Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Elkezdjük az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 7. ülésnapját. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és Gelencsér Attila jegyzők lesznek a segítségemre. Mindenkit köszöntök, aki a mai napon figyelemmel kíséri a parlament munkáját.Elsőként napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Ezt követően déltől fél kettőig a kérdésekre, majd kb. fél kettőtől fél háromig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor. Végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés mai napját. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony: „Kétsebességes Magyarország?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Meg kell állnunk egy pillanatra a kormány újabb botrányos húzása miatt, amit múlt héten sikerült önöknek kivitelezni. A parlamenten áterőszakoltak kettő nap alatt egy törvényt, amellyel több mint duplájára emelték a Magyar Nemzeti Bank nagy hatalmú elnökének a fizetését. Míg Matolcsy György markát így 5 millió forint ütötte, a többi jegybanki vezető sem járt rosszul. Az alelnököknek 4,5 millióra nőtt a fizetésük, a monetáris tanács és a felügyelőbizottság tagjainak 3 millióra, Papcsák Ferenc felügyelőbizottsági elnöknek pedig háromszorosára. Ő az eddigi 1,2 millió forint helyett 3,5 millió forintot vihet haza. Ez a lépés már megint a kormány és a sleppjének a mérhetetlen mohóságáról tanúskodik, és jól illeszkedik abba a folyamatba, ami tavaly kezdődött az állami cégvezetők fizetésének a megemelésével. Akkor is és most is ugyanaz az elfogadhatatlan indoklás volt a kormány részéről. Önök azt állítják, hogy az állami vezetők bérét szeretnék versenyképessé tenni és szeretnék felzárkóztatni a nyugati bérekhez, különben a piac elszívja a jó szakembereket. Nagyon érdekes, ha a Fidesznél vezetőkről van szó, akkor a kormány készségesen belátja, hogy európai bérek kellenek meg bérfelzárkóztatás, és nincs idő arra, hogy húsz éveket várjunk, mire a bérek Ausztriát utolérik. Na most, ez a tempó varázsütésre eltűnik, ha a dolgozó magyar emberekről van szó. Ha a dolgozó magyar emberekről beszélünk, akik ezt az országot a hátukon hordják, akkor rögtön előjön a kis lépések politikája. Ugye, Orbán Viktor az évértékelőjében őket is említette, de sokkal borúsabban látta a jelent; miniszterelnök urat idézve: „Amit jó lelkiismerettel és józan ésszel ma Magyarország vállalni tud, annyi, hogy minden évben mindenki léphet egyet előre.” Ezzel a nagy semmivel kell a magyar embereknek beérni, és ez itt a felháborító ellentmondás, ez itt a kétsebességes Magyarország, mert amíg a dolgozók esetében józan mértéktartás kell meg kis lépések politikája, ott vannak a zsíros állásokban lévő állami vezetők, ahol már megengedett a zsebek kitömködése, a nagy lépésekkel való haladás. Hadd idézzek valakit és valakiket! Találják ki, tisztelt Országgyűlés, főleg önök ott, kormánypárti oldalon, hogy ki mondta ezt nem is olyan régen: „Elfogadhatatlan, hogy amíg az állami cégek vezetői pofátlanul magas pénzeket tesznek zsebre, az emberek egyre rosszabbul élnek.” Ezt önök mondták még 2009-ben, akkor még ellenzékben. Kormányra kerültek, és pont az ellenkezőjét csinálják annak, amit ellenzékben mondtak, ez meg szerintem egy hatalmas pofátlanság. Nézzük konkrétan, hogy mennyit keresnek a többi országgal összehasonlítva a magyar tanárok, az orvosok, az ápolók, a nővérek, a bölcsődei és a szociális dolgozók! Nézzük meg, hogy ha az OECD-országok között mindent tekintetbe veszünk, a vásárlóerő-paritást, az árszínvonal-különbséget, akkor Magyarországon keresnek a legkevesebbet az oktatásban dolgozók, és a sereghajtók a kórházi ápolók. Kérdezem én, hogy az ő bérlemaradásuk, az ő bérhátrányuk miért nem fáj a Fidesznek. Az, hogy elveszítjük az ő munkaerejüket, hogy külföldre vándorolnak, hogy lassan összeomlanak a közszolgáltatások, miért nem bántja önöket? Miért a jegybank vezetőinek a zsebét tömködik ki pénzzel? Miért az állami cégek vezetői kapják meg a busás pénzeket? A közalkalmazotti bértáblát nyolcadik éve tartják befagyasztva. Béremelés címszó alatt, és gondolom, államtitkár úr már ezzel készült a viszonválaszában, majd elmondja azokat a tűzoltó jellegű látszatintézkedéseket, amelyekkel képtelenség megállítani ebből az országból a kivándorlást. Nekem ne mondják el azt is, hogy a minimálbérrel mi történt önök szerint, mert ami az igazság, az az, hogy a minimálbér bruttója és nem a nettója nőtt a másfélszeresére, hat év alatt 13 ezer forint az, ami valóságban jelentkezik a magyar embereknél, az összes többi az államkasszát fogja gazdagítani. Egy olyan országban élünk, tisztelt Országgyűlés, ahol önök most már 5 meg 3,5, meg 4, meg ki tudja, hány milliós pénzeket adnak a vezetőknek, és több millió dolgozó keres eközben létminimum alatt, és több százezren pedig a szegénységi küszöb alatt vannak ebben az országban. Ráadásul a dolgozóktól elvették a jogszerű sztrájk lehetőségét is. Önök lehet, hogy azért nem érzékelik a dolgozói szegénységet, mert nem lehet ebben az országban jogszerűen sztrájkolni. Romokban hevernek a közszolgáltatások, és nincs törvényes eszköz a dolgozók kezében, hogy ténylegesen élni tudjanak a sztrájkjoggal. Az LMP szerint nem további urizálásra van szükség, meg nem arra van szükség, hogy önök a politikai lojalitást pénzen megvásárolják és szórják két kézzel az adófizetők pénzét, hanem dolgozói béremelésre van szükség. Ne a vezetőket stafírozzák, adjanak végre tisztességes bért a dolgozó magyar embereknek!
Most megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak a viszonválaszra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az első felvetésre meg is adta a választ, amikor azt mondta, hogy cégvezetőknek, intézményvezetőknek versenyképes jövedelmet kell biztosítani. Amikor szükség volt arra, hogy a kormány ezeknek az embereknek a vezetői tisztségekhez járó fizetéseit csökkentse, akkor megtette a lépést és csökkentette. Abban az esetben, amikor szükség volt arra, hogy ehhez a felelősségteljes munkához megfelelő, versenyképes bért kelljen biztosítani, ezeket a lépéseket is megtette. Azt hiszem, abban egyetérthetünk, hogy felelősségteljes munkát felelősségteljes bérért lehet elvárni. Ennek az érdekében tette az elmúlt években azokat az intézkedéseket, hozza azokat az intézkedéseket a kormány, amelyek egyébként a társadalom egészében béremelést jelenthettek és jelentenek is, hisz ha azt mondjuk, hogy 2010-től 2015-ig több mint 10 százalékkal növekedett a reálbér Magyarországon, akkor ezt a számot, ezt az adatot ön is nagyon jól tudja, hiszen a Parlament falai között is már többször elhangzott. [[Dr. Szél Bernadett: Az állami vezetőké nőtt!]] De nézzük meg, hogy mi történt az elmúlt egy-két évben, azóta, miután a gazdaság helyzete stabilizálódott, és meg lehet engedni azt, hogy béremelkedések jöjjenek a magyar gazdaság teljesítőképességéből eredően a különböző területekre. A pedagóguséletpálya-modell kidolgozásával, -életpálya bevezetésével a pedagógusok egy jelentős és folyamatos béremelkedést és béremelést tudhatnak maguk mögött, és tudhatnak napjainkban is. Az egyenruhások ugyancsak jelentős béremelést kaptak, kapnak folyamatosan. Az egészségügyben történtek olyan intézkedések, amelyek béremelkedést jelentettek, és a szociális területen is most már közel egy éve bérkiegészítésképpen a szociális területen dolgozók kapnak fizetéskiegészítést [[Dr. Szél Bernadett: Akkor miért tüntetnek?]] , amely majd várhatóan 2017-től egy életpályamodell segítségével ki is fog teljesedni, és ez a béremelés folyamatos lesz. De hogy összehasonlítsuk a különböző, bennünket körülvevő országok fizetésével, jövedelmi viszonyaival a sajátjainkat, néhány adatot szeretnék önnek mondani, hisz azt lehet mondani, hogy a régió országaihoz képest semmivel sem vagyunk rosszabb helyzetben [[Moraj az LMP soraiban.]] Sőt, azt lehet mondani, hogy az a folyamat, amely elindult 2010-ben, valamekkora dinamizmust mutat, talán a cseh bérekhez képest nem, de a lengyel és a szlovák bérekhez képest ez igaz. Ugyanis az Eurostat adatai szerint a 2004-es csatlakozásunk óta a magyar átlagbért az uniós átlag 26 százalékáról 29-30 százalékra sikerült emelni [[Moraj az LMP soraiból.]] , természetesen ezt euróban számolva, és ahogy mondtam, talán Csehország az, amely ennél jobb dinamikát és mutatót tudhat magáénak, ugyanis ők 34 százalékos arányt tudnak felmutatni. [[11.10]] Emellett érdemes azt megmutatni, hogy a vásárlóerő hogy alakult, hiszen ez a paritás a fontosabb mutató. Ez is jelentős mértékben növekedett, ugyanis jelen pillanatban, ha a németországi vásárlóerő-paritáshoz hasonlítjuk a miénket, akkor 40-41 százalékot tudhatunk magunkénak. Ez azt jelenti, hogy itt is egy folyamatos növekedést tudhatunk. Ahogyan ön mondta, többek között annak köszönhető ez, hogy a minimálbér és a bérminimum jelentősen emelkedett 2010 óta mind bruttó, mind nettó összegre vetítve, és ez természetesen magával hozta azt is, hogy a bruttó és nettó bérek a gazdaság különböző ágazataiban is jelentősen növekedtek. Ez folyamatosan - most már közel három éve - reálbér-emelkedést jelent. Legutoljára például 5,7 százalékkal növekedett mind a minimálbér, mind pedig a bérminimum, és éppen az elmúlt hetekben tudtuk bejelenteni azt az elmúlt évek adatai alapján, hogy a nettó reálbér-emelkedés 4,2-4,3 százalékos volt 2015-ben. Tehát láthatja azt, képviselő asszony, hogy amikor a gazdaság teljesítőképessége megengedi, abban az esetben a kormány és a gazdaság is lép, és lehetőség szerint emeli a béreket, legfőképpen a reálbéreket, hiszen a kormány azzal tud ehhez a reálbér-emelkedéshez hozzájárulni, hogy 2015-ről 2016-ra 1 százalékponttal csökkentette a személyi jövedelemadót - ez is hozzájárult ahhoz a bizonyos 4,3 százalékos reálbér-emelkedéshez, amit az előbb említettem. Úgyhogy nem hiszem, hogy kritizálni kellene [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és nem teljesíthető elvárásokat kellene megfogalmazni, hanem azt a bizonyos, a gazdaság erejéhez képest történő előrelépést kellene értékelni önnek is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Aradszki András képviselő úr, a KDNP részéről: „Klímapolitikai irányok, határozott magyar válaszok” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy beszámoljak önöknek az energetika világának egy közelmúltbeli nemzetközi eseményéről, és ennek kapcsán megosszak önökkel néhány gondolatot. Az elmúlt héten Budapesten mutatta be az OECD Nemzetközi Energia Ügynöksége World Energy Outlook 2015-ös kiadványát. Az évente megjelenő, az egyes energetikai szektorok fejlődésének irányait, valamint fontos és aktuális energetikai tendenciákat bemutató kiadvány előrejelzésként, iránytűként szolgál a döntéshozók számára. Külön örömre ad okot, hogy a bemutatót egy nemzetközi szinten elismert magyar szakember, Varró László, a Nemzetközi Energia Ügynökség vezető közgazdásza tartotta. Magyar szakember még soha nem töltött be ilyen magas pozíciót a Nemzetközi Energia Ügynökségnél. Élvezetes, emellett a szakmaiság alapelveit messzemenőkig figyelembe vevő előadása révén a jelenlévők megismerhették a világgazdaság aktuális energetikai folyamatait és a várható jövőbeni fejlődés irányait. A 2015-ös kiadvány fókuszában a klímaváltozás áll - korunk egyik legfontosabb, valamennyiünk mindennapjait közvetlenül érintő kihívása. A klímaváltozás súlyos környezeti, társadalmi, gazdasági és politikai következményekkel járó globális probléma, ami az egyik legnagyobb kihívást jelenti az emberiség számára. Magyarország jelentős erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy a klímaváltozást megállítsuk. Azonban nemcsak Magyarországnak és az Európai Uniónak, hanem az egész teremtett világnak is együttes erőfeszítéseket kell tennie. Ahogy Ferenc pápa írja a Laudato si’ kezdetű enciklikájában: „A kölcsönös függőség arra kötelez minket, hogy egyetlen világban, egyetlen közös projektben gondolkodjunk.” Vélem és mélyen hiszem, hogy Magyarország ilyen szellemiségben cselekedett, amikor az Európai Unió tagjaként klímavédelmi vállalásokat tett az Európa 2020 stratégia, a 2030-ig szóló uniós éghajlat- és energiapolitikai keret kapcsán vagy az Európai Unióval közösen az ENSZ párizsi éghajlatváltozási konferenciáján. Az, hogy az emberiség jóval 2 Celsius-fok alatt tartsa az átlaghőmérséklet emelkedését, és 2050-re megszűnjön minden olyan új, a klímát terhelő emberi tevékenység, amelyet a természet nem képes reprodukálni, nagy és együttes erőfeszítéseket kíván meg. Csak együttesen teljesíthetjük az ambiciózus, egyúttal szükségszerű vállalásainkat, amelyek nélkülözhetetlenek a bolygó megóvásához. Európai uniós szinten egyre nagyobb hangsúlyt kap a dekarbonizáció, a karbonszegény gazdaságba való átmenet is. Magyarországot mint az Európai Unió egyik tagállamát sem kerülhetik el ezek a változások, az ország megfelelő erőfeszítéseket fog tenni a karbonszegény gazdaságba való átmenet elősegítése érdekében. Hiszem, hogy Magyarország és az Európai Unió erőfeszítései eredményre fognak vezetni a klímaváltozás elleni harcban, és hatékonyan tudunk cselekedni az emberiség egészét veszélyeztető globális felmelegedés ellen. Véleményem szerint azt mondhatjuk, hogy megteszünk mindent a klímaváltozás ellen a gyermekeink és az eljövendő generációk jövője érdekében. Ennek eredményeként remélem, hogy sokunk örömére még évszázadokig büszkék lehetünk a Kárpát-medence megóvott, kivételes természeti környezetére és adottságaira. Tisztelt Képviselőtársak! Felszólalásomat hadd zárjam Ferenc pápa már említett enciklikájának egyik imarészletével: „Védelmezői legyünk a világnak, ne kifosztói! A szépség terjesztői legyünk, ne a szennyezésé és a pusztításé!” Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
[[Mikrofon nélkül mondja a felszólalását.]] Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország és a Nemzetközi Energia Ügynökség együttműködése közel két évtizedes múltra tekint vissza, amelynek során kiemelt figyelemmel kísértük az ügynökség részletes energiapiaci elemzéseit. [[Dr. Nagy István odaadja a mikrofont dr. Fónagy Jánosnak, aki feltűzi azt. A hangosítás továbbra sem működik.]] A jelenleg tapasztalható globális politikai és gazdasági folyamatok nyomon követésére, azok összegzéseire minden eddiginél nagyobb szükség van. [[Dr. Nagy István egy másik mikrofont ad dr. Fónagy Jánosnak. A hangosítás működik.]] Bocsánat, vonalcsere. [[Derültség.]] Ezért is tekintünk fontos iránymutatásként az ön által is említett, évente megjelenő World Energy Outlook kiadvány megállapításaira. Az Európai Unió 2030-as klíma- és energiapolitikájának az elmúlt évek során kialakult egy összetett keretrendszere, amelynek energetikai elemei nagyon fontos szerepet játszanak a globális klímaváltozás megelőzése és hatásainak kezelése érdekében. Az uniós és hazai energiapolitikának a klímavédelemmel kapcsolatban három igazodási pontja van: az Európai Unió 2020 stratégia, a 2030-ig szóló uniós klíma- és energiapolitikai keret, valamint az energiaunió politikai koncepciója. Magyarország az Európa 2020 stratégiával összhangban vállalta, hogy 2020-ig a megújuló energiaforrások részarányát az 1990-es bázisévhez képest 14,65 százalékra emeli, és 10 százalékos teljes energiamegtakarítást ér el. Örömmel jelenem, hogy Magyarország jó úton halad, hogy teljesítse ezen felelősségteljes vállalásait. A másik fontos igazodási pont a 2030-ig szóló uniós klíma- és energiapolitikai keret. Az Európai Tanács 2014 októberében négy fontos célkitűzést hagyott jóvá: 1.2030-ra a 1990-es szinthez képest legalább 40 százalékkal csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását az Unióban; 2.uniós szinten a felhasznált energia legalább 27 százaléka megújuló energiaforrásból kell hogy származzon; 3.az irányadó uniós célkitűzés az energiahatékonyság 27 százalékos javítása a 2030-ra előre jelzett energiafogyasztáshoz képest, valamint 4.támogatni kell a belső energiapiac kiteljesítését a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 százalékos minimumcél mielőbbi, legkésőbb 2020-ig történő elérésével - amely esetében Magyarország már eddig közel 50 százalékot teljesített -, továbbá uniós cél a 15 százalékos érték 2030-ig való elérése. [[11.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Fontos iránymutatásokat tartalmaz a karbonszegény gazdaságba történő átmenetre az Európai Unió energiaunióra vonatkozó stratégiája is. A magyar álláspont az, hogy a kitűzött klímavédelmi célokat és a karbonszegény gazdaságba való átmenetet Magyarország a nukleáris energia és a megújuló energiaforrások alkalmazására alapozott technológiák együttes alkalmazásával kívánja elérni. A kormány kiemelt ügyként tekint a klíma- és energiapolitikai vállalásokra, valamint azok teljesítésére, s mind az atomenergia, mind a megújulók terén meg fogja hozni a szükséges szabályozási és beruházási lépéseket annak érdekében, hogy felelősségteljes vállalásainknak maradéktalanul eleget tudjunk tenni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP részéről: „Méltatlan helyzet, avagy így épül a polgári Magyarország?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Országgyűlés! Orbán Viktor szerint a Választási Irodánál méltatlan helyzet alakult ki. Méltatlan az a helyzet, amikor is bőrfejű verőlegények akadályozzák meg, hogy Nyakó István népszavazási kezdeményezéssel éljen a vasárnapi boltzárással kapcsolatban. Még szerencse, hogy Orbán Viktor nem „sajnálatos keddi eseményeknek” nevezte az ott történteket. A kérdés persze az, hogy hogyan is alakult ki ez a méltatlan helyzet. A történet úgy kezdődött, hogy 2012-ben a Fidesz eltörölte az addig meglévő népszavazási törvényt, és elfogadta ezt a szintén a miniszterelnök által csak „szerencsétlennek” titulált szabályozást. Az elmúlt egy évben egy ország nézte bénultan, hogyan játsszák ki a törvényt, hogyan csapják be az embereket álcivilek, a választási szervek tevőleges asszisztálásával. Aztán amikor világossá vált az embereknek, hogy nem az MSZP tehetetlenkedik, hanem itt bizony egy egész rendszer azon mesterkedik, hogy ne lehessen népszavazást tartani, a Nemzeti Választási Iroda vezetője és maga Patyi András is hivatalosan kezdeményezte a törvény megváltoztatását. És láss csodát: újra semmi nem történt fél éven keresztül. Legutóbb, azon a bizonyos fekete kedden pedig bekövetkezett az, amit senki nem akart volna elhinni Magyarországon: bőrfejű verőlegények elfoglalták a Nemzeti Választási Iroda épületét, és erővel megakadályozták, hogy Nyakó István jogszerűen benyújtsa kérdését. Ezt azóta a bíróság jogerős döntése is kimondta. És mit tesz eközben a kormány? Mit tett a rendőrség, az ügyészség? Semmit, tisztelt képviselőtársaim. Hol van ilyenkor Pintér Sándor? Hol van ilyenkor Polt Péter és Keresztes Imre? A magyar államot támadás érte, és ők nézik tétlenül? Azt akarják elhitetni egy országgal, hogy két hét alatt nem képesek beazonosítani és megtalálni egy tucat bőrfejűt, akikről a teljes magyar sajtó és a választási szervek kamerarendszere is felvételeket készített? Azt akarják elhitetni velünk, hogy képesek megvédeni a magyar embereket akár terrorista támadással szemben is, miközben a sajtó által név szerint beazonosított embereket meg nem találnak meg? Vagy nem is keresik? Az hogyan van, hogy Gulyás Mártonnal és társaival szemben, akik plakátokat helyeztek el az NVI épületén, hogy így tiltakozzanak az ott történtek miatt, mindjárt egy fél alosztálynyi rendőr intézkedett, és bűncselekmény miatt már folyik is ellenük az eljárás? Tibikééket meg azóta sem látta senki? Tisztelt Országgyűlés! Az a helyzet, hogy ameddig a felelősöket nem kerítik kézre és nem büntetik meg, amíg Kubatov Gábor szerepét nem tisztázzák és őt el nem távolítják a Fidesz alelnöki és pártigazgatói posztjáról, addig teljesen jogosan gondolja úgy egy ország, hogy itt bizony nem történt más, mint hogy Orbán Viktor személyes utasítására meg kellett akadályozni a vasárnapi boltzár eltörléséről szóló népszavazást. [[Lukács Zoltán: Szégyen!]] Ezt az utasítást pedig Kubatov Gábor, a Fradi Securityhez köthető verőlegényekkel hajtatta végre. Ez a látszat, és ezt eddig senki nem cáfolta. Orbán Viktor a keddi támadás után néhány nappal a szokásos évértékelőjében az alábbiakat mondta: „Mert most épül, most épülhet az, amit polgári Magyarországnak, polgári berendezkedésnek, nemzeti keresztény korszaknak, magyar országnak gondolunk.” Így épül tehát a polgári Magyarország? Ez a nemzeti keresztény magyar ország? Bőrfejű verőlegényeket küldeni egy népszavazás megakadályozására, aztán cinkosan eltussolni azt? Ez polgári önöknek? Az a tucatnyi bőrfejű képviselheti az önök nemzeti keresztény irányvonalát? Hol van ilyenkor Balog Zoltán? Hol van ilyenkor Gulyás Gergely? Hol vannak a szabadságkörösök? Mi ez a nagy hallgatás, uraim? Tán önök is nyakig benne vannak? Ezt az ügyet sunnyogással, eltussolással nem fogják megoldani. Itt egy olyan határt léptek át, amely nemcsak az ellenzék, de bizony a kormányzó pártok támogatói körében is megbotránkozást és félelmet keltett. Ezért ki kell mondanunk: ugyan szükség van egy normális és igazságos új népszavazási törvényre, de erről csak azt követően lehet beszélni, ha végre kiderül, mi is történt azon a bizonyos fekete kedden a Nemzeti Választási Iroda épületében. Demokrata és hazai nem lehet cinkosa még hallgatólag sem azoknak, akik el akarják tussolni mindazt, ami történt. Orbán Viktornak és kormányának pedig nincs morális tőkéje tárgyalni a jövőben népszavazási törvényről mindaddig, amíg nem tisztázódik az esetleges érintettségük. Végezetül, tisztelt képviselőtársaim, addig is, amíg Balog Zoltán és Gulyás Gergely tisztességét és igazságérzetét gúzsba köti a pártlojalitás, helyettük ma én adom át Orbán Viktornak a „Jogtipró-díjat”. Ez emlékeztesse önöket, hogy mihez is adják a nevüket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Harangozó Tamás egy fekete bakancsot tesz le Orbán Viktor miniszterelnök asztalára. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: ÁVH… Zaj. Dr. Harangozó Tamás Soltész Miklóshoz megy és beszélgetnek.]]
Völner Pál államtitkár úrnak adom meg válaszadásra a szót. [[Folyamatos zaj, közbeszólások.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Úgy látszik, képviselő úr nem kíváncsi a válaszra; ez így egy kicsit furcsa kérdésfelvetés napirend előtt. Nagyon furcsa volt, hogy „sajnálatos eseményekkel” próbálta volna kifejezni az ott kialakult állapotokat, amelyet Orbán Viktor miniszterelnök úr már az irodánál történtek másnapján leszögezett itt a parlamentben, és egyértelművé tette az ország nyilvánossága számára, hogy méltatlannak tekinti a helyzetet, és kezdeményezi a Nemzeti Választási Bizottságnál a szabályozás újraalkotását, ahol az MSZP-nek is van képviselete, tehát ha bármilyen érdemi és nem hecckeltő kampányra kívánják felhasználni ezeket az eseményeket, akkor élhetnek javaslattal. [[Lukács Zoltán: Palikám, lassan szégyelld el magad!]] Ami a jogszabályok módosítását illeti: a Választási Bizottság megkapta a felkérést, és remélem, hogy a Patyi úr vezette testület hamarosan leteszi a javaslatait, és ennek alapján az 1998 februárjában, tehát még a Horn-kormány idején alkotott törvényszöveget sikerül majd úgy megváltoztatnunk, ami a párhuzamos kezdeményezés kérdéskörét… [[Zaj.]] Azt hittem, hogy érdemi volt a kérdés, azért próbálok rá érdemben válaszolni. Tehát az 1998 februárja óta létező anomáliát végre sikerülne megoldani. [[Lukács Zoltán: Ne erről beszélj, hanem azt meséld el, hogy mi történt a múlt héten kedden!]] Ami a régóta létező jogintézményt illeti: mint említettem, remélhetőleg meg tudjuk majd oldani ezt a kérdéskört. Ősszel én magam kezdeményeztem ötpárti egyeztetést, amikor a népszavazási törvény nyitva volt, és az MSZP szintén élhetett volna ezekkel a javaslattételeivel. Frakcióvezető úr akkor a válaszlevelében úgy tájékoztatott, hogy a kormányzat számára teljesíthetetlen feltételek esetén hajlandó csak tárgyalóasztalhoz ülni. Többek között a választókerületek újrarajzolásáról, a választójogi törvényről, az eljárási rendről, a népszavazási teljes törvényről volt szó, és az ahhoz kapcsolódó eljárás teljes megváltoztatásához kötötte az érdemi párbeszédet. Ez nem konstruktív együttműködés! Rogán Antal miniszter úr a múlt héten felhívta a figyelmet arra is, hogy szemben az ellenzéki állításokkal, csak az elmúlt egy esztendőben négy olyan, a baloldalhoz köthető népszavazási kérdés is volt, amelyekben egyébként teljes körű aláírásgyűjtést folytattak le, mindegyikben sikertelenül. Talán ezek a kudarcok is ingerlik önöket, és ezért nem tudják ezt a helyzetet konstruktívan kezelni [[Tóbiás József: Engem az ingerel, ahogy te beszélsz, de az nagyon!]] , amint említettem, a módosítás tekintetében. Azt gondolom, hogy nem mindig találkozik az önök szándéka a választópolgárok akaratával. Önmagában azt a kérdést is, hogy a vasárnapi munkavégzésnél hogyan kedvezzünk a dolgozóknak, mindig kifordítják. Ismételten kiemelném: elismerjük, hogy a benyújtási moratórium jelenleg érvényben lévő, de hangsúlyozottan a Horn-kormány idejéből származó intézménye méltatlan helyzethez vezethet. [[Zaj az MSZP soraiban.]] [[Zaj az MSZP soraiban.]] Mindazonáltal a hatályos jog is biztosít védelmet az esetleges atrocitásokkal szemben, tehát a büntető törvénykönyv rendelkezik arról az esetről, amennyiben valóban jogsértés történt (Zaj az MSZP soraiban.), ha a választásban, a népszavazásban, a népszavazási vagy európai polgári kezdeményezésben akadályozott személyeket akár erőszakkal, fenyegetéssel, megtévesztéssel vagy anyagi juttatással befolyásolni törekszik valaki, akkor az a büntető törvénykönyv hatálya alá tartozik. Ennek a vizsgálata tart. [[11.30]] Ami a „sajnálatos eseményeket” illeti, megint csak belekapaszkodnék abba, amit képviselő úr mondott. Ebben az évben van a 10. évfordulója, hogy az önök által vezényelt, hogy mondjam, rendőrség vagy alakulatok ősszel, az ’56-os megemlékezéseken állami erőszakkal, verőlegényekkel szétvertek legális demonstrációkat, amikor önök nem léptek fel ez ellen [[Folyamatos közbeszólások az MSZP-frakcióból.]] sőt provokációként felgyújtottak autókat. Ott milyen eredményre vezettek a nyomozások? Miért nem találták meg ott a tetteseket? Miért tüntették ki az akkori rendőrkapitányt? És önök beszélnek jogállamiságról?! Önök beszélnek erőszakról? Nem szégyellik magukat?! [[Dr. Harangozó Tamás: Nekem beszélsz? Nem szégyelled magad?]] Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem az MSZP-frakciót, hogy nyugodjon le. Folytatjuk tovább a napirend előtti felszólalásokat. [[Folyamatos, nagy zaj, közbeszólások.]] A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony: „Az oktatás nem szerencsejáték” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Van olyan dolog is, ami működik a KLIK-ben; ennek még akár örülhetnénk is, ha nem például a törvénytelen visszafoglalkoztatás lenne az. Az N1 TV Felderítő című műsorából ugyanis kiderül, hogy van olyan tankerület Magyarországon, ahol úgy foglalkoztatnak megbízási szerződéssel is pedagógusokat, hogy ők közben közalkalmazottként is a KLIK-nek dolgoznak. Ez az eljárás egész egyszerűen törvénytelen. Persze, rendkívül jó lehetőséget biztosít arra, hogy a pénzeket ki lehessen osztani, ugyanis ezekben az esetekben nem is lett volna szükség az óraszámok alapján arra, hogy megbízási szerződéssel más intézményből hozzanak oda pedagógusokat. Azt az intézményvezető-helyettest, aki ezeket a visszaéléseket jelezte a tankerületnél, ellehetetlenítették, és amikor az új pályázatát beadta egy másik iskolába, az ország másik végében, Nagyatádra, akkor a tankerületi igazgató azt mondta neki, hangfelvétel bizonyítja, hogy nem a szakmai teljesítménye alapján fogja őt értékelni, és ő senkinek nem szeretné tönkretenni az életét, de azért nem szép dolog, hogy bejelentéseket tett ez az intézményvezető-helyettes. Szintén hangfelvétel bizonyítja azt is, hogy amikor az encsi gimnáziumba beadta a pályázatát, akkor a KLIK munkatársa megsúgta neki, hogy hiába is próbálkozik, mert azt az állást gyakorlatilag valakire kiírták, így teljesen mindegy az, hogy az ő pályázatát sem az intézményvezető, sem a tankerületi igazgató nem találja, sem a KLIK-ben nincs meg, sem az iskolában nincs meg, mert már megvan a pályázat nyertese. Államtitkár Úr! Szégyen, hogy ez a helyzet kialakult az oktatásban. Szégyen, hogy a KLIK-ben ilyen állapotok uralkodhatnak. Mit gondolnak, hogy érezte magát az a pedagógus, hogy érezte magát Ablonczi Diána, aki egyszerű kémiatanárként, állampolgári kötelességének eleget téve jelentette ezt a helyzetet a hatóságoknak? Mit tudott tenni? Mit tehetett volna pedagógusként, intézményvezető-helyettesként, állampolgárként azon kívül, hogy a törvénytelenséget, a közpénzek pazarlását megpróbálta megszüntetni? Gyakorlatilag teljesen ellehetetlenítették, most egy majdnem 100 százalékban hátrányos helyzetű gyerekeket oktató intézményben kényszerül tanárnak lenni. Ez a hölgy, ez a kémiatanár eljött hozzám, beszélgetett velem, és úgy éreztem, amikor elmondta ezeket a történéseket, mintha egy szürreális krimiben lennék. De, államtitkár úr, nem egy szürreális krimiben voltam, hanem a KLIK hétköznapi működését tudtam ezáltal meglátni. Azt láttam, azokat a kérdéseket tettem fel magamnak, illetve a hölgynek is, hogy mért kell ezt csinálni. Hogy képes arra egy tankerületi igazgató, hogy ő követ el törvénytelenséget, majd a pályázathoz nem a szakmai teljesítménye alapján értékeli a hölgyet, hanem annak alapján, hogy ő merte ezt a hatóságoknak jelezni? A Jobbik mindenesetre feljelentést fog tenni ezekben az ügyekben, hiszen teljesen egyértelmű, hogy törvénytelenségről volt szó. A pedagógusokat nem elhallgattatni kellene, hanem meghallgatni kellene azt, amit mondanak. Ezt a hölgyet megpróbálta a KLIK elhallgattatni ahelyett, hogy megszüntették volna ezt a törvénytelen gyakorlatot. Közérdekűadat-igényléssel fordult a KLIK-hez, és azokból az adatokból világos, hogy a mai napig ez a törvénytelen helyzet áll fenn ebben a tankerületben. Ez egy kommunista módszer, a titkosrendőrség működött akkor így. Ahogyan kommunista módszer az is, ahogyan az egész oktatás helyzetére vonatkozóan próbálják eltussolni a nehézségeket, és hazardíroznak összevissza, mást mondanak, mint amit cselekszenek. Emlékezhetünk rá, hogy Lázár János néhány hete a kormányinfón azt mondta, hogy a KLIK problémái nem személyi kérdések, nem a KLIK vezetőjének alkalmasságától függnek. Ezt követően egy héttel bejelentették a KLIK vezetőjének leváltását. Lázár János azt is mondta a kormányinfón, hogy az állami fenntartás nem kérdőjelezhető meg; most már olyan híreket hallunk, hogy júniustól teljesen átalakítják az egész rendszert, és a KLIK ebben a formában akár nem is fog tovább működni. De ami talán a leginkább felháborító, az az, hogy önök állandóan arról beszélnek, hogy kiemelten fontos ágazatnak tekintik az oktatást, ehhez képest GDP-arányosan 2003-ban a magyar állam 5,6 százalékot költött az oktatási rendszerben, önök 2013-ban 3,9 százalékot költöttek erre, ami regionális összehasonlításban is sereghajtóvá teszi Magyarországot. Ha valóban fontos a gyerekek jövője és valóban fontos az oktatás, akkor a pénzt ne sajnálják ettől a területtől! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Palkovics László államtitkár úrnak adom meg a válaszra a lehetőséget.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A jelzett címmel, hogy az oktatás nem szerencsejáték, abszolút egyetértünk. Azt gondolom, az oktatás irányítása, átalakítása valóban nem szerencsejáték, és ha valaki ezt így kezeli, az nagyon-nagyon helytelenül teszi. Emiatt azt hiszem, azok a folyamatok, amelyek 2010 óta a köznevelési és a felsőoktatási rendszer átalakítását jellemzik, pont ezt erősítik, hogy az oktatás nem szerencsejáték. Miután, ha végignézzük azt, hogy milyen lépések történtek az elmúlt időszakban, ami pontosan a folyamatalapú irányításra, folyamatalapú működésre vonatkozik, ezekből néhányat szeretnék felsorolni, és akkor rátérnék a konkrét kérdésre. Az iskolák jelentős része állami fenntartásba került. Megkezdtük a szakképzési rendszer átalakítását. Megkezdtük a pedagógusbérek felzárkóztatását. Ugye, itt azt mondjuk, hogy nem költünk elegendő forrást az oktatás rendszerére: a mai napig 230 milliárd forinttal költöttünk többet, mint 2013-ban, csak a bérekre. A családok terheinek csökkentésére is egyértelműen különböző lépések kezdődtek, részben az ingyenes tankönyv bevezetése; a gyerekek egészségügyi helyzetére vonatkozóan került bevezetésre az iskolai testnevelés tartalmának átalakítása. Bevezettük a 3 éves kortól kötelező óvodáztatás rendszerét; elkezdtünk foglalkozni a korai iskolaelhagyás csökkentése érdekében tett akcióinkkal. Azt gondolom, a felsőoktatás területén pedig egy meghatározott stratégia alapján történik a felsőoktatási rendszer átalakítása. Hogy ebben a kormány nem folytatna párbeszédet? Azt gondolom, ennek pont az ellenkezője látszik. A köznevelési kerekasztal - amelynek az itt néhányak által kétségbe vont legitimációjáról kár vitatkozni - pont ezt a fajta egyeztetést, pont ezt a fajta széles körű, minden, az oktatással kapcsolatos érdekcsoport bevonásával történő társadalmi párbeszédet kezdte meg. Ezen belül az egyik nagyon fontos elem a fenntartói rendszer áttekintése. Három évvel ezelőtt vezettük be ezt a rendszert; mint minden ilyen nagy rendszer, folyamatos ellenőrzésre és módosításra szorul. A KLIK szervezetének átalakítása megkezdődött, és egyértelmű az a kommunikáció, amit a kerekasztal létrehozása óta folytattunk. Az elkövetkező négy hónap feladata az, hogy a KLIK-et szabadítsuk meg azoktól a terhektől, amelyek az elmúlt időszakban kialakultak. Konkrétan annak az adósságállománynak a csökkentésére, ami február végéig létrejött, a KLIK megkezdte ezeket a lépéseket. Azt gondolom, az is egyértelmű itt mindenki számára, hogy két héttel ezelőtt a KLIK költségvetésének kiegészítéseként 38 milliárd forint került a KLIK számlájára, és ebből elkezdték ennek a csökkentését.Ugyanez igaz a folyamatos működés likviditásának biztosítására. És amit mondtunk, és ehhez tartjuk magunkat a továbbiakban is, július 1-től egy más szervezeti formában szeretnék működtetni az állami intézményfenntartót. Hogy mi ez a szervezeti forma, megint ebben a társadalmi párbeszédben alakul ki, hiszen a köznevelési kerekasztal egy munkacsoportja a fenntartói kérdésekkel foglalkozik, ebből fog kialakulni aztán az a fajta rendszer, ami július elseje után működni fog. [[11.40]] A KLIK-nek azon fajta problémáit, amiket a képviselő asszony itt említett, az adott ügyet természetesen ki fogjuk vizsgálni, és meg fogjuk nézni azt, hogy ez miért alakult így. Valóban, ez nem történhet meg. Ez is ebbe a tárgykörbe tartozik. Úgyhogy azt gondolom, az a nyitott párbeszéd, amit a köznevelés ügyeiről, a KLIK működéséről folytatunk, meg fogja hozni a kívánt eredményt. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Németh Szilárd István képviselő úr: „Merjünk nagyok lenni” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Harangozó képviselőtársamnak szeretném javasolni, hogy fáradjon ki a Terembiztos Szolgálathoz, és vegye át azt a véres bakancsot; valószínűleg hiányzik egy 2006-os verőlegényük lábáról, amit az előbb itt elhelyezett. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólás az MSZP padsoraiból: A te lábadról!]] Másrészről pedig szeretném leszögezni, mielőtt elmondanám a beszédemet, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr, a kormány és a Fidesz-KDNP többször hangsúlyozta és hitet tett az mellett, hogy a legerősebb legitimációs forrásnak, a legerősebb legitimációs intézménynek a népszavazást tartja. [[Dr. Józsa István: Ezért nem mernek mást mondani.]] Ezért volt az, hogy néhány évvel ezelőtt a népszavazás intézményén keresztül sikerült meggátolnunk abban az elvtársakat, hogy bevezessék a kórházi napidíjat, a vizitdíjat és a tandíjat. Ezért kezdeményeztük azt, hogy az internacionalista összefogás keretében, szintén hazai elvtársi támogatás mellett Magyarországra lehessen telepíteni, betelepíteni azokat az illegális migránsokat, akiket egyébként európai vezető, baloldali politikusok hívtak meg ide az országba [[Dr. Józsa István közbeszól.]] , tehát a kötelező betelepítési kvóta ellen is népszavazáson fogunk dönteni. És ezért van az, hogy kijelenthetjük, hogy amennyiben a vasárnapi nyitvatartásról lesz népszavazás, akkor az ott meghozott döntést a kormány és a Fidesz-KDNP teljes egészében el fogja fogadni és támogatni fogja. Tisztelt Országgyűlés! Akkor azonban, amikor azt mondjuk, hogy a köznevelés középpontjában a gyermekeknek kell állniuk, akkor azt is mondjuk, hogy a gyermek jogosult a testi, szellemi, lelki, érzelmi biztonságra. Az iskolában első a gyermekek érdeke. És azt is jelenti, hogy a felnőttek nem használhatják eszközként a gyerekeket olyan helyzetekben, amelyek átlátása tőlük nem várható el, annak felelős mérlegelésére nem lennének képesek. Egy gyermek ismeri családjának belső viszonyait, mégsem terhelhetők rá azok a döntések, amiket a szüleinek kell meghozniuk. Ilyenek például egy ingatlanfedezetű banki hitel felvétele, a szülők munkahelyi problémáinak lehetséges megoldásai, de akár az őket érintő iskolai szervezésű külföldi nyaralások vagy a saját egészségüket érintő kérdések eldöntése. Ugyanis a gyermek kiskorú és korlátozottan jogképes, a törvények értelmében sem érett még meg arra, hogy ezeket a kérdéseket teljes egészében átlássa, és ezeknek a döntéseknek a terhét, felelősségét cipelje, vagy játékosan, jópofáskodva, felelősség nélkül köteleződjön el. Tisztelt Képviselőtársaim! Kimondhatjuk, hogy mindenekelőtt a szülők, de az iskolával összefüggésben a pedagógusok felelőssége is, hogy olyan ügyekben ne késztessék állásfoglalásra a gyermekeket, amelyekhez felnőttek mérlegelése, döntése szükséges. Még akkor sem, ha vita van közöttük. [[Dr. Józsa István: Akkor sem, ha róluk van szó.]] Az apa és az anya közötti családi nézeteltéréseket, az igazgató és a tanító közötti szakmai vitákat, a munkáltatói és a szakszervezeti érdekkülönbözőségeket nem a gyerekeknek kell megoldaniuk. A felnőttek konfliktusait nem lehet gyáván mögéjük bújva vagy számítóan rájuk hivatkozva kezelni. A felnőttek dolgában nem a gyerekeknek kell igazságot tenniük, a pártpolitikának meg végképp nincs helye az iskolában. Volt olyan, akár első osztályos kisgyermek - nem is egy -, aki szülői jóváhagyással maradt otthon a múlt hétfőn. A gyerekek a hírek szerint az ellen tiltakoztak így, hogy sok a tananyag. A didaktika, a tanítás-tanulás egysége alapján azonban mindenki előtt világos, hogy a gyermek csak a maga szemszögéből tudja megítélni, hogy mi a sok és mi a kevés. A tanítás mesterségbeli tudást igényel, felsőfokon oktatott szakma; amióta világ a világ, nem csekély számú többdiplomás, nyelveket beszélő, a nemzeti elvárásokat és a nemzetközi szakmai trendeket is jól ismerő pedagógus alkotja meg a központi tanterveket. De volt ennek a múlt hétfői pedagógustüntetésnek egy furcsa mozzanata is, a kötelező, illetve az ingyenes ebédek le nem mondása. Csepelen a polgármester úr arról tájékoztatott engem, hogy ez összesen 598 210 forintba - 598 210 forint közpénzbe - került. Nos, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim, tisztelt szakszervezeti vezetők! Ez az ára annak, ha beviszik a politikát az iskolába, ez az ára annak, ha gyerekeket késztetnek arra, hogy ők vállalják fel azt a mondanivalót, amit a felnőtteknek egymást közt kellene megbeszélniük. Azt gondolom, leszögezhetjük ennek a fényében is, hogy a politikának az iskolában nincs helye. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megadom a szót válaszra Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor a köznevelés, az oktatás helyzetéről beszélünk, és erről külön vitanapot kezdeményezett egy baloldali frakció, akkor érdemes megnézni azt, hogy honnan indultunk és hol tartunk most. És ez teljesen összekapcsolódik azzal a gondolatvilággal, azzal a mentalitással, amit előbb Harangozó képviselő úr művelt itt a parlamentben, összekapcsolódik azzal a gondolatmenettel, amit megtapasztaltunk itt a parlamentben a parlamenti vitanap során, amikor is a szocialisták páholyában ültek a szakszervezetek, akiknek vezetői nem hajlandóak a gyermekek érdekében, a fiatalok érdekében, a pedagógusok érdekében, így az egész nemzet érdekében közös asztalhoz leülni, valóban jobbító szándékokkal megoldani azokat a bajokat, amelyek vannak, és a jövő érdekében közösen gondolkodni. Elég nagy baj ez. Már csak azért is, mert az a Szocialista Párt - egyébként a liberális elvbarátaikkal közösen -, amit itt művelt az elmúlt években, évtizedekben a közoktatás, a köznevelés területén, az csak a rombolással jellemezhető. Rombolás volt anyagi szempontból is és rombolás volt értékek szempontjából is. Ha csak az értékeket nézzük, a tanárok tisztelete teljes mértékben eltűnt az elmúlt évtizedek során; egy pedagógus, ha bemegy tanítani, nem kapja meg a kellő lehetőséget és tiszteletet ahhoz, hogy a gyerekeket nevelje és oktassa. Ha az a kormány maradt volna 2010-ben - a szocialista-liberális kormány -, akkor 2010 őszétől kezdve a genderelméletnek már a gyakorlata is elindult volna az óvodában, ezt az őrületet megint csak ez a társaság akarta volna ráerőltetni a magyar társadalomra. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból.]] Ők voltak azok, akik a szakképzést teljes mértékben szétverték, amelynek következtében emberek tíz- és százezrei, és főleg az alacsonyan képzett emberek tíz- és százezrei munka nélkül maradtak, nem tudtak elhelyezkedni. Ők voltak azok egyébként, akik a pedagógusok megbecsülése helyett a pedagógusbéreket is csökkentették, ha úgy vesszük, a 13. havi támogatások elvételével. [[Korózs Lajos: Mikor adtátok vissza, Miklós?! Hat évetek volt rá! Visszaadtátok? Hat évetek volt rá. Miért nem adtátok vissza?]] Mindezzel szemben, Korózs elvtárs, egy picit figyeljen ide, mert akkor meghallja azt, hogy miket tudtunk megtenni ebben a négy évben, és milyen eredményeket ért el az a kormány, amelyet most próbálnak megint baloldalról támadni. Elvitathatatlan az a pedagógusbér-emelés, amely 2013-17 között 50 százalékban emeli a pedagógusok bérét. [[Dr. Józsa István: Azt hittem, 2012-ben.]] , és eddig már 234 milliárd forintot fordítottunk erre. Elvitathatatlan az a tény, hogy több mint 200 milliárd forintból újultak meg iskolák, köznevelési intézmények, amelyeket ők nem tettek meg. Elvitathatatlan az a tény, hogy konszolidáltuk azokat az önkormányzatokat, amelyek azért adósodtak el, mert a szocialista-liberális időszakban nem kapták meg a támogatást ahhoz, hogy [[Korózs Lajos: Mert kötvényeket vásároltatok belőle százmilliárdos nagyságrendben, azért!]] fenntartsák általános iskoláikat, középiskoláikat, szakközépiskoláikat. És elvitathatatlan az a tény is, hogy az elmúlt öt évben a második és a harmadik Orbán-kormány több mint két és félszeresére emelte az ingyenes étkeztetés támogatását. [[Korózs Lajos: Annyi volt az éhező gyerek.]] Ezzel a legalacsonyabb sorban lévő, legszegényebb, legnehezebb élethelyzetben élő fiatalokon segítettünk. [[11.50]] Elvitathatatlan az a tény is, hogy az elmúlt évek során az 1-4. osztályban ingyenes tankönyvhöz juttattuk a gyermekeket, ezáltal a családok terheit csökkentettük. [[Korózs Lajos: Nem lehet belőle tanulni!]] Ezeket az eredményeket akarják a baloldalon elvitatni, ezeket az eredményeket akarják visszavenni és ennek révén visszavinni az országot egy olyan állapotba, amely a közoktatás, köznevelés teljes rombolását okozta és idézte elő. Éppen ezért továbbra is azt tudjuk mondani, hogy mi egyrészt az értékek mellett vagyunk, az értékek megőrzése mellett pedig mindezt a tárgyalóasztalnál tudjuk megvalósítani. Továbbra is hívjuk mindazokat a felelős embereket, felelős vezetőket, akik a magyar emberekért akarnak tenni, legyenek azok kisgyermekek, legyenek azok a fiatalok, legyenek azok a pedagógusok, vagy azok a családok, akik a gyermekeket nevelik, hogy így az egész ország érdekében a köznevelés, közoktatás - hozzáteszem, a szakképzés is - olyan szinten legyen, ami a magyarság megmentését és további fejlődését segítheti. Köszönöm szépen, amit elmondott, tisztelt képviselő úr, mert ez a felelős hozzáállás, nem beülni egy szocialista páholyba, de a tárgyalásokon nem részt venni, és nem együtt gondolkodni a magyar közoktatás, a magyar fiatalok érdekében. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Tukacs István: Szégyelld magad!]]
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, független; Heringes Anita, MSZP; Szávay István, Jobbik; Novák Előd, Jobbik; Vágó Sebestyén, Jobbik; Kepli Lajos, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik részéről. Most 11 óra 51 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnöke a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt, a 124. § (1) bekezdésével kiterjesztett jogkörével élve a következő kérdéseket visszautasította, mivel azok nem tartoznak a címzettek feladatkörébe: Varju László független képviselő úr K/9190. számon a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez címzett írásbeli kérdését, illetve Schmuck Erzsébet képviselő asszony K/9478. számon a nemzetgazdasági miniszterhez címzett szóbeli kérdését utasította vissza. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Tóth Csabának, az MSZP képviselőjének, aki kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi lesz veled, Városliget?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány decemberben döntött a Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről. Ha vártak volna még egy hónapot, akkor a budapesti emberek véleményének ismeretében tudták volna ezt a döntést meghozni. Ugyanis az egyik közvélemény-kutató a Levegő Munkacsoport megbízásából végzett kutatást januárban a Városliget megújításával és beépítésével kapcsolatban. Eszerint a Városliget a válaszadók körében Budapesten a legnépszerűbb, leglátogatottabb hely volt az elmúlt egy évben, hisz a megkérdezetteknek több mint háromnegyede járt ott, kereste fel. A közvélemény-kutató többféleképpen is megkérdezte a fővárosiakat, és mindig az jött ki, hogy a túlnyomó többség elutasítja a Liget beépítését. A megkérdezettek 83 százaléka - 83 százaléka - nem ért egyet azzal, hogy a Magyar Nemzeti Galéria a Városligetbe kerüljön. A budapesti lakosok szinte kivétel nélkül azt gondolják, hogy a leromlott városligeti zöldfelületek, játszóterek, sportterületek és sétányok felújításra szorulnak. A háromnegyedük szerint kizárólag ezekre a felújításokra lenne szükség, új építmények létesítésére azonban nem. Ezekre való tekintettel kérdezem a tisztelt államtitkár urat: továbbra is ragaszkodnak-e a Városligetbe tervezett új épületekhez, amelyeket most már nyilvánvaló módon a budapestiek elsöprő többsége ellenez? Mitől fog ténylegesen növekedni az építkezések befejeztével a zöldfelület, ahogy azt Baán László miniszteri biztos úr hangoztatja, miközben több új épületet terveznek a parkba építeni? Mit tud ígérni a főváros és Zugló lakosainak arra való tekintettel, hogy mikorra újul meg a Liget, mikor kapják vissza közparkjukat? Mi a garancia arra, hogy különösen a környék iskoláinak tanulói és az itt élők újra sportolhassanak, játszhassanak a parkban, és az itt pihenést keresők se veszítsék el a Liget számukra nyújtott lehetőségeit? És végül: hogy kívánják a Ligetbe érkező, várhatóan jelentősen megnövekedett forgalom miatt kialakuló parkolási és közlekedési káoszt kezelni, megoldani? Várom a válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr.
Válaszra megadom a szót Hoppál Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Amikor az Országgyűlés előtt tárgyaltuk a Liget Budapest programot, az általános vitában is felmerültek bizonyos kérdések és aggályok, amelyekre igyekeztünk az objektív mérce szerint válaszolni. Nyilvánvaló, hogy a korábbi félretájékoztatás következménye az, hogy sokan még mindig úgy gondolják, ez egy rossz irányba haladó program, miközben sok minden tisztázásra került az elmúlt hónapokban. Így nagyon bizakodóak vagyunk, hogy a Liget Budapest programnak köszönhetően mind a zuglóiak, mind pedig a budapestiek általában és az idelátogató turisták is, legyenek azok magyarok vagy külföldről érkezők, azt fogják tapasztalni, hogy a főváros és Magyarország számára is egy, az itteni hagyományokon alapuló és szervesen fejlődő új régió létrejöttéhez tudtunk segítséget nyújtani. Ehhez az mutatja az irányt, hogy egy nagyon komoly nemzetközi tervpályázaton kerültek kiválasztásra azok az épületek, amelyek gazdagíthatják a magyar múzeumi világot a Ligetben. Ezekhez a világszínvonalú épületekhez, amelyek reményeink szerint egy új innovációt jelentenek majd Közép-Európában, hozzájárul az a zöldfelület-növelés, amit annak az előnyére tudunk majd alkalmazni, hogy jelenleg az egész Liget területén nagyjából mintegy 60 százalék körüli a zöldfelület aránya. A többi le van betonozva, és a beton kárára, terhére tudunk növelni a zöldfelület területén, így a beépítéseken kívül mintegy 65 százaléknyi, tehát 5 százalékkal növekvő zöldfelületet tudunk adni a Városligetnek. Minél gyorsabban szeretnék a kivitelezéseket bonyolítani a Városliget Zrt. részéről azért, hogy minél kevésbé zavarja az itt élőket és a Ligetet használókat. Bízunk abban, hogy a beruházás és a rekonstrukció idején is látogatható Liget új formájában mindenkinek megelégedésül fog szolgálni. Köszönöm érdeklődését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Kiket toloncolhatnak vissza?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úr nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szűk fél évvel azután, hogy a Jobbik első felvetése elhangzott egy kvótát illető országos népszavazás kiírásáról, a kormányzat mintha végre látná a probléma valódi súlyát. Mi magunk pedig támogatjuk az ezt illető indítványát, hiszen fontos, hogy nemzeti konszenzus jöjjön létre ebben a hihetetlenül stratégiai mélységű kérdésben. Két akadálytömeget látunk ugyanakkor tornyosulni a kezdeményezés előtt. Az egyik egy jogi jellegű. Annak érdekében, hogy az ilyen homályokat eloszlassuk, egy alaptörvény-módosítást nyújtottunk be, amit azóta második bizottsági ülésén sem tárgyalt a fideszes többségű illetékes bizottság. Itt tehát elvárjuk cselekvésüket. Ugyanakkor tartalmi aggályunk is van, hiszen nemcsak a kvóta, azon belül sem csak a kötelező kvóta ellen kellene küzdeni, még az önök által felvetett világkvóta sem fér bele a Jobbik világképébe, de azt is látjuk, hogy a folyamatosan ránk leselkedő veszély, a visszatoloncolások tömege ellen is fel kellene lépni. Hiszen ha harcolnak a kvóta ellen, ha nincsenek visszatoloncolások, ha tökéletesen működik a kerítés, a fizikai határzár, akkor hogy fordulhat elő, hogy jelen pillanatban önök Körmend, Szentgotthárd tekintetében éppen befogadóközpontok, úgynevezett menekültszállók létesítésére, építésére ragadtatták magukat? És több hasonló vészjelzést kaptunk az ország több pontjából. Kérdésünk tehát adódik: hajlandóak-e kiterjeszteni a népszavazási kérdést nemcsak a kvótára, de a visszatoloncolás minden formájára is? Tehát hajlandóak-e a Jobbik irányvonala mentén elejét venni ennek a katasztrofális folyamatnak? Illetve hogyan garantálják azt, összefoglaló jelleggel, hogy Magyarországra egyetlen hívatlanul ideérkező idegent se telepítsenek le? Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Amikor a kvótákról szóló javaslatokról beszélünk, két dolgot világosan külön kell választanunk. Az egyik kérdés, az egyik ügy a múltról szól. Az Európai Unió korábban egy egyedi döntést hozott összesen 120 ezer bevándorló betelepítéséről. Magyarország Szlovákiához hasonlóan ezt a döntést nem fogadta el, és pert nyújtott be ellene. Azt gondoljuk, hogy ezt a döntést jogszerűtlenül erőltették Magyarországra, és azt akarjuk, hogy ezt az Európai Bíróság is kimondja. A cél az, hogy hatályon kívül helyezzék ezt a döntést.A másik javaslat a jövőről szól. Az Európai Unió ugyanis most azt akarja a közép-európai országokon áterőltetni, hogy azok az országok, amelyek jelenleg befogadnak bevándorlókat, kötelező erővel szétoszthassák őket más országok között. [[12.00]] Ez tehát nem egy egyedi döntés lenne, mint tavaly, hanem egy állandósult eljárás. Arról van tehát szó, hogy létrejönne egy olyan állandó mechanizmus, amely alapján olyan bevándorlókat telepítenének Magyarországra, akiket mi egyébként nem engednénk be. A kormány álláspontja, képviselő úr, egyértelmű: a kötelező kvóta növeli a terrorveszélyt, emellett értelmetlen is, hiszen meghívót jelent további milliók számára. Emellett jogtalan is, hiszen sem a magyar embereket, sem az európai állampolgárokat nem kérdezték meg arról, hogy támogatják-e ezeket az elképzeléseket. A Magyar Országgyűlés véleményét sem kérdezték meg. Emellett pedig egy olyan kérdésről van szó, amely alapjaiban befolyásolja kontinensünk jövőjét. Azt szeretnénk elérni, hogy a magyar emberek szabadon dönthessenek arról, hogy kivel akarnak együtt élni és kivel nem. Mivel a kötelező betelepítési kvóta elvitatja ezt a jogot, ezért szembemegy az alapvető demokratikus alapelvekkel. Mindezek miatt a kormány minden eszközzel fellép az ilyen kvóták ellen, a betelepítési kvóták ellen, és minden javaslatot meghallgat, amely ezt a célt szolgálja. Ezt szolgálja egyébként az erről szóló népszavazás is. Egy sikeres kvótaellenes népszavazás világos üzenet lenne, amelynek a lényege az alábbi: az Európai Unió nem mehet túl, nem lépheti át azokat az alapelveket, amelyek alapján létrehozták. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Megint a dolgozók állják a cechet?” Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! 2010-ben az Orbán-kormány hadat üzent a pofátlan fizetéseknek. Orbán Viktor maga mondta 2010. június 8-án itt az Országgyűlésben, hogy havi bruttó 2 millió fizetési plafont vezettek be a költségvetési szférában, mert ő nem tartja elfogadhatónak, hogy, idézem: „ma ezeknél az intézményeknél előfordulnak havi 4-5, sőt esetenként 7 milliós fizetések is”. Ez volt Orbán Viktor álláspontja 2010-ben. Na most, a szabályozás úgy sikerült, hogy a gyakorlatban ezután is maradtak a 2 milliós alapbérek, viszont a prémiumok és egyéb juttatások az egekbe szöktek. Nem is csoda, hogy 2012-ben már az arcpirító prémiumok ellen hirdetett harcot a magyar kormány. Tavaly azonban váratlan fordulat történt. A korábbiakkal szembemenve váratlanul megemelték a vezetői béreket, amelynek nyomán most már akár havi 10 milliót is hazavihet egy állami cégvezető. Azt is kikötötték ugyanakkor, hogy ez nem járhat együtt a bértömegnek az emelkedésével, és plusz költségvetési forrást nem lehet bevonni. Vagyis úgy tűnt, hogy az eddigi prémiumokat építik be a bérbe. Seszták Miklós miniszter úrhoz beadtam egy írásbeli kérdést, és abból a válaszból az derült ki, hogy 2013-ban a legtöbb helyen eltűntek a prémiumok, és részben vagy egészben beépültek a bérbe és egyéb juttatásokba. Hogy mégis milyen számokról beszélünk? A Magyar Postánál például egy az egyben beépítettek a bérbe 21 milliónyi prémiumot, de a MÁV-vezetők 176 milliónyi prémiuma részben az alapbért, részben pedig egyéb juttatásokat növelt. Na most, mivel önök csak összesített számokat küldtek nekem, és helyenként még az összeadások sem stimmeltek, az a kérésem, hogy tisztázzuk ezt le. Hogyha már 2013-ban beépültek a prémiumok a bérbe, akkor már addig is havi 3-4-5 millió forintokat kerestek a cégvezetők? Ha pedig nem, akkor miből fogják emelni a vezetői béreket a bérköltségek növelése nélkül? Vajon a dolgozók béréhez fognak hozzányúlni vagy pedig elbocsátásokkal kell számolni? Várom megtisztelő és pontos válaszát a kérdésemre.
Megadom a válaszra a lehetőséget Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közvetlen és közvetett tulajdonosijog-gyakorlása alá tartozó gazdasági társaságoknál a vezető állású munkavállalók 2013 és 2015 közötti prémiumlehetőségét a társaságok üzleti terve tartalmazta. Prémiumfeladatok kiírására, illetve prémiumok kifizetésére az említett időszakban, esetenként miniszteri engedély hiányában nem került sor. A vezető állású munkavállalók esetében a korábbi években az alapbérek nem változtak, a prémiumokat sem építették be az alapbérbe. Az egyes társaságok esetében a működésből eredő szervezeti és személyi változások miatt változott a bértömeg és egyéb juttatások összesített összege. Feltételezem, ezt minősítette ön összeadási hibának. [[Dr. Szél Bernadett: Nem!]] A kormány vonatkozó döntésének végrehajtása érdekében a társaságok vezető állású munkavállalói esetében, tehát a Fejlesztési Minisztérium alá tartozó társaságok vezető állású munkavállalói esetében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., a Szerencsejáték Zrt., a Magyar Villamos Művek Zrt. és a MÁV Zrt. első számú vezetője kivételével a korábbi években meghatározott alapbérük és az adható prémium teljes összege éves szinten 2016-ban kisebb összegű a korábbi évekénél. Ezáltal többlet költségvetési forrásra nem lesz szükség, és a munkavállalói állományt sem érinti semmilyen tekintetben negatívan a bérköltségek előbb említett változó szabályoknak megfelelő alakulása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Vécsey László, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Tervez-e további fejlesztéseket a felelős szaktárca a 2014-2020-as uniós fejlesztési ciklusban? Amennyiben igen, azok az egészségügy mely területeit érintik?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar közmondás úgy tartja, hogy akkor drága az egészség, mikor közel a betegség. Amikor az ember kiszolgáltatott állapotba kerül, amikor valamilyen betegség nyomán elesett állapotúvá válik, akkor válik igazán fontossá az egészségügyi ellátórendszer, a jól felszerelt kórház, ami még inkább hozzájárul, hozzájárulhat a beteg gyors felépüléséhez. Választókerületemben, a gödöllői választókerületben január végén az aszódi rendelőintézet, február végén pedig a kistarcsai Flór Ferenc Kórház ünnepélyes keretek között vehette át a legmodernebb technikával működő, több száz millió forint értékű röntgengépeit, amelyek még inkább kímélik az emberi szervezetet. Országos kitekintésben is igen impozáns, hogy az elmúlt öt évben több mint 322 milliárd forintot fordítottak a kórházakra, az intézmények 70 százalékában valósultak meg jelentős fejlesztések, részleges vagy teljes felújítások. Ezenfelül több mint 100 milliárd forint értékben szereztek be nagy értékű gépeket, műszereket az egészségügyben. Ehhez a képhez illeszkedik, hogy az egészségügy volt az első ágazat, ahol a Fidesz béremelést indított. A program folyamatosan biztosítja az orvosok és ápolók magasabb bérezését. Ezúton is köszönetemet szeretném kifejezni az ágazatban tevékenykedő egészségügyi dolgozóknak, akik érzékelhetik, hogy lépésről lépésre haladunk, természetesen az ország teherbíró képességéhez mérten. E tények kapcsán emlékeztetni szeretném önöket, hogy mindezekkel szöges ellentétben a szocialisták kormányzásuk alatt elküldték az egészségügyi dolgozókat, csökkentették a fizetésüket, és ha mindez nem lett volna elég, további 600 milliárdot vontak ki az egészségügyből, eladósították a kórházakat, és még a betegeken is nyerészkedni akartak. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek alapján kérdezném öntől: tervez-e további fejlesztéseket a felelős szaktárca a 2014-20-as uniós fejlesztési ciklusban? Amennyiben igen, azok az egészségügy mely területét érintik, továbbá milyen információkat lehet tudni az elektronikus egészségügyi szolgáltatásokkal összefüggésben? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most megadom a szót Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a lehetőséget, hogy be tudok számolni az eddigi munkáról és a tervezésről is egyúttal. Hiszen mint ön is már említette, az előző ciklusban több mint 500 milliárd forintnyi fejlesztés történt az egészségügyben, és van egy stratégiai tervünk is, az „Egészséges Magyarország”, amit szeretnénk folytatni. Ennek megfelelően EFOP-os programokból, ami a minisztérium saját programjait tartalmazza, több mint 90 milliárd forintnyi fejlesztés fog történni az egészségügyben. Azonban ez még nem lenne elegendő számunkra, ezen túlmenően 22 milliárd forintot látunk már most a fejlesztés tekintetében, amelyek a TOP-os programokban fognak megvalósulni majd, és amit még nem tudunk tisztán, de szintén jelent számunkra forrást, az a GINOP lehetősége. Szeretnék néhány pontot azért önnek tényszerűen felvetni, hogy miket jelent majd ez a fejlesztés. Fogjuk fejleszteni a gyermek sürgősségi ellátást, rengeteg helyen fog új skill-labor kialakulni, hiszen mint ön is tudja, az új hívószavunk a betegbiztonság, és szeretnénk, ha minél több szakképzett dolgozóval rendelkezne az egészségügy. Lesz gyermek- és ifjúságpszichiátriai fejlesztésünk, a nővérszállókat szeretnénk felújítani. Szeretnénk a népegészségügyi intézményrendszert javítani. Összességében több mint 100 milliárd forintnyi forrást szeretnénk felhasználni a következő egy-két évben. [[12.10]] A különkérdésére is szeretnék válaszolni - úgy látom, van még fél percem -: az egészségügyi elektronikus tért szeretnék végre működésbe is helyezni, hiszen - mint ön is tudja - ennek a fejlesztése tavaly év végén lezárult. Hála istennek közben az elektronikus személyi igazolvány is működésbe lépett, így annak az akadálya, hogy annak az eszközparkját használjuk majd autorizációra, azaz arra, hogy be lehessen lépni ebbe a térbe, elhárult előlünk. Terveink szerint 2017 második félévére az összes kórház és az összes patika csatlakozni fog ehhez a rendszerhez. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tukacs István, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért jut egy ügyeletes háziorvos harmincegyezer emberre?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, örülök, hogy látjuk a parlamentben néhány hónap után. És örülök annak is, hogy olyan témáról tudok beszélni, ami talán majd Vécsey képviselőtársamat a véleménye átértékelésére fogja buzdítani, mert elég nehéz lenne azt elhitetni, tisztelt képviselőtársam, hogy a szocialista egészségpolitika eredménye, hogy a vásárosnaményi kistérségben január 1-jétől két háziorvos helyett egy háziorvos ügyel. Miután az én matematikai tudásom szerint az egy kevesebb, mint kettő, ezért ez mindenképpen romlás az eddigi helyzethez képest. Nem tagadom, feltettem a kérdést, hogy harmincezer emberre és 28 településre miért jut két háziorvos helyett most egy, írásban is. Az volt a válasz, hogy ez az önkormányzatok dolga, oldják meg, másfelől meg a mentők arra vannak, hogy aki nagyon beteg, azt majd elszállítják. Hát ez, államtitkár úr, hibádzik egy kicsit. Egyrészt az önkormányzatok ezt nem fogják megoldani, nincs hozzá forrásuk, nem adnak önök hozzá forrást, magyarul, mint ahogy régi polgármester barátom mondta, nincs hozzá - nézze a gesztusomat - kedvük. Másfelől a mentők nem fognak szállítgatni beteget, hiszen pont a mentőszolgálat megbízott vezetője mondta el, hogy csip-csup esetekhez nem mennek; ez rendben van. De 15 perc alatt sem fognak sehová kiérni - na, ez nagyon nincs rendben! Másfelől államtitkár úr biztosan tudja, hogy vannak nem a mentőszolgálat ellátását igénylő, de egyébként 28 településről a központba bejutni képtelen betegek, ahová a háziorvosnak kell mennie. Ha kiment, nem tudja ellátni a bent lévőket. Tisztelt Államtitkár Úr! Azért teszem fel ezt a kérdést - remény nélkül, mert nyilvánvalóan nem a megoldásra fog javaslatot tenni -, hogy megvilágítsam: önök az egészségügy fejlődéséről beszélnek, az emberek ott az ország keleti felében az egészségügy leépülését élik meg; ott is. Köszönöm a szót, elnök úr.
Ismét megadom a szót Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Akkor ezeket tegyük már tényszerűen rendbe, mert azt gondolom, ez a legfontosabb, hogy így beszéljünk ebben a Házban. Az elmúlt időszakban az alapellátásba 40 százalékkal több forrás került, mint korábban. Tehát nem kevesebb, hanem több. Amiről jelenleg beszélgetünk, az az alapellátási feladatrendszert jelenti, és tény és való, hogy az egyik kistérségi társulás úgy döntött - és hangsúlyozom, hogy egy kistérségi társulás döntött úgy -, hogy a korábbi két orvos helyett egy orvossal fogja elláttatni a feladatrendszerét. Ez azt jelenti, hogy kihasználták azt a lehetőséget, amit a rendelet egyébként 2003 óta lehetőségként ad, hiszen a 2003-as rendelet írja elő, hogy 40 ezer fő alatt elegendő egy orvos és egy ápolónő ügyeleti ellátásban. Azért ezt tegyük már szintén a helyére! Debrecen városában, ahonnan én származom, 210 ezer lakosra három orvos található. Tehát ezek a szintek. [[Tukacs István: Ez 28 település!]] Ha be tudom fejezni, akkor be is fejezném. [[Tukacs István: Parancsoljon! Csak próbálok segíteni!]] Így jogszabályban ez rendben van. A forrásokat megemeltük. Arra szeretném kérni, hogy olyat ne kérjen rajtunk számon, ami egyébként mások döntésein múlik. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: A fejkvótát nem tudják emelni! Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiban.]] Tehát még egyszer: az elmúlt időszakban az alapellátásba jutott források mennyisége 40 százalékkal nőtt, és hangsúlyozom, hogy ha valakinek sürgősségi ellátásra van szüksége, amely meghaladja az alapellátás kompetenciáit, nyilván a mentők majd fognak ebben segíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Már teára sem telik - ez a 21. század?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is külön örülök, hogy bejött, és öntől hallhatom a kérdésemre a választ. Az egészségügy romokban van, a jelenleg rendelkezésre álló pénzből az egészségügyi ellátórendszer egyszerűen nem tud megfelelően működni. A súlyos alulfinanszírozás következtében a személyi és tárgyi feltételek a kelleténél sokkal kisebb mértékben vannak jelen a kórházak nagyobb részében. Sajnos már a legkisebb költségű és legalapvetőbb eszközök beszerzése is komoly gondokat okoz a kórházak többségének. A kórházak adósságállományának konszolidációja nem oldotta meg a problémát, az adósságok újratermelődnek. A kormányzat választásra kényszeríti a kórházakat, hiszen képtelenség minden szükséges eszközt beszerezni a rendelkezésre álló gazdálkodási keretből, mérlegelni kell, hogy minek a hiánya a kisebb rossz. Odáig fajult a helyzet, hogy a választókerületemben lévő ajkai Magyar Imre Kórházban már teára sem futja. Az eddigi gyakorlat szerint a kórházban dolgozók osztályonként 3-5 kancsó teát kaptak, ami körülbelül 20-30 kancsó teát jelent napi szinten. Belátható, hogy ennek van költsége, de az nem akkora, amely biztosítaná egy kórház számára a problémák megoldását. Ebből is látható, milyen siralmas a helyzet, ha a kórházaknak ehhez hasonló extrém spórolásba kell kezdeniük, hogy egyáltalán működőképesek maradjanak. A választókerületem másik kórházában is újratermelődtek az adósságok. A tapolcai kórház fennálló tartozása a Diákétkeztető felé 26 millió, a városgazdálkodás felé pedig 7,5 millió úgy, hogy konszolidálták az elmúlt időszakban ezt a két kórházat. Ennek tekintetében két kérdés merül fel bennem, és két kérdésre szeretnék választ kapni. Hogyan lehetséges, hogy a 21. században problémát okoz a tea mint védőital biztosítása egy kórháznak? És a legfontosabb: milyen intézkedéseket tervez a kormány az elkövetkezendő egy hónapban a tapolcai kórház adósságrendezése ügyében? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Újból megadom a szót Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Megint csak a tényekre szeretnék rátérni, mert azt gondolom, az sokat segít nekünk. Az elmúlt időszakban - már az előbb is mondtam - több mint 500 milliárdnyi fejlesztés történt. Azt gondolom, hogy akkor van ennek igazán értelme, ha azt is hozzátesszük, hogy ez 2,5-szer több, mint amennyi fejlesztés az előző húsz évben összesen volt Magyarországon. Nyilván ön is tudja, hogy Tapolcán ebből 2,3 milliárd forintnyi fejlesztés valósult meg. Azonkívül nyilván azt is tudja, hogy a tavalyi évben 60 milliárd forintnyi olyan extraforrás került be a rendszerbe, ami nem az E-alapból került hozzánk, ezzel tudtuk elérni azt, hogy jelentősen csökkent az adósságállomány. Mondok két tényszámot, csak azért, hogy ez teljesen világos legyen. 2014 decemberében az intézményrendszer összadóssága több mint 70 milliárd forint volt, 2015 decemberében ez 38 milliárd forint, és teszem azt hozzá még szintén, hogy az intézmények készpénzállománya ekkor több mint 10 milliárd forint. Tehát ha valaki azt mondja, hogy nem csökkent az adósságállomány, akkor azt gondolom, hogy az nem ismeri a tényadatokat. A valóság az, hogy csökkent. Ettől még lehetnek eltérések helyenként, de összállapotát tekintve az intézményrendszer sokkal előrébb van, mint egy évvel ezelőtt. Ami a teát illeti: én azt gondolom, hogy összemosni a betegek teáját a dolgozók teájával, azt hiszem, eleve egy álságos dolog, és azt is gondolom, hogy lehet a teát kicsiny dolognak gondolni, de minden forint, amit meg lehet fogni azért, hogy a betegellátás jobb legyen, minden menedzsmentnek feladata. Jogszabály szerint egyébként, miután nem volt nagy hideg, forró teára nem volt szükség. A menedzsmentet ez ügyben hadd védjem meg! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Rig Lajos: És a tapolcai…?]]
Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „A leendő oktatási reformok kapcsán számíthatunk-e az oktatási kiadások visszapótlására, érdemi emelésére, a magyar iskolarendszer biztonságos működését szolgáló forrásbevonásra?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az LMP határozott véleménye szerint érdemi forrásbevonás nélkül nem lehet működőképessé tenni a magyar közoktatást. Nem állítjuk, hogy 2010 előtt megfelelő lett volna az oktatásra fordított költségvetési kiadások nagysága, hiszen a KSH adatai szerint 2003 óta csökkent az állami ráfordítás. A megszorító politika 2009-ben, illetve 2010 után gyorsult fel. [[12.20]] Ha megnézzük a KSH adatait, a Fidesz-KDNP kormányzásának idejére már 30 százalékkal csökkent az oktatás GDP-arányos ráfordítása. A magyar költségvetési törvények alapján 2010-ben 1571 milliárd forint volt az államháztartás összes oktatási kiadása. Ha minden évben biztosították volna legalább ezt az összeget 2016-ig, akkor mára majdnem 75 milliárd forinttal több lenne az oktatási büdzsében. Ráadásul ezen időszak alatt 16,8 százalék volt az infláció, ami jelentősen csökkenti az oktatási kiadások értékét. A rendszerbe tehát nem került pluszforrás. A pedagógusbér-emelés 234 milliárdos pluszköltségét más oktatási kiadások rovására finanszírozzák, nincs a rendszerben pluszpénz. Természetesen szükség volt a pedagógusbér-emelésre, de látnunk kell, hogy a számítások szerint százmilliárdok hiányoznak évente az iskolarendszer fenntartásából. Ez az egyik fő oka, hogy mára csődbe ment a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ is. Az LMP szerint hiába a KLIK-re vonatkozó átalakítási tervek, a 200 milliárd forint visszapótlása nélkül nem lesz működőképes a magyar iskolarendszer. A következőt kérdezem az államtitkár úrtól. A leendő oktatási reformok kapcsán számíthatunk-e az oktatási kiadások visszapótlására, érdemi emelésére, a magyar iskolarendszer biztonságos működését szolgáló forrásbevonásra? Köszönöm. Várom megtisztelő válaszát.
Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is, szeretném önt pontosítani a hivatkozott oktatási kiadási számokat illetően, hiszen az érintett köznevelési kiadások teljesítése 2014-ben 1084,3 milliárd forint volt, míg a 2015. évi költségvetésben tervezett kiadási előirányzat pedig 1230,5 milliárd. Jelzem, hogy ebben az összegben benne van a 2015. évi előirányzat tekintetében a KLIK fenntartásából kikerülő szakképzési előirányzat is, ami a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal fenntartásába került át év közben. Az összehasonlító számok alapján megállapíthatjuk, hogy az oktatási rendszerbe a köznevelési kiadásokat tekintve pluszforrás került, mégpedig 146,2 milliárd forint összegben, gondoljunk például a pedagógusbér-emelés finanszírozására. Önnel ellentétben azt is ki kell jelentenünk, mert ez a valóság és ez a tény, hogy a köznevelés intézményrendszere az átalakítást követően is működött, és jelenleg is működőképes. Azonban az is tény, hogy a reformok kiteljesedése még nem teljes, tehát folyamatban van. Az ország területén eltérő feltételek között, eltérő forrásigénnyel valósíthatók meg a kitűzött célok, ezért a rendszer több helyen módosításra szorul, változtatni szükséges. Rövidesen elindul a parlament előtt is a 2017. évi költségvetés előkészítése. Ennek egyik fő prioritása a köznevelés finanszírozási rendszerének átalakítása. A kormány felelősséget érez az oktatás finanszírozásáért és az intézményrendszer teljes és optimális átalakításáért a szükséges források biztosítása tekintetében. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
B. Nagy László képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Így támogatja gyermekeink fejlődését az MSZP - óvodákat zár be a szegedi szocialista városvezetés” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon az elmúlt 20-25 évet tekintve rekordot dönt a női foglalkoztatás. Ez felveti annak az igényét, hogy a szülők akár bölcsődében, akár óvodában minél szélesebb körben el tudjanak helyezni gyerekeket. Fontos, hogy a szüleik tudhassák: az óvodákban jó körülmények között, biztonságban vannak gyermekeik, és ezenkívül még megfelelő tartalmú nevelésben is részesülnek. Az elmúlt években kibővítettük az eddigi bölcsődei lehetőségeket, a hagyományos bölcsőde mellett létrejött a minibölcsőde, a munkahelyi bölcsőde, a családi bölcsőde intézménye is. Számításaink szerint a következő három-négy évben 17 ezer új bölcsődei férőhely lesz, szélesebb körű és sokkal rugalmasabb ellátást biztosítva, és sokkal jobban igazodva a családok igényeihez. Ezt segíti az is, hogy most már nemcsak a gyermek egyéves, hanem féléves korától jár a gyed extra. A támogatási forma egyébként egyre népszerűbb, az idei évre 20-23 százalékos bővüléssel számolunk. Ezért nem véletlen, hogy 2010-2015 között közel 10 ezer új óvodai férőhellyel lett bővítve az ország óvodai kapacitása. Tisztelt Államtitkár Úr! Éppen ezért érthetetlen, ami ma Szegeden folyik. A szocialisták nyolc éve alatt szinte teljesen megszüntették az otthonteremtési támogatásokat, a családokat belehajszolták a végzetes devizahitelekbe; bércsökkenés, nyugdíjcsökkenés, emelkedő villany- és gázárak, eladósodás volt a szocialista országlás következménye. Ezt a trendet folytatja a szegedi városvezetés, hiszen a szülői tiltakozások ellenére olyan döntést hoztak, hogy öt óvodát akarnak bezárni a Tisza-parti városban. A bezárandó óvodák között van olyan is, amely folyamatosan túljelentkezéssel küzdött, tehát az egyik legnépszerűbb és legkedveltebb óvoda volt a városban. Egy másik pedig a város egyetlen olyan óvodája, amelyik reggel 5 órától nyitott ki. Mit csináljanak ezek után azok a szülők, akik hajnalban járnak dolgozni? Kérném szíves válaszát tisztelettel. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Megadom a szót Palkovics László államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az óvodai és a bölcsődei ellátás nemcsak a munka és a magánélet összeegyeztetésének előmozdítását szolgálja, hanem alapvető beruházást is jelent a gyermekek fejlődésébe, javítja a hátrányos helyzetű gyermekek jövőbeni esélyeit. Szegeden 12 önkormányzati bölcsőde működik 982 férőhellyel és 110 százalékos férőhely-kihasználtsággal, ami azt támasztja alá, hogy igény van a gyermekek ellátására. Ezért aztán érthetetlen, hogy miért tervezi a szocialista városvezetés egy gondozási egység rendelővé alakítását és 24 férőhely megszüntetését. A 2015-2016-os nevelési évet érintő legfontosabb változás a köznevelésben a hároméves kortól kiterjesztő hatályú óvodakötelezettség bevezetése volt. Az intézkedés megalapozta azt az utat, amelynek során a gyermekek már a korai éveiktől azonos eséllyel és hozzáféréssel kezdhetik meg az intézményes keretek között biztosított nevelést, továbbá utat nyitott ahhoz is, hogy időben felfedezhetővé váljanak a későbbi tanulási nehézségek; szükségszerűen lehetővé váljon a korai beavatkozás, a hátrányok csökkentése, és nem utolsósorban mihamarabb megkezdődhessen a tehetségek korai kibontakoztatása is. Mindezek eredményessége jelentősen befolyásolja az óvodai-iskolai átmenet megkönnyítését, hosszú távon a korai iskolaelhagyók arányának a csökkentését. Amikor tehát egy települési önkormányzat úgy dönt, hogy bezárja a magas kihasználtságú mutatók szerint jól működő óvodáit, a saját közigazgatási területén lévő óvodás népesség jövőbeni esélyeit veszélyezteti, növelve a hátrányok faktorait. Azt külön szükséges megemlítenünk, hogy a fenntartó döntéséből eredő intézkedés a köznevelési törvényben foglalt kötelezettségét is megszegni láttatja, amely szerint a döntés eredményeként nem róhat aránytalan terhet a gyermekekre. Aránytalan terhet ró a fenntartó a gyermekekre akkor, ha a nevelés, a nevelés-oktatás körülményeit az átlagos körülményekhez képest - a gyermek, a tanuló életkorát és sajátos nevelési igényét figyelembe véve - lényegesen nehezebbé teszi, vagy intézkedésével jelentős költségnövekedést okoz a szülőknek a gyermek óvodáztatásában, miközben az ágazat a kormány támogatásával, a fenti célok mentén az óvodai férőhelyek fejlesztéséhez, az egyenlő esélyek megteremtésének fenntarthatóságához hazai forrásból is biztosít támogatást. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „A duális szakképzés újszerű megközelítése az eddig kevéssé vizsgált kutatási területeken keresztül, mint az ókor és középkor” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A különböző tudományágak fejlődésének vizsgálata és a jelenbeli tapasztalatok összevetése szerintünk is fontos kérdés, csak nem mindegy, hogy mire szánt pénzből teszik meg ezt, és önöknél mi a prioritás. A kormányzat, úgy látszik, egyre kreatívabb módon használja fel a munkáltatók és a munkavállalók által megfizetett adóforintokat, amit eredetileg szakképzésre és felnőttképzésre kéne elkölteniük. Prioritásként önök kiírtak egy olyan pályázatot a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből finanszírozva, amely a szakképzést és a felnőttképzést vizsgálja Magyarországon, Krisztus után 1500-ig, különös tekintettel a hadászatra, a pénzverésre és a pénzváltásra. Úgy látszik, a hazai szakképzés duális alapokon nyugvó rendszere már annyira tökéletes, és a szakképzési iskolákban tanulók helyzete is annyira megnyugtató, hogy elérkezett az az idő, amikor hátradőlve a múltba révedhetünk - hadászatról és pénzverésről, pénzváltásról kell anyagokat írattatni, nem a mostani rendszert kell felülvizsgálni. [[12.30]] 8 millió forintot szán erre a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből, ami az ókori és középkori szakképzést, felnőttképzést kívánja újszerűen megvilágítani, újszerű helyzetbe helyezni. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, a hazai szakképzés és felnőttképzés mély és strukturális problémáinak megoldását miért az ókori és középkori hadászatban, pénzverésben vagy éppen pénzváltásban keresik. A pályázat 8 millió forintos keretösszegének hasznosulása miképpen segíti elő a hazai duális szakképzés és felnőttképzés helyzetének érdemi javítását? Ezt a pénzt miért nem olyan kutatásokra költik a szakképzésben, ami a munkaerőpiaci pozíciókat javítaná? Miért nem a gyerekekkel foglalkoznak, hogy olyan képzést kapjanak, ami utána segíti az életüket? Miért a múltba révedünk, pénzváltásról, pénzverésről és hadászatról készíttetünk vizsgálatokat, történelmi anyagokat? Éljenek ebben a világban! Köszönöm.
Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Asszony! Sajnos, azt kell mondanom, hogy nem tájékozódott megfelelőképpen, hiszen ez a pályázat, amit ön fölemlített és ez a leendő munka egy hosszú folyamatnak egy részeleme, egy része lesz [[Dr. Harangozó Tamás: Melyik része?]] , ugyanis a munkaerőpiac igényeit kiszolgálni képes szakképzés megteremtése a kormány feladata. A magyar gazdaság teljesítménye akkor javítható, ha megfelelő számú és színvonalú szakmai tudással rendelkező munkaerő kerül ki a piacra. Fontos kiemelni emellett, hogy a szak- és felnőttképzés történeti előzményének kutatása egyre hangsúlyozottabbá válik Európában, abban az Európában, amire önök is sokszor példaként tekintenek. A magyarországi kutatások, az eddigi kutatások jelentős része az elmúlt évtizedben leginkább a szabályozásban bekövetkezett változások vizsgálatára fókuszált, jellemzően nem a szak- és felnőttképzés történetisége állt a középpontban. E hiány pótlására - és kérném, hogy most figyeljen, mert azért mondtam, ha figyelmesebben olvasta volna az anyagot, akkor tudta volna, hogy egy része egy hosszabb folyamatnak ez a munka - került megindításra 2014 januárjától az a kutatási program, amely a szakképzés, a felnőttképzés és a foglalkoztathatóság, illetve a munkaerőpiac összefüggéseinek vizsgálatára irányul, amelynek egy részét képezi ezen szakmai területek történeti korszakokon átívelő vizsgálata. Az új eredmények közép- és hosszú távon hozzájárulhatnak a szakképzés vonzóvá tételéhez és a duális képzés kiterjesztéséhez is természetesen. És akkor nagyon fontos, hiszen kérdése volt az is, hogy kik használják ezt a pénzt és hogyan: a szóban forgó kutatási programban elsősorban fiatal kutatók vesznek részt, amely reményeink szerint a szakterület múltjának mélyebb megértésén kívül hozzájárul az ő szakmai fejlődésükhöz is. A pályázók közül 16 kutató fog részesülni meghatározott időszakra bruttó 500 ezer forint kutatói támogatásban. Tehát nem egy összegben kerül kifizetésre a 8 millió forint, hanem ebből jó néhány fiatal kutató tud eredményes és hatékony munkát végezni. Köszönöm szépen figyelmét. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Milyen törvényt várhatunk az állatok védelmében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Bizakodva várom több ezer állatvédő polgártársammal egyetemben, hogy mi lesz az állatkínzásról szóló törvényjavaslatban. A megszokott mechanizmusban most ott járunk, hogy az ellenzék javaslatait lesöprik az asztalról. Feltételezem, hogy egyeztettek az állatok védelmében eljáró szervezetekkel, jogászokkal, és hoznak egy törvényt, amely megfelelő visszatartó erővel bír. Kérem, mérlegeljék azt a tényt is, hogy az állatok bántalmazásának kellő szankcionálása az ember ellen elkövetett bántalmazásokat is csökkenti, megelőzheti. Több vizsgálat is kimutatta már, hogy aki kutyát kínoz, emberre készül, nagy esély van az állat bántalmazása után a családtag vagy a társadalom más tagjai ellen elkövetett bántalmazásra. Továbbá kérem államtitkár urat, hogy a Belügyminisztériummal egyeztetve úgy menjen végbe a szigorúbb és alaposabb fellépés, hogy az ne a nyomozók további túlterheltségét okozza. Ennek következménye a fásultság, a felületes nyomozás, hiba lehetősége. Tudjuk, hogy jelenleg is több területen - legyen az szakterület vagy földrajzi terület - több ügyet kell vinnie egy nyomozónak, mint a norma. A végén még annyit szeretnék elmondani, hogy szkeptikus vagyok az önök egyeztetésével kapcsolatban, mert ezek után általában kiderül, hogy az egyeztetés csak egy igen szűk kört érint. Csak a nagyobb horderejű dolgokat említve: ez okozza az egészségügy és az oktatás katasztrofális helyzetét. Kérném továbbá államtitkár urat, hogy ha önöknek tényleg fontos az állatvédelem, akkor az általam januárban életre hívott állatvédelmi kerekasztal döntéseit, amelyeket törvényjavaslat formájában benyújtottam a Magyar Országgyűléshez, legyenek szívesek támogatni, mert én egyeztettem számos ilyen állatvédő szervezettel. Továbbá szeretném megkérdezni államtitkár úrtól, hol járnak az egyeztetésekkel önök, és kikkel ültek le. Mik a prioritások a tárgyalások alkalmával; milyen eredményt akarnak önök elérni; milyen hatást vár az új törvény életbe lépésével? Várom őszinte és egyenes válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Völner Pál államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Képviselő úr a kérdésében állatkínzásról szóló törvényt emlegetett, de szeretnék megnyugtatni mindenkit, ilyen törvény nincsen, és amíg a Fidesz van kormányon, nem is lesz. Pont ellentétes célkitűzéseink vannak, ugyanis azt szeretnénk elérni, hogy minél kevesebb állat essen rossz bánásmód, illetve kínzás áldozatául. Ezt a célt szolgálja az állatok védelméről és kíméletéről szóló törvény és a büntető törvénykönyv vonatkozó rendelkezései is. A nemrégiben a Nyugatitól a Parlamentig vonuló tüntető állatvédő szervezetek közül is többen hangsúlyozták, hogy Európában a magyar az egyik legszigorúbb büntetőjogi szabályozás ebből a szempontból. Ugyanakkor még mindig történnek olyan esetek, amikor kiszolgáltatott állatokat brutálisan bántalmaznak, és ezek joggal háborítanak fel minden jóérzésű embert. Az Igazságügyi Minisztérium konzultációt hirdetett az állatvédő szervezetekkel, ennek szervezését már meg is kezdtük. Csaknem száz szervezetet keresünk fel e-mailes adategyeztetés céljából, és ha minden a terveknek megfelelően zajlik, rövid időn belül össze is tudunk ülni velük. Nyilván köztük lesznek azok a szervezetek is, amelyekkel a képviselő úr tartja a kapcsolatot. Ami a tárgyalások célja iránt érdeklődő kérdését illeti, fontosnak tartom kiemelni, hogy úgy látjuk, a szankciók mellett nagy, ha nem még nagyobb figyelmet kell fordítani a megelőzésre is, hiszen az elsődleges cél az, hogy senki se okozzon kínszenvedést az állatoknak. Remélem, hogy minél előbb sikerül a társtárcákkal és az ügyben illetékes és jártas szervezetekkel olyan újításokat kidolgoznunk, amelyek hatékonyabbá teszik az állatvédelmi rendszerünket, és a meglévő szabályozást annyiban finomítják, illetve az azt alkalmazó gyakorlatot, hogy azt a célt, amit a demonstráció megcélzott, közösen elérjük. Köszönöm a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Sallai R. Benedek, Schmuck Erzsébet és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Továbbra sem zavarja a kormányt, hogy Andy Vajna a szerencsejáték-függők kárára gazdagodik átláthatatlanul?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Lehet Más a Politika nemrég számos írásbeli kérdést nyújtott be Andy Vajna és Szima Gábor kormányközeli kaszinócézárok tevékenységével kapcsolatban. Miniszter úr válaszaiból kiderült, hogy a játéktermeikben csak a tavalyi évben rekordszámú látogató fordult meg, 1,2 millió fő. Ez körülbelül 180 milliárd forintnyi rekordforgalmat generálhat, ami után csupán néhány milliárd forintot fizetnek be játékadóként a költségvetésbe. Az ajándékba kapott kaszinók után ajándékba kapott könnyített adózás is jár a haveroknak. Mindeközben a szerencsejáték-prevenció terén továbbra sem láttunk semmiféle érdemi előrelépést. A játékosvédelmi rendelet előírásait vagy betartják, vagy nem. Külön erre a célra szánt 100-200 milliós forrásról a mai napig nem lehet tudni, hogy mire és hogyan költik majd el. A prevenció nem is érdeke a kormánynak, gondoljunk bele, hiszen hadd költsenek minél többet Andy Vajnáék kaszinóiban, ez az érdekük. Az LMP továbbra is azt mondja, hogy a kaszinókat be kell zárni egészen addig, ameddig azok nincsenek bekötve a NAV-hoz, illetve ameddig a Szerencsejáték Felügyelet nem ügyel 0-tól 24 óráig a játéktermekben, folyamatosan ellenőrizve a játékok tisztaságát. Ameddig ezek a feltételek nem teljesülnek, csak szúrópróbaszerű vizsgálatok történnek - például sarokban lévő kamerák képeit elemezgetik, amin nyilvánvalóan semmit nem lehet látni -, addig joggal mondhatjuk, hogy Andy Vajna és Szima Gábor ügyei átláthatatlanok. Tisztelt Államtitkár Úr! Továbbra sem zavarja a kormányt, hogy a haverok a szerencsejáték-függők kárára gazdagodnak átláthatatlanul? A friss adatokból az látszik, hogy Andy Vajnáék egyre jobban járnak az üzlettel, miközben az államot egyre nagyobb kár éri, hiszen milliárdos bevételről mond le, mindamellett sok százezer játékfüggő problémáján sem segít. Várom válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]] [[12.40]]
Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, egyébként ön is valószínűleg tudja ezt, hogy a Nemzetgazdasági Minisztérium 2015 második felében elkészítette az új játékosvédelmi szervezetek és az érintett szervezők bevonásával az új játékosvédelmi rendszerről szóló kormányrendeletet. Ez a kormányrendelet nagy hiányosságot pótol, hiszen húszéves lemaradást fog így pótolni ez a működőképes rendszer. 2016 előtt csak a 18 év alatti játékosok védelmét szolgálta a rendszer, már amennyire. A kormányrendelet 2015. november 11-től 24 órás játékosvédelmi zöldszámot biztosít az érintettek számára. Az elmúlt három hónapban több mint 150 hívás érkezett, és az úgynevezett játékosvédelmi nyilvántartásban pedig több mint 300 személy regisztráltatta magát. Ez nagy eredmény, hiszen gondoljuk el, hogy itt bírósági döntés alapján korlátozás, gondnokság alatt álló személyekről van szó, és a másik esetben is - ez a több - olyan személyek vannak, akik jelentős önkorlátozó nyilatkozatot tesznek. Azt gondolom, ez a kormányrendelet áttörést hoz a játékosvédelem tekintetében, hiszen három tárca összefogva, az Igazságügyi Minisztérium, az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a mi tárcánk egységes koncepciót dolgozott ki, játékosvédelmi tájékoztatókat szerkesztett, amelyeket a szervezők honlapjain közzétesznek, a játékhelyeken, az értékesítő helyeken pedig nyomtatott formában, ingyenesen a játékosok rendelkezésére bocsátják. Ez a rendszer most indult, nyilván a tapasztalatait értékelni kell. Az első ilyen átfogó értékelés a jogszabály értelmében a következő év február 20-án történik meg, akkor lehet szó ennek a rendszernek a felülvizsgálatáról és esetleges módosításáról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „A budai fonódó III. kerületi tapasztalatai. Várható-e a problémák javítása?” címmel.Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem titok, hogy sok III. kerületi lakos várta a budai fonódó megépülését. Sokadmagammal együtt én is értetlenül szemléltem, hogy Láng Zsolt II. kerületi fideszes polgármester miért akadályozta oly sokáig ezt a beruházást, de örülök annak, hogy valóban sikerült, és átadták a forgalomnak a villamosszakaszokat. Természetesen, ahogy ez lenni szokott, számos lakossági panasz érkezett a felújítás, illetve a beruházás kapcsán, ezeknek a tapasztalatait szeretném megosztani önnel. Csak néhány példát hadd mondjak! A Margit Kórház és a Selmeci utcai megállókban, a Bécsi úton a peronokat nem magasították meg a többiekhez hasonlóan, a hibás aszfaltot nem cserélték le, és nem kerültek kialakításra esővédett várakozók, nincsenek védőkorlátok, tolókocsival nagyon nehéz a mozgás. Ez azért nagyon lényeges, mert még egyszer mondom, a Margit Kórházhoz köthető szakaszokról van szó. Amikor megkerestük a BKK-t, ők azt mondták, hogy itt nem lehet ezt a megoldást alkalmazni, de érdekes módon más, hasonló adottságokkal rendelkező útszakaszon pedig sikerült. Nagyon sok helyen hullámzó a felszereltségük maguknak a megállóknak, sok helyen hiányoznak például a megvilágított információs vitrinek. Különösen fájó a Bécsi úti végállomás kiépítetlensége: jelenleg csak nagyon apró betűs menetrendi tájékoztatóról lehet megtudni, hogy a két bent álló villamos éppen merre megy, ami azért nem túl jó dolog egy olyan megállónál, ami végállomás és egyben indulóállomás is. Nagyon sok a torlódás is, és úgy tűnik, ezeket a torlódásokat egyetlen szakaszon sem sikerült felszámolni, sem a Kolosy téri, sem pedig a Bécsi úti szakaszon, márpedig ez nagyon nagy nehézségeket okoz. Kérdezem ezért a miniszter urat vagy az államtitkár urat, aki válaszolni fog, hogy látják-e ezeket a felmerült problémákat, illetve várható-e a beruházás korrekciója annak érdekében, hogy a fonódó villamos valóban betölthesse szerepét a III. kerület lakosságának életében. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Megadom a szót válaszra Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönettel vettük a képviselő úr jelzéseit és a tapasztalatáról szóló tájékoztatást is, mindenképpen tolmácsolni fogjuk a Fővárosi Önkormányzat felé, hiszen hatáskörrel és lehetőséggel ők rendelkeznek, de természetesen egyébként is figyelembe vesszük a közlekedők véleményét, és valóban így van, beépítjük a következő intézkedéseinkbe. Természetesnek tartjuk attól függetlenül, hogy egy ilyen nagy beruházásnál az első stádiumban, az első időszakban vannak problémák és vannak gondok, amelyeket később javítani is kell. Mindenképpen fontos azért visszatérni egy kicsit az időben, és nem feledkezni el azért arról, hogy 2007 és 2013 között a kohéziós alap összes forrását Budapesten a 4-es metróra kellett költeni. Más, ugyanilyen, mint ez a fonódói beruházás, fontos fejlesztés elmaradt, nem maradt már rá forrás. Itt is a befejezéséhez a műszaki tartalomban kompromisszumot kellett kötni, és csökkenteni kellett a műszaki tartalmát, hogy egyáltalán használható legyen a beruházás, ha elkészül. Ahogy említette is, ettől függetlenül a Selmeci utcánál és a Margit Kórháznál lévő peron átépítése nem is volt benne egyébként a tervben. Valóban igaz, meg lehet csinálni, és meg lehet oldani a peronszélesítést úgy, hogy az útpályát áthelyezzük, átépítjük és megszüntetünk egy forgalmi sávot, de ez egy drágább műszaki megoldás lehetne, a síneket is át kellene helyezni, és most pillanatnyilag nincsen rá forrás. A lényeg az, hogy ennek benne kellett volna lenni a 2007-2013-as ciklusban a forrásmezőben magyarul, és nem lett belerakva. Viszont arról mindenképp tájékoztatom, hogy az integrált közlekedésfejlesztési operatív program listájában szerepel a külső Bécsi úti villamos megépítése és az út meghosszabbítása. A vonal az Aranyvölgy állomásig elmenne, azt mindenképpen elérve, és ezzel is tudnánk segíteni a torlódás csökkentését. A Kolosy térnél 2016. április 30. után lehet arra számítani, hogy a zsúfoltság csökkenni fog, mert oda fogunk érni a beruházással. És ami fontos: bármilyen hiba is van benne, igyekszünk megvalósítani, tehát amit mi elkezdünk, azt önökkel ellentétben be is fejezzük, még Budapesten is. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szávay István, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Kiáll-e a kormány Tőkés László és a védhatalmi státus mellett?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban robbant a hír, miszerint Klaus Iohannis román elnök megvonta Tőkés Lászlótól a legmagasabb román állami kitüntetést, a Románia csillaga érdemrendet. A jelenlegi európai parlamenti képviselőnek a rendszerváltást követő életpályája okot adhat ugyan vitára, de az azonban megkérdőjelezhetetlen, hogy bátor kiállása kulcsszerepet játszott a példátlan terrorral uralkodó Nicolae Ceauşescu nacionál-kommunista diktatúrájának megbuktatásában. Ezért nem okozott különösebb meglepetést az, hogy a román forradalom huszadik évfordulóján Tőkés László megkapta az említett kitüntetést. A Románia csillaga érdemrend mostani, egyértelműen politikai alapon történt visszavonása, az amúgy már egyébként is tetszhalott állapotban lévő román-magyar kapcsolatoknak egy újabb mélypontja, a román állami szervek által újult lendülettel zaklatni kezdett erdélyi magyar közösség megfélemlítése érdekében tett, rövid időn belül immár sokadik kísérlet. Mindez csupán azért, mert Tőkés László 2013-ban felvetette azt, hogy Magyarországnak Ausztria és Dél-Tirol mintájára védhatalmi státust kellene vállalnia Erdély és Erdély magyarsága felett. A Jobbik Magyarországért Mozgalom 2014-es választási programjában is szereplő felvetés akkor az erdélyi magyar közösség felszámolására egyre nyíltabban törekvő román államhatalom hisztérikus felháborodását váltotta ki. A román államapparátus különböző szervei azóta nemcsak a székelyföldi autonómiamozgalom legemblematikusabb tagjaira csaptak le koholt vádak alapján, hanem ártatlan magyar embereket tartanak immár hónapok óta családjuktól elzárva vizsgálati fogságban Bukarestben, nem is akármivel, terrorizmussal vádolva őket. A fentiek alapján kérdezem az államtitkár úrtól, egyetért-e a kormány azzal, hogy Magyarországnak védhatalmi státust kell vállalnia Erdély és a jelenlegi Romániában élő magyarság felett. Egyetértenek-e önök azzal, hogy Tőkés Lászlótól a Románia csillaga érdemrendet politikai alapon vonták meg magyarellenes indokkal, az erdélyi magyar közösség megfélemlítése céljából? Kiáll-e tehát a kormány Tőkés László és a védhatalmi státus mellett? Kérem az államtitkár urat, hogy mind a két kérdésemre világos választ adjon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Potápi Árpád János államtitkár úrnak adom meg a szót. [[12.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Kedves Képviselőtársaim! Magyarország közvéleménye és a magyar kormány értetlenül áll Tőkés László kitüntetéseinek visszavonása előtt, tekintettel arra, ahogy ön is mondta, hogy Tőkés Lászlónak a romániai forradalomban és a rendszerváltás elindításában betöltött meghatározó szerepe elvitathatatlan. Kitüntetésének megvonása nemcsak személye, hanem az egész erdélyi, de mondhatjuk nyugodtan, az egész magyar nemzet szempontjából sértő és provokatív. Határozottan kiállunk amellett, hogy Tőkés Lászlónak joga van elmondania álláspontját; ez a demokrácia alapvető értéke. Egyetértünk vele abban, hogy Magyarországnak védelemben kell részesítenie Erdély, Kárpátalja, a Felvidék, a Délvidék és a diaszpóra magyarságát is, hiszen a mindenkori magyar kormányoknak Alaptörvényben rögzített kötelességük, hogy felelősséget viseljenek a határon túli magyarok sorsáért. Kötelességünk, hogy támogassuk egyéni és közösségi jogaik érvényesítését, közösségi önkormányzataik létrehozását. A magyar kormány minden eszközzel támogatja az erdélyi magyarok autonómiatörekvéseit is. A Trianonban elszakított magyarság mellett állva a többségi nemzetekkel együtt kell támogatást keresnünk a magyarság jogos és méltányos igényére, hogy az ősei által megszerzett javaival szabadon élhessen, kultúráját és nyelvét a XXI. századi Európának megfelelő módon gyakorolhassa, önmaga igazgatását megszervezze. Végezetül kiállunk a megfélemlített polgármesterek, tisztviselők mellett, Mezei János, Antal Árpád, Ráduly Róbert és társaik mellett. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Tényleg lenyúlnak egy egész szektort a miniszterelnök lánya kedvéért?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten Rogán Antal propagandaminiszter cáfolta, hogy a turizmus területén hozott központosító intézkedés államosítás lenne. Senkitől nem fognak elvenni semmit, mondta. Ez nyilvánvalóan valótlanság, hiszen nem kell ahhoz tulajdonszerzés, hogy valakit tönkretegyenek, elég központilag megmondani, hogy ki milyen fesztivált szervezhet, azon ki vehet részt, vagy olyan törvényt hozni, amely egyeseket kizár a piacról. Ez nyílt, az eddigieknél sokkal nagyobb beavatkozást jelent. Az állam rátelepszik a turizmusra, hogy forrásokat szívjon el. Egy központosított szervezetből akarják irányítani az egész szektort. A KLIK példáján láttuk, hogy ezek a központosított dolgok milyen jól működnek. A turizmus államosítása azért különösen érdekes, mert itt egy jól működő szektorról van szó. Olyan ágazatot akarnak úgymond segíteni, amelyik nem szorul rá. Arra hivatkoznak, hogy az ország még mindig nem használja ki a lehetőségeit, és ezen segítene egy úgymond rugalmas intézmény. Ez azonban hazugság. Mindenki tudja, hogy a miniszterelnök lányának, Orbán Ráhelnek és még pár tucat fideszes havernak akarnak helyet készíteni, gründolnak egy sok milliárd adóforinttal kitömött állami intézményt, amely majd milliókért úgymond brendet épít. Közben megpróbálja függésbe kényszeríteni a piaci szereplőket, és ezzel jó üzlethez juttatni az önökhöz közel állókat. Államtitkár Úr! Azt kérdezem: önök tényleg a miniszterelnök frissen végzett lányához igazítják az államszervezetet? Tényleg képesek egy jól működő szektort beáldozni? És ez a központosítás hány ember munkabérét veszélyezteti? Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A turizmus ágazat tevékenységének értékelése a kormány előtt lévő kérdés, a kormány a napirendjére tűzte, és azt már több kormányülésen is megtárgyalta. Jelenleg az ágazat szabályozásai, jogszabályi kérdései, az állami intézmények, gazdasági társaságok működtetése és az ágazatot érintő fejlesztési kérdések a Nemzetgazdasági Minisztériumhoz tartoznak, és a tárca azt szeretné, hogy ez a jövőben is így maradjon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Minden utazás élmény a MÁV-val?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Kánikula van, késnek a vonatok; vihar jött, késnek a vonatok; esik három centi hó, késnek a vonatok; a MÁV-vezérnek megemelik 5 millió forintra a fizetését, késnek a vonatok; vagy csak úgy elszakad egy felsővezeték, késnek a vonatok sokat, gyakran Magyarországon. A vasúttársaságok azon dolgoznak, hogy minden utazás élmény legyen, mondta Tasó László, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közlekedéspolitikáért felelős államtitkára a 39. Utazás 2016 nemzetközi idegenforgalmi szakkiállításon. Hozzátette, a versenyben nem könnyű helytállni, de a Magyarországon megvalósult fejlesztésekkel a MÁV-Start jelentős lépéseket tett az utazók megnyerésére. Továbbá azt is mondta, hogy az elegáns körülmények kialakítása jól halad, a magyar kormány ehhez biztosítja a lehető legtöbb saját és uniós forrást. Azért tettem fel azt a kérdést államtitkár úrnak, hogy mikor utazott utoljára vonaton, hogy ezeket az elegáns körülményeket szokta-e tapasztalni ezeken a járatokon. Csépke András, a MÁV-Start Zrt. vezérigazgatója elmondta, hogy 2016-ban 150-nel növeli a jegyvizsgálók létszámát, a szolgáltatások színvonala és az utastájékoztatás javítása érdekében. Nem tudom, tudja-e államtitkár úr, hogy ennél többen hiányoznak a súlyos szakemberhiány miatt a jegyvizsgálók közül a vasúton, de a mozdonyvezetők közül is; információim szerint több mint ezer szakember hiányzik a vasúttársaságoktól. Akkor ez a 150 ember csak pótlása lehet ennek a rendszernek, nem a szolgáltatásfejlesztés része. Szeretném még azt is megkérdezni államtitkár úrtól, hogy 2013. május 15-én a pótdíjak bevezetésekor szolgáltatásfejlesztést ígértek, igaz, ez megtörtént, csak nem azokon a vonalakon, ahol a pótdíjat beszedik, hanem az elővárosi járatokon. Szeretném megkérdezni államtitkár úrtól, hogy mikor fognak a távolsági járatokon is fejlesztést végezni, és mire gondolt, amikor azt mondta, hogy az utazás élmény Magyarországon, ha a vasútra felül a magyar állampolgár. Várom megtisztelő válaszát.
Megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Elképedve olvastam a kérdését, és abban bíztam, hogy azt szóban majd egy kicsit árnyalja. Ön nem mást állít, mint azt, hogy az a 38 ezer ember, aki a magyar vasútnál dolgozik, nem végzi el a munkáját, a munkájának nincs célja, nem az a céljuk a magyar vasutasoknak, hogy minden egyes utazást élménnyé varázsoljanak. Ön lenézi és kigúnyolja ezeknek az embereknek a munkáját. Ez egy borzalmas nagy probléma. De valószínűleg nem is ismeri a vasutas-társadalom működését, azt sem tudja, hogy a kormány az elmúlt években milyen mennyiségű forrást próbált biztosítani, és fog a következő években Magyarországon a vasúti közlekedés fejlesztésére. Azt sem tudja egyébként, hogy hány ember konkrét, komoly és felelősségteljes munkájába kerül az, hogy valóban ne csak a munkába vagy az iskolába járásra használják a vasutat, hanem menjenek vele nyaralni és pihenni is, és azt mondja valaki, aki végigdolgozta az évet, hogy vasúton akar közlekedni és elérni a célját egy pihenés alkalmával. Magának fogalma sincs arról, hány ember munkájának köszönhető az, hogy Magyarországon ekkora fejlesztéseket tudunk végrehajtani. Ha pedig tudja, azért mondom, hogy ne felejtse el: 1800 milliárd forintot fog Magyarország vasúti fejlesztésre fordítani. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Egyébként meg van magának fogalma arról, hogy mit beszél?! Amióta létezik Hajdú-Bihar megye, abban a megyében még soha nem volt ekkora mértékű közlekedésfejlesztés. Valóban úgy gondolja, hogy az MSZP-sek azt gondolták önről, hogy majd így kell képviselnie a választópolgárok érdekeit, mint ahogy azt teszi? Ön a provokációival, ezekkel a beszólásokkal rongálja Hajdú-Bihar megyét. Szégyellje magát! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a kérdéseket. Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem illeti pedagógusigazolvány a pedagógiai, gyógypedagógiai asszisztenseket?” címmel. Farkas Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A hatályos köznevelési törvény szerint a pedagógus munkakörben, a pedagógiai előadó és pedagógiai szakértő munkakörben, továbbá a szabadidő-szervező munkakörökben foglalkoztatottak részére van lehetőség pedagógusigazolvány használatára. Ugyanakkor érthetetlen az, hogy a köznevelési törvényben felsorolt, pedagógusigazolványra illetékes munkakörök között miért nem kaptak helyet a pedagógiai, gyógypedagógiai asszisztensek. [[13.00]] A pedagógusigazolvány olyan kedvezményeket biztosít a pedagógusok számára, amelyek igénybevételével akár havi 10 ezer forintot is megtakaríthatnak. Az utazási kedvezmények, a múzeumi, színházi és mozijegyekhez alacsonyabb áron történő hozzáférés és a könyvekhez való olcsóbb hozzájutás valóban olyan támogatások, amelyek hozzájárulnak a pedagógus hivatásának megbecsüléséhez, munkájuk segítéséhez. A pedagógiai vagy éppen gyógypedagógiai asszisztensek nélkülözhetetlen tevékenységükkel hathatósan segítik a pedagógusok oktatási munkáját. Gondozási feladatok ellátásával a kisiskolások, sokszor a sajátos nevelést igénylő magatartás-problémás gyermekek mindennapi életben való boldogulását könnyítik meg. Éppen ezért magától értetődőnek kellene lennie, hogy számukra is lehetőség nyíljon a pedagógusigazolvány kedvezményeinek igénybevételére; különösen annak fényében, hogy bár a Jobbik számtalanszor kezdeményezte fizetésük növelését, megalázóan alacsony bérezésben részesülnek. Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik fontosnak tartja a pedagógusok áldozatos munkájának elismerését és megbecsülését. Ennek kifejezéseképpen Dúró Dóra képviselőtársammal törvénymódosító javaslatot nyújtottunk be a pedagógusigazolvány jogosultsági körének kiterjesztése érdekében, hogy a pedagógiai és gyógypedagógiai asszisztensek is igényelhessék a jogosultság általi kedvezményeket. Ennek alapján kérdezem államtitkár urat, miért nem illette meg eddig a pedagógusigazolvány a pedagógiai, gyógypedagógiai asszisztenseket. Támogatni fogják-e törvénymódosító javaslatunkat? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott kérdésre a választ Palkovics László államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is mondta, a nemzeti köznevelésről szóló törvény értelmében a pedagógus joga, hogy az állami szervek és a helyi önkormányzatok által fenntartott könyvtárakat, muzeális intézményeket, kiállítótermeket, színházakat jogszabályban meghatározott kedvezményekre való jogosultságát igazoló igazolvánnyal látogassa. A pedagógusigazolványra jogosult a fenntartótól függetlenül a pedagógus munkakörben, a pedagógiai előadói és pedagógiai szakértői munkakörben, tovább a szabadidő-szervező munkakörben foglalkoztatott, továbbá az e munkakörökből nyugállományba vagy korhatár előtti ellátásba helyezett személy. A törvény megalkotásakor a jogalkotói szándék arra irányult, hogy a pedagógus-életpálya bevezetése mellett a korábbi kedvezmények megmaradjanak, mint például a pedagógusigazolvány által igénybe vehető kedvezmények is, amelyeket a jogalkotó a korábbi jogosultsági kör számára kívánt továbbra is biztosítani munkájuk támogatására és annak elismeréseként. Fontos azonban megjegyezni, hogy a törvény kiterjesztette a kedvezményt a nem köznevelési intézményekben a gyermekneveléssel és gondozás céljából létesített pedagógus munkakörökre is, az egészségügyi intézményekre, gyermekgyógyüdülőkre, javítóintézetekre is.Egyetértek képviselő úrral abban, hogy a nevelést-oktatást segítő munkakörben foglalkoztatottak áldozatos munkája nélkül a nevelési-oktatási intézmény nem működhet, azonban a jogosultsági kör kiterjesztésének financiális akadályai voltak. A pedagógusasszisztens, gyógypedagógiai asszisztens munkakörben foglalkoztatottak esetén kormányrendelet biztosítja a nevelő és oktató munkát végzőket megillető pótszabadságot, ez az alapszabadságon felüli évi 25 napot jelent munkájuk elismeréseképp.Képviselő úr a pedagógusigazolvány által nyújtott kedvezmények körébe sorolja az utazási kedvezményeket is. Azt gondolom, ismert, hogy a közforgalmi személyellátású utazási kedvezményekről szóló kormányrendelet évente 12 alkalommal 50 százalékos mértékű menettérti utazásra jogosít minden közalkalmazottat munkakörtől függetlenül. Tehát nem a pedagógusigazolvány biztosítja az utazási kedvezményt, hanem a jogszabály, amely alapján a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő közalkalmazottak a pedagógusokkal azonos feltételek mellett részesülnek e kedvezményekből. Azt, hogy az ő helyzetüket át kell tekinteni, bevallom, az is mutatja, hogy a köznevelési kerekasztal egyik munkacsoportja külön pontban foglalkozik az ő helyzetükkel, illetve ennek jövőbeni rendezésével. Ugye, tavaly, 2015-ben két részletben 50 ezer forintos béren kívüli juttatást biztosított az intézményfenntartó számukra. Ezt a helyzetet át fogjuk tekinteni. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért hagyják, hogy a jól képzett, főleg fiatal szakemberek külföldre vándoroljanak?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Magyarországon ma az a helyzet, hogy már munkaerőhiánnyal kell szembenézni. Az a helyzet, hogy a gazdaság működőképességét fenyegeti mindaz, ami történik az országban, hogy sok százezren hagyják el. Önök is tudják nagyon jól, hiszen önök a kovácsai ennek a történetnek, hogy mintegy 600 ezren elhagyták ezt az országot. Elhibázott társadalompolitikai, gazdaságpolitikai, oktatáspolitikai rendszereket működtetnek, folyamatokat hívnak életre. Mondok egy konkrét példát az informatikát érintően. Az informatikusokból több mint 20 ezerrel, 22 ezerrel kevesebb van csak Magyarországon, mint amennyire szükség és igény lenne. Ez a helyzet csak tovább romlik, egyszerűen abból fakadóan, hogy akár a felsőoktatásban, akár az OKJ-s képzés rendszerében önök nem biztosítanak kellő forrást ahhoz, hogy egyrészt a beiskolázások, a jelentkezések, a felvettek aránya növekedjen, másrészt, hogy olyan outputtal, végzettséggel hagyják el a képzéseket az emberek, amelyek alkalmassá teszik őket arra, hogy helyt tudjanak állni a munkaerőpiacon. Fejlesztőkre, rendszergazdákra lenne szükség, de sajnálatos módon azt látjuk, hogy nincs forrás és nincs olyan típusú képzés olyan mértékben és mennyiségben, mint ahogy ez kellene. Igazából önök a közmunka világa felé terelnek mindent, pedig hát ez zsákutca. Zsákutca a tekintetben, hogy Magyarországnak egyetlen lehetősége az, hogy jobb minőségű, magasabb képzettségű munkaerővel csináljon versenyelőnyt a maga számára - ez marad el. Azt szeretném kérdezni, hogy mit kívánnak tenni a kialakult munkaerőhiány feloldása érdekében, tehát hogy a gazdaság működőképességét biztosítani lehessen. Mi a válaszuk erre? Ahhoz, hogy ne hagyják el ezt az országot oly sokan, mint ahogy eddig elhagyták, milyen társadalompolitikai, gazdaság- és oktatáspolitikai rendszereket akarnak működtetni? A finanszírozás tekintetében a szakképzéshez mikor teszik végre hozzá azokat a forrásokat, amelyek szükségesek? És mikor fognak annak az igénynek eleget tenni, hogy tényleg valójában a gazdaság igényeit is figyelembe vevő szakképzést folytassanak? Mikor? Mikor? Mikor?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Cseresnyés Péter államtitkár úr fog válaszolni önnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnos, másodszor kell mondanom önöknek, az önök frakciója egyik tagjának, vagy ön a második, akinek el kell mondanom, hogy nem tájékozódott megfelelőképpen. Ha tájékozódott volna, akkor ezeket a kérdéseket valószínűleg nem teszi föl. Hiszen az elmúlt időszakban számtalan olyan lépés történt, amelyek annak érdekében kerültek bevezetésre, hogy az ön által is szorgalmazott szakképzés jobb legyen, minőségibb munkaerő kerüljön ki a munkaerőpiacra, és minél több olyan fiatal hagyja el az iskola padját, vagy éppen felnőttképzésből a felnőtt, aki a napi munkaerőpiaci igényeknek meg tud felelni. [[Gúr Nándor folyamatosan közbeszól.]] Erre a válasz, amit ön kérdésként feltett, az hogy megfelelően növekednek a bérek, folyamatosan növekszik a reálbér is Magyarországon. 2010 és 2015 között, ha a családi adókedvezményt is beszámítjuk, 15 százalékkal növekedtek a reálbérek. Ezt bizonyára ön is tudta volna, ha utánanézett volna. Ezenkívül természetesen a szakképzést is átalakítottuk; ha tájékozódott volna, akkor tudta volna, hogy 2015-től egy új szakképzési modell került bevezetésre, amelyik pontosan azokat a célokat tűzte ki maga elé, amit ön is az előbb itt kérdésként megfogalmazott. A kormány célja a felsőoktatási képzések és a gazdasági igények közötti összhang további erősítése, a képzési tartalmak megfelelő fejlesztése. 2015-ben a felsőoktatásban is bevezetésre került - nem csak középfokon - a duális képzés elérhetősége. 2016-ban az oktatók-kutatók garantált életminimuma emelésre került, és folyamatosan az oktatás fejlesztése történik. A felnőttképzésben is a második szakma ingyenes lehet, 25 évre terjesztettük ki az első szakma megszerzésének lehetőségét. És számtalan olyan intézkedést lehetne említeni, tudnék elmondani, ami az ön figyelmét talán szándékosan elkerülte. De ajánlom továbbra is a figyelmébe a tájékozódást, hogy minden olyan kérdést, amit az előbb feltett, előre megkaphatott volna válaszként, ha utánanézett volna a meglévő anyagokban. Köszönöm szépen figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vágó Sebestyén képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Így működik a fogyatékkal élők felzárkóztatása?” címmel. Vágó Sebestyén képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy vidéki lány a Budapesti Gazdasági Főiskolán szeretett volna továbbtanulni. Fel is vették, de immár másodszorra kellett félévet halasztani, ugyanis kerekes székes, és a kollégium nem tudta megoldani elhelyezését. A család tavaly szeptemberben kérte az EMMI segítségét, ahonnan azóta két telefonhívást kaptak válaszként, amelynek során három kollégiumot ajánlottak számukra. De mindhárman elutasították, mert egyikben sem megoldott az akadálymentes elhelyezés.Kérdésemmel nem a konkrét esetben kérek segítséget, de természetesen a család nevében is köszönöm, ha megoldást találnak Vivien problémájára. Amíg a fogyatékossággal élő személyekkel kapcsolatos javaslatoknál folyton az akadálymentesség és az egyenlő hozzáférés hiányára hívom fel a kormány figyelmét, válaszként mindig csak üdvtörténeteket hallok a nagyszerű eredményekről. [[13.10]] Mint például több milliárd forintból akadálymentesített kormányablakokról, közben - érintettek tapasztalata alapján - többek között a győri kormányablak sem közelíthető meg kerekes székkel. Vajon hányan küzdhetnek még hasonló problémával? Hányan lehetnek olyanok, akik éppen ezért meg sem próbálkoznak a továbbtanulással, vagy eleve hátránnyal indulva, bármilyen jók az eredményeik, a drága akadálymentesített albérletet választják? Ez a jog előtti egyenlőség, és így érvényesül az egyenlő hozzáférés elve a felsőoktatásban? Persze, mit várhatunk egy olyan rendszertől, ahol névadóként, példaként állhat a diákok előtt Rajk László? Ez a történet sajnos nem egyedi, mondhatnánk azt is, hogy a felzárkóztatás állatorvosi lova. Példákat lehetne hozni a közoktatás területéről vagy a nyílt munkaerőpiachoz való hozzáférésről is. Hogyan várhatjuk el az önállóbb életet a fogyatékossággal élőktől, ha az esélyétől is elzárjuk őket, hogy hozzáférjenek a felzárkózás lehetőségéhez? Tisztelt Államtitkár Úr! Nem gondolja, hogy a rehabilitációs hozzájárulásból befolyó pénz követhetetlen részét az ilyen problémák megoldására kellene használni, illetve a beáramló EU-s pénzek egy részével nem a mutyit és a korrupciót kellene táplálni, hanem a fogyatékosfelzárkóztatást kellene segíteni, például akadálymentes kollégiumi férőhelyek kialakításával? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Palkovics László államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az egyenlő esélyű társadalmi szerepvállalásnak előfeltétele a megfelelő iskolázottság is. A 2007-2008-as tanévben 590 fogyatékos hallgató vett részt a felsőoktatásban, ezzel szemben a 2014-15-ös tanévben már 2025 hallgatót regisztráltak. A felsőoktatási intézmények tájékoztató és tanácsadó rendszerükkel segítik a fogyatékkal élő hallgatókat a felsőfokú tanulmányok végzése, valamint a beilleszkedés, az előrehaladás folyamatában is. A hallgatókat személyre szabott szolgáltatásokkal támogatják, ezek igénybevételét a felsőoktatási intézményekben fogyatékosságügyi koordinátorok segítik. A tanulmányok folytatása során biztosítandó speciális infrastrukturális és tárgyi feltételek körét a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 87/2015. kormányrendelet rögzíti. Az akadálymentesített férőhely kialakítása tehát törvényi kötelezettség, a feltételek biztosítására a jogszabály a felsőoktatási intézmények számára 2018. szeptember 1-jei határidőt irányoz elő. Amíg ez nem valósul meg, addig egyedi megoldásként az akadálymentesített férőhellyel nem rendelkező intézmény megállapodást köthet akadálymentesített férőhellyel rendelkező intézménnyel a mozgássérült hallgató elhelyezéséről. A köz- és a magánszféra együttműködésében megvalósult akadálymentesített kollégiummal, diákszállóval rendelkezik a Budapesti Corvinus Egyetem, a Budapesti Műszaki Egyetem, valamint az Óbudai Egyetem összesen öt helyen. Fontos továbbá kiemelni, hogy a közelmúltban állami támogatásból épült, felújított intézményeknél maradéktalanul betartották az akadálymentesítésre vonatkozó előírásokat, valamint az előző, a 2007-es és 2004-es ciklusban is több, akadálymentesítést is támogató pályázat jelent meg a regionális operatív programok keretében. A társadalmi megújulás operatív programok minden tartalomfejlesztési projektjére, valamint a társadalmi infrastrukturális programok keretében minden beruházásra érvényes volt horizontális elvárásként az akadálymentesítés. A szociális ellátórendszer többféle módon is támogatja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a fogyatékos személyeket önálló életvitelükben. Amennyiben a fogyatékos személy lakhatása máshogy nem megoldható, megfelelő ellátási formát a támogatott lakhatás nyújthat, amelyre a lakhatási szolgáltatás és a segítői szolgáltatás különböző formáinak rugalmas kombinációját lehet alkalmazni. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „A helikopterbeszerzés felgyorsítását vagy elszabotálását kapta feladatul a Miniszterelnökség?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Immár több mint kettő év telt el azóta, hogy Hende Csaba honvédelmi miniszter a parlamenti pártokkal folytatott egyeztetést követően új helikopterek beszerzésének tervét jelentette be. Az egyeztetésen a Honvédelmi Minisztérium konkrét ütemtervet is felvázolt, eszerint a tender kiírására közvetlenül a 2014-es választásokat követő kormányalakítás után kerül sor. Azonban az elmúlt két és fél évben a számtalan bejelentés ellenére nemhogy a helikopterek beszerzése nem történt meg, de még tender kiírása sem. A Honvédelmi Minisztérium azt állította, hogy a szakmai előkészítő munka lényegében befejeződött, a tender kiírása immár politikai döntés függvénye. Ezt a politikai döntést azonban láthatóan nem bízzák a Honvédelmi Minisztériumra, hiszen pár hete a tervezett beszerzés koordinációja a Miniszterelnökség hatáskörébe került. Azonban az égetően szükséges beszerzés ügyét ez a döntés sem lendítette előre. Írásbeli kérdésemre adott válaszában a miniszter úr még olyan vázlatos ütemtervet sem tudott felvázolni, mint amit korábban a Honvédelmi Minisztérium megtett. Mindez tehát felveti a kérdést, hogy vajon miért a Miniszterelnökséghez került ezen alapvetően katonai beszerzés ügye. Vajon a beszerzés felgyorsítását vagy éppen ellenkezőleg, annak elszabotálását kapta feladatul, mert ez utóbbi már vállalhatatlanul kínos lett volna a honvédelmi vezetés számára? Ha nem ez utóbbiról van szó, és a Miniszterelnökség valóban az ország védelme szempontjából nélkülözhetetlen helikopterek beszerzésén dolgozik, akkor kérem, hogy tájékoztassa az Országgyűlést, mikorra várható a 2014 nyarára ígért nyilvános tender kiírása. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Lázár János miniszter urat kérem. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a kérdését. Először is talán arról mondanék néhány mondatot, hogy miért került a Miniszterelnökséghez a beszerzés koordinálása. Azért, mert bár Magyarország komoly kötelezettséget vállalt a hadsereg fejlesztésére a következő időszakot illetően, ezért az ön kérdése teljes egészében jogos, vannak olyan polgári igények is a magyar állami szervezeti renden belül, amelyeknek a teljesítése ettől nem elválasztható. Abban szakmai konszenzus van, és azt gondolom, a parlamentben katonai vagy polgári biztonsági kérdésekkel foglalkozók is egyetérthetnek, hogy Magyarországnak földrajzi adottságait és biztonsági helyzetét illetően elsődleges kötelezettsége, hogy a szállító kapacitást próbálja erősíteni, növelni és helikopterekre van szükség; még egyszer mondom, nemcsak a katonai szektorban, hanem a polgári szektorban is. Ez vonatkozik akár a mentés kérdésére. Az országban néhány hónappal ezelőtt és néhány évvel ezelőtt nagy vita alakult ki arról, hogy a mentőszolgálatot hogyan kell támogatni helikopterekkel a mentés megerősítése érdekében. Szüksége van a katasztrófavédelemnek helikopterekre, és szüksége van a rendőrségnek is jelentős számú helikopterre. A kormány meggyőződése, hogy a két dolgot párhuzamosan, ha nem is együtt kell kezelni. A másik kérdés az, hogy milyen helikopterekre van szükség, szállító helikopterekre vagy harci helikopterekre is szükség van. Ez már egy sokkal bonyolultabb kérdés. Nyilvánvaló, hogy a NATO vonatkozásában a kötelezettségeink teljesítése megvalósulhat úgy is, hogy új katonai szállítógépek beszerzésére kerül sor, és úgy is, hogy még ezen kívül katonai harci gépek vásárlását is megejtjük. 2016-ban tavasszal olyan költségvetés-tervezetet fog az Országgyűlés elfogadni, amelyben a ’17-es, ’18-as, ’19-es kitekintés is benne lesz, és meglátjuk azt, hogy a gazdasági növekedés engedi-e, hogy a katonai kiadásokat növeljük, illetve hogy a polgári védelem költségeit érdemben tudjuk növelni. Egyelőre ennek a fedezete a ’16-os és ’17-es költségvetésben nem áll rendelkezésre. Összességében 150-200 milliárdról beszélünk. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi az igazság a kórházi fertőzésekkel kapcsolatban?” címmel. Lukács László György képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetekben fokozott érdeklődés övezte a kórházi fertőzések eseteit. Egy médiafigyelmet is hozó összehasonlító cikk szerint Magyarországon ma többen halnak meg a kórházi ellátás során szerzett fertőzések következményeként, mint autóbalesetekben. A kijelentést az ÁNTSZ vezetője természetesen azonnal cáfolta, mondván, 2015-ben körülbelül hatszázan haltak meg közlekedési balesetben, többen, mint kórházi fertőzésekben. A két vélemény és adat közötti eltérés talán azért érdekes, mert a kórházi fertőzések megismerhetőségének, átláthatóságának kérdését is felveti, azaz hogy jól elérhetők-e, könnyen és gyorsan megérthetőek-e az ebből a célból rendelkezésre álló adatok, még nemcsak hogy a szakemberek, hanem az egyszeri emberek számára is. A válasz talán annyi, hogy nem. A kórházi fertőzésekről rendelkezésre álló adatok nehezen megtalálhatók. Ezen túl összefoglalóan azt lehet mondani, hogy nehezen értelmezhetőek.A másik gond természetesen maga a jelentési rendszer, ahol az orvosok egybehangzó véleménye, hogy nem mindenki és nem megfelelően jelent. Mégpedig mégiscsak szükséges lenne, hogy a betegek a teljes képet lássák az egyes kórházakról, arról, hogy az ellátás során hol és milyen veszélyek leselkednek rájuk. Fontos lenne a megismerhetőség azért is, hogy dönteni tudjanak olyan kérdésekben, vagy láthassanak olyan kérdéseket, hogy fertőtlenít-e kezet például vizsgálat előtt a személyzet vagy nem, vagy hogy ez milyen hatással lehet az ő egészségére, vagy tudná-e értelmezni azt a szomorú tényt, hogy Magyarországon ezer betegnaponként átlag 6 liter alkoholos kézfertőtlenítőt használnak, szemben a WHO 20 literes ajánlásával. [[13.20]] Nyugodtan feltehetjük tehát a kérdést, tisztelt államtitkár úr: valóban többen halnak-e meg Magyarországon kórházi fertőzések következtében, mint közúti balesetekben? Jól működik-e az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzési jelentési rendszer? Mikor lesz teljesen átlátható, a betegek számára is könnyen értelmezhető a fertőzési jelentési rendszer? És vannak-e olyan biztonságban a betegek a magyar kórházakban, mint Nyugat-Európa más országaiban? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm ezt a lehetőséget, hogy sikerül végre tisztázni, remélem utoljára, hogy mi van ma ebben az ügyben, hiszen rengeteg helyen jelent meg szerintem fals és félrevezető információ az egészségügy helyzetéről. Azt gondolom, tudniuk kell, hogy a kórházi fertőzés nem egy műhiba, az egy, a rendszerrel összefüggő problémakör, amely nemcsak Magyarországon van meg, hanem a világ minden pontján. Az Európai Unióban is az európai hatóság szerint is éves szinten 4,1 millió embert érint a fertőzés a kórházakban, és ennek kapcsán 37 ezer ember hal meg ma az Európai Unióban fertőzés miatt. Tehát még egyszer mondom, ez nem magyarországi probléma. Az is nyilvánvaló, hogy összemosni a fertőzést magával a kézmosással, szintén szerintem egy leegyszerűsítése a történetnek, hiszen nemcsak erről van szó, hanem arról is szó van, hogy a betegnek mi az általános állapota, mennyire van legyengülve, és nyilván önök előtt is világos az, hogy az elmúlt évek túlzott antibiotikum-felhasználása miatt egyre több az olyan baktériumtörzs, amely ellen egyre nehezebb védekezni. Ez sem magyar probléma. Ha már jelentésről van szó, azt kell mondjam, hogy az Európai Unióban nagyon kevés olyan ország van, ahol ilyen széles körű lenne az adatgyűjtés, mint Magyarországon. Azt el tudom képzelni, hogy vitathatják, hogy miért nem kórházanként és miért országos szinten van ez megjelenítve. Ennek egyetlenegy oka van: azt tapasztalták rengeteg országban, hogy ha lementek kórházi szintre, akkor a beteg megijedt attól a számtól, amit látott, hiszen nem tudta, hogy nemcsak a higiéniától függ az, hogy mit fog ott látni, hanem attól is, hogy éppen az osztály milyen súlyosságú betegeket vesz fel és kezel. Úgyhogy azt kell mondjam, remélem, utoljára kell ebben az ügyben nekem megszólalnom. Szeretném megvédeni a kollégáimat és a kórházban dolgozókat: Magyarországon a betegek nincsenek nagyobb veszélyben, mint bárhol az Unió országaiban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Horváth Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mikorra várható az érezhető bürokrácia csökkentése?” címmel. Horváth Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Kormányzati körökből több esetben több vezető részéről elhangzott a bürokráciacsökkentési koncepció. Emlékezzünk csak a miniszterelnök korábbi nyilatkozatára, amikor söralátét nagyságú adóbevallási nyomtatványt ígért. Ezen a téren lényegi változás nem következett be. Miniszterelnök úrtól megszokhattuk, hogy mindig jelen időben nyilatkozik, és nem emlékszik arra, hogy korábban mit nyilatkozott. Annak ellenére, hogy működnek a kormányablakok és az ügyfélkapu intézménye is, számtalan példa van arra, például a nyugdíjügyek intézése terén sem csökkent a bürokrácia. Egy nyugdíjemelési kérelem intézése során ügyfélkapun keresztül történő kérelem esetén is 7 darab A/4-es papír kerül felhasználásra, valamint 2 darab tértivevényes levél feladási költsége. Bürokratikus az adóbevallás, továbbá ügyfélkapun történő ügyek intézése, illetve benyújtása esetén is. Kérdezem államtitkár urat, hogy a miniszter úr által bejelentett bürokráciacsökkentés mikor lesz érezhető a magyar lakosság körében. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Csepreghy Nándor államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt képviselő úr, önnek pedig a lehetőséget, hogy egy olyan kérdésről beszélhetek, ami azt gondolom, Magyarországon az egyik legakutabb kérdés, hiszen azt látjuk, hogy az Európai Unió minden tagállamában, így itthon is az ország versenyképességét az állam versenyképessége nagyon nagy mértékben befolyásolja. A 2014-ben elindított programnak az volt a célja, hogy az állam olcsóbb, hatékonyabb és gyorsabb legyen. Ezért hoztuk létre a kormányablakokat, amelyekben az állampolgárok közel mintegy 600 ügyet tudnak ma intézni, és év végére, mire ez a folyamat teljes egészében elkészül, az ügykörszám mintegy 2000-re fog emelkedni. De természetesen a bürokráciacsökkentés nem csak új intézmények létrehozásáról szól. Szól egy intézményrendszeri struktúráról, mennyire tudnak hatékonyan működni ezek az állami szereplők, miért van szükség vagy egyáltalán szükség van-e háttérintézményekre a minisztériumok mögött. Szól azokról a szabályokról, amelyek tavaly év végén kerültek a parlament elé, és amelyből jó néhányat az MSZP-frakció is támogatott, ami azt szabályozta, illetve azt a kérdést tűzte napirendre, hogy 110 törvény módosításán keresztül próbáljuk meg valóban egyszerűbbé tenni a bürokráciát. És szól természetesen arról is, amit ön kérdezett, mikor érezhető ez a hétköznapi emberek számára. Például január 1-jétől, hiszen január 1-jétől növekedett azoknak az ügyköröknek a száma, amelyen belül az államnak vagy bármelyik másik hivatalnak 8 napon belül kell döntést hoznia, és számtalan esetben csökkent 21 napra a bonyolultabb ügyek esetében az ügyintézési határidő. Érezhető a hétköznapi emberek életében ez a döntés abban is, hogy például a személyazonosító igazolvány esetében ingyenességet tudunk ígérni. Érezhető abban a kérdésben is, hogy az erkölcsi bizonyítványok ma már Magyarországon ingyenesen kérhetőek. Érezhető abban a döntésben is, amelyben a 300 négyzetméternél kisebb lakóingatlanok esetében csak bejelentési kötelezettség van, és illetékmentesen érhetik el ezt is az emberek, és érezhetőek ott is, amikor felsőoktatásba jelentkezik egy család bármelyik tagja, akkor ezt ingyenesen teheti meg. Azt kérjük önöktől és ezt kérjük a parlamenttől, hogy a következő hónapokban beterjesztendő javaslatokat is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] támogassák, ezáltal tovább csökkentve a bürokráciát Magyarországon. Köszönöm, képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné képviselő asszony, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Hulladékégető épül Söptén?” címmel. Hegedűs Lorántné képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Szombathely közgyűlése február 25-én megerősítette azon szándékát, hogy az Északi Iparterületén lévő - köztük Söpte közigazgatási területéhez tartozó - ingatlanokat értékesíteni kívánja. Ismeretes, hogy ezen területek fejlesztéséhez szükséges lépések egyik legfontosabbika Söpte területrendezési eszközeinek módosítása, amely kapcsán a két érintett önkormányzat már korábban megállapodást kötött. Ugyanakkor ezen terv a söptei lakosok nagy részében komoly aggodalmakat kelt, hiszen egyértelmű, hogy a tervezett övezeti előírások lehetőséget teremtenek arra, hogy ott akár egy kommunális hulladéktüzelésű erőmű valósulhasson meg. Tudvalévő, hogy konkrét befektetői érdekek alapján és annak megfelelően alakulnak a terület előkészítésével kapcsolatos döntések, mint ahogy az is, hogy ezen befektetők a Nemzeti Befektetési Ügynökség, a HIPA kiajánlása alapján kívánnak Szombathelyen, illetve Söptén beruházni.Így nyilvánvalóan önnek mint az ügynökség irányításáért felelős miniszternek pontos értesülései vannak arról, kik és milyen célból kívánnak területet vásárolni az érintett ingatlanokon. Kérem tehát, ossza meg a nyilvánossággal ezeket az információkat. Szombathely határozata az ingatlanok árának meghatározása kapcsán felveti azt a kérdést is, hogy milyen feltételekről, követelményekről tájékoztatja az ügynökség a potenciális fejlesztőket. Így például informálják-e arról a befektetőket, hogy - némileg ellentmondva az önkormányzati határozatnak - a hatályos nemzeti vagyonról szóló törvény vonatkozó előírásai szerint a nemzeti vagyon tulajdonjogát átruházni csak versenyeztetés útján, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő részére, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet? Valamint vajon arról tudnak-e a befektetők, hogy a nemzeti vagyon tulajdonjogát átruházni csak átlátható szervezet részére lehet? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Szijjártó Péter miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen a kérdését. Tisztelt Képviselő Asszony! Több nagyberuházásért vagyunk jelenleg versenyben. Több olyan nagyberuházó vizsgálja Magyarországot mint lehetséges helyszínt, amelyek nemcsak Európa-, hanem világszerte kifejezetten ismert vállalatok, és Magyarországra eurómilliókat, eurótízmilliókat hoznának és munkahelyek százait teremtenék meg. A szombathelyi közgyűlés határozata egy ilyen, Magyarországot is vizsgáló beruházó lehetséges beruházási döntésével van összefüggésben. [[13.30]] Magyarország érdekeit nem sértve szeretném önnek elmondani, hogy annak a vállalatnak, amellyel arról tárgyalunk jelenleg, hogy egy nagyberuházást hozzon Magyarországra, és potenciálisan Szombathely mellé hozza ezt a beruházását, semmi köze a szemétégetéshez. Tehát a befektetési ügynökség portfóliójában, illetve a befektetési ügynökség által tárgyalt projektek között nincs hulladékégető projekt, amely Szombathelyen vagy annak közelében megvalósulna. Tehát ebből a szempontból szeretném megnyugtatni. Abban a tekintetben pedig szeretném jó hírekről biztosítani, hogy az a beruházás, amelyről tárgyalunk, jelenleg két potenciális magyarországi helyszínt vizsgál, egy harmadik, nem magyarországi helyszínnel versenyeztetve. És abban kérném még az ön türelmét, hogy értem én, hogy azt szeretné, nevezzem meg ezt az egyébként jól ismert befektetőt, vállalatot, amely gyártási tevékenységet végezne, semmilyen módon nem hulladékégetést vagy kommunálishulladék-kezelést, de ezt nem tudom még egyelőre megtenni, tekintettel arra, hogy a vállalat csak akkor hozza nyilvánosságra a döntését, ha azt a legfelsőbb szintű döntéshozatali fórum eldöntötte. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Minden, ezzel ellentétes magatartás a részemről Magyarország esélyeit csökkentené ezen beruházás elnyerése tekintetében, ezért még a türelmét kérem, de megnyugtatom: nincs szó szemétégetőről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk. Most áttérünk az azonnali kérdésekre. Bárándy Gergely képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Ön szerint ez elfogadható?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] A képviselő úr máris jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[Hegedűs Lorántnét a jegyzői székben Mirkóczki Ádám váltja fel.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy erről már ma volt szó, 2016. február 23-án vélhetően a Fidesz által felbérelt verőemberek erőszakkal állták útját Nyakó Istvánnak, hogy benyújthassa a népszavazási kezdeményezését a vasárnapi kötelező boltzárról. Ez példátlan a magyar demokrácia történetében. A kormánypártok erőszakkal akadályoztak meg valakit abban, hogy állampolgári jogait gyakorolja. Az igazságügyi miniszter a kormányon belül a demokratikus és jogállami működés őre kell hogy legyen, de nemhogy nem ez, hanem a minisztériumban még sunnyognak is. Ön szerint ez elfogadható? Lassan fél éve a Nemzeti Választási Iroda elnöke elmondta, és ezt ön is jól tudja, hiszen önöknek is elmondta, hogy módosítani kell mind a választójogi törvényen, mind a népszavazásról szóló jogszabályokon, törvényeken, mert visszaélésekre adnak lehetőséget. Szeretném megkérdezni, államtitkár úr, hogy miért nem tették ezt meg, ha fél éve tudják, hogy ez problémás. Most pedig úgy csinálnak, mintha most szembesültek volna először ezzel a problémával - eljátsszák azt, mint egy gyerek, hogy rácsodálkoznak: jé, tényleg problémás? Fél éve tudják, államtitkár úr! Ez a kérdés nem egyszerűen rendőrségi vagy bűnüldözési kérdés, ezért nem a belügyminiszter urat kérdezem erről. Az embereknek a demokráciába vetett hite rendült meg, amikor ezeket a felvételeket meglátták. A felbérelt verőemberek a demokratikus állami működést támadták meg. Mint a kormányon belül a jogállamiságért felelős miniszter helyettese mit kíván tenni ez ügyben? Szóba hozták-e a kormányülésen, hogy vizsgálják meg azt, hogy a kormánypártok prominensei milyen mértékben felelősek a történtekért? Annak ugyanis, államtitkár úr, hogy részt vegyünk, és egyáltalán szóba kerülhessen az, hogy kidolgozzunk egy módosító javaslatot arra, hogy ezeket megakadályozzuk, előfeltétele az, hogy ezt az ügyet feltárjuk, és az elkövetőket megbüntessék. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Orbán Viktor miniszterelnök úr szavait talán önök is hallották, amikor már másnap leszögezte és egyértelművé tette az ország nyilvánossága számára, hogy méltatlannak tekinti azt a helyeztet, ami kialakult és kezdeményezi, hogy a Nemzeti Választási Bizottság elemezze a helyzetet, és tegyen javaslatot arra, hogy hogyan kellene azt a jogi szabályozást megváltoztatnunk, ami ’98-ban, még a Horn-kormány idején elfogadott törvényben került rögzítésre a párhuzamos indítványok kizárásával kapcsolatban. A múlt ősszel én magam is kezdeményeztem olyan ötpárti egyeztetést, amikor a népszavazási törvény itt volt a Ház előtt, amelyre meghívtuk a pártok képviselőit - akkor lett volna mód arra, hogy ezek a módosító javaslatok ott megvitatásra kerüljenek. Tóbiás József frakcióvezető akkor írt nekem egy levelet, amelyben a választókerületi határok átrajzolásától a választójogi törvény módosításán keresztül, a teljes népszavazási törvény átírásáig mindenféle előfeltételeket támasztott, ahogy most a képviselő úr is. Így nagyon nehéz egyeztetni egyébként és szakmailag vinni az ügyeket, ha önök folyamatosan politikai deklarációkba burkolóznak, és úgy próbálják beállítani a helyzetet, mintha a gonosz kormány akadályozná azt, hogy egyeztessünk, holott a mai reggeli ötpárti egyeztetésen más témában - szintén a bíróságokat illetően például - ugyanúgy az MSZP nem jelent meg, a többi parlamenti párt képviseltette magát; megint csak ezeket az előfeltételeket támasztották. Tehát önök olyan követelményeket kérnek számon, amelyeknek a megoldásában gyakorlatilag nem vesznek részt, és az a követelményrendszer pedig, amit támasztanak, egyeztetés nélkül, eltekintve attól, hogy irreális méretű, amúgy sem lenne végigvihető. Remélem, hogy a jövőben pozitívabban állnak a változásokhoz. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Bárándy képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Egy szóval nem válaszolt az én kérdésemre, úgyhogy egyszerűen kérhetném azt is, hogy tegye meg, legyen szíves, a következő egy percben, és ne másról beszéljen. A miniszterelnök úrnak pedig ismerem egy másik mondatát is, amely szerint: ne azt figyeljék, hogy mit mondok, hanem hogy mit teszek. Lehet, hogy ő ezt mondta, viszont tenni nem tett semmit ez ügyben, ezt viszont legalább önöknek mint Igazságügyi Minisztériumnak meg kéne tenni.És az lenne a kérdésem még egyszer: miért nem tették eddig meg, államtitkár úr? Az az egyeztetés, amiről ön beszélt, pontosan tudja, hogy nem erről a kérdésről szólt. Ha akarja, elő lehet keresni azokat a papírokat, hogy miről volt szó benne. Mi javasoltuk azt is egyébként, hogy erről is legyen szó – na, ezt utasították önök el, hogy erről önök nem kívánnak beszélni. Ha pedig arra hivatkozik, azok után, hogy átírták a teljes magyar jogrendszert, beleértve egyébként a népszavazásra vonatkozó kérdéseket, hogy Horn Gyula idején is ez így volt szabályozva, az egy dolgot viszont ékesen bizonyít, államtitkár úr, méghozzá azt, hogy eddig a hatalom nem élt vissza [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , most viszont visszaél a hatalmával és a jogköreivel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg az államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Éppen a képviselő úr felszólalása bizonyítja, hogy nagyon jól tudja: a Nemzeti Választási Bizottság vagy Iroda helyett nem tud a minisztérium eljárni; nyilván a jogszabályalkotásban megvan a mi felelősségi körünk [[Dr. Bárándy Gergely: Hát ez az!]] , aminek próbálunk is eleget tenni, főleg, ha konstruktív az ellenzék. Itt kétharmados törvényekről van szó. Ebben az esetben ez nem valósult meg. Az ügyben büntetőeljárás is zajlik, tehát nyilvánvaló, hogy az eljárások végét meg kell várni. A jogszabályalkotás területén megtörtént a Választási Bizottság felkérése, ott szintén az MSZP képviselteti magát, remélem, hogy ott konstruktívabban állnak majd a dologhoz, és valami pozitív eredmény tud majd születni. Azokkal a minősítésekkel kapcsolatban pedig, amelyek a jogállamisággal kapcsolatban születnek, éppen az előbbi, hasonló tárgyú felszólalásnál is említettem, hogy tíz évvel ezelőtt, amikor 2006-ban az ’56-os emlékezés volt, és az önök által vezetett kormány idején atrocitásokra került sor, akkor nem volt ekkora érzékenység. [[Dr. Bárándy Gergely: Ott bíróság elé álltak az elkövetők! Remélem, itt is! Ugye, itt is úgy lesz, ahogy ott?]] Remélem, hogy abban az ügyben is hasonló aktivitást [[Dr. Bárándy Gergely: Csak ugyanúgy, ahogy ott volt! Sehogy másképp, csak ugyanúgy!]] fognak majd a jövőben mutatni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért építheti állami pénzből a Fidesz médiabirodalmát a kétkarú rablóként harácsoló Andrew Vajna?” A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Lázár Jánost, a Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elnök úr, ha már a Fidesz sajtótájékoztatóin megtiltották az újságíróknak a kérdést ebben a témában, akkor megvárnám legalább itt a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megvárja a miniszterelnök urat. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Bana Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Ismét elválnak egymástól a szavak és a tettek?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Lázár Jánost, a Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja. Bana Tibor képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Idézetekkel kezdeném azonnali kérdésemet. „Föl kell tennünk a kérdést, hogy lehet-e helyes egy menekültpolitika, ha ellentétben van a népakarattal.” [[13.40]] Orbán Viktor mondta ezt pénteken a Kossuth Rádióban, és a miniszterelnök úr hozzátette: alapvető kérdésekben, amelyek népek sorsát határozzák meg, nem az a kérdés, hogy mi mit gondolunk, hanem hogy mit gondolnak az emberek. Ezért meg kell őket kérdezni, meg kell őket hallgatni, és a véleményüket, döntésüket el kell fogadni. Ez hangzott el tehát a Kossuth Rádióban, és egyébként is azt tapasztalhatjuk, hogy a szavak és a tettek ismét nincsenek összhangban egymással: a kormány által megfogalmazott hangzatos ígéretek és a valóság olyan messze vannak egymástól, mint Makó Jeruzsálemtől. Önök népszavazást kezdeményeznek a kvótarendszerrel kapcsolatban. Ezt nemhogy támogatja a Jobbik, hanem már fél évvel korábban felvetettük a referendum szükségességét, sőt elmondtuk, hogy a visszatoloncolásokkal szemben is érdemben fel kellene lépnünk, önkormányzati szinten pedig képviselőink megtették a javaslataikat Körmend és Szentgotthárd vonatkozásában is, hogy nemcsak a visszatoloncolások ellen, hanem az ellen is álljanak ki a képviselő-testületek, hogy újra menekülttáborokat létesíthessenek ezekben a városokban, szülővárosomban, Körmenden és városomban, Szentgotthárdon. Minden lehetséges eszközzel tiltakoztunk tavaly ősszel is a lépések ellen, de sajnos most azt kell látnunk, hogy még rosszabb lehet a helyzet, hiszen egyértelműen abba az irányba mutatnak a dolgok, hogy hosszabb ideig maradhatnak migránsok a két városban, Körmenden, a város területén belül, belügyminisztériumi területen, míg Szentgotthárdon pedig ugyan a város közigazgatási határán kívül, de nagyon közel Szentgotthárd városához, és tavaly is már ez komoly problémákat okozott. Akkor is flashmobbal, tüntetésekkel tiltakoztunk ez ellen, és éppen Lázár János az, aki a saját választókerületében fellépett a nagyfai tábor bezárása érdekében. Most azt látjuk, az a félelmünk, hogy ide fogják áthelyezni a migránsokat, sőt meg is jelentek a felhívások a Vas Megyei Kormányhivatal részéről, ahol különböző munkaköröket hirdettek meg: szociális munkás, gondnok. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy kérném, tegye tisztába azt a kérdést, miniszter úr, hogy akkor a valóság hogyan is áll összhangban az önök által megfogalmazott szavakkal. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Ház! A legfontosabb kérdés a bevándorlás ügyében annak tisztázása, hogy ma Magyarországon, az ország területén hány bevándorló van. Míg más országok területén tízezerszám, sőt százezret elérő számban, Németországában millió számban vannak bevándorlók, olyanok, akik menekültként vagy gazdasági bevándorlóként jöttek, Magyarországon, azt mondhatjuk, hogy főszabály szerint az ország területén néhány százan vannak. A 28 európai uniós tagországából Magyarország kivételes helyzetben van, kivételesen biztonságos helyzetben. Ez annak a bevándorláspolitikának az eredménye, amely képes volt a Magyarországra nehezedő nyomást tavaly csökkenteni a biztonsági zárral, azzal a jogi eszközzel, amit az önök segítségével a kormány kapott a parlamenttől, és azzal a segítséggel, amit a rendőrök és a honvédek nyújtottak a határnál. 2016-ban fenyeget annak a veszélye, hogy a tavalyi események megismétlődnek, akár százezres nagyságrendben ragadhatnak a Balkánon Brüsszel elhibázott bevándorláspolitikája miatt olyan bevándorlók, akik gazdasági vagy társadalompolitikai céllal jönnek, és nem politikai menekültek, ezért föl kell készülnünk a magyar-horvát, magyar-szerb határszakasz után a magyar-román határszakasz védelmére is. Magyarország egyetlenegy bevándorlási pontot, bevándorlótábort nem létesít. Mi olyan, őrzött átmeneti szállásokat tartunk fönn, ahol ideiglenesen kerülnek elhelyezésre a határt illegálisan, törvényellenesen átlépők. Hogy milyen célt szolgálhat az egyébként önkormányzatokkal egyeztetett szentgotthárdi és körmendi átmeneti szállás, őrzött átmeneti pont, arra jó példa a Keleti pályaudvarnál történtek. A Keleti pályaudvarnál összegyűjtöttük az embereket, majd Hegyeshalomhoz szállítottuk őket, átmeneti, ideiglenes jelleggel, arra a néhány percre, amíg még Magyarországon tartózkodtak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Bana Tibor képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Arról, hogy mennyire lesz átmeneti ez a szállás, sokat elmond a már említett nagyfai táborbezárás, valamint az, hogy szociális munkás, pénzügyi intéző, gondnok és hasonló funkciókat hirdettek meg mindkét város vonatkozásában, tehát hosszabb távon terveznek bevándorlókat elhelyezni a két településen. Mi minden lehetséges eszközt meg fogunk ragadni, hogy ezt megakadályozzuk.Kivételesen biztonságos helyzetben van az ország, ezt mondja miniszter úr. Nem ez a helyzet, a körmendiek és a szentgotthárdiak nem ezt érzik. Most a tavaly őszihez képest még rosszabb állapotokkal kell majd szembesülni, ha ezt hagyjuk, és ezért is szólítottuk fel Körmend fideszes polgármesterét, Bebes Istvánt és Szentgotthárd kormánypárti polgármesterét, Huszár Gábort a lemondásra, mert nem képviselik a lakosság érdekeit, nem álltak ki a körmendiek és a szentgotthárdiak érdekében. A Fidesz-frakció közleményében is határozottan fogalmaztak múlt héten azzal kapcsolatban, hogy ki döntheti el azt, hogy hova érkezzenek migránsok. Ezzel szemben azt látjuk, hogy az önök döntésének következtében most éppen a nyugati szakaszon fognak ők feltorlódni. A miniszterelnök úr harcias szavai továbbra sem állnak összhangban a valósággal. Védjék meg a körmendieket, védjék meg a szentgotthárdiakat, védjék meg a magyarokat! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Lázár János miniszter úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Kedves Képviselőtársam! Ez mind nagyon szép, és alapvetően egyet is értünk, azonban azt a kérdést tisztázni kell, hogy tavaly mennyi ideig maradtak Körmenden vagy Szentgotthárdon a bevándorlók. Nem hiszem, hogy az ott élők életét, életminőségét ez érdemben befolyásolta. Amennyiben előáll egy kritikus helyzet, átmeneti őrzött szállásokat hozunk létre, és természetesen Szentgotthárdon és Körmenden az önkormányzattal szorosan tárgyalunk annak érdekében - együttműködünk, sőt készek vagyunk az önkormányzatok kéréseit teljesíteni annak érdekében -, hogy ez a lakosság számára a legkisebb terhelést se jelentse. Egyébként pedig teljesen egyetértünk a körmendi választópolgárokkal és a szentgotthárdi választópolgárokkal abban, hogy bevándorlási tábornak nincs helye egyik városban sem. Olyan átmeneti őrzött szállásokra, amelyek rövid, néhány percig biztosítják az ott tartózkodást, meggyőződésem szerint szükség lehet. Fölkészülünk a legrosszabbra. Abban bízunk, hogy Brüsszel olyan sikeres bevándorláspolitikát folytat már 2016-ban, hogy erre nem lesz szükség. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője, és Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a belügyminiszterhez: „Miért hagyja cserben a kormány a rendvédelmi dolgozókat?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a jegyző asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen. Megvárjuk a miniszter urat.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Megér-e az adófizetőknek 450 milliárdnyi veszteséget a lecsökkent energiabiztonság?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Aradszki András államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] A képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja. Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Kormány! Tisztelt Országgyűlés! Friss hírek szerint a magyar állam, illetve az állami kiadásokat maradéktalanul finanszírozó magyar adófizetői közösség durván ráfizetett az Orbán-kormány egyik legátgondolatlanabb energiapolitikai kalandjára, a MOL-részvények és a magyarországi gáztározók megvásárlására. Annak idején, ha visszaemlékszünk rá, senki sem értette, hogy miért kellett teljesen hirtelen, jócskán az akkori piaci érték felett megvásárolni a Szurgutnyeftyegaz MOL-pakettjét. Orbán Viktornak volt egy teljesen fals érvelése, amit azóta senki sem hisz el, ugyanis azt állította a miniszterelnök úr, hogy itt nemzetbiztonsági érdek az oroszok kiszorítása. Azok után, hogy önök fogták és hozzákötötték az országot egy olyan atomerőmű-projekttel az orosz birodalomhoz, amely orosz hitelből épül, orosz fűtőanyagot használ és orosz technológiára épül, azt gondolom, hogy miniszterelnök úr akkori érvelése okafogyottá vált. Látni kell, hogy önök ezzel az ügylettel egy pénzszűkében lévő orosz gazdaságnak tettek szívességet, amelyen a magyar adófizetők körülbelül 200 milliárd forintot elbuktak úgy, hogy közben semmilyen mértékben nem csökkent Magyarország kiszolgáltatottsága az orosz energiaszektortól. De ott van a másik teljesen fals próbálkozás, a stratégiai gáztározók megvásárlása. 265 milliárd forintot költöttek el erre. Ezek a stratégiai tározók most üresen konganak, gyakorlatilag alig van bennük gáz, néhány száz millió köbméternyi gáz lötyög bennük, miközben épp visszatér a tél, és nőni fog a fűtésienergia-igény. Ráadásul az energiafüggőség terén még rosszabb is lett a helyzet, mert azok után, hogy önök drága pénzért megvásárolták a tározókat, érthetetlen okból a kapacitás egy részét átadták a Gazpromnak. Ennek aztán végképp semmi értelme nincsen, ugyanis annak a cégnek adták oda, aki már eddig is egészségtelen mértékben monopolizálta a magyar gázellátást. Tehát önök elköltöttek 450 milliárd forintot. Szeretném tudni, hogy mi indokolta ezeket a kirívóan drága, kizárólag az orosz fél számára kedvező vásárlásokat, kit terhel a felelősség ezért, és kit fognak felelősségre vonni azért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy gyakorlatilag 450 milliárd adófizetői forintot kidobtak az ablakon.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót Aradszki András államtitkár úrnak. Parancsoljon! [[13.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen a kérdést, tisztelt képviselő asszony, mert lehetőséget biztosít számunkra annak megvilágítására, hogy mi is történt ezen a fronton.Mielőtt azonban elkezdeném elmondani, hogy tulajdonképpen ön nem mond igazat, hozzá kell tennem, hogy arra is alkalmat ad ez a kérdés, hogy rámutassak az LMP álságos magatartására. E kérdés mögött ugyanis egy tipikus brókerszemlélet uralkodik. Olyan értelemben brókerszemlélet, hogy az árfolyamnyereségre vonatkozó észrevételeket tett. Azt mondta, hogy a MOL-részvények most olcsóbbak, mint amikor vettük. Kérem tisztelettel, képviselő asszony, ez egy brókerszemlélet, nem stratégiában és nem az ellátásbiztonságban gondolkodik. Hozzá kell tennünk: a MOL esetében ez egy hosszú távú befektetés, amit az is jelez, hogy azóta 40 milliárd forint osztalékot kapott a magyar állam a MOL okán, a MOL-részvények tulajdonával. Hozzá kell tennem, hogy azért egészen más ezzel egy olyan kockázatot párhuzamba állítani, amit a Paksi Atomerőművel kapcsolatban említett. Más egy mindennapos ellátásbiztonságot szolgáló, a magyar földgáztermelés felett ellenőrzést gyakorló cég, mint a MOL, és más a Paksi Atomerőmű, ugyanis a Paksi Atomerőműnél 15 havonta kell cserélni az üzemanyagot, két évre előre lehet letárolni, tehát ebből a szempontból az ellátásbiztonságról nem lehet beszélni. Míg ha a Szurgutnyeftyegaz kezében lenne, orosz kézben lett volna a MOL-részvény és a kőolajforrás, amely gázforrást naponta kell behoznunk, akkor igen. Ezért volt stratégiailag fontos és üzletileg is megtérülő a MOL-részvények megvásárlása, de ugyanez mondható ellátásbiztonság szempontjából a tárolók megvásárlásáról is, mert akkor is magánkézben lévő cégek által kiszolgáltatottak lettünk volna az ellátásbiztonság szempontjából. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó.
Mondhatnám azt is, hogy provokációra provokáció a válasz, de akkor most próbáljuk meg letisztázni a dolgokat. Amit ön brókerszemléletnek nevez, az tulajdonképpen felelős gazdálkodás az adóforintokkal. Ezt nekem ne rója fel, legyen olyan kedves! Én sajnálom, hogy önök 450 milliárd forintot kidobtak az ablakon. Nézzük most újra a kérdéseket, mert nem válaszolt rájuk, államtitkár úr! Miért fizettek önök piaci ár fölött ezekért a gáztározókért, ha utána nem használják semmire, nincs benne gáz, sőt még visszaadják az orosz cégnek, hogy ő tároljon benne gázt? Mi értelme van ennek az ügyletnek? A másik kérdésem pedig az, hogy mennyiben magyar érdek egy üres gáztározó, ha orosz gáz van benne. Ezt legyen kedves, világítsa meg, mert egyszerűen nem értjük! Ráadásul, ha a MOL-ban probléma az orosz befolyás, akkor a gáztározók esetében miért nem probléma az orosz befolyás? Tulajdonképpen önök kitől féltik a magyar gázellátás biztonságát Oroszországon kívül? Azt is látni kell, hogy a gáztározó egy olyan speciális vagyontárgy, amely kapcsán kőkeményen leszabályozott, hogy ki tárolhat benne és mit, méghozzá a magyar kormány tudja leszabályozni. Azt meg, ugye, senki nem gondolja komolyan, hogy egy gáztározóval elfutna bárki az országból?
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Aradszki András államtitkár úré a szó.
Szeretném pontosítani a képviselő asszony mondandóját.Nem igaz, hogy Gazprom-gáz van a magyar tározókban! Nem igaz az sem, tisztelt képviselő asszony, hogy indokolatlanul vásároltuk meg ezeket a gáztározókat, ugyanis amikor erről döntés született, akkor folyamatban volt a Déli Áramlat megépítése, folyamatban volt az északi és déli csatorna megépítése. Ez meg is épült. Nem tehetünk arról, hogy a horvát partnereink nem teljesítették a kötelezettségüket. E tekintetben most elindult egy olyan folyamat a délkelet-európai és közép-európai országok között, hogy Délkelet-Európa felől jön be egy gázvezetékrendszer Románián, Bulgárián át és Ausztria irányába megy. Ezek mind indokolttá teszik az itt levő gáztározók létesítését. Hozzá kell tennünk, hogy most ezen a télen is a gáztározók remekül szolgálták a magyar ellátásbiztonságot. Ahhoz, hogy nyugodtan aludhattunk egész télen, kellettek a magyar állami kézben levő gáztározók. Ezt tessék megérteni, és akkor talán nem tesz fel ilyen kérdéseket! Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Vas Imre képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszterhez: „Milyen intézkedéseket tesz a kormány a magyar emberek biztonságának megóvása érdekében?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Vargha Tamás államtitkár urat jelölte ki. A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Vas Imre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Pénteken a miniszterelnök úr szokásos rádióinterjújában világosan megfogalmazta, hogy Magyarország nem enged be területére senkit sem ellenőrzés nélkül. Továbbá egyértelművé tette, hogy hazánkban nem lesznek kerítésáttörések, bevándorlózendülések, felgyújtott menekülttáborok [[Szilágyi György: Ez a válasz!]] és nem fognak vadászni mindenfajta bandák magyar nőkre, feleségeinkre, lányainkra. Vagyis hazánkban nem lesznek olyan események, amelyek az Európai Unió más tagállamaiban előfordulhattak. A miniszterelnök úr kijelentette, hogy jobb külön cselekedni, mint együtt tétlennek maradni, amivel a magyar állampolgárok döntő többsége egyet is ért. A magyar kormány továbbra is támogatja Macedóniát, aki komoly erőfeszítéseket tesz, hogy kontrollálja az Európát elárasztó migránstömeget. Rendőri segítséget és határvédelemhez szükséges műszaki eszközöket adunk Macedóniának, aki jelenleg egyedülállóként tartja az illegális bevándorlók tömegeit. A migránsokkal szembeni hazai védekezés eddigi teljes költségeit szinte teljes egészében Magyarország biztosította, ami mára már elérte a 85 milliárd forintot. Ehhez az Unió csak csekély mértékben járult hozzá. Így tudjuk, hogy mekkora terhet ró a válság a tranzitországokra, így Magyarországra.Tisztelt Államtitkár Úr! Az interjúban elhangzott, hogy a kormány felkészült arra is, hogy ha Magyarországon a magyar-román határszakaszon alakul ki nyomás, akkor két-három hét alatt fizikai határzárat tudunk felépíteni, illetve tovább tudjuk erősíteni a meglévő határszakaszainkat, így elsősorban a magyar-szerb határszakaszt. Ennek fényében kérdezem államtitkár urat, hogy milyen újabb intézkedéseket tesz a kormány a magyar emberek biztonsága érdekében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr megállapításai teljesen helytállóak: Magyarország Kormánya a legmesszebbmenőkig elkötelezett a magyar emberek biztonságának megóvása mellett.Minden, amit a magyar kormány tett vagy tesz, azt azzal a céllal tette és teszi ma is, hogy a magyar polgárokat megvédje, és szavatolja családjaink, gyermekeink biztonságát. Nem engedhetjük, nem engedjük, és nem is fogjuk megengedni, hogy Magyarországon, itt a hazánkban hasonló erőszakos cselekmények megtörténjenek, és hogy bármely magyar városban, faluban, településen félelemben kelljen élnie bárkinek. A kormány felkészült a válság kezelésére, és az elmúlt év derekán egy olyan három részből álló védvonalat állított fel, amely sikeresen kezelte a bevándorlás okozta veszélyhelyzetet. Ez jól működik. Ha azt látjuk, hogy a bevándorlók száma növekszik, és a bevándorlók egyre nagyobb számban rongálják meg ezt a fizikai védvonalat, akkor fel kell készülnünk arra, hogy ezt megerősítsük, és ezt meg is fogjuk tenni. [[A jegyzői székben Mirkóczki Ádámot Hegedűs Lorántné váltja fel.]] Az sem zárható ki, hogy a bevándorlók Románia felé indulnak el, ezért fel vagyunk készülve arra, hogy a magyar-román határszakaszon is az ideiglenes biztonsági határzárat megépítsük, ehhez minden szükséges előkészületet meg is tettünk. Ezek az intézkedések azok, amelyek a magyar emberek biztonságát garantálják. Ha kitekintünk Magyarországon kívülre, azt látjuk, hogy Európa-szerte a politikusok mást mondanak, mint mondtak néhány hónappal ezelőtt. Bátran mondhatjuk, kétség nem férhet hozzá, hogy a magyar kormány intézkedései helyesek voltak, és helyesek, amiket a jövőben is teszünk, és aki ezzel ellentéteset állít, mást mond, a magyar emberek biztonságát teszi kockára. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Vas Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Látjuk, hogy Görögországon keresztül jutnak be a migránsok Európába. Görögország ezzel egyértelműen megsérti a schengeni megállapodást, beengedi a migránsokat, semmilyen komolyabb intézkedést nem tesz a migránsok megállításáért. Ezért csak annyi kérdésem van másodjára az államtitkár úrhoz, hogy ha Görögország komolyabb intézkedéseket tenne, elsősorban nyilván a görög-török határon a schengeni övezet megvédésére, akkor jobb lenne-e a helyzet, kevesebb migráns jutna-e be az Európai Unióba. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egy percre államtitkár úré a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt képviselő úr kérdésében benne rejlik a válasz is, amely természetesen igen, és valóban, ennek a migrációs válságnak a legnagyobb talánya Görögország, hiszen súlyos biztonsági kérdéseket vet fel, hogy Görögország saját polgárai biztonságát is veszélyeztetve miért engedi, hogy az emberáradat Európa felé, így Magyarország felé is Görögországon keresztül eljusson. Volt rá példa, hogy a görög szigetek és Görögország között néhány napig nem jártak a kompok, szinte teljesen megállt a bevándorlás. Tehát ha Görögország lépne, cselekedne és lezárná a határait, megvédené a schengeni határt, mint ahogy azt Magyarország megtette, akkor már sokkal előbbre tartanánk, mint most. Valóban jobb külön cselekedni, mint együtt tétlenkedni, a mai európai uniós csúcson kiváló lehetőség kínálkozik az Európai Unió számára, hogy ő is a cselekvés útjára lépjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „A haveroknak” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, képviselő urat, elfogadja-e… [[Gúr Nándor: Andrást, persze, persze!]] Köszönöm szépen. Csak tisztelettel arra kérem, hogy a teljes nevén jelölje meg az államtitkár urat máskor. Köszönöm szépen. Gúr Nándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A haveroknak mindent, egyébként a többi embernek meg semmit - ez így rendben van, ez az önök filozófiája, én úgy látom. Rogán korábban a Gazdasági bizottságot vezetve ilyen offshore típusú háttércégeket jelölt ki a letelepedési kötvény eladására. 300 ezer euró ma az az összeg, amiért egy kötvényt eladnak, ebből 34 ezret ezek az offshore hátterű cégek kaszálnak. A haverok ott vannak, ők gondoskodnak arról, hogy megfelelő kézbe kerüljenek pénzek. Ezek a haverok adminisztrációs költséget is felszámolnak, nagyjából 25-30 millió forintot kaszálnak egy kötvény után - jól járnak. A vásárlók sem járnak rosszul, ők öt év után visszakapják a pénzüket, de azt a 34 ezer eurót - az nagyjából 10 millió forint egy kötvény után, amit ezek az offshore hátterű cégek kapnak - az adófizetők fizetik vissza. Nem mások, az adófizetők! Értik?! A haverok, amit megkaptak, ezt az adófizetők fizetik vissza. Olcsóbb lenne az államnak még az is, ha a piacról finanszírozná a dolgait, és nem az lenne a cél, hogy a haverok, meg a Jóisten tudja már, hogy kik még, akik jól járnak. De hát, gondoljunk csak bele, ez a legnagyobb fokú aljasság. Az adófizető emberekkel fizettetik vissza azt, ami a haverokhoz kerül. És ezeket az offshore hátterű cégeket ki ellenőrzi? Hogyan ellenőrzik? Gyakorlatilag ezeket a pénzmozgásokat lehet egyáltalán ellenőrizni, államtitkár úr? Vagy a korrupció melegágyát teremtik meg ezzel? Miért az emberekkel fizettetik meg azt, ami a haverokhoz kerül? Nagyon egyszerű kérdések, nagyon korrekt, tisztességes válaszokat várok államtitkár úrtól. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr az előző parlamenti ülésnél is már feltette ezt a kérdést, akkor is megválaszoltuk neki, most is meg fogjuk. De remélhetőleg egyszer majd meg is fogja érteni, hogy a valóságban ez miről szól [[Dr. Józsa István: Érteni értem!]] , mert jól érzékelhető, hogy nem tájékozott kellőképpen erről a kötvényértékesítési és letelepedési lehetőségről. Tehát tisztázzuk! Először is a cég, aki jelentkezik, nyilvánosan, tehát nyilvánosan… - határozta meg a Gazdasági bizottság, és közzétette, hogy melyek a feltételek. A feltételek között egyértelműen meghatározásra került, hogy meg kell jelölni, hogy kik beazonosítható módon a cég tulajdonosai. Tehát nem offshore és offshore hátterű; teljesen nyilvánosan tudható, hogy kik a tulajdonosok. A döntés nyilvános, hiszen a Gazdasági bizottság hozza, és nyilvánosságra is kerül a honlapon. Az sem igaz, hogy itt az adófizetők bármit is fizetnek ebből a rendszerből, hiszen amikor valaki magyar államkötvényt vásárol, annak nyilván, amikor az államnak átadja valaki a magántőkéjét, annak felmerülnek bizonyos költségei kamatformában vagy más juttatás formájában. Semmi más egyéb nem történik jelen esetben sem, mint az, hogy egy külföldön tevékenységet végző cég magyar államkötvényt vásárol, és az államkötvényre jutó jutalékot, kamatot kvázi az állam az időszak letelte után, öt év után fizeti ki. Tehát az adófizetők e tekintetben semmilyen módon nem károsulnak, semmilyen más költséget nem fizet az adott forgalmazó cégnek. Tehát a képviselő úr állítása nem valós. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Gúr Nándor képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Úgy van ez, tudja, mint amikor a közérdekű adatokat titkosítják vagy épp a közpénzeket, a közvagyont, annak az ellenőrzését lehetetlenítik el, a felhasználás ellenőrzését. Úgy van ez akkor is, amikor a parlament jóváhagyása nélkül akarnak költeni forrásokat, mindegy, hogy mire, mennyit vagy mikor. Úgy van ez! Korábban ez úgy nézett ki, hogy a fedezet nélküli kötelezettségvállalás Btk.-s kategória volt. Szóval, úgy fest, hogy a törvényeket illesztik gyakorlatilag ahhoz, hogy minden rendben legyen, a korrupció lehetőségét bővítik, illetve a szabad rablásnak a terepét alakítják ki. Nagyon egyszerűen a történet erről szól. Mesélhet itt bármit Tállai András államtitkár, mesélhet itt bármit! A lopás az lopás, erkölcsi kérdésként kell kezelni a történetét, és nem csak a törvény keretei között. És a haverok pénzét ne mások és legkiváltképpen ne az adófizető állampolgárok fizessék meg! Tudja, ha ez így fog működni, akkor lehet majd arról beszélni, hogy Magyarország jobban teljesít, meg hogy reformok működnek meg egyéb más meséket. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Államtitkár urat illeti a szó egy percre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Hát, egy kicsit nagyobb szerénység kellene a képviselő úr részéről, hiszen nem is olyan régen még ön mellett ültek a következő emberek, mondom a nevüket: Simon Gábor. Mond önnek valamit? Költségvetési csalás, százmilliókkal nem tud elszámolni. Vagy Hagyó Miklós. [[Gúr Nándor: Téged kérdeztek, te meg válaszolsz, az a dolgod.]] Ön mellett ült nem régen még a frakcióban. Mielőtt ön korrupcióról beszél, számoljon el pártjának, frakciójának a hitelességével! Azt gondolom, hogy ezeket a kormány felé odadobált vádakat, vádaskodásokat meg kellene előbb gondolni, hiszen ezek nincsenek tényekkel megalapozva. Az általam elmondott két személy, aki még nemrég ön mellett ült a frakcióban, ez viszont olyannyira tényszerű, hogy jogerős bírósági ítélet mondta ki, hogy ezek az emberek korruptak. [[Dr. Józsa István: Egyáltalán nem! Vádaskodás van, nem ítélet! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrhoz: „Miért hagyja magára az autonómiáért küzdő őshonos magyar közösségeket a magyar diplomácia?” címmel. Gyöngyösi Márton képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Az elmúlt évtizedek nemzetpolitikája arra az illúzióra épült, miszerint az európai uniós csatlakozás gyógyír a trianoni tragédiára és a határon túli magyarság évszázados sebeire. Ezt az illúziót táplálta a rendszerváltás óta mindegyik kormány, a Fidesz által alakított kormányok is sorozatban. [[14.10]] A magyar diplomácia lépései kimerültek abban, hogy egyrészről stratégiai partnerséget kínáltak azon környező országok kormányainak, amelyek a magyarságot elnyomják, másrészről pedig politikai és gazdasági klientúrákat építettek ki a határon túli magyarság közösségeiben, miközben a nemzeti identitás megélése óriási kihívást jelent minden egyes határon túli magyar közösségben, miközben a lassú asszimiláció és az elvándorlás között választhatnak a határon túli magyarok. Az Orbán-Fico-barátság és a migráció sem feledteti el azt, hogy közben a Felvidéken érvényben van egy kollektív bűnösséget kimondó Beneš-dekrétum, a szlovák államnyelvtörvény pedig tiltja az anyanyelv használatát a Felvidéken. Általánosságban pedig elmondható az, hogy a magyar jelképek ellen folyamatos offenzíva van, a restitúció blokkolása folyamatos, utca- és helységnévtáblák körül folyamatos hercehurca van, a magyar nyelvű oktatást pedig folyamatosan blokkolják a környező országok, mint ahogy a hivatali nyelvhasználatot is, miközben politikusok, újságírók folyamatosan magyarellenes kirohanásokat hangoztatnak. Románia a csúcs, vagy azt is lehet mondani, hogy a mélypont a magyarellenességben, bár tudjuk, hogy ott a magyarellenesség a nemzeti minimum, ahol Bogdan Diaconu olyan törvénytervezetet nyújtott be és fogadtatott el az ottani parlamenttel, amely a közoktatási hivatalokban tiltja a kisebbségi nyelv használatát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem tisztelt miniszter urat: mit szólnak? Milyen lépéseket tesznek a magyarokat ért megkülönböztetés ellen, jogsértések ellen? A magyar autonómia mellett mikor áll ki határozottan a magyar kormány? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Nagyon fontos témát vetett fel, amelyre szerintem nem összességében hat percet kellene szánnunk az Országgyűlésben, hanem beszélhetnénk erről napokig vagy hetekig is, és az sem lenne túlzás a téma fontosságát tekintetbe véve. Ezért most engem két percre bekorlátozva engedje meg, hogy azt elmondjam önnek, hogy a magyar külpolitikának az az egyik legfontosabb célkitűzése, hogy a határon túl élő magyar nemzeti közösségeket folyamatosan erősítse. Szerintem ennek egy - nem kizárólagos, hanem egy - fontos eszköze az, hogy azokkal az országokkal, ahol nemzeti közösségeink élnek, normalizáljuk a kapcsolatunkat, és próbáljuk valóban stratégiai szintre emelni mindezt. Van, ahol ez sikereses, és jár pozitív visszajelzésekkel, és van, ahol bizony be kell látnunk, hogy a partnerkormányok nem partnerek abban, hogy egy ilyen típusú, a józan ész talaján álló és a nemzeti közösség számára is kedvező együttműködést építsünk fel. Fogalmazott meg kétségtelenül negatív folyamatokat a frakcióvezető-helyettes úr, ezek egy részével egyet is értek. Egyetértek azzal, hogy Romániában az elmúlt időszakban számos olyan döntés született akár országos, akár helyi szinten, amelyről nehéz letagadni, hogy a magyar nemzeti közösség ellen irányultak. Én azt gondolom, hogy a Romániában jelenleg korrupcióellenes éllel folytatott eljárások egy jelentős részének magyarellenes felhangja van, ez teljesen egyértelmű, ezek a korrupcióellenesnek nevezett intézmények elsősorban a magyar nemzeti közösség szervezeteit, vagy általuk irányított állami vagy helyi hivatalokat céloznak, ezt elfogadhatatlannak tartjuk, ennek többször hangot is adtunk. Ugyanakkor azt gondolom, az is elvitathatatlan, hogy több szomszédos országban születtek olyan döntések - itt elsősorban, mondjuk, Szerbiát érdemes említeni -, amelyek kifejezetten a helyi magyar nemzeti közösség javát szolgálták. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mivel a lehetetlen küldetés első fele véget ért, a maradék egy percben majd próbálom folytatni az ön kérdésére adandó vagy adott válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Gyöngyösi Márton képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszter Úr! Értem én, hogy a szomszédokkal az ember próbálja a kapcsolatait normalizálni, és a viszonyrendszert kialakítani és jobbá tenni, de az nem fordulhat elő, hogy a határon túli magyarság érdekei hátrébb sorolódnak, mint a stratégiai partnerség kívánalma vagy pedig a kapcsolatok normalizálásának az igénye. Én tudom, hogy meg kell találni valahol az egyensúlyt, de a sorrendet soha nem szabad fölcserélni, mint ahogy az Európai Uniónak az az elvárása sem kerülhet előtérbe és a magyar érdekek elé, miszerint itt a periférián és az Európai Unióban a kollektív jogok hangsúlyozása nem mehet túl egy bizonyos mértéken. Meg kell nézni azt, hogy Nyugat-Európában mások a kisebbségi jogokért hogy harcolnak - Észak-Írországban, Skóciában, Baszkföldön a katalánok -, meg kell nézni, hogy milyen egy valódi nemzeti kiállás, és össze kell vetni azzal, ami itt Magyarországon történik. A magyar Külügyminisztérium kiállását továbbra is várjuk a HVIM meghurcolt képviselői mellett, mert a hangját nem hallottuk a magyar diplomáciának, mint ahogy a kárpátaljai magyarság autonómiatörekvései tekintetében vagy a székelyföldi autonómia tekintetében sem. Várom viszonválaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A miniszter úré a szó. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Arról szeretném önt biztosítani, hogy amikor mi a határon túli magyar nemzeti közösséget érintő kérdésekben döntéseket hozunk vagy ott felvállalandó és folytatandó politikáról hozunk döntést, akkor azt mindig a helyi magyar nemzeti közösség képviseletét ellátó szervezettel való konzultáció után tesszük. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban.]] Tehát minden egyes esetben, amikor határon túli magyarokkal kapcsolatos ügyben állást kell foglalnunk, megkérdezzük a helyi magyarok szervezetét, mit gondolnak, milyen álláspontot vigyünk. Tudja, frakcióvezető-helyettes úr, nem akarom én ezt a vitát itt pártalapra helyezni, mert szerintem ez sokkal fontosabb vita annál, mint hogy itt most elkezdjünk pártoskodni, de az egészen biztos, hogy önök az elmúlt időszakban sokszor kértek számon rajtunk olyan intézkedéseket vagy megnyilatkozásokat, amelyekről, amikor megkérdeztük az adott országban élő magyar nemzeti közösség képviseletét, azt mondták, hogy nehogy ezt megtegyük, mert ha megtesszük, attól nekik csak rosszabb lesz. Tehát én arra kérem önt, tisztelt frakcióvezető-helyettes úr, hogy mindig a helyi magyarok érdekeinek megfelelően alakítsuk a szomszédos országokkal kapcsolatos politikánkat. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ugyanakkor azt kell mondjam, tisztelt frakcióvezető-helyettes úr, hogy számos esetben természetesen egyetértünk a határon túli magyarokkal kapcsolatos kérdésekben, néhány esetben nem, de ezeket mindig van módunk megvitatni akár itt, akár más formátumokban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Milyen eszközökkel segíti a kormány a tejtermelőket?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja [[Firtl Mátyás: Örömmel.]] a válaszadó személyét. Firtl Mátyás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A tej és a tejtermékek világpiaci kereslete az utóbbi években folyamatosan csökken. A fő tejtermékimportőrök közül Kína és Oroszország vásárlásai egyaránt elmaradtak a korábban tapasztalt mértéktől. Kínában a gazdasági növekedés lassulása, a magas készletszint, míg Oroszország esetében a továbbra is életben lévő, a mezőgazdasági termékekre kivetett, széles körű embargó jelenti a problémát. A tejtermékek így az Európai Unió piacán maradnak, ami tovább csökkenti a felvásárlási árakat az Unió területén és a külkereskedelmi folyamatokon keresztül Magyarországon is. Míg 2014 februárjában a nyers tej termelői ára 109 forint volt tejkilogrammonként, addig jelenleg a nyers tej átvételi ára a kistermelőknél 60-65 forint, míg a nagyobb volument előállítóknál 80 forint. A kormány döntése értelmében a Földművelésügyi Minisztérium a tejtermelő gazdák megsegítése érdekében 11,4 milliárd forint többlettámogatást biztosít 2016-ban, valamint az ágazat jelentős nehézségére tekintettel a minisztérium megkezdte a tejstratégia összeállítását, amely piaci és ágazati helyzetelemzés, illetve a rendelkezésre álló pénzügyi és jogszabályi keretek mentén konkrét intézkedéseket tartalmaz. Tisztelt Államtitkár Úr! A tejstratégia összeállításának a keretében milyen konkrét intézkedésre lehet számítani? Mikorra valósulhatnak meg ezek az intézkedések? Illetve: milyen egyéb eszközöket tervez a kormány, hogy a tejtermelés hosszú távon újra nyereséges lehessen? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Nagy István államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! [[14.20]]
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Engedje meg legelőször is, hogy elismerésemet fejezzem ki a magyar tejtermelőknek a kitartásért, hogy most már huzamosabb ideje önköltségi árszint alatt termelnek és kitartanak. Én nagyon remélem, hogy kitartásuk a kormány intézkedései és a világpiac helyzetének javulása miatt is eredményre fog vezetni a jövőben. A pótlólagos források közül a tejtermelőknek nyújtható rendkívüli ideiglenes támogatás közel 6 milliárd forintos összegének kifizetése most márciusban várható, a nemzeti költségvetésből biztosított 11,44 milliárd forintból április közepétől és május utolsó hetétől kezdődően történik a kifizetés. Ez literenként gyakorlatilag 25 forintos támogatást jelent a tejtermelők számára. A tejtermelők számára megkezdődött a rendszerszerűen ütemezett források rendelkezésre bocsátása is, hiszen az a célunk, hogy minden rendelkezésre álló forrást kifizessünk, hogy könnyítsük az anyagi helyzetüket. Ez összesen 38 milliárd forintot tesz ki. A kifizetésükre 2016 során folyamatosan kerül sor, és tejliterre vetítve további újabb 25 forintos támogatást jelent. A felsorolt támogatások mellett és azon túl a tárca fontosnak tartja a tej- és tejtermékágazat szakpolitikai kérdéseit egy tömör ágazati stratégiában is megjeleníteni, különös hangsúlyt helyezve az ágazat szervezettségének, transzparenciájának, a feldolgozóipar teljesítményének a javítására, a fogyasztás ösztönzésére. A stratégia összeállítását az összes érdekelt fél bevonásával megkezdtük. Az európai döntéshozó fórumokon is napirenden lévő válsággal kapcsolatosan rövidesen agrárminiszteri tanácsülésre kerül sor. A tagállamok, köztük Magyarország is számos javaslatot nyújtottak be a megvitatásra. Fontosnak tartjuk egy újabb válságkezelő csomag életbe léptetését is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Firtl Mátyás képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban elismerés jár a tejtermelőknek. Nagyon fontos nekünk, akik már egypár évtizedet megéltünk, hogy az a helyzet még egyszer ne tudjon kialakulni Magyarországon, hogy egy egész állatállomány kivágásra kerül olyan problémák miatt, hogy valamit nem megfelelő módon kezelünk. Éppen ezért fontos az, amit jelzett a kormányzat, illetve amit a mezőgazdasági tárca tesz ennek érdekében. Én nagyobb hangsúlyt helyeznék, mint ahogy ön is fogalmazott, arra, hogy a fogyasztás emelése érdekében bármilyen rendszereken keresztül - iskolatejrendszer, szociális ágazat - minél több tejet el tudjunk adni, és a gazdáknak a lehetőséget biztosítani tudjuk. De ugyanilyen fontos számomra - bár már elment a külügyminiszter úr - a külgazdasági területen is azoknak a piacoknak a felkutatása, amelyek lehetőséget tudnak teremteni a magyar tej elhelyezésére a továbbiakban. Ezek azok a pontok, amelyekben előre kellene tudnunk jutni.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Teljességgel egyetértek önnel a fölvázolt javaslatokban, sőt annyival szeretném kiegészíteni az ön által elmondottakat, hogy nem is kellene a fogyasztást emelnünk, bár nagyon jó lenne. Csak amikor a fogyasztó választ és a polcon a tejért nyúl, akkor az a kérésünk, hogy a magyar tejet válassza, mert pontosan annyi tejet termelünk, amennyit képesek lennénk felhasználni és a magyar tejipar feldolgozva a piacra juttatni. Csak azon múlik, hogy a fogyasztóink támogatják-e a magyar tejtermelőket azzal, hogy magyar tejet vásárolnak. Az Európai Unióban pedig képviseljük azt, hogy a csekély összegű, de minimis támogatás felső határának emelése történjen, az intervenciós és magán tárolási rendszerek feltételeinek kedvezőbbé tétele, újabb promóciós lehetőségek biztosítása, pont azért, hogy felhívjuk a vásárlók figyelmét a tej hasznosságára. Ezenkívül a szerződéses fegyelem erősítését, valamint a fontos exportpiacaink erősítését és visszaszerzését mind-mind kiemelt célnak tekintjük. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ikotity István képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem tudja a kormány teljesíteni az ígéreteit az oktatásban?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Palkovics László államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja. Ikotity István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Miért van az, hogy a kormány egyetlen ígéretét sem tudja tisztességesen teljesíteni? Még azt a keveset, amit az oktatásban hosszú huzavona után végre megígértek, sem sikerül megoldani tisztességesen. Mondok egy aktuális példát: tavaly év végén harangozták be a felsőoktatási béremelést. Ez nem valósult meg. Az eredeti tervekhez képest végül az idén év elején pótlékot kaptak csupán az egyetemeken, főiskolákon dolgozók. Az egyetemeken és főiskolákon oktatóknak nem az alapbérét növelték meg, hanem mindenkivel aláírattak egy szerződést a bérükhöz kapcsolódó pótlék kifizetéséről. Ezek az év végén lejáró időleges szerződések. Az oktatók munkáját segítőket a közoktatáshoz hasonlóan a felsőoktatásban is becsapták, központi támogatásból ők sem kaptak semmit. Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP-kormánnyal ellentétben az LMP azt vallja, hogy Magyarországnak nem összeszerelő üzemekre, hanem magas hozzáadott értékű munkahelyekre van szüksége. Ehhez invesztálnunk kell az oktatásba, ezen belül a felsőoktatásba. A minőségi oktatás alapfeltétele az egyetemeken, főiskolákon dolgozók biztos egzisztenciája. Tisztelt Államtitkár Úr! Csodálkoznak a tüntetéseken, amikor egyértelműen bebizonyosodott, hogy csak az oktatás szereplőinek közös összefogása, a pedagógusok, oktatók, szülők, diákok vagy hallgatók példás kiállása, határozott érdekérvényesítése hozhat eredményt? Csodálkoznak azon, hogy nem hisznek a kormány ígéreteinek és látszatintézkedéseinek, amikor nap mint nap tapasztalják, hogy a pozitív változásokat sem tudják rendesen végrehajtani? Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nem valósult meg a felsőoktatási béremelés? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Palkovics László államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a kérdését. Azt gondolom, alkalmat kaptam arra, hogy erre válaszoljak. A kormány betartotta minden olyan ígéretét, amit tavaly a felsőoktatási béremeléssel kapcsolatosan megígértünk. Vegyük végig, hogy miről beszéltünk! Az ígéret az volt, hogy ez év januárjától 15 százalékkal, a jövő év januárjától még 5, 2018 januárjától pedig még 5 százalékkal növekszik az oktatók, kutatók és a felsőoktatásban részt vevő tanárok illetménye. Miután ez a módosítás bekerült, ennek egy technikai megoldása az a rendeleti felhatalmazó, amely illetménypótlékként határozza meg egészen addig a 2016-os évre vonatkozóan az összegében egyébként abszolút módon ugyanazt az összeget jelentő kiegészítést, amely egészen a költségvetési törvény módosításáig vagy a 2017-es költségvetésig ezt a helyzetet rendezi. Ebben megállapodtunk a szakszervezetekkel, és azt gondolom, hogy az egyetemi oktatók ezzel ugyanilyen módon egyetértettek. A második kérdése az egyetemen nem oktató, nem kutató és nem tanári, tehát az oktatást segítő alkalmazottak jövedelmének az alakulása. Itt szintén megállapodtunk az érdekeltekkel abban, hogy kitűzünk egy illetménynövekedési minimumot, 150 ezer forintot, amit azonban pont amiatt, mert az egyetemek nem hasonlóak egymáshoz, az egyetemekre bíztuk, hogy hogyan oldják meg. Az egyetemek az elmúlt két hónapban, s azt gondolom, ez hamarosan látszani is fog majd a jövedelempapírokon, megállapodtak a szakszervezetekkel abban, hogy ez az emelkedés milyen formában jelenik meg differenciáltan, az egyetem szerkezetéből adódóan. Azt gondolom, hogy a kormány itt is teljesítette azt az ígéretét, amit tettünk. Az egyetemek ezt az összeget ki fogják fizetni, és erre a forrásaik rendelkezésre is állnak, azok a források, amelyek az egyetemek határozottabb és jobb gazdálkodásából származnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Ikotity István képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Számos egyetemen oktató keresett meg azzal, mutatva ezt a szerződést, amelyben az szerepel, hogy az alapbére nem változik, azonban pótlékot kap az év végéig. Lehet, hogy önök megállapodtak a szakszervezetekkel, de a sajtóban mindenhol azt hangoztatták, és az egyetemi oktatók is úgy tudták, hogy ők béremelést fognak kapni. Hogy egy pótlék miért nem béremelés, azt nagyon jól mutatja az, ami a közoktatásban történt az elmúlt években: amikor elvették a pótlékaikat, azt egy szóval sem említették meg. Amikor ezt a 15 százaléknak megfelelő pótlékot adott esetben befagyasztják vagy elveszik tőlük, akkor sem kell ezt majd megemlíteni, tehát ugyanazzal a lendülettel elvehetik tőlük. Önök azt hangoztatják, hogy béremelést adtak, azonban nem történik bércsökkenés, mégis egyik pillanatról a másikra azt veszik észre, hogy 15 százalékkal kevesebbet fognak kapni. Államtitkár úr, a felsőoktatásban oktatókat csalogatni kéne erre a pályára, nem pedig alacsony fizetésekkel elriasztani őket ettől a pályától, hogy külföldre menjenek, vagy a piacon próbáljanak megélni.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár úré a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Én azt gondolom, hogy ez a kérdés néhány héten belül tisztázódni fog, amikor is a 2017-es költségvetés tervezésekor ez egyértelműen látható lesz. Azt hiszem, hogy azt a bizalmat, ami a kormány és a felsőoktatási intézmények között az elmúlt időszakban kialakult, mutatja a felsőoktatási stratégia elfogadása, illetve azoknak az elemeknek a betartása, amelyeket a kormány vállal. Azt hiszem, ez elegendő alapot ad arra, hogy az elkövetkező három hetet ilyen módon tudjuk áthidalni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.30]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Az elvesztett hatalom visszaszerzéséért a közbiztonság romlása sem túl nagy ár?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja Kontrát Károly államtitkár urat válaszadónak. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az utóbbi hónapokban Siófok a Fidesznek köszönhetően folyamatosan negatív hírekkel kerül a média érdeklődésének középpontjába. Sorra derültek ki azok a korrupciógyanús ügyek, amelyek az előző városvezetéshez, az előző fideszes polgármesterhez köthetők, illetve önök nem képesek beletörődni a város polgármesteri székének elvesztésébe, és folyamatosan próbálják lejáratni a jelenlegi, törvényesen megválasztott polgármestert, akinek az a legnagyobb bűne, hogy legyőzte a Fideszt, és töretlenül nő a népszerűsége a városban. A siófokiak többsége pedig, úgy tűnik, mögötte áll.A legújabb botránykavaró eset az volt, hogy az elmúlt héten indokolás nélkül leváltották Siófok város rendőrkapitányát, aki évek óta szolgált rendőrkapitányként a városban, és akinek tevékenységével kapcsolatban egyébként soha semmilyen negatív kritika nem merült fel, mind a megyei főkapitány pozitívan nyilatkozott korábban róla, mind pedig a képviselő-testület teljes egyhangúsággal fogadta el a város közbiztonsági jelentését. Egyébként jó kapcsolatot ápolt a város vezetésével, polgármester úrral is jól tudott együtt dolgozni. Ami a legrosszabb - hiszen a Belügyminisztérium hatásköre, mondhatná államtitkár úr, hogy mikor és kit rak egy-egy város élére rendőrkapitányként -, hogy a sajtóból kellett a polgármester úrnak értesülnie arról, hogy le fogják cserélni a rendőrkapitányt. Általában azért illik egy polgármestert előzetesen legalább egy rövid levélben vagy szóban tájékoztatni arról, hogy ilyesmire készülődik a rendőrkapitányság, különösen akkor, amikor néhány hónap múlva megkezdődik a turistaszezon. Tudjuk, hogy Siófok az egyik legforgalmasabb turistahely Magyarországon, ahol bizony nagy számú eset is előfordult a rendőrség berkein belül. Erre azért fel kell készülni hónapokkal előtte. Itt mindenféle egyeztetés az önkormányzat és a rendőrkapitányság között már lezajlott. Ezért sem érti a város vezetése, a polgármester úr, hogy miért történhetett meg minden előzetes figyelmeztetés nélkül ez a rendőrkapitány-csere. Erre várnánk valamiféle választ, indoklást államtitkár úrtól. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt ugye, nem tudjuk, ön azt állította, hogy a város többsége a jelenlegi siófoki polgármester mögött áll. Nem tudjuk, hogy ez így van-e, de az látszik, hogy önök mögötte állnak. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ez nemcsak a mostani megnyilatkozásából, hanem a korábbi hozzáállásából is látszik, úgy tűnik, hogy ez megfelel a valóságnak. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném itt is leszögezni, hogy a rendőrség Magyarország valamennyi településén valamennyi bűnözővel szemben határozottan fellép az emberek élet- és vagyonbiztonsága, a közrend és a közbiztonság érdekében. Azt is szeretném leszögezni, hogy a rendőrség, a magyar rendőrség az Alaptörvényben meghatározott feladatainak ellátása során pártbefolyástól mentesen jár el. A rendőrség feladata a védelem jogának biztosítása, a bűncselekmények megelőzése, illetve a bűnözők elfogása. Én a mai napon tájékoztatást kértem az Országos Rendőr-főkapitányság hivatalvezetőjétől a Somogy megyében végrehajtott személyi változások vonatkozásában. Ez március 1-jei hatállyal két kapitányságot, a siófoki és a nagyatádi kapitányságot érintette. A tájékoztatás szerint a rendőrkapitányságok személyi állományát február 29. miatt március 1-jén tájékoztatták a változásokról, nevezetesen a vezetői megbízások szolgálati törvényben előírt lehetőségével élve annak megvalósításáról, végrehajtásáról. Ami pedig a négy járási székhely polgármesterét illeti, nevezetesen Nagyatád, Csurgó, Tab és Siófok polgármesterét, a megyei rendőrfőkapitány telefonon is tájékoztatta a végrehajtott személyi változásokról, amelyek közül Siófok város polgármesterét is tájékoztatta telefonon. Igaz, erre a tájékoztatásra sorrendben Siófok esetében került sor a legkésőbbi alkalommal, de csak azért, mert nem volt elérhető a polgármester. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Kepli Lajos képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most legalább kiderült, hogy mi a bűne a siófoki polgármesternek. Az, hogy a Jobbik támogatja. Egyébként nemcsak a Jobbik támogatja, hanem minden jóérzésű siófoki ember, akinek elege lett az elmúlt években a fideszes városvezetéshez köthető rengeteg korrupciós ügyből. Az pedig egyszerűen nem igaz a polgármester úr elmondása alapján, hogy önök tájékoztatták. Ő a sajtó munkatársától tudta meg, hogy menesztik a rendőrkapitányt. Utólag ő maga felhívta a megyei főkapitány urat, és tájékoztatást kért, hogy mégis mi ezzel kapcsolatban az igazság. Azt mondták, hogy ez a rendőrség belügye, ne avatkozzon bele. Természetesen hozzátartozik az esethez, hogy ő pontosan tudja, hogy hogyan történik ez, hiszen a város rendőrkapitányaként szolgált évekig polgármester úr. Őt annak idején annak rendje és módja szerint bemutatták a polgármesternek, mielőtt a váltás megtörtént volna, és kinevezték volna őt rendőrkapitánynak. Ezt így is lehet, meg lehet úgy is, ahogy most önök csinálják, hogy sem a város lakóinak, sem a város vezetőinek semmi köze ahhoz, hogy kit raknak oda polgármesternek fogadják el, akár két hónappal a szezon kezdete előtt, és majd lesz valami. Ha a közbiztonság romlik, azt meg majd nyeljék le. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban. Bol­dog István: A polgármestert választják.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Annyi változás van az önök hozzáállásában, hogy eddig azt tapasztaltuk itt a parlamentben, hogy nem támogatják a rendet, a közbiztonságot erősítő törvényeket. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ugye, az elmúlt hat esztendőben hosszú lajstromot tudnánk felsorolni. De odáig nem mentek el, mint amit ma megtett képviselő úr, hogy támadják is a rendőrséget. Arra kérem, hagyják ezt abba. A rendőrség, még egyszer mondom, az Alaptörvényben foglalt feladatainak végrehajtását pártpolitikai befolyástól, pártbefolyástól mentesen látja el Magyarország valamennyi területén, így Siófok városában is. Arra kérem, hagyják békén a rendőrséget. A közérdek az, hogy a rendőrség eredményesen végezze a munkáját, és szolgálja az emberek élet- és vagyonbiztonságát, a közrendet, a közbiztonságot Magyarország valamennyi településén. Kérem önöket, hogy az önök tehetetlenségét ne a rendőrségen vezessék le! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel az azonnali kérdések végére értünk, és ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának is a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy Varju László független képviselő úr napirend utáni felszólalását visszavonta. Napirend utáni felszólalásra következik Novák Előd képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Az internetárak csökkenését célzó Jobbik-javaslat elfogadásával miért vártak egy évet?” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Országgyűlés! Az NMHH éves beszámolóinak vitájában, jellemzően éjszakai vitájában évről évre szóvá tettem, hogy Magyarországon milyen drágák az internethasználati díjak. Elmondtam például, hogy az EU-ban Magyarországon a harmadik legalacsonyabb a szélessávú mobilnetet rendszeresen használók aránya, és azt is szóvá tettem, hogy félrevezető az a kormányzati bejelentés, miszerint 2018-ra mindenhol lesz szélessávú internet, hiszen csak ott lesz, ahol meg tudják fizetni a kiugróan magas internethasználati díjakat, amelyek nemzetközi összehasonlításban is rendkívül magasak. Nézzük csak azt, hogy a bruttó átlagkeresethez viszonyítva a hazai mobilnetdíjak Szlovéniához és Csehországhoz képest több mint háromszorosak, Dániához képest pedig 23-szorosak az itteni árak. Felvetettem ezt a problémát a reklámtörvény vitájában is, amelynek zárszavában előterjesztőként L. Simon László is elismerte, idézem: „A román hegyi pásztorok a Fogarasi-havasokban olcsóbban interneteznek, mint mi idehaza.” Ez súlyos versenyhátrányt fog okozni, ha ezen a területen nem változtatunk - mondta tehát államtitkár úr. Mást nem idézek tőle, elnök úr, nem kell megijedni, nem kell megvonni a szót, nem lesz semmi trágár. A probléma inkább az, hogy nem tettek semmit ez után a kijelentés után. Bár Tokody Marcell, a Jobbik főváros közgyűlési képviselőjének javaslatára a közgyűlés tavaly áprilisban úgy döntött, hogy kivizsgálja az egész Budapestre kiterjedő ingyenes wifi lehetőségét, hát, sok minden azóta sem történt ott sem. Ezért folytattuk a nyomásgyakorlást, mígnem végre azért a kormány meghátrált, többek közt a Jobbik tavaly tavaszi aláírásgyűjtő akciójától, amelynek négy kérdése közül az egyik épp az alapszintű internet ingyenessé tételét célozta. [[14.40]] Ezek után bejelentette tehát a kormány, hogy áfacsökkentésre készül az internethasználati díjak terén. Ezért tavaly tavasszal egy azonnali kérdést is feltettem a kormánynak, hogy, idézem: „Tudják-e, hogy az EU-n belüli úgynevezett HÉA-irányelv nem teszi lehetővé, hogy az internetre kedvezményes adókulcsot alkalmazzunk? Ha ezt tudják, akkor mit terveznek?” Ezt tudakoltam, de érdemi választ nem kaptunk. El kellett teljen több mint egy év vagy közel egy év, hogy a mai napon Deutsch Tamástól ezzel kapcsolatban konkrétabb gondolatokat olvashassunk. Pedig már tavaly nyáron is konzultációt kezdeményeztem Deutsch Tamással, de az internetről szóló nemzeti konzultációért felelős miniszterelnöki biztos hiába tűzte ki válaszul a találkozó időpontját, az utolsó pillanatban - álláshalmozására hivatkozva - lemondta a találkozót. Ezt követően hol hosszú szabadságára, hol arra hivatkozott, hogy a Jobbikkal egyelőre mégsem hajlandó konzultálni - és tegyük hozzá, azóta sem. Inkorrekt, hogy a sokat emlegetett nemzeti együttműködés rendszerében a konzultációért felelős miniszterelnöki biztos nem hajlandó konzultálni, korábbi ígérete ellenére sem. [[Boldog István közbeszól.]] Szószegését és hivatali mulasztását pedig azzal tetézte, hogy a Jobbik javaslatainak lebutított változatát indítványozta, ugyanúgy mellőzve az előzetes konzultációt, ahogy korábban az internetadó esetében is az előzetes társadalmi vitát. A kormányzat csapongása tehát nemcsak hiteltelen, de szakmaiatlan is, hiszen az internethasználati díjak áfájának csökkentése az EU HÉA-irányelvébe ütközik, így ezzel a próbálkozással alapesetben nem lehet lejjebb szorítani az uniós összehasonlításban is kiugróan magas tarifákat, melyek még egyébként 18 százalékos áfával is komoly versenyhátrányt okoznának Magyarországnak. A korábban szintén a Jobbik által javasolt reklámadóból viszont megvalósítható volna az alapszintű internet ingyenessé tétele, amely felé [[Boldog István és Szilágyi György közbeszól.]] jó lépés a települések főterein wifi biztosítása, ahogy nemrég Deutsch Tamás javasolta, hiszen a jobbikos vezetésű önkormányzatoknál már sikerre vizsgázott ez a megvalósított gyakorlat az internetbarát települések mozgalmának égisze alatt, csak hát a miniszterelnöki biztos elfelejtett erre hivatkozni. Mivel az internetről szóló konzultációra 113 millió forint plusz rekordméretű áfa keretösszegben kötöttek szerződéseket, amikor legutóbb még néztem, azóta ki tudja, hol tartanak, bele kellett volna férjen szerintem egy érintett, érdeklődő parlamenti párttal való egyeztetés is. Ehelyett ma azt olvashattuk például Deutsch Tamás nyilatkozatából, hogy Magyarországon az a minimális cél, hogy három éven belül elérje a 85 százalékos uniós átlagot az internethasználók ma 63-70 százalékos aránya. Tegyük hozzá, hogy Magyarországon a háztartások mintegy 40 százalékában nincsen internet, ezért ezzel a kérdéssel, azt gondolom, fajsúlyosabban is foglalkozni kellene. Nem láthattuk azonban a mai nyilatkozatban sem azt, hogy milyen határidővel vállalja a lépést a kormány, akár az Európai Uniónál a HÉA-irányelv megváltoztatását, pedig ez rendkívül sürgető volna, hiszen nagyon komoly versenyhátrányba került már Magyarország amiatt, hogy Orbán Viktor és nemzedéke tulajdonképpen nem képes felfogni az internet előnyeit - ebben inkább veszélyt lát, amire inkább adót [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] vetne ki. Ezért kérem, hogy fogadják meg a Jobbik javaslatait. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt figyelmet szentel a digitális fejlesztéseknek, ezért engedje meg, hogy beszámoljak arról, hogy mi is történik, hol is tartunk ezen a területen. A kabinet ez elmúlt egy évben valóban széles körű konzultációt folytatott az internet jövőjéről; ebben több tízezren vettek részt, állampolgárok, szakmai szervezek, civil szervezetek egyaránt. A beérkezett válaszok alapján egyértelmű, hogy a magyar emberek gyors, szupergyors, olcsóbb internetet szeretnének, amely lehetőleg mindenhol elérhető. [[Novák Előd közbeszól.]] Lépéseket kell tenni az online közigazgatás fejlesztése érdekében is, és nagy szükség van egy átfogó digitális köznevelési stratégiára is. A kormány decemberi ülésén megvitatta azt az intézkedéscsomagot, amely az InternetKon, tehát a konzultáció eredményein alapul. A következő évek egyik legfontosabb feladata ugyanis a „Digitális jólét” program megvalósítása. Ettől valóban azt várjuk, hogy 2018-ra Magyarországon mindenhol elérhető legyen a szélessávú internet, Európában talán elsőként. [[Novák Előd: Milyen áron?]] A kormány Nyíregyházát jelölte ki a program elindításának helyszíneként, ott ez a munka már zajlik is. [[Dr. Józsa István: Biztos működni fog!]] A kabinet a fentiek mellett a Nemzetgazdasági Minisztériumot bízta meg azzal, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a 18 százalékos áfakulcs kiterjedjen az internetszolgáltatásokra is. [[Dr. Józsa István: Nulla kellene!]] Ennek mikéntjével kapcsolatban az Unió illetékes szerveivel is szükségesek az egyeztetések. [[Novák Előd: Mikor kezdődik?]] A kormány tehát az adócsökkentés segítségével is szeretné ösztönözni az internethasználatot, és ez csökkentené az árakat is. Ezek az adócsökkentési tervek egyébként jól illeszkednének a kormány általános adócsökkentési filozófiájába. Mint ismert, januártól tovább csökkent a személyi jövedelemadó, és bővültek a családi adókedvezmények is. Ami a Jobbik javaslatainak általános komolyságát illeti, korábban önök alapszabályban rögzítették az álláshalmozás tilalmát. Ehhez képest az ózdi jobbikos polgármester nem sokkal később öt helyről húzott fizetést. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, köztük dr. Staudt Gábor: Ez hogyan jön ide?]] Tisztelt Képviselő Úr! A kormány szigorúan veszi saját vállalásait, hiszen a digitális jólét megteremtése a következő évek egyik legfontosabb feladata. Azt gondoljuk, hogy enélkül a polgári berendezkedés sem lehet teljes. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Novák Előd: Mikor lesz ebből valami?]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Dunaalmási helyzetjelentés” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Vágó Sebestyén képviselő úr jelentkezett napirendi utáni felszólalásra. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt héten szombaton volt szerencsém részt venni Dunaalmás községben egy meghirdetett lakossági fórumon, képviselői fogadóórán, ami az elmúlt hetek eseményeivel foglalkozott, amik borzolták a településen és a környéken élők kedélyét.Arról volt szó, hogy nem olyan régen a polgármestert megkereste egy cég, egy Homatech nevű cég, amelyik referenciaüzemet akart létrehozni a település közigazgatási területén, nem messze a falutól. Ez a cég Csányi cégbirodalmába tartozik, és egy autógumi-feldolgozó üzemet szerettek volna ott létrehozni. Tudni kell ennek a cégnek az előzményéről azt, hogy ezen gumifeldolgozó üzem létrehozásával már bepróbálkoztak egyszer Magyarországon, méghozzá Százhalombattán, ott is egy ipari környezetben szerették volna megalapítani ezt az céget, megalapítani ezt az üzemet. Érdekes módon a százhalombattai képviselő-testület ezt visszautasította. Ha abban a közegben visszautasították - merült fel a gyanú öt önkormányzati képviselőnél Dunaalmáson -, akkor vajon nekik ezt engedélyezniük kell-e? Hogyha egy ipari város ipari területén ezt nem engedélyezték, akkor egy Duna-parti, régen a Duna gyöngyszemének nevezett településen ezt miért valósítsák meg? A cégnek egyébként referenciaüzeme már működik, igaz, nem Magyarország területén, hanem Dunaszerdahelyen. Az öt képviselőből kettő, köztük Vajas Zoltán jobbikos önkormányzati képviselő kiutaztak Dunaszerdahelyre, képeket készítettek, interjúvolták az ott lakókat, és kiderült, hogy egyrészt tájképileg is egy nagyon csúnya látványt nyújt az üzem, erről képeket is mutattak, erről mi is meggyőződhettünk; másrészről néha fekete por lepi el a környéket; harmadrészről pedig Dunaszerdahelyen néha elviselhetetlen bűzt lehet érezni, ami az üzem irányából áramlik a város irányába.Érdekes dolgokat vet fel ez a történet, egyébként van még folyománya. Talán ennek is köszönhető az egyik folyománya, ugyanis ezt az ottani polgármester, Czeglédi polgármester úr nagyon gyorsan és nagyon pörgetve akarta tető alá hozni. Emiatt rendkívüli ülést is összehívott. Persze, az önkormányzati képviselők tudták, hogy miről van szó, és öten bojkottálták is ezt az önkormányzati ülést, úgyhogy ott erről nem születhetett döntés. Látta nagyon jól a polgármester, hogy erőből nem politizálhat, ezt nem tudja megvalósítani. Egyébként az is kérdés, hogy miért akarta ilyen sürgősen, és miért akarta mindenáron ezt a környezetre és a lakókra káros üzemet Dunaalmás környékére telepíttetni. Ennek következményeként, mivel látta az ellenállást, és látta, hogy milyen érzelmeket és indulatokat generált akár a községben, akár a képviselő-testületen belül, múlt héten csütörtökön egy rendkívüli ülésen az önkormányzat feloszlatta önmagát, és tájékoztatták a lakosságot, hogy 90 napon belül a választási iroda ki fogja írni az előrehozott választásokat. Persze, a kapkodásnak mindig vannak következményei. Ennek a kapkodásnak is vannak következményei. Jogilag még nem tisztázott, hogy szabályos volt-e az önkormányzatnak ez az önfeloszlatása. Még nem biztos, hogy előrehozott választások lesznek a településen. És ami kérdést még felvet ez a probléma: egyrészről, ha már Százhalombattán is visszautasították a céget, el tudjuk képzelni, hogy ez milyen környezetkárosító hatással jár. Ezen a lakossági fórumon felszólaltak környezetvédelmi szakemberek is, vegyészetben jártas, vegyészeti szakemberek is, és elmondták, hogy ebből az üzemtípusból nem létezik olyan, amelyik a környezetre nem káros. A kérdés az, hogy hogyan merülhet fel annak a lehetősége is, hogy egy ilyen üzemet a jelenlegi környezetvédelmi előírások alatt Magyarországon létesíteni lehessen. [[14.50]] Felmerül az a kérdés, hogy lehet-e valami összefüggés az üzemtelepítési engedélyezés és a között, hogy a cégbirodalom, amelynek tagja ez a vállalat, az a Fidesz egyik ismert, a kormány egyik ismert oligarchájának, egyik jó emberének a cégbirodalmába tartozik, az ő érdekeltségébe tartozik. És az, hogy az ő érdekeltségébe tartozik, és ha nincsenek ilyen szemfüles önkormányzatok, mint amit Dunaalmáson is tapasztaltunk, akkor a Duna mellé, a most települt, környezetvédelmi és természeti szempontból is kiemelkedő kerékpárút mellé, a Duna vízgyűjtő területére lehet egy ilyen üzemet telepíteni? Innen hívnám fel egyébként a környező települések önkormányzatainak a figyelmét is, hogy legyenek résen, és ha ez a vállalat akár náluk bepróbálkozna a közeljövőben, mivel kudarcot vallottak Dunaalmáson, mondjanak nemet, vegyenek példát Dunaalmásról. Nem kérünk a környéken egy ilyen üzemet! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „A Fidesz kormányzása alatt a Balaton sereghajtóvá vált a hazai turisztikai régiók fejlődési ranglistáján”címmel a Jobbik-képviselőcsoportból Kepli Lajos képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Witzmann Mihály kormánypárti képviselőtársunk hatalmas hurráoptimizmussal szemléli és nyilatkozik a balatoni turizmus 2015-ös eredményeiről, de azért lássuk be, hogy a kormánypárti képviselők ezen a területen is másképpen beszélnek, mint ami a valóság. [[Novák Előd: Ez vicc!]] Egy évvel ezelőtt szintén felhívtam rá a figyelmet, hogy a hazai turisztikai régiók közül vendégéjszakaszám-növekedés tekintetében a Balaton sereghajtóvá vált. Legnagyobb sajnálatomra most sem tudok másról beszámolni, hiszen 2015-ben mindössze 1 százalékos növekedést tudott elkönyvelni a régió, ami gyakorlatilag a hibahatáron belül van, tehát semmilyen növekedést nem tudott elkönyvelni. Itt a parlamentben már tavaly szeptemberben is szóltam arról, hogy baj lehet, hiszen az első félévben ugyancsak sereghajtóként a Balaton volt az egyetlen hazai turisztikai régió a nyolcból, ahol csökkenő volt a vendégéjszakaszám. A kormány tagjai minden alkalommal arra hivatkoznak, hogy Hévízen visszaesett az orosz vendégéjszakaszám, kevesebb orosz érkezett Hévízre, ezért csökkent a teljes balatoni turisztikai régió vendégéjszakaszáma. De ez nem igaz, hiszen ha Hévizet kivesszük a Balaton-régióból és külön kezeljük, akkor is egy maximum 2 százalékos növekedést sikerült elkönyvelni. A másik érvelés az, hogy ez már amúgy is egy turisztikailag fejlett régió, itt már hova növekedjenek, itt már amúgy is minden a csúcson van, a maximumon van. Ez pedig azért nem igaz, mert akkor nézzük Budapestet: Budapesten szintén nem elhanyagolható a vendégéjszakák száma, és mégis 6 százalékkal tudott az előző évhez képest még tovább növekedni. Vagy a Balatonon belül nézzük Balatonfüredet, ami egy speciális eset, hiszen 9 százalékkal tudta egyetlen év alatt növelni a vendégéjszakák számát. Tehát a teljes Balaton alig 1-2 százalékában ez a balatonfüredi plusz 9 százalék is benne van. Teszem hozzá, hogy ha Balatonfüred polgármestere az előző ciklusokban a térség országgyűlési képviselőjeként a teljes térséget ugyanilyen hévvel menedzselte volna, mint saját városát, akkor valószínűleg a teljes balatoni eredmény is javulhatott volna, és nem az összes forrás Balatonfüreden kötött volna ki. De mindenesetre ez azt mutatja, hogy ha van szándék és elképzelés, akkor forrást is lehet találni hozzá.Önök és a korábban regnáló baloldali kormányok teljesen magára hagyták a Balaton-régiót, a szükséges fejlesztések elmaradtak, és ez most köszön vissza, ezekben az adatokban. Most, amikor belengették, hogy 300 milliárd forint körüli uniós forrásra lehet majd pályázni a 2014-2020-as fejlesztési ciklusban, akkor megint csak a kapkodás kezdődött, különböző Balaton Fejlesztési Tanács-üléseken és más összejöveteleken ötletelgettek, hogy mire lehetne, ezt a 300 milliárdot elkölteni, mintha ez máris a zsebünkben lenne és bármire elkölthető volna. De aztán kiderült, hogy nem lehet balatoni kotrásra, ami az egyik legfontosabb probléma lenne; nem lehet például a vízszint- és az árvízvédelmi megoldásokra fordítani, ami most ezekben az esős időszakokban a déli parti településeknek egy nagyon fontos probléma lenne, hiszen fél Fenyves víz alatt van, amikor egy-egy erősebb északi szeles nap van. Ezeket a problémákat is meg kellene oldani, és még sok más olyan problémát, amit az Unió egyszerűen nem támogat. Nem támogat például turizmusfejlesztést sem, különböző kerülő utakon lehet turizmusfejlesztéssel kapcsolatos beruházásokat megvalósítani. Önök második kompot szeretnének a Balatonra, aminek a gazdasági megtérülése és az indokoltsága erősen kérdéses, hiszen az a távolság, a Fonyód és Badacsony közötti távolság, mialatt egy kompjárat megteszi, az alatt körbe is lehet autózni a Balatont, ráadásul a viteldíja, mivel sokkal nagyobb a távolság, nyilván sokkal nagyobb lenne, mint a Szántód és Tihany közötti révé. Ezért egy eleve irreális és elvetemült ötletnek tartjuk mi ezt a második badacsonyi kompot, legalábbis semmiféle gazdasági számítást nem láttunk még rá. A Balaton Fejlesztési Tanács hatásköreinek csökkentésével kapcsolatban. Ugye, most önök kitalálták, hogy a fejlesztési pénzek leosztását majd a három megyének kell koordinálnia, Veszprém megyének, Somogy megyének és Zala megyének, ami azért tűnik viccesnek, hogyha egyáltalán lehet ezt a kifejezést alkalmazni, mivel teljesen eljelentéktelenítették már a megyei önkormányzatokat, nincs rá sem megfelelő adminisztrációs személyzet, sem pedig erőforrások nem állnak rendelkezésre, hogy ezt a tevékenységet ők elvégezzék. Hogy mi lesz ebből, azt nem tudjuk, de szerintem egyelőre önök sem látják. A lényeg, hogy a fideszes vezetésű megyei önkormányzatoknál landoljanak majd ezek a pénzek, legalábbis az önök számára. A Balaton Fejlesztési Tanács is csak azért kapott egyébként több forrást a 2016-os költségvetésben, mert a módosító indítványunkat ugyan lesöpörték az asztalról, de utána mégis saját indítványként benyújtva némileg megnövelték a Balaton Fejlesztési Tanács költségvetési támogatását. Azonban itt a pénzek elosztásában sok szerepe nem lesz. Tehát valódi elképzelések nincsenek. Önök hadianyaggyárat terveznek Balatonfűzfőre, különböző ipari beruházásokat terveznének, amelyek nem a balatoni régióba valók, viszont a turizmus fejlesztése elmarad, és így a számok azt igazolják, hogy az önök kormányzati politikája csődöt vallott ebben a tekintetben is. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett „Egy újabb tönkretett nemzeti kincs” címmel Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Már többször beszélgettünk, vitatkoztunk itt a Ház falai között és a mezőgazdasági bizottsági ülésen is, hogy mégis mi lehet az oka annak, hogy a magyar vidék - az önök kommunikációjával ellentétben - bizony nem fejlődik, sőt inkább csak visszafelé lépeget. Alapvetően három eszköze van a mindenkori kormányoknak arra vonatkozóan, hogy a magyar agrárium és a vidék ügyeibe beleszóljon: a birtokpolitika, a támogatáspolitika és az a jogszabályi környezet, amit kialakít az éppen regnáló kormány. Sokszor és sok példával alátámasztottuk már azt, hogy mindhárom területen csúfos bukásra állnak, és a Jobbiknak az a határozott véleménye, hogy mind a birtokpolitika, mind a támogatáspolitika és mind a jogszabályi környezet bizony abba az irányba mutat, hogy a magyar vidéket egyfajta másodlagos területnek tekinti a kormány, ahonnan legfőképpen az erőforrásokat csak átcsoportosítja, nem pedig - ahogy ígérte és ahogy szavakban ma is kommunikálja - fejleszti ezt a területet. Itt egyébként nemcsak ez a három kiemelt terület, amit meg szoktunk említeni, hanem akár a mezőgazdasági innováció, a kutatás-fejlesztés területe is, azt hiszem, hogy vesztese az elmúlt időszaknak. Egy konkrét példával szeretném alátámasztani, ami egyébként pénteken jelent meg először a Magyar Nemzetben, majd a cikk folytatása a mai hírekben volt olvasható. Itt a Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Nonprofit Kft. ügyét szeretném felvetni, úgy gondolom, hogy megér a történet annyit, hogy itt a parlament falai között is próbáljunk beszélni róla, és remélem, hogy az államtitkár úr fog is tudni érdemben választ adni erre a kérdésre. Ugye, ez az állami nonprofit kft., amely nemrégiben kénytelen volt visszaadni a nehezen megszerzett biominősítését, legalábbis a hírek erről szóltak, hogy bizony nem szerette volna visszaadni, de kénytelen volt. Majd talán államtitkár úr választ tud arra, hogy mi áll a háttérben. A korábban végbement földbérleti pályázatok révén a 16 ezer hektár helyett most már csak 8 ezer hektáron gazdálkodik ez a kft., ugyanakkor úgy tudjuk, ez a területmennyiség is elegendő lenne ahhoz, hogy a saját takarmány-előállításának megfelelő mennyiségű takarmányt biztosítani legyen képes, azonban arra hivatkoznak, hogy az eszközpark nem áll rendelkezésre, ilyen módon mégsem képesek, ugyan a terület megvan, de így mégsem képesek ezt az állatállományt ellátni. És így a biominősítés is ugye bukott. Nagyjából 3000 szürke marhát, 1100 racka juhot és mangalicát, valamint közel 300 lovat tart a társaság. Saját elmondásuk szerint tehát még fűkaszájuk sincsen, és képtelenek a takarmányt betakarítani. A bérkaszálás pedig - és egyébként ezt el is tudom hinni - a közbeszerzési eljárások miatt olyan procedúra, hogy mire kiírnák a pályázatot és nyertest is hirdetnének, addigra eltelik fél év, és bizony már nincs mit kaszálni. Az utóbbi években állandó vezetőváltások is borzolták itt a kedélyeket. Ezeket innen nehéz megítélni, hogy mennyire voltak szakmailag megalapozottak, de ismerve az önök politikáját, bizony ebben is lehetne azért kételkedni. Mindesetre mire kialakíthatta volna az új vezető a saját stratégiáját, addigra leváltották. És a biominősítés visszaadása ennek a fejetlenségnek is az eredménye. Sőt, a társaság elbúcsúzhatott a legnagyobb megrendelőjétől is, a HiPP bébiételgyártó cégtől is, amely tőlük vásárolta a bioalapanyagot, és amely két évtizede áll egyébként beszállítói kapcsolatban ezzel a céggel. Többek között ennek az együttműködésnek is köszönhető, hogy a magyar szürke marha egyáltalán fennmaradt, hiszen a hortobágyi társaság a HiPP-pel együttműködve tudta ezt az állományt jelentősen bővíteni. [[15.00]] A HiPP Kft. nem mellesleg a szürke marha és Magyarország jó hírnevét is vitte szerte a világba, hiszen termékeik 85 százalékát exportálják, büszkén hangoztatva, hogy termékük bizony kis hazánkból származik. Ez a cég most kénytelen új beszállítókkal szerződni - talán itt is kereshetjük az állami motivációt, de erre talán majd az államtitkár úr választ tud adni -, új beszállítóktól fogja beszerezni azt az évi 40-50 tonna húst, amit eddig ezen cégtől szereztek be. Hab a tortán az évi 240 millió forintos kiesés, amely szintén elég érzékenyen fogja érinteni a szervezetet, ennyit kapott volna ugyanis többlettámogatásként a biotakarmány termesztéséért. Ez a két említett tétel félmilliárd forint kiesést fog eredményezni. És akkor jönne néhány kérdés, amire, remélem, választ kapok. E tények tekintetében felmerül a kérdés, hogy mi lesz a Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Nonprofit Kft. sorsa. Nem lát-e az államtitkár úr valami sanda szándékot a háttérben? Kinek, melyik kormányközeli havernak kellenek a hortobágyi földterületek? Vagy ki fogja ezek után a HiPP-nek beszállítani a szürkemarha-húst? Melyik kormányközeli vezér nézte ki a többlettámogatást? Mennyi vesztesége van valójában a magyar nemzetnek abból, hogy elvesztette ez a cég a biominősítést? És, államtitkár úr, marad a szokásos recept [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , azaz a veszteség mindig a közé, a profit meg mindig az önöké? Ezekre várom az érdemi választ. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Nagy István államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Nem mindenben értünk egyet természetesen, és ezért kell hogy válaszoljak néhány kérdésére önnek. Azt mondja, hogy a magyar vidék nem működik, nem fejlődik. Rögtön ezt az első kijelentését, engedje meg, hogy cáfoljam, mert ez egy olyan súlyos kijelentés, amelynek gyakorlatilag minden éppen az ellenkezőjét mutatja. Hogy vannak nehézségek, meg voltak nehézségek, és hogy van munka nap mint nap, hogy át kell alakítani akár a birtokpolitikai rendszert ahhoz, hogy a vidéken új életmegmaradás lehessen, az szerintem egy természetes folyamat, hiszen ahogy haladunk előre az időben, ahogy a XXI. századba lépünk, új és új kihívásoknak kell megfelelni, új és új elvárásokat kell megfogalmazni a vidéken élőknek is. Azt hiszem, pontosan ez a kormány volt az [[Mirkóczki Ádám közbeszólása.]] , amelyik a legnagyobb ellenállásban is képes volt megfordítani a támogatáspolitikát, hogy nem a nagybirtokokat támogatja, hanem a kicsiket. Pontosan azért támogatja és hozta létre a fiatal gazdáknak jutó támogatást, pontosan azért hozott létre olyan oktatási rendszert is, hogy minél többen legyenek képesek bekapcsolódni a magyar mezőgazdaságba, azaz a vidéki élet lehetőségébe. Azt kell mondjam önnek, sokszor vitatkozunk azon, hogy a kisüzemek és nagyüzemek aránya hogyan viszonyuljon egymáshoz. Mindenképpen azt szeretném, ha azt kitisztáznánk, hogy szükség van mindegyikre, mert a nagy mint elöl járó, innovációt befogadó, inspiráló gazdasági forma tudja vonzani a magyar tőkét, tudja vonzani azt a tudásipart, amely akár a Magyar Tudományos Akadémián, akár a magyar agrártudományi egyetemeken keletkezhet, és tudja fogadni azokat a műszaki innovációkat, amelyek természetesen ma már rendelkezésre állnak, és ez végtelenül szükséges. Az, ami a Hortobágyi Természetvédelmi Nonprofit Kft. életében történik, nagyon jól mutatja azt, hogy milyen nehézségekkel kell megküzdenie, hogyan kell új és új kihívásokra új és új választ találnia. Azt kell mondjam önnek, hogy a kormány tevékenységét éppen jól jellemzi az, hogy milyen sikereket tudott elérni a természetvédelem területén, hogyan bővültek azok a területek, hogyan terjedt ki maga a természetvédelem köre. Ha csak a legszűkebb pátriánkat nézzük, a Szigetközt, ott is nagy előrelépések várhatók, hiszen ha minden jól megy, 2017 végére már egy újabb minősítéssel tudjuk a Szigetköz térségét felmutatni mint naturpark, természetesen több tízezer hektár területet bevonva. Azt hiszem, emiatt szó nem érheti a házat.Nehézségekkel küzdünk, és vannak olyan szituációk, helyzetek, amikor esetleg kell lépnünk egyet hátra, hogy erőt gyűjtve kettőt lépjünk majd előre, és ezek a folyamatok pont most vannak. Jól érzékeli, igen, vannak nehézségek, sőt olyan kézzelfogható nehézségek is vannak, hogy sokszor nincs az a fűkasza, ami kellene, de ez nem jelenti azt, hogy nem is lesz. Tehát, képviselőtársam, én azt tudom önnek mondani, hogy ha ideiglenesen nehézség is van, minden törekvés azt mutatja és arra irányul, hogy ezek a folyamatok hogyan jöjjenek. Engedje meg, hogy itt ezeket a nyilván az ellenzékiségből eredő kérdéseket, ezeknek az indulatait, a rosszindulatúságát visszautasítsam. Hogy van-e sanda szándék ezzel kapcsolatosan? Azt kell mondjam önnek, hogy olyan erős nemzetközi védelem alá esnek ezek a természetvédelmi területek, hogy bármilyen kormánya lenne Magyarországnak, sem tudna hozzányúlni a természetvédelmi területekhez, tehát ez mind szigorú védelem alatt van. Ki szállít a HiPP-nek? Majd a HiPP eldönti, hiszen közbeszerzést ír ki rá, megversenyezteti, és aki a legjobb ajánlatot tudja tenni, az majd beszállít, és amikor a Hortobágyi Nonprofit Kft. olyan helyzetben lesz, hogy újra beszállítóvá tud válni, akkor ő is beszáll a ringbe. Azt kell hogy mondjam, neki igazából nem is ez lenne a feladata, hanem a tenyészállat-előállítás, a tenyészállat-utánpótlás, az, hogy a génmegőrzés olyan fokú legyen és olyan biztonsággal legyen, hiszen azért ott olyan tudományos tevékenység is zajlik, amire méltán lehetünk büszkék, és azt hiszem, kellő garanciaként a jövőben, azt az értéket megőrizve, fel tudjuk majd mutatni. Köszönöm szépen kérdéseit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Meddig még?” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bár látszólag válaszra nem számíthatok, kellőképpen elszánt vagyok a tekintetben, hogy a devizahitel-károsultak ügyét újra és újra a Parlament falai közé hozzam, hiszen megoldatlan ez a problémakör. Bár a kormányzat óriásplakátokon hirdette, hogy elszámoltatta a bankokat, és egy idézőjeles elszámolást hajtott végre, a statisztika makacs dolog. Ennek számai azt bizonyítják, hogy a nem teljesítő adósok aránya sajnálatos módon szépen lassan kúszik fel arra a szintre, mint ami az idézőjeles rendezés előtt tapasztalható volt. Azt is tökéletesen látjuk, hogy bár 1-jével a kilakoltatási moratóriumot a Jobbik felszólítása ellenére nem volt hajlandó meghosszabbítani ez a kormányzat, a gesztusértékű és retorikai kiszólásai nem nyújtanak védelmet a kilakoltatás előtt álló magyar családok számára. Egészen elképesztő módon ott tartunk, hogy több családot engedne kilakoltatni most Magyarország kormánya, mint amennyit a bankok akarnak. Hiszen pontosan a bankok és pontosan a magyar végrehajtók egyik vezető testületének képviselője fejtette ki - idézőjelben -, hogy nem kell annyira aggódnunk szerintük, hiszen egy optimista becslés szerint, az ő részükről optimista ez a becslés, csak 600 kilakoltatásra kerülne sor idén. Magyarország kormánya a kvóták szerint ennél sokkal többre adott lehetőséget. Mi azt mondjuk, hogy elképesztően magas ez a szám, nem lehet azt hagyni, hogy egy többezres kalapból vagy akár több tízezres kalapból több száz magyar család élete legyen veszélyben, és az ellehetetlenülés szélén álljanak úgy, hogy jobbára önhibájukon kívül kerültek ebbe a helyzetbe. Amikor azt mondom, hogy jobbára, mindig hozzáteszünk egy félmondatot, miszerint példának okáért önkényes lakásfoglalókat nem kívánunk támogatni ebbéli tevékenységükben, tehát nem rájuk szeretnénk a kilakoltatási moratóriumot az idők végezetéig kiterjeszteni, hanem bizony azon jogkövető magyar állampolgárokra, akik banki, pénzintézeti praktikák, játszadozások folytán kerültek nagyon-nagyon nehéz helyzetbe. A kormányzat forintosítási akciója nem a felvétel napjának árfolyamán történt, ahogy ezt a Jobbik javasolta, hanem bizony oly módon, majdnem piaci árfolyamon, hogy több százmilliárd forintot a devizahitelesek pénzéből indokolatlanul jóváírtak a bankok számára. Ehhez képest ma délelőtt egy olyan rövid vitaszerűséget kellett lefolytatnunk az egyik parlamenti bizottságban, ahol a magáncsőd került az érdeklődés homlokterébe mint a károsultakat segíteni hivatott intézmény. Itt is említettük azt, hogy elképesztő és szánalmas, hogy ennyi idő alatt mindösszesen egy-kétszáz embernek sikerült látszólag segíteni, mondjuk úgy, szerződést kötni velük ezen tárgykörben. S ahelyett, hogy a kormányzat belátná, hogy ez az amúgy kiválóan átalakítható intézmény ebben a formájában nem funkcionál, nem működik, egész egyszerűen egy határidő meghosszabbítása mentén tulajdonképpen a károsultakat tette felelőssé azért, hogy nem tudnak eléggé és eleget erről a rendszerről, nyilván azért nem jelentkeznek nagy számban. [[15.10]] Meg sem fordult a kormánypárti képviselők jó részének a fejében, hogy esetleg azért nem jelentkeznek a károsultak, mert az esetek döntő többségében az egy főre jutó, szabadon elkölthető jövedelem a jelenlegi magáncsődintézmény alapján kevesebb mint egy közmunkás havi bére, és bizony az adósrabszolgaságból ilyetén rabszolgaságba senki nem szeretne átkerülni, és nem teszik oda a saját fejüket a bitó alá. Éppen ezért elmondhatjuk azt, hogy át kell alakítani ezt a rendszert, a Jobbik nyomvonala mentén még most is át lehetne oly módon, hogy egyrészt egy ingyenesen kirendelt, jogvégzett családsegítő segítsen a károsultaknak közvetíteni a hitelező pénzintézet felé, tisztítsák meg együtt a pénzügyi szeméttől ezeket a szerződéseket, szerezzünk vissza minél több pénzt a károsultak számára. Másrészt pedig ingyenes átképzési programokkal ki kell nyitni a munkaerőpiacot azok számára, akik erre bármiféle hajlandóságot is mutatnak. El kell hogy mondjuk ugyanakkor, bőven lenne még dolog; a Magyar Nemzeti Bank és alapítványai körüli titkosítási visszatetsző játszadozással, amit a kormányzat folytat, több száz milliárd forintot tüntet el, amit ott a függöny mögött akar majd elkölteni, vagy jó célokra vagy rossz dolgokra. Nem fogjuk megtudni, hiszen letitkosítják ezeket. Azért vannak erős feltételezéseink, hogy nemcsak a tisztesség útján fognak járni azok, akik elköltik - de mit is? A devizahitel-károsultak pénzét. Hiszen ez a haszon, ami közpénz, egyértelműen a hitelkárosultak úgynevezett rendezésének az átváltásából ered, egy realizált árfolyamnyereség, amely pénzösszeget a Jobbik egy kártérítési alapba fogja helyezni, ha lehetősége lesz rá, és ebből fogjuk megsegíteni azokat, akiket vagy már kilakoltattak, vagy a családjukat szétszaggatták, vagy olyan lehetetlen helyzetbe hozták őket - még egyszer mondom: önhibájukon kívül kerültek lehetetlen helyzetbe -, amiből egy felelős és nemzeti kormányzásnak kutya kötelessége lenne kisegíteni őket. A Jobbik elszánt ez ügyben, és ha önökre várni kell, akkor majd mi fogjuk kormányon megvalósítani ezeket a nélkülözhetetlen lépéseket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2016. március 16-án, szerdán kerül sor. Megköszönöm kéthetes munkájukat, az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 12 perckor ért véget.]]