[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 6. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter, az LMP részéről. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr! [[Rétvári Bence pólóján Mansfeld Péter arcképe látható.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ha az elmúlt napokban, illetve hetekben hallottuk azt, hogy a kormány mit mond az alternatívenergia-használatról, a megújuló energiáról Magyarországon, akkor úgy érezhettük, mintha ők mindig is támogatták volna, hogy legalább valamilyen szinten átálljunk a zöldenergiára. Ezzel szemben az a helyzet, hogy hét évvel ezelőtt, amikor egy LMP-s képviselő megkérdezte a kormányt arról, miért van az, hogy a napelem-kapacitása ilyen alacsony Magyarországnak, akkor az volt a válasz, hogy azért nem lehet nap- és szélerőműre alapozni, mert áramra éjszaka is szükség van, valamint akkor is, amikor nem fúj a szél. Ez a szakmai álláspont volt az Orbán-kormánynak az alternatív energiához való viszonya egészen az utóbbi időszakig. Ez azért nagyon súlyos probléma, mert ha az elmúlt 12 évben nem vesztegettünk volna el éveket arra, hogy kiépítsük az alternatív zöldenergia-hálózatot, akkor most sokkal kevésbé függenénk az orosz fosszilis energiától és a világpiaci folyamatoktól, hiszen Magyarországon tudnánk megtermelni legalább egy részét annak az energiának, amit Magyarországon használnak el. A szankciók kapcsán egy nagyon érdekes formállogikai ellentétbe fut bele a kormány folyamatosan: nemrég a miniszterelnök úr a tanácsülést követően bejelentette, hogy hatalmas győzelmet aratott, hiszen az energetikai szankciók ismételten nem vonatkoznak Magyarországra, majd nem telt el 24 óra és az egyik miniszter azt mondta, hogy Magyarországon azért van magas infláció, azért vannak magas energiaárak, mert szankciók vannak, olyan szankciók, amelyek amúgy állítólag a kormány sikere miatt nem vonatkoznak hazánkra. Ez a formállogikai ellentét egy dolgot próbál eltakarni, hogy az elmúlt 12 évben az volt az Orbán-kormány politikája, hogy támogatva a német ipar érdekeit, Angela Merkellel karöltve a fosszilis orosz energiára alapozzák az európai versenyképességet. Nem véletlenül volt Orbán Viktor az egyetlen olyan régiós politikus, aki támogatta az Északi Áramlat csővezeték bővítését, tette ezt úgy, hogy mindenki azt gondolta, ez geopolitikai problémákat fog okozni, és tette ezt annak ellenére, hogy a magyar érdek a régiós érdekkel egyértelműen az lett volna, hogy a német és orosz gazdasági összefonódások ellen föllépjünk. Most mégis itt vagyunk. 2014-ben Oroszország már háborút indított Ukrajna ellen, akkor erre az volt a németek vezette Európa válasza, hogy az orosz függést megnöveljük; most ismételten háborút indítottak, és Orbán Viktor még mindig az orosz fosszilis függés mellett áll. Folyik egy nemzeti konzultáció egy olyan szankciós politikáról, amelynek energetikai része nem vonatkozik Magyarországra, és ez a nemzeti konzultáció úgy folyik, hogy semmilyen olyan kérdést nem tettek föl, ami valóban fontos abból a szempontból, hogy milyen energiapolitikája lesz Magyarországnak a következő 20-30 évben. Ezért van az, hogy az LMP zöldkonzultációt indított, amit a zoldkonzultacio.hu oldalon ki tudnak tölteni. Ebben kérdezünk többek között arról, hogy épületszigetelési program kelle Magyarországon azért, hogy csökkentsük a lakossági rezsiköltségeket; kérdezzük a választópolgárokat arról, hogy szükség vane klímabérletre, ami alapján tudják használni a közösségi közlekedést egy kedvező áron; kérdezzük arról, hogy a napenergiát sújtó büntetőadókat sikerüljön végre visszavonni; és kérdezzük őket arról is, hogy a szélenergiának a lakossági használatát végre engedélyezze a kormány; végezetül értelemszerűen arról is kérdezzük őket, hogy az orosz hitelből, orosz technológia által épített, rendkívül drága paksi bővítésre vonatkozó szerződéseket itt az ideje felbontani. Azt látjuk, hogy az elmúlt 12 év elhibázott évei újra és újra visszaköszönnek. Hiába mondja majd el államtitkár asszony azt, hogy itt milyen fejlesztések történnek majd egyszer jövőre meg jövő után, meg azután, legutoljára 2014-ben vetették önök föl ennek a Háznak a falai között, hogy a magyar elektromos kapacitást, a hálózatot fejleszteni kell, mert különben nem fogunk tudni áttérni az alternatív energiára, ennek ellenére most azt tudjuk olvasni, hogy a Magyar Napelem Napkollektor Szövetség szerint több ezer munkahelyet és a teljes napelemipart veszélyezteti a kormány azzal, hogy bünteti azokat, akik megpróbálják betölteni az elektromos hálózatba a háztartási napelemeket. Az, hogy egy magyar találmányt, ami az a napkollektor, amit ki lehetett helyezni az erkélyre, pont Magyarországon nem lehet használni, azért van, mert önöknek minden fontosabb volt az elmúlt években, mint hogy az energetikai fejlesztésekre költsünk. Végezetül: Magyarország jövője olyan energián kell hogy alapuljon, ami zöld, ami nem járul hozzá a klímaváltozáshoz, és amit mi, magyarok állítunk elő. Ilyen a Magyarországon lévő szél, nap, ilyen a geotermia és ilyen az, hogy végre hatékonyan költsük mind a közöségi közlekedésbe, mind pedig lakossági szinten az energiákat. Az LMP ezért indított zöldkonzultációt. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Remélem, azzal minden baloldali képviselőtársam is egyetért, ma az a legfontosabb, hogy Magyarországon az energiaellátás biztosított legyen. Mi ezért küzdünk, mi azt szeretnénk, hogy télen is legyen fűtés, és ezzel próbáljuk segíteni a magyar családokat, illetve ezért indítunk gyármentő programot, a kis- és középvállalkozásoknak programokat, hogy megvédjük a magyar munkahelyeket, a magyar vállalkozásokat is. Ezért azt gondolom, hogy a múlt hét legfontosabb eseménye az európai uniós miniszterelnökök brüsszeli csúcstalálkozója volt. Az Európai Bizottság uniós gázársapkaterve előírta volna, hogy az EU csak előre meghatározott, maximalizált áron vásárolhat földgázt. Oroszország többször egyértelművé tette, ha az EU ársapkát vezet be, nem szállít több gázt a tagállamoknak. Brüsszel a gázársapka tervében szerencsétlen módon két célt mosott össze: az orosz gázszállítások csökkentésének szankciós céljait, illetve az árak mérséklésének gazdaságvédelmi célját. A piacok idegesen reagáltak a tervre, a gáz ára tovább emelkedett. A Bizottság javaslata a gázársapkáról Magyarország számára gyakorlatilag gázembargót jelentett volna. Hazánk energiabiztonsága viszont fizikai és infrastrukturális okokból jelenleg nem biztosítható az orosz gáz nélkül. Ez, azt gondolom, nem ideológiai kérdés. [[13.10]] Ha elzárnánk az Oroszországból érkező gázcsapokat, akkor a magyar családok, vállalkozások és gazdaság tönkremennének. A legutóbbi brüsszeli javaslatok elfogadásával azt kockáztattuk volna, hogy néhány nap alatt leállnak a Magyarországra irányuló gázszállítások. A veszélyt azonban sikerült elhárítani, a miniszterelnökök abban állapodtak meg, ha lesz is gázársapka az EU-ban, az nem érinti azokat a hosszú távú szerződéseket, amelyek nélkül Magyarország gázellátása ellehetetlenülne. Ha lesz közös gázbeszerzés Európában, az nem lesz kötelező hazánk, vagyis Magyarország számára, így továbbra is nyitva marad az összes beszerzési lehetőség. A mostani döntés jól kiegészíti az október elején a prágai EU-csúcson elért eredményt, amikor Magyarország mentesítést harcolt ki a nyolcadik csomag számunkra negatív következményekkel járó pontjai alól. Így az nem vonatkozik sem hazánk gázellátására, sem a nukleáris erőművekből származó energiára, sőt lehetővé teszi, hogy Magyarország megépíthesse a Paks II. atomerőművet. Hazánk gázellátása a déli szállítási útvonalon továbbra is akadálytalanul és hiánytalanul zajlik. A Török Áramlat működése kiszámítható és biztonságos, mára ez az egyetlen kelet-nyugati vezeték, amely zavartalanul üzemel. Úgy gondolom, hogy a jelenlegi helyzetben ezeknek a kérdéseknek a megvitatása és ezeknek az eredményeknek az elismerése nagyon-nagyon fontos. Képviselő úr említette a napenergia kérdését, a megújuló energiákra vonatkozó helyzetet. Arról már itt sokszor beszélgettünk, úgyhogy most néhány részletet a napelemekkel kapcsolatban szeretnék kiemelni. Tájékoztatom önöket, amit nyilván tudnak is, hogy öt év alatt megtízszereződött a napenergia-kapacitás hazánkban. Jelenleg 3 ezer megawatt működő napelemes kapacitással rendelkezünk, 2026-ig pedig több mint 5 ezer megawatt előjegyzés van, de ez a szám gyakorlatilag naponta növekszik, így a rendszer nem visel el többet. A kormány ezért döntött úgy, hogy átmenetileg hangsúlyozom, átmenetileg felfüggeszti az új telepítésű, háztartási méretű naperőművek hálózati visszatáplálását, de azt is szeretném kiemelni, hogy október 31-éig van lehetőség igénybejelentésre. A kormány azon dolgozik, hogy a teljes hálózat-korszerűsítésre irányuló program megvalósuljon Magyarországon, aminek eredményeként bővülhet a hazai hálózat kapacitása. Abban az esetben, ha az Európai Bizottság döntése alapján Magyarország megkapja az RRF hitelrészét, akkor ebből az összegből el tudjuk végezni a teljes hálózati felújítást hazánkban. Ezt követően természetesen feloldhatóvá válik a jelenlegi felfüggesztés, illetve nem lesz akadálya további új naperőművek csatlakozásának. Varga Mihály pénzügyminiszter úr október elején részt vett az uniós Pénzügyminiszterek Tanácsának az ülésén. Itt elhangzott, hogy Magyarország közel 300 milliárd forintot kaphat a fosszilis energia felhasználásának csökkentésére, ami hazánk energiabiztonságát erősítheti a következő években. Kérem képviselő úr további támogatását [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azzal kapcsolatban, hogy a megújuló energiaforrásokat tovább tudjuk hazánkban növelni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Most Toroczkai László, a Mi Hazánk frakcióvezetője következik. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt szeretném kérdezni a kormánytól, hogy mikor tervez végre szakítani azzal a megalkuvó, sőt helyenként gyáva politikával, Kárpát-medencei politikával, amelyet a kilencvenes évek óta tapasztalunk itt a Kárpát-medencében. Hogy mire gondolok? Arra gondolok, hogy ideje lenne megértenie a magyar kormánynak, hogy Magyarország és a Kárpát-medence nem Skandináviában található, tehát nem Finnország, nem Izland, nem Norvégia vagy nem Svédország van a szomszédunkban, hanem például Ukrajna, és olyan országok, akik nem pozitívan reagálnak azokra a gesztusokra, amelyeket a magyar kormányok a kilencvenes évek óta folyamatosan tesznek, hanem inkább gyávaságként, inkább feladásként értékelik azt, hogy amikor bármiféle támadás, magyarellenes támadás ér minket, arra igazi komoly válaszreakció nem érkezik a magyar kormányok részéről. Ez sajnos nem változott az elmúlt tizenkettő esztendőben sem, és itt van erre most egy nagyon aktuális példa, a munkácsi turulszobor gyalázatos lerombolásának a példája, amely nem előzmény nélküli. Hiába mondja most azt akármelyik magyarellenes médium vagy politikai elemző akár Ukrajnában, akár Magyarországon, hogy mindez válasz arra, hogy Magyarország nem küld fegyvereket, katonákat az ukrajnai háborúba, hiszen magát a kezdeményezést már 2018-ban elindították Munkácson. Tehát semmi köze sincs a jelenlegi háborús szankciós politikához, nincs köze az ukrajnai háborúhoz, hanem ahhoz van köze, hogy hosszú ideje Ukrajnában egy magyarellenes rezsim van hatalmon, amely tendenciózusan, szisztematikusan szeretné a magyarokat kiirtani Kárpátalján. Ugyanis ez a folyamat nem is 2018-ban, hanem ha visszamegyünk az időben, akkor azt látjuk, hogy 2014 elején már elkezdődött, tehát nemhogy a jelenlegi háborúhoz, hanem akár még a krími válsághoz sincsen köze, jóval korábbi folyamatokról beszélünk. 2014-ben már felmerült a gondolata annak, hogy Munkácsy Mihály Munkács városának központjában álló szobrát eltávolítsák, amit az elmúlt években, szintén a háború megindítása előtt már megtettek Munkácson. Nem emlékszem arra, hogy erre valamilyen válaszintézkedést tett volna akkor a kormány. Az, hogy behívják az ukrán ügyvivőt vagy beszélgetnek a nagykövettel, az nem elég válaszlépés, talán még Skandináviában sem lenne elég, a mi térségünkben egészen biztosan nem lenne elég. De nézzük, hogy mi is történt 2014 óta! Ukrajna, az ukrán hatóságok sorban tiltották ki a magyar politikusokat, magyar közszereplőket Ukrajnából. 2014-ben kezdték például Hegedűs Loránt református lelkésszel; 2015-ben Széles Gábor vállalkozó, Szaniszló Ferenc újságíró is rákerült erre a listára; 2018-ban Kárpátalja focicsapatának magyar állampolgárságú szervezőit, játékosait, közöttük a kilencszeres válogatott Sándor György csapatkapitányt is kitiltották Ukrajnából. Hosszasan sorolhatom ezt a listát, öt percbe nem férne bele, de 2020-ban már odajutottunk, és még mindig nincsen háború Ukrajnában, hogy Nacsa Lőrincet, a KDNP szóvivőjét is kitiltják, aztán kitiltják Potápi Árpád Jánost, a Miniszterelnökség nemzetpolitikai államtitkárát, aztán kitiltják Grezsa Istvánt, a Szabolcs-Szatmár-Bereg megye és Kárpátalja együttműködéséért és a Kárpát-medencei óvodafejlesztésért felelős miniszteri biztost hosszasan sorolhatom a listát. [[13.20]] Milyen válaszlépéseket tett a magyar kormány ezekkel az intézkedésekkel szemben? Hol vannak azok az ukrán magyarellenes politikusok, akiket kitiltottak Magyarország területéről, mert talán ebből majd érteni fognak? Tehát én azt követelem a kormánytól, hogy Viktor Balogát, azt az ukrán parlamenti képviselőt, aki e mögött a gyalázatos magyarellenes munkácsi turulszobor-rombolás mögött áll, azonnali hatállyal tiltsák ki Magyarország területéről a fiával, Munkács jelenlegi polgármesterével, Andrij Balogával együtt. S hadd jegyezzem meg, hogy olyannyira nem tett semmit a kormány válaszlépésként, hogy például Vitalij Antyipov, a Beregszászi Kistérségi Tanács képviselője aki rendszeresen magyarellenes kirohanásokat intéz, aki nemcsak a beregszászi magyar képviselőket fenyegeti meg, hanem a magyar hatósági személyeket is, ugyanis ez az ember nemcsak magyarellenes ukrán politikus, hanem egy bűnöző, egy cigarettacsempész a jelenlegi tudomásom szerint nemhogy nincs kitiltva Magyarországról, de a 2019-es magyarországi rendőrségi körözési lista alapján magyar állampolgárságot kapott ez a magyargyűlölő ukrán politikus; „Anti Viktor” néven kapott magyar állampolgárságot a magyar hatóságoktól. Gyalázatos az, ami ez ügyben történik! Várom a kormány határozott válaszlépéseit. Talán ebből majd tanulni fognak a magyarellenes ukrán politikusok. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Talán kezdjük azzal, amiben egyetértünk, mert a felszólalásának volt ilyen része is, és volt olyan is, amiben nem. Ha megengedi, mindkét részről szót ejtenék. A turulszobor eltávolítása kapcsán önnek abban teljesen igaza van, hogyha a felháborodását fejezi ki. Mi is elmondtuk, hogy ez egy nyilvánvaló provokáció, egy magyarellenes akció, egy magyarellenes provokáció, ami megengedhetetlen. Bekérettük Ukrajna ideiglenes ügyvivőjét. Én értem, hogy ön ezt semminek tekinti, de a diplomáciai életben ennek fontos jelentősége van. S azt is elmondtuk, tisztelt frakcióvezető úr, hogy Viktor Mikita kárpátaljai kormányzóval jó munkakapcsolatot ápolunk. Remélem, hogy ez nincs ellenére önnek sem, mert az a Kárpátalján élő magyarok érdeke is, hogy a helyi kormányzóval lehessen együtt dolgozni, és a helyi kormányzó a békés egymás mellett élésben legyen érdekelt, és ne ez ellen dolgozzon. Viktor Mikita sokat tett és sokat tesz az ilyen provokációk megelőzése érdekében, és a munkája elismerésre méltó. Ezzel együtt igaz, hogy ez egy felháborító akció volt. Minden lehetőséget megragadunk és követeljük azt, hogy ezt a helyzetet tisztázzák, állítsák helyre, és ilyen akciókra ne kerüljön sor. Az ilyen akciók mindig elfogadhatatlanok, de különösen elfogadhatatlanok egy ilyen súlyos háborús helyzetben, amit most láthatunk. Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ugyanakkor ön azzal kezdte a mondandóját, hogy megalkuvással vádolta a kormányt. Ezt a leghatározottabban szeretném visszautasítani! Mielőtt továbbmennék annak vonatkozásában, hogy miért utasítom vissza, egy olyan zárójelet engedjen meg ha már megalkuvás , hogy én szeretném az önök figyelmét felhívni a megalkuvás elkerülésére olyan vonatkozásban, hogy volt egy szélsőjobboldali párt, az önök elődje, egy bizonyos Jobbik, amelyik megalkudott, és mára a Gyurcsány-párt segédegysége lett. Felhívom a figyelmüket arra, hogy ezt az utat kerüljék el, ha nem akarnak az elődeik, a Jobbik sorsára jutni, és nem akarnak a Gyurcsány-csapathoz tartozni; ha már megalkuvás. A magyar kormány soha nem alkudott meg a külhoni magyarok vonatkozásában sem. Mindig kiálltunk és kiállunk a külhoni magyarok mellett, így kiállunk a kárpátaljai magyarok mellett is. Ha a háború előtti időszakra kíváncsi a frakcióvezető úr, akkor hadd hívjam fel a figyelmét arra, hogy valóban tendenciózusan és folyamatosan történtek jogsértések a kisebbségi jogok vonatkozásában, történtek jogsértések a nemzetiségi közösségek vonatkozásában, így a magyar közösség vonatkozásában is. Erre a legadekvátabb választ adtuk, blokkoltuk Ukrajna euroatlanti integrációját, mert ez volt az egyetlen és legerősebb eszközünk a magyar nemzeti közösség melletti kiállás vonatkozásában. Aztán sajnálatos módon kitört a háború, és ekkor azt mondtuk, hogy a konfliktusainkat és a vitás kérdéseket legalábbis időlegesen félretesszük, és kiállunk a megtámadott fél mellett. Tehát nem igaz az, amit ön említett, sem a kárpátaljai magyarok vonatkozásában, sem semmilyen más külhoni magyar közösség vonatkozásában, hogy a magyar kormány ne állna ott mellettük. Akik soha nem állnak ott, azok az önök mellett ülő baloldali képviselők és baloldali pártok Gyurcsány Ferenc vezetésével, akik a politikájukat jellemzően a külhoni magyarokkal kapcsolatos utálatkeltésre építették. S még egy gondolat, ha megengedi, a megalkuvással kapcsolatban. Most visszajönnék a határokon belülre, mert a magyar érdekkel kapcsolatban itt sem ismer a kormány megalkuvást. Erről is mindenképpen fontos beszélni. Egy háborús időszakot élünk, háború van a szomszédságunkban, és ilyenkor is fontos kiállni a külhoni magyarok mellett, ahogyan ezt tesszük is. És ugyanígy fontos kiállni az itthon élő magyarok mellett, a határokon belül élő magyarok mellett, és folyamatosan kiállni a magyar érdek mellett. A magyar érdek pedig az energiafüggetlenség és az energiabiztonság. Ezért is sokat tett és dolgozott a kormány. Hogy csak néhány adatot mondjak: 2010-ben egy hosszú távú gázbeszerzési megállapodásunk volt az oroszokkal, most kettő van, mert van egy a horvátországi krki LNG-terminálon, 2010-ben két szomszédos országgal volt gázinterkonnektorunk, gázösszeköttetésünk, most hét szomszédos ország közül hattal van, és mindent megteszünk az ellen, hogy az energiaárakat az égbe lökő és egyébként eredménytelen és hatástalan szankciók ellen fellépjünk. Ebben támogassa a kormányt! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Tordai Bencének adom meg a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Kedves Vendégeink! 2022. október 23-án legkésőbb mindenki számára kiderült, hogy Magyarországon immár nem adottak a kormányzás feltételei. Először is nincs társadalmi támogatottsága a kormánynak, nincs erkölcsi alapja, és nincs szakmai tudása a kormányzáshoz. Ami van, az csak a lopás és a propaganda. De menjünk végig a soron! Nincs társadalmi támogatottsága, hiszen ha lenne, akkor nem bújna el a nép elől a miniszterelnök. Nézzük meg: Orbán Viktor körülbelül 80 ember előtt tartotta meg ünnepi beszédét, míg Karácsony Gergely 80 ezer ember előtt szónokolt, ahogy a diákok, a tanárok és a szülők képviselői is egy hatalmas tömeg előtt, az ő támogatásukkal mondták el a mondandójukat. S tanulságos az is, hogy kik voltak ott abban a 80-ban vagy 180-ban. Orbán Viktornak már csak a fidesznyikek tapsolnak, itt pedig csillogó szemű diákok, szabad, önállóan gondolkodni képes emberek voltak a 80 ezres tömegben. Értem, hogy fáj ez önöknek, de az igazság akkor is ez. Menjenek ki időnként a nép közé, és akkor talán hallani is fogják a saját fülükkel! [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] A második feltétele a kormányzásnak, hogy legyen erkölcsi alapja. Márpedig, amikor az egész rendszerváltás erkölcsi alapját, talapzatát kérdőjelezi meg Orbán Viktor azzal, hogy elárulja ’56 eszméit, sőt elárulja a saját ’89-es szavait, gondolatait és tetteit, akkor nem nagyon van mit bizonygatni, hogy a kormányzásuk morális alapjait valóban felszámolták. Ezt egy tüntető nagyon plasztikusan fogalmazta meg, én egy kicsit finomítva fogom idézni: Nem szól már a „ruszkik haza!”, édes lett a Putyin szava vagy valami hasonlót írt. [[Rétvári Bence: Milyen emelkedett vagy!]] Ruszkik, haza! Kedves kollégák, ez az az üzenet, ami ’89-ben az önök vezérének a száját elég gyakran elhagyta, most meg valahogy nem halljuk már. A harmadik, hogy nem állnak fenn a szakpolitikai megalapozottságot illető feltételek sem a kormányzáshoz. A maguk második vonala, akik azért érezték eddig is, hogy nagyon kínos, amit műveltek, ők terjesztették, ők építették ezt a toposzt, hogy lopnak, lopnak, de legalább kormányozni tudnak. Nos, mára megint csak mindenki számára nyilvánvaló lett, hogy ez szintén hazugság. Azt, hogy az oktatási rendszer összeomlott, szerintem nem kell magyarázni a tegnapiak után, s ezt ezek a fiatalok is pompásan el tudják mondani itt a karzaton, menjenek föl hozzájuk, látogassák meg őket, és kérdezzék meg, hogy vajon mit gondolnak a magyar oktatási rendszerről, ahonnan 16 ezer pedagógus hiányzik. De ugyanez a helyzet az egészségügyben is, ahol ugyan csak közel 700 háziorvosi praxis betöltetlen, de ez azt jelenti, hogy több mint 900 ezer magyar embernek nincs alapfokú orvosi ellátása. S lehetne hozni a konkrét példákat az egyszerre felálló szülészeti osztályokról a Szent Imre Kórházban, és azt hiszem, hogy a végtelenségig lehetne folytatni a sort. De majd biztos, hogy a rendőrminiszter megoldja, például azzal, hogy betiltja a magyarok szabad orvosválasztási jogát, bezárat kórházakat, összevon egészségügyi intézményeket. Erre képesek a nagy kormányzati tudásukkal. [[13.30]] Általában is a közszolgáltatások biztosításában önök megbuktak, jó példa erre, hogy mit kezdenek az oktatással, az egészségüggyel, versus Karácsony Gergely, mondjuk, hogyan kezelte a kukások elégedetlenségét [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] odament, és megállapodott velük, ugye? [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Maguk pedig legszívesebben közéjük is lövethetnének, ahogy a klasszikus mondta. [[Novák Előd: Ki mondja ezt?! Közbeszólások, zaj.]] Az utolsó két terület pedig, amiről szót kell ejteni, a szociális és a zöldügyeket illető [[Folyamatos zaj. Novák Előd közbeszól. Az elnök csenget.]] kormányzati kudarcok szériája. Ezért indította el a Párbeszéd a rezsiutalvány-kampányát, a zöldotthonokért és zöldmunkahelyekért folytatott kampányát, amihez várjuk minden, a jövő iránt felelősséget érző magyar ember támogatását, ahol elmondjuk önöknek, hogy pontosan mit kellene csinálni, ahogy azt is elmondtuk, hogy mit kellett volna csinálni szociális és zöldügyekben az elmúlt 12 évben. Azt mondom tehát, hogy önökkel, itt a narancsuralommal nincsen jövő, önök felélték a jövőt, mindent elrontottak, amit el lehet. Nem adottak a kormányzás feltételei immár Magyarországon, és csak az a kérdés, hogy levonjáke ebből a következtetéseket, vagy sem. [[Vitályos Eszter: Most már ülj le!]] Kíváncsian várom a válaszukat és a tetteiket. Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Mielőtt megadnám a szót a válaszadásra Dömötör államtitkár úrnak, szeretném a képviselőket tájékoztatni, miután a karzaton ülőknek nincsen meg a joguk, hogy egyetértésüket fejezzék ki vagy akár tiltakozzanak, így nem tudtak tiltakozni az ellen, hogy kvázi keblére ölelte őket a képviselő úr, holott a fent, a karzaton lévő fiatalok az Országgyűlés Hivatalának a vendégei, és konkrétan lehet, hogy szimpatizálnak egyik vagy másik párttal [[Rétvári Bence: Öngól! Öngól, Bence!]] de arról, amiről a képviselő úr volt szíves tájékoztatást adni nekünk, arról ők nem tehetnek. [[Közbeszólás az ellenzéki oldalon: Valóban nem tehetnek róla!]] Dömötör államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt, hogy ki kap felhatalmazást a magyar politikában, illetve úgy általában kormányzásra, minden esetben a választók döntik el. Ezt el is döntötték idén áprilisban, ennek megfelelően több mint 3 millióan tüntették ki bizalmukkal a kormánypártokat, és jóval kevesebb kitüntető bizalom, kitüntető szavazat érkezett az önök pártjaira, az ön pártjára pedig külön pár százalékos támogatás érkezne, már ha vennék a bátorságot, hogy egyszer az életben önállóan elindulnak. És még egy dolgot szeretnék hozzátenni: mi mindig megadjuk az önök szavazóinak a tiszteletet, függetlenül attól, hogy bármilyen kérdésben nem értenek velünk egyet, és olyan hangnemet sohasem engedünk meg velük szemben, amelyet ön minden esetben megtesz. Minket nem kell tisztelnie, elvagyunk enélkül, de arra kérem, hogy azt a több mint 3 millió embert, aki kitüntette a kormánypártokat a szavazatával, kérem, tisztelje meg [[Tordai Bence: Önökről beszéltem, nem a szavazókról!]] már hogyha egyáltalán számít önnek az ilyen típusú tisztelet a magyar közéletben. Azt meg különösen méltatlannak tartom, hogy a legdurvább, legtrágárabb szavakat megpróbálja idehozni a parlamentbe is. [[Rétvári Bence: Úgy van! Tordai Bence közbeszól.]] Legalább egy bizonyos szintet tartsunk, még akkor is, hogyha alapvető kérdésekben nem értünk egyet! Ami a tegnapi ünnepségeket, tüntetéseket illeti, én nagyon örülök annak, hogy Magyarország ma egy olyan ország, ahol mindenki békésen elmondhatja a véleményét, akár egyetért a kormánypártokkal, akár nem ért egyet a kormánypártokkal, akár minket támogat, akár önöket támogatja, vagy éppen szimplán szeretné leróni kegyeletét, emlékezni szeretne az ’56-os hősökre. Ellentétben áll ez az időszak azzal, amikor az egyet nem értőket, az emlékezőket lovasroham, gumilövedék várta, meg az, hogy kilőtték a szemüket. [[Rétvári Bence: Így van!]] És ezek után önök beszélnek demokráciáról, ez meglehetősen hiteltelen. Ami a szakmaiságot illeti ami a szakmaiságot illeti, tisztelt képviselő úr , erről van jó tapasztalatunk. Három éve látjuk, hogy az önök szakmaisága mit jelent, mondjuk, a városvezetés ügyében a fővárosban. [[Vitályos Eszter: Elég keveset!]] Káosz, a közlekedési helyzet romlik, romlik a köztisztaság nem tudom, hogy egyáltalán jó szót használoke , megcsúszó beruházások, amelyek egymással nincsenek összehangolva. És hogyha egy mondatban kellene összefoglalnom az önök eredményét, akkor nagyon könnyen lehet, hogy a méhlegelőig jutnék, nem tovább. [[Szabó Rebeka közbeszól.]] Hogyha ígéretekről meg megélhetési kérdésekről van szó, én világosan emlékszem arra, hogy a 2019-es kampányban Karácsony Gergely fűtéstámogatást ígért minden nyugdíjasnak [[Tordai Bence: 48 ezer a rezsitámogatás!]] minden nyugdíjasnak. Abból az ígéretből abban a formában nem lett semmi. [[Tordai Bence közbeszól.]] És hogyha azt nézzük, hogy egy baloldali árnyékkormány is alakult, és a megélhetési kérdések számítanak, akkor nézzük meg, hogy ez az árnyékkormány mit képvisel! Például azt, hogy az árstopokat ki kellene vezetni, a benzinárstopot ki kellene vezetni, már augusztus végén kivezették volna, azt is mondták, hogy az a típusú energiaár-támogatás, amit a kormány bevezetett és mind a mai napig fenntart, az hibás politika, tehát hogyha magukon múlna, akkor ilyen egyáltalán nem lenne. [[Szabó Rebeka közbeszól.]] És egyébként önök is azokkal kötöttek szövetséget, akik nem bért emeltek a pedagógusoknak, hanem elvették a bérüket, akik közel négyszáz helyen megszüntették az oktatást, nemhogy javították volna annak színvonalát. [[Szabó Rebeka közbeszól.]] Amit szeretnék önnek mondani még a megélhetési kérdésekkel kapcsolatban mert látom, hogy itt vita van a szankciós ügyekben, megpróbálják önök ennek a jelentőségét teljesen elvitatni , azért állunk ki a mostani szankciós döntések ellen, a brüsszeli döntések ellen [[Tordai Bence: Megszavaztátok!]] mert térdre kényszerítik az európai gazdaságot. Az ön mostani állításával szemben is a kormányfő elérte, hogy ránk ezek ne vonatkozzanak [[Rétvári Bence: Így van!]] , és az a probléma ezekkel, hogy szűkítik a kormányok mozgásterét, szűkítik a költségvetések mozgásterét, és a kormányoknak, az európai kormányoknak így sokkal kevesebb lehetősége lesz arra, hogy a családokat védő intézkedéseket hozzanak. Halkan teszem hozzá, hogy ha önökön múlt volna, akkor nem lenne már olyan szintű gázellátás Magyarországon, mint most van, mint ami még biztosított. [[Tordai Bence: Hétszeres áron?! Hétszeres áron nem lenne?!]] Önök a kampány alatt azt követelték, hogy zárjuk el a gázcsapokat. Hogyha önökön múlt volna, akkor nem számolhatnánk már az atomenergiával sem, azt is bevonták volna a szankciós körbe. És hogy még egyet mondjak: ha önökön múlna, akkor Magyarország nem kapná meg a neki egyébként járó uniós forrásokat. [[Tordai Bence közbeszól.]] Nyíltan kampányoltak az ellen, hogy Magyarország megkapja az uniós forrásokat [[Tordai Bence és Szabó Rebeka közbeszól. Vitályos Eszter Tordai Bencének: Ne ordíts már!]] és hogy még egyet mondjak, az ehhez szükséges törvénymódosításokat sem szavazzák meg itt a Házban, miközben ezek a források a pedagógusbérek emelésében is nagy-nagy szerepet játszanak. [[Tordai Bence: Nagyon gyenge! Az elnök csenget.]] Így hát az az abszurd helyzet áll elő, hogy a baloldalt finanszírozzák külföldről [[Tordai Bence: Rubelkormány! Rubeljobboldal!]] de a nekünk egyébként járó uniós forrásokat nem adják oda, és ebben önöknek nagy-nagy felelőssége van. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Azt azért szeretném ismételten megjegyezni, hogy a legközelebbi házbizottsági ülésen fordítsunk már öt percet arra, hogy a Párbeszéd pártnak a nevét értelmezzük, merthogy szemlátomást önök úgy értelmezik, hogy amikor az államtitkár úré a szó, akkor önök azt folyamatosan kommentálják. De szerintem nem ez a párbeszéd. Az egyik fél meghallgatja a másikat, aztán fordítva [[Szabó Rebeka közbeszól.]] ez a párbeszéd az én értelmezésem szerint. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Nem véletlen, hogy az önök támogatottsága olyan magas, mint amilyen. Brenner Koloman frakcióvezető-helyettes úr következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! A szabadság ott kezdődik, ahol megszűnik a félelem. A Parlament falain belül ott van Bibó Istvánnak az az emléktáblája szerintem szimbolikus módon konzervatív politikai közösségünk frakcióirodájától nem messze [[Rétvári Bence: Melyik az?!]] , ahol az áll, hogy itt állt Bibó István 1956-ban utolsó felelős kormánytisztviselőként, a törvényes magyar kormány képviselőjeként. Politikusaink szerte az országban megemlékeztek és fejet hajtottak az ’56-os szabadságharcosok előtt, jómagam a sopronkőhidai rabtemetőben tettem meg ezt, amit néhány héttel korábban egyébként teljesen áldatlan viszonyokból a mi tagjaink és szimpatizánsaink tettek rendbe, hogy méltóképpen lehessen ezt az emlékezést megtenni. Azt gondolom, hogy az elmúlt hétvégéről két olyan eseményt szeretnék itt a tisztelt Ház falai között is felemlegetni, ami szerintem nagyon jól mutatja azt a kontrasztot, amelyet október 23-án a fideszes egypárti túlhatalom képviselői és a szabad és polgári Magyarország képviselői megéltek. [[Rétvári Bence: Gyurcsány Ferenc a szabad Magyarország képviselője!]] Az egyik egy kissé szürreális eset volt, ami engem arra emlékeztetett, amikor a kommunista egypártrendszerben, ha többen csoportosultak, mint hárman akik nagyjából olyan korúak, mint én, talán még emlékeznek erre az időszakra , azokat igazoltatta a rendőr, esetenként be is vittek minket. Na most, a Szabadság téri szovjet emlékműnél Lukács László frakcióvezető úrral egy videófelvételt készítettünk néhány szimpatizánsunkkal, előtte ezt a rendőrökkel, a járőrrel közöltük. Ehhez képest, miután mi jeleztük azt, fennen hordva az ’56-osok lyukas zászlaját és a „Ruszkik, haza!” jelszót, és jelezzük itt is, a Parlament falai között is, hogy benyújtottuk azt a határozati javaslatot, amely szerint a Szabadság téren semmi keresnivalója nincs a szovjet-orosz megszállást szimbolizáló emlékműnek, ezek után hirtelen ott termett 12 rendőr, és mindenkit igazoltattak. [[13.40]] Na most, ennyire reszketni méltóztatnak, most komolyan? Tehát vidéken nincs közbiztonság, mert nincs elég rendőr, de amikor országgyűlési képviselők előtte leegyeztetve a rendőrjárőrrel teszik a dolgukat, akkor hirtelen igazoltatás forog fenn, elvtársak, ugye? Szóval, szégyen és gyalázat, hogy 2022-ben, október 23-án ilyet kell megélnünk. Hogy mekkora kontraszt volt abban a több tízezres tömegben hogy ez pontosan mennyi volt, én Rákay Philip fideszes számlálóbiztosra bíznám annak az eldöntését, hogy ez most 50 ezer volt, 80 ezer vagy több. Ebben a tömegben bizony én ugyanazokat az arcokat láttam, akik annak idején ’56-ot kezdték: az ELTE és a Műegyetem diákjait ugyanis, mégpedig azért, mert ők belátják, amit mi is vallunk, hogy a XXI. században, a tudás és az információ évszázadában tanár nélkül nincs jövő, tudás nélkül pedig a magyar polgároknak nem jut a XXI. századi jólétből és szabadságból. Ezért is támogatjuk azt felelős konzervatív erőként és hívunk össze oktatási kerekasztalt, elfogadva a tüntető diákszervezetek öt pontját, hogy végre közösen vitassuk meg, ahogy azt egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában egyébként tennünk kéne, hogy mik azok a rendkívül sürgető lépések, amelyek kapcsán nincs mire várnunk. Tisztelt Fideszes Képviselőtársaim! Álságos és cinikus az az érvelés, amelyben a pedagógusok azonnali 50 százalékos béremelését önök az európai uniós forrásokhoz kötik. Nem! Mi klebelsbergi fordulatot kívánunk az oktatásban, és a nemzeti összterméknek nem 6, hanem 8 százalékát kell költeni egy válságos időszakban az oktatásra. Mindenre futná; és nem a diplomás-minimálbér 85 százalékáig kívánunk elérni három év alatt, ahogy azt Gulyás miniszter úr javasolta, hozzákötve az egészet az EU-forrásokhoz, hanem a diplomás-minimálbért kellene a mi véleményünk szerint természetesen a pedagóguskollégáknak odaadni, mert tanár nélkül nincs szebb jövő. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik és a Párbeszéd padsoraiból.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön arról beszélt itt ékesszólóan, hogy a Jobbik miként kíván ’56 örököse lenni. Hát, nézzük, mit mondott a Jobbikról egy valódi ’56-os elítélt, az önök korábbi alelnöke, Murányi Levente. Azt mondta a Jobbikról: ez már csak a pénzről szól. Az egész Jobbik a pénzről szól. A Jobbiknak már semmi köze a nemzeti párthoz. Ön szokta mondogatni nagyon sokszor, hogy önök nemzeti párt, és az önök ’56-os elítélt alelnöke mondja önökről, hogy önök nem egy nemzeti párt; ez egy katyvasz; Gyurcsány csicskásai; Gyöngyösi Márton nem különb morális kérdésekben, mint Földi István, és Gyöngyösi úr [[sic!]] azt mondta még az önök pártelnökéről: ő nem is hazaáruló, több annál, nemzetáruló, CIA-ügynök. Egy valódi ’56-os, egy volt jobbikos így beszél a mostani jobbikosokról, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Ön azt mondta, hogy itt van közöttünk a diktatúra [[Dr. Brenner Koloman: Nem mondtam ilyet!]] ezt írta körül, tisztelt képviselő úr, hogy itt van a kommunizmus lehelete [[Dr. Brenner Koloman: Nem mondtam ilyet!]] érzi a tarkóján [[Dr. Brenner Koloman: Szövegértésórát tetszik kapni, tisztelt fideszes államtitkár úr!]] mert önt igazoltatták Budapesten egy nemzeti ünnepen. Hát, akkor mit mond ön arról, ami 16 évvel ezelőtt ezen a napon történt Budapesten? Arról miért felejtett el beszélni? Az önnek a demokrácia? [[Dr. Brenner Koloman: Nem! Soha!]] Ha valamikor volt tömeges jogsértés, tömeges erőszak magyarokkal szemben, akkor az 2006. október 23-a, illetőleg az azelőtti és az azt követő napok, amikor ki lehetett menni békésen tüntetni az embereknek, de nem számolhattak azzal, hogy békésen haza is térhetnek. És ma már, hála istennek, nem ezt a világot éljük, de önök ezt a világot hoznák vissza. [[Dr. Brenner Koloman: Nem! Nem! Soha!]] Ön azokkal az emberekkel vállalt politikai közösséget, azokkal indult közösen a választásokon, akik azt a rendszert fenntartották. [[Vitályos Eszter az ellenzéki pártok padsorai felé: Nem vicces!]] Önöknek újra a gumilövedék kell? Önöknek az a demokrácia? Önök azt akarják visszaállítani? Önök szerint ezt kéne a jövőben tenni? Mert a Jobbik választhatott volna más utat, meglett volna a másik útja: azt mondja, hogy nem fogok össze Gyurcsánnyal, nem leszek egy új erő. Így is indult, csak aztán eltelt két ciklus, és eljutottak Gyurcsány Ferenc ölelésébe, aki olyanokat mond önökről, amilyeneket mi sosem mondanánk. Mert azt mondta önökről meg a Párbeszédről, meg az LMP-ről, hogy akiknek nincs üzenete vagy nincs bázisa, azokra a pártokra nincs szükség, azokat a pártokat el kell törölni. Mi így önökről sose beszéltünk. Ahogy ma már itt elhangzott, mi mindig tiszteltük az önök szavazóit, akik önökre szavaztak [[Dr. Vadai Ágnes: Ránk omlik a kupola!]] , ahogy ránk is, úgy önökre is. Mi azt sose mondtuk önöknek, mint a baloldal vezére, hogy nincs szükség ezekre a pártokra. Ha ezt mondtuk volna, önök ránk rontottak volna, hogy micsoda antidemokratikus hozzáállás ez a jobboldal részéről, hogy ilyet mond önökre, hogy ezekre a pártokra nincs szükség, mert minden pártra szükség van, és minél több párt van, annál nagyobb a demokrácia, önök ilyeneket szoktak mondani. És akkor csöndben hallgattak nem tudom, hogy sírva vagy nevetve , de mindenesetre síri csöndben hallgattak, amikor azt mondta önöknek Gyurcsány Ferenc: majd az EP-választás után rostálunk is, és nem maradnak meg itt ezek a pártok, amelyeknek se üzenete, se támogatottsága nincsen. Úgyhogy, tisztelt képviselő úr, ne féltse a demokráciát jelen pillanatban; 2010 előtt lett volna mit félteni. Talán akkor féltette is; szerintem akkor ön is úgy gondolkozott, mint mi, csak aztán a hatalom közelségének a bűvöletéből megváltoztatta ön is meg a Jobbik is az álláspontját [[Tordai Bence közbeszól.]] , és ezt nem mi mondtuk, hanem így október 23-a után egy nappal Murányi Leventét talán érdemes volt idézni. Tisztelt Képviselő Úr! Ami a pedagógusok kérdését illeti, mert az viszont egy valóban fontos kérdés: mi is azért dolgozunk, hogy az a béremelés, amiről döntött a kormány és bő két hónap múlva megvalósul a pedagógusoknál, mint ahogy idén január 1-jén is megvalósult, az ne csak az a 10 százalék legyen, amiről már döntöttünk, hanem annál nagyobb mértékű legyen. Ehhez nem szeretnénk mást tenni, mint a saját forrásainkat erre fordítani. A saját forrásainknak van olyan része, ami a nemzeti költségvetésünkben van, és van olyan, ami az európai uniós közös költségvetésünkben van. A döntés közös, és abból a költségvetésből is egy rész Magyarországot illeti. Csak hogy önök közül senki sem mert kiállni, egyetlenegy baloldali politikus sem mert kiállni, és azt mondani Brüsszelben: márpedig ezeket a forrásokat ne tartsák vissza ok nélkül a magyar pedagógusoktól, hanem holnaptól utalják ki Magyarországnak, hogy Magyarország tovább tudja utalni a magyar pedagógusoknak. Százmilliárdokról van szó, nem kis összegekről, százmilliárdokról van szó! Tudja, azok, akikkel ön együtt indult a választásokon, csökkentették a pedagógusok bérét egy válság alatt. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Mi egy nagyobb válság alatt növelni szeretnénk, csak azt kérjük önöktől, hogy ezt ne akadályozzák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a Momentum frakcióvezetőjének, Gelencsér Ferencnek adom meg a szót.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! A tegnapi napon, az 1956-os forradalom 66. évfordulóján megközelítőleg 80 ezer ember tüntetett a pedagógusokért. Miért tüntettek a pedagógusok? A válasz egyszerű: mert elkeseredettek, és nincs már más eszköz a kezükben, mert a közteherviselés nem arányos ebben az országban; mert annyi adót fizet a magyar, hogy összeomlik a súlya alatt; mert önök a jelen megélhetési problémáira azt mondják, hogy majd 2025-re megoldják, addig pedig kalap, kabát, önök azt mondják, hogy nem a zsemle kicsi. De mi is az adó, amiből ennyit fizetünk? Az adó egy adott közösség tagjai által kötelezően fizetendő hozzájárulás a közös célok megvalósításához. Mindannyian fizetünk különböző adókat. Az egyszerűség kedvéért számoljunk egy könnyű számmal, tegyük fel, hogy 100 forint a bruttó fizetése valakinek, és abból 66 forintot kap kézhez. Ez a nettó fizetése, miután kifizette a személyi jövedelemadót és a járulékokat. Ezt követően elmegy vásárolni, és ha mind a 66 forintját elkölti, akkor 48 forint értékben tudott magának vásárolni, hiszen a vásárlás során újabb adókat fizet. Ilyen adó például a rendkívül magas áfa, de beszélhetünk a jövedéki adóról, vagy épp a népegészségügyi termékadóról is, és így tovább. Mondjuk ki az igazságot: ez a Fidesz-felár, ez a rossz kormányzás ára. Elképesztő mennyiségű adót fizetnek a magyar emberek, elképesztő mennyiségű adóforinttal járulnak hozzá a közös célok megvalósításához. De mégis, mik ezek a közös célok, tisztelt képviselőtársaim? Romokban az egészségügy, romokban az oktatás; mire fordítják önök a magyar emberek adóját? Magyar családok tízezrei jelenleg is azon szoronganak, hogy a rossz kormányzás miatt hogyan fogják megoldani azt, ha a gyerekeiknek tönkremegy a téli cipője? Hogyan vesznek majd újat, amikor a Fidesz-felár miatt alig megfizethető bármi a boltokban? [[13.50]] Hacsak nem fognak ki egy leárazást, akkor egy több telet kibíró bakancs megvásárlása nagyjából 15 ezer forint mínuszt jelent a családi kasszából. Gondoljanak csak bele, egy háromgyermekes család esetén ez már legalább 45 ezer forint! A középiskolásoknak az önök rossz kormányzása miatt kell 18 fokban ülniük a tanteremben. Azok után, hogy a szülők befizetik a keresetük harmadát az államnak, kifizetnek minden járulékot és adót, még spórolniuk kell a meleg ruhákra, mert nincsen fűtés a tanteremben. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez gyalázatos! Az a rengeteg adó, amit beszednek, az a pénz, ami a rekordáfából származik, az EU-tól megkapott támogatás, ami a hazai GDP-nek nagyjából a 4 százaléka, végül nem az iskolák fejlesztésére és szigetelésére ment el az önök döntése alapján. Vannak hideg iskoláink és hatalmas stadionjaink. Azt mondták, ettől a politikától lesz majd világbajnok a válogatott, de helyette az élelmiszer-drágulás lett világbajnok. Ez bizony az önök hibája, ez a rossz kormányzás eredménye. Tegyék ki a falra, legyenek rá büszkék, ezt tudták elérni 12 év kétharmados felhatalmazásával! Nem ezt ígérték! Mi a Momentumban nem az önös érdekeinket tartjuk szem előtt, hanem az ország jövőjét. Az igazság pedig az, hogy Magyarország jövője az oktatásban rejlik, éppen ezért, amíg a béreket tisztességesen meg nem emelik, szja-mentességet kell adni a pedagógusoknak. Ez lenne az önök részéről a legkevesebb, miután évek óta először ígértek inflációt épphogy meghaladó vagy megugró béremelést. De ne álljunk meg itt! Konstruktív vitára és párbeszédre van szükség az igazságos adózás kérdése kapcsán; átfogó áfareformra van szükség, átfogó jövedelemadó-reformra van szükség. Arra van szükség, hogy a tisztességesen dolgozó, nem a legvagyonosabbak közé tartozó honfitársaink zsebében is igazságos módon több pénz maradjon. A magyarok nem bírnak több adót fizetni, nem bírnak még több terhet a vállukra venni. Vállaljon felelősséget az eddig igazságtalanul hizlalt oligarchia, amit önök nemzeti nagytőkének hívnak, és segítse ki a bajba jutott embereket, akiknek a kemény munkáján hizlalta fel magát! Magyarország fejlődése mindannyiunk érdeke; remélem, legalább ebben egyetértünk, bár néha már ebben sem vagyok biztos. A Momentum a héten elő fogja terjeszteni az adóreform-javaslatait, ezeket önök nyilván zsigerből le fogják szavazni. De tudják, mit? Olvassák el, hátha van benne olyan, amivel egyetértenek, vegyék át, terjesszék elő önök saját ötletként, ahogy szokták, számunkra ez nem fog hiúsági kérdést okozni. A magyar társadalom hatalmas bajban van az önök rossz kormányzása miatt, ideje törleszteni az adósságot, tisztelt képviselőtársaim. Hozzanak végre igazságos döntéseket az emberek érdekében! Szolgálják végre azokat, akiknek a szolgálatára felesküdtek! Szolgálják végre a magyar népet, mert ez a felelős politika! Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Fürjes Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hát, sok mindenre gondoltunk volna. Van ez a vicc, ugye, hogy a paraszt bácsit elviszi a kisunokája repülővel, miután megszerzi a pilótajogosítványt gondoltam, gondoltam…, na, ezt nem gondoltam volna… Hát, azt, hogy a baloldal… [[Szabó Szabolcs: Ezt nem sikerült elmondani!]] Azt gondoltam, ismerik a viccet, de szívesen elmesélem képviselő úrnak ülésen kívül. [[Szabó Szabolcs: Viccet elmesélni nem…]] Tehát azt azért nem gondoltam volna, hogy a baloldal túladóztatással vádolja a jobboldali polgári kormányt, amikor mi 12 éve az adócsökkentés kormánya vagyunk. [[Dr. Brenner Koloman: Mi nem vagyunk kormányon…]] Ha most elkezdeném felsorolni, hogy 12 év alatt hányfajta adónemet hány alkalommal csökkentettünk, leginkább a munkavállalókat terhelő személyi jövedelemadót és a vállalkozásokat terhelő társasági adót, nyereségadót, és önök hányszor nem szavazták meg ezeket az adócsökkentéseket, az ki is merítené a felszólalást. [[Arató Gergely: Nem lehetne visszakérni Schanda államtitkár urat?]] Ehhez képest önök emelnék a személyi jövedelemadót, akár 30 százalékra is, több kulcsot bevezetve, emelnék a társasági adót. Egyetlen alkalommal nem szavazták meg önök, amikor mi áfacsökkentésre tettünk javaslatot, és be is vezettük, a költségvetéshez pedig 3000 milliárd forintnyi adóemelési javaslatot nyújtott be a baloldali ellenzék. Mire fordítjuk mi azt, amit a folyamatosan csökkentett adókból beszedünk? Például rezsitámogatásra. Egész Európában példátlan, hogy minden család havonta 181 ezer forint támogatást kap azért, hogy meg tudja fizetni a gáz- és villanyszámlát. [[Arató Gergely: Annyira példátlan, hogy nálunk sincs így!]]
…csöndben maradni!
Árstopokat vezettünk be, kamatstopokat, kiterjesztettük most, és fix kamatozásúvá tettük az elszálló, változó kamatok miatt a kis- és középvállalkozások hitelkamatait, gyármentő programot vezettünk be a hétvégén, és csőben van a munkahelymentő program, ha szükség van rá. [[Dr. Vadai Ágnes: Mit mondott az elnök úr? Nem hallottam!]] Sokat hivatkoztak önök itt a hétvégére. Szabadságharcos időkben a szabadságharcosok dolga megvédeni, kivívni a magyar szabadságot. Demokratikus körülmények között a magyarok szabad akaratukból, választáson hatalmazzák fel a nemzeti kormányt, hogy képviselje a jólét és szabadság programját; mi erre kaptunk felhatalmazást, és ezt tesszük. [[Dr. Brenner Koloman: Ez a Jobbik programja, helló!]] Nekünk, akárcsak ’56 szabadsághőseinek, Magyarország az első. Remélem, megértik önök is, mert magyarul éljük az életet, magyarul nézzük a világot, és magyar nézőpontból mérünk meg mindent. [[Tordai Bence közbeszól.]] Mi azt is gondoljuk önökkel szemben, tisztelt Tordai képviselő úr, hogy a haza nem eladó. [[Tordai Bence: Kivéve…]] A meggyőződés csak szívből jöhet, és a magyarok szabadsága nem alku tárgya. Mi sosem bocsátanánk áruba politikai közösségünket. [[Rétvári Bence: Így van!]] Önökkel ellentétben mi sosem bocsátjuk áruba a függetlenségünket, és nem hagyjuk, hogy guruló dollárokkal bárki felvásárolja közösségünket. [[Vitályos Eszter: Dollárbaloldal!]] Ahogy Magyarország, úgy a mi hazaszerető politikai közösségünk sem lesz soha gyarmat a baloldallal szemben, történelmünk igazolja, ideje lenne önöknek is megérteni. [[Tordai Bence: Most húzz vissza Moszkvába, és mondd a…]] Idegen zsoldból nem lehet szeretni a hazát, és nem lehet küzdeni érte, amit a magyarok is tudnak. [[Tordai Bence: Ezt tükörben ismételd el!]] A Momentum, most nem tudom, elnökének vagy árnyékelnökének itt önök között is folyik egy dilemma, ha jól látom, hogy ki is a Momentum valódi elnöke a hétvégén volt egy meglepő nyilatkozata. Donáth Annáról beszélek, azt majd önök eldöntik, hogy ki a valódi főnök. [[Gelencsér Ferenc: A pedagógusok adója!]] Ha már a pedagógusokról beszélt, meglepő módon egyetlenegy ellenzéki nyilatkozattal egyet lehetett érteni a héten. Azt mondta ki az árnyékelnök asszony, hogy „Az sem hasonlíthatja össze ’56 szabadságharcát 2022 politikai küzdelmeivel, aki baloldaliként szemben áll Orbán Viktor kormányával, és nagyon rossz véleménnyel van rólunk. Aki egyenlőségjelet tesz ’56 és 2022 közé, bocsánat, az egészen egyszerűen nem tudja, mit beszél.” [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Lenne egy tiszteletteljes kérdésem az itt ülő fideszes-KDNP-s képviselőkhöz. Miért akadályozzák Finnország és Svédország NATO-csatlakozását? [[Nacsa Lőrinc: Milyen jó, hogy bejött a frakcióvezető úr!]] Miért nem akarják erősíteni Európa békéjét és biztonságát? Ma ugyanis az a helyzet, hogy Törökországon kívül már csak Magyarország nem ratifikálta azt a nemzetközi egyezményt, amely a svéd és a finn NATO-csatlakozásról szól, a magyar döntést pedig kizárólag a Fidesz- és a KDNP-frakció képviselői akadályozzák; 135 bátor ember, akik ebben a kérdésben Magyarország érdekei ellen döntöttek. Tisztelt Képviselőtársaim! Ritkán fordul elő, hogy a csatlakozás ügyében és ebben az ügyben a Magyar Szocialista Párt és a kormány azonos állásponton van, legalábbis látszatra. Önök is tudják, hogy Magyarország 25 éve, az MSZP kormányzása idején csatlakozott a NATO-hoz egy ügydöntő népszavazás után. A Magyar Szocialista Párt azóta is elkötelezett ennek a szövetségi rendszernek a megerősítése iránt, amely garantálja Európa és az euroatlanti térség békéjét és biztonságát. A Fidesz-kormány látszólag ugyanezt gondolja, hiszen július 14-én benyújtotta az Országgyűlésnek a NATO-csatlakozáshoz szükséges nemzetközi egyezmény ratifikálásáról szóló törvényjavaslatot, nagyon helyesen. A kormány ebben a kérdésben ugyanazt tette, amit mi is tettünk volna. A probléma az, hogy azóta eltelt három hónap tétlenül. Napirendre lehetett volna venni az őszi ülésszak első két ülésén, de nem történt meg. Három hete az MSZP-frakció nevében kezdeményeztem, hogy vegyük napirendre ennek a kérdésnek a megtárgyalását, de Kövér László és a fideszes többség, a kormánypárti képviselők ezt megakadályozták. [[14.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ez mindannyiunk számára rendkívül kellemetlen és szégyenteljes helyzetet teremtett. A kormány folyamatosan kínos magyarázkodásokra kényszerül. A szövetségeseink felé azt próbálják elhitetni, hogy urai a helyzetnek, az Országgyűlés dolga majd, hogy erről döntsön, itthon pedig azt próbálják elhitetni, hogy a kormánynak nincs ráhatása az Országgyűlésre, hogy ezeket a javaslatokat megtárgyalják. Ugye, milyen vicces? 12 év folyamatos és szisztematikus rombolás után, ami a jogállamot illeti. És sajnos most már mindenki látja, hogy ez egy cinikus színjáték, amit önök folytatnak. Ne vicceljenek már! De egyes fideszes képviselők is érzik, hogy ez a magatartás több mint ciki, elképesztő károkat okoznak Magyarországnak. Ők is látják, ezért elkezdtek egy hazug színjátékot játszani. Azt mondták, azért nem tárgyaljuk meg ezt a javaslatot, mert nagyon telített volt az Országgyűlés törvényalkotási programja. Inkább szórakoztattak minket az Egyetemes Postaegyesület alapokmányának sokadik módosításával, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi egyezményekkel, a Norvégiával kötött beruházásösztönzési egyezmény megszűnésének vitájával, a NATO-csatlakozás nem fért föl erre a napirendi sorra. Szóval, a Fidesz szerint mindez előrébb való, mint a közelünkben zajló háború idején Magyarország biztonságát és békéjét garantáló katonai szövetségi rendszer megerősítése. Szégyelljék magukat! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma újra kezdeményeztem a finn és a svéd NATO-csatlakozást lehetővé tevő törvények napirendre vételét. Nincs semmi akadálya annak, hogy elkezdhessük a NATO-bővítésről szóló javaslatok tárgyalását. Ha a Fidesz- és a KDNP-frakció ezt mégis megakadályozza, az azt jelenti, hogy ők egyértelműen Putyin kottájából játszanak, azt jelenti, hogy tovább építik a Gazprom legvidámabb barakkját. Ha így döntenek, mindegyikük kiérdemli a Geréb nevet. Tisztelt Képviselőtársaim! Most jutott eszükbe társadalmi vitára bocsátani ezt a javaslatot, három hónap után? Arra kérem az itt ülő, itt helyet foglaló miniszter és államtitkár hölgyeket és urakat, hogy a napirendi szavazásig próbálják már meggyőzni a fideszes és KDNP-s országgyűlési képviselőket a helyes döntésről. Arra kérem az országgyűlési képviselő kormánytagokat, hogy ne szavazzanak a kormány javaslatának napirendre vétele ellen, támogassák a kezdeményezésemet, hogy megtárgyalhassuk a kormány javaslatára benyújtott svéd és finn NATO-csatlakozás ügyét közös jövőnkért, Magyarországért. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Tisztelt Frakcióvezető Úr! A rám vonatkozó megjegyzését nem tekintettem az ülésvezetés bírálatának, dacára annak, hogy van köze a házszabály idevonatkozó részéhez, de szemlátomást ön a házszabályt kevéssé ismeri, vagy pedig szándékosan hagyja figyelmen kívül. A múltkor azért voltam kénytelen visszautasítani az ön irományát, mert az nem volt házszabályszerű. Ön ismételten, ahogy utalt rá, benyújtotta ezt, szintén házszabályszerűtlenül, tehát kénytelen voltam a mai napon is egy olyan levelet írni önnek, elég világosan megindokolva, hogy miért teszem ezt, amelyben visszautasítom az ön kezdeményezését, amit attól tartok nem is jóhiszeműen tesz meg, szándékosan hagyja figyelmen kívül a házszabály idevonatkozó részét, hogy ne tehessek mást, mint hogy visszautasítsam az ön kezdeményezését. Tehát ennyit az őszinteségéről és a jóhiszeműségéről. [[Nacsa Lőrinc: Szégyen! Dr. Tóth Bertalan: Az a szégyen, hogy nem tárgyalják! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem is voltál itt már egy hónapja!]] Államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Egy fontos kérdést feszegetett a finn és a svéd NATO-csatlakozással kapcsolatban. Erről is szeretnék majd szólni természetesen, de ön árulással vádolta a kormányt és a kormánypártokat, hogyha jól értem, gerébezett, és árulással vádolt minket a finnek és a svédek kapcsán. Hadd idézzek! Tóth Bertalan, MSZP: „Tizenkét év alatt közel 2000 milliárd forintot költöttek el értelmetlenül vasak, vezetékek és csövek megvásárlására.” Ezt mondta ön a gáztározókról, tisztelt frakcióvezető úr. [[Dr. Tóth Bertalan: Tároló!]] Ön azt mondta, hogy értelmetlenül vásárolt Magyarország vasakat, vezetékeket és csöveket. Így beszélt a gáztározókról. [[Dr. Tóth Bertalan: Tároló!]] Ezek a vasak, vezetékek és csövek jelentik Magyarország energiabiztonságát. [[Dr. Fónagy János: Így van!]] Ha önön, önökön múlt volna, mint ahogyan egy időszakban önökön is múlt, akkor önök mindent eladtak, és semmit sem vásároltak volna vissza. Önök minden stratégiai kapacitást eladtak. [[Tordai Bence közbeszól.]] Tordai képviselő úr hozzászólása is nagyon izgalmas, értem a frusztrációt, megbékélünk vele, de ettől még igaz, hogy a baloldal minden stratégiai kapacitást eladott, így a gáztározókat is [[Tordai Bence: Tároló!]] és amikor az Orbán-kormány ezeket visszavásárolta, akkor idézem még egyszer Tóth Bertalant, aki azt mondta, hogy „mi értelmetlenül veszünk vasakat, vezetékeket és csöveket”. Zárójelben teszem hozzá, hogy amikor a gáztározókat visszavásároltuk [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból: Tároló!]] , akkor ugyanúgy támadás jött a Gyurcsány-párt részéről, feljelentéssel fenyegettek, és azt mondták, hogy ez egy teljesen felesleges beruházás. Nos tehát az, aki áruló, aki sohasem találja el véletlenül sem a magyar érdeket, és sohasem dönt a magyar érdek mellett, az a magyar baloldal. Amikor az egyik interjúban egy egyébként jobboldali elfogultsággal nem vádolható műsorvezető azt mondta nekem, hogy hát most mit csináljunk, a gázzal kapcsolatban is tévedett a magyar baloldal. Na de hát mindig tévednek, amikor a magyar érdekről van szó? Tévednek, amikor a migrációval kapcsolatban az ország biztonságát meg kell védeni? Tévednek, amikor a Covid kapcsán vakcinát kellene vásárolni, illetőleg ezt támogatni, és tévednek, amikor háború van a szomszédságunkban az ország biztonságával kapcsolatban? Tévednek, amikor az ország energiabiztonságát kell megvédeni? Önök sohasem találják el véletlenül sem azt, hogy mit kellene képviselni, hogy mi a magyar emberek érdeke? És ön vádol bennünket, tisztelt frakcióvezető úr, árulással?! Amikor ön és az ön politikai közössége mindent eladott?! És ha önökön múlna, akkor jelenleg magyar energiabiztonságról nem beszélhetnénk, ugyanis a magyar energiabiztonságnak a következő feltételei vannak. Legyen hosszú távú gázbeszerzési megállapodás Oroszországgal, ugyanis ez lefedi a magyar éves gázfogyasztás nagyjából felét. Ha önökön múlna vagy múlt volna, nem lenne ilyen megállapodásunk, és nem jönne be éves szinten a magyar éves gázfogyasztásnak nagyjából a fele orosz forrásból. A második feltétele a magyar energiabiztonságnak a Török Áramlat gázvezeték. Rengeteget támadtak bennünket akkor, amikor ezt megépítettük, külföldről is az önök szövetségesei, és önök is, ma pedig már ez az egyetlen olyan gázvezeték, amely százszázalékos kapacitással működik, és minden probléma nélkül hozza az orosz gázt Európába és így Magyarországra is. A harmadik feltétele a magyar energiabiztonságnak, hogy legyen olyan hely, ahova betároljuk a gázt, amit megvásárolunk. Ezeket a kapacitásokat az Orbán-kormány visszavásárolta, merthogy önök egyébként korábban eladták. És egyébként, ha már energiabiztonság, önök nem támogatták és nem támogatják most sem a rezsicsökkentést, és önök támogatják a szankciós politikát, azt a szankciós politikát, amely romba döntené az egész európai gazdaságot és a magyar gazdaságot is, hogyha a kormány nem harcolna ez ellen. Arra nem is számítunk, hogy a szankciós politika kapcsán az önök támogatására egyszer is számíthatnánk, hiszen önök a magyar érdeket soha nem képviselik. [[Tordai Bence: A NATO-csatlakozásról mondasz valamit?]] A finnek és a svédek NATO-csatlakozását fontosnak gondoljuk, és a kormány ezt támogatja, az Országgyűlés elé terjesztette a javaslatát, de a jelenlegi napirendben az Országgyűlés napirendjét eddig az Unióval kötendő megállapodás foglalta le. Jó reménység szerint még az idei évben [[Derültség a DK soraiból.]] a finn és a svéd kérdésre is sort tudunk keríteni. Ha önök nem gátolják az uniós megállapodást, talán gyorsabban tudunk haladni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Most Vadai Ágnes következik.
Tisztelt Ház! Orbán Viktor és kormányának egészégtelenül szoros kapcsolata Moszkvával és Vlagyimir Putyinnal meglátásom szerint veszélyt jelent a magyar nemzetbiztonságra és szuverenitásra, és aláásta Magyarország hitelességét a NATO-ban. Önök visszafordulhattak volna Keletről Nyugat felé, de nem tették, szándékosan és előre megfontoltan a nemzet érdekeivel ellentétes módon, folyamatosan akadályozzák Svédország és Finnország NATO-csatlakozásának ratifikálását az Országgyűlésben. Mára Magyarország maradt az egyetlen uniós tagállam, amely ezt nem tette meg, holott korábban önök is támogatták a bővítést a madridi NATO-csúcson. Sokféle teória van arra, hogy mi készteti egy uniós és NATO-tagország kormányát egy ilyen történelmi bűnnek számító lépésre, pedig a Honvédelmi Minisztérium egyik vezetője világosan beszélt egy rádióinterjúban, amelyben a késlekedés okairól kérdezték. [[14.10]] Kifejtette, hogy a két északi ország csatlakozásával a NATO Törökországtól Finnországig húzódik majd, ezt pedig, szó szerint idézem: „katonailag nem lehet ellensúlyozni Oroszország részéről”. Felvetődik a kérdés, hogy vajon egy NATO-ország honvédelmi vezetése miért aggódik azon, hogy Oroszország nem képes ellensúlyozni a NATO-t. [[Tordai Bence: Mert hazaáruló!]] Jó reggelt kívánok, kormánypárti képviselő hölgyek és urak, éppen ez a NATO-bővítés lényege! Igen, a még erősebb NATO valóban nem Putyin, hanem az euroatlanti térség és benne Magyarország érdekeit szolgálja. Igen, ha erősebb a NATO, annak még nagyobb lesz az elrettentő ereje Oroszországgal szemben, és még kisebb lesz az esély arra, hogy Vlagyimir Putyin egyszer NATO-tagállamot támadjon meg. Tisztelt Ház! A miniszterelnök orosz főnöke ugyanis február 24-én úgy döntött, hogy megszegve minden nemzetközi jogi normát, háborút indít egy szuverén országgal szemben. Az orosz politikai és katonai vezetés felelős ukrán óvodák, iskolák, színházak és kórházak lebombázásáért, ők a felelősek azért, hogy az agresszió elkövetői megkínzott ukrán civilek holttesteit rejtő tömegsírokat hagytak maguk után, felelősek a megerőszakolt gyerekekért és nőkért. Ezért nemzetközi büntetőbíróság előtt kell majd felelniük a tetteikért, és nyugodtan állíthatom, hogy semmilyen büntetés nem lesz elég azokért a rémtettekért, amelyeket ezek elkövettek. Ezek nem katonák, ezek nem emberek. Látva azt a pusztítást, amit ez a horda a szomszédságunkban végzett, önök most sem azzal foglalkoznak, hogy megerősítsék közös szövetségünket, a NATO-t, nem, önök még mindig Moszkva érdekeit szolgálják. Tudom én, hogy önök azért kardoskodnak, hogy ne legyenek következmények, ne legyen NATO-bővítés sem, meg semmi sem, mert önök azt szeretnék, hogy Vlagyimir Putyin következmények nélkül megtehessen bármit. Ismerjük az orosz álláspontot, elég sokszor halljuk magyarul itt önöktől, de nem kérünk a tolmácsolásból. Mind Magyarországnak, mind a NATO-nak az az érdeke, hogy meg tudjuk védeni magunkat minden olyan agresszortól, aki a szabadságunkra és az életünkre tör, és minél több nemzet tagja ennek a szövetségnek, annál erősebbek vagyunk. Tisztelt Ház! Finnország és Svédország nem csak az EU-ban szövetségesünk. Emlékeztetem önöket, hogy 2009 óta, igen, az elmúlt nyolc évben, működik Pápán a Stratégiai Légiszállítási Képesség Nehéz Légiszállító Ezrede. A 12 nemzet összefogásával megvalósult kezdeményezésben Magyarország mellett Finnország és Svédország is részese a programnak. Sőt, Svédországból éppen az önök idején került megvásárlásra a Gripen-flotta, tehát egészen jól ismerik, nemcsak politikailag, hanem katonai értelemben is Finnország és Svédország képességét. Csak azt tudom mondani önöknek, amit a Dobrev Klára vezette árnyékkormány rendszeresen elmond. Magyarország NATO-tag és EU-tag, ennek megkérdőjelezése, veszélyeztetése, szövetségesi hűségünk és hitelességünk aláásása pedig történelmi bűn, a magyar nemzeti érdekek elárulása. Éppen ezért országgyűlési képviselőként, magyar polgárként és Dobrev Klára árnyékkormányának tagjaként is hazafias kötelességemnek tartom, hogy felhívjam a figyelmüket újra és újra arra, hogy vegyék napirendre Finnország és Svédország NATO-csatlakozásának ratifikálását, akár kivételes eljárásban is, amelyet most javasoltam. Térjenek vissza az útra, forduljanak vissza Keletről Nyugatra, legyen egyszer valóban Magyarország az első önök számára, és nem Oroszország! Köszönöm szépen. [[Taps a DK képviselői részéről.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a válaszadás joga. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, a biztonsági kérdések minden másnál fontosabbak ezekben az időkben. Még egy dologra azért szeretném emlékeztetni a Házat: az önök idején az önök kormánya egy hasonlóan nehéz, kiélezett helyzetben lenullázta a Magyar Honvédséget [[Dr. Vadai Ágnes: Igen, tudom, én adtam el!]] és maga ezt államtitkárként közelről végignézte [[Dr. Vadai Ágnes: Tudom!]] hogy a saját felelősségéről ne is beszéljünk. [[Dr. Vadai Ágnes: Eladtam!]] Gyakorlatilag lenullázták a légierőt, a harcijármű-képességeket és a tüzérséget is leépítették. Ez volt az a kormány, amely a magyar védelmi képességeket elkezdte fokozatosan visszaépíteni. Ami a NATO-kötelezettségeket illeti, azon vagyunk, hogy a vállalásunkat, miszerint 2 százalékot költsünk GDP-arányosan védelemre, teljesítsük. Hasonlítsa össze, kérem, hogy mekkora volt ez az arány, amikor átadták a stafétabotot! Ami a NATO-csatlakozások kérdését illeti, mi ezt fontosnak tartjuk, államtitkár úr ezt már megerősítette. Azt, hogy miért zsúfolt a parlament napirendje, ön nagyon jól tudja. Azokról a jogszabály-módosításokról kellett szavazni, amelyek szükségesek az uniós forrásokról való megállapodáshoz. Tudja, az uniós források ellen önök kampányolnak Brüsszelben [[Dr. Vadai Ágnes: Nem kell lopni és meglesz a pénz!]] itthon pedig nem szavazzák meg [[Dr. Vadai Ágnes: Nem kell lopni!]] az ehhez szükséges jogszabály-módosításokat. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem kell lopni, államtitkár úr!]] Ha az Oroszországgal kapcsolatos politika egyéb vonatkozásait is figyelembe vehetem vagy felhozhatom, mondjuk, az energetikai függőséget, akkor hadd tegyem már fel a kérdést, hogy ki volt az, akinek az idején eladták a MOL-t, a nemzeti energiacég egy jelentős részét. [[Dr. Vadai Ágnes: Ti!]] Önök. Az oroszoknál landolt. Ki privatizálta az energiaszolgáltatókat? [[Dr. Vadai Ágnes: Ti!]] Az önök idején tették meg. Ki privatizálta a gáztárolókat? Az önök idején történt. [[Dr. Vadai Ágnes: Hazugság!]] Ki privatizálta az erőműveket úgy, hogy még hosszú ideig eszközarányos garantált profitot biztosítottak nekik a privatizáció után? [[Közbekiáltások a kormánypárti padsorokból, köztük: Így van! Szégyen!]] Ha önökön múlna, akkor most nem azon vitatkoznánk, hogy hogy néz ki a benzinárstop, meg hogyan van elég gáz a tárolókban, hanem nem lenne elég gáz [[Gréczy Zsolt: A mi időnkben volt gáz!]] és ami van, azért is sokkal többet kellene fizetni. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem 18 fok volt az iskolákban!]] Úgyhogy ezen a téren önöktől nem szívesen fogadunk el kioktatást. Engedje meg, képviselő asszony, hogy még egy dologra reagáljak itt! [[Dr. Vadai Ágnes: Figyelek!]] A Demokratikus Koalíció elnöke tegnap azt találta mondani, hogy a kormány méltatlan 1956 szelleméhez. [[Dr. Vadai Ágnes: Így van! Gréczy Zsolt: Igaza van!]] Én azt természetesnek tartom, hogy a közélet különböző szereplői értelmezik a szabadságharcot, 1956 örökségét, a mai tennivalókat, de arra, hogy Gyurcsány Ferenc szól méltatlanságról október 23-án, arra azért nem voltunk felkészülve. Megvan az apró bája annak, hogy az Apró-villából fogalmazgat bármit 1956-ról. [[Dr. Vadai Ágnes: Nézzük meg az MSZMP-tagságot a kormánypártokban!]] De talán nem is ez a legfontosabb, hanem az, hogy ha van valaki, aki kőbe véste a méltatlanságot a forradalom évfordulóján, az épp a DK elnöke. Kellő tisztelettel emlékeztetem a Házat arra, hogy ez az ember áztatta be erőszakkal az 50. évfordulót. Akkor is voltak akkor is voltak , akik nem értettek egyet az akkori kormánnyal. És meddig terjedt az akkori hatalom toleranciája és meghallgatási képessége? [[Arató Gergely közbeszól.]] Gumibotokig, lovasrohamig és kilőtt szemekig, addig, hogy a felelősöket még ki is tüntették. [[Gréczy Zsolt: Egyet mutass!]] Amikor ez a példátlan eset időről időre felmerül akár itt, a Házban, akkor önök meghökkentő nyilatkozatokban azzal intézik el az egészet, hogy a csőcselék randalírozott. [[Arató Gergely: Ti csináltatok puccsot! A saját követőiteket hergeltétek! Nem szégyellitek magatokat?]] Nagyjából úgy, ahogy az ’56-os szabadságharcosokat évtizedekig fasiszta csőcseléknek nevezték. Talán az sem mellékes, hogy a DK elnöke akkor lett kommunista ifjúsági vezető, amikor már jól látszott, hogy a kommunista rendszer a végnapjait éli. Ő még stoppolta a vörös csillagos mezt, amikor nagyon sokan nagyon sokat tettek azért kockára, hogy Magyarország demokrácia legyen. Ilyen előzmények után, tisztelt képviselő asszony, egy dolgot kérünk csak: kellő óvatossággal bánjanak a „méltatlan” jelzővel. És még valami! Pár napja vettünk búcsút Wittner Máriától, az ’56-os hősről nemrég el is neveztek egy közparkot Csepelen, és az önök árnyék-kancelláriaminisztere tehát az önök árnyék-kancelláriaminisztere, van ilyen is azt bírta ma mondani, hogy Wittner Mária nem érdemli meg, hogy közteret nevezzenek el róla. [[Dr. Vadai Ágnes: Igen.]] Tehát önök szerint nem érdemel elismerést az [[Vitályos Eszter: Szégyelljétek magatokat! Dr. Vadai Ágnes: Nem fogjuk! Vitályos Eszter: De, de! Dr. Vadai Ágnes: Nem, nem!]] aki ’56-os halálraítéltként az életét is adta volna a hazájáért? Ezzel ellentétben Horn Gyuláról nagyon is elneveznének közterületet, meg is tették a XIII. kerületben. Arról az emberről van szó, aki a szabadságharc idején a karhatalmi erők tagja volt. Tehát nem az életét adta volna, hanem elvette volna mások életét. [[Arató Gergely: Ha élne Horn Gyula, te is KISZ-titkár lennél! Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Szégyelljétek magatokat!]] A kommunistáknak tehát állítanának szobrot, a szabadságharcosoktól viszont megtagadnák. Csak a rend kedvéért: reméljük, hogy Wittner Máriáról és a többi hősről még sok utcát, teret és parkot neveznek el, és hogy szobrot is állítanak az emléküknek. Addig is csendben megállapítjuk: önök semmit nem változtak és a jelek szerint nem is fognak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Most a KDNP frakcióvezető-helyettese, Simicskó István képviselő úr következik. Parancsoljon! [[Közbeszólás a DK padsoraiból: Hajrá!]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Márai Sándor úgy fogalmazott annak idején, hogy a világ nemcsak fényes és sötét, hanem sokszor zavaros is. Manapság is talán eszünkbe juthat ez a gondolat, ezért ebben a zavaros világban nagy képesség kell ahhoz, hogy tisztán lássunk, kellő bölcsesség kell, hogy meg tudjuk ítélni a helyzetet. Tisztelt Képviselőtársaim! Február 24e óta ismét háború van Európában. Az orosz várakozások úgy indultak, hogy egy gyors katonai győzelmet aratnak Ukrajnával szemben. Ezt követően az Európai Unió vezetői Brüsszelben különböző szankciókat hoztak Oroszország ellen, hogy megbüntessék Oroszországot mint agresszort. [[14.20]] Ők olyan várakozással tették mindezt, hogy gyorsan térdre fogják kényszeríteni Oroszországot a Brüsszelben meghozott szankciók. Azt kell hogy mondjam, hogy ezek a várakozások egyik részről sem történtek meg, nem töltötték be a hozzá fűzött reményeket, hiszen a háború pont a mai napon 8. hónapja tart Ukrajnában, elszenvedve az ukrán nép ennek a borzalmait. A szankciós politikának köszönhetően az energiaárak az egekben járnak, emiatt jelentősen megemelkedtek mindenhol Európában a rezsiköltségek, a rezsiárak. Európa teljes lakossága saját bőrén tapasztalja a brüsszeli elit rossz intézkedéseinek katasztrofális következményeit. Tisztelt Képviselőtársaim! Talán jó azért néhány fogalmat ilyenkor tisztáznunk, hogy a szankció mit is jelent. Egy latin eredetű szóról van szó: szigorú rendelkezést, büntetést, megtorló intézkedéseket jelent. Egy 4,2 millió négyzetkilométerrel rendelkező Európai Unió, amelynek mi is részesei vagyunk, büntet, szankcionál egy 17 millió négyzetkilométerrel rendelkező, tehát több mint négyszer akkora országot, Oroszországot. Csak úgy mellesleg azt mondom, hogy 180-szor akkora Oroszország, mint Magyarország, és kétszer akkora, mint az Egyesült Államok területe. A Föld édesvízkészletének 25 százaléka Oroszország területein található, a világ legnagyobb nukleáris fegyverkészlete, nagyobb, mint az Egyesült Államoké, Oroszországban található. A világ legnagyobb földgázkészlete is Oroszország területén található, hogy csak néhány számot mondjak, tehát nemcsak katonai nukleáris nagyhatalomról, hanem energetikai nagyhatalomról is szó van. Ezzel szemben az Európai Unió nem rendelkezik közel sem ilyen erőforrásokkal, tehát ez mindig érdekes, amikor egy kisebb egy nagyobbat próbál szankcionálni, nyilván vannak erre lehetőségek, és vannak olyan területek, ahol ezt meg is kell tenni, de az energia pont nem ez a terület. A brüsszeli szankciós politika teljes kurdarcot vallott, nyugodtan állíthatjuk. A szankciókkal az Európai Unió a saját nemzeteit teszi tönkre, ennek már világosan látható a képe, és olyan döntéseket hoz, döntések sorozatát hozza és kényszeríti rá az európai nemzetek polgáraira, amelyben még ki sem kérték a véleményüket. Ezért tartjuk mi fontosnak, hogy a magyar kormány megkérdezi a magyar emberek véleményét a szankciós politikával kapcsolatosan: mondják el, hogy hogyan látják a brüsszeli döntéshozók a brüsszeli elit véleményét ezzel kapcsolatosan, mondják el, hogy egyetérteneke ezekkel a szankciókkal, vagy pedig nem. Szeretném felhívni a tisztelt képviselőtársaim figyelmét Szita Károly polgármester úr kezdeményezésére, aki egyébként a Megyei Jogú Városok Országos Szövetségének elnöke is egyben, aki levelet írt Ursula von der Leyennek pont azért, hogy gondolják újra ezt a szankciós politikát, ezt az elhibázott politikát, hiszen ilyenkor leginkább a városok vezetői látják és érzékelik az emberek problémáját, és bizony sok önkormányzat intézményének a fenntartása nehézkessé válhat ennek köszönhetően. Ezen kellene változtatni Brüsszelben. Látjuk azt, hogy a kormány, a magyar kormány kiterjeszti a kamatstopot a kis- és közepes vállalkozásokra, hiteleire, látjuk azt, hogy meghosszabbítja a hitelprogramját, a „Széchenyi Kártya” hitelprogramját is, és gyármentő programot is hirdet. Igen, ezek a helyes válaszok, tisztelt képviselőtársaim, az ilyen válságra, ezzel szemben azt látjuk, hogy a baloldal szankciópárti, sőt azt látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy például Újbudán a DK-s vezetésű és momentumos többségű önkormányzati vezetés drasztikus áremelést vezetett be a bölcsődei ellátás során, a szociális intézmények esetében, az idősgondozásban és a gyermekétkeztetés területén is. Van, ahol 66 százalékos emelést irányzott elő az ellenzéki vezetésű, baloldali vezetésű önkormányzat. Ezek a drasztikus emelések tovább nehezítik az ott élő emberek sorsát és a családok megélhetését. Mi arra szeretnénk bátorítani továbbra is a kormányt, hogy álljon ki a magyar emberek érdekei mellett, következetesen és kitartóan képviselje továbbra is a magyar álláspontot Brüsszelben és máshol is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Fürjes Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mit mondtunk mi mindig is következetesen a háborúról? Azért jó is ezt felidézni, mert a baloldal számtalan alkalommal elferdíti ezt is. És mit mondunk nyár óta következetesen a szankciókról? Azért nyár óta, mert addig szankciókról szó sem volt, a háború kitörését követően az Európai Unió miniszterelnökei még úgy fogalmaztak, hogy nem lesznek energiaszankciók, majd mégis bevezették őket. Mindvégig világosan képviselte a kormány és egyébként az Országgyűlés is, hogy Oroszország agresszor, aki nemzetközi jogot sért, és semmibe veszi egy független ország szuverenitását. Ezt elítéljük, ki kellene vonulnia, de kell béketörekvés természetesen akkor is, ha nem teszi. Mindig is ezt mondtuk, és az Országgyűlés március 10-én, még az előző kormányzati ciklusban fogadott el országgyűlési határozatot, amelynek első pontja így szól: elítéljük Oroszország katonai beavatkozását, és kiállunk Ukrajna szuverenitása, illetve területi épségének sérthetetlensége mellett. Ezt követően természetesen az Országgyűlés leszögezte azt is, hogy Magyarország alapvető célja a béke és a területén élő emberek biztonságának védelme. Most nézzük a szankciókat! Mindig is azt mondtuk, hogy az elhibázott brüsszeli szankciós politika csak növeli a háború okozta bajt. Miért? Egy törvénytelen fegyveres agresszió esetén is bármilyen szankciónak is csak két feltétel fennállása esetén van értelme, a két feltétel fennállása esetén észszerű és hasznos dolog. Először is, a szankcióknak el kellene érniük a célzott hatást, alkalmasnak kellene lenniük arra, hogy az agresszor visszarettenjen, eltántorítsa a háborútól őt a szankció. Valamint, ez a második feltétel: nem okozhatnának a szankciók nagyobb kárt a szankciót kiszabóra, mint a szankcióval sújtott szereplőnek. Na, most mi a helyzet ehhez képest? A brüsszeli szankciók nem tartják vissza Putyint a háborútól, nem fékezik meg az agressziót. A háború csak eszkalálódik, viszont cserébe nagyobb károkat okoznak Európának, mint Oroszországnak. Akkor, amikor a legutóbbi hétvégén az uniós csúcson a gázárakat akarta korlátozni az Unió, az végképp egy vicces dolog a közgazdaság törvényszerűségei szerint; ez egy olyan helyzet, hogy a kiszolgáltatott vevő akar diktálni az erőfölényben lévő eladónak. Ez a törpe-óriás kérdése, ugye, miniszterelnök úr is használta ezt a képes beszédet. Olyan ez, mint ha bemegy valaki a sörözőbe úgy, hogy a söröző előtt egyébként sorban állás van, vannak, akik nem jutnak be, viszont a másik söröző jó messze van, sokba kerül odamenni, még drágább is a sör, és ehhez képest elkezdi verni a pultot, hogy a csapos adja oda neki olcsóbban a sört. Aztán, ha a csapos ezt nem teljesíti, akkor sok pénzért mehet máshová sört venni. Nem véletlen, hogy megvolt erről a véleménye az önök egyik idoljának is, bármint a baloldal egyik idoljának, Scholz kancellárnak. Ugye, Scholz kancellár azt mondta a szankciókról, hogy a gázársapka azt a veszélyt hordozná magában, hogy a termelők inkább másnak adják el a földgázt, Európába kevesebb jut belőle; Macron elnök nyilatkozatáról, az amerikaiakról már ne is beszéljünk. Ehhez képest mi fellépünk a szankciós politika ellen, és erről megkérdezzük az embereket. A nemzeti konzultáció egy lehetőség, hogy minden magyar hallassa a hangját. A nemzeti konzultáció intézménye a magyar demokratikus diskurzus része lett, ezért is furcsa, hogy a baloldal, a magát demokratikusnak mondó baloldal ott támadja, ahol csak éri. Mi a baloldali antidemokratikus támadások ellenére biztatjuk a magyarokat, éljenek demokratikus jogaikkal, vegyenek részt a nemzeti konzultációban, hallassák a hangjukat az energiaválságot és drágaságot eredményező brüsszeli energiaszankciók ügyében is. Mi cserében vállaljuk a magyarok felé: energiaszankciók ügyében csak azt képviseljük, amivel a magyarok döntő többsége egyetért. Azt viszont érvényesíteni fogjuk tűzön-vízen át, itt az idő, hogy Európa demokratikusan megválasztott kormányai megfékezzék a demokratikus felhatalmazás nélküli ámokfutást rendező brüsszeli bürokráciát. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A mai utolsó napirend előtti hozzászólásra a Fidesz részéről kerül sor. Megadom a szót Halász Jánosnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt 32 évben nem volt arra példa, amit a magyar baloldal a 2022-es választási kampányban tett. [[14.30]] A baloldal közös miniszterelnök-jelöltje ugyanis beismerte, hogy több száz millió forintnyi dollárt kapott Amerikából a kampányra. Azóta persze tudjuk, hogy ez a több száz millió forint valójában legalább kétmilliárd, és a pénz Soros György egyik szervezetétől, az Action for Democracytól érkezett a dollárbaloldalhoz. Persze, maga a botrány nem minden előjel nélkül robbant ki. Már 2019-től gyűltek a titokzatos amerikai pénzek a baloldal kampánya mögött, erre maga Márki-Zay is utalgatott korábban. 2019-ben egy amerikai kiruccanásáról számolt be, ahol Soros-szervezetekkel találkozott, és nyíltan pénzt gyűjtött a kampányhoz, a politikai építkezéséhez. Az amerikai pénzgyűjtő körútról videókban is beszámolt. Később, 2022 márciusában a kampány kellős közepén Márki-Zay maga is elkotyogta, hogy szövetséget kötött Sorosék amerikai kampánycsapatával, az Action for Democracyval. Ez az a közelmúltban létrehozott csoportosulás, ami csupa Soros-emberből áll, igazgatója pedig az a Korányi Dávid, aki Karácsony Gergely főtanácsadója. A szervezet kimondott célja a magyar választások befolyásolása volt. Bizonyára ebből a célból indították a „magyar tavasz” nevű kampányukat is; a szervezet vezetője nyíltan beismerte egy nyilatkozatában, hogy a magyarországi választás inspirálta az Action for Democracy megalakítását, működésük kapcsán pedig hangsúlyozta, hogy a szerinte demokratikus erőket próbálják erősíteni csatatérállamok, köztük Magyarország választásain. A New Yorkban élő Korányi Dávid egyébként korábban Bajnai Gordon főtanácsadója, majd kül- és biztonságpolitikáért felelős szakállamtitkára is volt. Ennek fényében nem meglepő, hogy a baloldalnak utalt dollárok nagyrészt Bajnai Gordon cégéhez, az ellenzék kampányát segítő, szervező DatAdathoz gurultak. Ahhoz a DatAdathoz, mellyel szemben költségvetési csalás gyanúja miatt zajlik nyomozás. A Bajnai Gordon és volt titokminisztere, Ficsor Ádám nevével fémjelzett cégcsoportnál a NAV házkutatást tartott szeptember 27-én. A hatóság közleményéből kiderült, hogy a DatAdat a törvényi előírásokat megszegve nem az egyébként Ficsor Ádám tulajdonában lévő lakásba bejegyzett székhelyén működött, sőt a cég vezetői telefonon sem voltak hajlandók megmondani a társaság tényleges működési helyét, és az iratokat a NAV a DatAdat hivatalos könyvelőjénél sem tudta megtekinteni, mert a megadott címen nem is volt könyvelőiroda. Végül a szükséges iratok jelentős részét a könyvelést végző egyéni vállalkozó be nem jelentett irodájából sikerült lefoglalnia a nyomozóknak derül ki a NAV közleményéből. Sajtóinformációk szerint a DatAdat által be nem jelentett iroda a Tokaj környéki kis faluban, Szegiben található, ahol szintén tartottak már házkutatást a nyomozók. Egyelőre rejtély, hogyan és miért kerülhettek a DatAdat Professional Kft. papírjai éppen Borsodba. Tisztelt Ház! A rendszerváltoztatás óta nem fordult elő az, hogy külföldi magánszemély vagy cégek nyílt kampánytámogatással próbáltak meg befolyást szerezni az országgyűlési választásokon. Ez ugyanis Magyarországon szigorúan tilos. A pártok működéséről szóló törvény egyértelműen rögzíti, hogy a pártok nem fogadhatnak ma el külföldről érkező támogatásokat. Botrányos, hogy a baloldal átlépte ezt a vörös vonalat, és elfogadta a hozzá guruló dollárokat. Ez az ügy rendkívül súlyos, példátlan Magyarország történetében. A Nemzeti Nyomozó Iroda és a NAV meg is kezdték már a nyomozást. A baloldali pártok külföldi finanszírozása súlyosan veszélyeztetheti Magyarország nemzeti szuverenitását is. Ezért az ügy feltárásában és a veszélyek elhárításában a nemzetbiztonsági szolgálatoknak is kulcsszerepük van. A Nemzetbiztonsági Bizottság az ülésszak első ülésén napirendre is tűzte a kérdést. Ezen a héten, az október 27-ei, csütörtöki ülésünkön szintén részletes tájékoztatást kérünk a szolgálatoktól. Nem engedhetjük meg, hogy a demokratikus magyar választásokba külföldről avatkozhassanak be. Meg kell védenünk nemzeti szuverenitásunkat. A Fidesz-frakció eltökélt abban, hogy az ezt veszélyeztető kísérletek kiderüljenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most válaszadásra Répássy Róbert államtitkár úrnak adom meg a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Valóban, az elmúlt több mint harminc évben konszenzus volt abban a magyar parlamenti pártok között, hogy nem lehet külföldről anyagi támogatást elfogadni a választásokhoz; ezt egyébként minden jogszabályunk, a párttörvény vagy a kampányfinanszírozásról szóló törvények is, a választási törvények is tartalmazzák. Tehát előírás az, hogy Magyarországon külföldi támogatás, külföldi anyagi támogatás nem kerülhet a választási kampányba, ezzel nem lehet befolyásolni a magyar választásokat. Ezt, ahogyan mondtam, több mint harminc évig többé-kevésbé a magyar baloldal is betartotta, azonban ami történt, az nemcsak egy politikai konszenzust változtatott meg, hanem bizony, ahogy ön is említette, itt akár törvénytelen pénzügyi műveletek történhettek, ezért indokolt, hogy ebben mind az Országgyűlés szakbizottsága, mind pedig a nyomozó hatóságok elkezdtek vizsgálódni. Úgy gondolom, mindannyiunk érdeke, hogy kiderüljön az igazság ebben az ügyben, kiderüljön az, hogy vajon ez a közel 2 milliárd forint hova került, milyen módon befolyásolta a választásokat, és milyen módon használták fel azok a pártok, akik ebben részesültek, azok a politikai személyek és politikai szervezetek, akik részesültek. Tehát úgy hiszem, hogy ha az Országgyűlés bizottságában elindult egy ilyen tényfeltárás, akkor ez talán minden párt támogatását élvezheti. Nem hiszem, hogy bármelyikünk megengedheti azt, hogy erre még egyszer sor kerüljön, és természetesen ennek a mostani ügynek a részleteit is ki kell vizsgálni. [[Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy meg kell fontolni a kampányfinanszírozás szabályainak megerősítését azért, hogy megerősítsük azokat a szabályokat, amelyek szerint külföldről sem közvetlenül nem fogadhatnak el pénzeket a pártok, sem közvetve, ilyen módon, ahogyan itt történt ebben az ügyben.]] Tehát megfontolandó, hogy ebből levonjuk a tanulságot, és megfelelő jogszabályokat alkossunk a külföldi kampányfinanszírozás megakadályozására. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A frakciók által előre bejelentett napirend előtti hozzászólások végére értünk. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló szintén napirend előtti felszólalásra kért lehetőséget, amelyet a Házbizottságban megjelent képviselőtársaimmal egyező akarattal lehetővé teszek számára. Tehát megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, aki hozzászólásának első néhány mondatát anyanyelvén mondja el, utána pedig magyarra is lefordítja ezt. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Уважаеми господин Държавен секретар! Позволете ми да ви поздравя от името на българите в Унгария и от моето име по случай деня на българо-унгарското приятелство. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár úr! Engedjék meg, hogy a magyarországi bolgárok nevében és mint bolgár nemzetiségi szószóló tisztelettel köszöntsem önöket a magyar-bolgár barátság napja alkalmából. Október 19e kiemelkedő jelentőséggel bír Bulgária ünnepnaptárában és mára már Magyarországon is. Erre a napra esik Csodatévő Rilai Szent János ünnepnapja, aki az ortodox egyház szentje és Bulgária védőszentje. A szentre Magyarországon is csodatevőként tekintünk, ereklyéje az esztergomi bazilikában is bizonyította természetfeletti erejét III. Béla királyunk uralkodása alatt. Emlékét ma az altemplomban elhelyezett kétnyelvű emléktábla őrzi. Immár 2017. október 19e óta egy ugyanolyan kétnyelvű emléktábla hirdeti Bulgáriában, Szófia főváros legrégebbi, Szent Szófia templomában a magyar-bolgár barátságot. Ebben az évben először már mindkét országban megünneplésre került a barátságnap zarándoklattal, imával és a megemlékezés virágainak elhelyezésével az emléktáblák előtt. Esztergomba a Magyarországi Bolgár Kéttannyelvű Óvoda óvodásai zarándokoltak el. Bulgária fővárosában, Szófiában a magyarországi bolgár közösség zarándoklatával tisztelgett és egy színházi díszelőadás keretében ünnepelt, amelyen telt ház előtt felléptek a Jantra és a Roszica néptánccsoportjaink. A világjárvány okozta nehéz időszak és az elmaradt rendezvények után végre együtt emlékezhettünk és ünnepeltük meg a Bulgária nemzetgyűlése és Magyarország Országgyűlése egyhangú határozatával elfogadott és kinyilvánított október 19-ét, a magyar-bolgár barátság napját. Külön öröm a magyarországi bolgárok számára, hogy idén a bolgár nemzetiség és a két ország kormányának képviseletével március 3-án egy hivatalos alapkőletétellel megkezdődtek az új bolgár oktatási és kulturális központ kivitelezési munkálatai a IX. kerületben található bolgár ortodox templom szomszédságában, a Bolgár Művelődési Házzal szemben. [[14.40]] Ezzel az építkezéssel valóra válhat a több mint százéves Magyarországi Bolgárok Egyesülete alapítóinak álma, egy helyre kerül a nemzetiségünk létét és életét meghatározó három alappillér: templom, művelődési ház és iskola, mint egy Szentháromság, mint egy kis Bulgária. Mindig kihívásokkal teli időkben kellett építkeznünk. Így volt ez, amikor az 1930-as években megépítettük a templomunkat és az 1950-es években a művelődési házunkat. Így van ez most is, de meggyőződésünk, hogy várhatóan a 2024. év végére elkészülhet az új épület, amely Közép-Európa legnagyobb, a határon túli bolgárság oktatási és kulturális központja lesz, amelyet terveink szerint egy határon túli bolgárokat egyesítő konferenciával tudunk majd megnyitni. Bebizonyosodott, hogy a magyar-bolgár barátság érdemes egy külön napra. A magyarországi bolgár nemzetiség hídszerepet tölt be a két ország együttműködésében szinte minden területen. Híd, mellyel mind a két állam és hamarosan a határon túli bolgárság szorosan kapcsolódhat egymáshoz, kifejezve ezzel összetartozásunkat és egyben Magyarországhoz való hűségünket. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint bolgár nemzetiségi szószóló, megtisztelő számomra, hogy felszólalhattam az Országgyűlés előtt a magyar-bolgár barátság napja alkalmából. Engedjék meg, hogy köszönetemet fejezzem ki Magyarország Kormányának, az Országgyűlésnek, hogy a nemzetiségi források és az egyedi támogatások rendelkezésre bocsátásával biztosítja a magyarországi bolgár közösség hagyományteremtő törekvéseit. Köszönetemet fejezem ki a Miniszterelnökség egyházi és nemzetiségi kapcsolatokért felelős államtitkárának, munkatársainak és Bulgária magyarországi nagykövetének és munkatársainak, hogy ebben az évben már mindkét országban ünnepelhettük a magyar-bolgár barátság napját, október 19-ét. Végezetül engedjék meg, hogy csodatevő Rilai Szent János tanítását idézzem, mely a mai napig iránytűje a bolgár nemzetiségnek, hogyan maradjunk meg azok, akik vagyunk: maradjon a testvéri szeretet, ne feledkezz meg az idegenszeretetről, mert általa egyesek angyalokat vendégeltek meg anélkül, hogy tudták volna. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Szószóló Úr! A magyarországi nemzetiségek történelmünk különböző időszakaiban, korszakaiban különböző helyekről érkeztek, különböző kultúrával, vallási felekezethez tartozással képviseltetik magukat hazánkban. Mindezektől függetlenül, a különbözőségtől függetlenül az elmúlt évszázadokban és most is erősítették a nemzetet, a települések képére, építészetére, a mezőgazdaságra, a vallásra, a kultúrára máig is nagy hatással vannak, nagy hatással bírnak. Így van ez a magyarországi bolgárok életével is, hiszen több mint száz évvel ezelőtt érkezett az a nagy tömeg, amely Magyarországon telepedett le, és máig is fönntartják a kultúrájukat, nyelvüket és közösségeiket. Szorgalmuk, tudásuk leginkább a mezőgazdaságon belül tapasztalható meg. Összefogásuk a legnehezebb időkben is, így például az első világháború alatt, vagy az azt követő időszakban is megmutatkozott, hiszen ekkor építették templomukat, ekkor építették iskoláikat, vagy ekkor alapították őket; és sokszor mindezt közadakozásból. Mint ahogy közadakozásból épült az a művelődési vagy kultúrház is az ötvenes években, a legnehezebb rákosista években és mindezt a bolgár közösség tette , s az elmúlt évtizedben számos nemzetiségi beruházás mellett, felújítások mellett a bolgár közösség is gazdagodott, fejlődött. Ellentétben a korábbi baloldali, Gyurcsány Ferenc vezette kormányokkal, a nemzetiségekkel összefogtunk. Összefogtunk azért, hogy mindaz, amit ők ennek az országnak tettek kulturálisan, építészetében és más területen is, azt mi tisztelettel megköszönjük nekik, és felújíthassák épületeiket, közösségeik erősödhessenek. Így a bolgár közösség megújíthatta az elmúlt években a kultúrházát, megújíthatta a budapesti templomát, még ha Dobrev Klára aki magát bolgárnak nevezi ezt kritizálta [[Dr. Vadai Ágnes: Ó, hát, így legyen lottóötösöm! Szégyelljétek magatokat! Vitályos Eszter: Ti szégyelljétek magatokat! Zaj a DK soraiban.]] , és megkezdhették önök a Bajza utcai ingatlancserével a bolgár oktatási és kulturális központ építését is. Országos és helyi önkormányzataik szervezik a közösségi oktatási, kulturális programokat, és egyéb más olyan területeken vannak jelen, ami mindenképp erősíti a bolgár jelenlétet. Ezek részévé vált a bolgár-magyar barátság napja is. 2016-tól október-19 én, Rilai Szent János ünnepén, egyik évben Magyarországon, másik évben pedig Bulgáriában tartjuk az ünnepet. Most Szófiában, ahogy ön is említette, nagy sikerű bemutatót tartott a Jantra és a Roszica felnőtt- és gyermek-néptáncegyüttes. Koszorúzással emlékeztünk meg ezen a napon, ugyanúgy, ahogy a gyermekek Esztergomban is. Tárgyalásokat folytathattunk közösen világi és egyházi vezetőkkel a bolgár közösség érdekében, de a két nemzet érdekében is. S ha a tárgyalások jelentőségét összefoglalhatom, akkor egyik oldalról a békességteremtés, a békesség megőrzése és a keresztény értékek megőrzése volt talán a középpontban, de mindenképp kiemelkedő volt a tárgyalás Iliana Iotova asszonnyal, aki Bulgária baloldali köztársasági alelnöke, és aki teljes mértékben és teljesen érthető módon azt az országot szolgálja, ahol él. Így nem véletlenül háborodott föl azon a brüsszeli döntésen… miután a schengeni döntés újra negatívan érintette országukat, újra negatívan érintette egyébként Romániát is. Az országért állt ki, nem úgy, ahogy ezt teszi most a baloldal Brüsszelben a nemzettel szemben. Tudnának tanulni ettől az asszonytól is, aki baloldaliként ki mer állni, összefogást tud kezdeményezni országon belül jobb- és baloldali pártok között, azért, hogy helyben a nemzetet szolgálhassák. Mindezt Dobrev Klára vezetésével baloldaliként pont az ellenkezőképp teszik. Van mit tanulni. Tisztelt Országgyűlés! A bolgár-magyar barátság napja fontos, sok mindent tanulhatunk egymástól, sok mindent átadhatunk egymásnak. Itthon lehetnek vitáink, külföldön azonban, például Brüsszelben, össze kellene fognunk, úgy, ahogyan azt teszik más nemzetek is. Felértékelődik egyébként a bolgár-magyar barátság most [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét. Vajda Zoltán és Szabó Sándor tapsol.]] a nemzetek közötti együttműködésben is. Köszönöm önöknek. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Hegedüs Andrea, DK; Horváth László, Fidesz. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, LMP; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Jámbor András Imre, Párbeszéd; Varga Ferenc, Jobbik; Orosz Anna, Momentum; Komjáthi Imre, MSZP; Komáromi Zoltán, DK; Vejkey Imre, KDNP; Sztojka Attila, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Sas Zoltán, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sztojka Attila, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bencze János, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül határoz. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/518-2/2022. számú elnöki döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül határoz. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/518-2/2022. számú elnöki döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! (Szavazás.) Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a házelnöki döntést hatályában fönntartotta. [[14.50]] Bejelentem, hogy Tóth Bertalan frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az előbb idézett elnöki döntést. Kérem, szavazatszámláló géppel szavazzanak! Most kérem a szavazatokat! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 118 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a házelnöki döntést fönntartotta. Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy ezt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogynem!]] bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy ezt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. (Dr. Vadai Ágnes: Dehogynem!) A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/522-2/2022. számú elnöki döntést. Kérem a technikai személyzetet, hogy legyenek szívesek a gépi szavazást lehetővé tenni, megtakarítjuk, ha megengedik, a kézi szavazást, ugyanis Gyurcsány Ferenc kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Hol van?]] Tehát kérdezem tisztelettel a Házat, hogy fenntartjae hatályában az előbb említett elnöki döntést. [[Dr. Vadai Ágnes: Ha valakinek igénye van találkozni Gyurcsány Ferenccel, jöjjön el egy rendezvényünkre, szívesen látjuk!]] Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Vitályos Eszter: Van rendezvényetek?]] Megállapítom, hogy a Ház 118 igen szavazattal, 38 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett a házelnöki döntést hatályában fönntartotta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. október 24-27-ei és november 2-ai ülésének napirendi javaslata akként módosuljon, hogy a 2025. évi oszakai világkiállításon [[Dr. Vadai Ágens: Az olyan fontos!]] történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/1611. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a 2022. október 26-ai, szerdai ülésnap helyett a 2022. október 27-ei, csütörtöki ülésnapon utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. A határozati házszabály 86. § (4) bekezdése alapján az Országgyűlés a politikai vitát a 37. § alkalmazásával időkeretben tárgyalja. Ennek alapján azt kezdeményezem, hogy a gyermekeink jövőjéről, a közoktatás minőségéről és feltételrendszeréről szóló V/1550. számú előterjesztést az Országgyűlés négyórás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc, a DK képviselőcsoportjának 23 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 18 perc, a Momentum képviselőcsoportjának 18 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 17 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 14 perc, az Mi Hazánk képviselőcsoportjának 14 perc, az LMP képviselőcsoportjának 13 perc, a független és nemzetiségi képviselőnek pedig 3 perc áll rendelkezésére. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 10-10 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Ház! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetérte azzal, hogy az előterjesztést négyórás időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a javaslatot 120 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági Bizottságot „Az állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek 2020. évi működéséről, az állami vagyon állományának alakulásáról, az állami vagyonnal való gazdálkodás folyamatairól” címmel benyújtott B/1348. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 120 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. Most, tisztelt képviselőtársaim, kétperces technikai szünetet rendelek el, és közben átadom az ülés vezetését Latorcai János alelnök úrnak. (Szünet: 14.55 14.59 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat. Most soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1311. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, azt követi a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetése. A bizottság előadója Illés Boglárka képviselő asszony, akinek meg is adom a szót. Nyolc perc az időkerete. Képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. október 20-án megtárgyalta az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló T/1311. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a házszabály 46. §-a értelmében 27 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében és 9 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt időszakban egy több hónapos egyeztetési folyamat végéhez értünk; egy több hónapos egyeztetési folyamat végéhez, amely Magyarország Kormánya és az Európai Bizottság között zajlott le, mindez az úgynevezett feltételességi eljárás, a kondicionalitási mechanizmus keretében. [[15.00]] Ma már kijelenthetjük, hogy ezek a tárgyalások sikerrel zárultak. Sikerrel zárultak, hiszen a Bizottság megállapította, hogy a kormány által benyújtott javaslatok megfelelően fogják orvosolni azokat az aggályokat, amelyek miatt a feltételességi eljárás elindítására sor került. Ez tudja kinyitni azokat a kapukat, amelyeken belépve az újjáépítési alappal és a kohéziós forrásokkal kapcsolatos tárgyalások végére is pontot tehetünk. Ez tudja megteremteni annak a lehetőségét, amelyet mindannyian fontosnak tartunk, mindannyiunknak fontosnak kell tartanunk, többek között az egészségügy további fejlesztését és a pedagógusoknak jogosan járó béremelést, tehát a magyar embereknek jogosan járó források megérkezését. A kormány a megegyezéssel kapcsolatosan már több javaslatot is a tisztelt Ház elé terjesztett, és ebbe a sorba illeszkedik a most tárgyalandó javaslat is. Az előttünk fekvő javaslat a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettek tekintetében a kormány által az Európai Bizottsággal egyeztetett szabályok szerint módosítja az eljárási szabályokat. Ezáltal azon közjogi tisztségviselők esetében, akik az országgyűlési képviselőkre vonatkozó szabályok szerint tesznek vagyonnyilatkozatot, újból kötelező lesz a családtagjaik számára is a vagyonnyilatkozat megtétele. Ezen túlmenően a változásbejelentési kötelezettség helyett visszaáll az évenkénti, továbbá a záró vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslata érdemi és technikai módosításokat is tartalmaz. Tisztelt Ház! Bár a német mintára megalkotott európai parlamenti vagyonnyilatkozatot alapul véve az európai parlamenti képviselők vállára nehezedő terhekben osztozni kívántunk, én támogatom, hogy térjünk vissza a szigorúbb hazai szabályozásra, és a polgárok irányába minősített felelősséggel adjunk számot. Egyúttal javaslom, hogy Európa más mintaállamaiban is fontolják meg a magyar példát akár ezen a területen is. Továbbá kérem önöket, hogy szavazatukkal támogassák a javaslatot, és az Európai Bizottsággal való minél hamarabbi, minél gyorsabb megegyezéshez ezen keresztül a támogatásukkal járuljanak hozzá, amivel csak tudnak, és most ezzel tudnak. A magyar emberek iránti felelősségem okán én így fogok eljárni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A bizottság kisebbségi véleményét, amelynek 7 perces az időkerete, Arató Gergely képviselő úr fogja ismertetni. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Ház! Sajnos nem tudom osztani a képviselő asszony és a bizottság többségének az álláspontját, és nem tudták osztani a bizottság ellenzéki képviselői sem. Ugyanis amikor áttekintettük a törvényjavaslatot, azt, hogy a kormány milyen módosító indítványokat fogadott el, miket javasolt beépíteni, illetve hogy a bizottság mélyen tisztelt többsége milyen javaslatok beépítését javasolta, azt láttuk, hogy azokat az alapvető problémákat, amelyek ezzel a törvényjavaslattal vannak, nem orvosolta sem az előterjesztő, sem a Törvényalkotási Bizottság többsége. Érdemes egy pillanatra visszatérni ennek a törvényjavaslatnak az előzményeihez. Júliusban, a nyáron volt az, amikor önök a választás után úgy gondolták, hogy már azt a minimális kontrollt, amit az eddigi vagyonnyilatkozati rendszer jelentett az önök gazdagodása fölött, sem tudják elviselni, és azt javasolták, hogy egy nagyon kevés tartalommal rendelkező jövedelemnyilatkozat lépjen a korábbi vagyonnyilatkozati rendszer helyébe. Egyébként valóban nem volt tökéletes a vagyonnyilatkozati rendszer korábban sem, lehetett volna szigorítani, lehetett volna szigorúbb ellenőrzést, nagyobb átláthatóságot rendelni hozzá, de önök nem ebbe az irányba mozdultak el, hanem éppen az ellenkező irányba. Ugye, azt mondták, hogy ez az európai minta, ez milyen nagyon jó lesz, aztán kiderült, nem egész fél év alatt, hogy szó sincs erről. Épp ellenkezőleg, mindenki pontosan érti Európában is azt, hogy önök mit csinálnak és hogyan csinálnak. S persze lehet hivatkozni a német meg az európai parlamenti gyakorlatra, csak az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy mondjuk, Németországban nincs példa arra, ami itt velünk történt, hogy éppen ma kért az ügyészség nyolc évet korrupciós bűncselekmény miatt egy volt államtitkárra. Abban az országban, ahol ez megtörténhet és megtörténik s én félek tőle, hogy nem csak egy esetben lenne indokolt a korrupciós bűncselekmények elleni szigorú fellépés , ott bizony indokolt egy szigorúbb vagyonnyilatkozati rendszer fenntartása. Ezek után önök eljutottak oda, hogy talán mégiscsak kicsit jobb volt a korábbi rendszer, és azt mondták, rendben van, hogy ha ennyire akarja az Európai Unió, akkor visszatérünk a korábbi vagyonnyilatkozati rendszerhez. De mint mindig, ez alkalommal sem mondtak igazat. Merthogy nem térnek vissza a korábbi vagyonnyilatkozati rendszerre, hanem hagytak, mondanám azt, hogy kiskaput, de hát nem kiskapu ez, hanem egy jó nagy kaput, egy kapubeállót, mondván, hogy igen, de a lakóingatlanok, a lakáscélú ingatlanok nem számítanak bele, miközben mindannyian emlékszünk, hogy például Rogán Antal villája kapcsán pont ezek a lakásokra vagy lakóingatlanokra vonatkozó, összehasonlítható és ellenőrizhető adatok voltak azok, amik a legértelmesebbek voltak a vagyonnyilatkozati rendszerben. Azt kell tehát mondanom, hogy önök továbbra is trükköznek, továbbra is cseleznek, továbbra is megpróbálják kikerülni azt, hogy számot adjanak a gyarapodásukról, számot adjanak a vagyonukról, hogy a választópolgárok megtudhassák, mit és miből, hogyan vásárolnak. Hozzáteszek még egy pontot. A biztonság kedvéért még egy dolgot ebben a törvényjavaslatban rendeznek el ráadásul ez a Törvényalkotási Bizottság módosítói között is szerepel , tudniillik ebben rendezik el azt, hogy a miniszterek és államtitkárok, az állami vezetők az amúgy jól megemelt fizetésük mellett megtarthassák a vagyonkezelő alapítványokban lévő tudják, ezek azok, ahova az állami pénzt dömperrel kivitték , szintén milliós fizetéssel járó állásaikat. Azt kell mondanom önöknek, hogy ez a törvényjavaslat teljesen nyilvánvaló módon, bár jobb, mint a korábbi vagyonnyilatkozati rendszer, de nem szolgálja ebben a formájában az átláthatóságot, a korrupcióellenességet, nem felel meg a minimális elvárásoknak sem ebből a szempontból. Éppen ezért történt az, hogy a Törvényalkotási Bizottság ellenzéki tagjai közül a DK-s képviselők nemmel, további 9 képviselő pedig tartózkodással szavazott erről a javaslatról. S tisztelt képviselőtársaim, ma a parlamentben is számos alkalommal hallhattuk, hogy önök hazafiatlansággal vádolják az ellenzéki pártokat, mert nem érjük be kamuval, nem érjük be valamifajta mű eszközzel akkor, amikor a jogállamiságról és a korrupció elleni harcról van szó. Mi azt mondjuk, a magyar polgárok abban érdekeltek, hogy a magyar polgárok, a magyar gazdaság, az önkormányzatok, a civil szervezetek kapják meg az uniós forrásokat, és nem abban érdekeltek, hogy önök ismét saját maguk, a barátaik, a rokonaik és üzletfeleik gazdagodására költsék ezeket a pénzeket. De tudják, mit, az közös érdek, hogy ezek a források rendelkezésre álljanak. Most itt van egy kiváló pont arra, hogy megmutassák, ez önöknek tényleg fontos. Mondjanak le arról, hogy ne lehessen látni a vagyonukat, mondjanak le arról, hogy beüljenek ezeknek a gazdasági vagy vagyonkezelő alapítványoknak a testületeibe jó pénzért, hozzanak egy kis személyes áldozatot az átláthatóságért és azért, hogy ezek a források valóban rendelkezésre álljanak, hogy valóban elhihető legyen, hogy önök az átláthatóságért és a korrupció ellen akarnak föllépni. [[15.10]] És ha ezt megteszik lesz rá módjuk, mert ennél a törvényjavaslatnál lesz ellenzéki módosító indítvány, amely érdemben előrelépne ebbe az irányba, ha ezt megteszik és megszavazzák ezt a módosító indítványt, akkor elhiszem, hogy önök valóban harcolni akarnak a korrupció ellen, és valóban meg akarják teremteni a feltételeit annak, hogy ezek az uniós források rendelkezésre álljanak. De amíg a saját érdekükben továbbra is sunyi módon próbálják kikerülni a jogállamiságot és az átláthatóságot, addig ne papoljanak nekünk hazafiságról! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, Répássy Róbert államtitkár, miniszterhelyettes urat, hogy kíváne most felszólalni [[Dr. Répássy Róbert bólint.]] , előterjesztői expozét mondani. Amennyiben igen, tájékoztatni kell önt, tisztelt államtitkár úr, hogy összesen 15 perces az időkeret, de amennyit elhasznál a mostani felszólalásában, a zárszó annyival rövidebb lesz majd. Köszönöm szépen. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő, egyes, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló T/1311. számú törvényjavaslattal kapcsolatban a törvényjavaslat a benyújtását követően többnyire jogtechnikai, kodifikációs módosító javaslatokkal egészült ki. A törvényjavaslat normaszövegében található, az egyes közjogi méltóságok vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségére vonatkozó átmeneti szabályok megszövegezése az egységes szabályozás és az egyértelmű jogértelmezés elősegítése érdekében egységesítésre került. A törvényjavaslat kormányzati igazgatásról szóló, 2018. évi CXXV. törvény módosítására vonatkozó része kiegészült azzal a rendelkezéssel, amely egyértelműsíti a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. törvényből jelenleg is következő szabályozást, ugyancsak elősegítve az egyértelmű jogalkalmazást. Kiemelendő, hogy az Országgyűlésről szóló törvény módosításra kerül akként, hogy azoknak a közjogi méltóságoknak, akik az Országgyűlésről szóló törvény szabályai szerint tesznek vagyonnyilatkozatot, a 2022. augusztus 1-jén vagy azt követően tett vagyonnyilatkozataik 2023. március 31-étől ingyenesen, korlátozás nélkül online bárki számára hozzáférhetővé válnak. A vagyon-, jövedelem- és gazdasági érdekeltségi nyilatkozat tartalma, amely a törvényjavaslat mellékleteként kerül szabályozásra, bizonyos helyeken módosult. Elöljáróban szükséges leszögezni, hogy a nyilatkozat tartalma szigorodott a benyújtott javaslathoz képest ellentétben az ellenzéki állításokkal. A módosítások jórészt az egyértelmű kitöltést hivatottak elősegíteni, így a nyilatkozatba a már megismert lábjegyzeteken túl további magyarázó lábjegyzetek kerültek beépítésre. Az ingatlanok feltüntetésénél a korábban azonosított jogalkalmazási nehézségeket kiküszöbölve a mezőgazdasági ingatlanokat járási szinten szükséges feltüntetni. Az azonos járásban és azonos művelési ágban található, valamint az azonos nyilatkozói jogállással rendelkező ingatlanokat a táblázat azonos sorában, nagyságrendileg összesítve kell feltüntetni. Osztott tulajdon esetén a tulajdoni hányadot is szükséges megjelölni. Az A) rész II. pontjában található Ingóságok résznél egyértelműsítésre került, hogy az egész pontra vonatkozóan a nagy értékű ingóságok esnek feltüntetési kötelezettség alá. A nyilatkozatban új elemként megjelenik, hogy ha a nyilatkozatot tevő külföldi pénznemben, azaz nem forintban ad meg adatokat, akkor a nyilatkozatában a vagyonnyilatkozat kitöltésének napján aktuális, a Magyar Nemzeti Bank hivatalos devizaárfolyamán az összeg forintértékét is megadni szükséges, az alkalmazott átváltási árfolyam feltüntetésével. Pontosításra került, hogy a nyilatkozatban szereplő gazdálkodó szerv fogalom alatt a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény definícióját szükséges érteni, így a fogalom tartalmilag lefedi a közérdekű vagyonkezelő alapítványokat is. Végezetül változás történt a nyilatkozat gazdasági érdekeltségek feltüntetésére irányuló részében is, ugyanis gazdálkodó szervezetben, illetve jogszabály által létrehozott testületben vállalt tagság mellett a pártoló, illetve tiszteletbeli tagságról is nyilatkozni szükséges, így a nyilatkozat D) részének tartalma a C) részbe beépítésre került. Tisztelt Ház! Ezekben kívántam bemutatni azokat a módosításokat, amelyekről ma szavazni fognak, és amelyek végül a törvényjavaslat elfogadása esetén beépülnek a törvénybe. Kérem tisztelettel a támogatásukat az előterjesztéshez.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy a zárszó elmondására összesen 10 perc és 40 másodperc időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Az időkereteket a hirdetőtáblán láthatják, a rendelkezésre álló időt ugyancsak a táblán, a hirdetőtáblán lehet majd folyamatosan követni. Most elsőnek Novák Előd képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőjének adok szót, aki írásban jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hogy a módosító javaslatomat nem támogatták, noha az csak egy technikai módosító javaslat volt, teljesen észszerű, az nem lep meg, hiszen láthattuk, hogy leszavazták korábban a helyesírási módosító javaslatainkat is és minden más módosító javaslatot ebben a ciklusban, ahogy a korábbiakban is sajnos ennyit a nemzeti együttműködés rendszeréről. Ennél azonban jobban fáj, hogy a képmutató, korrupciót fedező vagyonnyilatkozati rendszert először, ugye, júliusban egy még kevésbé átláthatóra cserélték, az uniós nyilatkozati rendszerre, most pedig az Unió csettintésére [[Csettint az ujjaival.]] gyakorlatilag rögtön visszahozzák lényegében a régi javaslatot. Ami a jelenleg hatályos nyári módosítást illeti, az, hogy megszüntették a hozzátartozók vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének előírását, az különösen fájó és elfogadhatatlan, bár tegyük hozzá, hogy most hiába állítják azt vissza, továbbra is az Országgyűlés széfjében, titkosítva fogják őrizni. A Mentelmi Bizottsághoz fordultam az elmúlt hetekben azzal a kérdéssel, hogy tudnake olyan példát mondani, hogy azt a széfet valaha kinyitottáke vagyonnyilatkozati eljárás során, és hát bizony nem tudtak egyetlenegy példát sem mondani, emberemlékezet óta nem történt olyan, hogy ami elvileg vizsgálható, azt valójában bárki is vizsgálhatta volna. Tehát magyarul, úgy nyújtják be az egy vagyonközösségben élő közeli hozzátartozók vagyonnyilatkozatát az Országgyűlésnek, hogy azt titkosítják, az Országgyűlés széfjében van, nem vizsgálják azt még akkor sem, amikor pedig igenis kellene, hiszen azért az elmúlt évtizedekben lehetett volna példát találni rá, amikor visszaéltek ezzel, ugye, és ki is derült; kiskorú gyermek nevére írattak különböző ingatlanokat, feltűnően sok vagyontárgy landolt általában az ő nevükön, miközben a képviselők szegények voltak, mint a templom egerei hivatalosan, a vagyonnyilatkozat szerint. És akkor ezek után ezt a meglehetősen képmutató vagyonnyilatkozati rendszert úgy módosították, hogy a jelenleg hatályos szabályozás szerint képviselőknél pontos összeget nem is kell feltüntetni a jelenlegi vagyonnyilatkozatban, csak jövedelemsávot, nem kell nyilatkozni a hozzátartozók jövedelméről, hitelekről, tartozásokról, az ingatlanokról, nagy értékű ingóságokról, megtakarításokról. Hát, lehet akkor ezt vagyonnyilatkozatnak nevezni, ahol nem kell ingatlanokról, ingóságokról, megtakarításokról beszélni?! Teljesen elképesztő, ahogy a szavakkal is játszanak, és ahogy vagyonnyilatkozatnak hazudják azt, ami egyáltalán nem az. És akkor csak hab a tortán, hogy az egész rendszerben direkt az átláthatatlanságra játszanak. Hiába tettem számtalanszor szóvá, hogy elfogadhatatlan az, hogy nem kereshető például, direkt még csak nem is karakterfelismert PDF-ként teszik közzé azt, amit már egyébként évtizedekkel ezelőtt is az Országgyűlés honlapján, mindent karakterfelismerten tettek közzé, minden egyes, papíralapon benyújtott javaslatot is. Az elektronikus kitöltőrendszer is úgy működik, hogy elektronikusan kitöltjük, aztán kinyomtatjuk, aláírjuk és beszkenneljük, tehát röhej, röhej! Nem tudom, melyik században élnek. Illetve itt most nem is a technikai hozzáértés hiánya, hanem sokkal inkább az a szándékos hozzáállás van, hogy ne lehessen rákeresni, ne lehessen összehasonlítani, ne lehessen az országgyűlési képviselők vagyongyarapodását vizsgálni. Nyáron leszavazták azt a módosító javaslatomat, amelyben nyilvánossá is tettem volna az országgyűlési képviselőkkel egy közös háztartásban, vagyonközösségben élő közeli hozzátartozók vagyonnyilatkozatát, ezért most önálló törvényjavaslatként nyújtottam be, hogy kerülhessen hát ide várhatóan persze megint nem fog kerülni, de legalább egy szakbizottság elé, mert ezzel szerintem igenis foglalkozni kell a politikusbűnözés visszaszorítása érdekében; ha másért nem, önöknek, úgy tűnik, mostanában Brüsszel fontos, ha ők tartják vissza a pénzeket a korrupciójukra való hivatkozással, akkor fogadják meg a Mi Hazánk Mozgalom e javaslatait, és tűzzék például napirendre ezt a javaslatot; miként azt is, hogy az országgyűlési képviselők esetleges más állampolgársága is nyilvános legyen. [[15.20]] Erre is egy önálló törvényjavaslatot nyújtottam be most, miután a módosító javaslatomat egyébként leszavazták a vagyonnyilatkozat kapcsán. Pedig, ahogy kell nyilatkozni jelenleg a hozzátartozók neveiről is, vagy kell nyilatkozni iskolai végzettségről, nyelvtudásról, úgy azt gondolom, hogy állampolgárságról különösen kellene. Nemzetbiztonsági kockázatot is jelent, hogy jelenleg eltitkolhatják, milyen esetleges egyéb kötöttségekkel rendelkezik egy adott képviselő, vagy ki épített ki magának egyfajta menekülő-útvonalat. Emlékszünk a volt államtitkárra, az MSZP-elnökhelyettes Simon Gáborra, aki egy afrikai banánköztársaság útlevelét rejtegette a széfjében. Tehát nemcsak egy 240 milliós számláját találták meg Bécsben meg aztán több tíz millió forintot a széfjében, mindenféle eredetigazolás nélkül és természetesen a vagyonnyilatkozatából kifelejtve, hanem egy útlevelet is. Ez pedig beszédes; ha valaki ilyen menekülő-útvonalat épít ki, akkor annak oka lehet, ott talán egy nyomozásnak is helye volna. És ha Izraelben meg lehet csinálni nálunk szigorúbban, nemcsak a nyilvánosságot, de azt is, hogy megszüntetik a képviselő mandátumát vagy a másik állampolgárságát valamelyikről le kell mondjon a kettősség esetén , akkor azt gondolom, Magyarországon az a minimum és ez egy már-már vállalhatatlanul mérsékelt javaslat még egyébként számomra is, de akkor legyen ez a kompromisszum, amit benyújtottam , hogy kötelező legyen nyilatkozni, és lássunk végre tisztán. Márki-Zay Péterről is csak a miniszterelnök-jelöltté való megválasztást követően derült ki a választói számára is, hogy egy másik ország állampolgárságával is rendelkezik. Felmerült itt, ugye, Szabó Timea CIA-ügynöksége, sőt legutóbb a Jobbik utolsó ’56-osa, Murányi Levente Gyöngyösi Mártont nevezte CIA-ügynöknek. [[Arató Gergely közbeszól.]] Sokaknál felmerült már ez a gyanú, amit végre tisztázni kellene, ezért ne titkolják tovább, ne titkosítsák tovább nyilatkozzanak az esetleges kettős állampolgárságról! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csak egy kis pontosítás a jegyzőkönyv kedvéért: amikor azt említette képviselő úr, hogy a nyár folyamán az Országgyűlés nem fogadta el, az a tavaszi ülésszak végét jelenti. Köszönöm szépen. [[Novák Előd: Így van.]] Így értette a nyarat, ugye? [[Novák Előd: A rendkívüli ülésszakot.]] A rendkívüli ülésszakot. Köszönöm szépen. [[Novák Előd: Köszönöm.]] A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tudja, amiről most vitatkozunk, az nem más, mint hogy a korrupció történelmi szintje miatt önök veszélybe sodorták a magyar embereknek megjáró uniós pénzeket. Meglepett egy kicsit Illés Boglárka képviselő asszony, amikor arról beszélt a TAB-vélemény ismertetésekor, hogy egy több hónapos egyeztetési folyamaton vannak túl, holott éppen júliusban, három hónappal ezelőtt fogadta el az önök többsége azt a törvényt, amely megszüntette Magyarországon a vagyonnyilatkozatok rendszerét. Majd valamilyen módon így a tárgyalások folyamatában önök kaptak valami jelzést vagy nem tudom, ugye, nem látjuk ezeket a tárgyalásokat , szeptember végén benyújtottak egy javaslatot, amely részben visszacsinálná ezt a rendszert. Ugye, a fontos különbségekről hallhattunk. De mégiscsak a korrupcióellenes intézkedésekről van szó. Ebben a vitában Répássy államtitkár úrral, én példát hoztam rá, hogy milyen magas szinteket ért el a korrupció az önök kormányában. Ugye, ez egészen a legmagasabb szintekig jutott, hiszen az igazságügyi miniszter helyettese is érintett az ügyben. Már szó esett róla, éppen a mai napon derült ki, hogy a Központi Nyomozó Főügyészség korrupciós és vagyon elleni bűncselekmények és pénzmosás miatt vádiratot nyújtott be Schadl György és 21 társa, köztük Völner Pál, a korábbi igazságügyi államtitkár, államtitkár úr elődje ügyében. Akkor ebben a vitában egyébként hevesen reagált rá államtitkár úr, amikor én elmondtam, hogy mivel vádolja államtitkárelődjét az ügyészség; akkor úgy fogalmazott államtitkár úr, hogy nem elviselhető ön szerint az a helyzet, hogy ez a bizonyos ember, tehát Schadl György még a mai napig is a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet. Én is úgy erőteljesen kifejeztem azt a véleményemet, hogy az egy nagyon súlyos jogszabályi, törvényi hiányosság, hogy nem lehet őt kimozdítani ebből a pozícióból, és akkor ön utalást tett rá, államtitkár úr, hogy ha lépéseket tennénk annak érdekében, hogy el lehessen távolítani egy ilyen súlyos váddal illetett személyt ebből a fontos pozícióból, akkor az nyilván fontos lépés lenne. Egy kérdésem van államtitkár úrhoz: én benyújtottam a javaslatot, amit a sajtóban lex Schadl törvényjavaslatként aposztrofáltak, ami arról szól, hogy ilyen esetben hasonló elbírálás alá essen a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke ebből a tisztségéből levezethetően, mint egyébként a végrehajtók. Ha önök elfogadják ezt a törvényjavaslatot, akkor azonnal el kell távolítani Schadl Györgyöt e fontos pozícióból. Kérdésem államtitkár úrhoz, hogy ha önöknek már nem volt ideje arra, hogy benyújtsanak egy ilyen törvénymódosító javaslatot, akkor támogatni fogjae a kormány, illetve támogatni fogjae a Fidesz-KDNP-frakció ezt a lex Schadl javaslatot, és ezzel lehetőséget biztosítanake, hogy eltávolítsák ebből a fontos pozícióból azt az embert, akire egyébként épp a mai napon kért tíz évet az ügyészség. Hozzáteszem, ugye, Völner Pálra nyolc évet kértek, Völner Pál nemcsak hogy szabadlábon van, de a mai napig ügyvédként praktizálhat. Én azt gondolom, hogy ez is egy nagyon súlyos tünet, nagyon súlyos probléma. Rátérve a vagyonnyilatkozatok rendszerére. Amikor önök nyáron, a júliusi vitában azzal érveltek, hogy nemzetközi példákat vettek át, akkor mi elmondtuk világosan, hogy ez az a kérdés, amelyben nem kellene rossz nemzetközi mintákat átvenni, hiszen az a minta, amelyre önök hivatkoznak az Európai Parlament gyakorlatában, az nem is vagyonnyilatkozat, hanem valamiféle érdekeltségi nyilatkozat. Ezen felbuzdulva önök megszüntették a vagyonnyilatkozatok rendszerét, és most próbálják visszahozni. Ez teljesen értelmezhetetlen, és ez is azt mutatja, erre van idejük, hogy ezekkel a javaslatokkal játszadozzanak, míg a jogszabályt nem változtatták meg, ezért Schadl György még mindig a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet. Valóban, önök nem ezt a helyzetet állítják vissza, egyébként önmagában azt az alkalmatlan helyzetet, ami volt korábban, hiszen itt több olyan kitételt is tettek, ami nem az eredeti állapotot állítja vissza. Például, erről is szó esett, hogy a lakások, lakóingatlanok tekintetében önök nem tartják fontosnak a vagyonbevallás kitöltését, illetve az összeférhetetlenség terén mentesíteni akarják a vagyonkezelő alapítványok tisztségviselőit az összeférhetetlenség alól. Ez elképesztő és elfogadhatatlan, én úgy gondolom. Annak érdekében, hogy értelmezhető legyen a most az Országgyűlés által elfogadandó törvény, mi is módosító javaslatot nyújtottunk be. Az elmúlt években, minden évben benyújtottuk azt az átfogó javaslatot, amely a vagyonnyilatkozatok rendszerét egy teljesen új alapra helyezné, és ezzel párhuzamosan egyébként, itt visszautalok Novák Előd képviselő úr egyébként jogos felvetésére, mi önkéntesen közzé is tettük az egy háztartásban élő hozzátartozóink vagyonnyilatkozatát. Nos, ezt is kötelezővé tenné a módosító javaslatunk. A továbbiakban pedig azt tartjuk szükségesnek, hogy a nyilatkozatok mindig kötelezően legyenek ellenőrzés tárgyai, tehát azt követően, hogy benyújtja egy képviselő, azonnal az Állami Számvevőszék azt vizsgálja meg a helytállóság, a teljesség tekintetében, illetve hogy a vagyongyarapodás tekintetében vane arra utaló jel, hogy itt valami nem történt törvényesen, figyelembe véve a jövedelmi helyzetét az adott képviselőnek vagy a vagyonnyilatkozatot tevőnek. Fontosnak tartjuk, hogy legyenek kereshető adatbázisok. És azt is nagyon fontosnak tartjuk az új törvény elfogadásával, hogy legyen következménye annak, ha valaki hazudik a magyar embereknek, legyen következménye, ha valaki csal a vagyonnyilatkozatában, mert a jelenlegi rendszerben és az önök javaslatában ennek semmiféle következménye nincsen. Fontosnak tartjuk a pontos összegszerűséget. Ezt is tartalmazza a javaslatunk. Szeretnénk, ha az ingóságok mellett a vagyoni értékű jogokat is be kellene mutatnia a vagyonnyilatkozatot tevőnek a magyar embereknek. Az érdekeltségében lévő gazdasági társaság használatába adott állami vagy önkormányzati vagyont, illetve az ingyenes juttatásokat, költségvetési vagy uniós támogatásokat is be kell mutatni a mi meggyőződésünk szerint. És a nagy értékű ingóságok esetében az ötmilliós határt leszállítanánk egymillióra, hogy az egymilliót meghaladó értékű vagyonelemeket is közzé kelljen tenni. Én nagyon bízom benne, hogy Illés Boglárka képviselő asszonynak az a mondata, miszerint javasolja, hogy térjünk vissza egy szigorú magyar szabályozáshoz, arra is kiterjed, hogy ezeket a fontos információkat építsük be, és meg fogja szavazni a Fidesz-KDNP-frakció a mi javaslatunkat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Turi-Kovács Béla képviselő úr, a Ház doyenje. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azért kértem szót, hogy nyomatékkal szögezzük le a következőt: azok a tárgyalások, amelyek az Európai Unió és a magyar kormány, Magyarország között folynak, két szempont szerint érvényesülnek a kormány akarata és a parlamenti többség akarata szerint. Az egyik egyértelműen, hogy csak Magyarország érdekei, elsődleges érdekei érvényesülhetnek a tárgyalás során. Ezen nem lépett túl és nem léphet túl a kormány, nyilvánvalóan ezek között a keretek között kell maradni. Másrészről, és ez egy alapvető kérdés, ezek a tárgyalások nem sérthetik Magyarország szuverenitását. Mindkettő érvényesült. Mindezzel kapcsolatban azonban nyomatékkal szögezzük le: érthetetlen számomra hosszú-hosszú évtizedek után is, hogy miért követi az ellenzék azt a szerencsétlen álláspontot, hogy álláspontja szerint bármi, ami esetleg a kormánynak kellemetlen, nem jó, rossz, az a számukra esetleg jó. [[15.30]] Ez soha nem érvényesül. A történelem számtalanszor bebizonyította, hogy azok a politikai erők, amelyek efféle játékot folytatnak, mindig veszítenek; egyértelműen, hiszen egyértelmű az is, hogy az ország érdeke mi ebben a kérdésben. Azok a törvényjavaslatok, amelyek idekerültek, és ami most itt előttünk fekszik, egyetlenegy sem sérti a magyar érdeket, nem sérti a szuverenitásunkat, de egyértelműen szolgálja azt a megállapodást, amelyre Magyarországnak kétségtelenül szüksége van, mint ahogy minden magyar állampolgárnak szüksége van, az ellenzékinek is. Az ellenzéki állampolgárok ugyanazon érdekek mentén kell hogy érvényesítsék akaratukat, mint amint teszik a kormánypárti oldalon. Tisztelt Ház! Le kell szögezni, hogy azok az apró kérdések, amelyek most például a képviselői vagyonbevallás körül fölmerülnek, egészen érthetetlenek a számomra. Nincs ebben semmiféle torzulás, semmiféle változtatás, ami kellemetlen lenne akár az országnak, akár a képviselőknek. Egyértelmű az, hogy ezek a bevallások meggyőződésem szerint nem elsődlegesen azt szolgálják, azt a célt szolgálják, hogy a korrupciót szorítsuk vissza. Nem! Ezek elsődlegesen azt a célt szolgálják, hogy a képviselők világos és tiszta képpel álljanak, a lehető leginkább világos képpel állhassanak az ország színe elé és a választóik színe elé. Ilyen formában tehát ebben én semmiféle olyan változtatást nem érzékelek, amely bármiféle meghátrálást jelentett volna egy korábbi törvényjavaslattal kapcsolatban, mindkettő szolgálta volna ezt az érdeket és célt, az alkalmazáson múlik kétségtelenül sok minden. Tisztelt Ház! Úgy gondolom, itt lenne az ideje, hogy az ellenzék átgondolja a saját álláspontját, és az elkövetkezendő időben az Európai Unión belül, azt kell mondanom, azok a nagyon-nagyon rosszízű felszólalások, megszólalások, amelyek kifejezetten hátráltatni igyekeznek egy egyezség létrejöttét, meggyőződésem szerint el kell hogy maradjanak. Be kell fejezni; meggyőződésem az is, azt a fajta destruktív magatartást, amely mindent, ami ennek az országnak jó, érdemes ellenezni, mert hátha mégis haszon származik belőle. Még egyszer szeretném leszögezni: soha ebből az álláspontból haszon sem az ellenzékre, de különösen Magyarországra nem származhat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Nagy tisztelettel és érdeklődéssel hallgattam a hozzászólását, és nagyon sok minden van, amiben egyetértek önnel, azonban azt nem világította meg számomra: az, hogy a képviselők eltitkolhassák az ingatlanaikat a választók előtt, vagy az, hogy a kormányzati politikusok beülhessenek a vagyonkezelő alapítványok kuratóriumába több millió forintos fizetésért, hogyan segíti elő a nemzeti érdeket, vagy miért fontos abból a szempontból, hogy a nemzeti szuverenitást megvédjük. Lehetett volna, választhatta volna a kormány azt az utat, ha valóban fontosnak gondolná azt, hogy itt érdemben történjen valami annak érdekében, hogy jó esélyünk legyen megszerezni az uniós forrásokat, és hogy persze kisebb legyen a korrupció, hogy szóba áll a civil szervezetekkel, és szóba áll az ellenzéki képviselőkkel és az ellenzéki pártokkal. Sajnos, nem ez történt, és azt tudom mondani, hogy ezért a felelősséget nem mi, hanem a kormányoldal viseli.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megkérdezem miniszterhelyettes, államtitkár urat mint előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Tisztelt államtitkár úr, 10 perc és 40 másodperc időkeret áll az ön rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Csak röviden szeretnék az elhangzottakra válaszolni, ugyanis alapvetően ezeket a vitákat már lefolytattuk, tehát túl sok újdonságot nem tudtunk egymásnak mondani. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy egy éven belül valóban most harmadik változatban kerül elfogadásra a vagyonnyilatkozati rendszer. Egy évvel, pontosabban fél évvel ezelőtt még olyan vagyonnyilatkozatot töltöttünk ki, amely hosszú időn keresztül az Európai Bizottság és az Európai Parlament célkeresztjében állt, és folyamatosan azt hallottuk, hogy ezek nem felelnek meg az átláthatóság követelményeinek. Majd ezután az Országgyűlés úgy döntött, hogy akkor bevezeti az európai parlamenti képviselők vagyonnyilatkozatát, hátha ez megfelel az Európai Parlament és az Európai Bizottság elvárásainak. Kiderült, hogy az Európai Bizottság Magyarországgal szemben kettős mércét alkalmaz, mint mindig, most is. Kiderült, hogy a kettős mérce alapján nem fogadták el azt a vagyonnyilatkozatot, amit az európai parlamenti képviselők és mellesleg Németország parlamenti képviselői is alkalmaznak. Ekkor a kormány azt javasolta, hogy egy, a korábbi magyar vagyonnyilatkozatnak és az Európai Bizottság tagjainak összeférhetetlenségi és vagyonnyilatkozati szabályainak megfelelő új vagyonnyilatkozat kerüljön kitöltésre. Tehát amit most önök látnak a Ház előtt, az az európai biztosoknak, tehát az Európai Bizottság tagjainak az összeférhetetlenségi és vagyoni, érdekeltségi szabályainak megfelelő nyilatkozat, hátha ez majd megfelel az Európai Bizottságnak, hátha megfelel, ha olyan vagyonnyilatkozatot töltenek ki a magyar politikusok, amilyet ők kitöltenek Brüsszelben, majd meglátjuk, hogy ez elfogadható-e. Szerintem nagyjából a falig elmentünk ebben a kérdésben, tehát úgy gondolom, hogyha többet várnak el Magyarországgal szemben, azt már nem kell elfogadnunk, hiszen olyan elvárásokat nem kell teljesítenünk, amelyek még a velünk szemben megfogalmazott kritikák hangoztatóira sem vonatkoznak. Ami az itt felmerült egyéb kérdéseket illeti, természetesen a vagyonnyilatkozati rendszernek sok köze van a korrupcióhoz és a korrupció elleni küzdelemhez. Én magam is úgy gondolom, hogy a vagyonnyilatkozati rendszer, a vagyonnyilatkozatok az egyik eszköze a korrupció elleni küzdelemnek, de sajnos az elmúlt években azért láthattuk, hogy a vagyonnyilatkozatok, akármilyen vagyonnyilatkozati rendszer nem fogja megakadályozni azt, hogy valakik eltitkoljanak jövedelmeket, eltitkoljanak vagyonokat, hiszen a vagyonnyilatkozat csak azt tudja bemutatni, amit önbevallás alapján a vagyonnyilatkozatot adók közzétesznek. Ezt pedig különböző módon, elsősorban a nyílvánosság útján, másodsorban pedig állami nyílvántartásokból lehet csak ellenőrizni. Erre egyébként a törvényjavaslat ad egy jövőbeli megoldási lehetőséget, tehát tényleg mindenki számára, aki vagyonnyilatkozatot tesz, az lenne a legjobb, ha ez a vagyonnyilatkozat egy auditált vagyonnyilatkozat lenne, tehát később nem merülhet föl olyan vita, hogy valóban valóságose a vagyonnyilatkozat vagy sem. Tehát szerintem ez egy fontos lépés, ezt majd még valószínűleg az Országgyűlés meg fogja tenni. Tisztelt Képviselő Úr! A végrehajtói kar elnökével kapcsolatos kérdésére nem szeretnék ebben a vitában válaszolni, mert ez nem tárgya ennek a vitának, de ön írásbeli kérdést is intézett hozzánk, illetőleg a törvényjavaslatát tudtommal az Igazságügyi Bizottság fogja tárgyalni, tehát majd ott elhangzanak a válaszok. Köszönöm szépen elnök úr, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapunkon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvénynek a veszélyhelyzet meghosszabbításával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Kocsis Máté, Simicskó István, Dunai Mónika, Illés Boglárka, Kontrát Károly, Kósa Lajos és Nacsa Lőrinc képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/1308. számon a tisztelt Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. [[15.40]] Most megkérdezem az előterjesztő Illés Boglárka képviselő asszonyt, hogy kíváne felszólalni. [[Illés Boglárka nemet int.]] Nem kíván. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő asszony, hogy a zárszóra így 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelettel megkérdezem a kormány képviselőjét, hogy kíváne felszólalni. [[Vargha Tamás nemet int.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelettel tájékoztatom önt, államtitkár úr, hogy akkor 15 perc időkeret áll majd az ön rendelkezésére a vitában való felszólalások során, mert zárszót csak az előterjesztő mondhat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Honvédelmi és Rendészeti Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben, amelyek a hirdetőtáblán már megjelentek, mindenki ebből követheti, hogy mennyi idő áll még a felszólalásában rendelkezésre. Arról is tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, ki kíván élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Elsőnek Novák Előd képviselő úrnak adok szót, a Mi Hazánk képviselőcsoportjából, aki írásban jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem egyszerű Szabó Szabolcs ellenzéki képviselőtársam módosító javaslatát méltatnom, de mégis ezt kell tegyem, hiszen a Mi Hazánk Mozgalom megígérte, hogy nem azt nézzük, hogy ki javasol valamit, hanem hogy mikor értünk egyet vele. Magam is számos alkalommal kifogásoltam azt, hogy lényegében megszüntették az Alkotmánybírósághoz való fordulás jogát a magyar emberek esetében, ezért azt gondolom, hogy egy minimális kompromisszum az, hogy legalább veszélyhelyzet idején megtehessék ezt, legalább az országgyűlési képviselők, hiszen jelenleg még országgyűlési képviselőként sem fordulhatunk Alkotmánybírósághoz. Azt, hogy erről három napon belül döntenie kelljene veszélyhelyzet idején az Alkotmánybíróságnak, ezt már a bizottságban is vita tárgyává tettem. Azt gondoltam, hogy erről még akár lehetne is vitatkozni, hogy nem kevés időe ez a három nap, még ha el is várjuk, hogy az Alkotmánybíróság a lehető leghamarabb döntsön, de szokás szerint lesöpörték, mint minden ellenzéki javaslatot, ezt is, így erről a részkérdésről már nem is nyílt meg sajnos a vita. Szerintem elfogadhatatlan végső soron és a zárószavazást illetően is így ez a javaslat, hiszen nem fogadták el a különböző észrevételeinket, a bizottság nem tartotta szükségesnek megfontolni sem azokat. A Mi Hazánk Mozgalom viszont szükségesnek tartja leszögezni, hogy nem támogatjuk az új világrendet, szabadságjogaink korlátozását, az egymást váltó, de folyamatos rendkívüli jogrendeket, a Covid-diktatúrát és más Covid típusú lezárásokat, korlátozásokat sem, melyek most az államcsőd szélén alapvető intézmények bezárását jelentik a rezsinövelés miatt. Nincs jogrend, nincs igazságszolgáltatás, de már jogszolgáltatás sem. Erről azért Budaházy György tudna beszélni, hiszen most már éhségsztrájkot kellett indítson a mai naptól annak érdekében, hogy például a fellebbezési jogaira lehetőséget biztosítson a büntetés-végrehajtási intézmény. De sajnos egyre szélesebb körben tapasztaljuk ezeket, különösen rendkívüli jogrendekben természetesen. Ezzel a törvénymódosítással pedig az aránytalan jogkorlátozásokat akarják palástolni: korlátlan hosszúságú veszélyhelyzet helyett akárhányszor 180 napos jogfosztás lehet. Most ennek kellene hogy örüljünk? Nem támogatta a veszélyhelyzet kiszélesítését célzó alaptörvény-módosítást a Mi Hazánk akkor sem, amikor a szomszédos országokban zajló háborús helyzetre való hivatkozással próbálkozott bővíteni a különleges jogrend fenntartására vonatkozó lehetőségeit a kormány. A koronavírus után láthatóan új apropót keresnek arra, hogy rendkívüli jogrendben, folyamatosan korlátozások között tarthassák az embereket, de rá kell világítsunk annak álságosságára. Ugyanis a háborús helyzet kihirdetése fegyveres készülődést is jelent, diplomáciailag is rendkívül rossz üzenete van. Inkább a külföldi NATO-harccsoportokat Magyarországra beengedő kormányhatározatot kellene visszavonni, mert hazánk katonai felvonulási területté tétele okoz igazi veszélyhelyzetet hazánkra nézve. Miután a kormány, korábbi ígérete ellenére, mégis engedte a NATO-csapatok hazánkba telepítését az amerikai-orosz háború keretében, a Mi Hazánk maradt az egyetlen párt, mely Magyarország függetlensége mellett szót emel. Idegen haderőknek nincs helyük hazánkban, mert Magyarország a magyaroké. S a NATO-tagságunkból fakadó szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de hát Ukrajna nem NATO-tag. Elleneznünk kellene a kárpátaljai magyar nemzetrésszel szemben elnyomó politikát folytató, soviniszta Ukrajna katonai támogatását, illetve az amerikai érdekek kiszolgálását. Sajnos ezt a magyar kormány sem teszi teljes mértékben. Az oroszok elleni embargó így is felbecsülhetetlen károkat okozott a magyar gazdaságnak. Most már a magyar érdek kellene legyen az első. A magyar kormánynak sem kellene provokálnia az oroszokat Ukrajna feltétel nélküli EU-csatlakozásának támogatásával és háborús veszélyhelyzet fenntartásával, katonai készülődéssel sem. Elfogadhatatlan az is, hogy a Magyar Honvédség parancsnoka júliusban titokban meglátogatta az ukrán vezérkart. Erről csak utólag, ugye, ukrán híradásból értesültünk. Az ottani fegyveres erők vezetője úgy nyilatkozott, hogy elégedett Ukrajna és Magyarország katonai együttműködésének a szintjével. Vajon mit tudhat még ő, amit a kormányunk nem köt az orrunkra? Azóta kiderült, hogy a balti légteret ismét magyar Gripenek biztosítják, és már konfliktusba is kerültek orosz vadászgépekkel. Zárásként annyit, hogy a különböző veszélyhelyzetek között adják tovább tulajdonképpen a stafétabotot. Ez az, amit a Mi Hazánk Mozgalom nem tud elfogadni. Sőt, nemcsak mi, Schiffer András is például hogy egy baloldali gondolkodót idézzek nyilatkozott már többször, hogy az Alaptörvény még különleges jogrendben sem engedi meg az alapvető jogok felfüggesztését, illetve szükséges-arányos mértéken túli korlátozását. Ezt bizony láthattuk, hiszen a munkahely elvételével való zsarolást kellett elszenvedjék nagyon sokan mint kormányzati túlkapást, ugye, az oltások rákényszerítése ügyében, és nagyon sokszor nemcsak túlkapás volt, hanem kontraproduktív is volt. Gondoljunk az uszodák bezárására, vagy hogy futni sem lehetett, mondjuk, a gyermekek lefektetése után, a korai boltzárakra, amellyel összezsúfolták az embereket, és még hosszasan sorolhatnánk a kontraproduktív és sok esetben kormányzati túlkapásokat, amelyeket a Mi Hazánk Mozgalom nem tud támogatni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Nem ezért kértem eredetileg szót, de mégiscsak kénytelen vagyok kiigazítani előttem szóló képviselőtársamat egy kérdésben. Nincs amerikai-orosz háború, bármit állít erről a kormánypropaganda vérmesebb része vagy éppen a vele olyannyira összefonódott és szoros szövetségben álló Mi Hazánk. Ukrajnát érte orosz támadás, Ukrajna az áldozata az orosz agressziónak, és azt gondolom, az lehet mérlegelés kérdése, hogy Magyarország milyen szerepet vállal az ezen agresszió elleni küzdelemben, milyen támogatást tartunk nemzeti érdeknek, erről lehet vitatkozni, erről lehet beszélni, azonban az orosz agresszorok mellé, vagy hogy pontosabb legyek mert nem is akarom az orosz népet kárhoztatni , Putyin elnök mellé állni ebben az ügyben, az minimum nem összeegyeztethető a magyar nemzeti érdekekkel, és akkor nagyon kulturáltan fogalmaztam, tudom ezt sokkal durvábban is mondani.
Ne tegye!
Nem ezért kértem szót, hanem azért, hogy nagyon röviden felhívjam a figyelmet arra, amit már több alkalommal megtettem. Tisztelt Képviselőtársaim! Továbbra is az a helyzet, hogy Magyarország államformája veszélyhelyzet, önök folyamatosan egy alkotmányon kívüli állapotot tartanak fenn annak érdekében, hogy egy sor fontos döntést az Országgyűlés megkerülésével hozhassanak meg. Mert miközben itt majd nagyon izgalmas vitát fogunk folytatni az oszakai világkiállításról, és bizonyára izgalommal látjuk majd különösen azt, hogy ki nyeri meg az odatartozó beszerzéseket, közben a kormány a veszélyhelyzet mögé bújva folyamatosan hoz olyan döntéseket, amelyek nagyon jelentős források átcsoportosításával járnak magyarán szólva, osztogatják a pénzt ész nélkül , vagy éppen azzal járnak, hogy ennek vagy annak a társadalmi csoportnak az érdekeit csorbítják, jogait vonják el. [[15.50]] Hadd emlékeztessek arra, hogy a pedagógusok sztrájkjogának megvonása először egy ilyen veszélyhelyzeti kormányrendeletben jelent meg. Akkor tehát, amikor mi azt mondjuk, hogy nem támogatjuk a folyamatos veszélyhelyzetet, azt, hogy önök folyamatosan fenntartsanak egy olyan állapotot, ahol nem érvényesül teljes mértékben még az a formális parlamentarizmus és demokratikus működés sem, amit az úgynevezett Alaptörvény lehetővé tesz, ebben az esetben valójában nem elvekről vitatkozunk, nemcsak arról vitatkozunk, hogy hogyan kellene működnie egy jogállamnak, hanem elsősorban arról vitatkozunk, hogy önök fenn akarják tartani azt a helyzetet, amelyikben módjukban áll korlátozás nélkül szórni a pénzt, módjukban áll átírni a költségvetést. Ma a költségvetés csak egy fikció, egy álom, egy science fiction-mű, aminek semmi köze nincsen a valósághoz, így aztán azt kell mondanom önöknek, hogy mi abban sosem leszünk partnerek, hogy önök fenntarthassák ezt a fajta túlhatalmat, hogy önök folyamatosan hosszabbítgassák meg a veszélyhelyzetet. Hadd utaljak még egy apróságra! A bevándorlás miatti különleges állapot 2015 óta folyamatosan fennáll. Ha vannak migránsok, ha nincsenek, ha jön valaki, ha nem jön valaki, önök ezekkel olyanok, mint a megszálló szovjet hadsereg, amelyik ideiglenesen érkezett, aztán folyamatosan itt maradt. Önök pontosan ugyanezt a trükköt alkalmazzák, bevezetnek ilyen rendkívüli helyzeteket, aztán ezeket fenntartják végestelen-végig. Ezt nem támogattuk, és nem támogatjuk továbbra sem. Ez a javaslat sajnos a módosító indítványoktól sem lett jobb nem fogadták el azokat sem, amik egy kicsit javítottak volna rajta , így aztán semmilyen módon nem tudjuk ezt támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Vargha Tamás nemet int.]] Nem. Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, Illés Boglárka képviselő asszonyt, hogy kíváne élni a zárszó lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó. 15 perc az időkerete, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden szeretnék hozzászólni ehhez a vitához a zárszó keretében, hiszen október 4-én volt arra lehetőségünk, hogy ezen kívül hosszabban tárgyaljunk az előttünk fekvő javaslatról, és a megszólaló képviselőtársaimnak is volt arra lehetősége, hogy a véleményüket elmondják. Most a vita során én azt tapasztaltam, hogy az ismétlés lehetőségével éltek, hiszen nem érzékeltem, hogy újabb érveket felsorakoztattak volna; azokat az érveket mondták el, amelyek október 4-én már elhangzottak. Amikor azt kérték, hogy időbeli korlátot vezessünk be, akkor az jó lett volna számukra; most, hogy az időbeli korlát bevezetésére sor kerül, ez mégsem jó a számukra. Én azt szeretném kihangsúlyozni, hogy mi nem szeretnénk fenntartani a veszélyhelyzetet. A szomszédunkban háború dúl, és ez kényszerít minket arra, hogy fenntartsuk, időbeli korláttal együtt a veszélyhelyzetet. Én arra szeretném kérni a tisztelt képviselőtársaimat is, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy a szomszédunkban minél hamarabb béke legyen, a tűzszünetre minél hamarabb sor kerüljön, és minél hamarabb elinduljanak az ezzel kapcsolatos tárgyalások. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! A határozathozatalokra a mai ülésnapunkon, pár perc múlva kerül sor. Addig is kérem képviselőtársaimat, hogy csöndben foglalják el a helyüket; ellenőrizzék, hogy elhelyeztéke és megfelelően elhelyeztéke a kártyájukat a szavazógépben. Ránézve a monitorra, látom, hogy még van 6 perc 16 óráig, úgyhogy erre az időszakra szünetet rendelek el, de arra kérem képviselőtársaimat, hogy akit a szükség nem kényszerít az ülésterem elhagyására, az inkább tartózkodjon bent. (Szünet: 15.54 16.01 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
[[Több képviselő állva beszélget.]] Arra kérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. Nacsa Lőrinc képviselő urat is arra kérem, hogy foglalja el a helyét. [[Megtörténik.]] Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat vagy határozati javaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Megvárom, amíg Lukács frakcióvezető úr elfoglalja a helyét, és megkérem, hogy tegye be a kártyáját, mert utána már nincs hivatkozási lehetőség. [[Megtörténik.]] Köszönöm. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. Nacsa Lőrinc: Nincs itt a Gyurcsány! Dr. Vadai Ágnes: Nincs itt a Gyurcsány, de ha igényled, szólok neki! Nem tudom, hogy ez a látens, izé vonzódás…]] Jelen van 175 képviselő, távol van 24 képviselő. Az Országgyűlés határozatképes. Mindenkinél van visszajelzés, hogy működött a gépe? [[Arató Gergely: Most már senkinél nincs, elnök úr!]] Az se rossz. [[Jelzésre:]] Jó, köszönöm szépen. Soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló T/1311. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1311/8. számon, összegző jelentését pedig T/1311/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja az 5. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő úr indítványa. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 125 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Bakos Bernadett és képviselőtársai indítványa. Itt is felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához is a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 44 igen szavazattal, 128 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2-6., 8., 9., 10., 12., 13., 15., 16., 20. és 28. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1311/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 140 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1311/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 139 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. Most, tisztelt képviselőtársaim, a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1311/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 139 igen szavazattal, 22 nem szavazat ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1311/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 140 igen szavazattal, 22 nem szavazat ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvénynek a veszélyhelyzet meghosszabbításával összefüggő módosításáról szóló T/1308. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Ennek figyelembevételével a zárószavazásra két részletben kerül sor. [[16.10]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1308. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 142 igen szavazattal, 31 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1308. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 142 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a mentelmi ügyek megtárgyalása és a határozathozatala. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. szeptember 12-én 1.Bpk.192/2022/4/3. számon a Komlói Járásbíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1513. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt elhangzott, a Komlói Járásbíróság keresi meg az Országgyűlést Hadházy képviselő úr mentelmi jogának felfüggesztéséért rágalmazás vétsége miatt. A település, ahol Hadházy képviselő úr, Zugló megválasztott képviselője a munkáját az Országgyűlés ülésnapján is végezte, Kisvaszar. Ez egy baranyai zsebkendőnyi település, Észak-Baranyában egy 300 fős település, független polgármesterrel. Tisztességesen dolgozó emberek élnek ezen a településen. Ez a polgármester és ez a testület két EFOP-os projektet valósított meg, nagyon nehéz sorsú emberek életkörülményeinek javítása érdekében. Akik azt a térséget ismerik, és ismerik a települést, Nagy Csaba képviselőtársam leginkább ilyen, én is ismerem, közel van a választókörzetemhez, ezért tudom, hogy ez a projekt ott meg is valósult. Mi ezt a térséget nemcsak akkor látogatjuk, amikor az Országgyűlés ülésnapját negligáljuk, hanem egyébként is ott élünk ebben a térségben. A lényeg a lényeg, hogy az érintett egyik család, amely sérelmezte azt, ami ott történt, a képviselő úrhoz fordult, Hadházy képviselő úrhoz fordult, Hadházy képviselő úr meghallgatta ezt a családot, a család egy tagját, és annak kapcsán megfogalmazta Facebookon többször a dörgedelmes állításait. Ennek a lényege az, hogy ellopták a falu pénzét, a szegények pénzét a tolvajok, a tolvajok között az első természetesen a polgármester, és így tovább. Útmutatást is kért a család, ha jönnek ellenőrizni, a támogató jön ellenőrizni a projekt befejezését, akkor ők hogy járjanak el. A képviselő úr válasza az volt, látom a feljelentésből, hogy természetesen a támogatót ne engedjék be a lakásba. Így is járt el a családnak ez a tagja, és nem engedte be a támogatót, hogy ellenőrizzék a beruházás megvalósulását, ami egyébként megvalósult. Egy szó, mint száz, el tudják képzelni, hogy mi történik egy ilyen 300 fős kistelepülésen, amikor egy messziről jött országgyűlési képviselő hangosan mondja a maga dörgedelmeit, felbolydul nyilvánvalóan egy község élete. A polgármester asszony ezt sérelmezi, és ezért egy magánvádas eljárással kíván bíróság előtt a saját álláspontjának igazat adni. Azt is mondhatnám önöknek, hogy tipikus az ügy. Tipikus olyan szempontból, hogy a Facebookon történik minden, mint ahogy ez történni szokott. Tipikus olyan értelemben is, hogy Hadházy képviselő úr az a képviselő, aki a legtöbb ilyen ügyet hozza az Országgyűlés elé, és általában ilyen szintű vizsgálódások alapján. Olyan szempontból viszont nem tipikus, az Országgyűlés ugyanis ilyenkor azt mérlegeli, hogy zaklatóe ez a magánvádas indítvány, elvonjae az országgyűlési munka elől a képviselőt. Hadházy képviselő úrtól, ha szó szerint az országgyűlési munkát ehhez a Házhoz kötöm, akkor nehéz elvonni, hisz eddig sem járt be az Országgyűlésbe, és nyilatkozta, hogy a jövőben sem teszi meg. Mégis a Mentelmi Bizottság, követve az eddigi gyakorlatot, magánvádas indítványról lévén szó, azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben a képviselő úr mentelmi jogát ne függesszük fel. Köszönöm a figyelmüket [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Hadházy Ákos képviselő urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. Sajnos, szót nem tudok neki adni, mert nincs jelen. [[Moraj és hangok a kormánypárti padsorokból, köztük: Nahát!]] Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Hadházy Ákos képviselő úr mentelmi jogát 141 igen szavazattal, 38 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Csárdi Antal LMP-s országgyűlési képviselőtársunk mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. október 10-én KSB.812/2022/4. számon a legfőbb ügyésztől, hamis magánokirat felhasználásának vétsége miatt indított közvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra az elnök úr kiadta a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1706. számon határozati javaslatot terjesztett elő Csárdi Antal országgyűlési képviselő úr mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt már elhangzott, itt a legfőbb ügyész fordul az Országgyűléshez. Ebből következik, hogy közvádas ügyről van szó, és a vád hamis magánokirat felhasználásának vétsége. Köztudott, hogy az országgyűlési képviselők, akik nem rendelkeznek Budapesten lakóingatlannal, és a velük együtt élő családtagok sem, azoknak itt az Országgyűlés lakóingatlant bérel. Ezt tette Csárdi Antal képviselő úr is az I. kerületben van ez a bérlemény , a feleségével használja ezt az ingatlant. Úgy kötöttek bérleti szerződést, hogy a bérleti díj összege, ami egyébként nem túl magas, 186 ezer forint, azért mondom, hogy vannak, akik jóval többért bérelnek, ezt a bérleti díjat az Országgyűlés Hivatala fizeti, a többi költséget, tehát a rezsiköltségeket a bérlő, tehát a képviselő úr fizeti. Ezzel még olyan sokat nem mondtam. A probléma ott kezdődik, hogy a lakástulajdonos, aki bérbe adja ezt az ingatlant, Amerikában él, és megbíz egy dr. V. Á. nevű hölgyet arra, hogy az ő ügyeit képviselje közműszolgáltatók előtt. Ezt a megbízást el is juttatják a közműszolgáltatóknak. Amiből itt probléma volt, az a gázközmű szolgáltatója. A dolog úgy alakul, hogy 37 ezer forint elmaradása lesz a képviselő úrnak ezen az ingatlanon, ezért kikötik a gázt a lakásból. Amikor a képviselő úr ezt észleli, akkor nyilvánvalóan lépéseket tesz azért, hogy a gázszolgáltatást újra elnyerje ez az ingatlan, és bemutat egy olyan megbízást, amit az Amerikában élő tulajdonos állított ki az ő nevére, hogy mostantól kezdve ő az, aki a közműszolgáltatóknál eljár. Tanúként a felesége és az anyósa van ezen az igazoláson. Itt a tanúk ilyenkor azt igazolják, és csak azt igazolják, hogy előttük történt a megbízás adása. [[16.20]] Nyilvánvalóan a tulajdonos és a korábbi megbízott, akinek joga volt eljárni a közműcégek előtt, azt állítják, hogy semmi ilyen nem történt. Ezzel gyakorlatilag Csárdi Antal, ahogy az iratokban olvasom, elvonta az előző megbízótól azt a jogot, hogy a tulajdonost képviselje a közműcégek előtt. Ebből adódik a gond. Nyilvánvalóan elindul a vizsgálódás, tanúkat hallgatnak ki, okiratokat szereznek be, és ennek alapján állapítja meg az ügyészség azt, amit megállapított, hogy itt egy hamis magánokirattal van dolgunk, tehát valaki a tulajdonos nevét odavéste. Hogy ki, azt nem tudja az ügyészség, meg ennek ilyen szempontból sok jelentősége nincs. Így kerül elénk az ügy, hisz Csárdi Antal képviselő úr országgyűlési képviselő, és ahhoz, hogy ezt a közvádas ügyet vele kapcsolatban lefolytassák, kell a mentelmi jog felfüggesztése vagy annak megtagadása. Közvádas ügyről lévén szó, az Országgyűlés Mentelmi Bizottsága egyhangúlag azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben Csárdi Antal képviselő úr mentelmi jogát függesszük fel.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most tisztelettel megkérdezem Csárdi Antal képviselő urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Csárdi Antal: Igen.]] Igen. Tájékoztatom képviselő urat, hogy ötperces az időkerete. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Annyit kérek a tisztelt Országgyűléstől, hogy adják ki a mentelmi jogomat, mert azt gondolom, így tudom bebizonyítani, hogy ennek a támadásnak nincs semmilyen alapja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Csárdi Antal országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Csárdi Antal képviselő úr mentelmi jogát 177 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk országgyűlési képviselője mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. október 10-én 5.B.1545/2022/10-I. számon a Budai Központi Kerületi Bíróságtól garázdaság vétsége, valamint rongálás vétsége miatt indított közvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra az elnök úr a Mentelmi Bizottság részére kiadta. A Mentelmi Bizottság H/1705. számon határozati javaslatot terjesztett elő Novák Előd országgyűlési képviselő úr mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság véleményét szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Budai Központi Kerületi Bíróság fordul hozzánk, hogy Novák Előd mentelmi jogát függesszük fel garázdaság vétsége és rongálás vétsége miatt. Két dologról is szó van, két cselekményt valósított meg a képviselő úr, akkor egyébként, amikor még nem volt országgyűlési képviselő. Tehát itt egy folyamatban lévő bírósági eljárásról van szó. Ahhoz, hogy ez folytatódjon, az azóta képviselővé vált Novák Előd esetében az Országgyűlésnek kell, ha úgy tetszik, az engedélyt megadni a mentelmi jog felfüggesztésével. A korábbi eset 2010. szeptemberi. Annyit látok az iratokból, hogy a „Fotósok a sörcsapok mögött” című fotókiállítás volt a Budapesti Művelődési Központban. Ezen egy 2000 forint értékű fotó volt, amely egy csókolózó leszbikus párt ábrázolt. A képviselő úr ezt festékkel, egy ikszet rápingálva, megrongálta úgy, hogy közben a paraván is sérült. Nem túl nagy összeget meg is állapítanak ebben az ügyben az illetékesek. Ez az egyik ügy. A másik ügy 2020. 08. hónapra datálódik. Ennek nagyobb sajtóvisszhangja is volt, ezért ismerős a képviselőtársaimnak. Egy önkormányzati ingatlan mellett egy zászlótartón lévő, szivárványos színű zászlót távolított el a képviselő úr úgy, hogy közben megrongálta azt a zárszerkezetet, amellyel az oda volt rögzítve. A zárszerkezet önmagában drágább volt, mint a zászló, ezt látom az iratokból. Közvádas ügyről van szó itt is. A képviselő úr megjelent a mentelmi bizottsági ülésen, és kérte mentelmi jogának felfüggesztését; ahogy ő fogalmazott, lelkiismereti kötelezettségének tett eleget mindkét ügyben, amikor eljárt. Itt jegyzem meg utólag, Csárdi Antal képviselő úr megszólalását visszaigazolva, hogy ő is ott volt a Mentelmi Bizottság ülésén, és kérte ott is a kiadatását. Visszatérve erre a két ügyre, ami valójában egy ügy, mert a bíróság egyesítette őket, a Mentelmi Bizottság egyhangúlag úgy foglalt állást, hogy közvádas ügyről lévén szó, a képviselő úr mentelmi jogát az adott ügyben függesszük fel, egyébként a kérésének megfelelően.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Novák Előd képviselő urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Novák Előd: Igen.]] Igen. Ötperces időkeretben megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Mondhatnám, hogy há’, ott se vótam, ahogy bizonyos bűnözők szokták, akiket most nem nevezhetek a nevükön, mert házelnök úr rögtön a nyakamba akasztana egy újabb eljárást is, de valójában vállalom, sőt büszke vagyok rá, hogy bevontam a szivárványos zászlót. Van, aki az LMBTQ rövidítés valamelyikére büszke, van, aki haladóbban már a pedofíliára, egyesek már a nekrofíliára, én a normalitáspárti akcióimra vagyok büszke, akármi is jár érte. Két évig terjedő szabadságvesztéssel fenyegetett a rendőrség, éjszakai házkutatást tartottak hát, nagyon komoly ügy, kell ide a rendőrségi erők bevetése , DNS-mintát is vettek az ujjlenyomatvétel és fényképkészítés mellett. Mindezt pusztán az újbudai zászló két évvel ezelőtti bevonása miatt. Így próbálja a kormányzat megfélemlíteni a devianciák propagálásával szemben felsorakozott normalitáspárti erőket. Viszont lényegében felmentettek az ismertebb, a Fővárosi Önkormányzat székházáról történt zászlóeltávolítás ügyében. A bíróság jogerős ítélete szerint velem szemben idézem „büntetés kiszabása szükségtelen”, tehát eltérő jogértelmezések vannak az ellenzéken belül is természetesen , meg világnézetek bőven. [[Folyamatos, nagy zaj. Tordai Bence közbeszól.]] A budapesti Városházáról egy 15 méteres tűzoltólétra segítségével eltávolított LMBTQP-rongy ügyében lopással gyanúsított meg a rendőrség. Viszont a jogerős bírósági végzés szerint a kukába helyezés is igazolja, hogy nincs szó erről, csak egy spárga elvágása minősült nagyon komoly rongálásnak, amiért pusztán figyelmeztetést kaptam. A bíróság indoklása szerint figyelembe vette idézem , hogy „a Mi Hazánk Mozgalom alelnökeként lelkiismereti kötelességének érezte, hogy a szivárványszínű zászlót a helyéről eltávolítsa”. Nos, tisztelt képviselőtársak, ezt minden normalitáspárti aktivista tekintse bátorításnak, azt gondolom. Én vagyok a garázda most? Hát, ne szórakozzanak már! [[Arató Gergely: Persze, hogy az vagy! Derültség.]] A kihívóan közösségellenes magatartást épp hogy azok követték el, akik a szivárványos zászlót kitűzték. Ellenük mikor indít eljárást a rendőrség, a belügyminiszter úr garázdaság miatt például? [[Dr. Vadai Ágnes: Nincs itt a belügyminiszter úr!]] Vagy a már kint lévő magyar lobogó mint nemzeti jelkép megsértése miatt? Hiszen a családellenes LMBTQP-mozgalom szimbólumát a normalitáspárti többség megbotránkozását kiváltva helyezték ki az illetékes testületek döntésének hiányában. A homoszexuálisok szaporodásának módja… [[Nagy zaj. Az elnök csenget. Bedő Dávid: Ezt hogy lehet megengedni Európában?]] ne ijedjenek meg! [[Derültség.]] …egyértelműen a propaganda. Ennek viszont véget vetne a Mi Hazánk [[Dr. Vadai Ágnes: Egészen felháborító!]] hogy legalább a divat- és érdek-homoszexuálisok számát csökkentsük. A homoszexualizmus agresszív mozgalma által hirdetett beteg büszkeséggel szemben méltósággal kellene viseljék sorsukat, nem kellene kérkedjenek devianciájukkal, normálisnak hazudva azt [[Dr. Vadai Ágnes: Ez felháborító!]] ami persze nem az [[Bedő Dávid: Vonják meg a szót! Dr. Répássy Róbert: Az utolsó szó jogán!]] nem az, értsék már meg, és nem kéne gyerekek örökbefogadását sem követelniük így, hogy közben nem is akarnak normális párkapcsolatban élni. A jogaik most is egyenlőek, ezt vallom, a többletjogokat nem támogatom… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]]
Képviselő úr! Képviselő úr, úgy gondolom, hogy mindezt majd a bíróságon legyen szíves elmondani ezzel a teljes részletességgel [[Novák Előd: Rendben!]] Úgyhogy így adom vissza a szót. [[16.30]]
Ami a mentelmi jogot általánosságban illeti: a Mi Hazánk Mozgalom eltörölné ezt az idejétmúlt politikusi privilégiumot, hogy ne bújhassanak a mögé a farizeus vagy éppen parizeus politikusok. Egyetlen pártként képviselőink mindig megszavazzák mindenki mentelmi jogának a felfüggesztését. Viszont önök leszavazták a mentelmi jog eltörlése érdekében benyújtott alaptörvény-módosításunk tárgysorozatba vételét is, mondván, ebben egységes joggyakorlat van nemzetközi szinten. [[Szabó Szabolcs: Ennek semmi köze a mostani ügyhöz.]] Ez azonban hazugság. Igenis van több európai példa a mentelmi jog eltörlésére vagy korlátozására. Az Egyesült Királyságban és 2012 óta már Szlovákiában sem védi mentelmi jog a képviselőket a büntetőjogi felelősségre vonástól. Javaslatunk leszavazását azzal is indokolták, hogy közvádas ügyekben úgysem élnek a mentelmi joggal, de engedjék meg, hogy ezt is cáfoljam. Például az első Orbán-kormány idején máris Bebes István fideszes képviselő ügyében a legfőbb ügyész kérte közvádas ügyben, magánokirat-hamisítási ügyben a mentelmi jog felfüggesztését, de a többség, a fideszes többség fenntartotta azt. Ugyanebben az Orbán-kormányi ciklusban Rapcsák András ellen hűtlen kezelés ügyében kérte az ügyészség a mentelmi jog felfüggesztését, megint csak nem tették meg. Hát, később is voltak azért példák, mondjunk egy KDNP-s példát: Salamon László esetében sebességkorlátozás jelentős túllépése ügyében fordult a legfőbb ügyész az Országgyűléshez, de önök elhajtották azt. Vagy a DK-s árnyékminiszter, Arató Gergely példáját is hozhatnánk, ahol, ugye, életveszélyt okozó, gondatlanságból elkövetkezett testi sértés vétsége ügyében a legfőbb ügyész hiába kérte a mentelmi jogának felfüggesztését… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont. Dr. Vadai Ágnes: Maradj már csendben, senki sem kíváncsi rád!]]
Képviselő úr, letelt az idő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Arra kérem azokat a képviselőtársaimat, akik rettentően felcsattantak, és idegesek lettek, hogy nyugodjanak le, megyünk a határozathozatal irányába. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Novák Előd országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Novák Előd képviselő úr mentelmi jogát 171 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett felfüggesztette. [[Rövid szünet. Számos képviselő elhagyja az üléstermet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Tordai Bence képviselő úr ügyrendi javaslattal élt. Tájékoztatom képviselő urat, hogy határozathozatalok közben nem lehet ügyrendben megszólalni, ezért most tudok erre visszatérni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Az ügyrendi észrevételem lényege abban áll, hogy a szélsőjobboldali képviselő előbb elmondott beszéde egyértelműen kimeríti a homofób és rasszista megjegyzéseivel a gyűlöletbeszéd fogalmát, aminek a házszabály szerint nincs helye az Országgyűlésben. Szeretném indítványozni, hogy hasonló esetekben a szót vonják meg a Ház méltóságát és az emberi méltóságot megsértő képviselőktől. [[Toroczkai László: Azt nem te döntöd el! Tudod, mi a demokrácia? Százszor több szavazónk van, mint neked!]] Kérem ezt a normalitás és a jóérzésű többség jegyében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a DK, a Párbeszéd, a Momentum, az LMP és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselőtársaim! Ha további vitájuk van, arra kérem önöket, hogy azt kívül, az üléstermen kívül folytassák le. [[Toroczkai László: Te vagy a nagy antidemokrata a haverjaiddal!]] Frakcióvezető úr, frakcióvezető úr, frakcióvezető úr! Tisztelettel arra kérem, amennyiben további vitája van, akkor azt legyen szíves Tordai Bence úrral a folyosón, de mindenfajta testi erőszak nélkül lefolytatni. [[Lőcsei Lajos: Ti meg nevessetek!]] Mert már volt rá példa, hogy valaki kérte önt, hogy gyere ki a folyosóra, ezzel kapcsolatban emlékeztetnék a folyosóra. [[Szabó Szabolcs: A cigányozásnál, akkor kellett volna… Novák Előd: Menjetek haza!]] Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr, képviselő úr! Képviselő úr, ha nem vette volna észre, ne kelljen önt figyelmeztetnem, hogy közben megkezdtem a következő napirendi pont tárgyalását [[Toroczkai László közbeszól.]] és akinek ez nem tetszik, az kérem, fáradjon ki, de tegyék lehetővé, hogy az ülésteremben minden további nélkül elhangozzanak az interpellációk. [[Közbeszólás az ellenzéki oldalról: Náci kutya…]] Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért nem azonnal emelik meg a pedagógusok fizetését?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Arató Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Először is sajnálom, hogy bár miniszter úr jelen van a teremben, de nem kíván válaszolni az ő szavait számonkérő interpellációmra, hiszen ő volt az, aki…
Miután világosan tájékoztattam önt arról, hogy a miniszterelnök úr szerint a téma szerinti feladat- és hatáskört a belügyminiszter gyakorolja, a kormányfő azt tudja, hogy kire bízta ezt a feladatot, így ez nem lehet vita kérdése, hogy ki válaszol. Pintér Sándor jogosult válaszolni, Pintér Sándornak meg joga van Rétvári Bencét felkérni, hogy a nevében mondja el a választ. Önnek arra van joga, hogy elmondja, Rétvári Bencének arra van joga, hogy válaszoljon. Köszönöm szépen a megértésüket. Parancsoljon! Újrakezdjük az időt.
Tisztelt Ház! Tegnap akkora demonstráció, tüntetés volt Budapest utcáin, hogyha a Holdról nem is, de a legbátrabb utcai harcos zalaegerszegi paravánjai mögül bizonyosan lehetett látni. Tanárok, diákok, szülők, rokonszenvezők együtt követelték azt, hogy végre érdemben segítsenek az oktatás helyzetén, végre segítsenek a pedagógushiányon, emeljék meg a pedagógusok bérét. Az a helyzet, hogy önök az elégedetlenségre úgy válaszoltak, hogy a tüntetés előtt már Gulyás Gergely miniszter úr egy impozáns verbális ámokfutásba kezdett, amelynek keretében a következő évekre bemondott különböző random számokat, hogy persze, ha majd az Európai Unió ezt lehetővé teszi, meg ha majd úgy emelkedik a diplomások átlagbére, ahogy emelkedik, akkor majd mekkora béremelést fognak kapni a pedagógusok. Az a probléma, hogy a pedagógusoknak tett ígéretekkel már tele van a padlás. Az a probléma, hogy önök érdemben most sem tárgyalnak sem a szakszervezetekkel, sem a diákokkal, hanem sajtótájékoztatókon kommunikálnak a tiltakozókkal, azokkal, akiknek egyébként véleménye van erről a kérdésről, akik szeretnék, ha a gyerekeink jó oktatást kapnának. Azt, hogy miért üres az önök ígérete, azt az interpelláció szövegében viszonylag részletesen levezettem, most nem terhelném ezzel a Házat, államtitkár úrnak rendelkezésére áll. [[16.40]] Az a helyzet, tisztelt Ház, tisztelt államtitkár úr, hogy a pedagógusok bérét emelni kell. Emelni kell, mert nincs pedagógus, nem jelentkeznek a pedagógusképzésbe diákok, mert nincs, aki tanítsa a gyerekeinket, nincs, aki az óvodában fejlessze a gyerekeket, hiányoznak a szakos tanárok, hiányoznak a tanítók, hiányoznak az óvodapedagógusok, lényegében már mindenki ebből az oktatási rendszerből. Már nem az a kérdés, hogy megfelelő színvonalon működike az oktatás, az a kérdés, hogy egyáltalán tude tovább működni. Éppen ezért azt kell mondanom, hogy béremelésre van szükség, mégpedig azonnal. És ne takarózzanak Brüsszellel! Az elmúlt 12 évben volt brüsszeli pénz, akkor se adtak a pedagógusoknak tisztességes béremelést. Fejezzék be a tanárok és diákok átverését! 2014-ben megtanulták a tanárok, hogy az önök ígéretei semmit sem érnek. Tehát arra várom a válaszát, tisztelt államtitkár úr, hogy mennyivel emelik meg a pedagógusok bérét most, azonnal, és nem majd 2025-ben. Végül tegnap az Egységes Diákfront szervezet oktatási kerekasztalt hirdetett, hogy megbeszéljük az oktatás problémáit. Dobrev Klára árnyékkormánya készen áll, hogy részt vegyünk ezen. Szeretném megkérdezni, hogy a kormány is részt vesze majd ezen az egyeztetésen, hogy végre közös nemzeti oktatási program születhessen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azonnali béremelést követelt. Tisztelt képviselő úr, a pedagógusok természetesen megérdemlik a béremelést, így januártól lesz is béremelés. De ki ön, aki ezt a béremelést követeli? Ön az, aki itt a parlamentben nem a béremelést, hanem a bércsökkentést megszavazta. Ön meg az ön mellett ülő Varju László, meg az ön előtt ülő Gyurcsány Ferenc, meg az ön mögött ülő Gy. Németh Erzsébet, meg még Hiller István, Molnár Csaba, Oláh Lajos, Varju László, Vadai Ágnes, Molnár Zsolt, önök a pedagógusbér-csökkentők. Önök azon kevés politikusok közé tartoznak a rendszerváltás óta, akik csökkentették a magyar pedagógusok bérét; akik ide a parlamentbe bejöttek, és arról döntöttek, hogy a magyar pedagógusoknak éves szinten 8 százalékkal csökkentik a fizetését. Senki más senki más! nem tett ilyet az elmúlt harminc évben, csak és kizárólag önök. S ön idejön és azt mondja, hogy azonnali béremelés kell. Azzal egyetértek, amit mond, hogy béremelésre van szükség a tanároknál. Na de hogy ön mondja mindezt?! Nem lett volna legalább egy olyan képviselő önök között, aki nem szavazta meg a pedagógusbér-csökkentést, hogy ő követelje esetleg, aki nem volt akkor államtitkár? Azt mondja ön, képviselő úr, hogy meg kell hallgatni az utcán mondott szlogeneket és az ottani tüntetők hangját. De mit mondott ön államtitkárként erről? Szó szerint ön, amikor államtitkár volt: a tüntetés nem jó válasz a problémákra. A tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától. Ön most arról beszél, hogy akik tüntetnek, azokkal le kell ülni. Államtitkárként pedig azt mondta, hogy a tüntetés nem jó válasz, és a demonstráció bármennyi lehet, önök semmit nem fognak változtatni az álláspontjukon. Nem azt mondta, hogy itt fizetéscsökkentés van, hanem azt, hogy a rendelkezésre álló pénzforrások jobb, hatékonyabb felhasználása. Ezt mondta arra, amikor 8 százalékkal csökkentették a bért. [[Arató Gergely: Ez 2006-ban volt! Kevered a dátumokat!]] Nem, képviselő úr, ezt már egy évvel később mondta. Ezt mondta akkor, amikor elbocsátottak 15 ezer pedagógust, amikor bezártak iskolákat 381 helyszínen. Tisztelt Képviselő Úr! A pedagógusok elvárása egybeesik a mi szándékunkkal, hogy emelkedjen a pedagógusbér. De ezt ön mondja? Önök mennek ki szelfizgetni a pedagógusok közé? Nagyon sokan megkérték önöket, hogy ne telepedjenek rá erre a tüntetésre. Önök azt mondták, hogy nem telepedtek rá, csak kimentek és ott szelfizgettek. Mi lett volna, ha nem telepednek rá? Akkor vajon mit csináltak volna, hogyan tudták volna ezt tenni? Mit mondott arról a pedagógusbér-emelésről idén télen Dobrev Klára, ami januárban megvalósult? Azt, hogy a pedagógusoknak nincs szükségük választás előtti kormányzati bizsura. [[Vitályos Eszter: Hoppá!]] Így beszélt az árnyék-miniszterelnök asszony a pedagógusbér-emelésről. Az árnyékminiszter úr azt mondta, hogy ne tüntessenek, mert nem változtatnak rajta, az árnyékminiszter úr elvett egyhavi bért, az árnyék-miniszterelnök asszony pedig kevesebb mint egy évvel ezelőtt azt mondta, hogy nincs szükség ilyesfajta bizsukra. És önök mondják azt, hogy az önök kezében lenne jobb helyen a magyar oktatásügy?! Továbbra is mondom, nem azzal vitatkozom, hogy a pedagógusok bérét emelni kell, de azzal vitatkozom, hogy az önök kezében bármi is jobb helyen lenne, tisztelt képviselő úr. Mi valóban arra szeretnénk fordítani az európai uniós forrásokat, hogy a pedagógusok bére ne csak 10 százalékkal emelkedjen bő két hónap múlva, hanem magasabb értékben. És önök között egyetlenegy bátor képviselő se volt egy árnyékminiszter, egy árnyék-kormányszóvivő, egy árnyék-miniszterelnök , aki merte volna Brüsszelben azt mondani, hogy tisztelt brüsszeli hölgyeim és uraim, azt a pénzt, ami a magyar pedagógusok bére, és azt a pénzt, ami igazából már egy éve járna Magyarországnak, adják oda a magyar pedagógusoknak. Csak azt mondták, hogy büntessék meg Magyarországot, ne folyósítsák a forrásokat Magyarországnak. Így akadályozzák önök azt, hogy a pedagógusoknak még nagyobb arányú béremelése legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Arató Gergely képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Államtitkár úrnak, hogy egy pedagógiai megfogalmazást alkalmazzak, továbbra is elégtelenek az ismeretei a rövid távú magyar oktatástörténetből. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy 2002 és 2010 között összességében, mindent összeszámolva jobban emelkedtek a pedagógusok bérei, mint az elmúlt 12 évben. Azt is szeretném elmondani, hogy az a mondat, amit idézett, úgy folytatódott, hogy ha nem, le kell ülni tárgyalni. Mert velünk lehetett tárgyalni, önökkel meg nem lehet. [[Rétvári Bence: Gumilövedék!]] De nem az a lényeg, nem az a fontos, hogy mi történt, mert nem ezért küldték oda sem önt, sem engem, hanem az, hogy most mi lesz. S önök továbbra is csak ígérgetnek. De hogy az önök ígérete mit jelent, azt megtanulták a pedagógusok 2014-ben, amikor önök azt ígérték, hogy a minimálbérrel emelkednek majd a pedagógusbérek is. Ehelyett önök azonnal megszüntették ezt az automatizmust. Végül, államtitkár úr, önön egy Mansfeld Pétert ábrázoló póló van. Ez egy szép gesztus. Ön szerint Mansfeld Péter ma a tüntető diákok mellett állna, vagy a BM-es tankerületi igazgatók mellett? [[Nagy zaj. Rétvári Bence: Nem Dobrev Klára mellett állnának! Vitályos Eszter: Nem mellettetek, az biztos!]] Nem tudom elfogadni a választ.
Képviselő úr, nem fogadta el a választ? [[Arató Gergely: Nem.]] Köszönöm szépen, ez nem hangzott el. Tehát a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Sebők Éva képviselő asszony, a Momentum képviselője… bocsánat, elnézést, Vajda Zoltán jön először, csak két lapot emeltem az imént, de már vissza is vettem. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Bertalan, Komjáthi Imre és Vajda Zoltán, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be a pénzügyminiszterhez: „Miért nyerészkedik a Kormány a családokon, vállalkozásokon és önkormányzatokon a rezsiszámlát terhelő 27%-os áfakulccsal?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A választ Tállai András államtitkár úrtól fogja hallani. Vajda Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy picit nehézkesen, de azért megkaptam a szót. Először is sajnálom, hogy Varga Mihály valamiért nem talált most ide.
Képviselő úr, nagyon szépen kérem, hogy ne fűzzön hozzá semmit se mindahhoz, ami történt, mert arra nincs lehetősége. Amennyiben problémája van, ügyrendi javaslat formájában bírálhatja a vezetői stílusomat. Erre van lehetősége. Köszönöm szépen.
Semmilyen módon nem bíráltam, elnök úr, csak azt jelzem, hogy Varga Mihály öt perccel ezelőtt még az ülésteremben volt, most pedig kiadta a beosztottjának a választ. De hát bizonyára érdemi választ fogok kapni Tállai államtitkár úrtól, mint mindig. A témám az, hogy rezsistopra van szükség és nem fideszes megszorításokra. Magyarország egy soha nem látott megélhetési katasztrófa küszöbén áll, folyamatos drágulással, két számjegyű inflációval, harmatgyenge forinttal, a nemzetközi környezetnek kitett gazdasággal, energiaár-robbanással és szétszakított társadalommal. Bár a választások előtt a kormány azt hangoztatta, hogy megvédi a rezsicsökkentést, a lakossági földgáz- és villamosenergia-szolgáltatás díját drasztikusan megemelte augusztus 1-jével, így ezzel maga számolta fel a rezsicsökkentés korábban ismert rendszerét. Ennyit a kormány ígéreteiről. Az érthetetlen módon meghúzott átlagfogyasztás felett az áram ára kétszeresére, a földgázé pedig hétszeresére emelkedett. A megemelkedő árcéduláknak csupán egyetlen nyertese van, a kormány, a magasabb árakra ugyanis szintén 27 százalékos áfakulcs rakódik, mint a korábbi alacsonyabb díjak esetében. Felháborítónak tartja az MSZP, hogy a komoly bajba került családokon, időseken akar nyerészkedni a kormányzat, ezzel az adópréssel akarják befoltozni az összetákolt költségvetésükön szaporodó lyukakat. A megemelkedő árak miatt ugyanis a kormány sokkal több adóbevételt szed be, ami a szakértők szerint összesítve több száz milliárd forintos adóemelést jelent a gyakorlatban. Ennyi pénzt vonnak el pluszban a családoktól, a nyugdíjasoktól, a kisvállalkozóktól, az önkormányzatoktól. A kormány döntése miatt brutálisan megemelt energiaszámlákra még rájön a világrekorder adókulcs, és már látjuk is az elképesztő következményeket: a nyugdíjból ki nem fűthető Kádár-kockákat, amelyekben lakó időseket cserben hagyta a kormány. De láthatjuk a csőd közelébe üldözött városokat is, és radikális megszorításokról is hallani. [[16.50]] Annak ellenére, hogy más európai országok kormányai sorra vezetnek be újabb és újabb segítséget az állampolgáraiknak, a magyar kormányzat éppen most vezeti ki ezeket az eszközöket, pont akkor, amikor a családoknak a legnagyobb szüksége lenne rá, mert nem normális, hogy ma az átlagfogyasztás felett a gáz esetében 22 forint helyett 159 forintot, áram esetén 7,5 forint helyett 15 forint áfát kell fizetni. Éppen ezért az MSZP a rezsistopcsomagja keretében azt javasolja, hogy a tüzelőanyagok közül a tűzifa, a brikett, a PB-palack és továbbá az egyetemes villamosenergia- és földgáz-szolgáltatás áfakulcsa 27 százalékról 5 százalékra csökkenjen. Mivel hatósági árak vannak, az áfacsökkentést nem tudná lenyelni a szolgáltató, a haszon tehát a fogyasztóknál jelentkezne. Ez az adócsökkentés egy család számára akár százezer forint megtakarítást is jelenthet csak egyetlen fűtési szezon alatt. Két kérdésem van. Miért nyerészkedik a kormány a drasztikusan megemelt áram- és gázszámla mellett azon, hogy a világrekordernek [[Az elnök csenget.]] számító 27 százalékos áfával adóztatják a fogyasztókat? És az utolsó kérdésem: mikor csökkentik a tüzelőanyagok, valamint az egyetemes villamosenergia- és földgáz-szolgáltatás áfakulcsát 27 százalékról 5 százalékra? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hallgatva és megismerve az ön interpellációját, a Magyar Szocialista Párt vágyait mondja ön el, és a 2010 előtti kormányzati tapasztalatait. Hogy miért mondom ezt? Az interpellációjában katasztrófáról beszél, idősek cserbenhagyásáról, csődbe juttatott városokról és megszorításokról. Ez mind-mind az önök kormányzásának a tapasztalata. Katasztrófát önök okoztak 2009-ben, amikor a GDP alacsony szinten nem növekedett, hanem csökkent. Több százezer munkanélkülit okoztak a válságkezelésükkel, és államcsődöt államcsődöt! okoztak, holott háború sem volt, és európai uniós szankciók sem voltak. Idősek cserbenhagyása? Hát, azt pont önök tették: a 13. havi nyugdíj elvonása, a reálnyugdíj csökkentése. Csődközelbe jutott városok? Hát, azt pont önök tették: 1300 milliárd forinttal kellett a városok adósságait átvállalni. És a megszorítások? Hát, az az önök kedvenc szavajárása. Tisztelt Képviselő Úr! Ami a rezsitámogatást illeti, először tisztázzuk, mi az oka annak, hogy ilyen magas az energiaár! Az az oka, hogy egyrészt háború van. Azt most hagyjuk, hogy önök hogy támogatták volna, de azt viszont ne hagyjuk, hogy az ebből eredő európai uniós szankciósorozatot hogyan szavazták meg, hogyan támogatták két kézzel! És most számonkérik az országra nehezedő szankciós felárat, amit egyébként az önök politikája idézett elő. Ami pedig az átlagfogyasztást illeti, egyrészt Európában az egyetlen kormány a magyar kormány, amely ilyen támogatási rendszert bevezetett, amely minden embert és minden családot érint, és egyébként jelentős megtakarításra ösztönzi az embereket, mert ez egy fontos cél; megtakarításra ösztönöz, és ezt már az elmúlt két-három hónap tényadatai is bizonyítják. Ami pedig az áfacsökkentést illeti, mondok önnek nemzetközi példát. Hollandiában 9 százalék az áfakulcs mértéke, mégis Európában az egyik legmagasabb energiaárat fizetik. Vagy Csehországban nulla százalék az áfakulcs, és mégis azon gondolkodnak, és be is fogják vezetni a Magyarországon alkalmazott maximált energiaárakat. Vagy Németországban, ami az interpellációjában benne van, igaz, hogy átmenetileg csökkentették a gáz árát [[sic!]] 19 százalékról 7 százalékra, de azt ön már nem mondta, hogy október 1-jétől bevezettek egy illetéket, amellyel a német családok többet fognak fizetni az energiáért, mint egyébként az áfacsökkentéssel. Na és az önök áfával való kapcsolata: 2003-04 táján, az első ciklusban önök voltak az egyetlen kormány, amely a villamos energia áfáját megemelte 12 százalékról 20 százalékra először, majd 25 százalékra. [[Vajda Zoltán közbeszól.]] És tudja, hogy önök hogy kezelték a válságot, ami az áfát illeti? 2009-ben az áfa általános mértékét felemelték 25 százalékra. Ehelyett tudja, hogy most mi van? Az áfát nem növeli senki önök így reagáltak rá, hogy növelték az áfakulcsot , ugyanakkor pedig minden családnak, minden embernek támogatást ad a kormány a fogyasztáshoz kötődően. Azt gondoljuk, ez a helyes támogatási rendszer, és ezt is szeretnénk fenntartani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Vajda Zoltán képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi, államtitkári választ. Parancsoljon!
Államtitkár úr, a 12 év kormányzás után arra futotta a jegyzeteiből, hogy 2010 előtti időszakokra mutogasson vissza, érdemi választ nem sikerült adnia, de hát nem is gondoltam én ennél többre. De hát akkor segítek önnek egy számmal, jó? 5044 milliárd forint, jó? Tehát több mint 5000 milliárd forint a költségvetés áfabevétele az I-IX. hónapban, ez több mint 1170 milliárd forinttal, tehát 30 százalékkal magasabb, mint tavaly ilyenkor. Tudja, mit jelent ez? Azt, hogy soha ennyi forgalmi adót nem szedtek be maguk a családoktól, a vállalkozásoktól és az önkormányzatoktól. És még azt mondja nekem, hogy nem nyerészkednek?! Hát, azt mondja, hogy azzal segítenek, hogy extrém magas, világcsúcsot jelentő adóval terhelnek mindenkit. Arra kényszerítik a családokat, hogy a bevásárlás és a számlák kifizetése közül kelljen választaniuk. A vállalkozások meg fizessék, ugye, csak az áfát, akkor is, ha ez biztos csődöt jelent ezernyi cégnek. Azt javaslom, államtitkár úr, maguknak, hogy hagyják ott legalább ezt a növekményt, az 1170 milliárd forintot a családoknál és a vállalkozásoknál. [[Az elnök csenget.]] Csökkentsék 5 százalékra a rezsidíjakat! [[Sic!]] A válaszát biztos, hogy nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi, államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Sebők Éva képviselő asszony, a Momentum képviselője interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Mikor lesz végre tűzifa Békésben?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Farkas Sándor államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Két héttel ezelőtt, 2022. október 10-én már találkoztunk hasonló körülmények között, akkor felhívtam a figyelmét a tűzifahiányra, valamint a tűzifa szállításával és darabolásával kapcsolatos problémákra. Szeptember 24-én még a gyulai és a szegedi értékesítési ponton is adtunk le igényt tűzifára, hogy folyamatosan ellenőrizni, monitorozni tudjuk, hogy áll az értékesítés mármint nem a propaganda szerint, hanem a valóságban. Október vége felé járunk, és még nem érkezett jelzés az erdészettől sem arról, hogy lehet menni a fáért, sem arról, hogy egyáltalán mi várható. Ön az október 10-ei válaszában arról tájékoztatott, hogy éppen úton van a tűzifa a Dél-Alföldre, mindjárt megoldódik a probléma. Ez nem történt meg. Sőt, pontosan úgy, ahogy jósoltam, a csalók is megjelentek, már a Nébihnek és a rendőrségnek is kellett figyelmeztetést kiadnia. Arra sincs továbbra sem megoldás, hogy a többméteres rönkök hogyan fognak eljutni a több mint 50 kilométerre lévő településekre, mint Nagyszénás vagy Gádoros; ahogyan arra sincs megoldás, hogy hogyan fogják az idősek, sérültek és egyedülálló szülők megoldani a többméteres rönkök feldolgozását. A múlt hét végén már nulla fok körüli hőmérsékletet is mértek éjszaka, de november elejére is jelentős lehűlést jósolnak. Ennek ellenére nincs elérhető tűzifa, a szállítási és feldolgozási problémák továbbra sincsenek megoldva. Továbbra is tömegkatasztrófának nézünk elébe, melyre nem kínálnak megoldást. Kérdéseim a következők: mikor lesz végre elérhető tűzifa Békésben? Mikor terveznek végre valamiféle megoldást nyújtani a szállítási és feldolgozási gondokra? És mikor veszik észre, hogy sikerpropagandával nem lehet fűteni? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban így van, erről már egyszer folytattunk itt egy vitát vagy talán beszélgetést, de azért szeretném tisztázni, hogy a tűzifaprogram igazából az energiaválság és a háborús helyzet okozta katasztrofális energiaár-emelések hatására egy olyan tüzelőanyaggá vált Magyarországon, amire korábban nem volt ilyen mértékben példa. Éppen ezért el kell hogy mondjam önnek, hogy a tűzifaprogram a lakosság megsegítésére indított számos kormányzati program egyike, mert mi is következetesen arra gondolunk, hogy hogyan tudjuk a magyar lakosságot, a magyar családokat segíteni, és ebben a helyzetben, ami ma körbevesz bennünket, ebben a kormányzat maximálisan a családok mellett van. [[17.00]] (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azt is el kell mondjam önnek, hogy a tűzifaprogram beindulását hatalmas, számunkra is talán egy kicsit váratlanul hatalmas érdeklődés övezte, és valóban, ebben egyetértünk, hogy vannak már olyan nyerészkedők is ezen a pályán, akikkel nem számoltunk. Ez majd természetesen kiszűrésre kerül, de mégis, talán mondhatnám azt, hogy több helyen, beleértve akár Békés megyét is, rövid idő alatt a termelési kapacitást meghaladó faigény jelentkezett. Ebben a szerencsétlen helyzetben van a Dél-Alföld, mivel az erdőterületek jelentős részben nem itt vannak az országban. Az igények nagyságát jól jelzi, hogy míg az év elejétől szeptember végéig az állami erdőgazdaságok 500 ezer köbméter tűzifát értékesítettek közvetlenül a lakosság részére, addig a szeptember 19-én indult tűzifaprogram keretében három hét alatt jelentkezett ugyanekkora mértékű igény. Erre mondhatnám azt, hogy ezt természetesen egyik napról a másikra kielégíteni nem lehet, de teljes mértékben a magyar erdőgazdaságok különböző társszervezetekkel, munkaerő-közvetítések révén megtesznek mindent annak érdekében, hogy a tűzifaprogramban az igénnyel és a befizetéssel fellépők várhatóan még rövid időn belül megkapják ezt az igényüket, ezt a famennyiséget; azt nem is merem mondani, hogy még a tél beállta előtt, hanem talán azt, hogy folyamatosan. Szeretnék megnyugtatni mindenkit, hogy ebben a programban a Dél-Alföldre az ország különböző tájairól, Zalából, Baranyából, Nyugat-Dunántúlról és a Pilisből is kerülnek famennyiségek. Természetesen ezek a famennyiségek nem akkorák egyik pillanatról a másikra, mint amekkora egy erdő kivágása vagy egy erdő kitermelése során helyben képződik, éppen ezért ezt megfelelő szállítóeszközökkel az ország másik részéről szállítjuk ezekre a helyekre. Ön már a múltkor is elmondta, és akkor talán, elnézést, kicsit indulatosabban reagáltam rá, de fogadják el, hogy ez a tűzifaprogram nem arról szól, hogy a lakosságnak gyújtóst adjunk! Ne haragudjon már, de az előbb is felvetette azt, hogy hogyan kerül ez majd a lakossághoz. A lakossághoz úgy kerül, hogy a lakosság elszállíttatja a fát a telephelyről a családi házához vagy a felhasználási helyre. Hogy kerül összevágásra? Úgy, mint bármelyik más helyen. Arra vannak vállalkozók, azért vannak motoros fűrészek, hogy ezekkel ezt a tevékenységet el lehessen látni. És hogy a gyújtóst majd az időseknek ki vágja össze? Ez mindig a helyi önkormányzat szociális problémáinak egyik sarkalatos kérdése, hogy a közmunkások tudnake ebben esetleg segíteni az adott település vonatkozásában. De még egyszer mondom: ez minden egyes felhasználónak a saját felelőssége, hogy hogyan tudja ezt a fát a saját lakásához, a felhasználásához elszállítani, és azt milyen állapotban tudja majd az adott tüzelőtérben elhelyezni. Ezt már ne várják a magyar erdőgazdaságoktól és a magyar kormánytól! Legközelebb már az is lesz, hogy gyufát is adjunk hozzá. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Sebők Éva képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Nem fogom elfogadni az államtitkári választ, viszont én szeretném egy kicsit kihangsúlyozni, hogy mi történt. Államtitkár úr most lényegében elismerte, hogy hazudott, amikor azt mondta két héttel ezelőtt, hogy éppen most van úton a fa. Az államtitkár úr elismerte, hogy ott áll a kormány letolt gatyával, és nem tudja megoldani a helyzetet, és az államtitkár úr azt is elismerte, hogy a tél elejére nem fog megoldódni a helyzet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Ha az üzemanyag drága, akkor az élet drága” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter kérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony fog válaszolni. Dudás Róbert képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Szinte napra pontosan egy évvel ezelőtt szólaltam fel a parlamentben az elszabadult üzemanyagárak miatt, és kértem miniszterelnök urat személyesen, hogy tegyen lépéseket ennek visszaszorítása érdekében, én pedig kettő javaslatot is tettem. Az egyik javaslat az adók csökkentése volt. Annak érdekében, hogy ez megvalósítható legyen, kértem, hogy az Európai Bizottsághoz forduljanak annak érdekében, hogy az üzemanyagok a kedvezményes áfakörbe kerülhessenek. Először önök ezt a javaslatomat leszavazták egyébként már háromszor , és az eltelt egy évben még nem kezdődtek meg ezek a tárgyalások. A másik javaslatom az volt, hogy a munkába járást segítsük, és emeljük föl 15 forintról 30 forintra a kilométerenként adható adómentes támogatást. A jelenlegi összeggel kapcsolatban, azon túl, hogy öt évvel ezelőtt került megállapításra, azt sem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy 370 forintos üzemanyagár mellett lett meghatározva. Ez a változás nagy segítséget nyújtana a munkavállalóknak, természetesen, hiszen a munkába járásuk költsége a töredékére csökkenne, hiszen több támogatást kapnának, de azt se felejtsük el, hogy a munkáltatókat is támogatná ezzel a kormány, hiszen adómentesen duplaannyi juttatást adhatnának a dolgozóiknak. És akkor itt engedje meg, hogy egy ma délelőtti történést hadd hozzak ide, hiszen elég sürgősségi eljárással a Vállalkozásfejlesztési Bizottság napirendjére tűzte ezt a javaslatomat, hiszen újra beadtam határozati javaslatként ennek a tárgysorozatba vételét. A teljes kormánypárti többség és a jelen lévő kormánypárti képviselők ezt leszavazták. Azt mondták egyébként és szeretném itt hangsúlyozni , hogy ennek jelenleg nincs aktualitása. Ha jelenleg nincs aktualitása, akkor nem tudom elképzelni, hogy mikor lesz ennek aktualitása. Az elmúlt hónapokban folyamatosan csorbította a kormány a kedvezményes tankolás lehetőségét, ezzel elérve azt, hogy egyre kevesebben jogosultak a 480 forintos ársapkás üzemanyag tankolására. Azt érték el ezzel, hogy az összes szállító, az összes termelő, az összes szolgáltató piaci áron, 740-750 vagy 840 forintos gázolajáron tankol, amiből kettő dolog következik: vagy a megnövekedett költségek miatt bezárnak és feladják a szolgáltatásukat ami nem jó nekik és nem jó a lakosságnak , vagy pedig árat emelnek. Ez sem jó a lakosságnak. És teszik mindezt abban az időszakban, amikor az elszállt rezsiköltségek, a világrekorder áfa miatt, az óráról órára növekvő euróárfolyam miatt családok kerültek kilátástalan helyzetbe. Azon kell gondolkodniuk, hogy mit vehetnek meg a gyermekeiknek, egyébként a fűtésszámláikat fizessék vagy az élelmezésüket fizessék. És még ide szeretném hozni az idősek körében, főleg a kisnyugdíjasok körében jelen lévő problémát, hogy esetleg a gyógyszerükre jute majd nekik forrás. Tisztelettel kérdezem államtitkár asszonyt, az adócsökkentés érdekében mert Fürjes Balázs államtitkár úrtól ma már elhangzott, hogy a Fidesz-kormány az áfacsökkentések kormánya kívánnake végre lépéseket tenni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön két nagy témát említett a felszólalásában, az egyik a munka, a másik az üzemanyag kérdése. A munkahelyekkel kapcsolatban szeretném kiemelni azt, amit már az őszi ülésszakban többször el tudtam mondani, hogy a munkahelyteremtés kapcsán az Orbán-kormányoknál senki nem tett többet. Ugye, egymillió munkahely létrehozását tűztük ki célul, ami hatalmas eredmény, hogy sikerült elérni, és azt is el kell mondani, hogy annyian dolgoznak ma Magyarországon, amennyien a rendszerváltás óta nem: nyáron 4,7 millió ember dolgozott. A koronavírus-járvány idején a gazdaságvédelmi akcióterv 1 millió 660 ezer munkavállalónak nyújtott segítséget. Az is fontos dolog, azt gondolom, hogy idén júniusban nálunk volt a harmadik legalacsonyabb munkanélküliség az Európai Unióban. S annak érdekében, hogy segíteni tudjuk a kis- és középvállalkozókat, vállalkozásokat a megnövekedett energiaárak miatt, egy programot elindítottunk. A program október 20-ától elérhető. Ennek az első eleme a vállalkozások energiaköltség-növekményének kompenzálására szolgál. A második elem pedig tartalmazza ugyanezen célcsoport energiahatékonyság-növelő beruházásainak támogatását is. Emellett számos programmal igyekszünk segíteni a családoknak. A kormány november 15-étől kamatstopot hirdet a kkv-k esetén, illetve döntött a Széchenyi-kártya-program meghosszabbításáról is, ezenkívül tűzifaprogram, barnaszénprogram, benzinárstop, élelmiszerárstop és kamatstop is segíti a magyar embereket. [[17.10]] A benzinárról szólva mindenképpen ki kell emelni azt, hogy hazánkat nem érinti az orosz kőolaj elleni szankció. Ha erre igent mondott volna a miniszterelnök, akkor komoly ellátási gondjaink lennének, és akkor nem is tudnánk arról beszélgetni, hogy mennyibe kerül az üzemanyag, hiszen nem is biztos, hogy lenne az országon belül. A szankciók kérdése kapcsán én szeretném képviselő úrnak a segítségét, támogatását kérni, hiszen néhány nappal ezelőtt a saját pártelnökük az Európai Parlamentben úgy fogalmazott, hogy a szankciók működnek, és helyesen fogadtuk el az eddigi megszorító csomagokat. Azért gondolom, hogy ez az üzemanyag kérdésében helytelen, mert ha mi nem álltunk volna ki amellett, hogy Magyarország kivételt jelentsen az olajra vonatkozó szankciók alól, akkor most nem is tudnánk arról beszélgetni, hogy a magyar kormány meghosszabbította a benzinárstopot is, ami, azt gondolom, hogy nagyon-nagyon sokat segít a magyar családoknak és a magyar lakosság részére. Ön említette a nyugdíjakat, és én azt gondolom, hogy egy nagyon fontos dolog, hogy kifizettük a 13. havi nyugdíjat, fizettünk inflációs nyugdíj-kiegészítést, s az év végén fizetünk nyugdíjprémiumot is. Emellett el kell mondani, hogy az ország energiaellátása, energiabiztonsága szempontjából rendkívül fontosak a földgáztározóink, és gyakorlatilag hat hónapra elegendő gáztartalékkal rendelkezik az ország. A rezsicsökkentésről már beszéltünk. Az, hogy átlagban havi 181 ezer forinttal támogatjuk a magyar családokat, azért nagyon fontos, mert így a magyarok a legvédettebbek a szankciós energiaár-emelkedéstől az Európai Unióban. Pozsonyban a magyar gázár dupláját, Párizsban és Londonban a 4-szeresét, Rómában és Brüsszelben a 6-szorosát, Bécsben a 11-szeresét, Amszterdamban a 17-szeresét fizette a lakosság a gázért szeptemberben. Kérem képviselő urat, hogy önök se támogassák a magyar embereket sértő szankciós politikát, és arra is kérem, hogy ismerje el a kormány eddigi erőfeszítéseit. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Megkérdezem Dudás Róbert képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnos nem tudom elfogadni államtitkár asszony válaszát. Szeretném azzal kezdeni, amivel ön befejezte, hogy felsorolta, hogy Európában mely országokban hányszorosa a magyar költségeknek az ott fellelhető költség. Azt felejtette el mondani, hogy azokban az országokban hányszorosa a fizetés, hányszoros fizetésből tudják esetleg ezeket a terheket vállalni. Én elfogadom, illetve látom azt elfogadni nem tudom, de látom azt , hogy a kormánynak nagy szüksége van az extra bevételre, amit az adókból szed be. De, tisztelt államtitkár asszony, itt, Magyarországon az önkormányzatok már a létükért küzdenek, szolgáltatásokat engednek el, intézményeket zárnak be, mélyen a zsebükbe nyúltak, a vállalkozások már mélyen a zsebükbe nyúltak, a lakosság olyan szinten mélyen a zsebébe nyúlt, hogy már nincs hova tovább. Ideje lenne a kormánynak is végre a zsebébe nyúlni, elengedni az adókból származó extra bevételt. Ezért arra kérem, hogy a bent lévő, az üzemanyagadó csökkentésére vonatkozó javaslatomat támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselő asszonya, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Miért ellensége az Orbán-kormány a háztartások által termelt tiszta napenergiának?” címmel. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Amióta az önök kormánya van hatalmon, egymást követik az olyan intézkedések, amelyeknek egyetlen célja a háztartási napelemhasználat megnehezítése. Kaptak már a napelemhasználók a Fidesztől napelemadót, az uniós határidő előtt kivezetett szaldóelszámolást és most a szolgáltatók áramátvételi kötelezettségének a megszüntetését is. Talán fontos lenne tisztáznunk az alapfogalmakat. Jelenleg Európában áramhiány van. Az áramhiány elsődleges oka a gázhiány, gáz pedig azért nincs, mert az önök barátja, a háborús bűnös Vlagyimir Putyin tavaly nyár óta a kínálat szűkítésével manipulálja a gázpiacot. A lényeg tehát, hogy Európa minden normális kormánya áramot próbál szerezni lehetőleg olcsón és saját forrásból. Mit tesz ehhez képest az Orbán-kormány? Azoknak, akik a saját házukon, saját beruházással áramot termelnének, és azt olcsón odaadnák valamelyik áramszolgáltatónak, azt mondják, hogy köszönjük, de nem kérjük, inkább veszünk majd drága importáramot. Hogy Putyin erre csak elégedetten hátradől és csettint, az csak az egyik probléma. Az indok viszont, amit ehhez az irracionális rendelkezéshez mellékeltek, egyenesen nevetséges. Állítólag azért nem fogadják be a szolgáltatók az áramot a napelemes háztartásokból, mert azt nem bírja a hálózat. Érdekes, amikor Tiborcz István vagy Mészáros Lőrinc, vagy valamelyik másik, Fidesz-közeli vállalkozó, oligarcha köti rá a több száz megawattos, közpénzből épült napelemparkját a rendszerre, akkor eddig nem lehetett ilyen hálózati zavarokról hallani. Az átvételi kötelezettség eltörlése, vagyis a szigetüzemre kényszerítés a lakosság döntő többsége számára értelmetlenné teszi a napelemek felszerelését. Ez a káros intézkedés kiszámíthatatlanná vagy lehetetlenné is teszi a megtérülést egyrészt, másrészt a háztartásiakkumulátor-technológia még járulékos környezetszennyezéssel is jár ami nyilván az akkumulátor előállítása , drága és kevésbé hatékony, tehát ez nem jelent valódi megoldást. Ha megvalósult volna Magyarországon a lakásállomány energetikai korszerűsítése, és ha nem lenne adminisztratív béklyóba kötve a zöldenergia, akkor most Oroszországnak alig lenne zsarolási potenciálja Magyarországgal szemben, nagyobb lenne a bizalom a gazdaságban, erősebb lenne a forint, kisebb az infláció. Önök kiszolgáltatott helyzetbe hozzák Magyarországot és a magyar családokat. Gyakorlatilag azt kell mondjam, hogy aki ebben a nehéz helyzetben a megújuló energiaforrások használatát akadályozza, az nyíltan szembemegy Magyarország alapvető érdekével, az energia-önrendelkezéssel, a szuverenitással. Ezért nagyon kérem, nyilatkozzanak arról, hogy mikor vonja vissza a kormány a napelemadót, és mikor fogják visszaállítani végre azt, hogy a szolgáltatók átvegyék a napelemek által termelt áramot. És egyébként érdeklődöm, hogy milyen további szabályozási, támogatási lépéseket tesz a kormány annak érdekében, hogy igenis minél többen termeljenek áramot, és hogy akár a háztartási napelemek piaca is tovább bővülhessen. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Annak nagyon örülök, hogy az eddigi baloldali narratívával szemben ön elismerte, hogy Európában egyébként energiahiány van. Ami a további állításait illeti, azzal kapcsolatban azért szeretnék néhány dolgot kiemelni, mert a baloldallal szemben a kormány úgy gondolja, hogy az energetikai együttműködés, az energetikai kérdések nem politikai vagy ideológiai, hanem fizikai kérdések. Az atomerőmű szerepe megkérdőjelezhetetlen. Jelenleg a hazai villamosenergia-termelés felét, a hazai felhasználásnak pedig a 36 százalékát biztosítja. Magyarország bővíti az atomenergia-előállítási kapacitását, csökkentve a fosszilis energiahordozóktól való függést. A Paksi Atomerőmű folyamatosan termel, sőt a kormány döntése értelmében az üzemidő meghosszabbítását tervezzük. Folyamatosan növekszik a megújulóenergia-termelő kapacitás is. Az időjárásfüggő energiatermelést befogadó villamosenergia-rendszer sokrétű rugalmassága számtalan módon növelhető mind az üzemeltetői oldalon átvevő, elosztó, tároló eszközök, hálózatok területén , mind a fogyasztói platformokon. A villamosenergia-hálózat rugalmasságát innovációkkal, tervezési, technikai, technológiai fejlesztésekkel egyaránt lehet növelni a különböző hálózati elemekhez kapcsolódva. Magyarországnak elemi érdeke ezért, hogy a két új paksi blokk megépüljön. Ha önök pedig valóban aggódnak az európai áramhiány miatt, akkor számomra érthetetlen az, hogy március 1-je óta a Párbeszéd miért követeli, hogy azonnali hatállyal, a háborús helyzetre és következményeire tekintettel mondják föl a Paks II.-szerződést. Tekintettel arra, hogy a Paks által nyújtott hazai termelés a lakossági piaci ár az átlagfogyasztás felett is kedvezőbb a világpiaci árnál, ha nem lenne Paks, akkor ezt nem tudnánk biztosítani. A napenergiával kapcsolatban ma már néhány szót ejtettünk, de azért szeretném megismételni, hogy az elmúlt időszakban óriási térnyerése volt, öt év alatt gyakorlatilag megtízszereződött a napenergia. [[17.20]] Hazánk jelenleg 3 ezer megawatt működő napelemes kapacitással rendelkezik, ’26-ig pedig több mint 5 ezer megawatt előjegyzés van. Ez a szám gyakorlatilag naponta növekszik, és ezért a rendszer nem visel el többet. Ezért döntött a kormány úgy, hogy átmenetileg felfüggeszti az új telepítésű, háztartási méretű naperőművek hálózati visszatáplálását. Valószínűleg, ahogy ez a Kormányinfón elhangzott hétvégén, a mai nap fog megjelenni az ezzel kapcsolatos kormányrendelet, amely a részleteket fogja tartalmazni. De azt is szeretném megjegyezni, hogy október 31-éig van lehetőség a korábbi feltételek szerinti igénybejelentésre. A kormánynak az a szándéka, hogy a teljes hálózat-korszerűsítési program megvalósuljon, az RRF hitelrészét erre szeretnénk fordítani. De azért, tisztelt képviselő asszony, engedjen meg számomra néhány gondolatot, mert azt gondolom, hogy ha a rezsikérdésekről, energiáról beszélünk, akkor emellett nem lehet elmenni. Ön rezsihazugságnak nevezte azt a rezsicsökkentést, ami 2013 óta védi a magyarokat, és azt gondolom, hogy a mai napig példaértékű, hiszen ez a 181 ezer forint, amivel havonta segítjük a családokat, Európán belül is egyedülálló. A korábbi frakcióvezető-helyettesük, Kocsis-Cake Olivio az orosz gáz elzárását követelte, azt mondta, hogy szerinte ezt a forrást el kell tekerni, el kell zárni. A főpolgármester azt mondta: „Örülök annak, hogy létrejött a szankciós csomag, és Magyarország végül is nem tudta megakadályozni.” Volt EP-képviselőjük [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , Jávor Benedek szerint pedig a mostani szankciók elégtelenek, kiterjedtebb, átfogó gazdasági nyomás kell, amely az energiapiacokat is érinti. Azt gondolom, ez a magyar családok számára óriási veszélyt jelentene. Kérem képviselő asszonyt, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Semmilyen mértékben nem tudom elfogadni a válaszát. Egyrészt, ami Paksot illeti, önök is pontosan tudják, hogy Paks II. nem fog tudni megépülni. Egyrészt már csaknem tíz éve döntöttek róla, és konkrétan még mindig sehol nem tart a beruházás, másrészt Oroszország jelenleg sem technikailag, sem pénzügyileg nincs olyan helyzetben, hogy itt, Európában atomerőművet építsen. Ráadásul Paks I.-nek, a jelenlegi erőműnek az árama, ön mondta most, hogy kedvezőbb a piaci árnál, ehhez képest mégis piaci áron adják a lakosságnak. Sőt, jóval magasabb áramárat fizet most a lakosság. Nagyon szeretném tudni, hogy ez vajon miért van. Önök minden erővel gátolni próbálják azt, hogy a lakosság független legyen energetikailag. Megtiltották most, hogy a napelemes áramot átvegye a hálózat. Önök gátolják a szélenergia fejlesztését is egyébként. Teljesen nyilvánvaló, hogy egészen egyszerűen Putyin kottájából játszanak. Egyébként a Párbeszéd ezért is javasolja azt, már ami a rezsit illeti, hogy 200 ezer forintot kapjon minden olyan család, ahol átlagjövedelem alatt vannak, mert gyakorlatilag a rezsihazugság pontosan azt jelenti, hogy önök az egekbe emelték a rezsi árát. Sajnos, ezt a választ semmilyen szinten nem tudom elfogadni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Mely antikommunista követeléseinket hajlandó megvalósítani a kormány?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Judit igazságügyi miniszter asszony kérésére Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Illetve kiemelt tisztelettel köszöntöm a Sztálin-szobor ledöntésében lángvágóval közreműködő 1956-os szabadságharcost, a Mi Hazánk Mozgalom alapító atyját, Pongrácz András barátunkat, aki itt most a páholyunkban foglal helyet. Az elmúlt három évtized, az MSZP- és Fidesz-kormányok közös szégyene, hogy még mindig nem történt meg az állambiztonsági múlt, így többek közt az ügynöklisták feltárása, a pártállami vezetők elszámoltatása és közéletből való kitiltása, a kommunista luxusnyugdíjak, illetve különösen a kommunista kitüntetések után sok esetben még mindig járó nyugdíjpótlékok megvonása, valamint a politikai foglyok nyugdíjának méltó rendezése, no meg a Szabadság téri szovjet megszállási emlékmű eltávolítása. Ezek a követeléseink a Mi Hazánk főbb antikommunista programpontjai, melyek a Virradat-programunkban is benne vannak. Mit hajlandó a kormány ezekből megvalósítani? Ami az állambiztonsági múltat illeti, sajnos még az Orbán-kormánynak is tagja lehetett a D-209-es fedőnevű Medgyessy Péter egykori kollégája, a szintén III/II-es ügynök, Martonyi János, illetve a fideszes kormányzat oszlopos tagjává válhatott az ugyanúgy III/II-es Tasnádi László rendészeti államtitkár, és még sorolhatnánk a példákat. Schiffer András számos kezdeményezése ellenére még mindig nem kutathatók a történészek által sem a BM „különlegesen fontos titkos” minősítésű hálózati személyei, továbbá az Információs Hivatal által kivett 19. mágnesszalag, és még sorolhatnám ezeket is. Hajlandóe végre a kormány az állambiztonsági múlt titkosításainak feloldására, az úgynevezett ügynöklisták nyilvánosságra hozására? Nagy megtiszteltetés számomra, hogy 2012-ben Wittner Máriával közösen nyújthattam be azt a nyugdíjtörvény-módosító javaslatunkat, melyet el is fogadott az Országgyűlés, s ami alapján meg kellett volna vonni a kommunista kitüntetések után járó nyugdíjpótlékokat. Akkor a Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságtól azt a tájékoztatást kaptam, hogy alanyi vagy özvegyi jogon körülbelül 1200 személy évi 200 millió forintot kap összesen például a Vörös Csillag Érdemrend vagy „Fegyveres harcokban részt vett partizán” és hasonló kitüntetés nyomán. Sajnos, a megvonást előíró törvény ellenére Navracsics Tibor miniszter először teljesen szabotálta a törvényt, a határidőig senkitől nem vonták meg a kommunista kitüntetések után járó nyugdíjpótlékokat, majd többszöri számonkérésemre végül a törvénytelenséget a törvény módosításával orvosolta, hogy kitolták a határidőt. Végül a kormány a Szocialista Hazáért Érdemrend és hasonló kitüntetések után járó nyugdíjpótlékok 90 százalékáról állapította meg, hogy méltó szerintük azokat folyósítani az állítólagos rendszerváltás után évtizedekkel is. Most végre konkrét számokat várok: hányan kapnak még mindig ilyen nyugdíjpótlékot alanyi vagy özvegyi jogon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] évente ez összesen mekkora a költségvetés számára? Köszönöm figyelmüket, és köszönöm az ’56-osok türelmét is. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az Alaptörvény negyedik módosítását az Országgyűlés 2013. március 25-ei hatállyal iktatta az Alaptörvénybe. Ennek a szavazására 2013. március 11-én került sor. Az Alaptörvény U) cikke így fogalmaz: „Az 1990-ben lezajlott első szabad választások révén a nemzet akaratából létrehozott, a jog uralmán alapuló állami berendezkedés és a megelőző kommunista diktatúra összeegyeztethetetlenek. A Magyar Szocialista Munkáspárt és jogelődei, valamint a kommunista ideológia jegyében kiszolgálásukra létrehozott egyéb politikai szervezetek bűnöző szervezetek voltak, amelyek vezetői el nem évülő felelősséggel tartoznak az elnyomó rendszer fenntartásáért, irányításáért, az elkövetett jogsértésekért és a nemzet elárulásáért, a második világháborút követő esztendők többpártrendszerre épülő demokratikus kísérletének szovjet katonai segítséggel történő felszámolásáért, a kizárólagos hatalomgyakorlásra és törvénytelenségre épülő jogrend kiépítéséért, a tulajdon szabadságán alapuló gazdaság felszámolásáért és az ország eladósításáért, Magyarország gazdaságának, honvédelmének, diplomáciájának és emberi erőforrásainak idegen érdekek alá rendeléséért, az európai civilizációs hagyomány értékeinek módszeres pusztításáért, az állampolgárok és egyes csoportjaik alapvető emberi jogaiktól való megfosztásáért vagy azok súlyos korlátozásáért, különösen emberek meggyilkolásáért, idegen hatalomnak való kiszolgáltatásáért, törvénytelen bebörtönzéséért, kényszermunkatáborba hurcolásáért, megkínzásáért, embertelen bánásmódban részesítéséért, a polgárok vagyonuktól történő önkényes megfosztásáért, a tulajdonhoz fűződő jogaik korlátozásáért, a polgárok szabadságjogainak teljes elvételéért, a politikai vélemény- és akaratnyilvánítás állami kényszer alá vonásáért, az emberek származásukra, világnézetükre vagy politikai meggyőződésükre tekintettel történő hátrányos megkülönböztetéséért, a tudáson, szorgalmon és tehetségen alapuló előremenetelének és érvényesülésének akadályozásáért, az emberek magánéletének törvénytelen megfigyelésére és befolyásolására törő titkosrendőrség létrehozásáért és működtetéséért, az 1956. október 23-án kirobbant forradalom és szabadságharc szovjet megszállókkal együttműködésben történt vérbe fojtásáért, az azt követő rémuralomért és megtorlásáért, kétszázezer magyar ember hazájából való kényszerű elmeneküléséért, mindazokért a köztörvényes bűncselekményekért, amelyeket politikai indítékból követtek el, és amelyeket az igazságszolgáltatás politikai indítékból nem üldözött. A demokratikus átmenet során a Magyar Szocialista Munkáspárt jogutódjaként jogi elismerést nyert politikai szervezetek a törvénytelenül felhalmozott vagyon örököseiként is osztoznak elődjeik felelősségében.” [[17.30]] Az (5) bekezdés szerint a kommunista diktatúra törvényben meghatározott vezetői részére az állam által jogszabály alapján biztosított nyugdíj vagy más juttatás törvényben meghatározott mértékben csökkenthető. Az ebből származó bevételt törvényben meghatározottak szerint a kommunista diktatúra által okozott sérelmek enyhítésére és az áldozatok emlékének ápolására kell fordítani. Tisztelt Képviselő Úr! Ön ezt nem szavazta meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Államtitkár Úr! Maga azért ne kérjen szót, hogy itt patetikus preambulumokat olvasgasson fel, ahelyett, hogy a kérdésre válaszolna! Az Alaptörvényt, a rákosista alkotmány helyére kerülő, hasonlóan egypárti Alaptörvényt természetes, hogy nem szavaztam meg, annak számtalan oka van. De most nem ez a kérdés van itt napirenden, itt az a kérdés, hogy miért nem hajtják végre például a Wittner Máriával közösen benyújtott nyugdíjtörvény-módosító javaslatunkat. Most már nemcsak hogy szabotálják, de titkosítják is, hogy hány kommunista kitüntetés után jár még a mai napig is nyugdíjpótlék, hányan kapnak alanyi vagy özvegyi jogon ezért nyugdíjpótlékokat. Tehát elképesztő az a mellébeszélés, az a pótcselekvés, amit folytatnak. Vagy az, hogy az ön mellett ülő államtitkár Mansfeld Péter-pólójában… rendkívül farizeus módon emlékeznek meg, miközben a Mansfeld Péterre halálos ítéletet kérő vérügyész néhány évvel ezelőtti haláláig is kapta az önök rendszerében a több százezer forintos kommunista luxusnyugdíjat, ahogy több más, ma is élő vérbírónak, ÁVH-s vallatótisztnek továbbra is folyósítják, és erről önök még csak beszélni sem hajlandók. Ez elfogadhatatlan. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Miként az is, hogy az állambiztonsági múltat és az ügynöklistákat továbbra is titkosítják. [[Az elnök ismét csenget.]] Ezt minden ’56-os pesti srác nevében is kikérem magamnak! [[Taps a Mi Hazánk és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „A kormány az Európai Uniónál kuncsorog pénzért, hogy kifizessék a tanárokat az elvégzett munkájuk után. A ló melyik felén is ülnek Önök?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor Balog Zoltán korábbi emberierőforrás-minisztert kérdezték arról, hogy mi az álláspontja az oktatás esztelen központosításáról, akkor miniszter úr csak annyit mondott: túltoltuk a biciklit. Igen, túltolták, az oktatás a Fidesz történelmi bűneinek csúcsán helyezkedik el, hiszen önök az elmúlt hét évben szétverték az iskolákat és az oktatást. A központosítás persze csak egy hatalomtechnikai dolog, azzal, hogy a tankerületekhez került minden döntés, az oktatási intézmények vezetőit, dolgozóit, tanárokat, diákokat és szülőket méltatlanabbnál méltatlanabb helyzetbe hozták az elmúlt években, olyannyira, hogy mára a helyzet tarthatatlanná vált. Annyira, hogy most már nemcsak méltatlan helyzetekről beszélünk, hanem vérlázítóan törvényellenes kirúgásokról, zsarolásokról, fenyegetésekről, megfélemlítésekről, mindezt azért, mert a tanárok polgári engedetlenséggel tiltakoznak az egzisztenciális fenyegetettség ellen. Nem volt más eszközük, a kormány gyakorlatilag lehetetlenné tette, hogy alapvető jogaikkal élve szabadon sztrájkolhassanak. Olyan eszközhöz nyúltak, ami végre nyomatékosítja a kormány felé is, hogy már rég túl vagyunk azon, hogy nagy bajról beszéljünk. (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.) A helyzet tragikus, ezt talán a kormánypártokban is felismerték, és elkezdtek ígérgetni. Úgy ígérnek béremelést a tanároknak, hogy beismerik azt: hazai forrásból nem hajlandók adni nekik egyetlen petákot sem. Az igazán felháborító dolog pedig az, hogy még mindig csak ígérgetésekről kell beszélnünk. Meggyőződésem, hogy ezeket a kérdéseket nem kellene feltennem, ha önök azonnal lépnének vagy léptek volna. De mivel nem teszik, kérem, szíveskedjen válaszolni arra a kérdésre, hogy ha azt mondják, hogy ott a forrás a költségvetésben a tanárok bérére, akkor miért feltételes módban beszélnek. És miért az EU-tól várják a megoldást? Egyáltalán miért nem tárgyalnak a tanárokkal? Miért engedik meg, hogy Magyarországon tanárokat rúgjanak ki? Válaszát megtisztelve várom. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. Pintér belügyminiszter úr kérésére Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azt állította ezelőtt egy perccel, hogy a jövő évi költségvetésben egyetlenegy peták sem szerepel a pedagógusok béremelésére. Tisztelt Képviselő Úr! Ön ugyan nem támogatta a jövő évi költségvetést, ez valós, de abban 86 milliárd forint többlet szerepel az oktatási soron, és ez nyilván elsöprő többségében pontosan annak a januári béremelésnek a fedezete, amiről mi már itt a korábbiakban döntöttünk. Erre van az a 86 milliárd forint, ami önnek egy peták sem, tisztelt képviselő úr. A másik része. Azt általánosságban utasítanám vissza, hogy ön azt mondja, az Európai Uniónál kuncsorog pénzért Magyarország. Ne vicceljen már, képviselő úr, nem kuncsorgunk, nem kérünk, ez a mi pénzünk, ez nekünk törvény szerint jár, ugyanúgy, mint ahogy az embereknek jár a fizetése, vagy ha valaki a boltban vesz valamit, akkor jár az ellenértéke. Ezt egy nemzetközi szerződésrendszer rögzíti, hogy ez nekünk jár. Csak éppen önök igyekeznek megakadályozni, hogy ami a miénk, ahhoz hozzá is férjünk. Hadd mondjak egy példát önről személyesen, tisztelt képviselő úr. A magyar kormány tárgyalásban van az Európai Bizottsággal, ennek keretében 17 pontban megállapodtunk mint a források folyósításának a fedezete. Semmilyen más országgal ezt nem teszik, csak Lengyelországgal és Magyarországgal, de ezt teszik. És ideterjesztettük ezt a törvényjavaslatot, amiben megállapodott a magyar kormány az Európai Bizottsággal. Önöknek az Európai Bizottság minden szava szentírás, és azt követik gondolkodás nélkül, de ön mégsem szavazta meg itt a parlamentben ezt a javaslatot. Miért nem tette? Hogy velünk problémája van, ez ellenzéki képviselőként azért általános, és ezért nem szavaz meg valamit, de ez az Európai Bizottsággal közös álláspont, és ön még azt sem szavazta meg, amit az Európai Bizottság is elfogadott közös kompromisszumként, de önnek még ez sem volt elég ahhoz, hogy megszavazza. Ez mit jelent? Hogy önnek teljesen mindegy, hogy kinek a javaslatáról van szó, a magyar kormányéról, az Európai Bizottságéról, bármit megtesz azért, hogy ne férjünk hozzá, nem is hogy megérkezzen, mert ez elvileg a miénk, de bármit megtesz azért, hogy ne tudjuk a saját forrásainkat felhasználni, és ne tudjunk abból többek között pedagógusbér-emelést is nagyobb mértékben végrehajtani, mert önök úgy gondolják, hogy minél rosszabb az országban, annál jobb a baloldali pártoknak, ezért akadályozzák azt, hogy ehhez a forráshoz hozzáférjünk. Évek óta akadályozzák ezt azzal, hogy mindenféle valótlanságokat terjesztenek Magyarországról. Több jelentést mondtak tollba azért, hogy Magyarország ne kaphassa meg a saját forrásait, de még itt a parlamentben sem szavazták meg, sem amikor gyorsított eljárásról volt szó, sem akkor, amikor magáról a Bizottsággal való megállapodásról kellett volna itt szavazni és az igen gombot megnyomni, tisztelt képviselő úr. Ez sem sikerült önnek. Aztán, nem tudom, hogyan viszonyul Fekete-Győr Andráshoz, aki meg csak úgy félvállról úgy beszélt a magyar iskolákról, hogy a magyar iskolákból nagyon sok van, és amúgy is ramaty a minősége. Így lekezelni az összes magyar iskolát, hogy ramaty a minősége? És azt mondani, hogy túl sok van belőle? Ami azt jelenti, hogy önök lehet, hogy inkább bezárnák, mintsem javítanák ezeknek az iskoláknak a minőségét? Szóval, kilóg a lóláb, tisztelt képviselő úr, hogy önöket nem a pedagógusok érdeklik, hanem igyekeznek minél inkább nehezíteni Magyarország helyzetét, akár azáltal is, hogy a pedagógusoknak is ezzel nagyon sok nehézséget okoznak. Ahelyett, hogy segítenék, odamennének Brüsszelben, és azt mondanák, hogy ez a pedagógusok pénze lenne Magyarországon, Brüsszel engedje, hogy a magyar kormány odaadja a pedagógusoknak. Aztán miket mondott a PDSZ is a demonstráció szervezése kapcsán a pártoknak? A pártok maradjanak a háttérben, ne telepedjenek rá a megmozdulásra, erős ellenérzés van a társadalomban a pártokkal szemben. Ezzel szemben önök odamentek, és mivel az önök gyűlésein az előzőekben sem volt és az utóbbi időkben sem volt nagyobb tömeg, ezért odamentek, ahol a nagyobb tömeg van, hogy tömegben tudjanak szelfizgetni, mintha az a tömeg az önök politikai céljait támogatta volna. Az a tömeg egy nagyon nemes célt, a pedagógusok béremelését támogatta, amely pedagógusbér-emelésért mi is dolgozunk mindennap, és amiről döntöttünk is, hogy kétszámjegyű béremelés lesz január 1-jétől, de szeretnénk, hogy az magasabb legyen, még magasabb legyen, mint a tervezett, mert mindannyian látjuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy a boltokban minden többe kerül, és a többiek fizetése is hogyan emelkedett. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérem, ezt ne akadályozzák, hanem segítsék! Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Csárdi Antal képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A válasza teljes mértékben elfogadhatatlan, mert úgy fogalmazott, hogy béremelés lesz. Mondja meg nekem, államtitkár úr, hogy idén karácsonykor egy kezdő pedagógus miből fogja kifizetni a rezsijét, miből fog ételt tenni a karácsonyi asztalra?! Mondja meg nekem, mert abból a kettőszáz-pártízezer forintból biztos, hogy nem. [[17.40]] Tisztelt Államtitkár Úr! Ön azt mondja, hogy a következő évi költségvetésben 86 milliárd forint szerepel, hogy önök beígértek 10 százalékos béremelést. Szeretném emlékeztetni államtitkár urat, hogy jelen pillanatban az infláció mértéke meghaladja a 20 százalékot, az élelmiszer-infláció meghaladja a 30 százalékot, de vannak olyan alapvető élelmiszerek, amelyek 60 százalékot meghaladó mértékben drágultak. [[Rétvári Bence: Akkor miért nem szavaztad meg?]] Önöknek most kellene lépniük, és nem 10 és nem 20 százalékos, hanem le kellene ülniük a pedagógusokkal, és egy tisztességes mértékű béremelésről dönteni, most. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. [[Rétvári Bence: Miért nem szavaztad meg? Csárdi Antal: Miért nem válaszoltál? Rétvári Bence: Te nem válaszoltál. Szászfalvi László: Kaptak már 10 százalékot ebben az évben.]] Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. [[Csárdi Antal folyamatosan közbeszól.]] Csárdi Antal úr, kérem szépen, egy kis türelmet! Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Fazekas Sándor, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Hogyan halad a határvadász egységek felállítása?” címmel. Fazekas Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeptemberben megkezdődött a határvadász egységek felállítása. Az első, ünnepélyes keretek között lezajlott avatáson jelen volt miniszterelnök úr, aki beszédében hangsúlyozta, hogy a határvadászok az egész ország érdekében és védelmében teljesítik szolgálatukat. Valóban, nemcsak Magyarország, de egész Európa érdeke is az volna, hogy minél kevesebb olyan ember érkezzen a kontinensre, aki illegálisan, eltitkolt vagy hamis személyazonossággal lépi át a határokat, ráadásul nem tiszteli a kultúránkat és a törvényeinket, és nem kíván beilleszkedni, csak letelepedni. Nyugat-Európa más véleményen van, más érdekeket követ. Az uniós és tagállami intézkedések többsége, részben ugyan indirekt módon, de ösztönzi az illegális migrációt. A rendőrség által folyamatosan közölt adatok jól mutatják, milyen mértékben emelkedett a migrációs nyomás az utóbbi hónapokban déli határszakaszunkon. Két évvel ezelőtt naponta átlagosan 120-an akartak illegálisan átjönni a magyar határon, tavaly ez a szám 340-re emelkedett, idén pedig már kétszer ennyien, átlagosan 700-an próbálkoznak nap mint nap, sőt volt olyan is, amikor több mint ezren vágtak neki a határnak. Továbbra is egyre többen döntenek úgy, hogy elindulnak Európába. Az embercsempészek aktivitása is aggasztóan növekszik, az ukrajnai háború pedig árnyékot vet ezekre a folyamatokra. A közvélemény nem feltétlenül van tisztában a helyzet komolyságával, hiszen a migránsok áradatától eredményesen véd meg bennünket a határvédelmi rendszerünk. Szerencsére a kormány időben megtette a szükséges lépéseket. A határvadászok képzése most is folyamatosan zajlik, és a hírek szerint jelentős az érdeklődés a szolgálat iránt. Mi bízunk bennük, és számítunk az ő szolgálatukra a schengeni határ és a magyar emberek biztonságának megvédése érdekében. Mindezekkel kapcsolatban tisztelettel kérdezem államtitkár urat: hány határvadász állt már szolgálatba? Hol és hogyan teljesítenek szolgálatot? Milyen ütemterv szerint halad a határvadászok képzése és szolgálatba lépése? Tarthatóake az ezzel kapcsolatos korábbi tervek? Milyen arányban felelnek meg a jelentkezők a felvételi követelményeknek? Egyszóval, hogyan halad a határvadász egységek felállítása? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fazekas képviselő úr. A belügyminiszter úr kérésére a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A baloldal mindig is tagadta a migráció problémáját és azt, hogy meg kellene védeni a magyar határt. Elég Dobrev Klárát idézni, aki azt mondta, hogy a bevándorlás egy zseniális kommunikációs trükk, így vélekedik a baloldal árnyék-miniszterelnöke. A férje, a baloldal igazi vezetője pedig azt mondta, hogy a legrosszabb ösztönökre épít a kormány, amikor kerítést akar húzni. Karácsony Gergely, korábbi miniszterelnök-jelölt is azt mondta, hogy semmiképpen se kerüljön sor a határ menti kerítés megépítésére. Így vélekednek tehát a baloldalon, és tudjuk, hogy ha egy baloldali fordulat lenne Magyarországon, akkor az következne be, mint Szlovéniában, ahol a baloldali új kormány bejelentette a kerítés lebontását. Mi nem lebontani szeretnénk a kerítést, hanem megvédeni a magyar határt. Azért is van erre szükség, mert két évvel ezelőtt, 2020-ban még „csak” 46 ezren próbáltak illegálisan átjutni a határon, tavaly már 122 ezren, idén pedig messze nem vagyunk még az év végén, de már 225 ezernél tart az a szám, amennyien megpróbáltak átjönni a határon. Tehát legalább ezer embert kell mindennap feltartóztatni a magyar déli határszakaszon, egy elég hosszú magyar-szerb határszakaszon, és nem veszélytelenül, hiszen 225 esetben már idén megtámadták a határt védő személyeket, 136 esetben rongálták meg a szolgálati járműveket, 31 esetben pedig megpróbálták a határzárat is megrongálni, azon is erőszakkal áttörni. Ezért döntött úgy a kormány, hogy Magyarország és az Európai Unió határának megvédése érdekében felállítja a határvadász egységeket, határvadász ezredet, pontosan azért, hogy a rendőrök visszatérhessenek azokba a megyékbe, ahol korábban is szolgálatot teljesítettek, és egy speciális, külön erre képzett alakulat, a határvadászok segítsék a rendőrség kötelékén belül a déli határ védelmét. Eddig a rendőrség mintegy 894 fővel kötött határvadász szerződést. Ebből is látható, hogy hétről hétre 100-200 fővel indulnak meg a négyhetes kiképzések, első héten rendészeti, aztán jogi, lövészeti és határőrizeti képzések vannak hétről hétre. Meg kell felelni komoly követelményeknek, egyrészről fizikai követelményeknek, futás, felülés, fekvőtámasz, másrészről nyilván pszichikai és szellemi követelmények is vannak, sőt itt nagyon fontos biztonsági követelmények is vannak. Láthattuk, hogy volt olyan embercsempész banda, aki maga is be akart épülni a határvadászok közé, de a Nemzeti Védelmi Szolgálat ezt kiszűrte. Nyilván arra számítottak, hogy ha be tudnak épülni, akkor azon a részen, ahol az ő alvilági szervezetük tagjai őrzik a határt, ott majd könnyebben át tudnak jutni, de a magyar hatóságok ezt megelőzték, és nem tudtak így a határon ilyen módon átjutni, hiszen el sem kezdhette a képzését az, aki igazából embercsempészként akart itt közreműködni. Ezért fontos tehát, hogy a magyar határ védelme továbbra is biztos legyen. Magyarország eddig 600 milliárd forintot költött a déli határ védelmére. Ebből az összegből 2 százaléknyit sem kaptunk meg az Európai Uniótól. Azt látjuk, hogy a különböző, magukat emberi jogi szervezeteknek mondó szervezeteket hogyan támogatják, hogyan dotálják, akik igazából hajókat bérelnek, vagy más módon az illegális migránsok Európába való bejutását segítik, de amikor az Unió határát kellett volna megvédeni, azt bizony a mai napig nem fizették ki Magyarországnak. Magyarországnak adósa az Európai Unió, ennek a 600 milliárd forintnak legalább a felét ki kellett volna hogy fizessék. Ezt mi meghiteleztük az Európai Uniónak, ez a közös költségünk, de ehhez képest csak Magyarország fizeti meg, és nemcsak hogy ezt nem fizetik meg, de a nekünk járó uniós támogatásokat sem fizetik ki politikai alapon. Nyilvánvalóan sokaknak jobban tetszene, ha Magyarország is beállna abba a sorba, és a közép-európai országok is beállnának abba a sorba, amelyik a migrációt automatikussá teszi, és azt mondják, hogy az ezzel járó közbiztonsági kockázat vagy terrorizmus a nagyvárosi élet része, ahogy ezt a londoni polgármester mondta, de mi ezt sosem fogjuk hagyni. Azt viszont mindenki láthatja, hogy csak a nemzeti kormány garancia arra, hogy a déli határt megvédjük, és ez az iszonyatos számban elindult újabb hullám ne söpörjön végig Magyarországon és Európán. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Fazekas képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt államtitkár úrnak köszönöm a részletes választ, és örülök annak, hogy a határvadász egységek felállítása, feltöltése a tervek szerint rendezetten halad. Nagyon fontos ez azért, mert voltak olyan vélemények, hogy esetleg nem lesz elég jelentkező, vagy nem lesz elég alkalmas jelentkező ezekre a megbízatásokra. Szerencsés az, hogy vannak, akik ezt a nem könnyű, de felelősségteljes feladatot vállalják. Meggyőződésem, hogy Magyarország demokratikus jogállam, a törvényeket mindenkinek be kell tartani, a határátlépőknek és a külföldieknek is be kell tartani, az illető hatóságoknak pedig azokat kötelességük betartatni. A választ ezennel tisztelettel elfogadom, és bízom benne, hogy a határvadász egységek feltöltése továbbra is a tervek szerint halad. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Fazekas képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Meddig bírjuk még az embercsempészek nyomását?” címmel. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó. [[17.50]] (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindennapjainkat több hónapja elsődlegesen az orosz-ukrán háború és az ebből fakadó energiaválság okozta feszültség tölti ki, de egy pillanatra sem szabad megfeledkeznünk a Magyarország határaira nehezedő migrációs nyomásról. A határzár megépülése annak idején nemcsak az illegális bevándorlókból váltott ki komoly indulatokat, Brüsszel és a hazai baloldal azóta is folyamatosan támadja Magyarországot és a magyar embereket azért, amiért nemet mondtak a bevándorlásra. Sajnálatos módon az elmúlt években jelentősen megnőtt a migrációs hátterű elkövetők általi bűncselekmények száma is. Ebben az évben rekordot döntött az elfogott embercsempészek száma. A hazai börtönökben fogva tartott embercsempészek aránya folyamatosan nő. Az embercsempészek nem riadva vissza különféle eszközöktől válogatott módszerekkel próbálják átjuttatni határainkon az illegális bevándorlókat. Magyarország azonban töretlenül védi határait. Az embercsempészek nehezen tudják kijátszani a kormány által nemrégiben felállított, szervezetten működő határvadász egységeket. Az elmúlt években számos európai ország is felismerte a védekezés fontosságát. Bebizonyosodott, hogy a határvédelem legeredményesebb formája és módja a kerítésépítés. Azonban hiába védjük az európai határt és szolgáljuk ezzel Európa biztonságát, ha ennek a közös teherviseléséhez az Európai Unió nem járul hozzá. Tisztelt Államtitkár Úr! Az embercsempészés, mint tudjuk, bűncselekmény. Azt is látjuk, hogy az elkövetett bűncselekmények jellegéből adódóan egy elítélt rab akár több évre is börtönbe kerül, ami a magyar állam számára jelentős anyagi terhet jelent. Ezekre a rabokra minden egyes elköltött forint a magyar adófizetők zsebéből megy, ami komoly többletköltséget jelent a magyar költségvetés, a magyar gazdaság számára. Már több alkalommal egyértelművé tettük Brüsszel számára, hogy Magyarország önállóan nem viselheti ezeket a költségeket. Mint tudjuk, a határkerítést mi fizettük ki, annak költségeihez az Unió csupán 2 százalékos mértékben járult hozzá. Az illegális határátlépések során nyelvi és kulturális különbségek miatt számos egyéb költség is keletkezik. Gondolok itt a fordítási vagy az egyedi étrend biztosításából fakadó költségekre. Továbbra is napirenden van a migrációs paktum elfogadásának erőltetése, mely automatizálná a migránsok befogadását Európába. Kérdezem ezért tisztelt államtitkár urat, meddig bírjuk még az embercsempészek nyomását. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szászfalvi képviselő úr. A belügyminiszter úr kérésére a választ Rétvári Bence államtitkár úrtól kapjuk meg.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az embercsempészek számának növekedése még radikálisabb, mint az illegális migránsok számának növekedése, az agresszivitásuk pedig egyre jobban látható. Míg 2020-ban 455 embercsempészt fogtak el a hatóságok, tavaly 1277-et. Míg a migráció csúcsévében, 2015-ben 1177-et, addig idén bár még nincs vége az évnek már 1572-t. Nem volt tehát még olyan év Magyarországon, amikor annyi embercsempészt fogtak volna el, mint az idei esztendőben. Ez egy óriási nyomás a magyar börtönökben is, hiszen több mint 2500, embercsempészés miatt börtönben ülő fogvatartott van a magyar börtönökben. Ez jóval több most már, mint a 10 százaléka a magyar börtönöknek. Ez azt jelenti, hogy négy átlagos magyar börtön, ha arányaiban vetítjük, szinte csak embercsempészekkel lenne megtölthető. Nyilván arányosan vannak több börtönben, de négybörtönnyi kapacitást emészt fel Magyarországon az, hogy mi Európa közös határát védjük. Az, ami Magyarország számára többletköltség ezzel kapcsolatban, az óriási. Ahogy ön is utalt rá, a tolmácsolás költségei, étrend, speciális szokások, kulturális különbségek, ezeket mind kezelni kell, ez mind többletteher a magyar büntetés-végrehajtáson. Ráadásul több tíz millió forint a tolmácsolási költség is. Egy-egy embercsempész büntetése négy-öt év, ami azt jelenti, hogy 5 millió forintba kerül a magyar adófizetőknek. Az a többletköltség, amit Magyarország költ a börtönökre az embercsempészek miatt, az évente legalább 3 milliárd forintnak felel meg, és ezt mi fizetjük ki, miközben ebből mi az Európai Unió közös határát védjük, és azokat a bűnözőket tartjuk fogva, akik az Unió határát és az Unió érdekeit sértették. Ezért lenne indokolt, hogy ezt a költséget ne Magyarország vállalja kizárólagosan. Nagyon automatikussá vált, üzletszerűvé vált az embercsempészet, folyamatosan fejlesztik a módszereket. Van, amikor az embercsempészek 30-50 fős csapatokba szervezik az illegális migránsokat, egyszerre indítják el őket a határ különböző szakaszain, abban bízva, hogy amikor az egyik vagy a másik csapatot tartóztatják fel a határvadászok, rendőrök, katonák, akkor a többi csapat át tud jutni. Jól látható a szervezettség. Jól látható, hogy itt fegyveres leszámolásokra is sor kerül. Szabadkánál, ismerjük a történéseket, fegyverek is eldördültek, többen megsérültek, egy ember meg is halt, mert egymás között osztották fel az embercsempészek a piacot. Elmondta az egyik bevándorló, de bármelyik elmondhatta volna, hogy hogyan működik a rendszer: „SIM-kártyákat vettünk a telefonunkba, mert azokon kapjuk az utasításokat. Szólnak, hogy mikor induljunk meg a határ felé. Ellenőrzik, hogy megérkezette a pénz, amit otthonról küldenek, utána segítenek átmenni a kerítésen.” Ez egy óriási illegális üzlet nagyon sokak számára. Magyarország fellép ez ellen, de az Európai Unió ebben sem nyújt segítséget. Bizonyos határszakaszokra már a lengyelek sem hívták el a Frontexet, mert a Frontex nem abban segített az európai tagállamoknak, hogy ne jöjjenek be az illegális migránsok, hanem utána, miután egy-egy roham lezajlott, a Frontex emberei a migránsjogokat kérték számon a határt védő, a törvényeket betartó határőröktől más országokban is. Ezért inkább távol tartják magukat, mert nem segítettek a határ őrizetében, hanem csak abba kötöttek bele, hogy mindenhol, minden egyes lépésük pontosan megfelelte a különböző elvárásoknak, és nem sérülte valahol a törvénysértők joga. Ezért a törvények betartóit és a törvények tisztelőit vette elő a Frontex. Ez egy elfogadhatatlan hozzáállás. Ugyanúgy, amit a magyar baloldal is tesz, amikor azt mondja, mondjuk, Tordai Bence, hogy értelmetlen, embertelen és pazarlóan drága a magyar kerítés, ahogy ezt Dobrev Klárától Kunhalmi Ágnesig mindenki támadta akkor is, amikor felépítettük. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Szászfalvi képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen államtitkár úrnak a válaszát. Azt gondolom, hogy újra és újra el kell mondanunk, mert talán ez még a köztudatba nem jött át, hogy mind az illegális határátlépés benne is van természetesen ebben a kifejezésben , mind pedig az embercsempészés bűncselekmény. Nemcsak Magyarországon bűncselekmény mindez, hanem az egész Európai Unióban, minden jogállamban. Azt gondolom, hogy Magyarország az elmúlt években mindent megtett és minden lehetőséget megragadott, sőt példát adott nemcsak a saját, hanem az Európai Unió határainak a megvédése tekintetében is. Mindezek alapján pedig az Európai Uniónak ki kellene fizetnie a határvédelem költségeinek minimum az 50 százalékát azonnal, hiszen ez nekünk jár. Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát, amelyet elfogadok. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszter úrhoz: „Miért nem vonják vissza a hétszeres gázáremelést a gáz világpiaci árának drasztikus csökkenése után?” címmel. Varju László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Lássuk a helyzetet! Nem sokkal azután, hogy a külügyminiszter úr Moszkvában hálálkodott a Gazpromnak a méregdrága gázért, akkor érkezett a hír, hogy a gáz ára több mint egyéves mélypontra süllyedt a holland tőzsdén. A gáz úgynevezett spot ára megawattóránként 57 euróig csökkent egyébként a múlt héten, de amikor önök vásároltak, akkor gyakorlatilag ötszörös áron vették meg a gázt. Ehhez képest az ember azt gondolná, hogy a gázt piaci áron adó kormány ilyenkor bejelenti, hogy jó híre is van, mert ha csökken, akkor olcsóbban adhatja az embereknek, és így visszavonja a hétszeres gázáremelést. De önök mégsem ezt teszik. Erre milyen megoldás van? Gyakorlatilag két racionális magyarázat lehetséges, és erre szeretném az önök figyelmét felhívni. Az egyik, hogy Orbán Viktor olyan gázszerződést írt alá Vlagyimir Putyinnal, amely szerint a világpiaci ár nincs hatással arra, hogy hazánk milyen áron kapja a gázt. [[18.00]] Nem tudjuk, hogy ez így vane, önök évek óta titkolják, hogy mennyiért veszik, és hogy pontosan milyen feltételekkel adták el hazánk függetlenségét Vlagyimir Putyinnak, de majd államtitkár úr talán elárulja. Nem tudjuk azt sem, hogy a külügyminiszter úr mit vállalt be cserébe azért a jó barátság érdeméremért, amit egyébként a külügyminiszter úrtól kapott. A másik lehetséges ok, hogy valójában már régen arra megy ki a játék itt a rezsiemeléses korszakukban, hogy a Fidesz holdudvara gazdagodjon. Gazdagodtak önök már kínai vakcinán, lélegeztetőgépen, letelepedési kötvényen. Hát, miért pont a rezsiválság ne tartozna ezek közé, miért lenne ez kivétel? meglátták önök ebben ezt a lehetőséget. Mészáros Lőrinc az elmúlt években megszerezte például a kelet-magyarországi áramszolgáltatót, valamint felvásárolta a Tigázt is, így ma már minden második magyar neki fizet a földgázért rendszerhasználati díjat is. Még messze jártunk a kormányzati rezsiemeléstől, amikor Mészáros Lőrinc már 8 ezer forinttal drágábban adta ugyanazt a rezsicsökkentett gázt, mint egyébként más szolgáltatók. Ha feltesszük önnek azt a találós kérdést, hogy mi jön létre akkor, ha a gáz világpiaci ára csökken, eközben pedig Mészáros Lőrinc továbbra is hétszeres áron adja a gázt, akkor világos a válasz: nagyon nagy gazdagság, profit. Ilyen értelemben ezt a segítséget most megadtam önnek, de továbbra is kérdezem: miért nem vonják vissza a hétszeres gázáremelést a gáz világpiaci árának drasztikus csökkenése esetén? Azért, mert aláírtak Putyinnak, vagy mert fideszes rezsibizniszt csinálnak? Köszönöm szépen, várom a válaszát. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. A külügyminiszter úr kérésére Menczer Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Akkor vágjunk rendet ebben a katyvaszban, amit itt volt kedves felrajzolni. [[Varju László: …mit csináltak…]] Mindenekelőtt tisztázzuk azt, hogy ön hazudik. [[Gy. Németh Erzsébet: Jajaj! Varju László: És ön igazat mond, ugye?]] Tudjuk, hogy a Gyurcsány-párt tagjait és embereit a tények nem nagyon szokták zavarni. A főnökük is elmondta, mármint Gyurcsány Ferenc, hogy: hazudtunk éjjel, reggel meg este. Ön ezt legfeljebb annyival tudja kiegészíteni, hogy ez délutánra is igaz, bár lassan estefelé járunk. [[Gy. Németh Erzsébet: Annyira szánalmas!]] A rezsi- és az energiaárak drágák, és rengeteget kell fizetni ezekért. [[Varju László közbeszól.]] Ez a szankciók miatt van, tisztelt képviselő úr, de még ilyen körülmények között sem amikor egész Európában magasak az energiaárak, és elszálltak az elhibázott szankciós politika miatt az igaz, amit ön mond. Az ellenkezője igaz: az áramért és a gázért Magyarországon a legkevesebbet kell fizetni az Európai Unióban, ha az abszolút sorrendet nézzük, akkor is, és hogyha vásárlóerő-paritáson nézzük az árat, akkor is. [[Varju László folyamatosan közbeszól.]] És ennek az az oka, hogy a magyar kormány családonként és havonta 181 ezer forintos támogatást nyújt, amely fizetésarányosan… Képviselő úr, én is meghallgattam, pedig higgye el, nem volt könnyű! [[Varju László: Miért nem adják olcsóbban, ha olcsóbb…]] Fizetésarányosan a legnagyobb támogatást nyújtja a magyar kormány az Európai Unióban, nagyjából 30 százalékos támogatást. Németországban ez az arány körülbelül 20 százalék, Ausztriában 6 százalék, tehát fizetésarányosan a legnagyobb támogatást adjuk. [[Varju László: 57 euró…]] De mondom még egyszer: mindenhol sokat kell fizetni az energiáért, az energiaárak rendkívül magasak, az égben vannak; szankciós felárat fizetünk az elhibázott politika miatt. De ha már a gáz árát említette, az augusztusi statisztika van a kezemben: azt mondja, hogy a budapestihez képest Varsóban a duplája, Bukarestben a 2,5-szerese, Párizsban a 4,5-szerese, Prágában 8-szoros, Bécsben 8-szoros, Berlinben 9-szeres, ez volt az augusztusi ár a magyarországihoz viszonyítva, tehát mindenhol sokszorosa. De ha már ön olcsóbb árat szeretne [[Varju László: Na végre!]] tisztelt képviselő úr, akkor térjünk rá arra, hogy az ön főnöke azt mondta a rezsicsökkentésre: ez hülyeség [[Varju László: Jaj!]] ez hülyeség. És azt is mondta, idézem Gyurcsány Ferencet: nem értek egyet a rezsicsökkentéssel, tönkre fog bennünket tenni, akkor is, ha ez ma egy népszerű dolog ezt az ön főnöke mondta a rezsicsökkentésről. Ön olcsóbb árat akar, kisebb árat akar [[Varju László: Államtitkár Úr! 57 euró…]] amikor a főnöke a meglévő támogatást eltörölné, ez az igazság. [[Varju László: Olcsóbb árat, így van.]] És még valami, tisztelt képviselő úr, erre még van időm. Önök alakítottak egy pazar árnyékkormányt; ennek az árnyék-külügyminisztere egy Rónai Sándor nevű ember. Erről a derék úrról három dolgot lehet tudni, képviselő úr. Az első az, hogy egy háborúpárti ember, ugyanis azt akarja, hogy szállítsunk fegyvereket [[Varju László és Gy. Németh Erzsébet közbeszól.]] a háborús konfliktusba, és tudjuk, hogy aki fegyvereket szállít, már fél lábbal a háborúban van. De azt is tudjuk az önök árnyék-külügyminiszteréről látom, hogy zavarja önöket, amit mondok, de ettől még igaz , azt is tudjuk, ezt az árnyék-külügyminiszterük mondta az ATV-ben: a szankciók jók és működnek, Magyarország is támogassa ezeket, vezesse be. Tehát egy szankciópárti politikus az önök árnyék-külügyminisztere, illetőleg az egész pártjuk szankciópárti. Önök a szankciók mellett vannak [[Varju László: Nem! Orbán Viktor…. ő szavazta meg…]] pedig a szankciók döntik romba az európai gazdaságot, és döntenék romba, illetve veszélyeztetnék a magyar gazdaságot, veszélyeztetik is. Ha a magyar kormány nem harcolna ezek ellen [[Varju László: Orbán Viktor szavazta meg…]] akkor a magyar gazdaságot is romba döntenék a szankciók. Jelenleg szankciós felárat fizetünk, illetőleg szankciós inflációt szenvedünk el. [[Varju László: Orbán Viktor, a miniszterelnök…]] És az önök árnyék-külügyminisztere a paksi bővítést is leállítaná, holott Paks nélkül nincs energiabiztonság [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Magyarországon, és nincs európai viszonylatban olcsóbb villamos energia. Ez a helyzet önökkel kapcsolatban: hazudnak most is. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Varju László képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. [[Menczer Tamás: Remélem!]]
Hát, akkor rögzítsük az elején: nem fogadom el az ön válaszát, ahogy ön is kezdte, azért, mert hazudik. Az, amit ön az előbb mondott, hogy felárat fizetünk, egyébként ki miatt van? Orbán Viktor miatt van. Tessék őrá gondolni, amikor az összeset megszavazta, és mind ilyen; ez az oka annak, hogy önök egyébként ezt ilyen drágán adják. Eközben pedig 1170 milliárd forint pluszbevételük van adósarcból, amit egyébként csak az általános forgalmi adóból vételeznek be, és az embereknek mégis drágán adják önök a gázt. Magyarország egyetlen reménye az, hogy az árnyékkormány egyébként érdemi javaslatait megfogadják, és ilyen módon bevezetik a rezsimoratóriumot, befagyasztják a rendszerhasználati díjat, a kedvezményesen adott energia mennyiségét megduplázzák, és egyébként az energia áfáját pedig lecsökkentik. Na, ez az önök feladata! Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Ezzel ez a napirend befejeződött. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetiségpolitikáért, egyházpolitikáért és egyház-diplomáciáért felelős miniszternek: „Hogyan képzelik ezt?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra felkérte Soltész Miklós államtitkár urat. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Jelzi, hogy igen. Öné a szó, kedves képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Írásbeli kérdéssel fordultam a miniszterelnökhöz a fogyatékkal élőket támogató civil szervezetek ügyében, rájuk ugyanis nem vonatkozik a kedvezményes hatósági energiaár, pedig ők a sokszoros áron kiszámlázott energiát nem fogják tudni kifizetni. Ha az általuk gondozottak ők használják fel ezt az energiát , akik nem kényszerülnek ilyen lakóotthonokba, otthon élnének a saját lakásukban, akkor vonatkozna rájuk ez a kedvezményes ár, őket a kormány tehát valójában a fogyatékosságuk miatt bünteti. Mellékes, hogy erre az írásbeli kérdésre Rétvári államtitkár a tőle megszokottat is felülmúló pimaszsággal beszélt mellé. A lényeg kiderült belőle: önök nem hajlandók ezeket a civil szervezeteket kedvezményes rezsiárban részesíteni. [[18.10]] Ez annál is inkább méltánytalan, mert egy friss kormányrendelettel az állandó bentlakás céljára szolgáló, egyházi tulajdonú épületeknek ezt a kedvezményt megadják. Az persze rendben volna, ha ez minden nonprofit szervezetre vonatkozna, de érthetetlen, hogy közülük miért csak az egyházak kapják meg azt a kedvezményt, aminek, azt gondolom, az állami feladatot átvállaló civil szervezetekre is vonatkoznia kéne. Kérem, válaszában kíméljen meg a szokásos propagandahazugságuktól, hogy mi el akarjuk törölni a kedvezményes energiaárakat, hogy a bajok okai a kormányfő által is megszavazott szankciók, és hogy Brüsszel miattunk nem folyósítja a támogatásokat. Hagyjuk a háztartásoknak juttatott havi 181 ezer forintról szóló gyerekmesét is, ami épp azért ennyi, mert önök hétszeres gázárat szabtak ki, de ha annak a tízszeresét állapították volna meg, akkor most havi 260 ezer forintról beszélnének. Várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Ha ön pimaszsággal vádolta államtitkár urat, akkor valószínű, engem is ezzel fog vádolni. Akkor maradjunk a tényeknél, hogy annak idején, amikor kormányoztak, mit nem tettek a fogyatékossággal foglalkozók érdekében, és mit kellett volna tenniük. Először is, amit mindenképp fontos hangsúlyozni: önök voltak azok, akik a 13. havi bérüket elvették. Én akkor nem hallottam egyetlenegy baloldali képviselőt sem reklamálni, sőt pimaszsággal vádolni bárki mást, aki feltette ezzel kapcsolatban a kérdést, hanem önök hallgattak. Annak idején, amikor kormányoztak, önök akkor is hallgattak, amikor azt kértük, hogy az otthonápolás területén minél több fogyatékossággal élőnek segítsünk közösen. Önök ezt nem voltak hajlandók megszavazni az elmúlt évek során, sőt olyan intézkedéseket hoztak, amelyek tovább sújtották ezeknek az intézményeknek, illetve az otthonápolásnak a létét is mindenféle területen. Azzal sújtották ugyanis, hogy a rezsiárakat az önök kormányzása alatt a sokszorosára emelték, és most ön számonkéri ezt ezen a kormányon, amely megteszi azt a sok-sok lépést, miszerint energiaárstopot vezetünk be a családoknak, miszerint támogatjuk az intézményeket, miszerint támogatjuk az otthonápolást, és ezáltal az otthonápolásnál például emelt szinten kapják meg a rezsicsökkentett árat a hozzátartozók. És csak azért, hogy értse jól: másokkal is tárgyaltunk, valószínűleg meglesz a tárgyalásoknak az eredménye más szociális területen is, nem csak úgy, ahogy az önök idejében történt. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválasz illeti meg Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Hát, államtitkár úr, ne haragudjon meg, de önt nem pimasznak minősíteném, hanem szégyenteljesnek. 12 év kormányzás után önöknek van képük arról beszélni, hogy 12 évvel ezelőtt mi történt ebben az országban?! Nem arról kéne esetleg beszélni, hogy a gázár hétszeresre emelése okán egészen egyszerűen azokat a civil szervezeteket nem hajlandók valamilyen formában támogatni, akik fogyatékkal élőket látnak el lakásotthonban? Tudja, államtitkár úr, ez nem a család, hanem ezek olyan lakóotthonok, ahol életük végéig laknak majd ezek az emberek, és ahol most képtelenek lesznek az őket ellátó szervezetek kifizetni az önök által hétszeresére megemelt gázárat. Ezekről kéne beszélni, államtitkár úr, és azt gondolom, ha csak ennyi a válasz, hogy mi történt 2010 előtt, az egészen egyszerűen szégyenteljes.
Köszönöm, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Soltész államtitkár úrnak is.
Tisztelt Árnyékminiszter Asszony! Ön bennragadt a 2010 előtti időszakban, már csak azért is, mert nem „fogyatékkal élő”, hanem „fogyatékossággal élő”, legalább ezt tanulja meg, ha ezzel a területtel foglalkozni akar. A másik: ha ezzel a területtel foglalkozni akar, akkor igenis kell összehasonlítás az elmúlt 10-12 év kormányzati tevékenysége és az önök kormányzati tevékenysége között. Önök megfojtották ezeket a szervezeteket, önök tönkretették azokat a családokat, akik ilyen területen gyermekeket, időseket, hozzátartozókat ápoltak. Miután önök kimennek Brüsszelbe, és Magyarország ellen lépnek fel mindenhol, mindent megtesznek azért, hogy a Magyarországnak járó jogos támogatások ne érkezzenek meg, és hatalmi vágyból mindent megtesznek azért, hogy tönkretegyék Magyarország költségvetését, és ezáltal akarják megbuktatni a kormányt, ezek után ön feláll, és elmond egy ilyen beszédet. Tisztelt Képviselő Asszony! Teljességgel elfogadhatatlan a hozzáállásuk mind a fogyatékossággal élőkhöz, mind pedig az egész nemzethez. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő asszonynak. [[Jelzésre:]] Ja, már nincsen? Akkor majd elmondja máskor! [[Gy. Németh Erzsébet: Szívesen, elnök úr, mert lenne még mit mondanom államtitkár úrnak.]] Akkor majd elmondja máskor. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Hiszékeny Dezső jegyző úr, képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszter úrnak: „Miért csinálják?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt kérte fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Hiszékeny Dezső jelzésére:]] Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az új telepítésű, háztartási méretű, hálózati visszatáplálású naperőművek egy nagyon fontos kérdéskör. Ezt már ön is tapasztalhatta, mert ma már egyszer megszólították ebben a kérdésben, de nemcsak azért fontos, mert nekünk politikusoknak fontos, hanem azért, mert az embereknek nagyon fontos. És amit önök ebben az ügyben előadtak, azt az én megítélésem szerint tanítani fogják, no nem jó példaként, mert ha belegondolunk, akkor önök itt az elmúlt hetekben összevissza nyilatkoztak, teljesen értelmetlen hazudozásokba keveredtek. Én ilyen végiggondolatlan és ellentmondásos médiashow-t ritkán láttam. Őszintén szólva az jutott eszembe, hogy szoktake önök egymással beszélgetni. De nézzük, mi is a valóság! Ad egy: az Európai Unióban tök utolsó helyen van Magyarország a villamosenergia-termelésben, ezért 40 százaléknyi importra szorulunk rá brutális 300-400 forint kilowattóránkénti áron. Ad kettő: évtizedes lemaradásunk van a napelemes piacon, és nem csak azért, mert önök Pakssal foglalkoznak inkább, merthogy azzal sem foglalkoznak. Több éve blokkolják a kereskedelmi szintű erőműveket, mégpedig úgy, hogy nem kapnak csatlakozási engedélyeket. Ad négy: a kkv-k partvonalon kívülre kerültek azzal, hogy óriási akkus energiatárolós követelményeket írtak elő számukra. Most pedig legutoljára: ellehetetlenítették a háztartásokban a napelemek segítségével a legolcsóbban előállítható energiát. Arra legyen szíves nekem válaszolni, hogy miért csinálják ezt, hogy valamennyi, napelemmel összefüggő energiatermelést gyakorlatilag kiirtottak, és lehetetlen, hogy ez Magyarországon működjön.
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A napenergia térnyerésével kapcsolatban nagyon fontos kiemelni azt, hogy ez a kormány fontosnak tartotta az elmúlt időszakban azt, hogy minél több napelem létesüljön hazánkban, öt év alatt gyakorlatilag ez a tízszeresére növekedett. Ugye, arról sokat beszéltünk már, hogy jelenleg 3 ezer megawatt működő napelemes kapacitással rendelkezünk, 2026-ig pedig több mint 5 ezer megawatt előjegyzés van, azonban a villamos hálózatnak a rugalmassá tétele egy nagyon fontos szempont, és ezeknek a beruházásoknak a megvalósítása egy kulcskérdés. Emiatt született meg az a döntés, hogy átmenetileg felfüggesztik az új telepítésű, háztartási méretű naperőművek hálózati visszatáplálását, azonban várhatóan a mai nap, ahogy már elmondtam, megjelennek ezzel kapcsolatban a részletszabályok, és október 31-éig az igényeket le lehet adni. [[18.20]] Azonban ezzel kapcsolatban szeretném azt is kiemelni, hogy miközben önök aggódnak a napelemmel, a napenergiával, az energiafüggetlenséggel, az energiával kapcsolatos kérdésekkel kapcsolatban itthon, aközben Brüsszelben olyan európai parlamenti határozatot támogatnak baloldali képviselők, amely új szankciót jelentő ársapka bevezetését követelte a csővezetéken érkező földgázszállításra, továbbá azonnali embargót szorgalmaznak az Oroszországból importált energiára. Azt gondolom, a jelenlegi helyzetben az a legfontosabb, hogy a magyar családoknak, a magyar vállalkozásoknak legyen elegendő földgáz, legyen elegendő energia. Ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban sokkal inkább fontos lenne egy együttműködés és közös gondolkodás, és nagyon jó lenne, ha az, amit itthon elmondanak, összhangban lenne azzal, amit Brüsszelben képviselnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Hiszékeny Dezső képviselő úr, jegyző úr viszonválasza következik.
Köszönöm szépen. Számomra ez nem elfogadható, mert teljesen más síkon gondolkodunk. Én azt szeretném, ha itt, Magyarországon a magyar családok tudnának előállítani energiát, ön pedig folyamatosan arról beszél, hogy az oroszokkal kéne ilyen-olyan-amolyan szerződéseket kötni. Jelenleg is a felhasználandó energia több mint 40 százalékát külföldről hozzuk be. Miért nem a magyar vállalkozásokat támogatják? A kis- és középvállalkozások sora áll, termelőüzemek állnak azért sorba, hogy amikor egy üzemet létesítenek, akkor gondoskodnának saját maguk az áramellátásukról, de önök ezt ellehetetlenítik. Önnek egyébként nem velem van vitája, hanem a teljes hazai szakmával és a magyar emberekkel.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Államtitkár asszony viszonválasza következik.
Köszönöm szépen. Azt gondolom, ez a kormány az elmúlt időszakban egyértelműen mindent megtett annak érdekében, hogy a napelemek bővüljenek. De azért szeretném felhívni a villamos energiával kapcsolatban a figyelmet arra, hogy talán nem kellett volna Paks II.-t annyira ellenezni az elmúlt időszakban, hiszen a magyar családoknak rengeteget segítene az, ha Paks II. már működne. S azt is szeretném elmondani, hogy az MSZP részéről azért szörnyű ezeket végighallgatni, mert tényleg tizenötször emelték az energia árát, gyakorlatilag elherdálták a közvagyont, külföldi kézbe adták az energiaszolgáltatókat. S hadd beszéljek a földgáztározásról is: ma már elhangzott az, hogy önök megtámadták azt a döntést, amikor visszavásároltuk a földgáztározókat. Arra kérem a képviselő urat, hogy ezekben a helyzetekben a magyar családokat és a magyar vállalkozásokat nézzék; mi minden esetben ezt tesszük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Most a Momentum-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tóth Endre, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Így néz ki a belügyminiszter által tervezett rend az oktatásban?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat kérte föl. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
El, jobb híján.
Akkor jobb híján öné a szó, képviselő úr. [[Derültség.]]
Köszönöm a szót. Államtitkár úr, látom, megint ön tartja a hátát a főnöke helyett. Ugyan, mondja már meg, hol van most Pintér Sándor! Miért bujkál a nyilvánosság elől hónapok óta? Talán nincs mondanivalója? Vagy fél kiállni az emberek elé? Utoljára a bemutatkozó beszédében ejtett néhány szót az oktatásról, ekkor a rend fontosságáról elmélkedett. Kérdezem tehát: így néz ki a Pintér Sándor által tervezett rend az oktatásban, amit most látunk? Megalázó fizetések, 16 ezer hiányzó pedagógus, 18 fokban vacogó diákok, taníthatatlan tankönyvek, állandó fenyegetések és kirúgott tanárok? Nem látjuk a rendet, államtitkár úr, csak egyre növekvő feszültséget és megoldatlan problémákat látunk. És látunk 80 ezer tüntetőt, akik változást követelnek az oktatásban. Ideje végre beismerniük, hogy az oktatási kormányzásuk megbukott. Mert hiába próbálnak újra bűnbakot csinálni az EU-ból, ezt már senki nem veszi be önöknek. És hiába rúgnak ki tiltakozó pedagógusokat, ötször annyian lépnek a helyükbe. Mert az elégedetlenséget nem lehet kirúgni, és az alacsony pedagógusfizetéseket nem lehet tíz évre titkosítani. Ne akarjon Pintér Sándor az oktatás csendőre lenni, elég a félelemkeltésből! Az oktatásban ez egyszerűen nem működik. Az iskola nem egyfajta börtön, ahol keménykedéssel lehet tekintélyt szerezni, sokkal inkább őszinteséggel és felelősségvállalással. Államtitkár úr, ha már a főnöke nem teszi meg, vállaljon legalább ön felelősséget az oktatás iránt! Ossza meg végre, mik a terveik a szektor megújítására! Valljon színt: mit terveznek a közel ezer polgári engedetlenkedő pedagógussal? Őket is ki akarják talán rúgni? Válaszoljon végre a tiltakozók követeléseire! Visszaállítják a sztrájkjogot? Lesz érdemi bérrendezés? Csökkentik a munkaterheket és a tananyag mennyiségét? Leülnek végre tárgyalni az oktatás szereplőivel? Tudom, hogy szeret kitérni a kérdések elől, de legyen egyértelmű, ezeket a kérdéseket most nemcsak én teszem fel, hanem 80 ezer tüntető és több millió oktatásért aggódó magyar állampolgár. Vajon őket sem tartja méltónak egy egyenes válaszadásra? [[Taps a Momentum soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Örülnék, ha megtenné, hogy az egykori pártelnöke, egykori frakcióvezetője egy mondatát értelmezné nekem, amit a választási kampányban mondott. Nem a pedagógusok iránti tisztelet és a magyar oktatás iránti megbecsülés sugárzik abból, amikor azt mondta Fekete-Győr András, hogy mérhetetlenül sok az iskolánk, és ezeknek nagyon ramaty a minősége. Tehát hogy túl sok az iskola és rossz, egyszerűen fogalmazva, csak ő még színesebben mondta ezt. Ez lenne a tisztelet a magyar pedagógusok iránt? Hogy fel kell számolni, főleg vidéken, sok iskolát? Diákolimpiákat nyernek meg a magyar diákok. Ha az elmúlt két PISA-mérést összehasonlítja, azt láthatja, hogy szépen jönnek föl. Ha a TIMSS-eredményeket nézi: négyből háromban jóval az Európai Unió és a mért országok átlaga fölött vagyunk, bizonyos esetekben Finnországot is megelőzzük, sok esetben Németország szintjén vagyunk és önöknek erről csak annyi a véleményük, hogy ramaty? Ez az önök tisztelete a pedagógusok iránt, a „ramaty” szóban tudjuk ezt megtalálni? Most persze mennek mindenhova, szelfizgetnek és fotózkodnak, mert az önök gyűlésein nincsenek sokan. Ezért elmennek a pedagógusdemonstrációra, amelynek teljesen legitim célja az, hogy a pedagógusok bére emelkedjen. Mi is ezt szeretnénk. Önök nem szavazták meg, de mi 86 milliárd többletet megszavaztunk a jövő évi költségvetésben, hogy annak a legnagyobb részét biztosan pedagógusbér-emelésre fordítsuk, és aztán szeretnénk még uniós forrásból is többet hozzátenni, hogy még magasabb legyen a béremelés. De önöknek ez csak akkor fontos, amikor ki lehet menni, és lehet egy képet csinálni, mintha tömegben lennének, mintha önöket támogatnák ezek az emberek. Biztosan van, aki önöket támogatja, lehet, hogy van, aki a Jobbikot támogatja, van, aki meg fideszes, és van, aki kereszténydemokrata közülük, de ez nem egy pártmegmozdulás. Még a saját politikai oldalán is Ander Balázs azt mondja, hogy piócaként rátelepedni, valamint kisajátítani a pedagógusok és a diákok pártfüggetlen tiltakozási hullámát több mint kontraproduktív, tisztelt képviselő úr. Vagy még a PDSZ is azt mondta, hogy a pártok maradjanak háttérben, ne telepedjenek rá a megmozdulásokra, mert erős ellenérzés van a társadalomban a pártokkal szemben. Ezzel szemben önök pont ennek az ellenkezőjét tették. Nem az lett volna a tisztelet, ha tényleg nem telepszenek rá ezekre a megmozdulásokra? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Tóth Endre képviselő úrnak.
Államtitkár úr, ön rossz szokása szerint újra csak mellébeszélt. Ha a pólóján szereplő Mansfeld Péter még élne, akkor bizony levetetné önnel ezt a ruhadarabot, hiszen ön egy olyan kormánynak a képviselője, amely az orosz agresszor utolsó európai csatlósává züllött, és amely végigvitte a magyar oktatás teljes lezüllesztését. Javaslom, kérje kölcsön inkább olasz barátjuktól, Matteo Salvinitől a Putyint ábrázoló pólóját, az sokkal jobban illik az önök politikájához. Mivel a tüntetők követeléseit továbbra sem kívánja meghallani, továbbra is semmibe veszi, feltennék két egyszerű kérdést önnek, amelyekből legalább arra fény derülhet, hogy a Belügyminisztérium miféle erkölcsi mérce alapján irányítja az oktatást. 1. Indokoltnak és arányosnak tartjae Palya Tamás, Törley Katalin és a Kölcsey Ferenc Gimnázium további három pedagógusának elbocsátását? 2. Támogatjae a tárca, hogy Marosi Beatrix tankerületi igazgató folytassa vezetői tevékenységét azok után, hogy kiderült, plagizált a szakdolgozatában? Leváltjáke a pozíciójából, ha hivatalosan is beigazolódnak a vádak? Várom a válaszait.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz megilleti az államtitkár urat is. [[18.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, beleféreke az egy percbe. Mansfeld Péter azért nem él, mert akik az Apró-villából irányították Magyarországot az ’50-es években, ők példákat akartak vele statuálni, és Vlagyimir Putyin egy magánlakásban járt Magyarországon, az Apró-villában, egy ember hívta el, Gyurcsány Ferenc és Dobrev Klára [[Tóth Endre közbeszól.]] egy ember beszélt vele az anyanyelvén, és erre a férje büszke volt [[Soltész Miklós közbeszól.]] , ő a maguk árnyék-miniszterelnöke, Dobrev Klára. Nekünk ilyeneket ön ne mondjon, mert hogyha valakik még aggódtak, hogy Totó kutya, amikor arcon nyalta Putyin elnököt, nehogy megsértődjön az elnök úr, és az Apró-villában, ahonnan arról döntöttek, hogy Mansfeld Pétert és a társait kivégezzék, kicserélték még a huzatot is, a kárpitot is a kanapén, és újrafestették a szobát, hogy Putyin elnök jól érezze magát az Apró-villában, akkor önök talán ne putyinozzanak, tisztelt képviselő úr! Mi a magyar nemzeti érdeket képviseljük, akivel együtt, azzal együtt, akikkel szemben, azokkal szemben. Nekünk az a nemzeti érdekünk [[Az elnök csenget.]] hogy a magyar pedagógusok bérét emeljük, önök pedig ezt sem itt, sem Brüsszelben nem szavazták meg, hogy közelebb kerüljünk ezekhez a forrásokhoz [[Az elnök csenget.]] , és több száz milliárd forintot erre tegyünk. Ha igazán bátor…
Köszönöm…
…menjen Brüsszelbe, és mondja meg ott azoknak a bürokratáknak…
Köszönöm szépen…
…hogy végre Magyarország hozzáférhessen ahhoz a pénzhez, amit a pedagógusok béremelésére költhet. Többet érnek ezzel a pedagógusok [[Az elnök csenget.]] mint bárhány szelfijével. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Jobbik-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik, nem más, mint Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, aki azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig még?” A miniszterelnök úr személyes távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2010 áprilisában 266 forintot kellett adni egy euróért. Az utóbbi hetekben ez akár 420 forint fölé is ment, tehát láthatjuk, hogy 12 év orbáni kormányzás alatt elképesztően gyengült a magyar nemzeti fizetőeszköz vásárlóereje, és amikor mindezt számonkérjük a kormányon, jellemzően a Magyar Nemzeti Bankra szoktak mutogatni, hogy ők azok, akik valamit tehetnének az ügy érdekében. Amikor megkérdezem a Magyar Nemzeti Bankot, akkor mit szokott mondani? Azt, hogy hát, nekünk, kérem szépen, nincsen árfolyamcélunk. A kérdés ebből következően adódik: miért nem írja Magyarország Kormánya a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvénybe azt, hogy legyen a Magyar Nemzeti Banknak árfolyamcélja, védjük meg a nemzeti fizetőeszköz vásárlóértékét? Nem tudják nekem sehogy sem elmagyarázni, hogy indokolt lenne a 266 forintos árfolyamról a 420-as elérése, és kérem szépen, hogy ne jöjjenek a háborúval és a szankciós politikával, mert a háborút megelőzően már 367 forint fölött állt a forint-euró árfolyam, tehát még abban a pillanatban is, a háború kirobbanása előttre több mint 100 forintot tudtak rontani a forint árfolyamán az euróval szemben alig több mint tíz év alatt. Azt látjuk ugyanakkor, hogy a zöldség, a gyümölcs, a bébiétel, a gyermekruha, minden egyes áruféleség lényegesen drágább a normális árfolyam mellett tapasztalható elképzelt árnál, tehát önök egyfajta különadót vernek le a magyar embereken a tudatosan gyengített, a multi cégek érdekében tudatosan gyengített forinton, de mégis a forró krumpli dobálása a legidegesítőbb, az, hogy egy magát nemzetinek valló kormány azt mondja, hogy neki nincs árfolyamcélja. A Magyar Nemzeti Bank ugyanezt mondja. Ha mindenki terelgeti a felelősséget, miért nem vállalják azt, és miért nem írják bele az érintett törvénybe azt, hogy igenis van árfolyamcélunk, és igenis nemzeti érdek megvédeni a nemzeti fizetőeszköz értékállóságát? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úr kérdésére, hogy miért tart éppen ott a forint árfolyama, ahol van, azt tudom mondani, amit már többször elmondtunk, hogy miután Magyarország korábban az importkiadásainak mintegy 3 százalékát fordította nyersanyagbeszerzésre, tehát döntően olaj- és gázbeszerzésre, most pedig ez 25 százalékra nőtt meg, nyilvánvalóan megnőtt a devizaigény is, és ez pedig meggyengíti az árfolyamot. Ebben a szankciók és a háború jelentette a legnagyobb lépést, de kétségkívül az olajárnak és a gázárnak az emelkedése már ’21 második felében vagy ’21 végén megkezdődött, ennek megfelelően gyengült a forint árfolyama is. Többször is elmondtuk, hogy természetesen az az érdeke a Nemzeti Banknak is és a magyar kormánynak is, és amennyire a szuverén monetáris politika ezt megengedi, annyira együtt is működünk ebben, hogy a forint stabil legyen, és minél kevesebb hektikus árfolyammozgás lehessen. De tudomásul kell venni, nincs olyan kormány, amely meg tudja semmisíteni vagy semmissé tudja tenni annak a következményeit, hogy 10-15-ször annyit kell a gázért fizetni, mint amennyit korábban kellett. Egyet tud tenni egy felelős kormány, és ezt mi megtettük. Az önök baloldali szövetségesei úgy hagyták itt az országot, hogy 1 millió 100 ezer devizahitel-szerződés volt [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , 1 millió 100 ezer; miután ma ez már nincsen, ezért ma az árfolyammozgás lényegesen kevésbé fájdalmas a magyar társadalomnak és a magyar családoknak, mint amilyen fájdalmas volt ez az önök legfőbb szövetségese, Gyurcsány Ferenc kormányzása idején. Ezért bár nem jó az, hogy ilyen hektikus az árfolyam, jobb lenne, hogyha a forint erősebb lenne, de mindaddig, amíg ilyen elképesztő áron lehet nyersanyaghoz jutni, és ez az importkitettséget megnöveli, addig az árfolyamra negatív hatással van. Bízunk benne, hogy ez az állapot nem tart örökké, ezért mondjuk azt, hogy minél előbb vége van a háborúnak, minél előbb befejeződnek az energetikai szankciók, annál jobban állunk, és annál jobban fog állni a magyar árfolyam, a magyar forint árfolyama is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra van lehetősége Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Miniszter Úr! A miniszter úr meg sem kísérelte megmagyarázni azt, hogy miért gyengül jobban a forint, mint háborúban álló országok fizetőeszközei egészen elképesztő! , ahogy arra sem válaszolt, hogy merneke ilyet beleírni az érintett törvénybe; nyilván nem mernek, mert akkor nemzeti érdeket kellene képviselni, nem pedig az önök igazi szövetségesei, a multi cégek érdekeit. De van ám még egy szövetségesük, a bankrendszer, amellyel lepaktáltak a devizahitelesek elárulása érdekében, bizonyítja ezt több mint 20 ezer kilakoltatás. [[Gulyás Gergelynek:]] Ne röhögcséljen rajta, mert egyáltalán nem vicces! Ha van önökben bátorság, és lett egyébként az Alaptörvénynek közpénzügyi fejezete, amelybe beleírták azt, hogy az államadósság egy bizonyos mértéknél jobban nem növekedhet, arra szólítom fel önöket, hogy írják az Alaptörvénybe, hogy a magyar nemzeti fizetőeszköz nem veszíthet többet az értékéből egy bizonyos szintnél az érintett időszakban. Az ezt célzó indítványt én megteszem, önök utána arról fognak szavazni, hogy hajlandóake megvédeni a nemzeti fizetőeszköz vásárlóerejét, vagy pedig sem az elmúlt 10-12 év azt bizonyítja, hogy nem. Arra szólítom fel önöket tehát, hogy végre a bankok és a multi cégek helyett [[Az elnök csenget.]] álljanak a magyar emberek oldalára. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz megilleti a miniszter urat is.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr meg sem kísérelte megérteni a válaszomat, bár amit azután felvetett, azt követően be kell lássam, hogy erre valóban kevés esélye lett volna. Értem, hogy a Gyurcsány Ferenccel való összefogástól a Jobbik többet várt, és nagyobb frakciót, és így, hogy ilyen kevesen maradtak, közgazdász nincs a frakció közelében, de azért elég nagyvonalú ma már a frakciótámogatás ahhoz, hogy egy vagy két közgazdászt talán alkalmazhatnának is, és hogyha sikerül valakit találni, aki hajlandó közgazdászként önöknek dolgozni, akkor azzal ismertesse meg azt a véleményét, hogy ön benyújtja egy országgyűlési határozatban, törvényjavaslatban, hogy mennyi legyen a forint árfolyama, és az Országgyűlés meg szavazza meg azt. [[Z. Kárpát Dániel: Próbálj meg inkább válaszolni!]] Ismertesse meg vele ezt, és nem kérem, hogy utána a véleményét a nyilvánosság előtt is ossza meg velünk [[Z. Kárpát Dániel: Akkor legyél cinikus, ha érted azt, ami elhangzott, de nem érted! Nem tehetsz róla!]] elég, hogyha megfontolja. [[Az elnök csenget.]] Az tehát a kérésem, hogy egy közgazdászt a Jobbik közelébe. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Hú, de gyenge vagy!]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Miért?” címmel. Öné a szó, Jámbor András Imre képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Önök a kampányban azt mondták, hogy nem lesznek megszorítások, és nem fogják növelni a rezsit. Az Intrum nevű kutatóintézet jelentése szerint a háztartások 3,9 százalékát, 161 ezer háztartást fenyeget a bedőlés a rezsinövelés miatt, további 7,5 százalék súlyos mértékben, 10,5 százalék pedig kismértékben veszélyeztetett. [[18.40]] Áprilisban a bruttó átlagkereset 507 500 forint volt, most 497 200 forintra csökkent. Az infláció 20 százalék fölötti, az élelmiszer inflációja pedig még nagyobb. Míg tavaly év elején a tb-ből kikerülők száma hivatalosan 55 ezer volt, mostanra ez a szám 141 ezer ember. A szocellátások nem növekednek, addig a tb-re 15 százalékkal kell jövőre többet fizetni, mint idén. Az a helyzet, hogy százezrek vannak, akik nagyon nagy bajba fognak kerülni a következő hónapokban, és millióknak fog az életszínvonala rosszabb lenni, mint akár pár héttel vagy pár hónappal ezelőtt. Eddig a szociális törvényben az állt, hogy az egyén, az önkormányzat, a karitatív szervezetek, az állam és az egyén családja egyként felelősek azért, hogy a bajba jutott embereket a közösségben megsegítsék. Önök itt most egy hierarchikus sorrendet vezetnek be, aminek a végén az van, hogy az állam kivételként segít a rászorulóknak, a bajbajutottaknak. Mindezt egy olyan válságban, amiben mint említettem százezrek kerülnek éppen abba a helyzetbe, hogy a csőd szélére kerül a családjuk. Az lenne a kérdésem, hogy miért tervezik ezt a szociálistörvény-módosítást, hogyan lehet egy válságban egy ilyen hierarchiát felállítani, és hogyan lehet azt megtenni, hogy önök azt írják bele a szociális törvénybe lényegében, hogy az államnak csak kivételes esetekben kell segítenie a bajbajutottaknak. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet az, hogy ha ön megnézi az idei évi költségvetést, megnézi a jövő évi költségvetést és megnézi a 2010-es költségvetést, akkor meggyőződhet arról, hogy mennyire nem alapos az a vád, amit ön a kormánnyal szemben megfogalmazott, hiszen míg 2010-ben 340 milliárd forintot fordított a költségvetés szociális ellátásra, addig ez az idei évi költségvetésben 1140 milliárd, a jövő évi költségvetésben pedig 1300 milliárd forint. Jól látszik, hogy ez nemhogy inflációarányosan, hanem inflációval össze nem vethető módon, a reálértéken is a korábbi összeg többszörösére nőtt. Ezért aztán úgy gondolom, hogy itt méltánytalan a kormányt azzal vádolni, hogy szociális érzékenysége ne lenne. Ez különösen méltánytalan akkor, hogy ha bármelyik külföldi országba elmegy ha már nemzetközi példákat hozott fel , és megkérdezi, hogy hogyan nőtt a lakossági rezsi az elmúlt hónapokban, akkor láthatja, hogy mindenhol radikálisan és brutálisan. Magyarország messze a legnagyobb támogatási programot indította az eddigi rezsicsökkentés eredményének a megvédése érdekében, és ennek köszönhetjük azt, hogy ma mi azt tudjuk mondani, hogy a társadalom 75 százalékát nem érinti a rezsiáraknak vagy legalábbis a beszerzésnek, a gáz- és olajáraknak a radikális emelkedése. Ez a legnagyobb teljesítmény, amit Európában ország el tudott érni. Azon vagyunk, hogy próbáljunk olyan támogatási projekteket is indítani, amelyek alkalmasak a munkahelyek védelmére, mert a szociális ellátás rendkívül fontos, sokan vannak, akiken valóban csak a szociális ellátás keretében lehet segíteni. A kormány ezt a feladatot fontosnak tartja, mint ez a költségvetési számokból is látszik, de a legfontosabb, hogy akinek esélyt, lehetőséget, munkahelyet tudunk adni, annak adjunk munkahelyet, vagy pedig védjük meg a munkahelyét. Ezért tettünk meg mindent eddig is, ezért fogunk megtenni a következő hetekben és hónapokban is mindent. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyperces viszonválasz illeti meg képviselő urat.
Köszönöm szépen. Nagyon jó, hogy nominálisan mindig elmondják ezeket az összegeket, csak ugye, GDP-arányosan 2010-hez képest kevesebbet költünk most szociális ellátásra, oktatásra és egészségügyre is, tehát nem biztos, hogy ezek a jó számok. Amit elmondott a szociális támogatások ideiről jövő évire való növekedéséről, ha azokat a számokat megnézzük, bizony az nem infláció feletti növekedés, hanem infláció alatti, miközben Rétvári államtitkár úrral itt már megbeszéltük azt, hogy a szociális intézmények milyen brutális rezsiproblémákkal szembesülnek, és hogy nyilván az egyházi intézményekről gondoskodtak, de a civil, önkormányzati intézmények közül sokakat a bezárás réme fenyeget. De nem válaszolt a kérdésre, hogy a szociális törvényt miért módosítják újra, és miért állítanak fel egy ilyen hierarchiát, mi szükség van erre, hogyha nem változik semmi, mi az, amit önök ebben a törvényben ki akarnak fejezni, miért mondják azt egy válságban, hogy csak kivételes helyzetben kell az államnak közbeavatkoznia. Van egy másik módosítás is ebben a törvényben, az öregséginyugdíj-minimumot és a szociális vetítési alapot szétválasztják, vagyis létrehoznak egy szociális vetítési alapot. Az öregséginyugdíj-minimumhoz 18 darab ellátás van kötve. Akkor most az a helyzet, hogy önök az öregséginyugdíj-minimumot nem akarják emelni, vagy ezeket az ellátásokat nem akarják emelni egy válságban. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nehéz lesz egy percben összefoglalni mindazt, ami képviselő úr felszólalása után reakcióként indokolt lenne, de csak egy rövid matematikai tényre szeretném gyorsan felhívni a figyelmet. Az én tudásom szerint, ha elfogadjuk azt, amit minden évben el szoktunk fogadni, hogy a jegybank prognosztizálja az inflációt, a jegybank most 13,5 százalékos inflációt jelez az idei évre előre. Ehhez képest az 1140 milliárdról történő emelés 1300 milliárdra több mint 13,5 százalék. Tehát még az az állítás sem felel meg a valóságnak, hogy egyébként ne nőne a jövő évben inflációarányosan a szociális ellátás támogatása a költségvetésben. Arról nem is beszélve, hogy ha ezt 2010 óta vetíti képviselő úr, akkor az ön állítása csak akkor lehet hiteles, hogy ha azt állítja, hogy a magyar GDP négyszeresére nőtt. Bár a magyar GDP jobban nőtt, mint bármikor, az elmúlt évszázadban ez volt a legjobb évtizede Magyarországnak a GDP szempontjából is, de azt a bókot túlzásnak tartom, amit ön a kormánnyal szemben megengedett, hogy négyszeresére nőtt volna. Kicsit visszafogottabban dicsérje a kormányt, az a kérésem. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd és Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Lesz fordulat, vagy robogunk a vesztünk felé?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője… A Jobbik frakcióvezetője? [[Dr. Apáti István: Még a feltételezés is borzasztó!]] Ez hibás. Nem a Mi Hazánk? [[Novák Előd: Ez ciki!]] Bocsánat, hibás a szöveg! Helyesbítek: tehát tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Mi Hazánk-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik, aki nem más, mint Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, aki azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért, nemzetiségpolitikáért, egyházpolitikáért és egyház-diplomáciáért felelős miniszternek: „Mikor állnak a sarkukra?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Tisztelettel megvárnám miniszterelnök-helyettes urat.
Értem, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Már a Napot is sajnálják az emberektől?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem Apáti képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy elfogadja. Akkor öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Önök az egyik, ha nem a legfontosabb választási ígéretüket szegték meg akkor, amikor felrúgták a rezsicsökkentést, emiatt pedig augusztus 1-jétől az átlagfogyasztásnak nevezett mérték feletti áramhasználat esetén 65 forintot kell fizetni egy kilowattórányi áramért és 747 forintot egy köbméter gázért. Egy ilyen helyzetben a legfontosabb menekülőutat jelentette a magyar emberek, főleg a magyar családok, háztartások számára a különböző teljesítményű napelemes rendszerek telepítése. Rengeteg igény érkezett be augusztus 1-jétől a szolgáltatókhoz, ekkor azonban váratlanul, de annál nagyobb lendülettel megjelent Gulyás miniszter úr, és hogy nagyon finoman fogalmazzak, belerondított a ventilátor normális, rendeltetésszerű működésébe. Kijelentései óriási felháborodást okoztak és komoly ellenállást váltottak ki, hiszen gyakorlatilag önök az emberek számára rendelkezésre álló, ráadásul rendkívül korszerű, mondhatni, ultramodern napelemes rendszerek telepítése által jelentett hadtápútvonalat szétbombázzák, tönkreteszik, hiszen a visszatáplálási lehetőség megszüntetésével gyakorlatilag olyan hosszú távú megtérüléssel kell számolni, hogy nem lesz értelme napelemes rendszereket telepíteni. [[18.50]] Hadd mondjak önnek néhány adatot! A 300 és 550 forintos, vállalkozók által fizetendő áramdíj esetén a megtérülés egy-két évre csökkent volna. Egy átlagos háztartás esetében öt-hat év alatt megtérült volna egy napelemes rendszer, és ez az időtartam a mostani rezsiemelkedés miatt lerövidült, azonban a visszatáplálási lehetőség megszüntetése 15-16 vagy 20 évre emeli a megtérülés lehetőségét. Kérem, gondolják át, van még néhány órájuk rá, amíg a rendeletet kiadják, és vonják vissza ezt a javaslatot annak érdekében, hogy ne zárják el ezt a lehetőséget az emberektől. Semmi nem indokolja ugyanis, a magyar hálózat nagy része nem túlterhelt, ez egy mese, amivel megpróbálják elaltatni az embereket, megpróbálnak valami hajánál fogva előrángatott indoklást hozni. Ezért kérdezem öntől, hogy visszavonjáke ezt az elképzelésüket, vagy fenntartják, mert most már a napot is sajnálják az emberektől. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Köszönöm szépen, Apáti képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is, a rezsicsökkentéssel kapcsolatban szeretném kiemelni, hogy ez a kormány 2013 óta fenntartja a rezsicsökkentést. Az energiaárak elképesztően elszaladtak egész Európában, és nyilván ennek oka a háborúra adott rossz szankciós politika. Rendkívül sajnálatos, hogy az európai emberek ilyen nehéz helyzetbe kerültek, de Magyarország az első helyen áll a rezsitámogatásban, amelyet átlagfogyasztásig biztosítunk, ez gyakorlatilag egyedülálló, az átlagjövedelem 30 százalékát adjuk támogatásként, míg ez a nálunk jóval gazdagabb németeknél 20, az osztrákoknál pedig 6 százalék. A napenergiával kapcsolatban néhány információ, mert ez a mai nap már többször elhangzott, és úgy fogalmazott, hogy ez egy mese. A napenergia és általában az időjárásfüggő megújuló energia hasznosításának egyik megoldandó kihívása, hogy a napelemek máskor termelnek, mint amikor az áramot felhasználjuk. Ha sok megújulókapacitás van csatlakoztatva egy hálózatra, ez a kihívás már hálózati problémává válik. Szeretném kiemelni, hogy nálunk a telepített megújulókapacitás másfélszer akkora, mint Paks kapacitása már jelenleg is. Ez a kihívás tehát hálózati problémává válik. Ehhez olyan megoldásokat kell a hálózaton bevezetni, ami biztosítja a termelés és a felhasználás összekötését. Ilyen rugalmassági megoldás lehet például a tárolók alkalmazása vagy a felhasználási helyen az elektromos készülékek napközbeni használatának elősegítése. Mivel ezek még nem jelentenek végső megoldást, így szükség van arra, hogy a napközbeni túltermelést lekössük, illetve a felhasználási csúcsokon a megújulók által nem fedezhető többletenergiát előállítsuk. Ezt úgynevezett kiegyenlítő kapacitások biztosítják, amelyek lehetnek tárolók vagy azonnal indítható villamosenergia-termelő eszközök, erőművek. Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Apáti képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! A válaszát nem tudom elfogadni, szerintem itt valami nagyon bűzlik, felettébb gyanús ez az egész mutatvány. Úgy tűnik, mintha az épülő akkumulátorgyáraknak szeretnének egy újabb bizniszt előkészíteni azáltal, hogy az embereket ebbe az irányba terelik. Csak szeretném felhívni a figyelmet, még mielőtt itt hüledeznek, hogy egy fázisra kivetítve 1,5 millió forintba kerül az akkumulátoros rendszer kialakítása. Egy háromfázisú rendszernél ez 4,5 millió forintba kerül, 4,5 millió forintból egy átlagos, háromszor 16 amperes rendszerhez maximálisan hozzárendelhető 11 kilowattos napelemrendszert simán ki lehetne fizetni. Ugyanakkor még néhány kérdésre válaszoljon az emberek megnyugtatása végett! Akik a rendeletben foglalt határidőig beadják az igényüket, még visszatáplálási lehetőség megtartása mellett telepíthetneke, vagy szükségese az igény befogadása, vagy a már engedéllyel rendelkező rendszereknek fogják csak lehetővé tenni ezt? Hajlandóke még a véghajrában, a sorompó záródása előtt minél több embert átengedni, vagy valamilyen furfangos megfogalmazással a Gulyás Gergely botrányos kijelentései óta beérkezett kérvények nagy részét is megpróbálják kilőni? Kérem, erre adjon egyértelmű és tűpontos válaszokat! Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Köszönöm szépen. Államtitkár asszonyé a szó.
Köszönöm szépen a szót. Az előbb igyekeztem elmagyarázni, hogy mit jelent a villamos hálózat jelenlegi helyzete, hogyan áll, és ennek rugalmassá tétele miért rendkívül fontos. Mivel a mai nap már többször elmondtuk, hogy október 31-éig még az igényeket be lehet adni, és ezzel kapcsolatban a részletszabályok várhatóan a mai nap jönnek ki, arra kérem képviselő urat, hogy ezt mindenképpen várja meg. Emellett viszont nagyon fontosnak tartjuk a hálózat fejlesztését. Ezzel kapcsolatban egy teljes átalakítási tervet is készítettünk, amely magában foglalja a hálózatfejlesztést, új erőművek építését, Paks II.-t és Paks I. üzemidő-hosszabbítását is. Ez egy 16 milliárd euró értékű beruházást jelent, 32 nagyberuházást pontosan. Azt gondoljuk, hogy a jövőben ezekkel a beruházásokkal mindenféle szempontból a magyar energiarendszert korszerűsíteni szükséges. Kérem képviselő urat, hogy ebben támogasson minket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika, a Fidesz képviselő asszonya, azonnali kérdést… [[Jelzésre:]] Nem jól mondom? Megint helyesbítek. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt és Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Ezért most az LMP-frakció soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselője következik, aki szintén Keresztes László. A 14. oldalon van a kérdés, amelynek címe: „Ki vállalja a felelősséget, miniszter úr?” Akitől ezt kérdezi: a technológiai és ipari miniszter; távolléte miatt azonban válaszadásra Koncz Zsófia miniszterhelyettest, államtitkár asszonyt kérte fel. Kérdezem Keresztes László képviselő urat, frakcióvezető urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm szépen.
Igen. Öné a szó, Keresztes László Lóránt.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Nem kisebb jelentőségű kérdésről szeretném önt kérdezni, mint az ivóvízellátás biztosítása, illetve a vízkincsünk, a vízbázisaink védelme. Azt gondolom, most már mindenki számára világos lehetett, amit már egyébként egy fideszes többségű önkormányzati szövetség is elmondott öt évvel ezelőtt, hogy válságos állapotban van Magyarországon ma a víziközműrendszer, és középtávon már veszélybe került az ivóvízellátás biztonsága, stabilitása. Ahelyett, hogy a kormány érdemi lépéssorozattal biztosította volna a legfontosabb közszolgáltatást, egy zsarolással kikényszerített államosítási folyamatot indított el és ennek nyomán, mivel valódi megoldást nem kínáltak, nem meglepő, hogy nagyon sok város ellenáll ennek az államosítási szándéknak. Több város is úgy döntött, hogy nem adják át térítés nélkül a víziközművagyont a kormánynak, így döntött Budapest, Pécs, Debrecen, Szeged, Érd, Szombathely, Eger, Nagykanizsa és Baja is, nagyon sok város pedig még nem hozott döntést, illetve előre jelezték, hogy csak nagyon szigorú feltételekkel adnák át a víziközművagyont. A kormány semmiféle megoldást nem körvonalaz, nincsenek források a központi költségvetésben, nincsenek felkészülve a szektor válságának elhárítására. Talán a legkomolyabb kritikát egyébként a kormány intézkedésével kapcsolatban Debrecen fideszes polgármestere fogalmazta meg, aki úgy fogalmazott, hogy a vízszolgáltatás stratégiai üzem, így ezt az önkormányzat nem adhatja ki a kezéből. Egyébként a debreceni fideszes többségű képviselő-testület azt az előterjesztést fogadta el, amelyben az szerepel, hogy nem ismert semmilyen garancia, hogy az állam hosszabb távon tudjae majd az üzemeltetés veszteségét és a fejlesztéseket, a rekonstrukciót finanszírozni, mivel az ehhez szükséges feltételek még nem tisztázódtak. Tisztelt Államtitkár Asszony! Mikor érzékeli a kormány, hogy konkrétan ma Magyarországon a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvízellátás van veszélyben, és a vízkincsünk védelme, a vízbázisok vé-delme sem megoldott? Mit tesznek annak érdekében, hogy ne omoljon össze ez a rendkívül fontos, a jövőnk szempontjából nélkülözhetetlen közszolgáltatás? Köszönöm előre is, ha érdemi, tartalmi választ ad, nem pedig általános politikai kommunikációt hallhatunk majd. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. [[19.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány célja a magyar emberek megélhetésének a biztosítása, a teljes foglalkoztatás elérése, a környezet védelme, természetesen az egészséges vízellátás biztosítása. Képviselő úrral már többször beszéltünk a víziközmű-ágazatról, illetve az ivóvízellátásról itt, a Parlament falain belül. Szeretném kiemelni és megerősíteni azt, hogy a kormány továbbra is elkötelezett a jó minőségű ivóvíz-szolgáltatás fejlesztése és korszerűsítése mellett. Az elmúlt időszakban a Technológiai és Ipari Minisztérium az ágazat szereplőinek a bevonásával elkészítette a nemzeti víziközmű-közszolgáltatási stratégiát, amelynek célja rövid és hosszú távú megoldásokat nyújtani a teljes víziközműszektort érintő kihívásokra. Arról is beszéltünk már, hogy 2020-ra 40-re csökkent ezeknek a szolgáltatóknak a száma körülbelül 400-ról, ami gyakorlatilag a méretgazdaságosságot, az ellátásbiztonságot és a szolgáltatások egységes színvonalát tudja biztosítani. A nehéz gazdasági helyzetbe kerülő önkormányzatok és a tulajdonukban álló víziközmű-szolgáltatók számára lehetővé vált az önkéntes és ezt szeretném kiemelni: az önkéntes módon történő, integrációs folyamatba történő becsatlakozás. Ezzel lehetővé vált, hogy a folyamatos ellátás zavartalan biztosítására, valamint az adott rendszerek hosszú távú üzemeltetésére és fejlesztésére is lehetőség nyíljon. Fontos siker a lakossági terhek csökkentése érdekében végrehajtott rezsicsökkentés; számszerűsítve: ez a lakossági felhasználóknak 2021-ig hozzávetőlegesen 156 milliárd forint megtakarítást eredményezett. A víziközmű-ágazat jelenében az egyik legfontosabb feladat viszont a hálózatok korszerűsítése, mi továbbra is ezen dolgozunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Viszonválasz illeti meg egy percben képviselő urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! A legnagyobb tisztelettel, államtitkár asszony, ha a kormány ennyit tud mondani konkrétan, akkor kijelenthetjük, hogy óriási baj van, ugyanis a kormánynak még csak elképzelése sincs, hogy hogyan tudja biztosítani Magyarországon az ivóvízellátást. Azt, amit ön elmondott, ezt elmondta az elődje, Schanda Tamás két évvel ezelőtt is, elmondták korábban is, három-négy évvel ezelőtt is, hogy készül valami stratégia, de itt stratégia, nem elköteleződés kellene, hanem, mondjuk, több száz milliárd forint azonnal, már az idei évi költségvetésben. [[Dr. Fónagy János: Amit az önkormányzatok nem tettek bele.]] És azt, hogy ezek az általános szlogenek igazából semmilyen megoldást nem jelentenek, elmondták már a fideszes polgármesterek. Éppen most idéztem Debrecen, Magyarország második legnagyobb városának a fideszes testületét, hogy mit mondtak el, miért nem adják át a közművagyont. Ők sem látják, hogy a kormány alkalmas lenne, hogy az ivóvízellátást Magyarországon biztosítsa, hogy alkalmas legyen, hogy egy ilyen válságos állapotú rendszerben a mostani energiaárak mellett ne dőljenek be a szolgáltató cégek. Államtitkár Asszony! Lesze az idén konkrétumokat mondjon, lesze az idén plusz több száz milliárd forint, és lesze a jövő évi költségvetésben plusz 200-300 milliárd forint, hogy ne omoljon össze Magyarországon az ivóvízellátás? Nagyon remélem, hogy nem miattam, hanem a magyar emberek miatt, az önkormányzati vezetők miatt, az ágazat miatt végre a kormány valamiféle konkrét választ is el tud mondani az ivóvízellátás fenntartásával kapcsolatban. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár asszonynak is.
Köszönöm szépen. Igazából azt mindenképp szeretném kiemelni, hogy 2010-ben mi egy rendkívül rossz víziközmű-hálózatot örököltünk meg. Ennek a korszerűsítése, a hálózatfejlesztés, szerintem ebben egyetértünk, nagyon fontos. Azt is elmondtam már itt, a Parlament falain belül, hogy az integrációs programban részt vevő víziközmű-szolgáltatók részére ellátásbiztonság fenntartása céljából állami támogatást nyújtunk a 2022. évi veszteségeik erejéig. Emellett pedig folyamatosan tárgyalunk az önkormányzatokkal az energiahelyzetükkel kapcsolatban. Ezt Balla György miniszteri biztosként végzi, és természetesen mi pedig folyamatosan tárgyalunk a víziközmű-szolgáltatókkal is, úgyhogy kérem, ezzel kapcsolatban fogadja el válaszomat. Köszönöm szépen. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Megértésüket kérem, egy másodperc türelmet! Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Dunai Mónika, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Kilóra megvett magyar baloldal?” címmel. [[Pillanatnyi szünetet tart.]] Öné a szó, képviselő asszony. Megértésüket kérem.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Egyre több részlet lát napvilágot a baloldal külföldi kampányfinanszírozásával kapcsolatban. Márki-Zay Péter továbbra is büszkén vállalja, hogy a választási győzelmet külföldi támogatás segítségével próbálták megszerezni. A guruló dollárok ügye azért különösen felháborító, mert egy politikai oldalt külföldről finanszíroztak azért, hogy hatalomra segítsék. Amennyiben sikerrel jártak volna, akkor most külföldi erőknek beleszólásuk lenne Magyarország irányításába. De a magyar emberek bölcsen tudtak különbséget tenni a külföldi érdekeket képviselők és a magyar érdekeket képviselők között, és a magyar érdekek képviselői mellett döntöttek. A napokban óriási közfelháborodást keltett egy újabb, Márki-Zay Péterről nyilvánosságra került videó, amelyben augusztusban az amerikai kampánypénzek céljáról beszélt. A felvételen elhangzik, hogy a kampánynak százmillió forint lesz a szaldója, és csak a júniusi amerikai forrásból kapott támogatási összeg több száz millió forint volt. Márki-Zay Péter azt is mondta, volt olyan tüntetés, például a katás vállalkozóké, amelynek több százezer forintba került a megszervezése, és hasonló, Orbán Viktor leváltását hosszú távon szolgáló célkitűzésekre fogják fordítani az összeget. A bukott miniszterelnök-jelölt szerint az egészben nincsen semmi kivetnivaló. A pártfinanszírozási szabályok kijátszása kapcsán így fogalmazott Hódmezővásárhely polgármestere, idézem: „Kiskapu nincs, ez egy óriási kapu.” Nemzetbiztonsági szempontból kardinális kérdés, hogy milyen ígéretek fejében kapták a súlyos milliárdokat a baloldali politikusok az Action for Democracy nevű amerikai szervezettől. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, kinek van elég pénze és hatalma, hogy több száz millió dollárt adjon politikai kampányra a magyarországi baloldalnak, és vajon mit vár érte cserébe. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter úr távolléte miatt Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol az azonnali kérdésre. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Először is, a történelem igazolja: idegen zsoldból nem lehet szeretni a hazát, és nem lehet küzdeni érte. Idegen zsoldból csak idegen érdekeket lehet képviselni. A baloldal ezt teszi, amikor szankciópárti, amikor háborúpárti, és amikor Brüsszelben fúrják a Magyarországnak járó uniós forrásokat. De nézzük a tényállást, aztán kapcsoljuk össze a tényeket! Először is, a baloldal miniszterelnök-jelöltje azt mondja, hogy kétmilliárd forintot kaptak Amerikából a baloldali kampányra. Azt is mondja, hogy ő nem foglalkozott a kampány tartalmi részével, Karácsony Gergelytől kapott amerikai kampánytanácsadók intézték az ügyeket, akikről Kunhalmi Ágnes is beszél. Aztán itt van még egy nagyon érdekes Kunhalmi-idézet. Kunhalmi Ágnes, a szocialisták társelnöke azt mondta: félreértésben van az egész ellenzék, sajnos sok tekintetben el van zárva saját szavazóbázisának döntő többségétől, egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta. És itt jön a legérdekesebb rész, mondja Kunhalmi Ágnes: „…amely elvárásrendszerből, ha valaki megpróbál kilépni, vagy mást beszél, vagy más hangon próbál beszélni, akkor legyilkolják” gondolom, azok, akik adták a pénzt. A harmadik tényállási elem, hogy a baloldal háború- és szankciópárti, miközben ez szembemegy a magyar érdekekkel, és egyébként a magyarok véleményével is, és így a baloldal önsorsrontó is, hiszen népszerűtlen álláspontot képvisel. De miért teszi ezt? Nyilvánvalóan azért, mert megfizetik. Áruba bocsátották függetlenségüket, dollármilliókért eladták magukat. Ezt úgy hívják: politikai prostitúció, azt mondják, és teszik, amit a megrendelő diktál, mert aki fizeti a zenekart, az húzatja a muzsikát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[19.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az ön válaszát elfogadom, de az továbbra is elfogadhatatlan, hogy a baloldal bevallottan nem a magyar emberek érdekeit képviseli, és akkor is kitartanak a szankciók mellett például, ha emiatt a magyarok nehéz helyzetbe kerülnek, őket válságba sodorják, és gáz nélkül maradnának. Azt is tudjuk, hogy ezt miért teszik. Vajon nem ez a guruló dollárok ára? Erre feleljen a dollárbaloldal! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Azt mondják a pestiek, hogy kétmilliárd forintot kaptak dollárban a kampányra. Na, ez a kampányukon nem nagyon látszott meg. Azt is mondják a népek, hogy akinek kétmilliárd forintból csak ilyen kampányra telik, az vagy kétbalkezes, vagy lop, és hogy ne zárjuk ki, hogy a baloldal még a júdáspénzt is ellopta. Szerintem nem erről van szó. Sokkal egyszerűbb a megfejtés. Egyszerűen csak az a helyzet, hogy a zseniális Csukás István Süsü, a sárkány című remekművében már rég megénekelte a mi mai baloldalunkat, az ő kedvenc nótájuk: „Mi vagyunk a zsoldosok, kezünk sose dolgozott...” Azt hiszem, ez mindent megmagyaráz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Vajon miért erőlteti Brüsszel a gázársapkát?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Közeleg a tél, és az orosz-ukrán fronton nem szűnnek a harcok. Nap mint nap veszítik emberek százai az életüket, katonák és civilek közül; miközben Európa lakossága meg attól retteg, hogy milyen módon tudja magának biztosítani a téli fűtést. A brüsszeli dilivonat azonban tovább zakatol, most egy újabb ötlettel álltak elő az energiafronton. Nem volt elég a kőolaj-behozatali szankciók kimondása, nem volt elég a szilárd tüzelőanyagok és a tűzifa behozatalának betiltása, most a gázársapka az újabb lemez. Azt gondolom, hogy az elmúlt hónapok ismeretében nyilvánvalóan lehetett előre látni, és a szakértők is megállapították, hogy a gázársapka bevezetése az Európai Unió területén gázhiányt eredményez, a gázhiány pedig árnövekedést hoz magával. Ezt maga az orosz elnök is bejelentette egy gazdasági fórumon, amikor azt mondta, hogy Oroszország ez esetben sem gázt, sem olajat, sem szenet nem fog szállítani Európának. És mégis kinek jó ez? Az biztos, hogy a magyar embereknek nem jó. Szerencsére egy olyan markáns álláspontot képviselő kormányunk van, amely képes sikereket elérni ezen a területen is, és a miniszterelnök úr péntek hajnalban megüzente a magyaroknak, hogy a gázársapka tekintetében lesz kivétel Magyarország vonatkozásában, az alól mentesítést kapunk, így az nem veszélyezteti a magyar ellátásbiztonságot, a gáz biztonságos bejövetelét. A gázársapka, mint ahogy említettem, hiányhoz vezet, és nemcsak a hiány jelentkezik a lakossági fogyasztásnál, hanem hiány jelentkezik az energiatermelésben is, amely az áramellátás veszélyeztetését is jelenti. Kérdezem én, államtitkár asszony, vajon kinek az érdeke a gázársapka bevezetése, azt Brüsszel miért erőlteti. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen, hogy ezt a fontos kérdést a tisztelt Ház elé hozta, hiszen nagyon fontos látni azt, hogy mi a valóság ebben az ügyben. Valójában itt nem árcsökkentésről van szó, hanem egy embargós szankcióról. Ha nem lesz, aki behozza a gázt Európába, akkor a gazdaság működésképtelenné válik. A gázársapkára vonatkozó brüsszeli javaslat elfogadásával azt kockáztattuk, hogy néhány nap alatt leáll a Magyarországra irányuló gázszállítás. Ez egy óriási rizikó volt, és azt gondolom, hogy fantasztikus eredmény, hogy ugyanúgy, mint az olajembargó esetében, sikerült elérni azt, hogy Magyarország ez alól kivételt jelentsen. Az EU-csúcson egyébként nem maradtunk egyedül, és ezért is sikerült egy fair megállapodást kiharcolni. A megállapodás szerint, ha lesz is gázársapka Európában, az nem érinti majd azokat a hosszú távú szerződéseket, amelyek nélkül Magyarország gázellátása egyik napról a másikra ellehetetlenülne. Továbbá arról is megállapodás született Brüsszelben, hogy ha lesz közös gázbeszerzés Európában, az nem lesz kötelező Magyarországnak, így továbbra is nyitva az összes beszerzési lehetőség, ezzel sikerült elérni a céljainkat. Nagyon sajnálatos, hogy ezekben a fontos ügyekben egyébként a baloldal nem áll mellettünk kint, Brüsszelben, mert azt gondolom, hogy nagyon jó, hogy itt, a parlamenten belül aggódunk az energiaellátásért meg a magyar emberekért, de itt igazán fontos kérdésekről van szó, és sokszor az ember egyedül van az igazsága mellett, vagy kevesebben vannak, de akkor is azt kell nézni, hogy mi a magyar családoknak a legfontosabb. És azért el szeretném mondani itt a gázzal kapcsolatban, vagy idézni szeretném Macron francia elnök gondolatait is, aki azt mondta, hogy a mély barátság jegyében üzenjük az amerikaiaknak és a norvégoknak: nagyszerűek vagytok, elláttok minket energiahordozókkal, de az nem fog sokáig menni, hogy saját belső piacotokhoz képest négyszeres áron kínáljátok ezt; nem ezt jelenti a barátság. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Azt gondolom, hogy ezek nagyon fontos kérdések, amelyekről beszélni kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen, államtitkár asszony, a kimerítő választ. És ha megengedi, felhívnám a figyelmet arra is, hogy a gázársapka behozatala azzal a következménnyel is járhat, ami a gázszankciók, gázbeszállítási szankciók megjelenésével is járt, hogy radikálisan emelkedett a földgáz fogyasztói ára Európában, és ennek következtében a szeptemberi adatok szerint a gázárak Pozsonyban dupláját jelentették a magyarországinak; Párizsban, Londonban négyszeresét; Rómában és Brüsszelben hatszorosát, Bécsben a tizenegyszeresét, Amszterdamban pedig a tizenhétszeresét fizetik a lakosok a magyarországi gázárhoz képest. Ezért nagyon fontos, hogy ezt a sikert elérte a miniszterelnök úr, mert ezek a kedvező, relatíve kedvező adatok rosszabbak lennének, és a magyar lakosság járna rosszul, ennek ő inná meg a levét. Köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt, parancsoljon!
Teljesen nyilvánvaló, hogy a szankciós politika rendkívül negatívan érinti az európai embereket, és igazából nem erről volt szó az elején, hiszen Versailles-ban még márciusban úgy döntöttek, hogy az energia területére nem fogják kiterjeszteni a szankciókat. És mégis, amikor május végén az olajembargó kérdése megszületett, és ott is egy nagy harc árán sikerült elérni, hogy Magyarország számára kedvező döntés szülessen, akkor egyszerűen teljesen elszabadultak az energiaárak, és most járunk ott, hogy most már a gázársapkáról is beszélünk, és lehet látni, hogy hogyan változik ezzel kapcsolatban a piac, úgyhogy én azt gondolom, hogy ez a szankciós politika rendkívül kedvezőtlen. Gyakorlatilag minden európai ember ugyanúgy megszenvedi ezt, hiszen ez beépül az élelmiszerárakba, inflációt okoz, és azt gondolom, hogy a magyar embereknek és az európai embereknek is az lenne az érdekük, hogy béke legyen, és ne hozzon az európai döntéshozatal ilyen nagyon kedvezőtlen szankciós döntéseket. Köszönöm szépen a képviselő úrnak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2021” címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az Igazságügyi Bizottság által benyújtott előterjesztés H/542. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Vejkey Imre urat, az Igazságügyi Bizottság elnökét, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó. [[19.20]]
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ombudsman Úr! Az Igazságügyi Bizottság 2022. július 6-ai ülésén megtárgyalta az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2021. évi tevékenységét bemutató beszámolót, s annak támogatásáról döntött a tárgyalt határozati javaslat benyújtásával. Az Országgyűlés a múlt ülésen folytatta le a beszámoló és a határozati javaslat általános vitáját, elismerve az ombudsmani beszámoló minden részletre kiterjedő alaposságát. Mivel a határozati javaslathoz képviselői módosító javaslat nem érkezett, így az előterjesztő bizottság elnökeként most már csak a bizottsági jelentések vitájában van feladatom. Ezúton is köszönöm a Magyarországi Nemzetiségek Bizottságának és a Fenntartható Fejlődés Bizottságának az indítványokat támogató álláspontját, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2021. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/542. számú határozati javaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt elnök úr, tájékoztatom, hogy a vitában 13 perc áll még rendelkezésére a további felszólaláshoz és a zárszó elmondásához. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem Kozma Ákos ombudsman urat. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most Keresztes László Lóránt képviselő úrnak adnám meg a szót, de most, ebben a pillanatban ő nem tartózkodik már az ülésteremben; néhány perce még itt tartózkodott. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy a rendelkezésre álló időkeretben kíváne valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát úgymond lezárom, habár vita nem alakult ki. Megkérdezem elnök urat, hogy kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton is szeretném megköszönni ombudsman úrnak, helyetteseinek és az egész hivatalnak a 2021. évi munkáját, amelyről ez a beszámoló szól. Kívánom, hogy a jövőben is így tudják végezni munkájukat. Kérem még egyszer a tisztelt Házat, hogy fogadják el a határozati javaslatot. Köszönöm szépen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Közös ügyünk az állatvédelem Alapítvány létrehozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/1203. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Répássy Róbert államtitkár urat, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Kormánybiztos Úr! Tisztelt Képviselő Urak és Hölgyek! Tisztelt Ház! A „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozása egy olyan fordulópont lehet az állatvédelem területén, amely a kitűzött célok eléréséhez elengedhetetlen. Mint ahogy az általános vitán is elhangzott, jelenleg nincs hazánkban egyetlen olyan szervezet sem, amely ilyen széles körben, a civil állatvédő szervezetekkel való szoros együttműködés által, szakmai szempontoktól vezérelve végezné állatvédelmi tevékenységét. Az alapítvány nem a klasszikus értelemben vett állatvédelmi tevékenységeket látná el mint például napi állatmentések, állatok folyamatos gondozása , hiszen ezeken a területeken a civil szervezetek a legjobbak. A valós cél, hogy ezen állatvédő szervezetek munkáját támogassa az alapítvány, és stratégiai, szakmai alapokon lássa el a törvényjavaslatban rögzített közfeladatait. Az alapítvány támogatni kívánja a többi, állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetet, továbbá ösztönözné a gazdasági szereplők és a civil szervezetek közötti együttműködést. Az állatvédelem egy olyan terület, ahol a civil szervezetek tapasztalatai hatalmas tudást jelentenek, ezért is kíván az alapítvány velük együttműködni. Az alapítvány ezáltal eleget tudna tenni mind a társadalmi, a civil szervezetektől érkező, mind pedig a szakmai szereplők által lényegesnek tartott igényeknek. Tisztelt Országgyűlés! A civil szervezetek kapcsán fontos megemlítenem, hogy a múlt héten hirdette ki a Herman Ottó Intézet az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetek számára meghirdetett 500 millió forint keretösszegű pályázat eredményeit. A civilek önzetlen munkáját ezúton is hálásan köszönjük. A gyermekek nevelése a felelős állattartásra és az állatokkal való helyes bánásmódra a kulcsa annak, hogy a jövő állatvédelmét megalapozzuk. A törvényjavaslat indoklása is úgy fogalmaz, hogy a szemléletformálás elsődleges eszköze a tudatos állatvédelmi ismeretterjesztés, összefüggésben ennek környezetvédelmi és etikai vonatkozásaival. Az alapítvány szakembereinek az lesz a feladata, hogy megtalálják azokat a módszereket és eszközöket, amelyekkel az ország összes pontjára el tud jutni a felelős állattartás üzenete. A felelős állattartás népszerűsítéséből a civil szervezeteket sem lehet kihagyni, hiszen a gyakorlati tudással és tapasztalatokkal ők rendelkeznek. A „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozása időszerű, ezért a szervezet a működését a létrehozást követően már egyből megkezdené, továbbá az alapítvány ex lege közhasznú jogállású lenne, az alapítói jogokat pedig az igazságügyi miniszter gyakorolná. A közhasznú jogállás ismertetője a nyilvánosság, így az alapítvány működése pedig mindenki számára megismerhető lesz. Tisztelt Ház! Kérem valamennyi képviselőtársam támogatását annak érdekében, hogy hazánkban az állatvédelem újabb szintre léphessen. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólására és az esetleges zárszó elmondására 11 perces időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben, a vita során kétperces hozzászólásokra így nincs lehetőség. Megadom a szót Szabadi István képviselő úrnak, a Mi Hazánk Mozgalom képviselőjének, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Kormánybiztos Úr! Amint azt az október 4-én elhangzott vezérszónoki felszólalásomban is hangsúlyoztam, a Mi Hazánk Mozgalom elkötelezett a környezetvédelem és az állatvédelem iránt, és üdvözöljük azt is, hogy 12 év kormányzás után a Fidesz fontosnak tartotta és rájött, hogy az állatvédelemmel érdemes komolyan foglalkozni. Briliáns volt az időzítés, hogy a választások előtt indította útjára az állatvédelmi programját, de legalább elindult. Álláspontunk szerint azonban az állatvédelem Magyarországon több évtizede tartó hiányosságokkal küzd például a felelőtlen állattartás, a kóbor állatok ügye, az ivartalanítás hiánya, az állatkínzás elleni fellépés terén, s a helyzetet a kormány nyáron meghozott rezsi- és benzinár-rendelkezései sajnos tovább súlyosbítják. A rezsiárak, az élelmiszerárak, a takarmány- és tápárak, az orvosi költségek ugrásszerű növekedése, valamint a piaci benzinárak jelentős többletterhet rónak a menhelyekre és az állatvédőkre. Elmondásuk szerint költségcsökkentésre csak az állatok rovására kerülhet sor. Például nem fogadnak be több állatot, miközben egyre több a bajba jutott állat, akiket a gazdáik anyagi okok miatt nem tudnak megtartani, vagy nem ivartalanítanak, ami a túlszaporulatot növeli, a beteg állatokon nem végezhetik el a szükséges műtéteket, nem fűtenek nekik, hanem legvégső esetben elaltatják őket. Az emberek megélhetési problémáik miatt nem tudnak adományozni, drasztikusan csökkent az örökbefogadások száma. Emellett számos civil szervezet önkormányzati ebrendészeti feladatot is ellát, összeszedik az utcáról a kóbor kutyákat, hogy ne okozzanak balesetet. Az önkormányzatokkal idén több évre szóló szerződést írtak alá, a feladatot azonban kormányzati segítség nélkül nem fogják tudni ellátni. [[19.30]] Bár a sok támadás miatt időközben a Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft.-nek sikerült kihirdetnie a választások előtt a civil állatvédő szervezeteknek biztosított 500 millió forintos keretösszeg terhére meghirdetett pályáztatás eredményét, a támogatottak listája alapján összesen 187 szervezet részesült támogatásban, miközben a KSH adatai alapján az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetek száma már 2020-ban ennek a kétszerese volt. Mi lesz a többi szervezettel? Az egyszázalékos felajánlásból gazdálkodják ki, vagy zárjanak be, mert a többletköltségüket nem tudják kifizetni? Ráadásul a támogatottak listája alapján beigazolódott az a gyanú, hogy az 500 millió forintot politikai alapon osztják ki, ugyanis a legnagyobb összegű támogatást a Fidesz érdekkörébe tartozó civil szervezetek kapták. Például a győri polgármester felesége által alig egy éve alapított Papagájmentő Alapítvány 8,5 millió forintot, a kormánybiztos úr szülővárosában, Veszprémben található Fehér Holló Vadmentő Alapítvány 9 millió forintot. Csak reménykedni tudunk abban, hogy ezek a szervezetek a pályázati pénzeket valóban az állattartás megemelkedett működési költségeire és nem saját maguk reklámozására fogják fordítani. Emellett felháborítónak tartjuk azt is, hogy a kormánybiztos úr csapata az adományban részesülő szervezetek figyelmét külön e-mailben hívta fel arra, hogy az adományért cserébe honlapjukon vagy közösségi oldalukon mondjanak köszönetet Orbán Viktornak és Ovádi Péternek. [[Ovádi Péter: Ez hülyeség, ez még az ezelőtti volt!]] Hát, ez mindegy. Ékes gyöngyszeme a propagandának. A Mi Hazánk Mozgalom követeli a kormánytól, hogy tartsa be a választások előtt tett ígéretét, amely szerint az állatvédők és állatbarátok számíthatnak a kormány támogatására, és gondoskodjanak a pályázati forrásban nem részesült civil szervezetekről is. Hangsúlyozzuk, hogy érdemi segítségre és nem látszatadományokra van szükség, állatorvosok véleménye alapján ugyanis a tavaly decemberben 200 menhelynek nagy sajtóvisszhanggal átadott nagy mennyiségű olcsó kutyatáp olyan rossz minőségű volt, hogy azt a menhelyek inkább elajándékozták, mint hogy a kutyákkal megetessék, mert tapasztalatból mondják, hogy többüknél gyomor-bélrendszeri problémát okozott. Emellett követeljük, hogy a kisállattartó és haszonállattartó gazdáknak közvetlenül is nyújtsanak támogatást, mert nem tudják kigazdálkodni az állattartással járó megnövekedett költségeket. A „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozásáról szóló törvényjavaslatot az Országgyűlés Igazságügyi Bizottsága a részletes vita lefolytatása után változatlan formában nyújtotta be a parlament elé. Október 4-én már megemlítettem a felszólalásomban, és most is leszögezem, hogy a Mi Hazánk Mozgalom összességében támogatni tudja a törvényjavaslatot és a „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozását. De nem ért egyet azzal, hogy az alapítvány működéséhez csak 2024-től kezdődően biztosít a kormány támogatást, mivel addig érdemileg nem fogja tudni ellátni az állatvédelemmel kapcsolatos közfeladatokat. Ebből is látszik, hogy az állatvédelemre az országgyűlési választások előtt és 2024-ben kampányfogásként is lehet majd tekinteni, az önkormányzati választásokra időzítik majd az alapítvány támogatását. A közfeladatot ellátó vagyonkezelő alapítványokkal nem bánik persze ilyen szűkmarkúan a kormány. Amellett, hogy a választásokig több ezer milliárd forint összértékűre becsült nemzeti vagyon került át ingyen a jelenlegi és volt politikai felsővezetők, Fidesz-közeli üzletemberek által irányított alapítványokhoz, a kormány nemcsak az alapítványok tulajdonában álló tényleges közfeladatot ellátó intézmények, például a modellváltó egyetemek, hanem a vagyonkezelő alapítványok működéséhez is évenkénti támogatást nyújt. Joggal merül fel a kérdés tehát, hogy ha az érdemi tevékenységet nem, csak vagyonkezelői feladatot ellátó 34 közérdekű vagyonkezelő alapítvány évenkénti működésének támogatására van pénz, akkor a „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány miért nem kaphat már 2023-tól működési támogatást. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint a felelős állattartás követelményeit törvényi szinten kellene előírni. Legyen járásonként kinevezve egy felelős szakember, aki oktatási intézményekben tantervbe épített állatvédelmi előadásokat tart. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy eléggé keményen túllépte képviselő úr az időkeretét. [[Szabadi István: Én láttam egyébként.]] Ez az ülésvezető elnök hibája. Úgyhogy most pedig megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a Fidesz-képviselőcsoport részéről, aki egyben állatvédelmi kormánybiztos. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is hadd köszönjem meg az általános vitában mindenkinek a támogató hozzáállását az állatvédelem ügyéhez. Azt hiszem, egyedül csak a Demokratikus Koalíciót kell majd meggyőznöm arról, hogy a holnapi szavazáson is szavazzon az alapítvány törvényjavaslata mellett. Igen, nagyon sok minden történt egyébként az állatvédelemben az elmúlt két év alatt, nem akarom képviselő úrnak elmondani újra, hiszen az általános vitában már felsoroltam azokat az intézkedéseket. Azért kérem, hogy beszéljen majd a civil szervezetekkel, mert ők is azért látják ezeket a munkákat, és például a kóborállat-rendelet egy olyan javaslat volt, ami szerintem hosszú távon megoldást tud nyújtani majd az ebrendészeti telepek működésére. De ahogy államtitkár úr is jelezte, az 500 millió forintos pályázat egy nagy mérföldkő volt. Nem volt még ilyen egyébként, az, hogy csak állatvédő civil szervezetek kapjanak támogatást. Az, hogy hányan nyújtották be a támogatást, nem rajtunk múlott, hanem a civil szervezeteken múlott, hiszen mindenki, aki benyújtotta időben a támogatást, és a hiánypótlást is megtette, azok támogatásban részesültek. Tehát arról szerintem a kormányzat nem tehet, hogy mondjuk, van 400 civil szervezet, és abból csak 205 nyújtotta be, és időben hiányt pótolva csak 187. Ez a 187 mindegyik kapott támogatást. Szerintem abba se menjünk bele egyébként, hogy ki, miért és hogyan kapott, hiszen ezek szakmai alapokon dőltek el. És ha a Fehér Holló Alapítványhoz kimenne a képviselő úr, akkor biztos, hogy nem mondott volna ilyet, amit most az előbb elmondott. Egyébként meg kell nézni az ő emberfeletti munkájukat. Vadmentéssel foglalkoznak, egyszer menjen ki oda a képviselő úr, és meg fogják tudni mutatni, meg az a több száz önkéntes is, aki egyébként segíti az ő munkájukat. Összességében tényleg meg szeretném köszönni mindenkinek azt, hogy az ügy mellé áll, és tényleg itt pártállástól függetlenül várom mindenkinek a segítségét, a támogató hozzáállását, azoknak a baloldali önkormányzatoknak is a támogatását egyébként, amelyek tudnának tenni helyben az önkormányzati munkával az állatvédelem ügyéért, hiszen mindig el szoktam mondani, és igaz is, hogy közös ügyünk az állatvédelem, ezért mindannyiunknak támogatni kell. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a rendelkezésre álló időkeret esetében kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Répássy Róbert: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr jelzi, nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya Kilencedik, Tizedik és Tizenegyedik Pótjegyzőkönyvének, az Egyetemes Postaegyesület Egyetemes Postaegyezményének a 2012. évi dohai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2016. évi isztambuli kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2018. évi addisz-abebai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2019. évi genfi kongresszuson aláírt módosítása és Második Kiegészítő Jegyzőkönyve, valamint a 2021. évi abidjani kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1306. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. október 20-án megtárgyalta „Az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya Kilencedik, Tizedik és Tizenegyedik Pótjegyzőkönyvének, az Egyetemes Postaegyesület Egyetemes Postaegyezményének a 2012. évi dohai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2016. évi isztambuli kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2018. évi addisz-abebai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2019. évi genfi kongresszuson aláírt módosítása és Második Kiegészítő Jegyzőkönyve, valamint a 2021. évi abidjani kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve kihirdetéséről” szóló T/1306. számú törvényjavaslatot. [[19.40]] Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 40 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Ház! Magyarországon 1967-ben hirdették ki az Egyetemes Postaegyesület alapokmányát, zárójegyzőkönyvét, az egyesület általános szabályzatát, valamint annak zárójegyzőkönyvét. Egy ilyen nagy múltú és globális feladatokat ellátó intézmény jogi szabályozását azonban időről időre, a mai kor kihívásainak megfelelően illik felülvizsgálni. Az előttünk fekvő nemzetközi szerződésben foglalt jegyzőkönyvek és pótjegyzőkönyvek rendelkeznek többek között az úgynevezett szűkebb körű egyesületek létesítéséről, a különmegállapodásokról, magáról az egyesület kiterjedéséről és céljairól, a kivételes kapcsolatokról, a postai biztonságról, valamint az Egyetemes Postaegyesület és az ENSZ közötti kapcsolatokról is. Az említett jegyzőkönyvek és pótjegyzőkönyvek rendezik továbbá az egyesület pénzügyi és működési hátterét, valamint az esetleges tagországi kilépések esetét is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslathoz összesen négy módosító javaslat érkezett, amelyek döntően jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosító rendelkezéseket tartalmaznak. Az Egyetemes Postaegyesületben való tagságunk fenntartása, a működéséhez kapcsolódó dokumentumok változásának elfogadása fontos ügy, ezért a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja, hogy a nemzetközi és magyar jog összhangját biztosítva lehetővé tegye a nemzetközi postai szolgáltatások harmonizált ellátását a tárgybéli nemzetközi szerződések kihirdetése és a magyar jogrendbe történő beillesztése által. Mint ahogy a bizottsági előadó képviselőtársam ismertette, a törvényjavaslat parlamenti tárgyalása során módosító javaslat nem érkezett. A bizottsági módosító javaslatok a törvényjavaslat címével, egyes rendelkezéseivel kapcsolatban kizárólag jogtechnikai jellegű, valamint nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokat tettek. Mint említettem, a parlamenti döntéshozatal során bizottsági érdemi módosító indítvány nem érkezett. Köszönöm a bizottságok támogató szakmai munkáját, mellyel hozzájárultak a törvényjavaslat szövegének végső kialakításához. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot a szavazás során támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vitában történő további hozzászólásra és a zárszó elmondására 13 perc áll majd rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíváne élni valaki ezzel a lehetőséggel. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne szólni. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen, nem, elnök úr.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni, hiszen vita nem alakult ki. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotrop anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1206. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. október 20-án tartott ülésén megtárgyalta az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotrop anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/1206. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 41 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ENSZ kábítószerekkel kapcsolatos egyezményei az egészségre való veszélyességük, a visszaélés kockázata és terápiás értékük alapján osztályozzák a kábítószereket és a pszichotrop anyagokat. A pszichotrop anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény négy jegyzékbe sorolja a pszichotrop anyagokat. A pszichotropegyezmény szerint a részes államok kötelezettsége meghozni azon jogalkotási intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy annak rendelkezéseit saját területükön hatályba léptessék és végrehajtassák. A pszichotropegyezmény kihirdetése hazánkban a pszichotrop anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel történt meg. Az előttünk fekvő törvényjavaslattal az Egyesült Nemzetek Kábítószer Bizottsága 65/3. számú határozatának a magyar jogrendbe történő átültetése valósul meg. Tisztelt Ház! A törvényjavaslathoz négy módosító javaslat érkezett, amelyek jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosító rendelkezéseket foglalnak magukba. A kábítószer elleni küzdelem kiemelt jelentőséggel bír, éppen ezért a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Takács Péter államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, kíváne a vita e szakaszában felszólalni. [[Dr. Takács Péter: Köszönöm, elnök úr, nem kívánok.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Megkérdezem, kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kötelességem, kíváne szólni most a zárszó kapcsán. [[Dr. Takács Péter: Nem kívánok, elnök úr.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az 1998. évi L. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án, Bécsben kelt egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1207. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. október 20-án tartott ülésén megtárgyalta az 1998. évi L. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án, Bécsben kelt egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/1207. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 38 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az előttünk fekvő törvényjavaslat is mutatja, több évtizede több fronton is zajlik a kábítószerek, a tudatmódosító szerek elleni harc Magyarország részvételével a nemzetközi szinten. Az innováció sajnos ezt a területet sem kerüli el, így időről időre újabb és újabb anyagok rögzítését szükséges megtenni a nevezett egyezményben. Ennek megfelelően a bizottság három anyagnak az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni egyezmény I. jegyzékébe történő felvételéről hozott döntést. Az előttünk fekvő törvényjavaslattal a bizottság 65/4-6. számú határozatainak a magyar jogrendbe történő átültetése valósul meg. [[19.50]] Tisztelt Ház! A törvényjavaslathoz szintén négy módosító javaslat érkezett, amelyek jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosító rendelkezéseket fogalmaztak meg. A kábítószerek, illetve a különböző tudatmódosító szerek elleni harc mind nemzetközi szinten, mind pedig belföldön kiemelt jelentőséggel bír, amit kitűnően példáz az is, hogy az elmúlt években a nemzeti kormány szigorította a büntető törvénykönyvet, és a prevencióra is sokkal több forrást fordít, mint a korábbi időszakban. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni mint előterjesztő. [[Jelzésre:]] Köszönöm, államtitkár úr jelzi, nem kíván a vita e szakaszában szólni. Tisztelt Országgyűlés! A Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség, kérdezem, kíváne valaki ezzel élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván, hisz nem alakult ki vita. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/1305. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Izer Norbert államtitkár urat, kíváne a vita e szakaszában felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat célja az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16. EU tanácsi irányelv módosítását tartalmazó 2021/514. tanácsi irányelvből fakadó jogharmonizációs kötelezettség teljesítése, amelyre a törvényjavaslatban szereplő törvénymódosítással kerül sor. Az alapirányelv hatályának a digitális platformokon keresztül végzett egyes ügyeletekre történő, 2023. január 1-jétől megvalósuló kiterjesztésével tovább bővül az adóhatóságok közötti nemzetközi automatikus információcsere. A szabályozás az alapirányelv néhány további kiegészítő és pontosító módosítását is tartalmazza, elsősorban a tagállami adóhatóságok által lefolytatható közös ellenőrzések és egyes adatvédelmi szabályok tekintetében. A törvényjavaslat alapján a digitálisplatform-szolgáltatóknak átvilágítási és az így szerzett információk tekintetében az állami adó- és vámhatóság felé történő adatszolgáltatási kötelezettsége is keletkezik. A törvényjavaslat az automatikus információcsere hatályának kiterjesztésével az európai uniós tagállamokkal, valamint harmadik országokkal történő szélesebb körű adóügyi együttműködési eszközöket biztosít az adókikerülés, az adókijátszás és az adócsalás egyes formáinak felismeréséhez és kezeléséhez. A módosítás ezáltal hozzájárul az adóügyi átláthatósághoz és ezen keresztül a nemzetközi és az európai uniós adóügyi együttműködési szabályok megfelelő alkalmazásához, valamint hazánk jogharmonizációs kötelezettségének teljesítéséhez. A módosítás eredményeként a magyar adóhatóság további eszközöket vehet igénybe az eltitkolt jövedelmek felderítésére és a költségvetés adóbevételeinek a biztosítására. Tisztelt Képviselők! Az elmondottak alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot szavazatukkal támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy további felszólalásra a vita során, illetve a zárszó elmondására 13 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót, most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kérdezem, kíváne élni valaki ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne szólni, de vita nem alakult ki. [[Izer Norbert nemet int.]] Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a központi költségvetés címrendjének az Integritás Hatósággal összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés H/1314. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Demeter András képviselő úrnak, a bizottság előadójának, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. október 20-ai ülésén megtárgyalta a központi költségvetés címrendjének az Integritás Hatósággal összefüggő módosításáról szóló H/1314. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Az előttünk fekvő határozati javaslat arra irányul és összhangban áll azzal a törvénycsomaggal, amely kezdeményezi az Integritás Hatóság felállítását 2022 novemberétől. A felállítandó új hatóság célja, hogy minden olyan esetben fellépjen, amikor az európai uniós források felhasználásával összefüggésben a hatóság álláspontja szerint az európai uniós források felhasználásának ellenőrzése körében feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezetek nem tették meg a szükséges lépéseket olyan csalás, összeférhetetlenség, korrupció és egyéb jogsértés vagy szabálytalanság megelőzésére, felderítésére és kijavítására, amely hátrányosan érinti vagy érintheti az európai uniós pénzügyi támogatások végrehajtását. Az Integritás Hatóság a kormánytól független szervként fog működni, ezért önálló fejezetet kell kapjon a költségvetésben. A határozati javaslat elfogadása ezt a célt szolgálja, hiszen a központi költségvetés címrendjének módosítását tartalmazza, egyúttal az országgyűlési határozat felhívja a kormányt, hogy a felállításhoz és működéshez szükséges forrásokat biztosítsa az új intézmény számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy a hatóság felállításával tovább fog erősödni az európai uniós költségvetés hatékony és eredményes pénzgazdálkodása, valamint az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme. Éppen ezért tartom fontosnak, és kérem önöket, hogy támogassák szavazatukkal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, aki előterjesztőként kíván felszólalni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Demeter András képviselő úr pontosan elmondta az önök előtt lévő indítvány célját. Az Országgyűlés döntött az Integritás Hatóság létrehozásáról, márpedig ezen kormánytól független szervnek a költségvetésben is meg kell teremteni a helyet, legyen szó a 2022-es, illetőleg a 2023-as költségvetésről. Bízom benne, hogy ezt a technikai indítványt az Országgyűlés fogja tudni támogatni, és egy lépcsővel közelebb kerülünk ahhoz, hogy a még vitatott európai uniós támogatásokról a megállapodás az uniós intézményekkel mielőbb megköttessen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a vita további szakaszában és az esetleges zárszó elmondására 14 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Költségvetési Bizottság nem állított előadót, most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíváne élni valaki ezzel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván zárszót mondani, hisz nem alakult ki vita. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, most a napirend utáni felszólalások következnek. Megköszönöm együttműködésüket. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Köszönet a Magyarország energiaellátásának biztonságáért dolgozóknak”. Képviselő úr, öné a szó. [[20.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Talán nem túlzok, ha azt állítom, hogy az ember életének egyik legerősebb mozgatórugója és legfontosabb késztetése a biztonságra való törekvés. A dráma akkor következik be, amikor erről a biztonságról kiderül, hogy sérülékeny és sebezhető, még akkor is, ha nagyon magas vagy nagyon vastag fallal vettük körül. Ha veszélybe kerül a biztonság, akkor az élet maga és annak folytathatósága válik kérdésessé és bizonytalanná. Ilyenkor az ember emberfeletti üzemmódba kapcsol, hogy a veszélybe került biztonságot helyreállítsa, visszaszerezze. Ma Magyarországon és Európában sok millió ember érzi úgy, hogy életét, mindennapi életének a biztonságát sodorja veszélybe a kibontakozó energiaválság és annak következményei. Mi, emberek, sajnos úgy működünk, hogy sokszor csak a veszteség vagy a hiány állapotában ébredünk fel és ébredünk rá akár a másik ember, akár a minket körülvevő világ fontosságára, szépségére, értékeire. Így van ez az energiával is. Amíg jól mennek a dolgok, addig fel sem tűnik, hogy van. Sőt, szinte tudatlanul nyúlunk a villanykapcsolóhoz, tesszük fel töltőre a telefonunkat, dugjuk be a vasalót, tesszük fel az ételt főni, vagy nyomjuk meg a kávéfőző gombját. Ébrenlétünk nagyobb hányada valamilyen külső energiaforrás fel- és elhasználását igényli. Ha villany nincs, semmi sincs, mondják a Mátrai Erőműben dolgozók, és cseppet sem túloznak. Talán nem tudják, hogy a Felső-Mátra vidékére csak viszonylag későn, 1957-ben érkezett meg a villany. Akkor ünnepséget is rendeztek a hegy tetején a kis falvakban, megjött az ismeretlen vendég, és nem tudták, hogyan lehet vele élni, ma pedig azt nem tudják az ott élők, hogy hogyan lehetne nélküle élni. Első ránézésre sehogy. Nem lenne villany nélkül semmilyen közszolgáltatás, nem lenne vízellátás, szennyvízelvezetés és -kezelés, nem nyitna ki a bolt, megállna a közlekedés, nem lehetne vendéget fogadni, nem lenne elérhető sem orvos, sem rendőr, sem tűzoltó. Villany nélkül leállna minden. Az energiaválságban észre kell vennünk azt a sok-sok ezer embert, aki igaz, észrevétlenül, de azon dolgozik, hogy minden pillanatban legyen, elérhető legyen és elegendő legyen az az energia, ami a mindennapi életünkhöz és a gazdaság működéséhez szükséges. Vegyük észre a jelen helyzetben azokat, akik lassan éjt nappallá téve azon vannak, hogy legyen elég energiahordozónk az előttünk álló télre. Vegyük észre azokat, akik bányákban, erőművekben, olajfinomítókban nehéz fizikai munkát végezve állnak helyt nap mint nap. Vegyük észre azokat, akik létfontosságú létesítményeket tartanak fenn és tartanak biztonságban. Vegyük észre azokat, akik energiaszállító, -tároló és -elosztó rendszereket működtetnek, szabályoznak, tartanak karban. És vegyük észre azokat is, akik üzemzavarokat hárítanak el, ha kell, a legmostohább körülmények között, testi épségük kockáztatásával. Vegyük észre, hogy sok-sok ezer ember vállvetve csodálatra méltó összehangoltságban dolgozik egymás keze alá, és vegyük észre azt is, hogy mindez értünk van. Köszönet és hála mindazoknak, akik az energiaellátás biztonságáért dolgoznak és küzdenek ezekben a nehéz napokban. Amikor a villanykapcsoló felé nyúlunk, akkor egy pillanatra legyünk tudatosak, akkor érezzük meg őket. Mert lehet ugyan, hogy úgy néz ki, hogy az egónak áll a bál ezen a világon, de a végén úgyis kiderül, a végén mindig kiderül, hogy egymás nélkül semmire se mennénk, a végén úgyis kiderül, hogy egymás nélkül semmire se megyünk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mi történik Újpesten?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Egy idézettel szeretném kezdeni, mégpedig azzal, hogy „több ezer kollégámhoz hasonlóan én is családorvosként dolgozom, gyakorlom hivatásomat”. Bizonyára önök is értesültek arról, hogy a családi orvosi praxisokat hatalmas csapásként fogja érinteni a rezsiköltségek megsokszorozódása. Kötelességemnek érzem a konzultáció kezdeményezését Budapest főváros IV. kerület önkormányzatával. Az egyeztetésre október 20-án 13 órára szólt ez a kezdeményezés, és ez meg is történt. Az újpesti háziorvosi rendelők fűtési átalánya átlagosan havi 16 ezer forintba került, a mai energiaárak mellett ez átlagosan havi 282 ezer forintra nőhet meg. Ez a több mint 15-szörös növekedés volt az oka ennek az egyeztetésnek, annak, hogy ezt el kellett végezni. Trippon Norbert alpolgármester úr rendkívüli egyeztetésen találkozott a város háziorvosaival, akik egyöntetűen jelezték, hogy az emelkedett költségeket már nem tudják kifizetni, hiszen több mint egy évtizede a praxisok állami támogatása érdemben nem változott. Ezzel veszélybe kerülhet a felnőtt- és gyermekháziorvosi ellátás. Ez Újpesten jelenleg 44 felnőttháziorvosi és 22 gyermekháziorvosi praxist jelent. Az egyeztetés után az a döntés született, hogy Újpest önkormányzata első körben teljes mértékben átvállalja a háziorvosok novemberi és decemberi rezsinövekményét, valamint folyamatos kapcsolattartás mellett azt biztosítva, a háziorvosokkal közösen együttműködve jelzik az illetékesek felé, hogy haladéktalanul érdemi pénzbeli beavatkozásra van szükség a praxisok támogatása érdekében. Azonban azt kell mondjam, hogy a helyzet nem egyedi, hiszen a Háziorvosok Online Szervezetének tapasztalatai alapján is miszerint a magyarországi háziorvosi rendelők jelentős része nehéz helyzetbe kerülhet nagyjából általános ez a 10-15-szörös rezsinövekedéssel való számolás. 3 ezer olyan praxis van az országban, amely saját maga fizeti a rezsijét és piaci áron kapja az energiát. A háziorvosok, akik bajba kerültek e miatt a rezsiemelés miatt, a lakosság számára legfontosabb egészségügyi szolgáltatásokat biztosítják, és őket nem hagyhatja a kormány magára. Bízom benne, hogy valódi növekedést és érdemi segítséget várhatnak ezután. A háziorvosi rendelők fenntartási költségei jelentősen megdrágultak, és hatalmas bajban lesznek, ha nem kapnak segítséget. A kormány nem hagyhatja őket magukra, egy felelős kormány segítené a praxisokat akár a fenntartó önkormányzatokon, akár a NEAK-on keresztül, mert már így is rengeteg háziorvos hiányzik a rendszerből, és ha nem történik gyökeres változás, akkor mondhatnám azt, hogy katasztrófa lesz. Egy orvos véleményét szeretném megfogalmazni végezetül, ugyanígy idézetként. „Egyeztetésen jeleztük az önkormányzatnak, hogy a közel 16-szoros távhődíj ellehetetleníti a praxisok működését. A tárgyalások végén az önkormányzatnál ígéretet kaptunk arra, hogy a 2022. évi távhődíjat átvállalják. Már ez is hatalmas segítséget nyújt az orvosoknak, de ezzel épp csak két hónapra lélegezhetünk fel, mert 2023-ra egyelőre még az önkormányzat sem tudja, miként tudja életben tartani a praxisokat, ezért állami beavatkozásra van szükség. Úgy gondoljuk, hogy egy település életében az egészségügyi alapellátás biztosítása elsődleges cél kell hogy legyen, és ebben a helyzetben elvárjuk a segítséget.” Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „A miniszter szerint a lakossági visszatáplálást nem bírja az elektromos rendszer. Hazugság!” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy mielőtt belevágnánk, egy picit értelmezzük magát a hozzászólásom címét. Igen, jól gondolják, hogy a napelemes rendszerről, illetve a napelemes rendszer kálváriájáról szeretnék beszélni. Gulyás miniszter úr azzal indokolta azt, hogy november 1-jétől nem lesz lehetősége a lakosságnak visszatáplálni az általuk megtermelt elektromos energiát, hogy a lakossági visszatáplálást egyszerűen nem bírja el a magyar energiarendszer. [[20.10]] De azt kell hogy mondjam, hogy ez hazugság, ez nem igaz. És hát valójában, ha jobban megnézzük ezt a kérdést, akkor kiderül, hogy gyakorlatilag mindenkit becsapott Orbán kormánya, aki egy kicsit is megpróbált környezettudatosan gondolkozni vagy környezettudatos lenni, vagy urambocsá’ talán nem is zöldgondolkodással, környezettudatossággal, hanem egyszerűen csak a kis megtakarításait felhasználva, esetlegesen hitelből egy picikét, és nem riadva vissza a hitel felvételétől sem, és közel sem a zöldgondolkodás miatt, hanem csupán spórolni szeretett volna egy kicsit az égbe szökő és továbbra is exponenciális módon növekvő energiaárakon. Igen, azon az őrült és embertelen helyzeten akartak nagyon sokan változtatni az elmúlt időszakban, amit bizony-bizony és tegyék a szívükre a kezüket, önök is tudják nem Brüsszel, még csak nem is a háború, hanem az orbáni kleptokrácia okozott. Igen, Orbán Viktornak és gátlástalan csapatának köszönhetjük, akik az elmúlt 12 év alatt szisztematikusan szétlopták egy ország jövőjét, és ma már látjuk, tönkretették a jelenét is. Igen, azokról az emberekről, hozzá kell hogy tegyem, azokról a kisemberekről beszélek nagyrészt, akik abban a hitben, hogy legalább egyszer, egyetlenegyszer lehet bízni a kormány szavában, hogy be fogja tartani az orbáni kormányzat az ígéretét, és ha 2023. év végéig valaki napelemes rendszert telepít vagy telepíttet, építtet, akkor az eredeti szaldóelszámolással talán reménykedhet abban is, hogy belátható időn belül megtérül neki ez a beruházás. Ma már látjuk, látjuk mi is, de látják ők is, hogy hatalmas nagyot tévedtek, tévedett mindenki, merthogy hazugság volt ez is, mint minden más, amit eddig ígért a kormány az elmúlt 12 évben. És nem számít már, látjuk, sem a törvény, és az sem, hogy még csak képzett szakembernek sem kell lenni ahhoz, hogy nagyjából három másodperc alatt bárki belássa: ami történt, az nem más, mint aljas átverés. A szakemberek, az elektromos szakemberek vagy azok, akik a napelemekkel foglalkoznak, persze természetesen mindezt konkrét tényekkel és számokkal alá is tudják támasztani, és csak a tisztánlátás végett: nem igaz az, hogy a jelenlegi, amúgy valóban rég felújításért, korszerűsítésért sikoltozó-üvöltöző hálózat nem bírná el a villamosenergia-kosár 3-5 százalékát kitevő, országos szinten viszont jól tervezhető új napelemes házi kiserőműveket, szó sincs erről, és annyira hazugság mindez, hogy jelenleg is kapaszkodjon meg mindenki! több mint ezer megawatt napelemfarmot épít, ki más? Nem a kicsik, nem a lakossági felhasználók, hát, kérem szépen, a politikai elit és a gazdasági holdudvara a háttérben, és ők probléma nélkül fel tudnak csatlakozni, és termelni is tudnak a kormány szerint túlterhelt elektromos hálózatra. És ezzel a léptékkel évente körülbelül 47 milliárd forintnyi villanyszámlát képesek kiváltani a lakosság mellett akár a kis- és közepes vállalkozások is, már ha a hatalom korrekt lenne. Mondom, ha korrekt lenne de nem az, nagyon nem az. Így míg a csókosok, a Fidesz-közeli oligarchák röhögve építhetik a megawattos erőműveiket, addig akár az utolsó filléreit is élére állító kisembereket éppen ezekben a napokban, ezekben a hetekben teszik végérvényesen tönkre vagy teszik lóvá őket, és hát teszik értelmetlenné vagy soha meg nem térülővé vagy csak évtizedek alatt megtérülővé az újonnan építendő napelemrendszerüket. És hát ez a szomorú rögvalóság, nem Gulyás miniszter úr álszakértő, hazug hebegése és indoklása. Ismét, immár sokadjára is megint becsaptak mindenkit de nem tehetik ezt a végtelenségig. Nagyon sokba fog ez kerülni, ennek ára lesz, súlyos ára a kormányra nézve is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „A kormány a partról figyeli stopperrel a fuldokló önkormányzatokat, hogy meddig bírják még levegővel” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ajánlom mindenkinek a figyelmébe a tücsök és a hangya meséjét, tanulságos, és az egyszerű történet ráültethető a kormány gondatlanságára. Könnyen megérthető, hogy miért van baj. A tücsök hegedült egész nyáron, a hangya viszont készült a szűkösebb időkre, tartalékolt és túlélt. A magyar kormány tücsök módjára élt az elmúlt 12 évben, költekezett és tücsökebb volt a tücsöknél, gerjesztette az infláció növekedését, üres az államkassza, most pedig reménykedik, hogy jön majd az EU pénze de ez ma nincs így. A magyar kormánynak jelen pillanatban nincs miből megvédenie az embereket az elszegényedéstől. A kapkodva elindított kényszerintézkedések sorozatától szenvedünk, fércmunka zajlik a gazdaságban, ami már foszlik. Az átgondolatlan gazdaságpolitika elérte a miskolci önkormányzatot is, az emberek mindennapjait. Homokba dugja a fejét a kormány, pedig tisztában van vele, hogy az önkormányzat és intézményei, gazdasági társaságai piaci alapú rezsiszámlával néznek szembe. Gazdálkodása kötött, a bevételi képessége korlátozott, és ha a kiadási oldalon brutálisan megemelkednek a szolgáltatási árak és díjak, akkor azt miből pótolja? A jelenlegi helyzetben nem lehet látni, hogy vane kormányzati szándék arra, hogy segítséget nyújtsanak az önkormányzatoknak. A városnak 73 olyan intézménye van, amely érintett az áremelésnél, bölcsőde, óvoda, szociális intézmény és idősotthonok. Közel tízszeresére növekedik a távhődíj, városrészek fognak sötétbe borulni, a tömegközlekedésben például Diósgyőrből a Szentpéteri kapuba 6 ezer forintért fognak eljutni az emberek. A vízellátás területén a kormány szerint jó lesz a miskolciaknak a hideg zuhany is. A vendéglátóhelyek egymás után húzzák le a rolót, már eddig is emberek tucatjai veszítették el az állásukat. Kénytelen könyvtárainak, művelődési házainak jó részét és fürdőit bezárni. A város tehát végveszélyben van. A parlament három miskolci fideszes képviselője pedig mindezt lapítva tűri, nem állnak a város mellé, elengedik a miskolciak kezét, eszük ágában sincs segíteni a miskolciaknak. Ha a valósággal kellene szembenézniük, ha nehéz döntéseket kellene hozniuk a városért, akkor sunyítanak, nem mernek a választóik elé állni. Példát vehetnének azoktól a helyi vállalkozóktól, akik összefogtak, és erejükhöz mérten hozzájárulnak a barlangfürdő üzemeltetéséhez, hogy legalább azt ne kelljen bezárni. Önök nem lokálpatrióták, csak önző érdekfigurák. Hány milliárdnyi adósságot hagytak hátra 2019-ben? Hogyan asszisztálnak képviselőik az Országgyűlésben és a városi testületben az önkormányzatok kivéreztetéséhez? Az a választópolgár, aki rájuk szavazott, most viszont kap tőlük egy kemény gyomrost, és végre talán elgondolkodik. Ugyanis rendkívüli közgyűlést hívott össze Miskolc város vezetése a múlt héten, hogy tájékoztatást adjon a várost sújtó drasztikus költségek lefaragásáról, az energiaválság következményeiről, amit az orbáni rendszer idézett elő. A Fidesz önkormányzati képviselői azonban nem mentek be a munkahelyükre. Az ülés megkezdése előtt azt üzenték, hogy nem vesznek részt a közgyűlésen akkor sem, ha ez képviselői esküjük súlyos megsértésével jár. Tudatosan bojkottálták az ülést, pedig lehetőségük lett volna, hogy nyíltan megvitassák városunk költségvetési problémáit, és segítséget nyújtsanak a családoknak. Nem akartak szembesülni a valósággal, feladták a város működtetése érdekében meghozandó döntések támogatását. Kedves miskolci fideszes önkormányzati és országgyűlési képviselők, hazudni bűn, bűn hazudni az uniós szankciókról, melyet ránk dobott bombaként mutogatnak, holott Orbán is aláírta; bűn azt hazudni, hogy nincs pénz a pedagógusok fizetésemelésére, mert nem jönnek a milliárdok az Uniótól, holott a béremelést a magyar költségvetésből kell biztosítani de volt 700 milliárd a Vodafone-ra. Hazudnak arról, hogy mennyire jól élünk, miközben a legcsóróbbak közé tartozunk az EU-ban. Lopni is bűn. 12 éve mennyi fideszes törleszkedő offshore számlája dagad, miközben a magyarok tömegei élnek minimálbérből vagy az éhhalálhoz közeli nyugdíjból? Az önökre szavazó most talán elgondolkodik: ha győzött volna országosan az ellenzék, már itt lennének az Uniótól várt ezermilliárdok, mert tagjai lennénk az Európai Ügyészségnek [[Az elnök csenget.]] és újra jogállamban élnénk. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja munkáját. Az ülésnapot bezárom.