs terhek csökkentése, valamint a közbeszerzési eljárások ellenőrzésének támogatása. A törvényjavaslat következő fontos célja az uniós jogból fakadó jogalkotási kötelezettségnek való megfelelés. Az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló 2014/55/EU irányelv előírja a vonatkozó európai szabvány szerint kiállított elektronikus számlák fogadását és feldolgozását a tagállamok ajánlatkérői részéről. 2019. április 18-ai hatállyal a módosítás értelmében építési beruházások esetén kivezetésre kerül a szabályozásból az alvállalkozói teljesítés korlátozására vonatkozó rendelkezés, elsősorban az uniós bírósági joggyakorlatra figyelemmel. Ezek alapján a törvénytervezetnek nem lehet más célja, mint a közbeszerzési eljárások lefolytatását segítő, azokat gyorsító és egyszerűsítő eljárási megoldások bevezetése, az egyszerűsítés és a gyorsítás pedig egyúttal hozzájárul az uniós forrásból megvalósuló projektek hatékonyabb megvalósításához is. Mindezek ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván élni a felszólalás lehetőségével az előterjesztők képviseletében. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót.Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az előttünk fekvő törvényjavaslat, ahogy az a képviselő úr által el is hangzott, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi törvény hatálybalépése óta eltelt három év, valamint az elektronikus közbeszerzés bevezetése óta eltelt több mint fél év tapasztalatait összegezve, három fő céllal kapcsolatban irányul a közbeszerzési törvény módosítására: egyrészt az elektronikus közbeszerzést érintő szabályozási környezet egyértelműsítése és megerősítése azáltal, hogy ez rendeleti szintről a közbeszerzési törvény szintjére emelődik; másrészt a közbeszerzési eljárások egyszerűbbé és gyorsabbá tétele; harmadrészt a közbeszerzések felügyeletét ellátó intézményrendszer megerősítése. [[17.50]] Álláspontunk szerint a törvényjavaslat céljai olyan, az ajánlatkérők és az ajánlattevők mindennapi gyakorlatát, a jogalkalmazókat segítő rendelkezéseket foglal magába, amelyek lehetővé teszik a szabályozás és a közbeszerzések jobb átláthatóságát, és könnyebbé teszik a közbeszerzési eljárásokban való részvételt, amely célt az állam minden eszközzel támogatni kíván. Kérem, hogy az elmondottak alapján támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a 2019. év II. Rákóczi Ferenc-emlékévvé nyilvánításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Semjén Zsolt, Vejkey Imre, Nacsa Lőrinc, KDNP, Németh Szilárd István, Hörcsik Richárd és Koncz Ferenc, Fidesz, képviselő urak által benyújtott H/3355. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül kíván-e valaki a vita e szakaszában felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Koncz Ferenc képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magyar nemzet legfontosabb jellemvonásai közé tartozik a szabadság szeretete és a függetlenség iránti vágy. Magyarország egyik legjelentősebb szabadságharca a II. Rákóczi Ferenc által vezetett küzdelem, amely 1703-tól 1711-ig tartott. A magyar nép három nagy szabadságharca közül a leghosszabb ünneplésére eddig nem került sor, hiszen a második világháborút követően a megemlékezések elmaradtak, és a rendszerváltozást követően sem történt változás ebben a sajnálatos folyamatban. Ennek az eseménynek és szellemiségnek kíván emléket állítani az Emberi Méltóság Tanácsa kezdeményezésére az Országgyűlés. A magyar nemzet elnyomatását tovább tűrni nem tudó II. Rákóczi Ferenc Bercsényi Miklós gróffal együtt 1703-ban kiadta a brezáni kiáltványt, melyben harcba hívott minden nemest és nemtelent, aki a Habsburg-iga alól fel kívánt szabadulni. A fejedelem máig ható nagyságát jelzi, hogy e kiáltványban a fegyveres fellépés mellett arra intett mindenkit, hogy vallástól függetlenül senki ne háborgasson egyházi személyt, templomot, ne prédáljon várost, falut, a harc az ellenségre szorítkozzon. Rákóczi seregeinek zászlajára a „Cum Deo Pro Patria et Libertate”, „Istennel a hazáért és a szabadságért” feliratot tűzte. Példaként állhat előttünk, hogy a kezdetben maroknyi, alig 200 fős szedett-vedett kuruc sereggel elindulva a vetési pátenssel a nemesség és a jobbágyság között húzódó, addig kibékíthetetlennek tűnő érdekellentétet feloldva sosem látott egységet teremtett a szabadságért küzdő hazafiak között, és 70 ezer fősre duzzadt seregével jelentős katonai sikereket ért el. A Rákóczi Ferenc-emlékév nem pusztán egy hazája szabadságáért küzdő nemesnek állít emléket. Rákóczi szimbóluma annak a szellemiségnek, amely képes egy magasabb célnak, ügynek alárendelni az életet, képes áldozatot hozni, képes összefogni. A nemesség és jobbágyság összekovácsolásával pedig olyan társadalmi előrelépés alapjait rakta le, amely még száz évig példa nélküli volt Európában. A forradalom elbukott, 1711-ben letenni kényszerültek a fegyvert, majd a szatmári békével lezárták a szabadságharcot. Rákóczi harca azonban nem volt hiábavaló, hiszen a béke eredményeként nem tudták teljesen beolvasztani hazánkat a Habsburg Birodalomba, elismerték a vallásszabadságot, visszaállították az alkotmányt, a harcokban részt vevők pedig amnesztiát kaptak. II. Rákóczi Ferenc emigrációba kényszerült, de nemzeti hőssé vált, emlékét ma is az ország minden településén és az elszakított részeken is tér- és utcanevek őrzik. Emellett Rákóczi szellemi-lelki öröksége is győzni tudott, hiszen ebből merítettek erőt 1848 hősei, 1956 forradalmárai és emlékének méltó ápolásán keresztül ma élő fiataljaink is. Az ilyen emlékévek és emléknapok tehát erősítik a hazaszeretetet és a nemzeti önbecsülést. Ezek fényében arra kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom képviselő urat, hogy a zárszó elmondására hatperces időkeret áll rendelkezésére. Köszönöm szépen még egyszer. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány képviseletében Potápi Árpád államtitkár úr kíván-e a vita e szakaszában felszólalni. [[Potápi Árpád János: Igen.]] Amennyiben igen, akkor öné a szó, államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Csak nagyon röviden annyit mondanék el az emlékévvel kapcsolatosan, hogy legutóbb a vitában minden frakció támogatta. Nagyon remélem, hogy egy sikeres emlékévnek nézünk elébe. Az elmúlt években Márton Áron-, Szent László-, ebben az évben pedig Mátyás király-emlékévet hajtunk végre. Az emlékév programjai sikeresek voltak, azt mondhatjuk, hogy közel 150 helyszínen a világban, ahol magyarok élnek, mindannyian bekapcsolódtak az emlékév ünnepi rendezvényeibe. Másfél héttel ezelőtt ülésezett a Magyar Diaszpóra Tanács és a Magyar Állandó Értekezlet. Mindkét nemzetpolitikai fórum a zárónyilatkozatában támogatta az emlékév kezdeményezését, és kérte a parlamentet, valamint a magyar kormányt, hogy a következő év legyen II. Rákóczi Ferencről elnevezett emlékév. A kormány ezt a javaslatot természetesen támogatja, örül annak, hogy ilyen sok képviselő csatlakozott az előterjesztéshez. Remélem, hogy a parlament ezt a határozati javaslatot nagy többséggel el fogja fogadni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra kerül sor az adott időkeretben. Kérdezem, hogy képviselőtársaim közül kíván-e élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Koncz Ferenc képviselő urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. [[Koncz Ferenc: Igen.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném megköszönni azt a most látszódó egységet, amely ebben a kérdésben bizottsági szinten, az eddigi megbeszéléseken elhangzott. Nekem mint zempléni polgárnak, volt szerencsi polgármesternek, aki a Rákócziak valamikori földjén él jelenleg is és Szerencs városa a famíliaalapító Rákóczi Zsigmond emlékét külön is őrzi , megtiszteltetés volt erről az emléknapról az előterjesztést megtenni. Nagyon szépen köszönöm az eddigi támogatást, és arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a szavazáskor is nyilvánuljon meg ez a támogatás. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvénynek és a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvénynek a túlszolgálattal összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Honvédelmi és rendészeti bizottság által benyújtott T/3053. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. [[18.00]] Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e a vita e szakaszában felszólalni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Az előterjesztő jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Most megkérdezem, a kormány részéről államtitkár úr kíván-e a vita e szakaszában felszólalni. (Jelzésre:) Igen, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. A kormány továbbra is támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot, ez mind a honvédek, mind pedig a hivatásos rendészeti dolgozók számára nagyon pozitívan jár el. Hiszen a jelenlegi túlmunkaszabályokat 2022. december 31-ig kiterjeszti. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy ők is támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Megköszönöm Németh Szilárd István államtitkár úr felszólalását.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat fenntartja a honvédség hivatásos állományú tagjainak azon jogát, hogy a túlszolgálat idejének megváltását továbbra is túlórapénzben vagy szabadidőben kérhessék. A Honvédelmi és rendészeti bizottság 2018. november 22-i ülésén lefolytatta a részletes vitát. A T/3053. számú, a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. számú törvénynek és a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvénynek a túlszolgálattal összefüggő módosításáról szóló javaslatot a bizottság támogatta.A javaslathoz módosító javaslat nem érkezett. A Honvédelmi és rendészeti bizottság sem nyújtott be módosító javaslatot. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra kerül sor az adott időkeretben. Kérdezem, kíván-e képviselőtársaim közül valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Az előterjesztő jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a hazai kis- és középvállalkozások fejlesztéséhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2938. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta a hazai kis- és középvállalkozások fejlesztéséhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló T/2938. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt években a kormány vállalkozásbarát politikája, a vállalkozói szférával való együttműködése sok területen hozott komoly előrelépést. A vállalkozók évről évre kevesebb adót fizetnek, az Európai Unióban például a magyar vállalkozások fizetik a legalacsonyabb, 9 százalékos társasági adót. A kormány intézkedéseinek köszönhető gazdasági eredmények, a növekedés stabilitása és kiegyensúlyozottsága egyaránt azt mutatják, hogy az ország jó irányba halad. Köztudott, hogy a kis- és közepes vállalkozások fontos szerepet töltenek be az ország jövedelemtermelésében és foglalkoztatásában. Tekintettel arra, hogy erejükön felül kiveszik a részüket a munkahelyteremtésből, kiemelten fontos e vállalkozások versenyképességének fokozása. Jelenleg azonban olyan kihívások állnak a magyar vállalkozások előtt, mint a termelékenység növelése, a munkaerőigény kezelése és nem utolsósorban a versenyképesség javítása. A felsorolt célokat szem előtt tartva a benyújtott javaslat a hazai kis- és középvállalkozások fejlesztéséhez kapcsolódó egyes törvények módosítására irányul, azon belül is a nemzeti szabványosításról szóló törvényben elhelyezendő felhatalmazó rendelkezés alapján egy szakértői bizottság jöhet létre, amely meghatározza azoknak a leginkább építőipari szabványoknak a körét, amelyekre a legnagyobb piaci igény mutatkozik. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen tervezetről elmondható, hogy egy alaposan átgondolt, szakmai igényeket kiválóan beépítő javaslatról van szó. Kérem a tisztelt Házat, támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem György László államtitkár urat, a vita e szakaszában vagy a későbbi szakaszában kíván felszólalni. [[György László: Később.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Vállalkozásfejlesztési bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom, és megadom a szót, amennyiben államtitkár úr kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót György László államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ismétlés a tudás atyja. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány kiemelt feladatának tekinti a magyar kis- és középvállalkozói szektor erősítését, versenyképességük javítását. Ahogy az általános vitában is említettem, az előttünk lévő törvényjavaslat egy újabb lépése a hazai kis- és középvállalkozások fejlesztésére irányuló intézkedéssorozatnak. A fenti célok elérését szolgáló átfogó stratégia következő lépéseként az alábbi jogszabály módosítását kezdeményeztük.A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény esetében négy módosítási javaslatot teszünk. Az első módosítás eredményeképpen egységes fogalmat vezetünk be a kapcsolódó vállalkozások vonatkozásában, azaz az uniós és a magyar szabályozás között nem lesz különbség. Bár tartalmi változás nem történt, a pontosítás, egyértelműsítés megkönnyíti a jogalkalmazók dolgát a definíció mindennapi használata során. Tekinthetjük ezt deregulációs lépésnek. A második: összhangba hozzuk a törvény rendelkezéseit a 2018 májusában kialakult kormányzati munkamegosztással, hiszen a kkv-k fejlesztésével kapcsolatos feladatokat az innovációért és technológiáért felelős miniszter látja el. Itt egy egyszerű technikai módosításról beszélünk. A harmadik: a kormány részére minden évben adatot szolgáltat a kkv-k helyzetéről az elkülönített állami pénzalap és a központi költségvetésben meghatározott célelőirányzat kezelője, a Magyar Nemzeti Bank elnöke, a Közbeszerzési Hatóság elnöke, a Központi Statisztikai Hivatal elnöke és az állami adóhatóság. Tekintettel arra, hogy az adatszolgáltatások részletes szabályait kormányrendelet határozza meg, így a törvényben nem indokolt szabályozni az adatszolgáltatási határidőket. Ez is egy deregulációs intézkedés. A negyedik: a Vállalkozásfejlesztési Tanács egyrészt a kkv-k fejlesztésében érintett szervezetek tájékoztatását szolgálja, másrészt a gazdaság fejlesztéséért felelős miniszter konzultatív testülete. Összetételénél fogva alkalmas arra, hogy a kkv-k, illetve szervezeteik részt vegyenek az őket érintő döntések előkészítésében. A módosító javaslat ezért kibővíti a Vállalkozásfejlesztési Tanács tagjainak körét annak érdekében, hogy a kkv-kat érintő konzultációba az érintettek még szélesebb köre kapcsolódhasson be. Az eddigi tagokon kívül a tanács tagja lesz a Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány, a SEED igazgatója. Ezen túl a bevált gyakorlathoz igazodik a szabályozás azzal, hogy háttérintézményeket ne nevesítsen a törvény, hiszen képviselőit a miniszter tanácskozási joggal meghívhatja. Ezért vettük ki a Vállalkozásfejlesztési Tanácsból az NKTH-t, nem büntetőjelleggel, hiszen az NKTH az Innovációs és Technológiai Minisztériumhoz tartozik. A törvényjavaslat második része kifejezetten az építőipari szereplők helyzetének javítására irányul, ennek érdekében két törvény módosítását kezdeményezzük. [[18.10]] Az egyik javaslatunk a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény módosítását célozza. A módosítás kiemelt célja, hogy az építész tervező irodák költségeit csökkentsük azáltal, hogy létrehozunk egy testületet, amely javaslatot tesz a leggyakrabban használt szabványok használatának támogatására. Egy tervezőmérnök sok esetben 30-40 szabványt is használ egyszerre, és a szabványok használatból adódó költsége 1-2 millió forint, amely a módosítással pár tízezer forintra mérséklődik. Ezzel javítjuk a tervezőirodák regionális, nemzetközi versenyképességét. Ez sem egy bürokrácianövelő javaslat. A testület, amelyet létrehozunk, a tervezőirodák képviselőiből áll azzal a céllal, hogy a leggyakrabban használt szabványokat meghatározza, és így jelentős költségcsökkentést érhessünk el az építész tervező irodák működésében. A másik javaslatunkban az építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről és egyes törvényeknek az építésügyi lánctartozások megakadályozásával, valamint a késedelmes fizetésekkel összefüggő módosításáról szóló 2013. évi XXXIV. törvény módosítását kezdeményeztük. 2013-ban a teljesítésigazolási szakértői szerv megalakításával, a gyorsabb, hatékonyabb szakértői eljárás bevezetésével megvédtük a kkv kivitelezőket azokkal a nagyobb cégekkel szemben, akiknek a fizetési hajlandósága vagy fizetőképessége romlott. Most ezt az intézkedést fejlesztjük tovább, amelynek értelmében nemcsak a kivitelezők kkv-k, de a megrendelő családok is felhasználhatják a teljesítésigazolási szakértői szerv eljárását a visszaélésekkel szemben. A módosítás alapján szélesebb körben és nem kizárólag a teljesítésből eredő díjkövetelés lesz alkalmazható a gyakorlatban rövidebb eljárási határidőket, a szakvélemény megállapításai alapján igénybe vehető speciális intézkedéseket alkalmazó pertípus. Tisztelt Ház! A Vállalkozásfejlesztési bizottság kodifikációs jellegű módosító javaslatot fogadott el, amelyet a kormány is támogatott, így átvezettük a kodifikációs nyelvhelyességi pontosításokat a törvényjavaslaton. Ezúton is köszönöm a tisztelt bizottságoknak a magas színvonalú szakmai munkát, amellyel hozzájárultak a törvényjavaslat szövegének egyértelműsítéséhez és pontosításához. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen az eddigi vitában való részvételt. Ha ma nem is volt vita, de korábban igen aktív vita zajlott ebben a kérdésben, a felmerült kérdésekre most válaszokat is kaphattak. Kérem, hogy a holnapi nap folyamán szavazataikkal támogassák az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Megköszönöm államtitkár úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1671. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Ház! A 2017. évi központi költségvetés zárszámadásának törvényjavaslata fekszik előttünk, amelynek általános vitájára október 17-én került sor. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság és ahogyan a házszabály is előírja a parlament többi állandó bizottsága is megtárgyalta a javaslatot a rendelkezésre álló október 24. és november 8. közötti időszakban.A tárgyaló bizottságok valamennyien megállapították, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a jelen javaslat megfelel az Alaptörvényből eredő követelményeknek. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy képviselői módosító javaslatra nem került sor, ugyanakkor a Költségvetési bizottság a részletes vita szakaszában benyújtott egy pontosító jellegű módosító indítványt, továbbá a bizottságunk a TAB-szakaszban törvényalkotási bizottságként eljárva egy másik, úgynevezett TAB-módosítót is benyújtott, amely két dologra irányult. Egyrészt a PVSK odaítélt támogatásának elengedéséről szólt, mivel a DRB Bank csődbe jutott, és ők vezették az egyesület számláját. A másik pedig az egyházak egyszeri kiegészítő normatív támogatását növelte meg. A következőkben a tárgyaló bizottságok véleményeit ismertetem. Ott, ahol csak a törvényi megfelelésről van szó, ezt csak egy mondatban fogom jelezni. A Költségvetési bizottság véleménye. Az uniós módszertan szerinti eredményszemléletű hiány a nemzeti össztermék 2,2 százalékában teljesült. Az elért bruttó hazai termékhez viszonyított 4,1 százalékos növekedésre pedig, azt gondolom, mindannyian büszkék lehetünk. Az elmúlt esztendőben személyi jövedelemadóból 127,5 milliárd forinttal, míg nyugdíj- és egészségbiztosítási, valamint munkaerőpiaci járulékokból 147,8 milliárd forinttal magasabb bevétele keletkezett a költségvetésnek az eredetileg tervezetthez képest. A bruttó államadósság nemzeti össztermékhez viszonyított aránya 2017 végére 73,3 százalékra süllyedt, a csökkenő mértéket annak ellenére sikerült elérni, hogy az adatsorban az Eximbank is szerepel. Ha nem kellett volna beszámítani, akkor az államadósság 71,3 százalékra mérséklődött volna. 2017-ben a nemzetgazdasági beruházások 18,2 százalékkal növekedtek, ami szintén meghaladta az előzetes várakozásokat. A foglalkoztatottak száma 2017-ben 1,6 százalékkal tovább csökkent . A versenyszférában foglalkoztatottak száma 2,9 százalékkal emelkedett, amíg a közszféra létszáma 3,5 százalékkal csökkent. A foglalkoztatottak száma így a rendszerváltás óta nem látott szintre emelkedett, meghaladva a 4,4 millió főt. Az elmúlt esztendőben így összesen 4,2 százalékos volt a munkanélküliség. Az árak átlagosan 2,4 százalékkal növekedtek 2017-ben, így az infláció mértéke magasabb volt az előre tervezett 0,9 százalékosnál. Az árak növekedésében az energiaárak vártnál nagyobb mértékű növekedése, illetve néhány alapvető élelmiszer, mint például a tejtermékek és a sertéshús világpiaci árának nagyobb mértékű emelkedése volt a felelős. A migrációs nyomás visszaszorítása érdekében a határvédelmi feladatok ellátására az elmúlt évben 155 milliárd forintot költött a költségvetés. A Külügyi bizottság véleménye. A Külügyi bizottság a Külgazdasági és Külügyminisztérium kiadásait értékelte, amelyek 2017 végére elérték a 228 milliárd forintot. A külképviseletek igazgatása a minisztérium 84 milliárd forintjába került, 2017-ben a kormány döntése értelmében a Külügyi és Külgazdasági Intézet, valamint a Balassi Intézet jogutódlással megszűntek, a Nemzeti Befektetési Ügynökség feladatainak ellátására 3 milliárd forintot költött a minisztérium. A költségvetés egyik sarokköve azon nemzetpolitikai céltörekvés, hogy a környező országokban élő, határon túli magyar kisebbségeket célzó gazdaságfejlesztő stratégiát támogassa a minisztérium. A nemzetközi tagdíjak például az OECD, a NATO, a Visegrádi Alap tagdíjaiból keletkeztek, amelyek elérték a 6 milliárd forintot. Az európai uniós befizetések összege 4,3 milliárd forint volt. Kiemelendő, hogy a KKM a hatáskörébe tartozó nemzetközi szervezetek esetében 2017-ben is az elsők között rendezte nemzetközi szerződéses kötelezettségeit. Összegezve megállapítható, hogy a költségvetés tovább segítette a külhoni magyarlakta területek fejlesztését, az ott élő magyarok helyi boldogulását. Eleget tettünk a nemzetközi együttműködésből fakadó pénzügyi kötelezettségeinknek, és elvégeztük a ránk ruházott feladatokat. A Fenntartható fejlődés bizottsága a törvényi megfelelésről rendelkezett. A Gazdasági bizottság véleményét olvasom önöknek. A 2017-es költségvetés végrehajtásáról szóló számvetésből, a zárszámadásból egyértelműen látható, hogy a gazdaságpolitika célja a költségvetési hiány alacsony mértéken tartása, az államadósság csökkentése, az ország versenyképességének javítása, a foglalkoztatottság növelése, az ország növekedési potenciáljának emelése. A kormány gazdaságpolitikájának nemzetközi elismerését jelenti, hogy hazánk hitelminősítését két hitelminősítő is semlegesről pozitívra változtatta. Az elmúlt évben életbe lépett a munkaadói és munkavállalói érdekképviseletekkel megkötött bérmegállapodás, amely hozzájárult Magyarország versenyképességének növeléséhez. Ennek értelmében 5 százalékponttal csökkent a szociális hozzájárulási adó, 15 százalékkal nőtt a minimálbér és 25 százalékkal a legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve szakképzettséget igénylő munkakörökben foglalkoztatottak számára a garantált bérminimum. [[18.20]] A kormány nagyszabású otthonteremtési programjának köszönhetően és az uniós források növekvő felhasználásával párhuzamosan az építőipar korábban soha nem látott mértékben, közel 32 százalékkal bővült. Az ipar esetében is gyorsulás figyelhető meg az elmúlt időszakokban kiépült új termelői kapacitásoknak és a külső kereslet élénkülésének köszönhetően. A Nemzetbiztonsági bizottság is megállapította, hogy a zárszámadás megfelel a törvényi kötelezettségeknek; a Honvédelmi bizottság is ezt állapította meg; valamint a Népjóléti bizottság és a Kulturális bizottság is. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága, valamint az Igazságügyi bizottság is hasonló megállapításokat tett. A Mezőgazdasági bizottság egy kicsit bővebben fogalmazott: a 2017. évet a mezőgazdaság szempontjából továbbra is a kiemelkedő évek közé kell hogy soroljuk. A magyar mezőgazdaság továbbra is a bruttó hazai összterméknek egy jelentős részét adja, ami régóta példa nélküli. Nem volt olyan területe a mezőgazdaságnak, ahol valami vészhelyzet ne állt volna elő 2017-ben. Továbbra is jelentős aktívumokkal és kibocsátási nagyságrendekkel rendelkezik a mezőgazdaság, ugyanakkor szerencsésebb lenne, ha a struktúráját tekintve nem az alapanyag-, tömegáruexportban lenne ilyen nagy a pozitív szaldó, hanem a feldolgozott mezőgazdasági termékek, élelmiszerek vennék át az alapanyagexport-szerepet. A foglalkoztatásban továbbra is egész komoly szereplő a mezőgazdaság, ugyanakkor kockázatot jelent, hogy bizonyos szakterületeken nem áll rendelkezésre megfelelő nagyságrendű munkaerő. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleményét tolmácsolom önöknek: 2017 mérföldkő volt a nemzetpolitikában, a külhoni magyarság támogatására fordított összkormányzati források ebben az évben átlépték a 100 milliárd forintos határt. Ez azt jelenti, hogy a nemzetpolitikára fordított összegeket 2010 óta megtízszereztük. A Nemzetpolitikai Államtitkárság és a Bethlen Gábor Alap forrásai az év közbeni átcsoportosításokkal több mint 80 milliárd forintra emelkedtek, a Kárpát-medencei magyar intézményhálózat fejlesztésére folyamatosan növekvő összegek állnak rendelkezésre. 2017-ben is jelentős beruházások valósultak meg minden magyarlakta régióban, különösen a magyar oktatási intézmények tekintetében. A magyar jövőt a határainkon túl is a fiatalok jelentik. A „Szülőföldön magyarul” program keretében a magyar diákok folyamatos, kiszámítható támogatásban részesültek. Üdvözlendő, hogy a külhoni magyar ifjúsági közösségek kiemelt támogatása érdekében indított pályázat évről évre növekvő keretösszeggel kerül meghirdetésre. 2017-ben 100 millió forint állt rendelkezésre ennek megvalósítására. Tavaly Vajdaság és Kárpátalja után több külhoni magyar régióban is elindult a régiós gazdaságfejlesztési tervek megvalósítása. A Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyeletével működő Kárpát-medencei gazdaságfejlesztési program keretében több tízezer külhoni magyar vállalkozó jutott fejlesztési forráshoz. A testvértelepülési kapcsolatok erősítésére szánt összegek mellett a Határtalanul! program keretösszege is tovább emelkedett. Mindezek alapján elmondható, hogy 2017-ben újabb lépéseket tettünk az egységes Kárpát-medencei tér megteremtéséért. A külhoni magyarság identitásának megőrzését és szülőföldön való boldogulását elősegítő programok és támogatások rendszerszintűvé és kiszámíthatóvá tételével folytattuk a külhoni magyar közösségek megerősítését. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye: a 2017. év egyik legjelentősebb gazdaságpolitikai fejleményei közé tartozik a munkaadói és munkavállalói érdekképviseletekkel megkötött bérmegállapodás életbe lépése. Fontos kiemelni, hogy a hatéves bér- és adómegállapodás eredményeként dinamikusan emelkedő bérek erősítették a keresletet, ami magával húzta a szolgáltató ágazatok teljesítményét. A gazdaság stabil növekedési pályára állítása érdekében ezt a megnövekvő munkaerő-kereslet mellett számos munkapiaci részvételt, illetve munkakeresletet ösztönző intézkedés alapozta meg, többek között a személyi jövedelemadó csökkentése, a munkahelyvédelmi akció keretében nyújtott járulékkedvezmények, az álláskeresési támogatások kialakítása, a rokkantnyugdíjazás feltételeinek szigorítása, az effektív nyugdíjkorhatár emelése, valamint a már említett hatéves adó- és bérmegállapodás. Az Európai ügyek bizottsága is megállapította, hogy a javaslat megfelel a házszabályi rendelkezéseknek. Mindezekkel együtt, tisztelt Ház, mélyen tisztelt elnök úr, államtitkár úr, a makrogazdasági tényadatok tükrében kijelenthetjük, hogy 2017-ben a magyar gazdaság fő szektorai erősödtek, mindemellett az egyensúlyi mutatók is stabilak maradtak. Az elhangzott összegző vélemények alapján pedig kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottságban kialakult kisebbségi álláspontok ismertetésére kerül sor, kerülne sor. Azonban meg kell állapítsam, hogy az előterjesztők nem tartózkodnak jelen pillanatban az ülésteremben. [[Gyöngyösi Márton: Így jártak.]] Így erre ebben a helyzetben sajnos nem látok lehetőséget, mindent megtettünk, hogy előkerítsük őket, sajnos távoztak az ülésteremből. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában vagy esetleg a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Parancsoljon, szószóló úr!
Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószóló szeretném tájékoztatni az Országgyűlést, hogy bizottságunk a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított T/1671. számú, Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslatot a 2018. október 25-én 13 órakor tartott ülésén napirendre tűzte és megtárgyalta. A bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, azaz a házszabály 44-45. §-a alapján a törvényjavaslat teljes egészére azaz az 1-22. §-ig, illetve az 1-5. mellékleteire lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatnak a határozati házszabály 92. § (4) bekezdése szerinti bejelentésében megjelölt rendelkezéseit megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A törvényjavaslathoz beérkezett módosító javaslatok tekintetében a bizottság nem foglalt állást, a bizottság módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. A bizottság az ülésen 12 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját 2018. október 25. napján lezárja. A Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslat előkészítése, a bizottság részletes vitája, valamint a részletes vitáról szóló bizottsági jelentés előkészítése a jogszabályoknak megfelelően történt. Szeretném hangsúlyozni, hogy az elmúlt években a magyarországi nemzetiségek jelentős forrásnövekedés kedvezményezettjeivé váltak. Köszönet illeti Magyarország Kormányát, hogy a nemzetiségek számára a működéshez szükséges forrásokat biztosította. Köszönet illeti továbbá a Magyar Országgyűlést, hogy a magyarországi nemzetiségek által benyújtott forrásigényeket támogatta. [[18.30]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A nemzetiségi intézmények kiegyensúlyozott, stabil működéséhez a szükséges források biztosítása hozzájárul a nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Bizottságunk a törvényjavaslat elfogadását javasolja. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen Varga Szimeon bolgár szószóló úrnak a felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek a rendelkezésre álló időkeretben. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Államtitkár Úr! A bizottsági összefoglalóban is, meg itt is, úgy gondolom, hogy csupáncsak a jegyzőkönyv kedvéért fontos megemlíteni, hogy vannak Magyarországon önkormányzatok, és ebben a költségvetési zárszámadási jelentésben jelentős terjedelemben az önkormányzatok is megjelentek, ugyanakkor szeretném, ha a jegyzőkönyvben legalább az elhangzana, hogy az önkormányzatok pénzügyi teljesítéséről is szó volt, hiszen a költségvetésnek elég jelentős részét képviselik a magyar önkormányzatok, és ebből van 3180 körüli önkormányzat. Egy általános megjegyzést szeretnék tenni valamelyik vitában ezt egyébként elmondtam, de úgy gondolom, hogy szeretném, ha az államtitkár úr reagálna erre -: az önkormányzatoknál az államháztartási törvény azt írja elő, hogy a zárszámadást követően fogadhatják el a következő évi költségvetésüket. Mi úgy tárgyaljuk most a magyar állam zárszámadását, a költségvetésről szóló 2017. évi jelentést, hogy már el van fogadva az állami költségvetés, tehát gyakorlatilag úgy fogadtuk el a költségvetést, hogy nem is tudtuk, hogy az előző évet hogyan teljesítettük, veszteséggel, nyereséggel, hogy. Ezt egy önkormányzat ma Magyarországon 3180 helyen nem tehetné meg, mert ebből komoly problémái lehetnének, hogy ez hogy fordul elő. Ezt csak úgy megjegyzésként említem meg. A másik, ami rendkívül fontos, hogy nem hangzott el, de ugyanakkor az önkormányzatok nem annyira jó helyzetben vannak, mint amilyen jó helyzetről egyébként magában ez a hatalmas vastag, többkötetes anyag beszámol, és azért fontos ezt látni és tudni, mert kettészakadnak az önkormányzatok: vannak az úgynevezett adóerő-képességgel sújtott önkormányzatok, azok ugye befizetők, például a Klebelsberg Kunó intézményfenntartó intézménynek ez sem hangzott el, pedig ez egy elég fontos tétel mi szolidaritási adót fizetünk, aki az adóerő-képesség listáján rajta van, ez 167 ilyen önkormányzatot jelent pillanatnyilag, és lényegében nem történik más, mint hogy ezek az önkormányzatok finanszírozzák azokat az önkormányzatokat, keresztfinanszírozás zajlik, amelyek ugye a saját maguk intézményrendszerét sem tudják működtetni. Én polgármester voltam áprilisig, nekünk erre az évre 607 millió forint úgynevezett szolidaritási adót kellett befizetni, amiből üzemeltetik a Klebelsberg Kunó intézményrendszert. A fővárosnak, mert mondjuk, Budapesten vagyunk, a fővárosnak 10 milliárd forint ez a szolidaritási adó, amit be kell fizetni. Tehát ha ilyen mértékben… És ez nő, mert az induló évünk az sokkal kevesebb volt, az csak kétszázhatvan-valahány millió volt, most 607 millió, és lehet, hogy jövőre már 1,2 milliárd lesz a szolidaritási adó, amit az önkormányzatoknak kell fizetni, és most nem egy önkormányzat nevében, nemcsak a Fővárosi Önkormányzat nevében, hanem tulajdonképpen mindegyik önkormányzat nevében meg kell ezt említenem. Van egy másik probléma még, amit az időm enged elmondani, és muszáj, hogy csak a jegyzőkönyv miatt megjegyezzek, és a zárszámadásba bekerüljön. Elhangzott, és ez helyes és jó, hogy a minimálbér, illetve a garantált bérminimum emelésre került. Ez az önkormányzatokat súlyosan érinti ebben az országban, merthogy csak egészen minimális százalékban finanszírozta vissza az állam. Politikailag deklarálta, hogy ennyivel emelem a minimálbért, ennyivel emelem a garantált szakmunkásbért, de pénzt, azt nem adok hozzá, azt gazdálkodjátok ki! Az egy teljesen más eset, ugye, amikor egy gazdálkodó multicégnek vagy akár csak egy kisvállalkozásnak kell ezt kigazdálkodnia, mert az azt mondja, hogy négy vagy hat órában foglak a jövőben foglalkoztatni, és zsebből fizetem a többit, de a mi esetünkben, ahol köztisztviselői, közalkalmazotti törvények szabályoznak, akárcsak a munka törvénykönyve, ott ezt nem lehet megtenni. Tehát nem hangzik az el, hogy mekkora tételt jelentett, mondjuk, Budapest vonatkozásában, egy budapesti kerület vonatkozásában vagy az adóerő-képességgel sújtott önkormányzatok vonatkozásában az, hogy deklarálva van évente a minimálbér-emelés, de ugyanakkor ehhez nem tud forrást adni, csak egy egész jelentéktelen, a mi esetünkben egy jelentéktelen összeget sokkal később, hónapokkal később, még kerestük is, hogy miért jött ez a kis pénz, nagy nehezen jött valamennyi. Ez is hozzátartozik a zárszámadáshoz, amikor a zárszámadásról beszélünk, hogy bizony… És még egyet szeretnék megemlíteni. Korábban a személyi jövedelemadó egy része megillette az önkormányzatokat. Itt nem nagyon van arról szó, hogy a személyi jövedelemadó már nem illeti meg az önkormányzatokat, nem csak 2017-ben, már az előtte való években meg lett ez vonva. És nem hangzott el, hogy hatalmas összeg a gépjárműadó, amit beszedünk ebben az országban ilyen óriási gépjárműpark mellett, ami van, ami korábban 100 százalékban az önkormányzatokat illette meg, hiszen ők szedik be, ők adminisztrálják, és rengeteg munka van vele, ők is hajtják be, de annak a 60 százaléka csak csupán, a többit elviszi a magyar állam. Sok minden egyebet meg lehetne a költségvetés kapcsán említeni, ami sújtja az önkormányzatokat, leginkább az, azt gondolom, a fontos, hogy egy zárszámadásnál a magyar önkormányzatokról, a magyar települések gazdálkodásáról, úgy gondolom, hogy illik szót váltani. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e még felszólalni a rendelkezésre álló időkeretben. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki már korábban jelezte a vita későbbi szakaszában történő felszólalási szándékát. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A rendelkezésemre álló időkereten belül reagálok az elhangzottakra, és hogyha megengedik, akkor először két konkrét felvetésre reagálnék. Az egyik, hogy Varga Szimeon képviselő úr kiemelt egy fontos területet a mindenkori költségvetésekből, illetőleg a költségvetés 2017. évi végrehajtásából, és nevezetesen arról beszélt, hogy a határon belül élő nemzetiségek támogatása bővült én azt gondolom, hogy ez egy fontos tényező volt , csakúgy, mint ahogy a korábban elhangzottak szerint a határon túl élő magyar közösségek támogatása is növekedett. Azt gondolom, hogy azért fontos erről beszélnünk, mert nemcsak egyedi tényezőről volt szó 2017-ben, hanem az azt megelőző években is mind a két területen, tehát a határon belül élő nemzetiségek támogatásánál is és a határon túli magyar közösségek támogatásánál is egy folyamatot látunk, és ezzel együtt értékelendő az, hogy 2017-ben ismét folyamatszerűen mondhatjuk el azt, hogy az Országgyűlés által elfogadott kereteken belül maradt a költségvetési hiány, az Európai Unió átlagát meghaladó növekedés valósult meg, és ezen két makrogazdasági tényezőnek köszönhetően az adósságráta is csökkent. Ezen államháztartási folyamatokon belül értékelendő az önkormányzati gazdálkodás 2017. évi helyzete is. Hajdu László képviselő úr első felvetése arra vonatkozott, hogy az önkormányzatokra vonatkozó információkat érdemes a tisztelt Országgyűlésnek ismernie. [[18.40]] Én azt tudom elmondani, hogy ebben a vaskos kötetben különböző bontásokban mutatjuk be az önkormányzati ágazat bevételi és kiadási adatait, illetőleg az önkormányzatok feladatellátását. Úgy tesszük mindezt, hogy az államháztartási törvényben meghatározott módon járt el a kormány, az államháztartási törvényben meghatározott határidőn belül nyújtotta át a zárszámadási javaslatot a kormány az Országgyűlésnek és értelemszerűen ezt megelőzően az Állami Számvevőszéknek. Nincs tehát olyan jogi rendelkezés, amelyet a kormány megsértett volna. Az, hogy a zárszámadást most tárgyalja az Országgyűlés, és korábban már tárgyalt a jövő évi költségvetésről, semmilyen jogszabályi problémát nem okoz. [[Arató Gergely: A józan észnek mond ellent!]] Azzal vitatkoznék, hogy nem ismertek a szabályok. Hogyha képviselő urak követték azt, hogy a Pénzügyminisztérium havonta milyen adatokat tett közzé a költségvetés bevételeiről és kiadásairól, akkor tudhatták már 2018 első hónapjaiban, hogy 2017 gazdálkodása hogyan alakult. Hogyha valaki felment az Eurostat honlapjára, akkor azt is láthatta, hogy tavasszal az Eurostat validálta az egyes tagállamok hiány- és államadósság-adatait. Tudtuk, hogy a törvényi kereteken belül maradt a magyar államháztartás hiánya, ahogy azt Szűcs Lajos alelnök úr elmondta, az Eximbank-vitával együtt, illetőleg anélkül számított államadósságok is ismertek voltak, tehát azt gondolom, hogy minden információ mind az európai uniós szervek szintjén, mind a magyar állami szervek szintjén ismert volt már a 2017. év gazdálkodásáról. Az más dolog, hogy a gazdálkodásnak az értékelésére az Országgyűlés az őszi ülésszakon kerített sort. Ami az önkormányzatokat illeti, én vitatkoznék azzal, hogy az önkormányzatok helyzete nem kedvező, és azt gondolom, hogy az egyik kulcstényező pont a képviselő úr által említett szolidaritási hozzájárulás. Tudnunk kell ugyanis, hogy a szolidaritási hozzájárulást azoknak az önkormányzatoknak kell fizetni, akik adóerő-képessége az országos átlagot érdemben meghaladja, és az, hogy egyes önkormányzatoknak fizetniük kell, és adott esetben többet kell fizetni, mint a megelőző évben, azt mutatja, hogy a bevételeik is érdemben növekednek. A szolidaritási hozzájárulás rendszere emellett az egyik évről a másikra jelentkező önkormányzati többletbevételek egészét nem vonja el, tehát az önkormányzatok is profitálnak a többletbevételekből, tehát amikor képviselő úr arról beszél, hogy egyik évről a másikra növekedett valamelyik önkormányzatnak a szolidaritási hozzájárulási kötelezettsége, akkor azt is hozzá kell tenni, hogy az önkormányzatnak az összbevételei és a jövedelmi helyzete is javult. Ha országos számokat nézünk, akkor azt tudom elmondani, hogy az önkormányzatok 500 milliárd forint feletti pozitívummal zárták a 2017-es évet. Igaz, hogy ennek meghatározó része európai uniós támogatás volt, de ha az uniós támogatásokat kivesszük a szaldóból, akkor is egy stabil önkormányzati rendszert látunk, amely ráadásul több száz milliárd forintnyi állampapír-állománnyal rendelkezik. Kérem, hogy hasonlítsa ezt össze azzal a helyzettel, amiről ön is beszélt, amikor a személyi jövedelemadó egy része ott maradhatott az önkormányzatoknál de más bevétele vajon volt-e az önkormányzatoknak vagy sem? Hasonlítsuk össze azt a 2017-es helyzetet, amikor több száz milliárd forintnyi állampapírjuk van az önkormányzatoknak, azzal, amikor 1000 milliárd forintot érdemben meghaladó adósságuk volt, és ne feledkezzünk el arról, hogy most azért mondhatjuk el az önkormányzatok stabil gazdálkodásának számait, mert egy 1400 milliárd forint körüli adósságkonszolidációra került sor, párhuzamosan a finanszírozási rendszer átalakításával és párhuzamosan a feladatellátás módosításával is. E tekintetben az önkormányzatok többsége a közoktatási feladatok átadásával anyagilag is jól járt, tehát azt el kell mondanom, hogy a szolidaritási hozzájárulásnak az összköltségvetési bevétele jóval kisebb annál a többletnél, amit az állam, a kormányzat a közoktatási intézmények finanszírozásába beletett a felelősségbeli változás után. A minimálbér és a garantált bérminimum emelése: én azt gondolom, hogy egy pozitív folyamatról van szó, ami ráadásul nemcsak 2017-ben érezteti a hatását, hanem egy olyan hatéves bérmegállapodás szerinti béremelésekről beszélhetünk, ami 2018-ban és a későbbi években is meg fog valósulni, és amely azt eredményezte, hogy az önkormányzatoknál foglalkoztatott személyek jövedelme is növekedett, és ahol szükség volt az önkormányzatok támogatására, mert adott önkormányzat nem tudta kifizetni a magasabb bért, ott megint objektív mutatószámok alapján került sor az önkormányzatok támogatására. Én azt is pozitívumnak tekintem, hogy a gépjárműadó-bevételek növekednek, mert ez megint a gazdaság prosperitását mutatja. Ami pedig a zárszámadás egészét illeti, Szűcs Lajos alelnök úr, a Költségvetési bizottság alelnöke ismertette a 2017-es év főbb makrogazdasági számait. Én azt gondolom, hogy a költségvetés egy gazdaságpolitikai és társadalompolitikai dokumentum, egy költségvetés végrehajtását lehet értékelni a makrogazdasági elemzők szemével, és lehet értékelni a családok szemével. Én azt gondolom, hogy 2017-ben mind a két szemüvegen nézve kedvező évet zárhattunk, és kedvező évet tudhatunk magunk mögött. A növekedési fordulat óta nemcsak a tavalyi évben, hanem azt megelőzően is a magyar gazdaság bővülése meghaladta az Európai Unió átlagát, a reálbérek növekedése érdemben nagyobb volt, mint az Európai Unió átlagos reálbér-növekedése. Az államháztartás hiánya az uniós 3 százalék limit alatt maradt, az államadósság csökkent, a folyó fizetési mérleg többlettel zárt. Ugyanakkor, hogyha a családok szemszögéből nézzük a tavalyi évet, akkor elmondhatjuk azt, hogy nőtt a családi adókedvezmény összege, csökkentek az adóterhek, az alapvető élelmiszerek közül a baromfihúsra, tojásra, friss tejre vonatkozó áfakulcs, valamint az éttermi étkezésre és az internet-hozzáférésre, felfutott az otthonteremtési program, és a nyugdíjasok az év végén nyugdíjprémiumban is részesültek az Erzsébet-utalvány juttatása mellett. Összességében tehát a társadalompolitikai célok, a magyar családok megerősítése úgy tudott megvalósulni, hogy megőriztük az államháztartás stabilitását. Én azt gondolom, hogy számos feladat van még előttünk, de mind a 2013-as növekedési fordulat óta látott számok, mind a 2017-es zárszámadás konkrét számai azt mutatják, hogy ez a gazdaságpolitika egyszerre tudja szolgálni az ország makrogazdasági stabilitását és mellette a családok helyzetének javítását. Megköszönöm az Országgyűlés munkáját, megköszönöm az Állami Számvevőszék munkáját, és jó szívvel ajánlom a tisztelt Országgyűlésnek a 2017. évi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszert érintő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2924. számon, és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta a pénzügyi közvetítőrendszert érintő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2924. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A tárgyalt törvényjavaslat egyrészt a foglalkoztatói nyugellátást szolgáló intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szól, másrészt az értékpapírosítási rendelet jogharmonizációját valósítja meg. Ezenfelül kisebb módosításokat tartalmaz a pénzpiaci alapokról szóló rendeletnek, a prospektusrendeletnek, az európai kockázati tőkealapokról szóló, valamint az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendeletnek történő megfelelés érdekében. Európa-szerte szükség van magas szintű átfogó szabályozásra a nyugdíjkonstrukció tagjai és ellátottjai védelme, valamint a biztonságos, határokon átnyúló ellátás megkönnyítése érdekében. A törvényjavaslat kiemeli a tájékoztatás fontosságát a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmények tagjai számára. Az értékpapírosítást tekintve az új szabályok segítséget nyújtanak a befektetőknek, új beruházási lehetőségeket segít elő, és további finanszírozási forrásokat biztosít a gazdaságban. [[18.50]] Összességében elmondható, hogy a törvényjavaslat a foglalkoztatói nyugellátás és az értékpapírosítás terén is előremutató, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a benyújtott javaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Gion Gábor államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában vagy egy későbbi szakaszában kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra kerül sor a rendelkezésre álló időkeretben. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A parlamenti vita lezárásához érkezve a törvényjavaslathoz érkezett főbb módosításokról szeretnék pár szót szólni.A módosítások jelentős része értelmezést segítő, pontosító, kodifikációs jellegű rendelkezéseket tartalmaz a törvényjavaslat belső összhangjának biztosítása érdekében. Mivel a törvényjavaslat talán leghangsúlyosabb eleme a foglalkoztatói nyugellátás témakörét érinti, a technikai fogalomhasználat pontosítását célzó módosítások is jórészt e területre vonatkoznak. Ugyanakkor néhány tartalmi módosítási javaslat kezdeményezésére is sor került, amelyek közül kettőt emelnék ki. A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási díjakkal kapcsolatban elfogadott módosítás arra irányul, hogy a biztosítók által szolgáltatott adatokból a felügyelet által létrehozott, személyes adatokat nem tartalmazó adatbázisból a biztosítók díjmentesen szerződés- és káradatokat igényelhessenek. Ezen adatokat a biztosítók a kötelező díjhirdetésükhöz szükséges biztosításmatematikai számítások elvégzéséhez használhatják fel, s ezáltal pontosabban tudják kalkulálni a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási díjakat. A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvényt érinti az a módosítási javaslat, amely egyértelműsíti, hogy jogszabályban meghatározott, korlátozott célokra felhasználható fizetési számlákat, mint például a Széchenyi-pihenőkártya mögötti fizetési számlát a törvény alapján nem lehet online módon hozzáférhető fizetési számlának tekinteni. Ennek indoka, hogy ezen számláknál korlátozott rendeltetésük okán nem értelmezhető a számlainformációs, illetve fizetéskezdeményezési szolgáltatás. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem, hogy a módosító javaslatokkal együtt a törvényjavaslatot fogadják el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2928. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/2928. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 3 nem szavazat és 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A foglalkoztatáspolitika fő célkitűzése 2010 óta a teljes foglalkoztatottság elérése. Az eddigi kormányzati intézkedésekkel sikerült ehhez nagyon közel kerülni. Mintegy 750 ezer emberrel többen dolgoznak, mint nyolc éve, a munkanélküliségi ráta pedig már nyáron történelmi mélyponton: 3,7 százalékon állt. A reálbérek 2018 első harmadában a tavalyi két számjegyű növekedést követően a hatéves bérmegállapodásnak köszönhetően ismét több mint 10 százalékkal emelkedtek. A jogszabályok koherenciájának biztosítása, az elmúlt időszakban megváltozott jogszabályi környezethez való igazodás érdekében szükségessé vált több foglalkoztatási tárgyú törvény módosítása is. A jelen törvényjavaslat ezt a célt szolgálja. Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül néhány lényegesebb módosítást kiemeljek belőle. Pontosításra kerülnek a képzési támogatásra vonatkozó rendelkezések, meghatározva a keresetpótló jutattásra és a keresetkiegészítésre jogosultak alanyi körét, valamint a keresetkiegészítés számításának szabályait. Új elemként meghatározza a törvény a szabadságvesztés büntetését töltő, reintegrációs őrizetben lévő személy álláskereséséhez kapcsolódó szabályokat. A távmunkát érintő szabályok korszerűsítésre kerülnek, a munkaügyi hatóság minősítési jogkörére vonatkozó szabályok pontosításra kerülnek. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott javaslat jól szolgálja a kormány által megfogalmazott foglalkoztatáspolitikai célok továbbvitelét, ezért arra kérem önöket, támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bodó Sándor államtitkár úr jelezte mint előterjesztő, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Vállalkozásfejlesztési bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra kerül sor a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíván-e képviselőtársaim közül valaki élni a lehetőséggel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Először is szeretném megköszönni a tisztelt képviselőtársaimnak a napirend tárgyát képező törvényjavaslattal kapcsolatos korábbi hozzászólásait, javaslatait, úgy a támogató szavazatokat, mint a kritikát megfogalmazókat.A hozzászólásokból nyilvánvaló számomra, hogy a törvényjavaslat által tartalmazott módosítások olyan kérdéseket érintenek, amelyeket pártállástól függetlenül valamennyien fontosnak tartunk. Tekintettel azonban a megvalósítás terén tapasztalható nézetkülönbségekre, engedjék meg, hogy néhány felvetésre az általános vitában elhangzottakon túl reagáljak. A jövő év során kerül sor a szakszervezeti reprezentativitás ismételt megállapítására. Az előttünk fekvő módosítás az állami intézményfenntartó központ megszűnését, illetve a tankerületi központok kialakítását alapul véve tartalmaz javaslatokat. Ennek alapján nem maradnak ki a reprezentativitásszámításból a tankerületi központok, a korábbi szabályoknak megfelelően a tankerületi központok hatáskörében marad a járási szintű reprezentativitás megállapításának a szabályozása, illetve végrehajtása. Az általános vita során is jeleztem, hogy a közalkalmazotti területen a szakszervezeti reprezentativitás fogalma és a szakszervezetek kollektív szerződéskötési képessége különvált. Ma már nem függ a reprezentativitás meglététől az, hogy egy szakszervezet kollektív szerződést kössön. A kollektív szerződés kötésére a Kjt. hatálya alatt is a munka törvénykönyve szabályai vonatkoznak. Ezzel a szakszervezetek tisztában vannak. Konkrét példaként említhetem az oktatás területét, ahol a tankerületi központok megalakításával megkezdődtek a kollektív szerződéses tárgyalások, amelyek eredményeként a tankerületi központok közel negyedénél már kollektív szerződés került aláírásra. A közalkalmazotti törvénynek a kollektív szerződéssel kapcsolatos, a munka törvénykönyvétől eltérést engedő módosításával kapcsolatban szeretném tájékoztatni önöket, hogy e tekintetben a hatályos rendelkezések nem egyértelműek, ezért a törvényjavaslat rendezi, hogy a munka törvénykönyvének a közalkalmazotti jogviszonyban is irányadó szabályaitól hogyan térhet el a kollektív szerződés. Ezen túl szeretném kiemelni, hogy Magyarországon a jogszabályi környezet megfelelően biztosítja a szervezkedési jog védelmét. Az Alaptörvényben és az egyesülési jogról szóló törvényben rögzített elvek szerint a szakszervezetek és más érdekképviseleti szervezetek szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. Az általános vita során többen foglalkoztak az egészségkárosodási kockázatokkal kapcsolatos kérdésekkel. Ennek vonatkozásában 2015 óta folyamatosan zajlanak az egyeztetések, de a munkaadók és a munkavállalók még nem jutottak közös megállapodásra ebben a kérdésben. A munkabalesetek számával kapcsolatban felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy az elmúlt években a megtett intézkedések hatására sikerült megállítani a romló munkabaleseti tendenciákat. [[19.00]] A halálos munkabalesetek száma 2016 óta csökkent, és ezt a javuló tendenciát a legfrissebb adataink is alátámasztják: a 2018 harmadik negyedévi adataink szerint a halálos munkabalesetek száma 10 százalékkal csökkent a tavalyi hasonló időszakhoz képest. A nem halálos munkabalesetek számának emelkedése is megállt. A munkavédelmi helyzet javulását mutatják az ellenőrzési eredmények is, amelyek alapján mind a szabálytalan munkáltatók, mind a szabálytalansággal érintett munkavállalók aránya alacsonyabb az egy évvel korábbi adatokhoz képest. A munkabalesetek szempontjából legérzékenyebbnek számító két ágazatban, a mezőgazdaságban és az építőipar területén arányaiban sok munkabaleset történik, ezért a jelzett két ágazatot az idei és a következő években is célirányosan, fokozottan ellenőrzi a munkavédelmi hatóság. A bértámogatással kapcsolatos módosító szabály kapcsán jelzem, hogy a jelen módosítás lényege, hogy bértámogatás esetén a gyermek felügyeletével és a hozzátartozó gondozásával kapcsolatban felmerült indokolt költségek a munkavállaló kérelmére megtéríthetőek legyenek. Ebben az esetben nem a munkáltató számára, hanem a hozzátartozóját gondozó, a gyermekét nevelő munkavállaló számára nyújtunk támogatást arra az esetre, ha valakit ezen otthoni feladatok ellátására maga helyett vesz igénybe. A cél az, hogy a kisgyermekes nők és a hozzátartozójukat gondozók munkába állása még könnyebbé váljon. A gyermekgondozási díjban részesülő személy képzésével kapcsolatban felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét arra, hogy a gyermek féléves kora előtti képzést e személyi kör tekintetében a hatályos törvény szerint sem lehet támogatni. A keresetkiegészítés meghatározásával kapcsolatban megjegyzem, hogy az új munka törvénykönyve nem tartalmazza az átlagkereset fogalmát, ezért nem értelmezhetőek a keresetkiegészítésre vonatkozó hatályos rendelkezések. A havi átlagjövedelem mint új fogalom bevezetésével kiszámíthatóvá és kifizethetővé válik a képzési támogatásnak a keresetkiegészítésre vonatkozó része. A képzések tekintetében több képviselőtársam tett kritikai észrevételt. A képzések minden évben meghatározott, a munkaerő-kereslethez igazodó szakirányok mentén indíthatóak a képzési jegyzékre felkerült, felnőttképzési törvény kritériumainak megfelelő képzőkkel. Alapvetően két, lehetőség szerint egymásra épülő tanfolyam támogatható, a harmadik vagy további képzés támogatására csak a munkahelyi háttérrel rendelkező képzésekre történő jelentkezés esetén van lehetőség. Összességében sikeresnek mondhatóak a képzések, mivel a 2015 óta uniós forrásokból folyó képzésekben 60 százalékos a sikeres elhelyezkedési arány, és a megszerzett tudás közvetlenül hasznosul az elsődleges munkaerőpiacon. Az általános vita során felmerült az a javaslat, hogy a munkavédelmi hatóság ellenőrzési tevékenységére vonatkozó irányelvek jogszabályként kerüljenek közzétételre. A munkavédelmi törvény hatályos szabályozása szerint közzétett irányelvek alapján végzi a hatóság az ellenőrzést. A jelenlegi módosítás annyiban változtat a korábbi helyzeten, hogy eddig a minisztérium hivatalos lapjában kellett közzétenni az ellenőrzési irányelveket, a továbbiakban ez mindenki számára még könnyebben elérhető, elektronikus úton a minisztérium tematikus honlapján kell végrehajtani. A törvényjavaslatban foglalt módosítások a gyakorlati tapasztalatok alapján születtek. Tekintettel arra, hogy a tárgyában mindegyik javaslat kapcsolódik a foglalkoztatáspolitikához, szükséges és logikus volt ezeket a módosításokat egy csomagban megtárgyalni. A törvényjavaslatban foglaltak feladata elsősorban a koherencia megteremtése mellett a jogalkalmazás egységesítése és a felmerült gyakorlati problémák megoldása. Tisztelt Képviselőtársaim! Őszintén remélem, hogy az előzőekben elmondottakkal sikerült meggyőznöm önöket a kormány álláspontjának támogathatóságáról. Ebben az eseten is kérem önöket, hogy a törvényjavaslat elfogadásával szavazatukkal segítsék ezt a munkát. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm képviselő úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Hende Csaba és Bajkai István képviselő urak, Fidesz-képviselőcsoport, által benyújtott T/3252. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton megtekinthetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Bajkai István képviselő urat mint előterjesztőt, hogy a vita e szakaszában vagy későbbi szakaszában kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! A vita jelen szakaszában nem kívánok hozzászólni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, majd akkor később. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat a kormány részéről, hogy kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni a kormány részéről.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem, hogy kíván-e valaki felszólalni képviselőtársaim közül. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak mint előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő T/3252. számú törvényjavaslat olyan jogszabályi harmonizációt tartalmaz, amely még a korábbi, 1952. évi III. törvény alapján született, annak végrehajtásával összefüggő, egyes miniszteri és végrehajtási rendeletnek a jogszabályi harmonizációját végzi el abban a formában, hogy a magasabb szintű polgári perrendtartásban rendeli el szabályozni az elővezetéssel kapcsolatos költségviselés fő szabályait. Tehát ma már a 2016. évi CXXX. törvényben, az új polgári perrendtartásban kerülnek megfogalmazásra az elővezetés költségviselésének szabályai, amelyeket korábban miniszteri szinten szabályoztak. Ez egy jogszabály-harmonizáció, illetve a jogszabály-hierarchiának megfelelő jogszabály-előkészítés és -elismerés. Köszönöm szépen. Mást nem kívánok ehhez hozzáfűzni. Kérem ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az Alaptörvény hetedik módosításával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2939. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az Alaptörvény hetedik módosításával összefüggő módosításáról szóló T/2939. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat elsődleges célja, hogy az Országgyűlés által 2018. június 20-án elfogadott alaptörvény-módosítás jogszabályok indoklására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtását biztosítsa. 2019. január 1-jei hatálybalépéssel a következők szerint kerül újraszabályozásra a 28. cikkely. A bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. A jogszabályok céljának megállapítása során elsősorban a jogszabály preambulumát, illetve a jogszabály megalkotására vagy módosítására irányuló javaslat indoklását kell figyelembe venni. Az előttünk fekvő javaslat rendelkezik az indoklások nyilvánosságát biztosító alapvető szabályokról. Nagyon fontos megjegyeznünk, hogy a javaslat garanciális szabályként rögzíti, hogy az indoklás kötelező erővel nem rendelkezik, amely rendelkezés a jogbiztonság fenntartása érdekében a normaszöveg elsőbbségének erózióját hivatott megelőzni. [[19.10]] Ugyancsak a normaszöveg elsőbbségét juttatja kifejezésre, hogy ha akár előkészítői hiba folytán, a jogszabály tervezetéhez tartozó indoklás ellentétes a jogszabály szövegével, azt nem kell figyelembe venni. A törvényjavaslat további célja, hogy elősegítse a tartalmi és technikai dereguláció megvalósítását. Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy a szavazáskor támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Völner Pál államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíván-e képviselőtársaim közül élni valaki ezzel a lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes büntetőjogi tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2934. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/2934. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Az Országgyűlés előtt fekvő jelen törvényjavaslat célja az, hogy biztosítsa a nemzeti jogrendszer koherenciáját, továbbá megfelelő technikai változtatások, kiigazítások, pontosítások révén az ítélkezési gyakorlatot egységesítse, illetve elősegítse. Valamennyiünk közös érdeke, hogy nemzetünk közjogi hagyományain nyugvó hatályos jogrendszerünk átlátható, összefüggő és logikus egységet alkosson. Ahogy a javaslat is hangsúlyozza, az idén hatályba lépett új büntetőeljárási törvény alkalmazása során felmerülő igények arra ösztönzik a jogalkotót, hogy az egyéb büntetőjogi tárgyú törvényeket az új eljárási kódex által használt terminológiához igazítsa. Továbbá a kiszámítható, egységes ítélkezés érdekében szükséges egyes jogi fogalmak precíz meghatározása is, ezáltal kiküszöbölhetővé válik, hogy az egymáshoz hasonló ügyekben merőben eltérő ítéletek születhessenek. Az előttünk fekvő javaslat ennek az igénynek is eleget tesz. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném kiemelni a javaslat másik igen fontos pontját, amely lehetőséget teremtene az Alkotmánybíróságnak arra, hogy ösztöndíjat alapíthasson. A bevezetni kívánt ösztöndíjprogram keretében lehetőség nyílik a résztvevők számára ismereteik elmélyítésére, illetve újak szerzésére azáltal, hogy kutató-, valamint gyakorlati munkát végezhetnek méltán neves külföldi intézményekben. Tisztelt Országgyűlés! Fentiekre tekintettel kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, államtitkár úr, a vita e szakaszában kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván a vita e szakaszában felszólalni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselő felszólalások következnek. Kérdezem, kíván-e élni valaki képviselőtársaim közül a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2936. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/2936. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Az Országgyűlés előtt fekvő javaslat koncepciója a szakmabeliek visszajelzései, valamint megfogalmazott véleményei alapján került megalkotásra. A 2017 óta hatályos ügyvédi törvény alkalmazásával kapcsolatosan felmerült igények, illetve a Magyar Ügyvédi Kamara által tett megállapítások ösztönözték arra a szakmai közösséget, hogy átfogó diskurzust folytasson le a kormánnyal. Tisztelt Országgyűlés! A törvényalkotó kötelessége megfontolni az építő jellegű tanácsokat, és amennyiben támogatandónak találja, beépíti, beépítené azokat az adott terület működését szabályozó rendelkezésekbe. Az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslatról is elmondható, hogy tartalmának kialakítása a szakmával kompromisszumban valósult meg, a mindennapi munkavégzés során felmerült gyakorlati igények meghallgatását és alapos mérlegelését követően. A javaslat több különféle igazságügyi tárgyú törvény módosítását helyezi kilátásba. Mindennek indokául szolgál az a tény, hogy például egy újonnan hatályba lépett polgári perrendtartás, büntető eljárásjogi kódex alkalmazása vagy egy átszabályozott cég-, illetve csődeljárás során a gyakorlatban lehet szembesülni apróbb nehézségekkel. Ilyenkor hárul a jogalkotóra az a feladat, hogy a problémás rendelkezést módosítsa a gyakorlati alkalmazáskor felmerülő kérdések megválaszolása érdekében. Tisztelt Ház! Összegzésként csupán annyit kívánok még kiemelni, hogy segítsük a szakmai munkavégzés megfelelő szintjét akként, hogy gyakorlati tapasztalatainkhoz, illetve a szakma igényeihez igazítsuk, véleményük meghallgatását követően olyan módosításokat hajtsunk végre, amelyek mindannyiunk közös érdekét szolgálják, ezáltal feloldva a javaslatban módosítani kívánt jogszabályok alkalmazásakor felmerülő nehézségeket. Ezért kérem önöket, hogy a szavazás során támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, kíván-e a vita e szakaszában szólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra kerülhet sor. Megkérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az oktatási nyilvántartásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2940. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony! [[19.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta az oktatási nyilvántartásról szóló T/2940. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. A törvényjavaslat elfogadására azért van szükség, mert az EU általános adatvédelmi rendeletét, a GDPR-t 2018. május 25-től hazánkban is alkalmazni kell. A GDPR rendelkezéseivel összhangban egy egységes oktatási nyilvántartás létrehozása azért szükséges, mert felállításával az élethosszig tartó tanulás szellemében elérhetővé válik az a cél, hogy a személyek oktatási életútja a jelenlegi széttagolt nyilvántartási rendszer helyett egységesen is nyomon követhetővé váljék az általános iskolától a felsőoktatásig, a nyelvvizsgákig. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat továbbá hozzájárul a kormányzati bürokráciacsökkentéshez az oktatási nyilvántartás létrehozásával, valamint az Oktatási Hivatal működése során az általa kezelt ágazati nyilvántartásokból adatot szolgáltat a különböző közigazgatási szervek hatósági eljárásai lebonyolításához, a családtámogatási ügyektől kezdve az egészségbiztosítási jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ügyekig. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvénytervezetet a Fidesz-KDNP-frakciószövetség támogatja, mert az oktatási nyilvántartás létrehozásával megvalósul a személyes adatok biztonságos kezelésének minőségi emelkedése, az adatszolgáltatás gyorsítása és komplexebb teljesítése, a teljes oktatási életúton alapuló statisztikai, adatelemzési, kutatási hozzáférhetőség. Kérem a tisztelt Házat, hogy szintén támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Rétvári Bence államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában kíván-e felszólalni. [[Dr. Rétvári Bence: Most nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában valószínűleg kíván élni ezzel a lehetőséggel. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószóló asszonynak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Parancsoljon, szószóló asszony!
Spoštovani Gospod Predsednik! Hvala za besedo! Spoštovane Poslanke in Poslanci, cenjeni Državni zbor! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2018. november 6-ai ülésén folytatta le a T/2940. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a részletes vita során megállapította, hogy a törvényjavaslathoz nem került benyújtásra képviselői módosító indítvány. A részletes vita során maga a bizottság sem fogalmazott meg további módosításra irányuló szándékot, így nem is nyújtott be részletes vitát lezáró módosító javaslatot. A nemzetiségi köznevelés jelenléte ugyanakkor napjainkban meghatározó, több mint nyolcvan, nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott iskola működik hazánkban, további közel háromszáz állami oktatási intézményben pedig nemzetiségi nevelés és oktatás folyik. A nemzetiségek pedagógiai szakmai szolgáltatásokat is ellátnak, szaktanácsadói hálózattal rendelkeznek. A nemzetiségi köznevelés jelentősége tehát átszövi a magyarországi oktatás minden szegmensét, ebből következően az oktatási nyilvántartásban is helye van. Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága összehangolva a kérdéskört az adatvédelmi törvény vonatkozó paragrafusaival, a nemzetiségek jogairól szóló törvénnyel, a későbbiekben kezdeményezni fogja a tárgyalt törvényjavaslat alapját képező oktatási nyilvántartásban való intenzív nemzetiségi azonosíthatóság jelenlétét is. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalásokra kerülhet sor. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e felszólalni. [[Dr. Rétvári Bence: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3294. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. november 22-én tartott ülésén megtárgyalta a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/3294. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. A törvényjavaslat több törvényt is érint. A jogalkalmazói tapasztalatok alapján szükségessé váló módosításokat tartalmazza a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényben, valamint a felsőoktatás szabályozásához kapcsolódó egyes jogszabályokban. A javaslat a rektorok 65 éves korhatárának speciális esetben történő túllépését teszi lehetővé. Ha a rektori pályázat kiírása napján a pályázó még nem töltötte be a 65. életévét, de azt a pályázati időszak vagy a megbízás pályázatban kiírt időtartama alatt betölti, akkor legfeljebb három évre megbízható. Továbbá a javaslat alapján a hallgatói normatíva 119 ezer forintról 166 600 forintra növekedik 2020-ra. Ezzel 40 százaléknyi emelkedés érhető el. Ez megfelel a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájával tavaly megkezdett tárgyalássorozat egyik kiemelt, fontos pontjának. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat továbbá a doktori képzésre felvehető állami ösztöndíjasok létszámát is megemeli, azaz 2020-tól a korábbi években biztosított 1300 fő helyett 2 ezer fő lesz. Ezzel a lépéssel szélesedik a legmagasabb képzési szinthez való hozzáférés lehetősége, ezzel is előmozdítva a legmagasabban képzettek számának növekedését, valamint a felsőoktatási intézmények oktatói, kutatói utánpótlását. Mindemellett a törvény aktualizálásával csökkennek a tanulók, a hallgatók adminisztrációs terhei is. A magyar állami ösztöndíjjal támogatott hallgatók ezen képzési formával járó kötelezettségeinek nyomon követése így egyszerűsödik és átláthatóbbá válik. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel a Törvényalkotási bizottság támogatta ahogyan a bevezetőmben is elmondtam a törvényjavaslatot, ezért kérem a tisztelt Házat is, hogy támogassa majd a szavazásnál. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e a vita e szakaszában szólni. [[Dr. Rétvári Bence: Nem kívánok.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek a rendelkezésre álló időkeretben. Kérdezem önöket, hogy kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e felszólalni. [[Dr. Rétvári Bence: Nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséből fakadó intézkedésekről szóló H/1492. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. [[19.30]] A tárgysorozatba vételt az Európai ügyek bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon szomorúak voltunk amiatt, hogy az Európai ügyek bizottsága elutasította határozati javaslatunk tárgysorozatba vételét. Ennek lényege az, hogy meg kell tennie a magyar kormánynak a hathatós intézkedéseket az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséből fakadóan. Lehet tudni, hogy Brüsszelben aláírták most már a megállapodást a brexitről, viszont még mindig kérdéses az, hogy a brit parlament ezt milyen formában fogja jóváhagyni.Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy Nagy-Britanniában több mint százezer magyar él, köztük diákok, munkavállalók. Egész családok hagyták el Magyarországot, és Nagy-Britanniában vállaltak munkát. Nagyon szomorú az, hogy a magyar kormánytól semmilyen érdemi megszólalást nem látunk a brexitnek a Nagy-Britanniában élő magyarokra gyakorolt hatásáról, hogy a kormány milyen intézkedéseket tesz meg annak érdekében, hogy a kint élő magyarok továbbra is folytathassák zavartalanul a tanulmányaikat, és továbbra is megfelelően vállalhassanak munkát. Azt nagyon kevésnek tartjuk, hogy a kormánypárti sajtóban egy-egy félmondat jelenik csak meg ezzel kapcsolatban. Éppen ezért határozati javaslatot nyújtottunk be a Magyar Országgyűlésnek, amely a mai napig nagyon is aktuális. Ebben lényegében a parlament hitet tesz amellett és felkéri a kormányt, hogy ki kell állni az Egyesült Királyság területén élő és dolgozó magyar emberek mellett. Hiszen a brexit az ő életükre nagyon komoly hatással lehet és nagyon komoly következménnyel bírhat. Továbbá egyértelmű, hogy minden szükséges politikai, gazdasági és kereskedelmi döntést meg kell hozni a kormánynak a brexittel járó negatív hatások csökkentése érdekében. Emellett egyértelmű, hogy az Egyesült Királyságban tanuló magyar hallgatók és diákok a brexitet követően is zavartalanul tudják folytatni a tanulmányaikat. Emellett kiemelt célnak kell tekintse az Országgyűlés és a magyar kormány is, hogy az Egyesült Királyságban dolgozó magyarok szociális ellátásai a szükséges és arányos mértékben fenntarthatóak legyenek. Egyértelműen szükség van arra, hogy a magyar kormány tárgyalásokat folytasson a brit kormánnyal, és erről számoljon be a Magyar Országgyűlésnek. Nem rejthetjük ezt az egész kérdést véka alá. A magyar kormány a mai napig nem adott számot arról, hogy hogyan fog kiállni azért a több mint százezer, kint dolgozó diákért, dolgozóért, magyarért, akiknek el kellett hagyniuk Magyarországot, mert itthon nem tudtak megfelelően munkát vállalni; vagy pedig nem volt más választásuk a rendkívül alacsony magyarországi bérek miatt, mint hogy külföldre menjenek dolgozni, hogy a családjukat fenn tudják tartani, vagy ne adj’ isten, a hitelüket törleszteni tudják. Nagyon fontos kérdésről beszélünk, és a kormány a mai napig egy-egy félmondaton kívül nem foglalt állást ezekben a kérdésekben. Úgyhogy ezúton is kérjük a Magyar Országgyűlést, hogy vegyék tárgysorozatba ezt a határozati javaslatunkat. Azt egészen felháborítónak tartom, és azt gondolom, a kormánypárti képviselők és a magyar kormány is bizonyítványt állított ki magáról, hogy mennyire nem képviseli a külföldön dolgozó magyarok érdekét, hogy itt az Országgyűlésben most, amikor ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét tárgyaljuk, egyetlenegy kormánypárti képviselő sem ül a padsorokban, és a kormány részéről sincs itt egyetlenegy ember sem. Azt gondolom, hogy ez már önmagában példázza és mutatja azt, hogy a külföldön dolgozó magyarok ugyanúgy nem számíthatnak a magyar kormányra, nem számíthatnak a kormánypárti képviselőkre, mint ahogy sajnos az itt, Magyarországon dolgozó magyarok sem számíthatnak rájuk. Azzal, hogy egyetlen kormánypárti sem hajlandó részt venni ennek a fontos kérdésnek a vitájában, a tárgysorozatba vétel vitájában, világosan mutatja, hogy a fideszes-KDNP-s képviselőknek csak addig voltak fontosak a magyar emberek, amíg megvolt az április 8-i választás, és ezt követően egyáltalán nem képviselik a magyar emberek, dolgozók érdekét itt a parlamentben, hanem csak és kizárólag a Fidesz, a KDNP saját magán-, üzleti vagy pártpolitikai érdekeit képviselik az adott helyen, ahol éppen tartózkodnak. Felháborító, hogy egy ilyen témánál nincsenek itt!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a frakciók részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, kettőperces időkeretünk van. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Valóban politikatörténeti kuriózum az, hogy egy ilyen napirendi pontnál az ellenzék egymást szórakoztatja egy ilyen fontos témában anélkül, hogy itt a kormánypárti képviselők képviseltetnék magukat. Ez egészen döbbenetes, egészen elképesztő. Hiszen egy olyan határozati javaslat van valóban napirenden, ami több mint százezer magyar honfitársunkat érinti, akik ebből az országból elmenekültek ennek a kormánynak és a korábbi kormányoknak a gazdaságpolitikája és úgy általában véve a politikája elől, és Nyugat-Európában keresték a boldogulásukat. A brexittárgyalások, ahogy ezt a határozati javaslat megállapítja, valóban kaotikusak, és bár végre itt van egy megállapodás az asztalon, amit most Brüsszelben kitárgyaltak a felek, mégis kétséges, hogy a brit parlament ezt decemberben megszavazza-e. Ekkor előfordulhat az, hogy maga a brit kormány is megbukik, sőt még Nagy-Britanniában is új szavazásra kerülhet sor, új népszavazásra, sőt Nagy-Britannia egysége is megbomolhat. Már egészen furcsa vészforgatókönyvek láttak napvilágot, és ebben a helyzetben a magyar kormánynak és minden európai felelős kormánynak az lenne a feladata, hogy bár az Európai Unió tárgyal Nagy-Britanniával, a brexittárgyalásokat ők folytatják le, mégis minden egyes országnak egyfajta vészforgatókönyvet kellene készítenie. Primer magyar érdek, hogy az ottani magyarok mellett kiállva megpróbáljuk az ő érdekeiket képviselni. És ha Magyarország ehhez túl kicsi vagy túl kevés, akkor megtalálja azokat a szövetségeseket Kelet-Közép-Európában, akik ebben a magyarokhoz hasonló helyzetben vannak kint, és akikkel össze lehetne fogni a kint dolgozó, kint élő honfitársak érdekében. Ilyen Lengyelország, a baltikumi országok, Csehország…
Köszönöm szépen, képviselő úr.
…Szlovákia, Románia, Bulgária. Velük szövetkezve lehetne nemzeti érdekeket képviselni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy kettőperce időkeretben dolgozunk. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a Demokratikus Koalíció képviselőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár és Miniszter Urak! távollétükben is. Azt szeretném mondani a Demokratikus Koalíció nevében, hogy támogatjuk ennek a javaslatnak a napirendre tűzését, fontosnak gondoljuk, hogy a brexitügyről is legyen érdemi plenáris vita, és a magyar teendőkről a parlamentben. [[Nacsa Lőrinc megérkezik az ülésterembe. Taps az ellenzék soraiban.]] Különösen azért… üdvözöljük képviselő urat és megnyugodtunk, hogy nem vagyunk kénytelenek nélkülözni a kormányoldalt.Szóval, támogatjuk ezt a javaslatot azért, mert a brexit egy nagyon súlyos és nagyon jelentős változást jelent Európa életében. Megmutatja azt, hogy mi történik akkor, ha egy országban a nemzeti önzés és az ostoba idegenellenesség felülkerekedik, még ha nagyon szűk többséggel is. Ahhoz, hogy ezzel a problémával érdemben tudjunk foglalkozni, minimum arra van szükség, és erre lehet alkalmas egy ilyen parlamenti vita, hogy érdemben szembenézzünk azzal, hogy mi okozta ezt a súlyos helyzetet. Például, ha miniszterelnök úr részt vesz egy ilyen vitában, vagy legalább valaki a kormányból, akkor módunkban lesz elmondani nekik azt, hogy ne legyen félreértés, az a migráns, akitől meg akarták védeni Nagy-Britanniát a brexit hívei, a mi honfitársaink meg a lengyel munkavállalók. Ellenük irányult a brexit, ellenük irányult az az uszítás, ami egyébként nemcsak az Európai Uniónak, hanem Nagy-Britanniának is súlyos károkat okozó döntéshez vezetett. [[19.40]] Olyan helyzetbe hozta Nagy-Britanniát, az Egyesült Királyságot pontosabban, amikor már nincsen jó megoldás, és egy rossz megoldást próbálnak megoldani. Arra is nagyon fontos lenne ez a vita, hogy felhívjuk a kormány figyelmét, a tűzzel játszik, amikor megpróbálja Brüsszellel szemben meghatározni a magyar érdeket, a tűzzel játszik, amikor fokozatosan ki akarja vezetni az Európai Unióból Magyarországot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen mi támogatjuk a tárgysorozatba vételt, annál is inkább, mert ahogy a képviselő asszony is mondta, közel százezer emberről van szó. Én különösen az ott tanuló diákok és a munkavállalók szociális érdekei miatt emelem fel a hangomat. Egyetértek azzal az előterjesztési ponttal is, amely arról szól, hogy egyfajta akciótervet kellene a kormánynak elfogadnia és a közeljövőben idehozni a parlament elé. Annál is inkább említem ezt, kérem szépen, mert elfogy az idő, mert nincs idő: gyakorlatilag 2018 decemberében a brit parlament dönteni fog a kilépési megállapodásról, és 2019. január-februárban pedig, az is itt van a nyakunkon, az Európai Parlament is dönteni fog az elfogadott kilépési dokumentumokról, és tudomásom szerint jövő év március 29-ig meg kell hozni minden egyes olyan átmeneti intézkedést, amely mindösszesen kettő évre szól, és utána lezárul a teljes folyamat. Tehát én azt gondolom, ha valamikor, akkor most van itt a helye annak, hogy tárgysorozatba vegyük ezt a kérdést, és konkrét intézkedéseket fogalmazzon meg a kormány, ezt vitassa meg az ellenzékkel és azokkal a társadalmi szervezetekkel, akikre ez tartozik, többek között a magyar szakszervezetekkel is, hiszen, ahogy említettem, itt több ezer egyetemi hallgatóról és közel százezer munkavállalóról van szó és azok családtagjairól. Úgyhogy mi támogatjuk az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni a képviselőtársaim közül az adott napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok.Megkérdezem Demeter Márta képviselő asszonyt, kíván-e válaszolni. [[Demeter Márta jelzésére:]] Igen, kettőperces időkeretben van lehetősége, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönjük szépen az ellenzéki képviselők támogató felszólalásait az üggyel kapcsolatban. Tényleg létkérdés az, hogy a Nagy-Britanniában dolgozó és ott tanuló magyarokért mindent megtegyünk, hogy az ő körülményeik biztosítottak legyenek. Azért is természetesen mindent meg fogunk tenni, hogy Magyarországon most már végre olyan körülmények legyenek, amelyekért egyébként érdemes a családoknak hazajönni Magyarországra. Viszont az egyértelmű, hogy a kormánynak kötelessége kiállni a kint dolgozó magyarokért, hiszen egyébként amúgy is kötelessége lenne, de nagyon sokan pontosan az önök kormányzása miatt menekültek el Magyarországról. Egyébként külön lekötelez minket kormánypárti képviselőtársam, aki egy szem maga visszajött az ülésterembe, úgyhogy egyetlenegy kormánypárti képviselő hallgathatja meg a felszólalásaink végét, mert egyébként arra nem vették a fáradságot, hogy a tárgysorozatba vétel vitáján önök érdemben részt vegyenek. Azt gondolom, világosan látszik, hogy a magyar kormány alkalmatlanná vált a magyar emberek képviseletére, viszont mi mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a kint dolgozó magyarok ne szenvedhessenek hátrányt, és hogy itthon is minél inkább olyan körülmények legyenek, amelyekben megbecsülik a munkavállalókat Magyarországon, ténylegesen megbecsülik a családokat, és perspektívát lehet biztosítani a fiatalok számára. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzék padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvénynek a közfoglalkoztatottak foglalkoztatást helyettesítő támogatásának megteremtéséhez szükséges módosításáról szóló T/1494. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el.Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, Hohn Krisztina képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. A mai nap fényében elgondolkodtam azon, hogy Mánfa község adósságkonszolidációjáról vagy inkább erről beszéljek, de mégiscsak azért a mélyszegénységben élők sorsa sokkal fontosabb számomra. Korábban már beszéltem a tisztelt Ház előtt arról, hogy szükséges lenne felemelni a mindenkori öregséginyugdíj-minimumot, más képviselőtársaim is terjesztettek elő ilyen törvényjavaslatot, de mivel sajnos erre nem került sor, ezért tartottuk fontosnak azt, hogy egy másfajta módon próbáljunk a beteg, mélyszegénységben élő honfitársainkon úgymond segíteni, hiszen tudjuk, hogy a foglalkoztatást helyettesítő támogatás a nyugdíjminimum összegének a 80 százaléka, ami 22 800 forint. Többször előáll olyan helyzet, több esetben is, nekem is van személyes tapasztalatom azzal kapcsolatban, hogy lebetegszik egy közmunkában dolgozó, éppen lejár a szerződés, két-három hónapig kiesik a munkából, és akkor erre az időszakra neki a 22 800 forintos foglalkoztatást helyettesítő támogatás jár csupán; ebből sem megélni, sem gyógyszert vásárolni, sem tüzelőt vásárolni nem lehet. Ezért ez a törvényjavaslat, és fel szeretnénk ezzel hívni a figyelmet arra is, hogy hosszabb távon egyébként a 27 ezer forintos ellátást, illetve a 20 ezer forintos ellátást kapók sem járnak jobban, hiszen ez a jövedelem is rendkívül kevés. Ez azoknak jár, akik már átestek a vizsgálaton, és megállapítottak számukra valamilyen egészségkárosodási százalékot, tehát az ő esetükben ez az, ami kapható. Így nem lehet megélni, így nem lehet élni, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy az előterjesztésben, illetve a törvényjavaslatban foglaltaknak megfelelően támogassák, legyenek kedvesek, a tárgysorozatba vételt, ha már a Népjóléti bizottság ezt nem tette. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, frakciónként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnos, a Fidesz-KDNP soraiban mindössze Nacsa Lőrinc képviselő úr ül itt, most már úgy érzem, meg kell köszönjük, hogy itt van. [[Bangóné Borbély Ildikó: Isten őrizz!]] Tegye már meg, hogy nem megy el, míg ezt a tárgysorozatba-vételi folyamatot be nem fejezzük, hiszen azért mégis annyira kellemetlen üres padsoroknak beszélni.A Hohn Krisztina képviselőtársunk által előterjesztett T/1494. számú javaslat vonatkozásában amellett szólnék, hogy feltétlenül vegyük tárgysorozatba, tekintettel arra, hogy a kormányzat T/3623. számon eleve előterjesztett egy olyan törvénycsomagot, amely ugyan az ápolási díj emelésének alapjairól szól, viszont ezt a jogszabályt is, amelyet Hohn Krisztina képviselőtársunk kér módosítani, módosítja az a kormánypárti javaslat. Ezáltal tehát megtehetjük azt, hogy azzal a személyi körrel is, amelyet igenis szociális helyzete okán nekünk kiemelten kell kezelni, és meg kell próbálni az ő rendkívül nehéz sorsukat valamilyen módon javítani, ki lehetne a kormány által beterjesztett törvényjavaslatot bővíteni, amelyet képviselőtársnőnk kezdeményezett. Azt szeretném, ha ezekről a kérdésekről beszélnénk, hiszen ezek miatt az emberek miatt vagyunk itt a parlamentben. Nekünk nem a gazdag, erős érdekérvényesítő képességgel bíró emberekre kell legjobban figyelnünk, hanem azokra az emberekre, akik támasz nélkül nem tudják az életüket minőségben élni. Mind a kormány által beterjesztett javaslat, mind a képviselőtársnőnk által beterjesztett javaslat személyi köre az a széles társadalmi csoport, amelyet ezek a problémák érintenek, és igenis méltók arra, hogy mi beszéljünk róluk, tárgyaljuk ki, a két javaslatot fűzzük össze, és így talán valóban az az eredmény jön ki, amiért mi ebben a Házban ülünk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Székely Sándor képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. [[19.50]]
[[A képviselő lehajolva maga előtt igazgatja a mikrofonját.]] Csak nem tudom, miről van szó…
[[Felállva a helyéről az elnök felé:]] Akkor inkább én, mert nem találja a mikrofont!
Akkor mondja Korózs, és utána én mondom, jó? Hadd előzzön meg a Lajos, jó, és utána én következem! [[Derültség.]]
De, bocsássanak meg, képviselő urak, nagyon nehéz helyzetbe hoznak! [[Derültség.]] Ez nem kívánságverseny. Összebogozódott a mikrofonvezeték? Rendben van, technikai helyzet van, ettől eltekintünk, és Korózs képviselő úr, öné a szó. Eltekintek tőle, oldja meg addig, legyen kedves, a technikai problémát! [[Székely Sándor: Köszönöm.]] Képviselő úré, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én felettébb örülök, hogy idekerült ez a javaslat, annál is inkább, mert a Népjóléti bizottságban leszavazásra került, és ott vergődtünk ebben az ügyben. Pedig nyilvánvaló volt polgármester asszonynak, képviselő asszonynak az indítványa, hogy nem boldog-boldogtalannak kívánja odaadni ezt a lehetőséget, hanem azoknak az embereknek, akik mondjuk, krónikus, tartós betegségben élnek, vagy legalábbis előreláthatóan a munkavégzésben korlátozva lesznek az egészségi állapotuk miatt. Nem olyan nagy was ist das ez az összeg, amely a költségvetést megrendítené. Én úgy látom, hogy néhány kormánypárti képviselő a csikkzsebből kivágja ezt a pénzt, amelyet erre szánna, hiszen a nettó közfoglalkoztatási bérnek, úgy emlékszem, a 90 százalékáról van szó. Az MSZP- és a DK-frakció támogatni fogja az indítványt. [[Székely Sándor: Ó, köszönöm! Derültség az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem Székely Sándor képviselő urat, kíván-e felszólalni. [[Székely Sándor: Igen.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót.
Természetes, képviselő úr. Folytassa nyugodtan, semmi gond, mindenkivel előfordulhat! Parancsoljon!
[[A képviselő mikrofonja nincs felcsíptetve, ezért a hozzászólás töredékesen hallható.]] Rendben van. Köszönöm szépen a szót. Sajnos nagyjából-egészében az előttem szólók mindent elmondtak. Természetesen a DK-frakció támogatja ezt az előterjesztést.El kell mondanom, hogy valóban szörnyű az, hogy egy ilyen kérdésben is és a következő kérdésekben is itt ülünk, és valójában a Fidesz-frakcióból senki nincs itt, vagy csak egyen-ketten vannak itt, akikkel lehet kommunikálni, de nem is nagyon válaszolnak nekünk. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ide most már valaki kell! Derültség.]] Így van, de ha… Tehát azt gondolom, az sokat segítene a Ház komolyságán, ha az elkövetkezendőkben legalább páran és többen itt maradnának, és segítenének nekünk megvitatni ezeket a dolgokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd nagy örömmel támogatja az LMP kezdeményezését. Azt gondolom, azért vagyunk itt, hogy azokért emeljük fel a hangunkat, akiknek a szava talán nem hallatszik fel ide, a nagy magasságokba.Tudom, hogy kormánypárti képviselőtársainknak ez nem szívügyük, tudom, hogy ők nem azt tekintik a küldetésüknek, hogy a magyar emberek és azon belül is a legnehezebb sorban lévő emberek problémáinak a megoldásán dolgozzanak. Ők megelégszenek annyival, hogy a jól fizető lobbisták megrendeléseit teljesítsék. De örülök, hogy az ellenzék egyre inkább egységes abban, hogy valóban egyetértést mutat, és érdemi kezdeményezésekkel él a tekintetben, hogy Magyarország és a magyar emberek problémáit orvosoljuk, mégpedig azokkal kezdve, akiknek a mindennapi megélhetés is problémát okoz, akiknek az élete a legnehezebb szakaszba jutott. Úgyhogy köszönöm még egyszer az LMP kezdeményezését, amit nagy örömmel támogatunk a Párbeszéd részéről.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra, úgy látom, senki nem jelentkezett, így most megkérdezem Hohn Krisztina képviselő asszonyt, kíván-e válaszolni. [[Hohn Krisztina jelzésére:]] Igen. Öné a szó kétperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a támogató javaslatokat. Remélem, hogy egyszer majd hajas fejjel megélem ebben a parlamentben, hogy csak azért nem utasítanak el egy törvényjavaslatot, mert nem kormánypárti képviselő terjeszti elő vagy nem ő javasolja. [[Rig Lajos: Ahhoz komoly váltás kell!]] Nagyon szeretném, hogy ha egyszer a törvényjavaslat tárgya és annak tartalma kerülne elbírálásra, és nem az, hogy ki az a gaz elkövető, aki mer itt előterjeszteni. Mert hát ugye minket azért küldtek ide a magyar választók kit így, kit úgy , hogy ezeket megtegyük, és igenis kutya kötelességünk azokért az emberekért szólni, ahogy mondta itt egyik képviselőtársam, akiknek nem ér el ide a szavuk, nyomorognak, betegen, fáznak, éhesek a saját lakásaikban.Ha ez nem elég fontos ügy, akkor nem tudom, mi az. De talán van remény, ha még ötször-hatszor előterjesztem, akkor, remélem, majd kormánypárti képviselőtársaim saját javaslatként előterjesztik ezt, és akkor talán sikerül. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az állami vezetők kiemelt egészségügyi ellátásának megszüntetéséről szóló H/1936. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, a Párbeszéd-képviselőcsoport képviselőjének mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Képviselőtársaim! A Párbeszéd azt javasolta, hogy szüntessük meg az állami vezetők kiemelt egészségügyi ellátását, szüntessük meg azt a helyzetet, hogy Orbán Viktor és munkatársai ingyen nagyon magas színvonalú ellátásban részesülnek, miközben ők természetesen a lopott pénzből vagy akár a legális jövedelmükből meg tudják fizetni a magánegészségügyi ellátást, amelyre egyre inkább rászorul minden olyan magyar ember, aki betegséggel küzd, és nem akar heteket-hónapokat várni alapvető egészségügyi ellátásra, a vizsgálatok elvégzésére.De nemcsak azt szeretnénk, hogy ez a szimbolikus gesztus, az állami vezetők VIP-ellátása eltörlésre kerüljön, hanem azt is javasoljuk Kásler Miklós kiváló, egészségügyért is felelős miniszter felvetése nyomán, hogy amikor állami vezetők mennek a számukra kijelölt ellátó egészségügyi intézménybe dolgozni… Akarom mondani, gyógyulni, bár az sem lenne utolsó dolog, ha kipróbálnák, mondjuk, az egészségügyi ellátásban dolgozók munkáját. Szóval, ha odamennek gyógyulni, akkor először a tízparancsolatot kapják kézhez, és a tízparancsolattal kenegessék magukat, vagy azt egyék meg, nyeljék le, vegyék be, alkalmazzák külsőleg vagy belsőleg, ahogy jólesik, merthogy Kásler miniszter szerint ez az, ami meggyógyít bárkit…
Képviselő úr, bocsásson meg! Vannak az ülésteremben hívő emberek is. Azt gondolom, nem kívántam és nem kívánom megzavarni önt, ne haragudjon, de azt gondolom, van, aki számára a tízparancsolat szent. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból.]] Kérem, ne gúnyolódjunk vele! Köszönöm szépen a megértését.
Tiszteletben tartom mindenkinek a hitét. Kásler miniszter nyilatkozatát próbáltam idézni, aki úgy látja, hogy nem az egészségügyi ellátórendszer fejlesztése, hanem a Biblia-alapú életvitel követése az egészséges élethez vezető út. Akkor azt javasoljuk, hogy ez legyen kötelező az állami vezetők számára.Ebben a tárgykörben egyébként MSZP-s képviselőtársam, Korózs Lajos elmondja majd talán, hogy egy népszavazási kezdeményezés is van a választási bizottság, illetve most már fellebbvitelért harcolva a Kúria előtt, mert azt szeretnénk, hogy a magyar emberek mondhassanak véleményt arról, jár-e az egészségügyi válsághelyzetben ma Magyarországon az ezért felelős állami vezetőknek ingyenes VIP-ellátás. Az MSZP és a Párbeszéd meggyőződése, hogy nem jár ilyen ellátás. Ez természetesen egy szimbolikus lépés. Nem arról szól, amit egyébként firtattak a kormánypárti képviselők, hogy mennyit lehet megspórolni az állami egészségügyi ellátórendszerben akkor, ha ezeket a VIP-ellátásokat eltöröljük. Ez arról szól, hogy az emberek alapvető igazságérzetének feleljünk meg. Ha valaki a kormányzása idején szétveri a magyar egészségügyet, akkor nem érdemli meg, hogy ugyanabban a magyar egészségügyben egy VIP-rezervátumban ingyenesen és magas színvonalon gyógyulhasson, miközben évente tízezerszámra halnak meg magyar emberek azért, mert nem kapják meg a megfelelő egészségügyi ellátást. Tehát a javaslat ezt kívánja orvosolni, és arra a helyzetre felhívni a figyelmet, hogy Magyarország számos kórházában a sürgősségi ellátás vagy például a mentőszolgálati ellátás vagy akár a háziorvosi ellátás egyszerűen nem elérhető. Összeomlás szélén van a rendszer, több százezer ember ellátására nincs megfelelő és alkalmas hálózat. Jó lenne, ha először rendbe tennék a mindenki számára elérhető demokratikus és ingyenes közegészségügyi ellátást, ha pedig ezzel végeztek, nagy örömmel támogatjuk, hogy ismét legyen ingyenes kiemelt egészségügyi ellátás az állami vezetőknek. Köszönöm szépen. [[Dr. Varga László és Székely Sándor tapsolnak.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben szólalhat fel. Megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon! [[20.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés, igen, most már a második alkalommal van a tisztelt Ház előtt, az előzőt is támogattuk, ezt is ugyanúgy támogatni fogjuk. De hogyha megpróbáljuk ezt a törvényjavaslatot nagyon nehéz dolog a kormánypárti képviselők szemszögéből megközelíteni, akik minden egyes médiumban, médiafelületen azt hangsúlyozzák, hogy a magyar egészségügy a XXI. századnak megfelelő, minden egyes intézményben olyan egészségügyi fejlesztési források láttak napvilágot, amilyenekre az elmúlt időszakban nem is volt példa, akkor, hogyha ezt alapul vehetjük, akkor ennek a törvényjavaslatnak igenis van létjogosultsága, hiszen nem kötelező a Honvédkórházban gyógyulni, mindenkinek az adott választókerületében ott van a kis kórháza, meglátogathatja intézménylátogatás keretén belül, és oda befeküdhet gyógyulni, így nem kell a VIP-ellátást igénybe venni, ami azonnal, várólistán és előjegyzési listán kívül egy VIP-ellátást biztosít. De hogyha visszatérünk a rideg valóságba, azért megláthatjuk azoknak a vidéki kórházaknak akár a fekvőbetegosztályait, akár a járóbeteg-szakellátásait, ahol hogyha megpróbálunk mi, halandó emberek bejelentkezni, akkor azért azt vesszük észre, hogy egy kardiológiai előjegyzés közel fél év, egy térdprotézisműtét két év, egy TEP-műtét, ami a csípőprotézisnek a műtéte, az szintén két év. Tehát hogyha ezeket a kétéves távlatokat önök is, képviselőtársaim, fideszes képviselőtársaim, megtapasztalják, akkor már önök is máshogy fognak nyilatkozni a jelenlegi egészségügyi rendszerről, és nem dicshimnuszokat zengenek, hogy az elmúlt időszakban hány száz milliárdot öltek bele az egészségügybe, de még ha a milliárdok igazak is, a magyar valóság sajnos nagyon távol van attól a dologtól, amit önök elképzelnek, és az egészségügyi rendszerről próbálnak elhitetni az emberekkel. Én azt gondolom, hogy ma Magyarországon minden egyes ember egyenlő, minden egyes embernek ugyanolyan egészségügyi ellátás szükséges, és hogyha önök eddig VIP-ellátásban részesültek, vigyük le az egyszerű emberek szintjére [[Az elnök csenget.]] és próbáljuk meg azt, hogy tapasztalják meg, milyen az igazi egészségügyi ellátás. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megadnám a szót a következő felszólalónknak, engedjék meg, hogy megköszönjem az együttműködésüket, és átadjam az ülés vezetését Sneider Tamás alelnök úrnak. Viszontlátásra! [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Akkor most megadom a szót László Imre képviselő úrnak, a DK részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindenekelőtt szeretném elmondani, hogy a Párbeszéd javaslatával maximálisan egyetértek a Demokratikus Koalíció nevében. Szeretném én ezt példával alátámasztani, ami félig elhangzott itt az ülésteremben Rétvári Bence államtitkár úr és Rig Lajos képviselőtársam… nem azt mondom, hogy párbeszédében, mert az ritkán szokott is megvalósulni. Ajkáról van szó. Ugye, Ajkán minden rendben van, mondta az államtitkár úr rám hivatkozva, hogy hiszen én jelentettem ki ezeket a dolgokat, tehát nem kell közvetlenül a kormánypárti képviselők véleményére hagyatkozni. Azt mondtam, hogy igen, folytatódik a munka, de nem mondtam el a több tízezer embernek, aki Ajka vonzáskörzetébe tartozik, hogy a minimumfeltételben nyolc aneszteziológus helyett csupán három van a kórházban. No, ez vonatkozik a javaslattal kapcsolatos dologra is, nevezetesen arra, hogy az egészségügyben folyamatosan csökken az ellátás színvonala, egyre bizonytalanabb körülmények között, egyre alacsonyabb szakmai színvonalon történik az ellátás. Azt hiszem, hogy erre kellene fordítani a figyelmet, mert a VIP-ellátás melegéből és biztonságából nem vonom kétségbe kormánypárti képviselőtársaim jó szándékát ezen a területen talán hamis következtetésre jutnak. És hogyha már az volt a kampány időszakában meg jelenleg is a jelszó, hogy „Nekünk Magyarország az első!” nem azt akarom kérdezni, hogy melyikre gondoltak , akkor legalább ezt tartalommal töltsék meg, és legyen úgy, hogy valóban vállalják annak a kockázatát, hogy ahhoz a háziorvoshoz mennek, ahová tartoznak, illetve abban a kórházban gyógyuljanak, ahová lakhely szerint tartoznak, megtudják akkor, hogy mi a magyarok istene. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP részéről.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igen, Tordai Bence jól mondta, hogy képviselőtársammal, Korózs Lajossal azért kezdeményeztünk népszavazási kezdeményezést, hogy addig, amíg Magyarországon évente 30 ezer honfitársunk csak azért hal meg, mert a legalapvetőbb egészségügyi ellátást nem kaphatja meg, addig én úgy gondolom, hogy a kormánypárti politikusoknak el kellene gondolkodniuk azon, hogy jár-e nekik kiemelt VIP-ellátás. Persze, a választási bizottsági ülés előtt ezt leszavazta a kormánypárti többség, hogy ez ne fordulhasson elő, hogy Magyarországon egy olyan kérdésben, ahol hogyha megkérdezzük a polgárokat, hogy mi legkritikusabb, amibe a kormánynak be kellene avatkoznia, az első helyen az egészségügyet hozzák fel. De szeretném megkérdezni önöket, hogyha már hárman itt ülnek, hogy tudják-e, hogy melyik az a csoport Magyarországon, amely a leghamarabb fordul a magánellátás-szektorba. Azok a gyermeket nevelő családok, mert nem kockáztatják a gyerekeknek az életét, hogy bármi előforduljon. Pontosan személyes tapasztalatom, hogy a kislányom kiütéses lett, tegnap el kellett menni az ügyeletre, és ma, amikor visszamentünk a gyermekorvoshoz, azt mondta, hogy ha három napon belül nem múlik el, nem azt mondta, hogy menjünk el a szakorvoshoz, hanem azt mondta, hogy meg ne merjük várni azt, hogy várólistán majd kapunk időpontot, hanem azonnal forduljunk magánorvoshoz. Hát, képviselőtársaim, nem ezért fizetünk 20-30 évig az államnak egészségügyi hozzájárulást, vagy már nem is tudom, hogy minek hívják, hanem azért fizetünk, hogy az alapvető ellátást olyan mértékben tudjuk igénybe venni, amit elvárhatunk a XXI. században, és, képviselőtársaim, önök meg a jó fizetésért mehetnek a magánszektorba. De az állami vezetők… [[Nacsa Lőrinc felé:]] Képviselő úr, Varga-Damm Andrea azt mondta, hogy köszöni, hogy itt van. Nem kell megköszönni, önnek ez a kötelessége, hogy itt legyen, ezért kapja a fizetését, és az állami vezetők meg azért kapják a fizetést, hogy a családok érdekében hozzanak intézkedéseket, és ne a családok ellenében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Igen! Taps az ellenzék padsoraiban.]]
Köszönjük. Szabó Timea képviselő asszony jelentkezett felszólalásra. Jelezném, hogy akkor ez már a végszó lenne mint előterjesztő részéről… [[Arató Gergely: Nem, nem, frakció-hozzászólás! Szabó Timea: Ez még a frakció-hozzászólás, mert helyettem Tordai Bence ismertette a javaslatot!]] Jó, legyen így akkor, mint frakció… [[Szabó Timea: A levezető elnök úr akkor még nem volt itt.]] Rendben, jó. De utána megint lesz lehetősége… [[Szabó Timea: Egy néhány hónapos gyereket altattam otthon, elnézést! Közbeszólások. Szabó Timea: Tényleg!]] Hozzá kell tennem, hogy utána me-gint lesz lehetősége még tovább akkor két percig hozzászólni, de… [[Közbeszólások.]] Jó, rendben, akkor két percben megadom a szót. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm. Ahogy itt ellenzéki képviselőtársaim ismertették, ez a javaslat, az általam benyújtott javaslat nem szól másról, mint arról, hogy az állami vezetőket, Orbán Viktort és társait szembesítsük azzal, hogy milyen elképesztően drámai állapotban van az egészségügy. Meggyőződésem az, hogy azért nem tesz a kormány érdemben eleget a betegellátás javításáért, mert egyszerűen a VIP-ellátásból nem látják azt, hogy mi történik nap mint nap a lerohadó kórházakban. Hogyha ők szembesülnének azzal, hogy a gyerekeiknek nincsen normális ellátása, hogyha nekik kéne nyolc órát várni a sürgősségi betegellátáson, hogyha nekik kéne két évet várni egy csípőprotézisre, hogyha nekik kéne ápoló és orvos nélküli kórházakba elmenni megpróbálni gyógyulni, akkor valószínűleg észhez térne Orbán Viktor és a kormánya is, és valóban érdemben visszatenné azt a kilopott 700 milliárd forintot, amire az egészségügynek szüksége van. De ehhez az kell, hogy megvonjuk az ő VIP-ellátásukat, hogy szembesüljenek a valósággal. Ez az én javaslatomnak az egyik része. A másik része pedig az, hogy Kásler Miklós, aki ezért a területért felel, nemrég azt mondta, hogy a tízparancsolat nemhogy 70 százalékban, de most már 85-90 százalékban is gyógyítja a különböző betegségeket. Hogyha ez így van, akkor segítsünk az állami vezetőknek a gyorsabb gyógyulásban, és azt javaslom, hogy abban az esetben, amikor ők bemennek bármilyen állami egészségügyi intézménybe, akkor első körben kapják meg a tízparancsolatot, és ahogy képviselőtársam fogalmazott vagy kenegessék magukat azzal, vagy olvasgassák a tízparancsolatot [[Ungár Péter felnevet. Nacsa Lőrinc: Elnök úr, ez mi? Ungár Péter Nacsa Lőrincnek: Hagyjad már!]] hátha meggyógyulnak ettől. Amennyiben sikeresnek bizonyul ez a gyógymód, akkor el lehet gondolkozni a szélesebb körű alkalmazásán [[Arató Gergely közbeszól.]] , azonban amennyiben nem bizonyul sikeresnek, akkor talán megint csak észhez térnek, és visszateszik a kilopott pénzeket az egészségügybe. A második körben, hogyha mégsem bizonyul elégségesnek ez a tízparancsolat, akkor két-három hét múlva ezek az állami vezetők is kaphatnak esetleg gyógyszeres ellátást vagy más normális ellátást, addig nem. Azért nyújtottam be ezt a javaslatot, hogy maguk végre észhez térjenek, és visszategyék a pénzt az egészségügybe, és garantálják a magyar emberek biztonságát a betegellátásban. Köszönöm. [[20.10]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most viszont akkor megkérdezem, hogy előterjesztőként Tordai Bence vagy pedig képviselő asszony fog válaszolni az elhangzottakra. Ha egyikőjük sem, akkor tovább tudunk lépni. [[Szabó Timea: Szerintem menjünk tovább!]] Nekem kötelességem volt megkérdezni.A döntésre a holnapi ülésnapon kerül majd sor. [[Dr. Varga László: Kormányálláspont?]] A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a hatnapos munkahetek betiltása érdekében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény módosításáról szóló T/3043. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Először megadom a szót ötperces időkeretben Tordai Bence képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd azt javasolja, hogy ne legyen több hatnapos munkahét Magyarországon. Azt javasoljuk, hogy a hosszú hétvégék után ne kelljen ledolgozni az egyes szombati napokon a korábbi pihenőnapokat, ne legyen több csonka hétvége, és azt hiszem, hogy a családok évében az állítólag családbarát kormánytól ez egy nagyon szép gesztus lenne, amivel biztosíthatná, hogy az emberek legalább hetente két napot egész nap a szeretteikkel töltsenek, hogyha úgy akarják.Csak idén, még a december hónapban van két darab ilyen ledolgozandó szombat, amikor gyakorlatilag az adventi időszakban heti hat napot kell dolgozni. Én nem tudom, hogy ez hogyan fér össze az önök világnézetével, vagy hogyha még radikálisabban kellene átfogalmazni ezt a helyzetet, akkor azt mondanám, hogy ez a kommunista szombatoknak a maradványa, amikor szombaton is dolgozni kellett, bár akkor elvileg fennköltebb és nemesebb célok és nem egyszerűen a munkáltatók profitjának az érdekében. A Párbeszéd javaslatát egy nagymintás kutatás alapján az emberek 85 százaléka támogatja, de azt is elmondanám, hogy az érdekeik alapján pedig az emberek 99 százalékának kellene támogatnia, hiszen az, hogy többet dolgoztassák a magyar munkavállalókat, az tényleg csak a turbókapitalistáknak, a tőkéseknek áll az érdekében. Sőt, hogyha egy kicsit hosszabb távon gondolkodnának, akkor nekik sem, hiszen a magyar munkavállalók nagyon túlhajszoltak, kizsákmányoltak, kizsigereltek, és ez az egészségügyi mutatóikon is látszik, az egészségi állapotukon is látszik. A magyar emberek körében elharapódzott a különböző stresszbetegségek számos válfaja, és nagyon rosszak a magyar népesség halálozási adatai is. Egyszerűen siralmasan korán halnak nők és férfiak egyaránt Magyarországon, és ezeknek a halálozásoknak a jelentős része, ami nem az egészségügyi ellátórendszer hiányosságaira vezethető vissza, az az életmódra és azon belül is sokszor a munkahelyi stresszre vezethető vissza. Ezért azt kérjük, hogy az Országgyűlés támogassa ennek a munkatörvénykönyv-módosításnak a napirendre vételét és támogassa magát a javaslatot is, ezzel bizonyítva, hogy az emberek érdekében politizál, hogy az emberek, a magyar dolgozók akaratát és jóllétét szolgálja, nem pedig a nagytőkések akaratát. De sajnos, amikor a fideszes többség elutasította az Országgyűlés Vállalkozásfejlesztési bizottságában a Párbeszéd javaslatának a tárgysorozatba vételét, akkor érvelést nem nagyon hallottunk, mert nem vették a fáradságot arra, hogy érveket próbáljanak mondani, sőt igazából még egy nem szavazatra is kevés volt a bátorság, tartózkodással jelezték a kollégák. De amikor Varga Mihály miniszter bejött, és volt alkalmam megkérdezni tőle, hogy mit gondol, elég robusztus-e a sokat dicsért gazdasági növekedés jelen pillanatban ahhoz, hogy egy ilyen, valóban némi gazdasági kihívást jelentő lépést megtegyünk, akkor azt mondta, hogy talán boldogabb, szerencsésebb időkben visszatérhetünk a munkaidő-csökkentés kérdésére. Most azonban sajnos csak 4-5 százalék a GDP növekedése évente, ezért nem elég boldogok, nem elég szerencsések ezek az idők. Valóban, a magyar munkavállalók számára boldogtalan és szerencsétlen idők ezek, különösen akkor, amikor egy másik törvényjavaslatban nemhogy a munkaidő csökkentésére, de annak a növelésére tesznek javaslatot, és hamarosan fogadnak el egy új törvényt a kormánypárti képviselők. A rabszolgatörvény 1-es és 2-es verziója, az 1-es, amely 400 óráig tolja fel az elvégeztethető túlórák számát, a másik fontos módosítás pedig, ami a munkaidőkeretet hároméves elszámolásúra is átállíthatja, illetve a saját alkalmazottaikkal, a saját munkavállalóikkal, a közszolgákkal, köztisztviselőkkel szemben is elképesztően méltánytalan új törvényjavaslatot toltak be ide. Ezt méltán nevezhetjük rabszolgatörvény 2.0.-nak. Tehát amíg a Fidesz az 1 százalék érdekeit képviseli, adott esetben a német autógyárak megrendelését képviseli, és a rabszolgatörvény különböző változatait fogalmazza meg, addig a Párbeszéd és azt gondolom, hogy az egész ellenzék, de a baloldali humanista képviselőtársaim biztos, hogy azt támogatják, hogy inkább a munkaidő csökkentése irányába menjünk el, annál is inkább, mert Magyarországon az átlagos munkavállaló 300-400 órával többet dolgozik, mint szerencsésebb nyugat-európai társai. Azt szeretnénk, hogyha a munka termelékenységének a javítása lenne az út, és nem a munkaórák számának a növelése. Nem a munkavállalók kizsigerelésén keresztül vezet az út egy sikeresebb, boldogabb Magyarország felé. Köszönöm szépen, és remélem, támogatni tudják a javaslatunkat. [[Szabó Timea tapsol.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Pintér Tamás képviselő úrnak, a Jobbik részéről.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nos, én szeretném elmondani, hogy Tordai Bence képviselőtársamat megnyugtassam és elmondjam, hogy szerintem egyébként támogatják majd a fideszesek is az ön javaslatát, hiszen egyértelmű az, hogy talán valami mellényomás volt, amikor ott tartózkodtak a bizottsági ülésen. Hiszen amikor egy olyan népnyomorító intézkedést is meg akarnak hozni, mint a munka törvénykönyvének Kósa Lajos és Szatmáry képviselő úr által beterjesztett módosítása, akkor abban az esetben is minden alkalommal, amikor ilyen brutális intézkedéscsomagra adnak be javaslatot, abban az esetben mindig szoktak valami kis pluszt adni a fideszesek, hogy azért mégiscsak megtartsák azt a kis billegő szavazótáborukat, amivel majd a következő választást meg tudják nyerni. [[Nacsa Lőrinc nevetve: Billegő?]] És igen, azt azért elmondhatom, hogy Dunaújvárosban például, ahol megnyertem jobbikos képviselőként a választást, ott azért rá lehetett világítani arra, hogy nem elég az, hogy telehazudják az országot, és teleplakátolják Soros Györggyel, illetve a migránsok áradatával az országot, hanem igenis, vannak olyan emberek ma Magyarországon, akik nem tudják az önök hazugságait szó nélkül eltűrni. Éppen ezért, amikor 5 ezer forintos jutalomcsekkekkel próbálják meg az embereknek visszaadni azt, amit az évek alatt, százmilliókat kiloptak az emberek zsebéből, akkor igenis, talán lesz arra lehetősége a fideszes képviselőknek is, hogy ebben az esetben is, amikor a munka törvénykönyvének ilyen brutális módosításával állnak elő, akkor valami pluszt adjanak. Én azért azt gondolom, hogy talán ők is akkor abban a fényben megvilágítva, hogy valamit akkor mégiscsak az embereknek a másik oldalról adni kell, hogyha már ekkora nagyot elvettek, akkor a holnapi napon talán meg fogják ezt a javaslatot is támogatni, hogyha esetleg nem, akkor a Jobbikra egyébként meg számíthatnak. [[Derültség, taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Székely Sándor képviselő úrnak, a DK részéről.
Köszönöm szépen a szót. Én mindig csodálkozom, amikor fideszes képviselőtársaim arról beszélnek, hogy ebben az országban milyen csodálatos élni, és növekednek a bérek, és akik elmennek nyugdíjba, azoknak nem is kell már dolgozniuk, és igazából az elmúlt száz évben most van Magyarország a topon, és egyre jobb és jobb lesz nekünk, utána pedig folyamatosan hoznak olyan törvényeket, ami ezzel teljesen szembemegy, és nyilván a valóságbolygóra reflektál. Ilyen az a törvény is, amit holnap fogunk tárgyalni, hogy ne 250 legyen a túlóra lehetőség szerint, hanem 400 óra, és egyébként azt ki se lehessen fizetni. Azt is pontosan tudjuk, hogy az önök által olyan fantasztikusan elmondott dolog, hogy a bérek mennyire jól állnak Magyarországon… tudjuk, hogy a miniszterelnök úr is elmondta, hogy már 215 ezer forint a nettó bér. Ez egyébként visszalépés, mert eddig mindig azt mondták, hogy bruttó 320, és aztán rájöttek, hogy az nem annyi, hanem nettó 215. Tehát ez 670 euró, ami gyakorlatilag szégyen, hogyha ebből élne meg Magyarországon az emberek nagy többsége, akinek ennyi az átlagfizetése, de tudjuk jól, hogy nem ekkorák a fizetések. Szóval, mindig csodálkozom, amikor ezeket a dolgokat végig kell hallgatni, mert nem igazak, egy hazugság az egész, ezt mindannyian tudjuk. Önök nem, de önök valójában egy másik országban élnek, ezt tudom csak mondani. Úgyhogy persze, természetesen mindig támogatjuk azokat a javaslatokat, amelyek a magyar népnek az életét könnyítenék meg, annak a magyar népnek az életét, aki nem az önök valóságában él, hanem abban a valóságban, ahol ha a fizetésüket, még ha nem is költenek egy fillért sem és összetennék… tíz év alatt se tudnának lakást vásárolni, de húsz év alatt sem. [[20.20]] Úgyhogy persze nagyon szeretnénk, ha kevesebbet kellene dolgoznia annak a magyar népnek, amely nagyon tisztességesen küzd, még akkor is, ha önök vannak hatalmon jelenleg. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, az MSZP részéről.
Szeretném előrebocsátani, hogy mi fogjuk támogatni ezt az indítványt annál is inkább, mert én nem értem, hogy mi történik itt a Házban. Valamilyen kommunikációs zavar lehetett nyilvánvalóan, merthogy a bizottsági ülésen nem szavazták meg, ugyanakkor meg alkalmazzák, hiszen nem járnak be dolgozni. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Tehát most már itt látszik, hogy úgy vannak a fiúk ezzel, hogy valamit majd itt nyomunk holnap, de azt is majd inkább egy forgatókönyv alapján, mintsem hogy értenénk, hogy miről van szó.A lényeg a lényeg, hogy a képviselő úr világosan elmondta; kérem szépen, a közelmúltban jelent meg éppen az az OECD-felmérés, amely egyértelművé tette, hogy a 65 éven aluliak halálozása kapcsán 40-41 százaléka megmenthető lett volna akkor, ha ezek az emberek nem használódnak el, ha megfelelő egészségügyi ellátást kaptak volna. Ehhez tartozik a munkavállalóknak az a statisztikai adata, amely egyértelművé teszi, hogy akik műszakos munkarendben, akik folyamatos munkarendben dolgoznak, azoknak az egészsége, a munkavállaló egész fiziológiája annyira megsínyli ezeket a folyamatos munkákat és a műszakos munkarendet, hogy a legtöbbjük sajnálatos módon egészségét vesztve éli meg a nyugdíjkorhatárt, és sajnálatos módon a legtöbben el is haláloznak előtte. A sors fintora az, hogy holnap éppen egy olyan előterjesztést fogunk itt tárgyalni a kormány vagy a kormánypárti képviselők részéről, amire néhányan már ráirányították a figyelmet, amely gyakorlatilag rabszolgaként alkalmazza ma már a munkásokat. Úgy tudom, hogy Szijjártó miniszter úr el is szólta magát ma Düsseldorfban, ahol állítólag azt mondta, hogy nagyon örülnek a német nacionalista, bocsánat, multinacionális [[Derültség. Nacsa Lőrinc: Hűha! Közbeszólás a DK soraiból: Határeset! Derültség.]] vállalatok de azok nacionalisták, igen , szóval, multinacionális vállalatok ennek az indítványnak. Azt hiszem, meg is kapja Szijjártó Péter ennek a jutalmát. Köszönöm szépen. Mi támogatjuk ezt az indítványt.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Szabó Timea képviselő asszonynak, a Párbeszéd részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselőtársaim, a világ nem a hatnapos munkahét felé megy, ezt Európában és a világban is tudják. Az a probléma, hogy önöknek semmi más válaszuk nincs arra, hogy 600 ezer magyar ember kivándorolt külföldre, mint hogy kizsigerelik azokat, akik még itt maradtak, ahelyett, hogy azoknak nyújtanának valami perspektívát, élhetőbb jövőt, megélhetést, egészségügyi ellátást, oktatást, akik kimentek és őket próbálnák visszacsábítani. De pontosan tudják maguk, hogy erre semmi esély nincsen, ezért próbálják még inkább megnyomorítani azokat, akik itt maradtak.Az összes nemzetközi statisztika szerint sajnos az Európai Unióban a magyarok vezetik a rákos megbetegedésből fakadó halálozásokat is és a szív- és érrendszeri megbetegedésből fakadó halálozásokat is. Ez azért van, mert a magyar munkavállalók elképesztő stressznek vannak kitéve, elképesztően kizsigerelik őket, túldolgoztatják őket. Az Európai Unióban az egyik legtöbbet dolgozó emberek a magyar emberek. Érdekes, hogy azt az úgynevezett rabszolgatörvényt is, amit holnap tárgyal a parlament, az a Kósa Lajos terjesztette be, akinek a saját szűkebb hazájában, Debrecenben készül most a BMW-gyár egy nagyobb befektetése. Nem véletlen az, hogy ő terjesztette be azt az elképesztően embertelen törvényt, ami most 400 óra pluszmunkát fog a magyar munkavállalóknak jelenteni, amit ráadásul három éven belül kell rendezni, nem is biztos, hogy kifizetéssel, hanem majd szabadság megváltásával. Az is lehet, hogy három éven belül ötször kirúgják vagy elmegy, magyarul: sosem lesz kifizetve nekik ez a munkabér. Egyébként érdekes az, hogy amikor Mészáros Lőrinc hotelbizniszének kell kedvezni, akkor el tudtak fogadni önök két plusz szabadnapot azért, hogy legyenek hosszú hétvégék Magyarországon, azért, hogy menjenek el, menjen el a felső tízezer még wellnessezni. Igen, hát korábban [[Nacsa Lőrinc felé fordulva:]] most ön néz itt, mint a bagoly, ne haragudjon, úgy látszik, nincsen tisztában azzal, hogy korábban nem volt hivatalosan munkanap a nagypéntek, és nem volt hivatalosan munkanap még egy. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezt természetesen a saját maguk biznisze miatt hozták. Amikor a magyar emberekről van szó, arról a sok millióról, aki egyébként nem tud wellnessezni [[Az elnök ismét jelzi az idő leteltét.]] akkor marad a kizsigerelés. Szégyelljék magukat!
Kérem képviselő asszonyt, hogy próbáljuk betartani az időkeretet. Megkérdezem Tordai Bencét, hogy kíván-e reagálni az elhangzottakra. Két perc áll rendelkezésére. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, alelnök úr. Egyetlen szempontra szeretném még felhívni a figyelmet, és megint Varga Mihály minisztert fogom idézni, aki noha nem ők terjesztették elő ezt a javaslatot mégis volt olyan szíves és megosztotta velünk, hogy a nemzetgazdaság szintjén milyen hatásokat jelentene az, ha eltörölnénk végre a hatnapos munkaheteket. Míg azzal riogattak különböző munkáltatói szervezetek, hogy ez a GDP 1,5-2 százalékának a kiesését is jelenthetné, örömmel jelentem, hogy Varga miniszter úr számai szerint mindösszesen 70 milliárd forint lenne éves szinten a teljes magyar nemzetgazdaságban a kiesés, ami a GDP 0,2-0,3 százaléka. Tehát ha ennyi egyszeri lassulással nem tudunk együtt élni, ha tényleg önöknek csak az számít, hogy minél magasabbra tornásszák a GDP-növekedés számait, amelyek egyébként nem a magyar emberek, nem az átlagemberek, nem a kisemberek életszínvonalát, életminőségét javítják, hanem leginkább a német nagyvállalatok profitjának a növekedését jelentik, szóval, ha önök ettől el tudnának lépni, akkor valóban végre tehetnének valami jót a magyarokkal is, ezzel kárpótolva őket mindazért, amit az elmúlt napokban, hetekben, hónapokban és években elkövettek ellenük. Úgyhogy kérem, fontolják meg a javaslat támogatását, hátha alszanak rá egyet és rájönnek, hogy ez önöknek is érdekében áll. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, az Országgyűlés döntsön a demokrácia helyreállítása érdekében a családi pótlék emeléséről, valamint az iskolakezdéshez nyújtott egyhavi külön juttatás bevezetéséről szóló T/1504. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót ötperces időkeretben Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Némi kis magyarázatot azért hadd adjak a három kormánypárti képviselőnek, hogy mi történt itt a délutáni nap folyamán…
A hang hiányzik. [[Közbeszólások, köztük: Nincs feltűzve a mikrofon!]]
Úgy látszik, hogy fáradunk. Tehát mi történt itt a délutáni nap folyamán? Ugyebár soha nem történt még ilyen, hogy az ellenzék indítványait ne az azonnali kérdések után tárgyaljuk. Soha nem volt még ilyen. Önök most megtették azt a házbizottsági ülésen, hogy az ellenzéki képviselők kezdeményezéseit berakták a napirendi pontok után, ezért mi nem szóltunk hozzá egyetlenegy bizottsági jelentéshez sem. Önök erre úgy válaszoltak, hogy a kormány részéről mindenki kivonult, és ugyebár hárman tartózkodnak bent a teremben.Megkérdezhetnénk, hogy vajon miért történik ez. Hát, önök ennyibe nézik a magyar demokráciát, és ennyibe nézik amúgy azokat a választópolgárokat, akik az ellenzékre szavaztak, hozzáteszem, többen voltak, mint akik önre szavaztak a 2018-as választáson. Nacsa képviselő úrnak mondanám, amikor mosolyog azon, hogy mekkora a támogatottsága a Fidesznek, a Fideszét tudjuk, a KDNP-ét nem. Egyszerűen meg kellene próbálni, hogy vajon a KDNP-nek mekkora Magyarországon a támogatottsága, csak hát tudjuk, hogy ehhez önöknek nincsen bátorságuk. Térjünk rá a konkrét napirendre! Most megint hoztam egy nemzeti konzultációt. [[Felmutatja.]] Képzeljék el, képviselőtársaim, én még nem kaptam meg. Lehet, hogy a postát meg kellene kérdezni, vajon mi történt, pedig nagyon vártam és a férjem is, mert szerettük volna kitölteni és Orbán Viktornak visszaküldeni a véleményünket. De akkor hadd mondjak egyetlenegy dolgot! Hiányzik róla éppúgy az egészségügy helyzetéről való kérdés, amit a legfontosabb problémának tartanak ma a magyar családok. Hiányzik róla az a kérdés, hogy Magyarországon a korrupciós helyzettel mit kellene tenni. Ez is hiányzik róla. Hiányzik róla az is, hogy mekkora problémát jelent ma a fiataloknak a lakhatási probléma, hogy ezt hogyan oldaná meg a Fidesz. [[Nacsa Lőrinc: Ott van!]] Nincs benne, képviselőtársam. Hiányzik róla az is, hogy a magyar családokat megkérdezik, hogy a családi pótlékot emelni kellene-e vagy sem. A családi pótlék utolsó emelése 2008-ban volt Magyarországon. Ez a juttatás amit én mindig elmondok nem a szülő juttatása, hanem kimondottan a gyerek juttatása. [[20.30]] És valamikor azért vezették be Magyarországon a családi pótlék rendszerét, mert magát a gyermekszegénységet próbálták ezzel a módszerrel felszámolni, ami egy időszakban hatásos is volt. És jöhetnek önök azzal, hogy a családi adókedvezmény, amit önök adnak meg a CSOK-támogatás mennyire jó, persze láttuk az elmúlt hetekben: 90 ezer család tudta igénybe venni az elmúlt években [[Nacsa Lőrinc: Ezt miből számolta ki?]] tisztelt képviselőtársam, mert látom, hogy nagyon bólogat. Ez a 90 ezer a családok 3,2 százaléka. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Kimondottan nagy sikerről… [[Nacsa Lőrinc: 90 ezer család?]] 3,2, a gyermeket nevelő családoknak a 3,2 százaléka. Igen, igen, tessék utánanézni, képviselőtársam! Úgyhogy hatalmas sikert értek el Magyarországon ezzel az intézkedéssel. Van egy kimutatás, hogy egy fiatal párnak… számoljuk ki, majdnem 3 millió család van Magyarországon, csak számolni kell, képviselőtársam, néha nem árt, ha visszamegyünk az alapokhoz, és tudunk is, mert akkor lehet, hogy sok minden leesne, és akkor nem kellene gondolkodni rajta. Bár ez önökre nem jellemző, hogy gondolkodnának, csak nyomni kell a gombot, amit a főnök elmond. Na szóval, ezek a fontos kérdések, hogy a családi pótlékot, amit anno arra találtak ki, hogy a gyermekszegénységet felszámolják… ez önöket nem hatja meg; az, hogy 40 százalékát reálértékében már elveszítette, nem hatja meg. Ezért tettük azt a kezdeményezést is, amit már jobbikos képviselőtársaim többször benyújtottak, hogy a csecsemő- és gyermektermékekre töröljük el 100 százalékban az áfát, ne tartalmazzon áfát. Magyarországon Európában a legmagasabb áfát fizetjük, ami 27 százalék, és ez vonatkozik a gyermeknevelési cikkekre is, és főleg a csecsemőápolási cikkekre. Nagyon nagy segítség lenne, ha most már a családi pótlékot megemelnénk, és van még a kezdeményezésünkben plusz egy csavar: plusz egy 13. havi családi pótlékot adnánk, mert önök kitalálták, évek óta azt a játékot játsszák, hogy hamarabb utalják a szeptemberi családi pótlékot. Igaz, hogy volt egy olyan év, amikor úgy kommunikálták, hogy dupla családi pótlékot kapnak a családok; hála a jó égnek, erről már leszoktak, mert figyelmeztettük a családokat, és rá is jöttek a családok, hogy ez egy igazi átvágás, mert szeptemberben viszont nem kapnak. Szóval, nagyon sok minden hiányzik ebből a papírból, és én megígértem, hogy addig, míg ez nem lesz meg, az én véleményem erről a papírról továbbra is ez. És remélem, hogy végre a posta már kézbesíteni fogja nekem is, mert akkor nem begyűjtenem kell, hanem akkor majd behozom, és újra eltépem. [[Nacsa Lőrinc: Le lehet az internetről tölteni nyugodtan.]] Nem, nem, köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Stummer János képviselő úrnak, a Jobbik részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Hölgyeim és Uraim! Arról szeretném tájékoztatni az előterjesztőket, baloldali humanista képviselőtársaimat, hogy a Jobbik támogatni fogja ezt a szóban forgó törvényjavaslatot, illetve annak a tárgysorozatba vételét. Támogatni fogjuk, már csak azért is, mert szerintünk minden, ami a magyar családok asztalára kenyeret tesz, az nemcsak hogy megengedett, hanem szükséges is. 2010 óta a Jobbik parlamenti képviselői mindent megtettek annak érdekében az utóbbi nyolc évben, hogy ez a támogatási forma számszakilag, illetve nominálisan növekedjen, mármint a családi pótléknak az összege. Szóval, magával a céllal egyetértünk, a kivitelezéssel, illetve a módszerrel nem. Ha tárgyalná ezt a Magyar Országgyűlés, és tovább folyna a vita erről a kérdésről, amit, még egyszer hangsúlyozni szeretném, mi támogatni fogunk, akkor is van vita közöttünk a megvalósításról, magáról a módszerről. A negyedik gyermektől kezdődően mi adókedvezmény formájában vezetnénk be, illetve működtetnénk a családi pótlék intézményét, illetve nemcsak az iskolába járáshoz kötnénk a folyósítását, hanem oktatási, szociális, illetve gyermekvédelmi intézményekkel való szoros kapcsolattartáshoz is. Köszönöm szépen, ennyit szerettem volna elmondani. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK részéről.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát, a Jobbikot nem fenyegeti ez a veszély, hogy akár baloldalinak, akár humanistának csúfolják ez után a hozzászólás után. Ezzel szemben én azt szeretném elmondani, hogy mi tudjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot, már csak azért is, mert egyrészt azt gondoljuk, és talán ez a legfontosabb, hogy minden gyerek értékes, minden gyerek fontos, nem csak az a gyerek fontos, aki után adókedvezményt tudnak igénybe venni a szüleik. Sőt, nem elsősorban ezeknek a gyerekeknek van szüksége az állami támogatásra, persze tudom, hogy semelyik családban nem jön rosszul az, ha állami pénzt kapnak, de épp a legszegényebbek, épp a legnyomorultabbak, épp a leginkább rászorulók esnek ki a jelenlegi családtámogatási rendszerből. Ők azok, akiknek utoljára a Gyurcsány-kormány idején emelték meg a családi pótlékát, ők azok, akiket önök az út mellett hagynak, akik nem érdeklik önöket. Azok az egyedülálló családok, akiknek nagyon gyakran egy szülő keresetéből kell felnevelniük a gyereküket, azok a családok, ahol közmunkából tengődik a családfenntartó, azok a családok, ahol betegség vagy más ok miatt egyik szülő sem tud dolgozni, ezek a családok vannak a legnehezebb helyzetben, nekik kell leginkább a segítség. Mi azért támogatjuk ezt a javaslatot, mert alapvetően nekik nyújt többletsegítséget, nekik fontos. Lehet, hogy önöknek ezek lényegtelenek, az, hogy megemeljük a családi pótlékot, vagy fizetünk még egy családi pótlékot, az az önök fizetése mellett nem számít, de ezeknek az embereknek az életet jelenti az a néhány ezer forint többlet. Ezért kérem önöket, hogy legyenek ezen egy alkalommal kivételesen tekintettel arra, hogy ebben az országban nem csak gazdagok élnek, nem csak fideszes oligarchák és nem csak képviselők, és egy kicsit gondoljanak a többiekre is, és támogassák ennek a javaslatnak a napirendre tűzését. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Korózs Lajos képviselőnek adom meg a szót.
Én szinte biztos vagyok benne, hogy holnap a szavazásnál támogatni fogják a fideszes képviselők ezt az indítványt. Annál is inkább, mert pontosan tudják, hiszen a történelmi tanulmányaik is erre predesztinálják őket, hogy a szociáldemokrata értékek között az első helyen szerepel az univerzális ellátások támogatása, és mivel minden gyerek egyenlő, ebből az értékrendből adódóan, azt hiszem, hogy ők maguk is vették az adást, amit Bangóné képviselő asszony itt elmondott. Ezen túlmenően pedig azt is gondolom, hogy a családi pótlék emelése mellett, hiszen az értékvesztés mintegy 40 százalékos volt immáron tíz év alatt, ezt vissza lehet pótolni. Én azt gondolom, hogy a képviselőtársaim a kormánypárti oldalon még talán módosító indítványt is adtak volna be, ha hamarabb került volna sor ennek a napirendnek a megtárgyalására, mert azt is beletehették volna, és egyébként évenként legalább az infláció mértékével indexálni szükséges. A másik, ez az augusztusi plusz egyhavi családi pótlék bevezetése, azt gondolom, hogy tényleg egy valóságos segítséget nyújtana a tanévkezdéshez a családok számára, és innentől kezdve holnap zöld utat fog kapni ez az előterjesztés, és minden parlamenti képviselő ezt meg fogja szavazni. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket.
Most Szabó Timea képviselő asszonynak adom meg a szót, a Párbeszéd részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. A Párbeszéd csatlakozott, és közösen nyújtottuk be ezt a javaslatot szocialista képviselőtársainkkal. Azonban valószínűsítem, hogy ha mi ezt a javaslatot egyedül nyújtjuk be, akkor még bátrabbak lettünk volna. Egy picit konzervatívnak tartjuk egyébként ezt a 40 százalékos emelést pontosan amiatt, amit Korózs Lajos is elmondott, hogy itt tíz éve nem lett megemelve ez az összeg, ráadásul az infláció miatt azért az komolyan veszített az értékéből is. A Párbeszéd javaslata hosszú távon egyébként az alapjövedelem bevezetésével a családi pótlék duplájára emelése. Pontosan tudjuk azt, hogy egy 2500 milliárd forintos átcsoportosítással úgy lehetne bevezetni az alapjövedelmet és megduplázni a családi pótlékot is, illetve a gyerekek után járó kedvezményeket, hogy a költségvetési egyensúly nem borul fel ezzel. Az a baj az önök kormányzásával, tisztelt fideszes képviselőtársaim, már ahányan itt vannak, itt lézengenek, hogy fogalmuk sincs arról, hogy mit jelent azt, hogy milliók nem tudnak vacsorát tenni mindennap az asztalra. Fogalmuk sincs arról, hogy mit jelent az, hogy milliók nem tudják befűteni rendesen a házukat, a lakásukat, mit jelent az, hogy gyerekeknek nem tudnak új ruhát venni, mit jelent az, hogy a gyógyszerre nem futja. Önök azt hiszik ezzel a bornírt munkaalapú társadalom maszlaggal, hogy itt valamiféle ingyenélő milliókról beszélünk, pedig pontosan tudjuk, hogy itt rokkant családokról beszélünk, egyszülős családokról beszélünk, olyan családokról beszélünk, ahol beteg gyerekeket kell ápolni, akiknek, ahogy képviselőtársam is elmondta, ez a 10-20-30-40 ezer forint az életet jelentheti. [[20.40]] Önök ezt nem értik, mert dőzsölnek a milliókból, a százmilliókból, az ellopott milliárdokból. Tessék végre foglalkozni az ország kétharmadával is, akikről önök lemondtak a munkaalapú társadalom miatt! Itt nem ingyenélőkről beszélünk, hanem olyan milliókról, akiknek nagyon-nagyon nagy szüksége van a segítségre. Köszönöm.
Köszönjük. Most megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, az LMP részéről.
Köszönöm szépen a szót. Természetesen az LMP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Minden olyan javaslat fontos a számunkra és támogatandó, amely a magyar családok terheit igyekszik csökkenteni, illetve segítséget nyújt nekik a mindennapokban. Nagyon sokakra ráférne egy kis terepgyakorlat, és ellátogatni családokhoz, megnézni, hogy hogyan élnek a magyar családok. Vannak persze, akik jól élnek, de nagyon sokan vannak olyanok, akik nem jól élnek, nagyon nem, és nekik pár ezer forint is nagyon sokat számít.Hat éve nem emelkedett a családi pótlék, itt lenne az ideje, hogy emelkedjen. Tudom, lett közben családi adókedvezmény, bevezetésre került, és tulajdonképpen ezzel van megmagyarázva, de azt gondolom, hogy a családi pótlékot emelni szükséges. Bár a tankönyvek ingyenesen járnak, de ennek ellenére mégis sokba kerül a beiskolázás, sokba kerül a gyermeknek a ruha, cipő, a tanszerek és minden egyéb, ami szükséges ahhoz, hogy a gyerekeink jól tudjanak iskolába járni, és megfelelő felszerelésük legyen. Úgyhogy támogatjuk, köszönjük szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. Megkérdezem előterjesztőként Bangóné Borbély Ildikót, hogy kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy kíván. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. A családok évében, ahogy önök mondják, az egyik szlogen, amit plakátra kiraktak, az, hogy szülőnek lenni egy életreszóló kaland. Hát, mondhatom, hogy sokan érezzük így Magyarországon, hogy ez kaland, csak nem biztos, hogy a szó szoros értelmében annyira pozitívan érzik mindennap az emberek, mint ahogy önök gondolják. Persze a gyermekek születése, azt gondolom, 99 százalékban kimondható, hogy áldás egy családban, és hozzá is kell tenni, hogy egyetlenegy gyermek nem kéri, hogy megszülethessen, nem tud beleszólni ebbe, hogy világra jön vagy nem jön világra. Ezért van felelősségünk abban, hogy hogyan állunk a gyermekekhez. Tudják, képviselőtársaim, ha próbálom egy kicsit humorosan venni ezt a módosításunkat, meg ami zajlik itt a parlamentben, akkor megint csak arra hivatkozom, hogy az ellenzék egységesen támogatja ezt a kezdeményezést; akkor azt kell mondanom, ha szavazásban nézzük, többen támogatják ma Magyarországon akármilyen javaslatot teszünk, mint amit önök csinálnak itt a Parlament falain belül, mert önökre kevesebben szavaztak, mint amikor egy olyan módosításról tárgyalunk, amiben összellenzéki támogatás van. Csak ez nem poén. Tudják, azt, ha a gyerekekről beszélünk, én soha nem tudom viccnek venni. Viszont sokszor úgy érzem, hogy önöket ez nem érdekli. Néhány tízezer gyereknek nagyon jó, az mindent megkap önöktől, a jó oktatási rendszert, a jó szociális ellátórendszert, a kiváltságokat az egészségügyi ellátórendszerben, míg van a többség, akinek a maradék marad. A családi pótlék ez. Hogy 40 százalékát elveszítette reálértékben, ezen kellene elgondolkodniuk. Egy nagyon fontos támogatási forma, ami a gyermeknek jár, tíz év alatt 40 százalékát elveszítette. Én csak kérni tudom önöket, hogy fontolják meg. Egy kérésem van még, elnök úr, ha már itt vannak velünk, teljesen mindegy, álljanak már fel, és mondják már azt, hogy „bak te”, vagy nem tudom, csak ne üljenek itt, és nézzenek ránk! [[Az elnök csenget.]] Bocsánat, elnök úr. Szóljanak már hozzá valamit! Tök mindegy, hogy micsodát, csak szólaljanak fel! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, képviselő asszony. A döntésekre a holnapi ülésnapon kerül sor.A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a lakás-takarékpénztárról szóló 1996. évi CXIII. törvény módosításáról szóló T/2896. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, az előterjesztőnek.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem lennék azon kormánypárti képviselő helyében, akinek meg kellene magyaráznia, hogy miért volt értelme a lakáscélú előtakarékosság állami támogatását megszüntetni. Nincsenek illúzióim, hogy ma ez itt a teremben bekövetkezne, tehát nem hiszem, hogy lesz olyan harcostársunk, aki feláll, és egy markáns indoklásba kezd azt illetően, hogy miért kellett ezt az őrületet megtenniük.Eleve hazugsággal indult maga az indoklásuk is, hiszen a lakáscélú előtakarékosságnak soha nem volt nettó célja az, hogy kizárólag új építésű lakások jöjjenek létre belőle. Azt is el kell mondjuk, hogy éppen ezen indoklás okán lehet kizárólag az a célunk, hogy az eredeti állapot helyreállítása tekintetében el tudjuk érni azt Magyarországon, hogy a lakáscélú előtakarékosságot újfent egy 30 százalékos állami támogatás tudja segíteni, nyilván itt azért a felső összeghatárt is ugyanúgy megtartanánk, mint az eddigiekben volt. Ezt követően pedig le lehetne folytatni azt a vitát, hogy ez a rendszer működőképes-e, vannak-e hibái. Én magam fel tudnám sorolni a korábbi lakás-takarékrendszernek három olyan hibáját, ami törvénymódosítást érdemelne, vagy olyan módosító javaslatot, amely érdemben tud változtatni rajta. De azt kell mondjam, azért, mert visszaélések voltak egy rendszerben, nem érezheti magát feljogosítva senki arra, hogy ezt a rendszert megszüntesse, eldózerolja, kivégezze, kicsinálja, mert önök ezt tették. Nagyon konkrét kérdéseket tettünk fel egyébként több fegyvernemben, több műfajban. Hogy egy példát kiemeljek, a társasházakban élők… [[Több képviselő egymás közt konzultál.]] Bocsásson meg, csak megvárom, amíg elül a csatazaj. Köszönöm szépen. A társasházban élők tekintetében 80-90 százalékra volt jellemző az, hogy valamilyen lakáscélú előtakarékosságot igénybe véve szaporították a megtakarításaikat akár egy kazáncsere, akár egy felújítás elvégzése érdekében. Azt tapasztaljuk, hogy alternatíva nem igazán áll a rendelkezésükre, hiszen CSOK-ot nyilván nem fognak társasházak tömegesen igénybe venni. Azt is látjuk, hogy a kormányzat elképesztő amatörizmusról tesz tanúbizonyságot akkor, amikor azt mondja, hogy majd egyszer a CSOK talán képes lesz kiváltani az érintettek megtakarításainak támogatását. Ugyanakkor nem találta ki ennek eszközrendszerét, tehát most kezd gondolkodni azon, hogy mi fog történni majd valamikor ezen a területen. A CSOK feldicsérése közben szeretném emlékeztetni képviselőtársaimat arra, hogy bizony nagyon sok magyar fiatal a CSOK-hoz szükséges önrészt lakáscélú előtakarékosság állami támogatása segítségével tudta kigazdálkodni, összeszedni évek alatt. Ezeket az embereket most, ha úgy tetszik, a bankok karmai közé lökik, hiszen ők vagy pótlólagos hitelfelvételre kényszerülnek, ha van biztosítékuk vagy tudnak jelzálogot produkálni. Vagy ha ez sem sikerül, akkor bizony elesnek attól a lehetőségtől, hogy önálló otthonra tegyenek szert. A Jobbik javaslata tehát azt célozza, hogy az eredeti állapot helyreállítását követően folytassuk le azt a szakmai vitát, amely az esetleges túlkapásokat vagy visszásságokat képes megszüntetni, visszaszorítani, de semmiképp nem a teljes rendszer megszüntetésével, felszámolásával. Ez ugyanis olyan barbár megoldás, amelynek demográfiai vetületei egyértelműen negatívak, és egy demográfiai tél közepette, amikor Magyarország azért küzd, hogy az élveszületések számát legalább szinten tartsa, és sajnálatos módon még ez sem sikerül az országnak, egészen elképesztő hozzáállás bármiféle családi vagy lakhatási célt támogató rendszert visszaszorítani, korlátozni. Ehhez kérem tehát minden frakció támogatását, ezt a korlátozást ne engedjük, állítsuk helyre az eredeti állapotot, ezt követően pedig folytassuk le a szükséges szakmai vitákat. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük, képviselő úr. Elsőként megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK részéről.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden fogalmazva azt szeretném mondani, hogy támogatjuk ezt a javaslatot. Itt egy olyan típusú döntést hozott az Országgyűlés, ami mögött sem szakmai érv, sem társadalmi igazságosság, sem józan ész nem volt. Kizárólag valamilyen nehezen megfogalmazható célokat szolgált, amit nem árultak el. Valami luxusprofitot próbáltak itt elkapni, és tudjuk, hogy a luxusprofit az, ami nem Mészáros Lőrincnél vagy nem a miniszterek valamelyik rokonánál keletkezik. Ezt most megpróbálják valamilyen módon oda átirányítani.Teljesen nyilvánvaló módon a lakás-takarékpénztárak támogatásának megszüntetése semmilyen józan, épeszű célt nem szolgált, ezért igen helyénvaló, ha most ezt a javaslatot napirendre vesszük, megtárgyaljuk, és remélhetőleg döntünk a támogatás visszaállításáról, és aztán hátha egyszer majd sikerül önöknek egy olyan lakáspolitikai elképzelést is hoznia, amely a magyar fiatalok számára valódi, érdemi megoldást, előrelépést jelent. [[20.50]] Magyarán, ne hátrafelé haladjunk, hanem inkább előre, inkább próbáljunk segíteni azon a nagyon sok fiatalon is, akiket nem érnek el a mai lakástámogatási eszközök. Az nagyon klassz, ezúton is gratulálunk ahhoz, hogy a CSOK-ot, önök szerint legalábbis, már 90 vagy 97 ezer család igénybe vette, csak éppen a lakás-takarékpénztárt igénybe vevők száma ennek közel a tízszerese volt, ráadásul jóval olcsóbban. Tehát az a rendszer több embernek segített jóval kevesebb közpénz felhasználásával. Fölösleges megszüntetni, inkább állítsuk helyre, s aztán találjuk ki, hogy mire van még szükség. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Majd’ másfél hónapja történt az az őrület, ami előttem elhangzott ellenzéki képviselőtársaim által is. Alig több mint 24 óra alatt verték szét a lakás-takarékpénztárak rendszerét, ami szerintem szinte jogtörténeti pillanat volt, mert olyanra nem is igazán emlékszem, hogy a Magyar Közlönyben már néhány órával a szavazás után megjelent egy indítvány egy keddi napon, amelyet önök még hétfő késő délelőtt nyújtottak be. Nyilvánvaló ebből, hogy semmiféle felkészülési ideje a szereplőknek, a magyar lakosságnak nem volt arra, hogy felkészüljenek, hogy mi lesz a lakás-takarékpénztári rendszer után. Ráadásul ez egy olyan rendszer, amit még a Horn-kormány idején, 1996-ban az Országgyűlés szocialista többsége vezetett be, s azóta egyetlenegy kormány sem kérdőjelezte meg a működését, ha voltak is vele problémák, történt jogalkotás többször, és finomítottak a rendszeren a mindenkori kormányok, országgyűlések. Ezt meg lehetett volna tenni most is. Ha voltak aggályaik a rendszerrel kapcsolatban, akkor ilyen típusú döntéseket lehetett volna hozni. Önök azonban egyik pillanatról a másikra gyakorlatilag lerombolták a rendszert. A vitában olyanokat mondtak, hogy majd nemsokára fognak hozni helyette valamit. Egyelőre ennek a nyomát se látjuk. Részben a CSOK-ot bővítették, de az persze más, egy másik lába a lakástámogatási rendszernek. Ez kifejezetten fontos lába volt, s nemcsak a családok, hanem adott esetben az egyedülállók, az idősebb korosztály számára és a társasházak számára is komoly fejlesztési lehetőség volt. Hiányzik tehát, hogy mi legyen, ezekben a kérdésekben mi fog történni. Önök előterjesztésnek a nyomát sem hozták be ide a Ház elé. Ezért egyetértünk a Jobbiknak azzal a javaslatával, hogy állítsuk helyre az eredeti állapotot, és egy szakmai vita alapján hozzunk döntést a későbbiekről. Én magam akkor is amellett fogok érvelni, hogy a lakás-takarékpénztári rendszerre szükség van. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük. Most megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, a Párbeszéd részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd támogatja a Jobbik javaslatát. Igazi humanista felvetésnek gondoljuk. Nem igazán értjük, hogy miért törölte el a Fidesz-KDNP-kormány. Ez egy egyszerű kormányzati kudarc, beismerték képtelenségüket a valódi kormányzati munkára, és nem voltak alkalmasak arra a feladatra, hogy leszabályozzanak egy olyan területet, ami megítélésük szerint nem működött tökéletesen vagy megfelelően. Vagy ez is az Orbán-csomag része, ez is a fideszes megszorító politikának az egyik eleme, amely úgy próbálta ezt a 70 milliárd forintot elvenni a magyar emberektől, hogy aztán majd betömködhessék mindenféle réseken, amit a költségvetésen ütöttek leginkább azzal, hogy szétlopták az uniós pénzeket, és ezért leállt a brüsszeli folyósítás. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Nem igaz? Akkor miért van ezermilliárdos mínusz a költségvetés folyó számaiban, kedves képviselőtársam? S ha már KDNP-s képviselőtársam végre megnyilvánult, akkor a figyelmébe ajánlanám a KDNP országos elnökségi tagjának azt a húzását, amikor önök 48 óra alatt kicsinálták a lakás-takarékpénztári rendszert. Az önök elnökségi tagja még azt hirdette a Facebookon az ismerősei körében, hogy most gyorsan, holnap lehet még utoljára szerződéseket kötni. Ez egyébként nem kritika, hanem dicséret. Valószínűleg ez az egyetlen vezetőségi tagja a KDNP-nek, aki felelősségteljesen járt el, gondolom, azóta már ki is zárták vagy visszahívták a tisztségéből. A másik nagy kormányzati megszólaló pedig Varga Mihály, akit a csendes, okos szavaiért és visszafogottságáért kedvelnek egyesek. Ő azt bírta mondani, hogy így is túl hosszú volt a törvény benyújtásától a kihirdetéséig tartó időszak, ami, még egyszer mondom, körülbelül 48 óra volt, merthogy így még 140 ezer embernek alkalma nyílt arra, hogy ezt a népszerű és fontos támogatást igénybe vegye. Tehát úgy látszik, hogy önök ezt a másfél millió embert nem kívánják a továbbiakban támogatni, nem akarják a magyar családok lakhatási minőségét javítani. Ezt végtelenül szomorúan vesszük tudomásul. De talán megváltozott az elmúlt hetekben a véleményük. Kíváncsian várom a holnapi szavazást. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Csárdi Antal képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. Arra gondoltam, hogy bele fogok ordítani a mikrofonba, amikor elkezdem, hátha fölébresztem KDNP-s és fideszes képviselőtársaimat, és fölnéznek a telefonból, illetve a tabletből, de aztán rájöttem, hogy teljesen fölösleges lenne. Az LMP támogatja a javaslat tárgysorozatba vételét, mert azt gondolom, az évszázad bűnei között fogják számontartani azt a döntést, amikor önök ellehetetlenítették az öngondoskodás leghatékonyabb módját Magyarországon. Legyünk őszinték, hogy az az áltevékenység vagy áldöntés, amit utána a CSOK kibővítésével megcsináltak, csak azt mutatta meg, hogy önök nem értik az öngondoskodás lényegét. Azt nem értik meg, hogy az öngondoskodás a lakásmegtakarítások kérdésében vagy a nyugdíj kérdésében egy összefüggő, koherens egész képet kellene hogy mutasson, és arra kellene kondicionálni az itt élőket, hogy éljenek ezzel a kérdéssel. Láttam, hogy csóválta a fejét képviselőtársam, amikor azt mondtam, hogy a CSOK-nak és a lakástakaréknak igazából nincs hozzá köze. A családi otthonteremtési kedvezmény egyébként igényli az önerőt, és az önerőt a mai kamatkörnyezetben úgy tudja félretenni az önök milliárdos haverja és a Pest déli részén élő egyszerű proli is, hogy használja azt az állami támogatást, amit önök most elvettek. Igen, képviselőtársak, ez történt. A Magyar Nemzeti Bank adott ki egy közleményt, amiben elmondja, ahhoz, hogy a CSOK hitelrészét igénybe vegyék, nagyon fontos, hogy önrésszel rendelkezzen az a család, amelyik nem a harmadik gyereket szüli meg elsőre, hanem az elsőt. Tisztelt Képviselőtársaim! Örülök, hogy fölháborodtak, már nem jöttem be ma hiába. Azt gondolom, hogy a világ szégyene az, amit önök elkövettek ezzel a megtakarítási formával. S azt gondolom, az ellenzéknek, de a kormánynak is a legnagyobb célja az, hogy ezt visszaállítsuk. Köszönöm.
Most megadom a szót Bana Tibor képviselőnek, a Jobbik részéről.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elképesztőnek tartom azt, hogy már a sokadik tárgysorozatba-vételi kérelemről vitázunk itt az Országgyűlésben, jóval korábban véget fog érni a mai ülésnap, mint az várható volt, mégsem hangzik el kormánypárti oldalról érdemi hozzászólás. Nem vitáznak velünk, nem mondják el a véleményüket egyik javaslatról sem, amit különböző ellenzéki frakciók benyújtottak, holott olyan témákról van szó, amelyek meghatározzák minden honfitársunk mindennapjait. Az a javaslat, ami most a Ház előtt fekszik, kimondottan a lakás-takarékpénztárak ügyét érinti. Bár hozzáteszem, nem lepődöm meg azon sem, hogy most nem szólnak hozzá, hiszen még a szakbizottsági üléseken sem jellemző ez önökre, ott sem szoktak érvelni, sőt azt szeretnék leginkább, hogy néhány perc alatt lefussanak ezek az ülések, és ne kelljen semmilyen választ adniuk az ott elhangzott felvetésekre. Az pedig különösen elképesztő, hogy éppen a mai napon volt Z. Kárpát Dániel frakciótársamnak egy interpellációja, amire felháborító választ adott Tállai államtitkár úr. Persze, csak követte a főnökét, Varga Mihályt, hiszen lényegében ő is megismételte a kartellre vonatkozó vádat, és összességében az volt kivehető a szavaiból, hogy támadja azokat a tisztességes magyarokat, akik úgy gondolták, hogy élni kell ezzel a lehetőséggel. A napnál is világosabb az, hogy önök azért szüntették meg ezt rendkívüli és elképesztő gyorsasággal, mert a saját haverjaikat szeretnék kiszolgálni, ilyen módon szeretnék átalakítani ezt a rendszert. A barátaikat kívánják helyzetbe hozni, ez áll ennek a hátterében, ahelyett, hogy egy széles rétegnek adnának lehetőséget, ami eddig nagyon is pozitívan tudta befolyásolni mindenkinek az életét, hiszen messze nem olyan célokra költötték ezeket a pénzeket, mint ahogy az önök megfogalmazták kormányzati oldalról. Nem volt véletlen tehát, hogy megszületett ez az elképesztő döntés, és az sem véletlen, hogy egyetlen mondatot sem hajlandók mondani erről és a többi fajsúlyos ügyről, akár a munka törvénykönyvéről sem. Szégyelljék magukat! Köszönöm szépen. [[21.00]]
Köszönjük. Megkérdezem Z. Kárpát Dánielt mint előterjesztőt, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném megköszönni a Jobbik frakciója nevében mindenki támogatását, aki megtisztelt nemcsak bennünket, de a 1,5 millió élő szerződéssel bizonyos piaci időszakban bíró magyar állampolgárt is azzal, hogy legalább a véleményét kifejtse. Nem lennék kormánypárti képviselőtársaim helyében, nem is akarom hármuknak címezni azt a kritikámat, ami egyébként az egész kormányt illeti.Nyilván egyfajta tilalom van önök fölött, ami megtiltja azt, hogy részt vegyenek egy vitában, maximum csak közbekiabálás szintjéig képzelhető el mindez. De egy dolgot hadd jegyezzek meg. Én magam is el kell számoljak majd az unokáim szemébe nézve a maga idejében, amikor vélhetően már nem leszek parlamenti képviselő, és el kell számolnom azzal az időszakkal, amit itt töltöttem, és ezt önöknek is meg kell majd tenniük, teljesen függetlenül attól, hogy melyik pártcsalád tagjai vagyunk, ki milyen ügyeket hoz ide a Ház elé. Mi igyekszünk mindig ahhoz tartani magunkat, hogy ami a magyarság életérdekeit szolgálja, azt egyértelműen támogatjuk, ha fideszes kezdeményezés, akkor azt, ha más párt nyújtja be, akkor azt a kezdeményezést. Nem hallottunk igazából olyan érvet, ami megerősítene bárkit, hogy a lakáscélú előtakarékosság támogatását miért érdemes eltörölni. Egyetlen idevágó gazdasági adat, a multiplikátorhatás fogalma nyilván mindannyiunk előtt ismert, négy, azaz négy év alatt az összes ezen rendszerbe tett állami forint megfordul, visszahozza önmagát, aztán pedig hasznot kezd el hajtani. Tehát közgazdasági szempontból nettó badarságot követett el a kormányzat, nettó önsorsrontást követett el, aminek demográfiai hatása is negatív. Nem lennék azok helyében, akiknek el kell ezzel majd számolni a saját unokáik előtt. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az önálló határőrség megteremtésének szükségességéről szóló H/3011. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Honvédelmi és rendészeti bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, előterjesztőnek.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A jelesül Mirkóczki Ádám kollégám tollából született javaslat egy abszolút életszerű igényre kíván választ adni. 2013 végén, 2014 elején fogalmazta meg a Jobbik frakciója legelőször azokat az elvárásait, amelyek migrációs témakörrel kapcsolatosak.Abban az időszakban ismerkedtünk meg a debreceni úgynevezett menekültszálló körül kialakult konfliktusok sorozatával, amikor békés polgárokra, autósokra támadtak azok, akik kitörtek ebből az intézményből. Akkor ismerkedtünk meg Ásotthalom térségében azzal, ami a határvidéken történik. Először a koszovói albánok érkező csoportjaival, majd később egy sokkal heterogénebb tömeggel, tehát egyik nap 30 koszovói albánnal találkoztunk a mezőőrség tagjait kísérve, a másik nap pedig 30, Kongóból érkezett, jellemzően azért fiatal emberrel. Azt tapasztaltuk, hogy az az élőerő, ami a határon található és dolgozik, jellemző módon kevés, akkor még rosszul felszerelt volt. Később kozmetikai jellegű változtatás bekövetkezett ebben a rendszerben, ugyanakkor végig éreztük annak az elképesztő hiányát, amit 2008-ban megtett a Fidesz és az MSZP, nagyjából nagykoalícióban, és ebből kifolyólag jött létre az a hiányállapot, hogy önálló határőrséggel már nem számolhattunk. Hiszen 2008-ban tulajdonképpen közmegegyezéssel megszüntették ezt az intézményt, és azóta azt tapasztaljuk, hogy amikor nagyobb élőerőre volt szükség a határsávban, akkor jellemző módon katonáknak, mezőőröknek, polgárőröknek, sok esetben körzeti megbízottaknak kellett szolgálatot teljesíteniük. Innen is szeretném jelezni, hogy szerintem, szerintünk ezt a szolgálatot kiváló minőségben ellátták, tehát nem hiszem, hogy bárki az ott szolgálatot teljesítő élőerővel szemben érdemi kritikát fogalmazhat meg. De talán megegyezhetünk abban, hogy nem feltétlenül az ő feladatuk lenne a határvédelem hosszú távon történő ellátása. Ezért a javaslatunk lényege az önálló határőrség tulajdonképpeni visszaállítása. Az ezzel kapcsolatos szakmai koncepciónkat azért nem részletezném, mert az a Jobbik 2018-as választási programjában külön kiemelt szövegdobozban megtalálható, és ennek alapjait lefektettük. A célunk tehát az, hogy hivatásos határőrökkel tudjon dolgozni Magyarország, legalább a schengeni határ tekintetében jöjjön létre az önálló határőrség, hosszú távon pedig a körzeti megbízottak, a polgárőrök, de még akár a mezőőrök is térhessenek vissza szolgálati helyükre. Hiszen a mezőőrség is egy sokkal komplexebb intézmény, mint hogy csak a határsávon föl-alá járkáljon és azt őrizze. A határvédelem sem ennyit jelent, hanem különböző mélységi beavatkozásoktól kezdve számtalan egyéb feladata van, amihez egy önálló intézmény tudna érdemi segítséget nyújtani. A Jobbik javaslata tehát ezt célozza meg, ehhez kérjük az összes frakció támogatását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Varga László képviselőnek, az MSZP részéről.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Előterjesztő! A mi frakciónké megvan, tehát a tárgysorozatba vételt támogatni fogjuk. Igazából az egyik indítványunk kapcsán mondta az egyik kollégája a frakciójából, hogy tulajdonképpen tartalmilag nem ért egyet maradéktalanul az indítványunkkal, de azt mindenképpen támogatja, hogy az Országgyűlés vitázzon róla.Igazából azt mondanám így, az elmúlt bő fél év alapján, ami ebben a ciklusban eltelt, hogy én már nagyon örülnék egy tetszőleges ellenzéki indítványnak, amit végre tárgysorozatba venne az Országgyűlés, és tudnánk vitázni adott esetben az ellenzék javaslatairól is. Azt gondolom, ez példaértékű volna, ha legalább néhány esetben a fideszes kormánypárti képviselők ezt megtennék. Konkrétan azt gondoljuk, hogy a javaslatban felvetett problémakörök valósak, ezekre választ kell adni. Egyébként Harangozó Tamás képviselő úr a frakciónkból többször tett javaslatokat e tárgykörben. Tartalmilag egyébként a rendőrségen belül is elképzelhetőnek tartjuk ezeknek a kérdéseknek a kezelését, tehát nem gondoljuk feltétlenül azt, hogy egy önálló határőrségre lenne szükség, de azt még egyszer mondom, helyesnek tartjuk, hogy erről vita legyen. Különös tekintettel arra, hogy pont ma Harangozó képviselő úrnak volt egy azonnali kérdése a belügyminiszter irányába, amely kapcsán éppen rákérdezett a határvadászok létszámára, hiszen itt elhangzott egy 3 ezres létszámígéret, amiből, mint kiderült, 1622-t sikerült újonnan végzett állománnyal feltölteni, és nagyon nem világos, hogy a többivel mi van. Az, hogy probléma van a területen, helyes megállapítás. Változásért kiált a terület, konstrukcionálisan el lehet érni ezt máshogy is, de mindezt úgy lehet elérni elsősorban, hogy változás legyen, ha tárgyal erről a kérdésről az Országgyűlés. Tehát magát a tárgysorozatba vételt természetesen támogatjuk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, az LMP részéről.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Érdemes megnézni, hogy ez a törvényjavaslat, ami a határőrség újbóli felállításáról szól, milyen környezetben lett beterjesztve. Bevezetésre került a kormány által egészen abszurd és jelen pillanatban alátámasztatlan módon az úgynevezett tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, amiről azt érdemes tudni, hogy azon túl, hogy mindenféle gumiszabály van a törvényben, ami létrehozta ezt a helyzetet, nem egy minősített időszaki helyzet, tehát nem tartalmazza azokat a garanciákat, amiket egy minősített időszaki helyzetben az Alaptörvény garantálni tud.Ráadásul egy nagyon abszurd helyzetet teremtett azzal, hogy a rendőrség munkája mellé odarendelte a Magyar Honvédséget, a katonákat, és lényegében egy olyan tisztázatlan jogi helyzet alakult ki, ami óriási jogbizonytalanságot okoz, és egy olyan helyzetben, amikor esetleg ténylegesen cselekednie kellene az állománynak, maga az állomány tagja olyan helyzetbe kerülhet, hogy ezt követően hadbíróság elé fogják állítani. Ez a fajta jogbizonytalanság nem tartható fenn. Ehhez még hozzá jön az az óriási létszámhiány, ami jellemzi mind a rendvédelmi szervek, mind pedig a Magyar Honvédség állományát. Erre a komplex problémára egyébként több dolog is megoldást jelenthet. Mondjuk, ott kellene kezdeni, hogy a jogszabályokat betartani és nem összevissza kodifikálni, ahogy azt a kormány szokta csinálni. Ezen túl pedig az egyik fontos megoldási javaslat lehet a határőrség intézményének felállítása, létrehozása. Tehát mindenféleképpen beszélni és tárgyalni kell itt az Országgyűlésben erről a javaslatról. Erre egyébként az LMP tett kísérletet a Honvédelmi és rendészeti bizottságban, de hát a kormánypártiak ott sem voltak hajlandóak erről beszélni. Mindenféleképpen az LMP frakciója támogatja ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[21.10]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK részéről.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Házmaradék! [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] A Demokratikus Koalíció támogatja ennek a törvényjavaslatnak a napirendre tűzését. Tekintettel arra, hogy az elmúlt évek tapasztalatai alapján kétségkívül szükség van arra, hogy átgondoljuk, hogy pontosan hogyan kell szervezetileg és jogszabályilag megoldani a határok védelmét, mert bár fideszes képviselőtársaink, valamint KDNP-s képviselőtársaink, elnézést hajlamosak hamis módon azt állítani, hogy az ellenzéki pártoknak ez az ügy nem fontos, de azt kell mondanom, hogy ez alkalommal is messze elszakadnak a valóság talajáról, mert azt hiszem, nincs olyan ellenzéki párt, aki ne tartaná fontosnak akár az európai külső határok, akár a magyar határok védelmét. Legföljebb másképp, sokkal hatékonyabban és eredményesebben szeretnénk ezt látni, mint ahogy ez történik, és nemcsak azért, amit délután szóba hoztunk ebben az ügyben, hanem abból a szempontból is, hogy jól láthatóan jelenleg rendkívül nagy nehézségeket okozott a rendőrségnek az, hogy megfeleljen annak a kihívásnak, amit a migrációs hullámnak, a balkáni útvonalnak az a viszonylag rövid, intenzív időszaka jelentett, ami 2015-ben volt, és ma is nagyon komoly nehézséget okoz szintén a rendőrségnek az, hogy ellássa például az ukrán és a román határ őrzését megnyugtató módon. A Jobbik által javasolt szervezeti megoldással szemben nekünk komoly kételyeink vannak. Nem vagyunk abban biztosak, hogy ez a megfelelő megoldás, és azt is nagyon lényegesnek tartjuk, hogy egy ilyen vitában gondoljuk át azt, hogy az európai határvédelem rendszerébe hogyan tud illeszkedni a magyar határőrség úgy, hogy akár ha nálunk van baj, akkor mi kaphassunk segítséget, akár mi tudjunk segíteni másoknak. De akárhogy is van, a lényeg mégiscsak az, hogy ahhoz, hogy erről beszélni tudjunk, a megváltozott körülményekről és a határvédelem megváltozott feladatairól, ahhoz az kell, hogy vita legyen. Ha önöknek ez tényleg fontos ügye, akkor engedjék azt, hogy erről a parlamentben is beszélhessünk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik részéről.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Herczeg Tamás Képviselő Úr! Tisztelt Nacsa Lőrinc Képviselő Úr! Tisztelt Ovádi Péter Képviselő Úr! Merthogy már csak hárman vannak a Fidesz padsoraiban. Egy más aspektusból szeretném a kérdést megközelíteni. Amikor a Honvédelmi és rendészeti bizottságban az új rendőrfőkapitányt meghallgattuk, akkor feltettem neki azt a kérdést, miután a határ védelme nem a rendőrség feladata, és a rendőrség személyi állományát elképesztő módon megterhelte a határőrizet, illetőleg a kerítésépítés, hogy nem gondolja-e, hogy fel kell állítani a határőrséget újra, hiszen az egy teljesen külön szakfeladat, teljesen külön tudomány, a képzés is abszolút más, mint a honvédeké, illetőleg a rendőröké. Ő erre azt válaszolta, hogy nincs szükség rá, mert már nincs komoly migrációs nyomás, és ennyi pénzt nem érdemes elkölteni ezért egy új szervezetre. Majd elkezdtük itt a parlamentben a munkát, és hétről hétre különböző számokkal bombáztak bennünket kormánypárti képviselők, illetőleg az állami vezetők, hogy milyen migrációs nyomás van Magyarországon. Lassan egyébként feladunk hirdetést, hogy ügyeletes migránst keresünk, mert az istennek nem akarnak bejönni. [[Derültség az ellenzéki padsorokban. Arató Gergely közbeszól.]] De az a lényege ennek, hogy hétről hétre mindig más számok hangoztak el. Már volt olyan is, hogy Afrikából 25 millió jön, de ahhoz meg minimum 400-500 ezer ember kellene, aki megszervezi; ugye, a logisztika is egy külön tudomány. Tehát azt gondolom, hogy ahhoz, hogy feloldjuk ezeket a nézeteltéréseket, illetőleg ezeket az ellentmondásokat, itt lenne az ideje, hogy tényleg állítsunk fel újra egy határőrséget, akkor végre nem a honvédelem és a rendvédelem látná el, mert nem az ő szakfeladata, és én úgy érzem, hogy a kormánypárti képviselők azért fogják ezt megszavazni, hogy ebből a kommunikációs zavarból kijöjjenek, és legalább beszéljünk erről a kérdésről, hiszen most még csak tárgysorozatba vételről van szó. Akkor talán színt tudnak vallani, hogy most akkor van migránsnyomás vagy nincs migránsnyomás; mindenesetre a határőrség komoly szakfeladat minden ország életében. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót az előterjesztőnek, Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha úgy tetszik, akkor valóban fontos kampányszínpadot ácsolunk a Fidesz-KDNP-nek, hiszen saját migrációs álláspontját újra előadhatja. Meg is védheti az esetlegesen támadott pontokon, és még arra is ígéretet tehetek ha csak a saját frakcióm nevében is , hogy ha ez a vita létrejön, akkor nem végig Gruevszkiről fog szólni, akit valahonnan és valamilyen okokból be kellett hozniuk az országba. [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Szeretném tisztázni, hogy mivel hosszú távú nemzetstratégiai célról van szó, természetesen nem fogjuk elviccelni ezt a vitát akkor sem, ha létrejön. Én még a mai napig bízom abban, hogy szakmai alapokon meg lehet közelíteni ezt a kérdést. A határvédelem egy olyan szakterület, ami feltételezésem szerint itt a parlamentben végzettségét tekintve elég kevés képviselőt érint. Érdemes tehát a hozzáértőkre hallgatni, érdemes lenne olyan konzultációt folytatni, ami bevonja az ott szolgálatot teljesítőket is. Mi ezt egyfajta valódi nemzeti konzultáció jegyében megtettük, tehát a határsávban egyébként nemcsak a határvédelemben részt vevőkkel, polgárőrökkel, mezőőrökkel, de magukkal az érkező migránsokkal is igen széles körben beszélgettünk el azt illetően, hogy honnan jönnek, miért jönnek, milyen motivációk mozgatják őket. Tökéletesen kiismertük napok alatt egyébként a csoportvezetői rendszerük működését. Ezen ismeretek megszerzése mindenki előtt nyitva áll, és úgy gondolom, hogy hasonló szakmai alapokon le lehet folytatni egy olyan vitát, amely a határvédelmet teljessé teszi, és a határvédelem élőerejét is sokkal könnyebb helyzetbe hozza, mint amilyenben most van. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként napirend utáni felszólalásra jelentkezett Herczeg Tamás képviselő úr: „Két keréken Békéscsabán” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokat gondolkodom a képviselői munkának azon a részén, ami itt a parlamentben zajlik. Vívódom ennek a minőségével, illetve inkább a milyenségével kapcsolatos kérdéseken. Elképzelhető, hogy adódik majd olyan alkalom, hogy erről akár váltunk is szót. Ezt csak azért mondom, mert Ildikó, Bangóné Ildikó is említette, és önök közül többen, hogy mi miért nem szólalunk meg, vagy mit gondolunk bizonyos kérdésekről. Hátha lesz majd olyan alkalom, amikor erről váltunk szót. [[Demeter Márta: Akkor kellett volna felszólalni.]] Ennyit szerettem volna erről most elmondani. Most másik része következik a munkának, a napirend utáni felszólalások. Jókedvűen készültem erre a felszólalásra, hogy elmondom önöknek, úgyhogy most erre sort is kerítek. Békéscsabán két keréken ez a címe. Amikor kerékpárutakat, illetve kerékpárforgalmi létesítményeket tervezünk, fejlesztünk, hozunk létre, akkor többet teszünk annál, mint hogy az egészségesebb életmód felé tereljük gyermekeinket és önmagunkat. Többet teszünk annál, mint hogy biztonságosabbá és helyi szinten gyorsabbá tegyük a közlekedést, vagy turisztikai vonzerőt növelünk, vagy éppen a teljesebb kikapcsolódást biztosító szabadidős tevékenységet, a hatékonyabb rekreációt biztosítjuk, és többet teszünk annál, mint hogy a napi munkába járás körülményeit változtatjuk jobbá, komfortosabbá. Ennek az összes feladatnak, célnak az összességéről, egymást érő és egymást erősítő hatásairól van inkább szó. Úgy gondolom, hogy Békéscsaba, Munkácsy Mihály, a csabai kolbász, a kolbászfesztivál, a Stark Adolf által kinemesített csabagyöngye szőlő, a Wenckheim- hagyaték, a sporttörténelmet író atléták, a pezsgő kulturális élet, a közbiztonság állapota, a mezőgazdaság szerepe és a páratlan nyomdaipari teljesítmény mellett büszke lehet a kerékpározás területén elért eredményekre és a tervezett fejlesztésekre is. 2008 óta kidolgozott kerékpáros-koncepcióval rendelkezünk, és elhivatott szakemberek munkája erősíti céljaink elérését. A helyi áldozatvállalás mellett a település- és területfejlesztési operatív program és a „Modern városok” program is jelentős mértékű támogatást biztosít a kerékpárforgalmi létesítmények bővítésére. Békéscsaba 55 kilométer hosszú kerékpárúttal rendelkezik most, ami már jelenleg is átlag feletti a hasonló adottságokkal rendelkező települések között, és ez a szám 2020-ig meg fogja haladni a 95 kilométert. Az sem elhanyagolandó körülmény, hogy közel 20 kilométernyi, sok évvel ezelőtt épült és mára már meglehetősen rossz minőségűvé vált meglévő szakasz is felújításra került. A kedvező és folyamatosan javuló körülményeknek köszönhetően a megyeszékhelyen folyamatosan növekszik azok száma, akik napi, illetve heti rendszerességgel használnak kerékpárt. A fejlődés hangsúlyosságát mutatja, hogy kerékpárforgalmi létesítmények és az ezeket kiegészítő létesítmények gyarapítására mostanában körülbelül 6 milliárd forint keretösszeg áll rendelkezésre. [[21.20]] Csak a TOP-ból közel négymilliárd forintnyi forrással könnyítjük meg a kerékpáros munkába járást, a városi közlekedést, és az MVP egyes fejlesztései pedig az agglomerációs körzetből az iparterületekre való bejárást segítik. Saját számításaim szerint ezzel körülbelül 40 ezer ember számára tesszük biztonságosabbá a közlekedést, és ami szerintem különösen fontos, az az, hogy körülbelül 6300 gyermek számára tesszük biztonságosabbá a közlekedést, akik számára egyébként sok különféle közlekedésbiztonsági akciót szerveznek az intézmények, illetve a civil szervezetek. Tisztelt Képviselőtársaim! Még egy fontos szempontot szeretnék megemlíteni. Meggyőződésem, hogy a kerékpáros turizmusnak nemcsak a hegyekben van létjogosultsága, hanem az Alföldön is, hiszen gyermekeinknek, a kerékpározást aktívan nem művelőknek és az idősebb korúaknak a szintkülönbségek nem kellemes kikapcsolódást, hanem komoly fizikai megterhelést jelentenek. A korábbi fejlesztéseinkkel összhangban, több mint kétmilliárd forintból létrehozzuk a turisztikai attrakcióinkat, látványosságainkat, gasztronómiai büszkeségeinket összekötő Wenckheim turista- és kerékpárutat. Ezzel az útvonallal kívánjuk összekötni a kastélyainkat, a szabadkígyósit, a gerlait, a póstelekit és a gyulait, így biztosítva a lehetőséget az idelátogató turistáknak, hogy a jövőben a környék nevezetességeit kerékpárral is bejárhassák, és maradandó élménnyel gazdagodjanak. Magyarország a leggyakrabban kerékpárt használó nemzetek sorába tartozik, felmérések szerint talán a harmadikok vagyunk, és Békéscsaba itt is az élmezőnyhöz tartozik. Náluk körülbelül 22 százalék jár heti vagy napi gyakorisággal kerékpárral, Békéscsabán ez 30 százalék körüli, örömmel mondhatom tehát, hogy a békési megyeszékhely kerékpáros szempontból igen jól teljesít. Akik erre járnak [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] vagy akik nálunk járnak, kérem, kerékpározzanak a Körösök völgyében, illetve ha a helyzet úgy hozza és van rá módjuk, akkor támogassák az ez irányú törekvéseinket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük, képviselő úr. Következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Pintér Tamás képviselő úr: „Mi lesz az ígéretekkel? Mi lesz a dunaújvárosi levegővel?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nemrég látott napvilágot egy felmérés, miszerint a nagyobb iparvárosokban, így például Dunaújvárosban is a légszennyezettség aránya kritikus szintet ért el. A probléma azonban összetett: az időjárás és a környezeti körülmények, a tömegközlekedés régi buszai, az autók számának ugrásszerű növekedése és a gyárak régebbi tisztítóberendezései mind tehetnek a kialakult helyzetről. Valamire nem tudunk ráhatással lenni, de vannak olyan körülmények a felsoroltak közül, amelyekben tudna segíteni a kormányzat is. Szeretett városomban, Dunaújvárosban is többen panaszkodnak már a levegő rossz minősége miatt. A választások előtt voltak olyan fideszes ígéretek, amelyek javíthattak volna az évről évre, újra és újra megjelenő problémán, ugyanis a „Modern városok” program keretein belül megígérték, hogy a város régi, környezetszennyező buszait kicserélik modern, elektromos buszokra, ezzel csökkentve a magas szén-dioxid-kibocsátást. Sajnálatos módon ez is csak kampányígéret volt, hiszen ebből nem valósult meg semmi. Van azonban más probléma is: Dunaújvárosban több nehézipari vállalat is működik, a gyárak károsanyag-kibocsátása óriási terhet jelent levegőnk tisztaságára, rengeteg ipari kémény van a településen, amelyeknek környezetvédelmi berendezései már elavultak, és nem felelnek meg a kor igényeinek. Sajnálatos módon az önkormányzat már évek óta nem lép a kérdésben, sőt akadályozzák is a konstruktív párbeszédet. Hatalmi arroganciájuk miatt sajnos még csak meg sem keresték a vasmű vezetését, így viszont sem rövid, sem hosszú távú megoldásra nem számíthatunk, hiszen városunk vezetése évek óta nem tesz semmit azért, hogy tisztább levegőt szívhassanak városunk lakóit. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! A tiszta levegő alapvető jog, amelytől nem foszthatunk meg senkit, főleg azokat nem, akik a magyar nehéziparban dolgoznak vagy ipari városokban laknak. Szükség lenne arra, hogy a megtett ígéreteiket betartsák, hiszen a levegőt nemcsak jobbikosok vagy fideszesek szívják, hanem mindenki. Kérem önöket, hogy dolgozzunk ki együtt egy olyan programot, amely sürgősen javít az ipari települések levegőminőségén. Vetkőzzék le végre legalább ebben a kérdésben a kormánypárti és ellenzéki megosztottságot, hisz a tiszta környezet és a tiszta levegő közös elemi érdekünk. Ígérem, mi ebben partnerek leszünk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „Vasútbezárás. Vidékpusztítás. Falurombolás.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormánypártoknak ideje lenne végre eldönteni, hogy a közösségi közlekedés, a vasútpolitika és a vidékpolitika terén milyen elvet követnek. Azt az elvet, amelyet még ellenzékben hirdettek vagy hazudtak, nevezetesen, hogy az állam nem kegyet gyakorol a vidéki polgáraival, amikor működteti a vasutat, hanem a kötelességét teljesíti, vagy pedig azt az elvet követik, hogy aki nem helikopterrel jár, az annyit is ér? Az a helyzet, hogy inkább ez utóbbi, ami megvalósulni látszik.Mire alapozom ezt? A napokban óriási botrányt keltett a MÁV Start részéről az a szándék, hogy megszüntetik a 113-as vonal Nyíregyháza és Nyírbátor közötti mintegy 38 kilométeres szakaszán a forgalmat, illetve a 114-es vonalat, ez a Mátészalka-Csenger-vonal. A november 10-én megjelent menetrendben erről egyébként még egy szó sem volt, ez tulajdonképpen 15-én derült ki, amikor közbeszerzést hirdettek a vasúti közlekedés autóbuszos pótlására. Ezt 18-án fedezte fel a Közlekedő Tömeg nevű civil szervezet, ekkor robbant a bomba, a botrány, amelynek hatására néhány nappal később, 22-én az ITM tulajdonképpen kihátrálni látszott ebből az egész gyalázatos disznóságból, és jelen állás szerint úgy néz ki, hogy ezek a vasútvonalak megmenekülhetnek. De nézzük meg, hogy milyen közlekedés folyik ezeken! Alibi közlekedés: alig döcögnek ezek a vonatok, ugyanis évtizedek óta igazi felújítás nem történt, és azt is látni kell, hogy ez az alibi közlekedés naponta kettő-négy járatpárt jelent, ami messze nem elégíti ki az utazóközönség igényeit, így aztán nem kell azon csodálkozni, hogy az ott élő emberek sem akarják igazándiból ezt igénybe venni. Ha feltesszük azt a kérdést, hogy spóroltak volna-e ezen ezzel a bezárással, akkor azt kell látnunk, hogy nem. Ugyan a MÁV Start megtakarított volna talán 35 millió forintot, de a magyar adófizetőknek összességében mégiscsak egy 65 millió forintos ráfizetést jelentett volna ez a bezárás, és azt is látni kell, hogy a szolgáltatás sem javult volna, hiszen az autóbuszos pótlás talán még lassabb, mint a jelenlegi vasúti közlekedés. Az a helyzet, hogy ugyanazt a kommunista metódust követik, mint amit 1968-ban hirdetett meg a szintén felháborító, gyalázatos és vidékpusztító vasúti koncepció a mellékvonalak bezárásáról, aminek következtében aztán a hetvenes és nyolcvanas években sorra zárták be a vidéki mellékvonalakat. Én ugyan messze lakom a Nyírségtől, de a dél-somogyi táj is tudna arról mesélni, hogy mit okozott mindez, amikor nem vették figyelembe a társadalompolitikai következményeit ezeknek a mellékvonal-bezárásoknak: megszüntették a Barcs és Nagyatád, megszüntették a Barcs és Kaposvár közötti szakaszt, megszüntették egyébként aztán a Szigetvár és Kaposvár közötti összeköttetést is; ezt mind-mind sínyli azóta is az a vidék. Ezt folytatták tovább, egyébként jól összehangolva, hogy így mondjam, az 1971-es országos településhálózat-fejlesztési koncepcióval, ami kétezer hazai településről mondta ki azt, hogy tulajdonképpen szerepkör nélküli, és ítélték ezáltal a gyorsabb vagy lassabb elhalásra, az élve eltemetettség állapotára. Aztán jött a Gyurcsány-Bajnai-kormányzat a rendszerváltás után, amikor is 2007-ben, illetve 2009-ben Gyurcsányék és Bajnaiék összességében 38 vasútvonalat zártak be mintegy 1300 kilométeren. A Fidesz valóban újranyitott ebből tizenegyet 400 kilométeren, 900 kilométeren viszont nem. És ha megnézzük a 2012-es menetrendet, akkor azt látjuk, hogy a háromezer járatból négyszázat ki is vettek. Mi ez, ha nem vidékpusztítás, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim? Mi lesz így egyébként a „Modern falvak” programmal? Mi lesz azzal, hogy ott meg kellene szüntetni a szegénységet, meg kellene akadályozni az elvándorlást? Mi lesz azzal, hogy élhető hozzáférést kell biztosítani az ott élő embereknek is az állami közszolgáltatásokhoz? Mi lesz egyébként azzal a mentalitással, amiről le kellene mondaniuk, hogy a vasútépítésben, a vasútfejlesztésben csak az önök oligarcháinak extraprofitját látják, jeles esetben, mondjuk, a Mészáros famíliáét? Ezekre a kérdésekre kellene válaszolni, valamint arra, hogy valóban meg akarják-e szüntetni, mondjuk, a Szolnok és Miskolc, a Békéscsaba, a Székesfehérvár, a Zalaegerszeg, a Pápa, illetve a Komárom, valamint a Pécs környéki mellékvonalakat is, ugyanis, ha ez megtörténik, akkor az a magyar vidékre kimondott halálos ítélettel lenne egyenértékű, amit mi itt a Jobbik padsoraiban nem tudunk és nem is fogunk elfogadni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[21.30]]
Köszönjük, képviselő úr. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr: „Meddig még?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! „Meddig még?” című sorozatunk terveit felülírta a kormányzat bejelentése, amelyet a Nemzeti Eszközkezelő kapcsán tett, és amely egy átfogó megszorító csomag részének tűnik a kormányzat részéről, hiszen kezdődött mindez a lakáscélú előtakarékosság állami lábának megszüntetésével, ez egy 70 milliárdos nagyságrend; folytatódik most a munka törvénykönyve átírásával, ahol tulajdonképpen bevallott módon külföldi multicégek érdekében, profitérdekében szolgáltatja ki a kormányzat a magyar munkavállalók tömegét, egészségét, adott esetben jövőjét az idegen érdekeknek, és elmondható, hogy egy olyan környezetben, ahol 2010 óta 17 ezerről 23 ezerre növekedett a munkahelyi balesetek száma, a munkaerő további kizsigerelése által szó szerint életekkel játszik a kormány. Ugyanakkor megjelent a Nemzeti Eszközkezelő kapcsán a kormányzat felütése, miszerint visszakaphatják ingatlanaikat a korábbi tulajdonosok. Ezt pozitív hírként igyekeztek beállítani, egy olyan pozitív hírként, aminek következtében a kormányzat valamifajta kegyet gyakorol, áldást biztosít, miszerint visszaadja az érintetteknek az ingatlantulajdonukat. Nézzünk egy kicsit a folyamatok mögé! A helyzet az, hogy eddig is bárki visszavásárolhatta az eszközkezelő konstrukcióján belül a saját ingatlanját, egy ötéves ablakperiódus működött erre az egészre, akkor, hogyha volt rá pénze. De ha egy kicsit is megvizsgáljuk azokat, akik az eszközkezelő rendszerén belülre kerültek, jellemző módon a keresetük 50 százaléka fölötti részt költöttek különféle hiteltörlesztésekre hisz nagyon jól tudjuk, hogy a devizahitel és a másfajta tartozások sokszor kéz a kézben járnak , tehát annak az esélye, hogy valaki egy ilyen konstrukción belül vásárlóvá válhasson rövid időn belül, minimális volt. Ugyanakkor ez a lehetőség eddig is megvolt, tehát ebből semmit nem adott vissza a kormányzat. Az is látszik ugyanakkor, hogy az a javaslat, amelynek az értelmében a visszavásárlás során az eddig befizetett nagyon nyomott bérleti díj beleszámítana a vételárba, szintén egyfajta kormányzati kegyként tűnt fel a sajtóban, ugyanakkor igen aljas csúsztatásról van szó: a bérleti díjak és az átlagos négyzetméterárak ismeretében itt nagyjából egy 20 és 40 ezer forint körüli összegről beszélhetünk ügyfelenként, ami engedményként jelenne meg az engedményoldalon, ugyanakkor szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ezen ingatlanok visszaértékesítése szintén az eredetileg megállapított uzsoraáron zajlik, tehát nem egy felvételkori árfolyamon történő forintosítás, a szerződés megtisztítása utáni korrekt áron, ami ugye egy tisztességes átváltási árfolyamból következne, nem pedig a piaciból, éppen ezért a nagyon emelt összegből engedni pár tízezer forintot, és mindezt kegyként beállítani legalábbis visszás, más álláspontok szerint gyomorforgató viselkedés. És azt is el kell hogy mondjuk, hogy mit tenne a kormányzat ezekkel a lakásokkal nyilván itt a kormányzatot átvitt értelemben kell érteni, hiszen az eszközkezelő teszi, de mégiscsak a kormányzat hozza létre számára a klímát. Azt kell hogy mondjuk, akinek tudja, igyekszik újra eladni a saját ingatlanát, ebből némi bevételt remél, ezt követően árverésen igyekszik a fennmaradt ingatlan vagyont értékesíteni, tehát pótlólagos bevételhez jutni, harmadsorban a maradékot, ami nem piacosítható, az önkormányzatok rendelkezésre kívánja bocsátani. Talán ezen harmadik ágról lehetne még érdemi és szakmai vitát folytatni, ami hozzám közel állna, ilyenre ugyanakkor nem volt lehetőségünk a Ház előtt. Szeretném elmondani, hogy a megszorító csomag értelmében Magyarország Kormánya nem bérlakásprogramot hoz létre, nem bővíti a Nemzeti Eszközkezelőt, hanem megpróbál mindent dobra verni belőle, bevételre szert tenni, és így a folyó fizetési mérleget még pár évig ezen megszorító csomag elemeivel valamilyen szinten szinten tartani. De azt is el kell mondjuk ezzel kapcsolatban, hogy a legnagyobb történelmi bűn és mulasztás az, hogy az eszközkezelő a továbbiakban nem fogad be szerződést, nem kíván több ügyfelet fogadni, és a fő probléma ott kezdődik, hogy ha elénk kerülne ez a papiros, úgy, hogy nyitva marad a rendszer megfelelő költségvetésikalap-nélküliséggel, tehát felső határ nélkül ellátva, akkor azt mondhatnánk, hogy lehet vitatkozni a visszavásárlás különböző elemeiről. Ugyanakkor a Jobbik fogadóóráira hat vagy hét olyan ügy jött be az utóbbi hetekben, ahol egyértelműen szeretné az ügyfél az eszközkezelő segítségét elérni, ugyanakkor a kereskedelmi bank, amely érintett az ügyletben, nem adja meg a szó szerinti engedélyt ehhez. A Jobbik elsődleges követelése tehát az, hogy ilyen esetekben ne az érintett és nevezzük a nevén bűnös kereskedelmi bank adhassa meg az engedélyt, hogy Magyarország Kormánya, parlamentje segíthessen, illetve ne, saját hatáskörben szeretnénk erről dönteni, ennek ugyanakkor feltétele az eszközkezelő körüli kommunikációs sunyiságok és visszásságok megszüntetése, valamint őszinte szakmai viták lefolytatása. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László képviselő úr: „Kékes az ország teteje” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Aligha van olyan magyar ebben a hazában, aki ne ismerné azt a nevet, hogy Kékes, és ha mondjuk, nem is tudja azt, hogy mi a Kékes magassága 1014 méter , azt viszont mindenki tudja, hogy a Kékes az ország teteje, az ország legmagasabb pontja. Egyébként pont 130 éve annak, hogy a Kékesen megépült az első kilátó, ez a mátrai és hazai természetjárás úttörőinek volt köszönhető, akik 20 méter magas, keményfából készült, kemény 1200 forintba kerülő kilátót építettek. A Kékes ebben az időben, 130 évvel ezelőtt még nem volt annyira ismert pontja az országnak, nem volt ikonikus pontja az országnak, Trianon tette azzá. Trianon tette ikonikussá a Mátrát is és a Kékest is, hiszen ha megnézzük Magyarország történelmi címerét, akkor azt látjuk, hogy a hármas halom két magasabb csúcsát elvitte Trianon, a Tátra és a Fátra elkerült az országtól, maradt a legkisebb és a legalacsonyabb, amiből a legnagyobb és legmagasabb lett, ez a Mátra. Azért azt megjegyezném a címer kapcsán, hogy az a kettős kereszt azért kemény talapzaton, a Mátrán áll. De Trianon óta mindenki tudja és ismeri ezt a nevet, és azt gondolom, hogy minden honfitársunk, hogyha teheti, van rá alkalma és módja, akkor el is akar látogatni erre a helyre életében legalább egyszer, de mi szeretnénk, hogyha ez többször is megtörténhetne. Ma a Kékes állapota, azt lehet mondani, hogy méltánytalanul elhanyagolt. Mondom ezt annak ellenére is, hogy az elmúlt hetekben újult meg az ugyancsak ikonikus kékesi tévétorony panorámaterasza, kávézója, és tényleg kulturált körülmények között, a Kékeshez illően és méltóan tudja fogadni az idelátogatókat, de szeretnénk, hogyha ez az illő és méltó környezet fogadná a Kékes teljes vidékére látogató turistát, aktív kikapcsolódást kereső kerékpározó vagy akár síelő, természetjáró honfitársainkat és a gyógyulni vágyókat is, hiszen a Mátrának ez a magas része, a Magas-Mátra vagy Felső-Mátra kiváló hely a légúti betegségekben szenvedő honfitársaink gyógyulására is. Reménykedünk abban, annál is inkább, hogy ez a komplex felújítása a Kékesnek, ami régóta várat magára, megtörténik, merthogy a kormány a közelmúltban elfogadott egy határozatot, döntést hozott a Kékes komplex megújításáról szóló tervek elkészítéséről. Ennek a tervnek egy lényeges eleme szintén egy nagyon régi, sok évtizedes adósságnak a teljesítése, ami arról szól, hogy egy felvonó, egy négyévszakos felvonó kötné össze Mátrafüredet vagy Mátraházát a Kékestetővel, négyévszakosan biztosítva a forgalmat, úgy, hogy ugyanakkor csökkenti a Mátra és a Kékes környezeti terhelését. Egy ilyen beruházás bátran mondhatjuk szervesen illeszkedne abba a trendbe, ami örvendetes módon az elmúlt időszakban szintén tapasztalható és érzékelhető volt, nevezetesen az, hogy a Mátrába látogatók száma az elmúlt években megduplázódott, és a Mátrában eltöltött vendégéjszakák száma pedig, volt olyan hely, ahol a több mint két és félszeresére növekedett. Nekünk a turizmus ebből a szempontból egy nagyon fontos gazdasági tényező is, hiszen a turizmusban tényleg fenntartható és szerves módon jönnek létre munkahelyek, és nagyon fontos a gazdasági teljesítményünk szempontjából is. [[21.40]] Azért az előző vitában elhangzottakra szeretnék reagálni csak egy mondattal, hogy igen, a Mátra északi vidékén 2010-ben, amikor kezdtük a munkát, volt olyan hely, ahol 23 százalékos munkanélküliséggel kellett szembenézni. Ennyit csak a munkaalapú társadalom fontosságáról, és bizony minden erőfeszítésünk ellenére van olyan hely, bár a Mátra déli lábánál a munkanélküliség ma már eltűnt, azt lehet mondani, de az északi részen van olyan hely, ahol valóban még 10 százalékos munkanélküliséggel kell szembenéznünk, és nekünk a munkanélküliség tartós felszámolása érdekében és munkahelyek teremtése érdekében, fenntartható munkahelyek teremtése érdekében a turizmus igenis nagyon fontos gazdasági ágazat. Egyszóval szeretnénk, hogyha a Kékes méltó módon tudná fogadni az idelátogatókat, akik vissza akarnak majd térni erre a területre, mert azt gondolják, hogy nemcsak a nevében, hanem az élményben is csúcs ez a hely. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr: „A nyugat királynője 8.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Én levelezésben állok Puskás polgármester úrral, Szombathely polgármesterével, és ezt így a Ház elé szeretném tárni. Biztos vagyok benne, hogy dr. Hende Csaba majd a jegyzőkönyvből erről is értesül, mint a többi ügyről, és az eddig elkövetett hasznos munkáját is folytatni fogja.Egy korábbi felszólalásomra a polgármester úr válaszul elküldött egy elég vastag és drága propagandakiadványt arról, hogy én valótlanságot állítok; mondjuk, azt nem mondta, hogy miről, és hogy ebben a kiadványban meg az igazság van. Én először szeretném azzal kezdeni, hogy még mi az a 15 probléma, ami kimaradt ebből a kiadványból, amit utána közérdekűadat-igényléssel megtudtam, hogy több mint 9 millió forint közpénzből gyártatott le. Ez nem számol be például arról, amiről az előző alkalommal beszéltem az Országgyűlésben, ami a Falco-gyár környezeti problémáit jelenti, továbbá nem számol be arról, hogy a Haladás-komplexum üzemeltetése milyen módon lett véghezvíve, illetve arról, hogy vajon V. Németh Zsolt mint hungarikumügyi biztos, a Haladás üzemeltetését mint hungarikumot kezeli-e. Nem számol be arról, hogy a szombathelyi piac felújítása hogy áll, nem úgy áll, ahogy tervezték. Nem számol be arról, hogy az Aréna óvoda felújítása miért nem lett kész még mindig. Nem számol be arról, hogy a Zanat-városrészre ígért sportpálya miért nem épült meg. Arról sem számol be, hogy Herény városrészben a Gothard-kastéllyal mi a helyzet pontosan, nem mondja, hogy a nemrég átadott uszoda üzemeltetési költsége, a valós hogyan viszonyul ahhoz, amit a fideszes többség tervezett. Nem mondja el azt, hogy a huszárlaktanyával mi van, miért nem javult az állapota, a balesetveszélyes, illetve elromlott vagy romló állapotban lévő Nagyszállóval kapcsolatban sem mond semmit, az oladi kilátóval kapcsolatban sem, az MMIK épületével kapcsolatban sem, az egyetem létszám- és színvonalcsökkenésével kapcsolatban sem, ami Szombathelyen van. Eleve az utak, járdák állapotáról nem ad teljes körű képet, arról, hogy az alpolgármestereknek és a közgyűlési többségnek, illetve a változóan kisebbségnek milyen viszonya van egymáshoz, szintén nem, és a tizenötödik, egyik legsúlyosabb szombathelyi problémáról, Hende Csabáról sem ad számot. Az a helyzet, hogy egy olyan kérdésről még a maradék pár percben beszélnék, ami szintén a kormány politikájának a következménye, ami nemcsak Szombathelyet, de Vas megyét érinti, amiről szintén nem számol be ez a kiadvány; arról, hogy jelenleg Vas megyében a cégek 75 százaléka küzd munkaerőhiánnyal. Ez egyszerűen azért van, mert mindenki, aki teheti, az ingázva dolgozik, és Ausztriában kereshet sokkal nagyobb fizetést. Ennek viszont lett egy olyan következménye is, amire eddig nem számítottunk. 2016-ban Varga Mihály már bejelentette, hogy a munkaerőhiányt migránsokkal kell megoldani, az Európai Unió területén kívülről érkező, a keleti szomszédságból érkező migránsokkal. Jelenleg ezek legtöbbször Vas, illetve Zala megyében ukrán vendégmunkások, olyan ukrán vendégmunkások, akik alapvetően azért jönnek Magyarországra, hogy utána innen tovább dobbantva tudjanak dolgozni. Ezért a munkaerőpiac egyáltalán nem stabil, hiszen ezeket az embereket folyamatosan újra pótolni kell, ahogy továbbmennek Ausztriába, a magasabb bérek irányába. Sárváron van például egy amerikai tulajdonú gyár, ahol tulajdonképpen már szinte többségben vannak az ukrán anyanyelvű, magyarul nem beszélő vendégmunkások. Tehát még mielőtt bárki bármit mondana a kormányról, ezek túlnyomó többségben nem kárpátaljai emberek. Ezek keleti, illetve Ukrajna egyéb részéről érkező ukrán emberek. Ezek az emberek munkásszállókban laknak, amiket ingatlanspekulánsok lakásokként felvásárolnak, hogy utána kiadhassanak nekik. Ez azt jelenti, hogy a Sárvár környéki falvakban olyan ingatlanboom keletkezik, ami egyáltalán nem fenntartható, ami azt jelenti, hogy ezeken a helyeken tulajdonképpen már nem nagyon lehet jó áron ingatlanhoz jutni. Hogy egy példát mondjak, ez máshol van, ez Zalaegerszeg környékén van, Hagyárosböröndön, egy 304 főt számláló kis faluban 40 ukrán állampolgárt szállásoltak el. Egy ilyen kis településre és önöknek ez az érvelés, amit most előadok nagyon röviden, ismerős lesz ilyen más kultúrájú emberek ilyen hamar történő betelepítése igenis súlyos problémákat okoz. Ezek az emberek azért vannak ott, mert egyszerűen a munkaerőhiányt máshogy nem tudják kezelni, nem tudják úgy kezelni, hogy Ausztriával versenyképes béreket fizessenek Nyugat-Magyarországon, ezért folyamatosan Ukrajnából szállítanak vendégmunkásokat. Több problémát okoz ez, az egészségügyi ellátórendszer nincs felkészülve, nincsen kellő számú tolmács, nem biztosítanak kellő számú tolmácsot ezek a cégek, egyszerűen ezek az emberek ráadásul hétvégén is dolgoznak a magyar munkavállalókkal ellentétben, hiszen nem tudnak hétvégén hazamenni, így egy olyan előnyre tesznek szert a magyar munkavállalókkal szemben, amit nem lehet ledolgozni. Ez a kormányzat felelőssége, és ez egész Nyugat-Magyarországon probléma. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Az utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr: „170 éve adták át Rákospalotán az Istvántelki első vasúti Főműhelyt, akkor Európa legkorszerűbb javítóműhelyét” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Igen, 170 évvel ezelőtt öröm völgye volt Rákospalota. Az Osztrák Vaspálya Társaság Pest és Vác első magyar vasútját adta át, igaz, ezt még ’46-ban, de a vasút megépült, és nem volt hozzá járműjavító. Ezért a járműjavítóért nagy lobbizás indult be, hogy melyik településen legyen, Budapest Nyugati pályaudvaron, vagy a közbelső állomásokon: Dunakeszin, Rákospalotán vagy Vácott épüljön meg ez a nagy jelentőségű vasút, mozdonyfordító és javítóműhely.Végül is Rákospalotán, az istvántelki ingatlanon valósult meg 170 évvel ezelőtt, és ez Rákospalotának fantasztikus változást hozott, az ott élő embereknek egy egészen más minőséget, hiszen a javítóműhely már a kezdetekben is nagy munkafelvevőnek minősült, majd a későbbi fejlesztések kapcsán 2500, és volt egy időszak, amikor pedig 3 ezer embert is foglalkoztatott. Egy olyan hatalmas nagy javítóműhelyről van szó, egy olyan munkakultúrát hozott Rákospalotára, a mai XV. kerületbe a MÁV az akkor még ugyan Vaspálya Társaság, de később a MÁV nevet vette fel , hogy az 1900-as évektől lakótelepet építettek az ott dolgozóknak, művelődési házat építettek, katolikus, református templomot, sportpályát, sportegyesületet alakítottak, és egy önálló színt hozott a kerületbe. Ma is lényegében Rákospalotát MÁV-kerületként említik és a MÁV-lakótelep ma is ezen a néven ismert. Sokat köszönhet Rákospalota Károlyi Sándor és Károlyi László, Fót, Rákospalota és Újpest földbirtokosának, annak a grófnak, aki végül is ezt a lobbizást is véghez vitte és meg tudta szerezni, 170 évvel ezelőtt ennek az ingatlannak a beépítését. Nézzük, hogy mi is történt! 1848-1993 között 145 évig működött ez a 170 éve épült intézmény, amely kibírta az első világháború borzalmait és a párizsi békeszerződéseket, már itt elhangzott: Trianont. Kibírta a második világháború pusztítását, és mindig újraépült, és mindig egy kicsit nagyobb feladatot kapott, és lényegében egyszer bicsaklott meg, a politikai, gazdasági rendszerváltáskor, azt nem tudta túlélni az istvántelki főműhely, hiszen a KGST-szállítások, a Varsói Szerződés katonai szállításai ezen a vonalon nagymértékben zajlottak. Az egész rendszerváltás ipari és kereskedelmi háttere megváltozott, és 1993-ban az akkori első szabadon választott kormány nem is tudott mást tenni, mint bezárta ezt a műhelyt. [[21.50]] Igazán szót azért kértem, túl azon, hogy a 170. évforduló e napokban van és mi is megünnepeltük, ezen már túl vagyunk, azért kértem szót, mert a rendszerváltásnak nemcsak személyek az áldozatai, hanem intézmények is. Az a hatalmas kultúra is, amely ott fel van építve, ma romokban van, az enyészeté, parlagfű és sok minden egyéb illegális szemétlerakóhely van ott. A rákospalotai vagy a Veresegyházra és Dunakeszire induló vasúti pálya oldala is ugyanez, gazdátlanok. Ez a gazdátlanság az egész MÁV vonalán, úgy gondolom, megjelenik. Ezt szóvá kell tennem. Még egy, ami miatt szót kértem. Úgy gondolom, ez nagyon fontos. Ennek az Istvántelki Főműhelynek egy könyvet áldoztunk Dávid László szerkesztésében, aki maga is 55 évet dolgozott ott. Az Istvántelki Főműhely egykori sikereire, valamikori munkatársaira ezzel is emlékezünk. Azokért emeltem szót itt ma, akiknek az élete a vasút volt, és akikért már nem szólnak a harangok. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm a munkájukat.Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.