[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai ülésnapunkat. Az Országgyűlés tavaszi ülésének 27. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vadai Ágnes és Szűcs Lajos jegyzők lesznek a segítségemre. Most soron következik a Magyarország 2023. [[sic!]] évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának folytatása és lezárása. A törvényjavaslat T/4181. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/4181/1. számon a honlapunkon valamennyiünk számára megismerhető volt és ma is az. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeretek felosztását. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napi 6 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 122 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 58 perc; a DK képviselőcsoportjának 34 perc; a Momentum képviselőcsoportjának 27 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 27 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 24 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 22 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 22 perc; az LMP képviselőcsoportjának 20 perc; a független képviselőknek pedig 4 perc áll rendelkezésére.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Ház! Felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy a módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra kerül sor a mai napra rendelkezésre álló időkereteknek megfelelően. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Halász János képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években hatalmas változások történtek a világban. A tavalyi év óta mindenki számára egyértelművé vált, hogy az előttünk álló évtized a veszélyek korát hozza el számunkra. Az illegális migráció és a világjárvány után kitört az orosz-ukrán háború, mely többek között évtizedek óta nem látott energiaválságot eredményezett egész Európában, így hazánkban is. A 2024-es költségvetés tervezete sajnos háborús időkben készült. Míg néhány évvel ezelőtt elképzelhetetlennek tűnt, hogy Európában háború törjön ki, most az a közvetlen szomszédságunkban zajlik, és negatív következményeivel szembesülnünk kell nekünk, magyaroknak is. A jelenlegi helyzetben sajnos minden jel arra utal, hogy a háború még hosszú évekig elhúzódhat. A magyar emberek ezért joggal várják el a kormánytól, hogy a veszélyekkel szemben megvédje őket. A 2024-es költségvetéssel kapcsolatban is ez a legfontosabb: a költségvetés biztosítsa az ország védelméhez szükséges forrásokat, magyarul, az országnak védelmi költségvetésre van szüksége. Meg kell védeni az ország biztonságát, az elmúlt évek eredményeit, a rezsicsökkentést, a családtámogatásokat, a munkahelyeket, a nyugdíjak értékét. Az Országgyűlésnek benyújtott, most tárgyalt költségvetési tervezet fejezeteit átolvasva kijelenthetjük, hogy minden, a magyar emberek védelmének biztosításához szükséges költség fedezete megtalálható benne. Egyszóval az előttünk fekvő tervezet egy valódi védelmi költségvetés. Olyan költségvetés, mely garantálja az ország fizikai és gazdasági biztonságát. Ezt bizonyítja, hogy a 2024-es költségvetésben több forrás jut a védelmi kiadásokra, így megerősödik a Honvédelmi Alap. Ez megteremti a további honvédelmi fejlesztések forrásait, valamint megerősíti hazánk fizikai biztonságát. A közel 1310 milliárd forintos alapnak köszönhetően a honvédelemre fordított kiadások 2024-ben is meghaladják a GDP 2 százalékát. Biztonságunkat nemcsak a háború, hanem a magyar határokat fenyegető migráció miatt is meg kell erősíteni. A háború okozta gazdasági válság ugyanis további migrációs hullámokat indíthat el Európa felé, és Magyarország eddig is csak magára számíthatott a határok védelmében. A legfontosabb célunk továbbra is az, hogy Magyarország kimaradjon a háborúból, ne a magyar emberek fizessék meg a háború költségeit, a határokat pedig biztonságban tudhassuk. Tisztelt Ház! Jövőre is megmaradnak a családi adókedvezmények, és biztosítottak a Rezsivédelmi Alap forrásai is. A Rezsivédelmi Alap forrásaiból továbbra is fenn tudjuk tartani a rezsitámogatási rendszert. A 2013 óta fenntartott rezsivédelmi intézkedéseknek köszönhetően még a szankciós energiaár-emelkedések közepette is a magyar családok fizetik a legolcsóbb energiaárakat az Európai Unióban. A Rezsivédelmi Alap meghaladja az 1360 milliárd forintot 2024-ben, amelynek a fedezete az extraprofitadókból és egyéb bevételekből származik. Továbbra is elvárjuk, hogy azok a szektorok is járuljanak hozzá az ország védelméhez, amelyek ebben a háborús helyzetben extraprofitra tesznek szert. Magyarország Kormánya a nyugdíjasokkal kötött megállapodás értelmében háborús időkben is megőrzi a nyugdíjak értékét, biztosítja az inflációkövető nyugdíjemelést, és garantálja a már teljes egészében visszaépített és megemelt 13. havi nyugdíj folyósítását is. A 2024-es költségvetés tervezete garantálja a munkahelyek védelmét is. Továbbra is valljuk, hogy a magyar családok boldogulásának és a gazdaság fejlődésének is a munka az alapja. Ezért az elhibázott brüsszeli szankciók miatti nehéz gazdasági helyzetben is kiemelt célunk, hogy fenntartsuk a teljes foglalkoztatást, és megvédjük a 2010 óta létrejött egymillió új munkahelyet. A nemzeti kormányzás óta Magyarország fordulatot hajtott végre, növekedési pályára állítottuk a gazdaságot. Ezt a járvány, valamint a háborús helyzet ellenére is megőriztük. 2024-ben is 4 százalék körüli gazdasági növekedést várunk. 2010 óta nemcsak gazdaságilag, hanem pénzügyileg is stabilizáltuk az országot, egyensúlyban van a költségvetés és csökkenő pályán az államadósság. Tisztelt Ház! A továbbiakban mint a Nemzetbiztonsági Bizottság alelnöke, a titkosszolgálatok jövő évi támogatásáról szeretnék bővebben beszélni. Talán azt nem kell hosszan részletezni, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok munkája egy háborús veszélyekkel és fenyegetettségekkel teli időszakban mennyivel értékelődik fel. Életbevágó, hogy a nemzeti szuverenitásunk védelme érdekében meghozandó döntésekhez a katonai és a polgári hírszerzés pontos, naprakész információkat tudjon nyújtani. Szintén a magyar emberek biztonsága múlik az elhárítók munkáján. Tavaly február óta hetente tízezrek jönnek menekültként hazánkba Ukrajnából. Az elmúlt 16 hónapban több mint kétmillióan menekültek el szomszédunkból Magyarországon keresztül. Fel kell arra is készülni, hogy egyes terrorista csoportok vagy ellenérdekelt szolgálatok akár ezt a menekültáradatot kihasználva próbálják embereiket bejuttatni Magyarországra. A nemzetbiztonsági szolgálatok megerősítését és tevékenységük hatékonyabbá tételét ezért nem lehetett, nem lehet halogatni. Tavaly ilyenkor, az idei költségvetés tárgyalásakor már lehetett látni, hogy az orosz-ukrán háború nem egy rövid lefolyású, lokális konfliktus lesz, hanem egy hosszan elhúzódó véres harc, melynek negatív hatásait minden európai ember érezni fogja. Ezért a nemzetbiztonsági szolgálatok idei költségvetését soha nem látott mértékben emeltük meg. 2023-ban az öt titkosszolgálat összesen közel 150 milliárd forintból gazdálkodhat a 2022-es 89 milliárd helyett. Ez 61 milliárd forintos többlet, ami 60 százalékos emelést jelentett. A hivatásos állomány így bővített létszámmal, anyagi megbecsülésben és újabb képességekkel felruházva végezheti nélkülözhetetlen munkáját. Ezeket az eredményeket a 2024-es költségvetés is megtartja, és további forrásokat is biztosít a szolgálatoknak. [[8.10]] Az Alkotmányvédelmi Hivatal a tervezet szerint 2024-ben közel 27 milliárd forintból gazdálkodhat majd, ami több mint kétszerese a tavalyi büdzséjének, de az ideinél is 970 millió forinttal több. A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat 2022-ben 24 milliárd forintból gazdálkodhatott, ’24-ben már 50 milliárdból fog; ez szintén több mint kétszeres emelés, az idei évihez képest is 2 milliárdos a növekmény. Az Információs Hivatal támogatása 1,4 milliárd forinttal fog nőni jövőre az ideihez képest, így 24,5 milliárdból gazdálkodhat a polgári hírszerzés, 2022-höz képest ez 50 százalékos növekedés. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat 37 százalékkal tudja növelni személyi juttatásait jövőre 2023-hoz képest, ezzel is biztosítva a speciális tudású állomány megtartását és bővítését. A Nemzeti Információs Központ több mint 7,5 milliárd forintból gazdálkodhat jövőre a javaslat értelmében, ez több mint duplája a 2022-es költségvetésüknek, és 467 millió forinttal haladja meg az ideit. Összességében a polgári szolgálatok támogatása tovább emelkedik, és a teljes nemzetbiztonsági szektor kiemelt finanszírozása jövőre is biztosított lesz. Tisztelt Ház! A nemzetbiztonsági szolgálatok forrásainak soha nem látott emelése mellett tavaly megváltozott a polgári szolgálatok felügyeletének kormányzati struktúrája is. Emlékezhetünk rá, hogy a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok 2010-ben kerültek a Belügyminisztérium irányítása alá. 2010-ben erre azért volt szükség, mert akkor a legfontosabb kihívás a közbiztonság helyreállítása volt, ugyanis szó szerint kriminális állapotokat örököltünk a Gyurcsány-, Bajnai-kabinetek után, és ez az akkori bűnözési mutatókban nagyon drasztikusan meg is látszott. Nemcsak jogi szabályozásra volt tehát szükség, hanem eredményes, hatékony és összehangolt fellépésre is. Ezért döntöttünk úgy, hogy szemben a korábbi hagyományokkal 2010-ben a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok felügyelete is, koordinálása is a Belügyminisztériumhoz kerül, és a feladatuk fontos része lesz a bűnüldözés és a bűncselekmények felszámolásának segítése. A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok a rendőrséggel együtt az elmúlt, 2010 és 2022 közötti időszakban a feladatot meg is oldották, Magyarország ma Európa egyik legbiztonságosabb országa, Budapest pedig Európa talán legbiztonságosabb fővárosa. A háború kitörése viszont új helyzet elé állította az országot. Nemcsak a fizikai biztonságra nézve jelent veszélyt, hanem az anyagi biztonságra és az energiabiztonságra is, tehát egyszerre veszélyezteti a háború, ez a szomszédunkban dúló háború a magyar emberek fizikai biztonságát, az ország energiabiztonságát és az emberek anyagi biztonságát is. Ebből az következik, hogy az egész kormányzati szerkezetet úgy kellett felállítani, hogy ezek a szempontok legyenek az első helyen ez vonatkozik a nemzetbiztonsági szolgálatok feladataira is. Ezért a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat kivételével, melynek természetes helye a Honvédelmi Minisztérium irányítása alatt van, a polgári szolgálatok a Miniszterelnöki Kabinetiroda irányítása alá kerültek. Létrejött a Terrorelhárítási és Bűnügyi Elemző Központ utódaként a Nemzeti Információs Központ, melynek feladatkörei jelentősen meghaladják a jogelőd TIBEK feladatköreit. Egy év távlatából azt tudom mondani a tisztelt Háznak, hogy a megemelt támogatások és a szerkezeti átalakítások beváltották a hozzájuk fűzött reményeket. A NIK, a Nemzeti Információs Központ részletes, gyors, átfogó elemzéseket, tájékoztatókat küld többek között a Nemzetbiztonsági Bizottságnak is, igaz ez az aktuális és a régóta velünk lévő témákra, de a bizottság egyedi hírigényeit is maradéktalanul kiszolgálják. A Nemzeti Információs Központ olyan szakembereket is be tudott vonni a munkába, akik a nemzetbiztonsági szakértelem mellett az elmúlt években tapasztalatokra tettek szert például az energiabiztonság területén is. Szakszerű szóbeli beszámolókat és írásbeli elemzéseket kaptunk az ország biztonsági és bűnügyi helyzetéről, a gazdaság biztonságáról és a szuverenitásunkat érintő kérdésekről. A Nemzetbiztonsági Bizottság kihelyezett ülésein, illetve a szolgálatoknál tett látogatások során személyesen is meggyőződhettünk arról, hogy mind a hírszerző, mind az elhárító szervezeteink jól használják fel a megemelt költségvetési forrásokat. A nemzetbiztonsági szolgálatoknál dolgozó hivatásos állomány hazájukat szerető, elhivatott és szakértő emberekből áll, akikre számíthatnak a magyar emberek. Szeretném is megköszönni az áldozatos munkájukat. Tisztelt Ház! Zárásként szeretném ismét kiemelni, hogy a katonai és a polgári szolgálatok 2024-es költségvetési támogatása megteremti a pénzügyi hátterét annak, hogy a fokozódó veszélyek ellenére Magyarország nemzeti szuverenitását megvédjük. Éppen ezért arra kérem képviselőtársaimat, hogy a költségvetés tervezetét támogassák. A nemzetbiztonsági szolgálatok számíthatnak a Fidesz-frakció támogatására. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Oláh Lajos képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Igaza van a Fidesz-frakciónak, az elmúlt év a veszélyek éve volt, és ezek ellen védelemre lenne szükség; a veszélyek éve, melyet az orbáni infláció jelent erre az országra, és ez a védelem mindent jelent, csak nem az infláció elleni védelmet. Ez egy oligarchavédelmi költségvetés, amely az orbáni inflációval semmit nem tud kezdeni. Tisztelt Ház! Olyan költségvetési tárgyalásra készülünk, hogy ajjaj! Egy évvel ezelőtt, képzeljék el, benyújtottam Erzsébetváros és Terézváros fideszes önkormányzati képviselőinek költségvetési módosító javaslatait, amelyeket hangos asztalveregetés mellett adtak be az ellenzéki önkormányzatoknak, hogy erre márpedig azonnal legyen pénz. És mi történt itt a Házban? A fideszes önkormányzati képviselők által benyújtott költségvetési módosító javaslatokat itt, ebben a Házban önök tárgyalás nélkül egy az egyben leszavazták. Ebből is látszik, hogy az egész költségvetés, a Fidesz működési mechanizmusa nem más, mint egy színjáték; az a baj, hogy a szereplője az ország és a díszlet pedig az orbáni infláció, amely minden szereplőt sújt. Sajnos joggal mondhatjuk, hogy ez a költségvetés, ez a valaha Magyarországon is kivételes fontossággal bíró dokumentum és annak vitája átalakult egyfelől bohózattá, másfelől tragédiává. Mindezek ellenére engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy megosszak önökkel néhány további gondolatot a költségvetés és benyújtott módosító javaslataim kapcsán! A Fővárosi Önkormányzat június 7-én benyújtotta a szolidaritási hozzájárulás rá kiszabott idei mértéke miatti keresetét a Fővárosi Törvényszékhez. Az indok egyértelmű: a Budapest által fizetendő szolidaritási hozzájárulás idei összege 58 milliárd forint, ami 25 milliárddal magasabb, mint azok az állami normatívák, amelyeket a Fővárosi Önkormányzat kap a kötelező feladatainak ellátására sima matek. A főváros nem tartja jogszerűnek, hogy többet kell befizetnie az államkasszába, mint amennyit onnan a kötelező feladatokra megkap. De mikre szokott elmenni a költségvetésbe az önkormányzatok által befizetett pénz? Képzeljék el, tisztelt képviselőtársaim, hogy a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány az elmúlt időszakban 75,5 milliárd forintot kapott konkrétan, és a döntés idején 38 diákja volt ennek az egyetemnek! Mondom, 58 milliárdot fizet be a Fővárosi Önkormányzat, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány 38 diákkal 75,5 milliárdot kap. Ez azt jelenti, hogy a Budapest által befizetett pénz nagyjából 30 fő tokaj-hegyaljai diák finanszírozására fordítandó. Hát, gondoljanak bele, hogy mennyivel jobb helye lenne ennek Budapesten, hisz számtalan olyan projekt van, amit önök az elmúlt időszakban leállítottak. De semmivel sem rózsásabb a helyzet, ha a kerületi önkormányzatok helyzetét vizsgáljuk. Általánosan elmondható, hogy az önkormányzatok mögött nehéz ciklus áll. Kezdődött a pandémiával, amely önöknél azzal volt egyenlő, hogy az önkormányzatokat ütjük, elvonjuk tőlük a pénzeket, az energiaválsággal, a rémisztően magas orbáni inflációval, és tetőzött a mai napig fenntartott veszélyhelyzeti kormányzás kiszámíthatatlan döntéseivel. Sosem tudjuk reggel, mit hirdet ki a kormány, mit találtak ki fenn, a Karmelitában éjszaka. Az önkormányzatok feladatai azonban egyre sokasodnak, nagy százalékban növekszik a rászoruló lakosság száma, nő az energiaköltség, nőnek az intézmények, a hivatalok, de még az óvodák fenntartási költségei is. A kormány elengedte a lakosság és az önkormányzatok kezét is. A sarcok immár a lakossági megtakarításokat is érintik. A kormány július elejétől már a természetes személyek kamatjövedelmét is megterheli egy újabb adónemmel, holott azt állítják magukról, hogy az adócsökkentés kormánya. A lakosság ebből csak azt látja, hogy az adónövekedés kormányáról beszélünk. Az általános helyzetképen túl hadd mondjak néhány konkrétumot például Erzsébetvárosról! 2023-ban több mint 1,5 milliárd forintot fog befizetni Erzsébetváros Önkormányzata a központi költségvetésbe szolidaritási adó címen. Hát, nem elég 1, azaz egy darab tokaj-hegyaljai diák támogatására, tisztelt képviselőtársaim, amit önök elvonnak Erzsébetvárostól. [[8.20]] Ez az összeg a tavalyi évinek a másfélszerese. Tudjuk, hogy a kerületi önkormányzat támogató, szolidáris önkormányzat, de sem a kerületekben, sem a fővárosban nem tudja megmondani senki, hogy tulajdonképpen kit vagy mit támogat a kormány ezzel a központi büdzsébe befolyó adóval. Talán érdemes lenne ilyenkor arról is beszélni, hogy ha elvonnak, mire költik ezeket az összegeket. Meggyőződésem, hogy elsősorban a kerületi, budapesti fejlesztéseket, beruházásokat lehetne támogatni a kerületektől, Budapesttől elvont pénzből. Éppen ezért összesen 39, költségvetést érintő javaslatot nyújtottam be képviselőtársaim segítségével Erzsébet- és Terézváros vonatkozásában, melyek közül hadd emeljek ki néhányat, és amelyek elfogadásához kérem a támogató szavazatukat, mert ezek szolgálják Terézváros és Erzsébetváros lakosságát. Illetve amennyiben érdekli önöket a helyi fideszes önkormányzati képviselők véleménye, akkor támogassák ezt nyugodt szívvel. Prioritás a közbiztonság. Mindkét kerület szempontjából kiemelten fontos egy belvárosi szórakozónegyedre specializálódott rendőrségi egység létrehozása, de emellett természetesen fontos a térfigyelő kamerák további fejlesztése ugyanúgy, mint a biztonságos közlekedés feltételeinek megteremtése az elkövetkezendő időszakban. Ugyancsak meghatározó a társasházak kérdésköre. Javaslatomban a hőszivattyús fűtési, hűtési rendszerek tervezése és beépítése a belvárosi társasházak számára ugyanúgy szerepel, mint a zajszigetelés, a „nyílászárók cseréje” program vagy a műemlék épületek hőszigetelése, de idetartozik, hogy a bérlakások fejlesztésére, felújításának támogatására, valamint a szociális bérlakásprogramra mindkét kerületben szükség van. Inkább szociális bérlakásokat építsünk, tisztelt képviselőtársaim, az egész országban, mint egy tokaj-hegyaljai diákra 2 milliárd forintot szánjon a kormány. Nem mehetünk el szó nélkül a lakosságot közvetlenül érintő intézményi témák mellett sem. A költségvetési indítványaim között megtalálható az iskolák felújítása és a digitális tantermek kialakítása, az orvosi rendelők felújítása vagy akár nyugdíjasotthon építése. Végül hadd említsek meg egy nem közvetlenül csak a kerület lakóit érintő javaslatomat, melyet mély meggyőződéssel adtam be, hisz azt gondolom, hogy az elkövetkezendő évtized egyik legnagyobb kihívásáról van szó a klímaváltozás mellett. A mesterséges intelligencia térnyerésének kezelésére, az MTA mesterséges intelligencia kutatóközpont elindítására adtam be költségvetési javaslatot. Tudják, arról az MTA-ról van szó, amit önök lefejeztek, aminek az ingatlan vagyonát megpróbálják elvenni, amit próbálnak ellehetetleníteni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a tapasztalat sajnos, hogy az elmúlt időszakban benyújtott módosító javaslatokat önök gyakorlatilag érdemi tárgyalás nélkül mindig leverik. Önök nem az országot képviselik, önök nem az országot építik, hanem az orbáni infláció építését folytatják tovább. Budapestnek, a kerületeknek és az országnak egyetlenegy reménye, lehetősége van, ha minél hamarabb Dobrev Klára lesz a miniszterelnök, aki érti az ország problémáját, és nem az orbáni inflációt, hanem az országot építené. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. A következő felszólaló a KDNP képviseletében Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által benyújtott, Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló T/4181. számú törvényjavaslat nem más, mint hazánk 2024. évi védelmi költségvetése. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Háborús időkben olyan költségvetésre van szükség, amely garantálja az ország biztonságát, megvédi a családokat, a nyugdíjakat, a munkahelyeket és a rezsicsökkentést. A védelmi költségvetés által megerősítjük hazánk fizikai biztonságát. Az összes honvédelmi kiadást a GDP 2 százalékára emeljük úgy, hogy közben megőrizzük Európa legnagyobb családtámogatási rendszerét. Az erre szánt források összege 2024-ben meg fogja haladni a GDP 4 százalékát. A nyugdíjak védelméhez szükséges forrásokat is növeljük jövőre. 6500 milliárd forintot fogunk majd 2024-ben erre a célra költeni. A nyugdíjasok jövőre is számíthatnak majd nyugdíjemelésre, a 13. havi nyugdíjra és a gazdasági teljesítménytől függően természetesen a nyugdíjprémiumra is. A háborús idők ellenére 2024-ben tovább javítjuk az egyensúlyi mutatókat, takarékos gazdálkodással pedig tovább csökkentjük a költségvetési hiányt és mérsékeljük az államadósságot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mint az Igazságügyi Bizottság elnöke a továbbiakban a 2024. évi költségvetés tervezetének VI. és X. fejezetéről szeretnék beszélni, mely egyrészt a bíróságokat érinti, másrészt pedig a kormány igazságügyi politikájának érvényesítését érinti, ezáltal pedig magát az Igazságügyi Minisztériumot. Nézzük először a bíróságokat! Magyarország Alaptörvényének 25. cikk (1) bekezdése értelmében a bíróságok alapfeladata az igazságszolgáltatás. A legfőbb bírósági szerv a Kúria. Az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdése szerint a bíróság dönt büntetőügyben, magánjogi jogvitában, törvényben meghatározott egyéb ügyben, a közigazgatási határozatok törvényességéről, az önkormányzati rendeletbe és más jogszabályba ütközésről és megsemmisítésről, valamint a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról és törvényben meghatározott egyéb ügyben. A Kúria az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdésében meghatározottak mellett biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz. Az Országos Bírói Tanács felügyeli a bíróságok központi igazgatását, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 65. §-a alapján az Országos Bírósági Hivatal elnöke pedig a bírói függetlenség alkotmányos elvének megtartásával ellátja a bíróságok igazgatásának központi feladatait, valamint a költségvetési törvény Bíróságok fejezete, tehát a VI. fejezet tekintetében a fejezet irányító hatásköreit, és felügyeletet gyakorol az ítélőtáblák, a törvényszék elnökeinek igazgatási tevékenysége felett. Az OBH elnöke gazdálkodási jogköréből adódóan összeállítja a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatát, melyet a kormány a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat részeként változtatás nélkül terjeszt az Országgyűlés elé. Ez történt most is, tisztelt hölgyeim és uraim. A felsorolt alkotmányos feladatok megfelelő ellátása, a bíróságok időszerű, ugyanakkor szakszerű működése a jogállamiság szempontjából alapvető fontosságú. A bírósági szervezetrendszer folyamatos fejlesztése mind emberi erőforrás, mind infrastrukturális vonatkozásban gazdasági és társadalmi szempontból kiemelt jelentőséggel bír. A 2024. évi költségvetés tervezetének VI. fejezete tartalmazza a bíróságok alapvető működtetéséhez szükséges humán erőforrás anyagi fedezetét, az ítélkezési munka hatékonyságának ellátásához és a bírósági ellátásokhoz szükséges tárgyi feltételeket egyaránt. Ezt követően nézzük az Igazságügyi Minisztériumot! Az Igazságügyi Minisztérium a kormány igazságügyi politikájának érvényesítése érdekében az igazságügyi politikáról szóló 1710/2014. [[XII. 5.]] kormányhatározatban foglaltaknak megfelelően az abban meghatározott célok mentén folytatja tevékenységét. Az Igazságügyi Minisztérium fogyasztóvédelmi politikáról szóló 1353/2022. [[VII. 21.]] kormányhatározatban foglaltak szerint megvalósítja a kormány fogyasztóvédelmi politikáját. [[8.30]] A fentieken túl az Igazságügyi Minisztérium 2023-ban létrehozott Közös ügyünk az állatvédelem Alapítvány közreműködésével minden magyar állampolgárt érintő közös társadalmi üggyé kívánja tenni az állatvédelmet és a felelős állattartást. Az Igazságügyi Minisztérium Magyarországnak az Európai Tanács 2024. második félévi elnökségével kapcsolatban, természetesen más tárcákkal együttműködve meghatározza az elnökség programjának stratégiai irányait, illetve az EU-elnökségi prioritásokat beleértve a spanyol, belga és magyar elnökségi trió 18 hónapra szóló programját, valamint felméri és biztosítja az emberierőforrás-igényeket, szervezi és biztosítja az előkészítésben és lebonyolításban részt vevő személyi állomány képzését, továbbá megtervezi és megvalósítja az EU-elnökséggel összefüggő informális üléseket és rendezvényeket. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Minisztérium az elmúlt években új alapokra helyezte a szakmai együttműködést minden jogászi hivatásrenddel. Az Igazságügyi Minisztérium az Alaptörvény M) cikkével összhangban védi a magyar családok, a magyar fogyasztók jogait itthon és Európában egyaránt. Kiemelten fontosnak tartja a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez való jog biztosítását általánosan, de a fogyasztóvédelem területén is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A 2024-es költségvetés-tervezet az Igazságügyi Minisztérium vonatkozásában mind ezt szolgálja. A 2024-es költségvetés, ne feledjék, még egyszer hangsúlyozom, háborús időkben készült. Míg néhány évvel ezelőtt elképzelhetetlennek tűnt, hogy Európában háború törjön ki, most a közvetlen szomszédságunkban zajlik, és következményeivel szembesülünk kell. A jelenlegi helyzetben számolni kell a háború elhúzódásának lehetőségével is, ebben az esetben pedig különösen fontos, hogy mindazokat az eredményeket, melyeket az elmúlt években elértünk, meg tudjuk védeni. A teljes fizikai és gazdasági biztonságot természetesen az garantálná hazánk számára, ha mielőbb tűzszünet és béke lenne. Az elhúzódó háború, az instabil világgazdasági környezet, az elhibázott brüsszeli szankciós politika negatív hatásai Magyarországot is kihívások elé állítják. Az eddig elért eredményeinket azonban nem hagyhatjuk elveszni, ezért háborús időkben olyan költségvetésre van szükségünk, ami garantálja az ország fizikai-gazdasági biztonságát, megvédi a magyar családokat, a munkahelyeket, a nyugdíjakat, és továbbra is fenntartja a rezsivédelmi rendszert. A 2024-es költségvetési tervezet ezeket a célokat tűzte ki, és ezeket a célokat kívánja teljesíteni. A 2024-es költségvetésben több forrás jut, mint mondottam, a védelmi kiadásokra, így megerősödik a Honvédelmi Alap, megújul a családtámogatási rendszer, megmaradnak a családi adókedvezmények, és biztosítottak a Rezsivédelmi Alap forrásai is. A kereszténydemokraták ezért támogatják a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Banai Péter Benő tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Momentum képviselőcsoportjából Szabó Szabolcs képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, az első mondatommal mindenki egyet fog érteni, ezt általában el is szoktam mondani minden ilyen költségvetési vitában, hogy a költségvetési törvény a mindenkori kormánypárti többség társadalom- és gazdaságpolitikáját képviseli, azt a társadalom- és gazdaságpolitikai filozófiát, ami mentén kormányoznak. Ez ennek a gyakorlati megvalósulása. Ebben biztos, hogy egyetértünk. Azt meg, hogy van egy olyan állításom ezt követően, gondolom, értik vagy látják, hogy mi alapvetően nem értünk egyet azzal a társadalom- és gazdaságpolitikai filozófiával, amivel önök az országot vezetik, értelemszerűen a vitában az ember ezeket próbálja elmondani. Kollégáim beszélnek majd általánosságban, részleteiben jobban ennek a hátteréről. Én csak néhány dolgot emelnék ki slágvortokban, aztán majd inkább a választókerületemről beszélnék egy picit. Alapvetően azért mondom azt, hogy nem tudunk egyetérteni ezzel a társadalom- és gazdaságpolitikával, mert csak körbe kell nézni az országban, hogy hova jutottunk 2023-ban. Európai uniós rekorder inflációban vagyunk, újabb és újabb adósarcokat vetnek ki, olyan szociálpolitikai támogatási rendszert dolgoztak ki, ami a szegények kárára támogatja a jómódúakat, az oktatók bérét alacsonyan tartják a közoktatásban és az egyetemi szféra egy részében érdekes módon pont az állami fenntartású intézményekben , no pláne magát az oktatási rendszert meg mély válságba sodorták. Csak zárójelben annyi megjegyzést megtennék még, hogy ráadásul semmi értelme most tárgyalni ezt a költségvetést. Tavaly már megégették ezzel a kezüket, ugyanígy nyáron tárgyaltuk meg, szavaztuk meg az idei költségvetést, de azt már akkor módosítani kellett, át kellett írni teljes mértékben, mielőtt életbe lépett volna. Ez most is igaz, mert az, hogy mennyi lesz jövőre az infláció, meg mennyire lesz az euró/forint árfolyam, gyakorlatilag most ilyen madárcsontjóslás kategóriába tartozik, nem lehet megmondani fél évvel előre, ezt önök is pontosan tudják, tehát nincs értelme ezt most tárgyalni, de hát benyújtották, tárgyaljuk most. Mint említettem, én alapvetően a választókerületemmel foglalkoznék egy picit, mert azt gondolom, hogy jelenlegi formájában ez nem a Csepelen és Soroksáron élő, nagyjából százezer ember költségvetése. Ezért nyújtottam be több módosítót ehhez a költségvetésitörvény-javaslathoz, és azt kérem önöktől, hogy ezeket támogassák. Előre jelzem, ezek nem nagy összegek. A költségvetés főösszege 40 000 milliárd forint felett van kiadási oldalon. Amit én kérnék Csepelnek, Soroksárnak pluszban az 20 milliárd forint körül van. Ha kiszámoljuk, akkor ez 0,05 százaléka a teljes kiadási főösszegnek. Itt csak utalnék egy régi filmre, talán emlékeznek rá, ha jól emlékszem, Bán Frigyes rendezte, a Felmegyek a miniszterhez, Páger Antal volt a főszereplő. A sztori röviden az, hogy be akarják jelenteni a főszereplő falujában, hogy százszázalékos a téeszesítés, de Páger Antal egy csökönyös parasztembert játszik, akit nem lehet behajtani a kolhozba, és ez okoz egy kis problémát. Ismeri személyesen a minisztert a filmben, felmegy hozzá, és próbálja kijárni, hogy kapjon engedélyt, hogy ő ne lépjen be, s a miniszter azt mondja neki nevetve, hogy ó, hát, ha egy ember nem lép be, az nem százalék, csak töredék, nyugodtan be lehet jelenteni, hogy száz százalék a téeszesítés, és ne léptessék be a téeszbe. Itt is ez van, ez a 20 milliárd forint gyakorlatilag érdemben nem kifejezhető része a teljes főösszegnek, ezért különösebben problémát nem okoz ennek az elfogadása. Másrészt azért egy apró dologra felhívnám a figyelmüket, mert mindig szokta mondani államtitkár úr is, hogy milyen lehetetlen dolgokat szoktunk megadni forrásoldalon. Az a helyzet és most nem is megyek olyan tételekbe bele, hogy közmédia meg hasonlók, egy nagyon egyszerű dologra hívnám fel mindenki figyelmét. Ott van a kormányzati kommunikáció, amit kiszerveznek Balásy Gyula cégeinek. Ez a jóember 2016 óta 44 milliárd forint adózott nyereséget vett ki a cégéből. Tehát nem ennyi pénzt kapott, hogy kormányzati kommunikációt folytasson, ennyi adózott nyereséget vett ki. Ilyen nagyságrendű pénzek folynak ki a költségvetésből csak kormányzati kommunikációs oldalon. [[8.40]] Például én azt gondolnám, hogy a csepeliek, soroksáriak szempontjából sokkal fontosabb lenne, ha néhány beruházás elindulna vagy megvalósulna, mintsem hogy folyamatosan óriásplakátokat lássunk az egyébként járhatatlan utak mellett, mert azt a pénzt útfejlesztésre kellene például fordítani. És akkor néhány költségvetési módosítómról részletesebben beszélnék. Egyrészt Csepel esetében nagyon fontos lenne a gerincút befejezése. Ez egy félbemaradt projekt, most már több mint tíz éve ennek a folytatása áll. Nagyon jó lenne legalább a tervezésig eljutni. A főváros próbált erre már forrást szerezni, saját forrást szeretett volna részben betenni, részben uniós forrásból szerette volna megvalósítani. Már majdnem eljutottak odáig, hogy ez rendben lesz, csak utolsó pillanatban a kormány megemelte az önrészt, ezt már nem tudták kigazdálkodni. Ezért költségvetési módosítót adtam be, hogy jövőre megvalósulhasson legalább a tervezése a gerincút folytatásának és a II. Rákóczi Ferenc út rendbetételének. Csak jelezném, hogy ha nem hiszik, hogy ez mennyire fontos, beszéljenek egy ott élő emberrel, aki, mondjuk, a II. Rákóczi Ferenc út mellett lakik, akinek reped a háza, meg a zajtól nem tud aludni, mert olyan rossz minőségű az út és olyan nagy a forgalom, hogy ez kezelhetetlen. A következő fontos dolog lenne a választókerületemben, Soroksáron a kiság kotrása, ez a Ráckevei-Soroksári-Duna-ág egy oldalága, a Molnár-szigetet veszi körül. Nagyon eliszapolódott. Civil összefogásban, részben saját pénzből, részben önkormányzati pénzből próbálják úgy-ahogy rendbe tenni, de a végleges megoldás az lenne, ha azt kikotornák. Erre is kérném a támogatásukat. Szükség lenne Csepelen a csepeli HÉV déli meghosszabbításának az előkészítésére, itt egy koncepciótervre lenne egyáltalán szükség. Csepel belefullad a forgalomba. Csak az lehet a megoldás, ha a sziget déli részéről érkezők autóval nem jönnek már be Csepelre, hanem Csepel és Szigetszentmiklós határán letennék az autóikat, és átszállnának közösségi közlekedésre. Ez a terv nem létezik még koncepcióterv szintjén sem, éppen ezért szükséges lenne, hogy ezt alaposabban megvizsgáljuk. Ezt eddig költséghiány miatt vagy pénzhiány miatt rendre félretették, hogy alaposabban megvizsgálják. A következő fontos dolog lenne Soroksáron a vasúti átjáró megépítése és a kapcsolódó infrastruktúra kialakítása. A Budapest-Kelebia vasútvonal felújítása kapcsán maga a vasútvonal megépül, a vasútvonal alatt egy betonszekrény elkészül, de a vasúti átjáró teljes kiépítése és a kapcsolódó infrastruktúra egyelőre forráshiányos. Ez egy alapvető infrastrukturális elem lenne, mert ez a vonal kettévágja Soroksárt, és alig néhány helyen lehet keresztezni csak ezt a vasútvonalat; és amikor járnak a vonatok most éppen nem járnak a felújítás miatt, de amikor járnak a vonatok , akkor gyakran 15-20 percet kell állni egy helyben, és várni arra, hogy át lehessen menni egyik oldalról a másikra. Csepelen nagyon fontos lenne a Csepeli út felújítása, ez a második fontos kivezető út délre a II. Rákóczi Ferenc út mellett. Ez semmilyen módon nem felel meg annak a forgalomnak, ami rajta folyik. Nincs rendes alapja, állandóan kátyús, és amióta a Metransot önök odatelepítették hozzánk Csepelre, azóta még az évi 200 ezer kamionnak is egy része arra közlekedik, ezzel végképp ellehetetlenült a Csepeli út. Éppen ezért azt nagyon gyorsan fel kellene újítani. A következő fontos dolog lenne helyben egy többfunkciós közösségi ház kialakítása Soroksár-Újtelepen. Ott nagyjából nyolcezer ember lakik. Érdemi közösségi tér, ami minden célra használható, nincs. Egyházi közösségi terek vannak mind a katolikus templomban, mind az új református templomban, de értelemszerűen bizonyos rendezvényeket nem lehet templomba meg plébániára bevinni, ezért szükség lenne egy széleskörűen használható közösségi házra. Ráadásul ott most egy óriási ingatlanfejlesztés is zajlik, ezres nagyságrendben költöznek oda emberek, ezt szükséges megoldani. Hozzá kell tenni, hogy egyébként kormányhatározat korábban már született a soroksári fejlesztések támogatásáról, szerepelt is ez a projekt benne, csak ez a Lázár János minisztériuma által lehúzott projektek listájára került. A következő módosítóm, amiben kérem a támogatásukat, a csepeli lakóingatlanok energetikai korszerűsítésére kiírandó pályázati alap feltöltése. Csepelen nagyon sok társasházi lakás felújítása, részben hőszigetelése, részben energetikai célú felújítása nem történt meg forráshiány miatt. Ezt nagyon gyorsan fel kellene pörgetni. Itt nagyjából 20 ezer társasházi ingatlanról beszélünk, amelyek nagyobb része esetében teljes körű felújítás még nem valósult meg. Olyan konstrukcióban kellene ebben továbbhaladni, ami eddig többé-kevésbé működött, amikor még volt pénz; részben uniós pénz, részben magyar pénz, részben a lakosok hozzájárulása, önereje kellene ehhez. A következő projekt, amihez kérném a támogatásukat, a molnár-szigeti kis híd átépítése Soroksáron. Az előbb már említettem a kiság kotrását, ehhez kapcsolódik ez a hídátépítés, mert hiába kotorjuk ki, ha a hidat nem építjük át, ami alatt van egy betonküszöb, ami a feliszapolódást újra és újra kialakítja, akkor az egy ablakon kidobott pénz lenne, tehát szükség van a kis híd átépítésére is. A következő projekt, amire kérném a támogatásukat, a Gubacsi híd felújításának a megkezdése. Aki szokott arra járni, az láthatja, hogy óriási probléma van a Gubacsi híddal: elképesztő méretű a korrózió most már a hídon, ráadásul nagyon keskeny a kapacitása, kétszer egy sáv. Én gyakran már rossz érzéssel megyek át ezen a hídon, mert azt várom, hogy mikor szakad le a busz alatt tömegközlekedem , úgyhogy ezt nagyon gyorsan meg kellene oldani, és ezt persze önök is tudják, hiszen többször már született erről döntés, támogató határozat, s a többi, s a többi. Soha nem történik semmi. Amióta képviselő vagyok, mindig az a válasz erre, hogy most már mindjárt kezdjük. Csak én 2014-ben lettem képviselő, most meg 2023 van. Úgyhogy a Gubacsi hidat mindenféleképpen fel kell újítani. A következő költségvetési módosítóm a Jahn Ferenc Dél-pesti Kórház csepeli telephelyéhez kapcsolódik. Valamikor ez önálló kórház volt. Sajnos magát az önálló kórházat és az ott folyó tevékenység nagyobb részét most már jó 15 éve, több is mint 15 éve, lassan 20 éve megszüntették; azok nem önök voltak. És ugye, jelen pillanatban az a helyzet, hogy ez egy telephelye a Dél-pesti Kórháznak, ami nagyon fontos feladatokat végezne, ha ott lenne megfelelő számú szakszemélyzet, csak sajnos nincs, és ezért szükség lenne egy olyan program elindítására, amely az itt dolgozók részére megfelelő pótlékokat tudna biztosítani, hogy ez egy vonzó munkahellyé tudjon válni, és így tudja kiszolgálni a csepelieket. A következő projekt, amihez a támogatásukat kérem, egy szociális idősotthon létesítése Csepelen. Csepel is egy elöregedő társadalmú kerület, ahol az alacsony jövedelműek, a kisnyugdíjasok nem tudják magukat befizetni a piaci alapú idősotthonokba, ezért szükséges, hogy épüljön nálunk is további olyan idősotthoni ellátóintézmény, amely a szegényeket be tudja fogadni. De ezenkívül adtam be módosítót a Csepel Művek úthálózat-fejlesztésére, a Maros és a Szebeni utca egyes szakaszainak az aszfaltozására, a Corvin-csomópont átépítésére. Mint említettem, nem nagy összeg összességében ez a módosítócsomag, hiszen az esetek egy részében itt nem konkrét projektek beindításáról van szó, hanem egyszerűen el kell kezdeni a tervezést vagy a koncepciótervet, a beruházásoknál pedig a jövő évi részt fedezné. Én azért kérem, hogy szavazzák meg, mert ha ezek belekerülnek, akkor a csepeliek és a soroksáriak el tudják majd azt mondani utólag, hogy ez tényleg mégis az ő költségvetésük, mert, mint említettem, jelenleg ez sajnálatos módon nem az. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a jelenleg folyó, mai első napirendi pont címe ugyan a forgatókönyvnek megfelelően, de tévesen hangzott el. Helyesen: a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának folytatása és lezárása az, amiről szó van. Majd kérem szépen az Országgyűlés jegyzőit, hogy a javítást ennek megfelelően jegyezzék ellen és ellenőrizzék. [[8.50]] A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Bányai Gábor képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy messzebbről kezdjem a 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat vitájához a hozzászólásomat, mert annak fényében talán minden világosabb lesz mindannyiunk számára, mind a kormánypárti, mind az ellenzéki képviselők számára. 2019 nyarán ilyentájt fogadtuk el a 2020. esztendő költségvetésitörvény-javaslatát; azzal a reménnyel mentünk neki mind a vitának, mind a 2020-as esztendőnek, hogy a gazdasági növekedésében, a polgárok gyarapodásában, az ország növekedésében nagyon-nagyon gazdag esztendő előtt állunk, tehát 2019-ben így fordultunk neki 2020-nak. Bíztunk benne, hogy a felzárkózás újabb sikeres évét készítettük elő azzal a törvényjavaslattal. Csökkenő államadósságra, alacsony költségvetési hiányra, gyors, az EU átlagánál nagyobb gazdasági növekedésre, alacsony inflációra, alacsony kamatokra készültünk; magyarán, egy békés új esztendőre készítettük a költségvetést 2019 nyarán. Most tudjuk már, hogy az utolsó békeév volt 2019 minden szempontból; ma már talán mindenki tudja, hogy ez így igaz. 2020. január-március között a világ a tetejére fordult velünk is, minden másképp látszott attól kezdve. Ránk tört, ránk szabadították a Covid-19-es járványt, amely minden álmunkat, célunkat porba döntötte. Minden ország, amelyiket a fertőzések elértek, a hullámok elértek, gyakorlatilag ugyanolyan gondokkal küzdött éveken keresztül, mint Magyarország. Vészterhes hónapok jöttek, talán emlékeznek rá. És ezt a vitát nem is akarom megnyitni, bár itt mind a DK elnöke, mind képviselőtársaim a keddi napon belementek a Covidba is. Szerencséjük, hogy csak a vita szintjén mentek bele, de tudjuk jól mindannyian, hogy az oltásellenesség, illetve a Covid vagy túl-, vagy alulértékelése, amit az ellenzéki képviselők részéről számtalanszor láttunk, sok-sok embernek okozott akár végzetes kimerülést és akár halált is. Két éven keresztül menekültünk a fél világgal együtt, mentünk előre: hova? Talán a semmibe? Sosem felejtjük el, hogy a Covid évei 10 000 milliárd forintos nagyságrendben ütöttek léket a gazdaságunkon, a költségvetésen, a magyar családokon; az egészség- és az oktatásügyre végzetesnek tűnő csapást mért. A 2021. évi vitában már látszott a pandémia vége hiszen addig tényleg csak menekültünk előre, és nem tudtuk, hogy amit teszünk, annak egyáltalán lesze valamikor is értelme, csak menekültünk előre , a pandémia vége közelebbnek látszott, hisz mind az átoltási ráták, mind pedig a vírusjárvány lecsendesedése láthatólag könnyebbé tette az ország helyzetét. Arra készültünk, hogy a gazdaság 2021. évi visszapattanása, majd a rendkívüli növekedése reményt ad arra, hogy gazdagabb évek elé fogunk nézni; így készültünk 2021 nyarán a 2022-es költségvetési esztendőre. Bár abban a vitában én nem tudtam részt venni, mert akkor éppen intenzív osztályon feküdtem sajnos. 2022. február 24e viszont újabb fordulópont lett az életünkben, ami szintén mindent átírt, mindent megváltoztatott; a jövőnket változtatta meg, és lehet, hogy végzetesen vagy végletesen, hiszen ma már látjuk, hogy az a vérontás, ami ott kezdődött valahol Ukrajna földjén, az nemcsak a háború frontjain, hanem a gazdaságban és a pénzügyi rendszerekben is óriási vérontást okozott, és a mai napig okoz. Talán erről érdemes beszélni, de mindig elfelejtjük, mert így érkeztünk el a mai vitánkhoz is. Azért is mondtam el az előtörténeteket a 2019-es esztendőtől kezdve napjainkig, hogy lássuk azért az előzményeket; lássuk, hogy milyen jó volt békében élni, milyen jó volt gyarapodásban vitatkozni egymással, hogy mire adjunk többet Csepelnek vagy Kiskunhalasnak, vagy bárki másnak, hogy jobban élvezzék az ott élő honfitársaink mind a komfortjukat, mind az életüket. A gyarapodást jó volt menedzselni, jó volt átértékelni minden korábbi döntést; és láthattuk, hogy volt értelme a pozitív és jó döntéseknek, és kevés konfliktust kellett felvállalni a politika működtetéséhez. Innét és ebből az újraértékelésből kell néznünk a vitánkat, és ezért érdemes a 2024. évi jövőt is megnézni. Bár igaza van Szabó Szabolcs képviselő úrnak, hogy ezt a törvényt lehet, hogy kár meghoznunk képletesen mondom, tisztelt államtitkár úr , mert tényleg nem tudjuk, hogy mit hoz a jövő. Senki nem tudja megmondani, mert gondolom, Banai államtitkár úrnak nincsen egy gömb bent a szobájában, és a kollégái nem tudják megnézni, mit vetít ki az oldalára a jövőtudó szellem belőle, de azt tudjuk, hogy bármi megtörténhet. Az infláció, a forint/euró árfolyam, a gazdasági növekedés mértéke, ezek mind-mind többtényezősek, és akár olyan negatív tényezők is lehetnek, amik teljesen felforgathatják a költségvetési törvény jövőjét. De önmagában nemcsak ettől félek, hanem attól, hogy megértjüke, önök és mi megértjüke, hogy ha kell, akkor hozzányúlunk, hogy ha kell, akkor a veszélyforrásokat lecsökkentjük, és nem félünk attól, hogy életbe léptessünk olyan intézkedéseket, amelyek az ország jövőjét és a megmentését is szolgálják, mert erre is készült ez a költségvetés. Tényleg nem tudjuk, hogy mi fog történni holnap, holnapután, de éppen azért, mert tudjuk, hogy létezik a kvóta a Pénzügyminisztériumban, ahol kiváló szakemberek dolgoznak és terveznek, biztos vagyok abban, hogy az általuk elképzelhető legrosszabb forgatókönyv alapján készítették elő ezt a következő évi, ’24. évi költségvetésitörvény-javaslatot. Engedjék meg, pár szóval ha már mindenki felhozta, hogy mit szeretne a választókerületének, vagy mit gondol a saját vagy a kedvenc térsége jövőjéről azért azt elmondhatjuk, hogy a költségvetésitörvény-javaslatban nem álltak le az ország és az önkormányzatok, illetve a vállalkozások fejlesztési lehetőségei, hiszen tartalmaz ezermilliárdos nagyságrendben forrásokat, amik igaz, hogy nincsenek még itt, de ebben kell az összefogás az önök részéről, mert nem bennünket büntetnek azzal, hogy nem engedik Magyarországra az európai uniós forrásokat, hanem az egész ország szenvedi majd ezt el, hiszen nekünk kell azokat a forrásokat… Egyébként mi küldjük ki a pénzek nagy részét, mi engedjük át a nagy részét, és csak olyan célokra adják vissza, amit a Bizottság, illetve az európai vezetők szeretnének látni az ország gazdasági életében és a fejlesztéseiben, de akkor is, nekünk ezek a pénzek azért hiányoznak, bár az európai fejlesztésekről az ellenzékiek mindig a lopásra gondolnak, hogy itt mindent, de mindent ellopnak, ezt mondogatják; és mélyen hat a magyar társadalomra, az tény és való, hogy az európai pénzeket mind ellopják a fideszesek. Csak jelzem, hogy több mint 400 ezer olyan vállalkozás, nyertes van az elmúlt években, akik európai uniós forrásokat is felhasználtak a fejlesztéseikhez, és ha ők is mindent elloptak, akkor nem tudom, miből van az a rengeteg gyarapodó gazdaság, üzem, gyáregység; vagy akár a földeken dolgozó gazdák meg az ország önkormányzatai rengeteg, soha nem látott mértékű fejlesztést folytattak le. Itt jegyzem meg, hogy egyébként tény és való, hogy az egészségügy, az oktatásügy mindig rászorul a fejlesztési forrásokra, mindig rászorul arra, hogy segítsük, illetve létkérdés a segítség, de csak jelzem, hogy messze, Budapesttől nagyon messze a választókerületem településeinek zömében az összes iskolát, intézményt felújítottuk. Tömegével épültek újjá az óvodáink, épültek újra, és új bölcsődék is; ami korábban, még a megelőző baloldali kormányok alatt nem történt meg, az megtörtént. Utak százkilométereit építettük ott, ahol a megelőző 30 évben soha nem volt útépítés. Ma mindenki, aki nem jutott hozzá új aszfaltozású utakhoz, persze, jogosan kéri számon rajtunk, hogy az ő útjai miért nem épültek meg. Nálunk az iskolarendszer van itt a teremben olyan, aki onnan származik, talán tudják, olvassák vagy látják és az egészségügyi intézmények zöme tényleg felújításra került, műszerekkel felszereltük újra, tehát rengeteg pénzt öltünk bele és nemcsak európai uniós forrásból, hanem zömében már hazai forrásból. Tehát nem történt meg az, amit jósoltak éveken keresztül; az ország nem egy tejjel-mézzel folyó Kánaán, persze, de nem a világ legrosszabb helye, amit állandóan hallgatnunk kell az ellenzéki megszólalóktól itthon, és akár az európai államokban vagy a tengerentúlon. Azt is tudjuk, hogy ebben a költségvetésben számunkra benne van az, hogy tovább fognak fejlődni a települések. Nem olyan mértékben, mint az elmúlt két-három-hét esztendőben, mert tény és való, hogy amikor az embert szorítja a nadrágszíj, akkor ott is meghúzza, ahol nem szeretné, de éppen ezért, hogy ne álljon le semmi, ne álljon le az élet akár a falvakban, akár a kisvárosokban, rengeteg fejlesztést fogunk akár utak, akár intézmények révén odavinni a térségeinkbe, a településeinkre, hiszen másképp nem lehet őket fenntartani, nem lehet marasztalni az ott élőket, hogy itt még lehet élni és érdemes lesz maradni. [[9.00]] Jövőre elkészül az oly fontos, a Délvidék számára rendkívül fontos sőt még a határon túlra is nagyon fontossá fog válni M9-es autóút kiviteli terve az 54-es, 51-es út közötti összekötéssel, és akkor le tudja folytatni az Építési Minisztérium a feltételes közbeszerzési eljárását, és talán már akár a jövő év második felében hogyha, mondjuk, Banai államtitkár úr is engedélyezi elindulhat a fejlesztés, egy autóút építése, ami össze tudná kötni Dunántúlt és Bács-Kiskun megye déli részét Csongrád-Csanád megyével és a Vajdasággal, hiszen ez egy nagyon komoly, kiemelt célunk. Folyik közben az M9-es, 54-es 51-es út közötti összekötések tervezése, ami azzal kecsegtet, hogy akár a ’25-ös, ’26-os évben valamikor elindulhat ennek az építése. Nagyon fontos üzenni haza, már mindenki megtette, hadd tegyem meg én is záró gondolatként. Rengeteg fejlesztési tervünk készült el vagy készül, a tervezés lassulása miatt sajnos csak ebben az évben, de végre ki tudjuk írni a Kiskunhalasi Csipke Gyógyfürdő fejlesztését, ami nekünk egy olyan fontos beruházás, mint egy idősek otthona Csepelen, ami nélkül a térség gazdasága nem tudna egy másik lábra is állni, jelesül a turizmusra. Az engedélyezési tervei most már végfázisba kerültek, és az év második felében ki tudják írni a feltételes közbeszerzési eljárást, és 2024 közepe, vége felé akár már az építés is elindulhat, amit nagyon várnak a térség nemcsak a halasi, hanem a többi 22 településeinek polgárai. Tehát ez a költségvetés amellett, hogy vészhelyzetben készült, a megelőző évek is szinte vészkorszakszerűek voltak, most a kifejezés, lehet, hogy kicsit nem idevaló, akkor inkább mondjuk úgy, hogy tényleg háborús helyzetben készült. Ezért tekintettel arra, hogy senki nem látja sem a háború, sem az inflációs időszak, sem a bármilyen rossz döntéseket Brüsszeltől vagy tőlünk vagy bárkitől, hogy mit hoz még, és ha előbb-utóbb kitörne a fegyverszünet és a béke, akkor ez az energiaválság, ami egyébként mindannyiunkat rendkívüli módon érintett… És nagyon fontos látniuk, hogy nagyon drága gázzal vannak feltöltve az európai és a hazai tározók, ezeket nem fogyasztottuk el, mert kedvező időjárás volt a télen, és ennek még isszuk majd a levét ebben az évben, hiszen hiába olcsó ma a világpiacon ez az energiahordozó, nem valószínű, hogy be tudjuk oda tárolni, ahol nincs már hely. Úgyhogy ez a költségvetés tisztelt államtitkár úr, a munkájukat ismerjük régóta nagy munkát takar, tény és való, hogy vitára ad okot bőségesen, még mi is bele tudnánk kötni, ha annyira szeretnénk, de nem akarunk, hiszen az ország ma nem arra készül, hogy itt egy békés idő lesz. Ezért nem akarjuk szítani a hangulatot, hanem abban vagyunk érdekeltek, hogy valahogy lendítsük át ezen a rendkívül nehéznek tűnő ’24. évi költségvetési időszakon és az ország minden lakójának, polgárának az életében meghatározó esztendőn, mind a költségvetés, mind az ország szekerét húzzuk ki közösen a bajból. Magyarán, én a konszolidációt látom ebben a költségvetésben, és én a ’25-ös évre készülök a lelkem mélyén, amikor talán, ha az esze megjön a háborúzó feleknek Nyugaton és Keleten, akkor előbb-utóbb talán a háború ködéből a béke fényességébe bejutva lesz újra olyan életlehetőségünk, amiben olyan vitákat lehet lefolytatni, aminek lesz alapja, lesz idősek otthona, lesz gyógyfürdő, lesz autópálya, lesz minden, amit szeretnénk. Időközben még hátha a világ csodájának csodájára megérkezhetnek az európai uniós források, aminek a nagy részét mi magyarok dobjuk össze. Köszönöm megtisztelő figyelmüket és a munkájukat, és köszönjük, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Hiszékeny Dezső képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy költségvetés tárgyalásánál nagyon fontos kérdés a hitelesség vagy a hiteltelenség kérdése. Ha van hitelessége a kormánynak, akkor, azt gondolom, hogy az egy jó tárgyalási alap, hasznos vitát lehet folytatni. Hiteltelenség esetén pedig a süketek párbeszéde zajlik. Én azt gondolom, hogy most sajnos az utóbbi áll fenn. Önök egy más dimenzióban élnek, egy virtuális világban, egy látszólagosan létező és álvalóságot teremtő világban, amelyet önök teremtettek saját maguknak. Ebben a világban 4 százalékos a növekedés és 6 százalékos az infláció. De egyébként a hiteltelenség vagy a hitelesség fontosságára úgy is fel lehetne hívni a figyelmet, és ez egy egészen friss élmény: bankszektorban dolgozó ismerősöm jelezte, hogy megdöbbenéssel tapasztalta azt, hogy az önök által a megtakarításokra kivetett plusz 13 százalékos különadó és az állampapírok magas kamata ellenére nem vásárolják az emberek ezt. Idézem, hogy ő mit mondott, neki mit mondanak az emberek, hogy miért nem. Azt mondják: ezek úgyis ellopják, és ezért inkább más befektetést keresnek. Azt mondja: „Éjjel beleírják a Közlönybe, hogy másnaptól nem váltják vissza, az uniós pénz helyett kell nekik, sosem kapod vissza, emlékezz még a manyupra.” Ezért fontos kérdés a hitelesség, és azt gondolom, hogy az önök esetében ez nem áll fenn. És, ha az ember végignézi ezt a költségvetést, és meghallgatja önöket, akkor még inkább tapasztalhatja azt, hogy a szavak és a tettek egysége nem érhető tetten. Nézzük a szavakat! Önök azt mondják, hogy ez a védelem költségvetése. Itt elég sokszor, szinte minden hozzászóló ezt emlegetette. Megvédik a családokat, a munkahelyeket, a nyugdíjakat, rezsivédelem van, és itt mindenki óriási biztonságban van és lesz ebben az országban. Ehhez nyilvánvalóan jelentős állami döntésekre és forrásokra van szükség. Hát, nézzük a tényeket, meg nézzük a tetteket! 2010 óta drasztikusan csökken az állami szerepvállalás. Ez azt jelenti, hogy a GDP 31 százalékáról 23 százalékra csökkent. Az én megítélésem szerint így elég nehéz lesz akkor ezt a védelmet megvalósítani. Ugyanakkor azt tapasztaljuk, hogy az Európai Unió boldogabbik felén a kormányok közvetlenül támogatják a családokat, és közvetlenül támogatják a vállalkozásokat. Nincs is akkora gond, mint amekkora nálunk van. A magyar valóság pedig az, hogy a kormány súlyos hibái miatt kialakult helyzetet teljesen egyértelmű, hogy a lakosságra próbálják áthárítani, és onnan próbálnak forrásokhoz jutni. A másik ilyen kör pedig a vállalkozók, akiket különböző különadókkal sújtanak. Érdekes az önök filozófiája, hogy mely területekre vetik ki ezeket a különadókat: ahol úgy érzékelik, hogy nagyon nagy a profit. Én megnéztem, hogy melyek azok a területek, ahol a legnagyobb profitot lehet elérni ma Magyarországon. Kettő, az első kettőt mondom: az egyik a bányászat, a másik pedig az út- és vasútépítés. Egyikre se vetettek ki különadót, pedig több mint 40 százalékos profittal dolgoznak. Sejtik miért, ugye? Az egyikben az Orbán család van, a másikban pedig a Mészáros család. Ezen azért el kéne gondolkodni, hogy lehet, hogy mondjuk, nem a kiskereskedelmi egységeket kéne különadóval sújtani, hanem azokat, ahol valóban termelődik ez a profit. Ugyanakkor azt is látjuk, hogy nincs forrás, nincs forrás, amivel ez a védelem, amit önök ígérnek, megteremthető lenne. Először is szeretnénk arról tudni, hogy mi van azokkal az ezermilliárdokkal, amelyek az Uniónál vannak. Ez az önök felelőssége. Nem hallunk róla, szeretnénk látni, hogy az megérkezik, és szeretnénk, ha az felhasználható lenne, ugyanakkor nyugtalanító hír, hogy eddig több száz milliárd forintos Nemzeti Bank-hiányról beszéltek, most meg a mai nap híre, hogy ez akár a 2000 milliárd forintot is elérheti. Ha ez így van, akkor, azt hiszem, ez is egy elég súlyos lyuk, ez sem a hitelességet erősíti a kormány intézkedéseivel kapcsolatban. Megnéztük, hogy mit ígérnek önök, kiket akarnak megvédeni. Csak így gyorsan fölsorolva: az embereket akarják megvédeni, a nyugdíjasokat szeretnék megvédeni, a vállalkozókat és a családokat is szeretnék megvédeni. Gyorsan utánanéztem, hogy mi igaz ezekről a rétegekről, a valóság micsoda. [[9.10]] Nézzük az embereket úgy általában, hiszen önök is így általában fogalmaznak. Ma a Magyarországon élők egyharmadának, több mint 30 százalékának nincs semmilyen tartaléka; a semmilyen tartalék alatt azt lehet érteni, hogy máról holnapra élnek. Önök szerint ez biztonság? Államtitkár úr, el tudja képzelni, hogy milyen biztonság lehet ott, ahol egy fillér nincs a kasszában? Szerintem az nem biztonság. Ugyanakkor ezt az agyonadóztatott réteget gondolja végig, mert azért itt egy ilyen világbajnok áfával együtt kell élnie ezeknek az embereknek, akik borzasztó rosszul fizetettek, az Unióban talán a legrosszabbul fizetettek, talán egy ország van, Bulgária, ahol rosszabbul fizetettek az emberek; és nincs akkora infláció sehol, mint ami ezt a réteget sújtja. Így fogják őket megvédeni? Szerintem ez nem védelem, ez az abszolút bizonytalanság. Én azt gondolom, hogy ma Magyarországon a megélhetés az emberek számára tervezhetetlen, akkor is, ha lesz ilyen költségvetésünk. A másik ilyen fontos réteg a nyugdíjasok rétege. Azt látjuk, hogy ez az önök által többszörösen becsapott réteg egyre rosszabb és rosszabb helyzetbe kerül, hiszen a kormány hitelezőivé váltak. Nem rendesen számolják el, nem fair, ahogy elszámolják a nyugdíjakat, és nem fair, ahogy ki kellene fizetni a nyugdíjemelkedést. Én azt látom, hogy például a nyugdíjasok esetében az jól megfogalmazható, hogy egy átlag magyar ember 38 évet dolgozik, ez alatt 51 millió forintot fizet be járulék formájában az államkasszába; aztán sajnos, a nagyon eredményesen működő egészségügyi ellátás miatt nyolc évig élvezheti egy átlagmagyar a nyugdíját, és ez alatt 21 millió forintot fizetnek ki neki. Befizet 51 milliót, és 21 milliót fizetnek vissza, ráadásul a férfiak 40 százaléka meg sem éri a nyugdíjaskort. Hát, erről nem mondhatjuk el, gondolom én, hogy ez a biztonság itt Magyarországon vagy ez a maguk biztonsága. Itt van a rezsi. Az én megítélésem szerint a rezsikérdés, amit önök nagyon fontosnak tartanak, legalábbis sokszor beszélnek róla, totálisan átláthatatlan, nem találkoztam emberrel, aki el tudta volna magyarázni, hogy ez, amit önök itt kialakítottak, hogyan működik. Az átláthatatlanság az nem a biztonság, az a totális bizonytalanság- önök ezt teremtették meg a rezsi ügyében. És egy fontos kérdés: a családok. Szinte nincs öt mondatuk, amelyben ne szerepelne valamilyen módon a „családok” szó. Azt írják a költségvetésben, hogy ez a rendszer, kérem, meg fog újulni. Hát, hogy hogyan, mitől vagy miben, arról nem sokat írnak. Megnéztem néhány jellemzőt a családok támogatásával kapcsolatban: sem a gyes, sem a gyet, sem az anyasági támogatás, sem a családi pótlék, sem a rászoruló gyermekek támogatása nem nő 14 éve; ez mind a családok életét segítené. Amióta önök hatalmon vannak, ezek változatlanok, és eközben számolják ki, hogy mekkora az infláció! Nagyon fontos kérdés a családok számára az otthonteremtés vagy a meglévő otthonok korszerűsítése, felújítása. Megnéztem: az otthonteremtésre fordítandó összeg 50 százalékkal csökken, felújításra pedig egy fillér nincs. Ez a családok támogatása? Még néhány szám: a babakötvény 2008 óta, a gyerekeknek évente kétszer nyújtható támogatás 2017 óta nem változott és tegyék mindig hozzá, hogy mekkora az infláció , nem változott! A gyermekétkeztetésre fordított összeg még a Költségvetési Tanács értékelése szerint is nem lesz elég annak a finanszírozásához. Önök az önkormányzatokra, a totálisan kivéreztetett önkormányzatokra próbálják hárítani ennek a költségeit. És friss hír vagy friss adat, ami a legfelháborítóbb, hogy az önök egészségügyi politikája miatt ma Magyarországon több mint százezer gyermek egészségügyi szempontból ellátatlan. [[Bányai Gábor: Nem igaz!]] Ez a családpolitika? Ennyi gyereknek nincsen háziorvosa. Nyugodtan kijelenthetjük: ha nincs háziorvosa, egészségügyi szempontból ellátatlan. [[Bányai Gábor: Nem így van!]] Ezek után nekem ne jöjjenek azzal, hogy önök családbarát kormány! Hosszú perceken keresztül soroltam tényeket. Akkor lenne családbarát, ha ezekre odafigyelnének. Tehát én azt érzékelem, hogy önök védelemről beszélnek, de Magyarországon senki nincs biztonságban, legkevésbé a családok, és ez a költségvetés nem az emberek költségvetése, nem az ő gyarapodásukról szól, nem róluk szól; ez a költségvetés önökről, a hatalomról és annak a kiszolgálóinak a túléléséről szól. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A következő felszólaló a KDNP képviselőcsoportjából Aradszki András képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő, a 2024. évre vonatkozó költségvetésitörvény-javaslat nagyon markáns célokat és súlypontokat fogalmaz meg, amely már többször elhangzott elsősorban a jelenlegi külső körülmények által meghatározott okok miatt a védelem költségvetésének nevezhető. Nagyon fontos, hogy a társadalom gerincét, a legfontosabb alkotóelemét képező elemek, rétegek, gazdálkodó szervezetek és természetes személyek szempontjából nézzük meg a költségvetés céljait. Azért kell a védelem költségvetéséről beszélni, mert sajnos a polgári kormányoknak megadatik mindig az a kihívás, hogy nagy nehézségekkel, komoly kockázatokkal nézzenek szembe, és ezeket kezeljék, megoldják, megszüntessék. Így van ez 2010 óta, bármikor is pillantunk rá az idővonalra, mindig volt olyan dolog, ami miatt a polgári magyar kormány külső okok miatt nehézségekkel kellett hogy megküzdjön. Kezdjük a vörösiszap-katasztrófával alig kormányoztunk , majd egy árvíz is bekövetkezett, majd egy nagyon súlyos pandémia, a Covid-járvány bénította meg az ország gazdaságát, és terhelte meg az egészségügyét, amelyben helyt tudtunk állni, célzott intézkedésekkel nagyon sok ember életét sikerült megmenteni, és az egészségügy helytállt, áldozatos munkájukkal az orvosok és a szakápolók sok ember életét tudták megmenteni. Talán a sors adta így, hogy a mai napon a második és a harmadik kormánypárti felszólaló sikerrel küzdötte meg ezt a csatát: Bányai Gábor képviselőtársammal együtt csatáztunk, majdnem egyidőben, de most szerencsére itt tudunk lenni, és el tudjuk mondani a véleményünket a 2024. évi költségvetés-tervezetről. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tehát ott tartottunk, hogy koronavírus-járvány, majd a koronavírus-járvány hatásait megérezve, rögtön, szinte azonnal kitört a szomszédunkban egy háború, amelyre az európai uniós döntéshozók, a brüsszeliták olyan válaszokat adtak, amelyek háborús inflációt, elhibázott szankciós politikát eredményeztek, amellyel szemben kell újradefiniálnunk magunkat a költségvetés megalkotásakor. [[9.20]] De ez az újradefiniálás továbbra is a stabilitás mellett teszi le a voksát, ami azt jelenti, hogy az elmúlt évek költségvetési céljai változatlanok maradtak, elsősorban a családok helyzetét akarjuk stabilizálni és megvédeni, valamint biztonságot akarunk nyújtani az idős embereknek, a nyugdíjasoknak, a rezsicsökkentés értékeit akarjuk megvédeni, valamint a honvédelem szükséges megerősítése is célja a költségvetésnek, és az erre vonatkozó, ehhez szükséges fedezetet tudja majd biztosítani a magyar állam költségvetése. Érdemes megemlíteni a rezsicsökkentés megvédését. Ez a háborús helyzetben egy speciális feladat, de azért emlékezzünk vissza, hogy a baloldal 2013 óta folyamatosan támadta a Magyarországon alkalmazott, a családok életviszonyait pozitív irányba befolyásoló rezsicsökkentést, ami eleinte egyedülálló volt Európában, de aztán bizonyos elemeit más országok is átvették és követték. De most más a helyzet, a háborús infláció és az elszabaduló energiaárak következtében a magyar állam jelentős kiadásnövekedéssel néz szembe a rezsicsökkentés szinten tartása, megvédése érdekében, és ennek érdekében fontos alapot hozott létre a költségvetés szerkezetén belül, ez pedig a Rezsivédelmi Alap, amely mintegy 1400 milliárd forinttal segíti a családok, az állami és az önkormányzati szervek működését, és ha ez nem lenne, ha ez az alap nem működött volna a múltban, az elmúlt években, akkor az önkormányzati intézmények jó része nem tudott volna működni a megnövekedett energiaárak miatt, bezárták volna például a választókerületemben az érdi Aréna uszodát, a törökbálinti uszodát is, és a fiatalok százai, ezrei nem sportolhattak volna, és nem tudták volna használni ezeket az intézményeket, amelyek természetesen mindenki számára fontosak a közérzet és az egészség megőrzése szempontjából is. Nagyon fontos, hogy a költségvetés idei fejezeteiben, idei kiadástervezésében az önkormányzati intézmények támogatására továbbra is van fedezet. Meg kell jegyeznem, hogy reményeink szerint és reményeim szerint, de igen, ez csak remény a kiadásnövekedésről e tekintetben nem fogunk beszélni, mert bár megvannak a kockázatok, azért az energiaárak csökkenése az elmúlt időszakban nem állít minket olyan nehéz helyzet elé, mint ami a háború kitörésekor előállt; bár egy nagyon zárójeles megjegyzést hadd nyissak azért nem tudjuk, hogy milyen lesz a következő tél, lesze olyan szerencsénk, hogy a tél olyan enyhe lesz, mint amilyen volt, és ezáltal a fogyasztás mennyisége nem fog növekedni az elmúlt évekhez, az elmúlt évhez viszonyítva. Elsősorban tehát a Rezsivédelmi Alap kiadásait tartom fontosnak aláhúzni, mert ez biztosítja a családok biztonságát, és ez is hozzájárul ahhoz, hogy a magyar emberek megélhetése nem veszélyeztetett az elszabaduló árakkal, energiaárakkal összefüggésben. Ez az 1400 milliárd forint azt is jelenti, hogy az átlagfogyasztás alatti energiaárak ellenértékét tekintve, ha ez a rezsitámogatás nem lenne meg, akkor minden egyes család 181 ezer forinttal többet fizetne az energia áráért és az egyéb rezsiszolgáltatások áráért. A költségvetés másik kiemelt eleme az úgynevezett Honvédelmi Alap, ami nem tesz mást, nem biztosít mást, mint a jelenlegi háborús helyzethez való igazodást, a magyar védelmi pozíciók erősítését, a Magyar Honvédség fejlesztését és az ehhez szükséges eszközbeszerzéseket tudja biztosítani ez a Honvédelmi Alap. Ennek a számai is elég izmosak azért: 2024-ben az alap kerete 1310 milliárd forint körül lesz, ez így összességében azt jelenti, hogy Magyarország teljesíti a NATO elvárásait, melyek szerint a honvédelmi kiadások összege el kell érje, illetve meg kell hogy haladja a GDP 2 százalékát. E tekintetben Magyarország előbbre jár, mint mondjuk, más, fejlettebb ország említsük meg Németországot , de ez szükséges is, mert szomszéd ország vagyunk, egy háborúban álló ország szomszédjai vagyunk, és a nemzetközi helyzet elég instabil, és ahhoz, hogy a sokak által ellenzett és meg nem értett békepárti kiállásunknak legyen ereje és legyen hitelessége, ahhoz mindenképpen szükséges egy erős honvédelem, ennek az erős honvédelemnek pedig egy fontos forrása a Honvédelmi Alap. Én személy szerint üdvözlöm, hogy a magyar honvédelemmel a költségvetés ilyen kiemelten foglalkozik, és a tervezet biztosítja a megfelelő fedezetet. Nagyon fontos terület már érintettem az úgynevezett energiapolitikai kérdésekben való helytállás, és nemcsak a rezsicsökkentésre kell gondolni, hanem arra a folyamatra, amely 2012 után a második Orbán-kormány által elfogadott energiastratégiában meghatározott célok teljesítését szolgálja, nevezetesen azt, hogy biztosítsuk a függetlenségünket, törekedjünk a minél nagyobb függetlenség elérésére az energiaellátás területén. Nagyon fontos megemlíteni azt, hogy ez a költségvetés is mutatja, hogy az irányaink azért több költségvetési törvény elfogadásán keresztül is stabilak voltak, tehát már 2012 óta az volt a célunk, függetlenül az ukrán helyzet, az ukrán háború kialakulásától, hogy Magyarország függetlenedjen az energiafüggőségétől [[sic!]] , és az ehhez szükséges lépéseket mindegyik költségvetési évben sikerült valamelyest biztosítani. Most, tekintettel az elmúlt év tanulságaira, az energiaellátásbeli kiszolgáltatottságunkra és arra is, hogy igazi segítséget a szövetségeseinktől e tekintetben nem tudtunk kapni, nagyon fontos, hogy az energiaellátásunk függetlenedése folyamatban menjen és menjen tovább. Nagyon nagy előrelépések voltak ezen a területen. Az elmúlt szűk két-két és fél évben mintegy 4 ezer megawattnyi napelemforrás, -kapacitás épült ki az országban, és ennek az ösztönzésére további összegeket kell biztosítania a költségvetésnek. És e cél elérése érdekében a rendszerváltozás óta nem látott mértékű energiafejlesztési program megvalósítását tervezi a kormány. A 2024-es költségvetésben az idei, tehát a 2023-as 81 milliárd forinthoz képest 120 milliárd forint jut majd az energetikai korszerűsítésre. És nagyon hiányzik ebből a szempontból a Magyarország számára járó, jogosan járó európai uniós támogatás, mert nem elég a kapacitásokat kiépíteni, az ahhoz szükséges hálózatok felújítása, korszerűsítése, adaptálása szükséges, aminek költségeit nagyrészt európai uniós forrásból simán lehetne fedezni, és ezáltal Magyarország az energiaellátás szempontjából továbbra is egyre függetlenebb lenne. Az energiapolitikával összefüggő feladatok esetében a 2024. évi költségvetés 155 190 millió forintot irányoz elő az alábbi feladatokra: egyrészt fedezetet nyújt az épületenergetikával, energiahatékonysággal, a fenntartható fejlesztésekkel kapcsolatos feladatok részfeladataira; az energia- és klímapolitikai modernizációs rendszer előirányzatára is van fedezet; valamint a villamosenergia-termelés miatti rendszerbiztonsági szolgáltatás ellentételezésével összefüggő kiadásokra is biztosítja a fedezetet a költségvetés. [[9.30]] Tehát amit a költségvetés a maga mozgásterével meg tud tenni az energiaellátás biztonságának javítása és megvédése szempontjából, azokat a költségvetés biztosítani tudja. Mindamellett el kell mondani azt is, hogy a múlt örökségével kapcsolatos feladatainkra is megfelelő fedezetet nyújt a költségvetés. Itt gondolok a bányászattal érintett ingatlanok rekultiválásának a kiadáscsomagjára. E tekintetben nyugodtan elmondhatom, hogy 2014-18 között kezdődött el bizonyos területek rekultivációja. Ez egy hosszú folyamat, amely nem szakadt meg, hanem folyik tovább, és erre a 2024-es költségvetési tervezet megfelelő fedezetet ad. Ez mintegy 3474 millió forintos tétel a költségvetésben. Ez az uránércbánya hosszú távú környezeti kártalanítását biztosítja, a Karolina-bánya külfejtés tájrendezését, amelyek az érintett bányavállalkozókkal közösen finanszírozott projektek. Tehát ennél az összegnél azért több fordítódik ezekre a célokra. Nagyon fontos a természetvédelmi szempontú megközelítés alapján, hogy ezek a területek, ezek a tájsebek megszűnjenek, vagy ha nem is tudnak megszűnni, akkor környezetbarát, emberbarát, turisztikai célra, pihenő célra alkalmas területek legyenek, és a revitalizálásuk, visszatérésük viszonylagosan a rendezettebb körülmények közé és emberarcúvá alakítása mind a helyiek, mind pedig az országos szempontok alapján is fontos tényező. Én azt gondolom, hogy a magyar költségvetés mostani tervezete nagy előrelépés ezeknek a védelmi szempontoknak az érvényesítésénél. Hogy meg tudjam ezt világítani, visszatérve a rezsicsökkentésre: említettem azt, hogy az ellenoldal, a baloldal ezt mindig támadta, azért hatalmas eredménye ennek a rezsicsökkentésnek, hogy 2014-től kezdődően tulajdonképpen európai szintre hoztuk az energiaszegénységgel érintett, százalékos mértékben érintett magyar polgárok számát. Tehát jelentősen csökkent az energiaszegénységgel érintett polgárok száma, magyar állampolgárok, magyar fogyasztók száma. Ez egy nagyon fontos eredmény. Ez ad biztonságot a családoknak. Ez ad lehetőséget arra, hogy ne az energiafogyasztásra költsék el a meglévő keresetük jó részét, hanem más célra. Ez a stabilitás azt is szolgálta szemben a korábbi időszakkal, amikor kétszeresére meg háromszorosára emelték az energiatermékek, a víz és az áram árát, közben a bérek nem növekedtek , hogy ezáltal a magyar családok biztonságát a rezsicsökkentés is szolgálja, és ez is része a családvédelmi intézkedéseknek, méghozzá nem sokat szoktunk róla beszélni, de elképzelésem, illetve legjobb meggyőződésem szerint ez egy nagyon fontos része a magyar családvédelemnek. A másik pedig, amiről szeretnék beszélni a hozzászólásomban, az önkormányzati támogatások fejezete. Erről azt tudom elmondani, hogy szinte minden alfejezet tekintetében előrelépés történik, az előző évi, most hatályos költségvetési törvényben meghatározott összegekhez képest minden területen jelentős növekedés származik ebből. Ha tágabb dimenzióba helyezzük ezt a folyamatot, akkor azt is el kell mondani, hogy az elmúlt nehezebb években is, tehát a Covid-időszakot és a háborús helyzetet is figyelembe véve, a magyar önkormányzatok jelentős részének ez örömteli hír helyzete nem romlott, nem kerültek csődközeli helyzetbe, összevetve, mondjuk, a 2010 előtti állapotokkal; mert a kiindulópont nem más, mint az, hogy 2010-ben jelentős összegű adóssága volt az önkormányzatoknak, amit az állam átvállalt. Ez az adósság akkor 1050 milliárd forintot tett ki, és pártállástól függetlenül minden önkormányzat számára, amely adóssággal rendelkezett, ennek a visszafizetését átvállalta a kormány. Ehhez képest a mai, nehezebb viszonyok között is az önkormányzatok bevételei növekedtek, mind az iparűzési adó, de választókerületem, Érd vonatkozásában még az építményadó-bevételek is növekedtek; és nem azért, merthogy növelték az adó mértékét, hanem a családpolitikai intézkedéseknek köszönhetően nagyon sok fiatal építkezett és épített új otthont magának, amely adóalapot, adótárgyat képez az önkormányzatok számára. Tehát annak ellenére, hogy az ellenzéki polgármesterek és a vezetés általában azért sír-rí, hogy eladósodnak meg nehezebb helyzetben vannak, több bevétellel számolhatnak mind saját bevételben 2024-ben, és ahogy az előbb elmondtam, az önkormányzati fejezetben is több bevételhez jutnak normatív módon a költségvetés által biztosítottan. Például a települési önkormányzatok általános működése ágazati feladatainak ellátása szempontjából is jelentős összeggel növekszik a támogatás. Ez jelen pillanatban, ha jól nézem itt a számokat, 10 497 millió forintot jelent éves szinten, és ez azért jóval magasabb összeg, mint amit 2022-23-ban tudtunk biztosítani. Összességében azt kell mondanom, hogy az önkormányzati fejezetben biztosított normatív jellegű feladatokat finanszírozó támogatásokkal az önkormányzatok működése is biztosított. Ha csak rápillantunk, az általános működési igazgatási területen a 2023. évi előirányzat 317 247 millió forint, most ez már 329 200 millió forint, és ugyanez vonatkozik a köznevelési területre biztosított, önkormányzatoknak adandó feladatellátási támogatásokra. Tehát azt lehet mondani, hogy az önkormányzatok okos gazdálkodással, proaktív módszerekkel és a gazdasági növekedésben eddig meglévő potenciálok alkalmazásával, az iparűzésiadó-növekményekkel együtt biztos gazdasági háttérrel, biztos pénzügyi helyzettel rendelkeznek. Nekik is természetesen az általános nemzeti együvé tartozás keretei között a takarékosság, a célszerűség és az okszerűség szerint kell működniük, és akkor nem lesz baj. A kormány mindig, eddig is legalábbis a polgári kormány óvta az önkormányzatokat az eladósodottságtól, és nem fog előállni az a helyzet, ami 2010 előtt volt. Apropó, azt azért meg kell jegyeznem, hogy ellenzéki képviselőtársaim nagy hangon mondják, hogy a Medgyessy-kormány milyen szépen emelte a pedagógusok bérét 2003-ban vagy 2002-ben. Azt az egyet felejtették el, hogy ezt a béremelést rövid időn belül ráterhelték az önkormányzatokra, hogy tessék, önkormányzat, fizesd ki a tanárok bérét, de ehhez többlet költségvetési, központi költségvetési támogatást nem adtak. Ekkor kezdődött el az önkormányzatok eladósodottsága. Ezt az adóssághalmazt viszont a polgári kormány fizette ki, és ha így nézzük, akkor a Medgyessy-kormány pedagógusbér-emeléséért is a magyar polgári kormány állt helyt 2010 után. Még egy dolgot szeretnék említeni az önkormányzatokkal összefüggésben. Az egyik: örömmel látom, hogy a „Magyar falu” program valamilyen szinten tovább folytatódik. [[9.40]] Ez Pest megye 1. számú választókerületét kevésbé érinti, bár nagyon fontos projekteket sikerült megvalósítani Pusztazámoron és Sóskúton, útépítésekről és közintézmények korszerűsítéséről volt szó, de az igazán nagy falat az Érdet kedvezően érintő „Modern városok” programjának sorsa. Ez kifutó program már; az eddigi szerződések alapján, amelyek például Érd vonatkozásában 2015 júliusában kötődtek meg, az azokban rögzített feladatokat kellett az önkormányzatoknak végrehajtani, ehhez biztosított a „Modern városok” program megfelelő összegeket; például Érd esetében a kifizetett összeg 60 milliárd fölötti, és ebből a 60 milliárdból 53 milliárd központi költségvetési forrás. Tehát nem igaz az az állítás, hogy a „Modern városok” programjának döntő részét európai uniós forrásokból biztosította a kormány, mert mint az érdi példa is mutatja, 60 milliárd forintból 53 milliárd forintot a központi költségvetés több éven keresztül bocsátott a város rendelkezésére. De azért nem mindegy, hogy milyen hozzáállással fogtak neki a „Modern városok” programjának végrehajtásához az adott településeken. 2015-ben egy komplex tervvel rendelkezett Érd városa, annak a tervnek a része lett a „Modern városok” programja, és dinamikusan kezdődött a végrehajtás. 2019-ben azonban, amikor az előző városvezetést leváltották, az új, baloldali városvezetés megállította a projekteket, tulajdonképpen 2019 és ’22 között felmondták a meglévő szerződéseket, visszavonták a folyamatba vett közbeszerzéseket, és csak azok a beruházások indultak el, amelyek közvetlen kormányzati szerv, például a NIF által bonyolított munkák voltak. Ennek következtében átütemezések sorozata következett be a teljesítési időpontok szempontjából, most 2024. december 31. az utolsó átütemezett teljesítési határidő több projekt szempontjából. El kell mondanom, hogy ez azt jelenti miután az összeg változatlan, ellenben az építőipar helyzete változott, a szankciós politika következtében a szankciós infláció is előállt , hogy két év mulasztása, két év semmittevése Érd város vonatkozásában körülbelül 7-8 milliárd forintos többletnövekedést jelentett az árakban. Tehát az a két év, ami kiesett, sok milliárd forint kárt okozott az érdieknek, és mindennek nem volt más oka, mint annak a vélelmezett politikai előnynek a megteremtése, hogy a 2022-es választáson Érd város polgármesterének felesége kerüljön nyerő pozícióba. Ez nem történt meg, de sokba került az érdieknek. Én úgy gondolom, hogy a kormánynak nem ártana az ilyen jellegű tendenciákat is figyelembe véve, meghatározott módon, a törvény szerinti és a szerződés szerinti fokozottabb számvetést csinálni a várossal, és megkérdezni, hogy mi miért nem történt. Mert az mégiscsak tűrhetetlen, hogy egy központi költségvetésből biztosított 53 milliárd forint fedezete, megléte ellenére sem voltak végrehajtva, nem történtek meg azok a beruházások, amelyekre egyébként szerződött a város, és két év kiesett a végrehajtásból. Röviden ezt szerettem volna mondani, ami nem is igazán volt rövid, de azt látom, hogy a fontos célokban a stabilitás és a védelem költségvetéséről beszélünk, az önkormányzatok számára a finanszírozás biztosított. A számomra külön figyelmet jelentő, külön szem előtt levő energetikai területen is azt az ugrást, amit végre kell hajtanunk az energiaellátás függetlenedése szempontjából, ezt a költségvetési kiadások, az MVM szerepvállalása is, hozzá kell tenni, és a megújulóenergia-termelésbe való beruházások biztosítani tudják. Úgyhogy a KDNP részéről ezt a költségvetési javaslatot támogatni tudjuk. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Balassa Péter képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Nem gondoltam, hogy a felszólalásomat így kell kezdeni, de úgy gondolom, mind a fideszes, mind a kereszténydemokrata képviselőknek mondanám, hogy próbáljanak meg visszatérni a valóság mezejére. Ha megnézik a mai friss híreket, láthatják fehéren-feketén, hogy a magyar lakosság rosszabbul él: kevesebbet költ és olcsóbbat vásárol. Nyugodtan nézzenek rá, bármelyik hírportál lehozza, de azt gondolom, nem kell hírportálokat nézni, hanem mindenki ezt a maga bőrén érzi. Minden költségvetés, úgy gondolom, annyit ér, amennyit betartanak belőle, legyen az akár a családok költségvetése, legyen az egy önkormányzat költségvetése, egy vállalkozásé vagy éppenséggel a parlamenté. Ahogy itt momentumos képviselőtársam is elmondta korábban, meg lehet alkotni a költségvetéseket, de ha akár ’21-et, ’22-t nézzük, akkor volt, hogy hatvanszor, nyolcvanszor módosították a költségvetést és több ezer milliárddal. Tehát lehet tervezni, lehet nagyon szépeket felszólalni, de nézzük meg azt, hogy mi a valóság. Hogy mi is a valóság, és önök már mennyire ott vannak a hétköznapjainkban és ott vannak az életünkben, ezzel kapcsolatban engedjék meg, hogy elmondjam, ahogy régen a Heti Hetesben Jáksó szokta mondani: elkaptunk egy levelet, és megkértek, hogy olvassam fel, de ha nem kérnek meg, akkor is felolvasom önöknek, mert egészen elképesztő, ami a tegnapi nap jelent meg. Az iskolai elektronikus naplóról beszélünk, a KRÉTA-ban buzdítják a szülőket magyar állampapír vásárlására, és ez nem vicc, ez egy nagyon komoly dolog, ami megtörtént. Május végén új állampapírszabályok jelentek meg, amelyekkel a kormánynak az a célja, hogy a magyar állampapírok felé terelje a megtakarításokat. Például ott van az, ami szerint a bankoknak tájékoztatniuk kell arról, mennyit buktak azok, akik nem állampapírba fektették a pénzüket. Alig két nap múlva vége a tanévnek, ilyenkor a szülők már osztályzatokról sem igazán kapnak értesítést a KRÉTA-ban, akadt azonban egy másfajta üzenet olvasóink szerint, de az nem az osztályfőnöktől vagy az iskolaigazgatótól, hanem magától az Államadósság Kezelő Központtól, az ÁKK-tól érkezett. Felolvasnám, hogy mi lenne az. Tisztelt Szülők! Minden ballagást, tanévzárást nagy készülődés előz meg, hiszen szeretnénk marandót ajándékozni gyermekeinknek. Erre kiváló megoldás lehet a magyar állampapír, amely egy jól kamatozó, kamatadómentes, már kis összegtől, akár egy forinttól megvásárolható megtakarítási forma. Érdemes az ajándékba kapott nagyobb összeget, a zsebpénzt is a magyar állampapírban gyarapítani, de akár saját magunknak is vásárolhatunk. Lepje meg gyermekét vagy saját magát magyar állampapírral! Tisztelettel kérdezem: nem tudom, hogy Magyarországon hány család tudja megengedni magának azt, hogy egy ballagáskor állampapírt vegyen a gyermekének. Bár így lenne, de úgy gondolom, hogy a magyar családok nagy része inkább elmegy ebédelni, egy nyári nyaralásra megpróbál félretenni, vagy akár egy kerékpárt vagy egy sportfelszerelést tud venni a gyermekeknek. Tehát egészen elképesztő az, hogy önök már a KRÉTA-ban kiküldött e-mailben, kiküldött üzenetben buzdítják a szülőket. Azt gondolom, ez eléggé cinikus, főleg annak tudatában, hogy az emberek megtakarítását önök 13 százalékkal rommá adóztatják, ugye. Mielőtt a költségvetésre térnék, bár elnök úr nagyon helyesen mondta, hogy a 2024-es költségvetésről beszélünk és próbáljunk meg a tárgynál maradni, mégis azt gondolom, hogy egy dolgot kell mindenkinek maga előtt tudnia. Elég sok felszólaló érintette már az infláció kérdését, én azért egy picit elidőznék Nagy Márton nyilatkozatánál, és szeretnék ebben is szó szerinti lenni, amikor is Nagy Márton az inflációs cél megemelésének ötletét vetette fel. Hogy ez mennyire friss hír? Ezt e hét hétfőjén nyilatkozta, érdemes átlapozni, érdemes átnézni és végiggondolni. Nagy Márton egy hétfői véleménycikkben felvetette, hogy az inflációs célt magasabbra kellene húzni a jelenlegi 2-4 százalékos szintnél. Szerinte felmerül, hogy egy magasabb inflációs cél hozzájárulhatna a reálkamatlábak csökkentéséhez, ami elérhetőbbé tenné a hitelfelvételt, és így ösztönözné a beruházásokat, ezzel együtt a gazdaság bővülését is. Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter a Magyar Nemzetben megjelent véleménycikkében az inflációs cél újragondolását vetette fel, amelyet jelenleg 3 százaléknál húzott meg a Magyar Nemzeti Bank. Úgy véli, hogy az infláció, bár nem a legfontosabb, de napjaink legégetőbb kérdése, mivel jelentősen akadályozhatja a társadalmi-gazdasági versenyképességet. Szerinte elképzelhető, hogy az infláció nem tér vissza a korábbi 2-4 százalékos szinthez. [[9.50]] A történelmi tapasztalatok alapján és a gazdasági logikára hivatkozva azzal érvel, hogy az infláció középtávon a korábbi szinthez képest feljebb tolódhat, különösen olyan sokkhatások következtében, mint például a háborúk vagy a természeti katasztrófák. A kínálatcsökkenés, a reglobalizáció és a bizonytalanság is hozzájárulhat a magasabb inflációhoz. A miniszter által a cikkben bemutatott strukturális tényezők Nagy Márton vélekedése szerint az egy számjegyű tartományban időben ragadóssá tehetik az inflációt. Ha az egy strukturális, elkerülhetetlen változás, akkor felmerül a kérdés, hogy meddig és milyen áron érdemes ellene küzdeni, mekkora társadalmi és gazdasági költséget fizettetnek meg az elérhetetlen célért fogalmaz. Nagyon sok felszólalás akár a Jobbik, az ellenzék, de akár kormánypárti képviselők részéről is a 2023-as, de akár a ’24-es költségvetés kérdésében az infláció kérdését feszegette, ahol is 6 százalékban határozták meg a következő évi infláció mértékét. Azt gondolom, hogy mind egy valóságos, mind egy hiteles költségvetést kellene kialakítani a magyar kormánynak; s ha megnézzük a jelenlegi inflációs adatokat és azokat, hogy a korábbi években ezt hogyan tervezték, akkor azt gondolom, hogy elgondolkodtató az, amit Nagy Márton nyilatkozott, és jó lenne ezen önöknek is elgondolkodni vagy egyáltalán egyeztetni, hogy melyik miniszterük mit gondol akár az inflációról, az infláció kérdéséről, mert a magyar emberek azt érzik és azt érzékelik, hogy akár az élelmiszereken, akár a boltokban, bármelyik területen az életben irgalmatlanul megdrágult minden, és ezt az ő bőrükön, az ő zsebükön keresztül nagyon-nagyon érzik. A költségvetéssel kapcsolatban közel harminc módosító javaslatot nyújtottam be. Az első és a legfontosabb javaslatomat a múlt héten egy parlamenti felszólalásban már érintettem, ami a költségvetésben egy 307,5 milliárdos tételt jelent, az pedig a családi pótlék összege. Elhoztam magammal a családi pótlék összegét és nem szeretnék felmutatni táblázatot, mert tudom, hogy ezt nem lehet , de azért önök előtt nyilvánvaló, hogy 2008 óta mennyi a családi pótlék összege. Ha valaki utánamegy és a 2008-as és 2010-es bolti árakat megnézi, egy liter tej árát, a cukorét, a kenyérét vagy éppenséggel a pelenkáét, amit a gyermekneveléshez használunk, akkor elmondom önöknek, hogy egyharmadannyit tudnak vásárolni ma az anyák, mint 2008-ban vagy 2010-ben. Egyharmadannyi tejet, cukrot, lisztet, pelenkát, bármit. 2008 óta önök egyetlenegy fillérrel nem emelték meg a családi pótlék összegének támogatását, és arra hivatkoznak, hogy ez egy óriási költség. Igen. 307,5 milliárdos tétel. De ha megnézzük, hogy egy zuglói nagyprojektnél önök 244 milliárdban gondolkodnak, vagy különböző kiadásokra, kormányzati kommunikációra százmilliárdokat költenek, akkor azt gondolom, hogy a családi pótlék összegének megemelése minimum kell hogy legyen. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 15 év telt el! 15 év telt el, és önök nem nyúltak hozzá a családi pótlék emeléséhez. Közel 1,7 millió embert érint ma Magyarországon 1,7 millió embert , és önök 1,7 millió emberről úgy gondolják, hogy majd megoldják maguk. Nem így gondoljuk. 1912 óta működik a rendszer, és a 2008-as változatlan ár alapján, önök, úgy gondolom, ezzel a kérdéssel nem foglalkoznak, nem akarnak vagy éppenséggel nem érdekli önöket. De azért nézzük meg a táblázatot! Egy gyermek után, két szülő esetén 12 200 forintot kapnak, egy szülő esetén 13 700 forintot. Két gyermek után 13 300 forint gyermekenként, egy szülő esetén 14 800 forint gyermekenként. Három vagy több gyermek után 16 ezer forint gyermekenként, egy szülő esetén 17 ezer forint gyermekenként. De, ugye, önök mindig Ausztriával példálóznak vagy Ausztriát laborként tekintik, akkor ajánlom önöknek, hogy nézzék meg az osztrák támogatási rendszert, hogy ők milyen formában és hogyan támogatják a szülőket. Elmondom önöknek, hogy 200 euró fölötti támogatással él az osztrák kormány, és emellett még Ausztriában létezik a 13-14. havi fizetés. Igen, tisztelt képviselőtársam, ott létezik 13-14. havi fizetés, amit nyári pénznek és telelőpénznek hívnak, és emellett még családipótlék-támogatást is nyújtanak, és még azon magyar munkavállalók is, akik nem rendelkeznek állandó osztrák lakcímmel, hanem magyarországi lakcímmel rendelkeznek, ők is kapnak az osztrák államtól családipótlék-támogatást. Úgyhogy úgy gondoljuk, hogy minimum a duplájára kell emelni a családi pótlék összegét, mert az felháborító, hogy 15 év alatt önök ezzel az összeggel nem foglalkoztak, és a családi pótlék kérdését demagóg szinten kezelik. Választókerületemről, szűkebb pátriámról, hazámról, Vas megyéről szeretnék egypár gondolatot mondani. Az elmúlt egy évben rengeteg felszólalásom volt akár Szombathellyel, Vas megyével kapcsolatban felújításról, fejlesztésekről, amelyet költségvetési módosítóban, felszólalásomban, írásbeli kérdésemben vagy bármilyen formában benyújtottam az Országgyűlés számára. 2010-ben kerültem be a szombathelyi önkormányzathoz képviselőként és itt Aradszki úrra nézek, aki nagyon helyesen elmondta, amikor az önhikit, az önkormányzati adósságátvállalásokat tárgyaltuk, és ön ebben a felszólalásában kitért erre. Abban teljesen egyetértek, hogy az önkormányzatok adósságállományát átvállalta a magyar kormány, de akkor kérdezem, hogy 2010 előtt milyen ellenzék volt, amikor engedte, hogy ilyen adósságok keletkezzenek akár az önkormányzatoknál, akár az önkormányzati cégeknél. Azt viszont már nem helyesen mondta, hogy milyen jót tett a magyar kormány, mert az önkormányzatoktól elvette ezt az adósságállományt, és ugye, a magyar állam erre fedezetet nyújtott. El kell mondjam önöknek, hogy ugyanúgy a magyar emberek fizették ezt ki, csak egyik zsebükből átkerült a másikba, és adó formájában ők ezt megfizették. Tehát lehet itt szépeket meg nagy ívű beszédeket tartani tisztelt képviselőtársam, csak ezt ne felejtse ki belőle, hogy ugyanúgy a magyar emberek fizették meg, hogy például különböző önkormányzatok 10-20 milliárdos adósságot görgettek maguk előtt. És ön mindig visszahivatkozik 2010 előttre, ahol önök, mondjuk, ellenzékben voltak, és ellenzéki fideszes képviselők voltak vagy kereszténydemokraták: akkor milyen szinten felügyelték annak az önkormányzatnak a működését, hogy engedték, hogy 10-20 milliárdos adósságok keletkezzenek? Erről miért nem beszélt? Ott, Szombathelyen is ugyanilyen síri csönd volt. Mit csináltak addig? De akkor nem beszélek arról, hogy az önkormányzatok önkormányzati cégeivel is vetettek föl kötvényalapú, svájcifrank-alapú kibocsátást, amit például Szombathely a mai napig több milliárd forinttal nyög. Akkor mit csináltak? Ugyanilyen csend volt. És ha már a fejlesztésekre és az önkormányzati forrásokra hivatkozunk, igen, évtizedes elmaradások vannak, Szombathely megyei jogú városának is; rengeteg alkalommal felszólaltam és rengeteg írásbeli kérdést tettem föl, hogy hogyan kíván segíteni az állam Szombathelynek, megyei jogú városunknak. Legelső felszólalásomban, egy évvel ezelőtt kértem, hogy több mint 20 milliárd forintos költségben segítsék azt, hogy a belterületi útjaink, parkolóházaink, járdáink épülhessenek. Nem szeretnék senkire mutogatni. Tiszteletben tartom a fideszes képviselőt, a kereszténydemokratát, bárkit, aki ma Magyarországon politizál; bármilyen furcsa is önöknek. De azt igenis el fogom érni vagy minden egyes felszólalásomban el fogom mondani, hogy akár Vas megyében, Szombathelyen, ahol dolgozom, ahol élek, ahol az emberekért lehet tenni, akkor elmondom azt, hogy igen, szükségünk van arra, hogy belterületi utakra, parkolókra és különböző fejlesztésekre pénzt kérjünk. Megértem, hogy önöknek ezt fejszével el kell utasítani, és azt mondani, hogy ó, ha kér egy ellenzéki képviselő pénzt, biztos, hogy nem adunk neki. De könyörgöm, kell! Nem szeretném, hogyha Szombathely vesztes város lenne, szeretném azt, hogy az utakra, felújításra lenne pénz, és ez önökön múlik, hogy ezt megszavazzáke vagy sem. Én sajnos nem tehetem meg, ellenzéki képviselő vagyok, de minden egyes fórumon el fogom mondani, hiába mosolyognak, és hiába gondolják azt, hogy egy legyintéssel önök éppenséggel melyik NER-lovagnak vagy éppenséggel kinek tudnak támogatást nyújtani, de Szombathelynek, Vas megyének szüksége van a fejlesztésekre. Nem akarok demagóg lenni, de félek, hogy nem fog sikerülni. Most, amikor lehúzták azokat az útfejlesztéseket, elkerülő utakat megyénkben, a Szombathely városát is elkerülő utakkal kapcsolatosan ugye, Lázár úr minisztériuma , joggal teszik fel a kérdést a helyi lakosok: de hát megígérték öt-tíz évvel ezelőtt, és ebből nem lett semmi. És most mire hivatkozunk? Háborúra, különböző dolgokra. Hát, elmondom: akkor, amikor megígérték, még nem volt háború. 2018-ban nem volt háború. De amikor a fideszes képviselő felmutatta Kósa Lajossal Szombathelyen, hogy el fog készülni az elkerülő, nagy papírral… 2023-at írunk; hát, nagyjából talán egy kapavágás történt vagy a tervezőasztalon vannak az anyagok. És itt ez a fórum az, ahol a parlamentben azt el tudja mondani egy ellenzéki képviselő, hogy nekünk szükségünk van a pénzre azért, hogy jobbá tegyük az utakat, és komfortosabbá tegyük az emberek megélhetését és a mindennapjait. Ezt részletesen leírtam a költségvetéssel kapcsolatosan, hogy milyen igényeim lennének, és milyen igényeket szeretnék benyújtani Szombathely és Vas megye számára. A következő a bérlakásépítési program lenne. A bérlakásépítés: nálunk Z. Kárpát Dániel országgyűlési képviselő több mint egy évtized óta folyamatosan kéri országos, de akár megyei vagy városi szinten egy bérlakásépítési program elősegítését, előmozdítását. Én Szombathelyre egy 200 lakásos bérlakásépítési programra szeretnék pénzt kérni, és adtam be a költségvetés számára. A következő: a Jáki úti ravatalozó és parkolók kialakítására kértem egy összeget, amit szeretném, hogyha a magyar kormány támogatna, ugyanis több évtized óta ez az épület az állagmegóvás hiánya miatt eléggé leromlott állapotban van, és a környékét szeretnénk, hogyha fejlesztenénk parkolókkal, és kifejezetten szép állapotba szeretnénk ezt hozni. [[10.00]] A következő a belterületi utak, járdák felújítása, amiről már beszéltem. A következő a tanítók fája. Itt egy gondolatra megállnék. Közel egy évvel ezelőtt volt a tanítók fája mozgalmának a kezdeményezése Szombathelyen. Sárközi tanár úrral volt szerencsénk a tanítók fáját a szombathelyi székesegyház előtti területen kialakítani és elültetni, egy libanoni cédrust, amely a tanítók fájának a nimbuszát szeretné erősíteni. Kezdeményeztük, hogy minden megyei jogú városban és a budapesti kerületekben is ültessünk fákat. A tanítók fájának az ültetése a főváros 23 kerületében és a megyei jogú városokban lenne. Úgy gondoljuk, hogy ez különösen fontos lenne abban az időszakban, amikor a státusztörvény miatt a tanárok, a diákok ezrei tüntetnek és mozdulnak meg ellene országszerte. Azt szeretnénk, ha a tanítók fájával is az oktatókat és az oktatásban dolgozókat megbecsülnénk. Nagyon fontos az egészségügy és az egészségüggyel kapcsolatos téma, ezen belül egyrészt az Országos Mentőszolgálatnak szóló támogatás, másrészt a légimentőbázis kérdése. Mindenki tudja, hogy ez szívügyem. Már Orbán Viktor miniszterelnök úrnak is írtam levelet, ugyanis Győr-Moson-Sopron és Vas megye egy olyan lefedetlen terület a légimentés tekintetében, amely közel 7-800 ezer embert érint. A mai napig nem valósult meg annak a lehetősége, hogy egy légimentőbázist alakítsanak ki. Ez nem lehet pénz kérdése! Ha megnézzük, hogy az elmúlt időszakban hány esetben kellett légimentőt, mentőhelikoptert hívni különböző balesetekhez, akkor láthatjuk, hogy Szombathelyre, Sopronba, Sárvárra vagy Győrbe milyen távolságból kell kiérkezni a légimentőknek. Európai uniós előírás, hogy a 15 percen belüli kiérkezésnek meg kell valósulnia. Ez jelen pillanatban sajnos még nem működik, ezért szeretném a magyar kormányt megkérni, hogy mihamarabb támogassa azt a javaslatot, hogy légimentőbázis létesüljön Nyugat-Magyarországon, mert minden élet fontos, és nem tudhatjuk, hogy ki kerül veszélybe és éppen milyen problémát kell megoldania egy mentőtisztnek. Nagyon szépen köszönöm, hogy felszólalhattam. Elnézést kérek, ha valakit esetleg a kritikámmal netán nehéz helyzetbe hoztam, de az kikívánkozott, hogy őszintén elmondjuk, hogy milyen problémákkal küzd a 2023-24-es költségvetés. Szeretném önöket megkérni, hogy a valóság költségvetéséről beszéljünk, jöjjenek le a valóság mezejére, és nézzék meg, hogy a magyar emberek milyen problémákkal, milyen napi problémákkal küzdenek. Még egyszer mondom amivel kezdtem a felszólalásomat, azzal is zárnám , hogy nézzék meg a híreket: a magyar emberek kétharmada rosszabbul él, és ezt az önök fideszes szavazói is elismerik. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Most Banai Péter Benő államtitkár úrnak adok szót, az elnöklést pedig átadom Jakab István alelnök úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az imént Balassa Péter képviselő úr és korábban Hiszékeny Dezső képviselő úr is a hitelesség kérdését emelte ki a költségvetés vitája kapcsán. Én azzal maximálisan egyetértek, hogy a gazdaságpolitikának hitelesnek kell lenni, és a költségvetésnek is hitelesnek kell lenni. Ugyanakkor, hogy hitelese az adott gazdaságpolitika vagy sem, azt szerintem elsődlegesen nem az egyének véleménye határozza meg, nem az a döntő, ha úgy tetszik, ami itt, a tisztelt Országgyűlésben elhangzik, hanem az, hogy a piaci szereplők, akik megveszik a magyar állampapírokat, vagy azok a reálgazdasági befektetők, akik Magyarországon újabb és újabb beruházásokat hajtanak végre, hiszneke a magyar gazdaságpolitikában, hiszneke a költségvetés-politikában. Azt tudom önöknek elmondani, hogy azok a piaci szereplők, akik, ismétlem, pénzpiaci befektetésként, mondjuk, állampapírt vásárolnak, hisznek a magyar gazdaságpolitikában. Az idén végrehajtott államkötvény-kibocsátások, devizakötvény-kibocsátások, forintkötvény-kibocsátások jelentős túljegyzés mellett valósulnak meg. Magyarország ma a piacról finanszírozza magát; nem külső szereplőktől, nem olyan külső intézményi szereplőktől, akikhez fordulni kell egy-egy országnak, ha a piaci befektetők hiteltelennek minősítik azt. Egy másik nagyon fontos dolog, amit meg kell említeni, hogy vannak intézmények, amelyek minősítik egy adott ország hitelét. Vannak befektetésre ajánlott és befektetésre nem ajánlott országok. Jelentem, hogy az összes jelentős hitelminősítő intézménynél Magyarország a befektetésre ajánlott kategóriában van. Ez az, ami a pénzpiaci részt illeti. Szerintem nagyon nagy felelősségünk van mindnyájunknak, amikor hitelességről és hiteltelenségről beszélünk. Nagy felelőssége van véleményem szerint Hiszékeny Dezső képviselő úrnak is, amikor úgy fogalmaz, hogy az a vélemény, hogy ne vásároljanak az emberek állampapírt, mert úgyis ellopják a pénzt. Ami pedig a reálgazdasági befektetőket illeti: 2020 eleje óta a külföldi befektetők által bejelentett magyarországi reálgazdasági befektetések, nagyberuházások összértéke a GDP 14 százalékát teszi ki. Tehát mindazok a cégek, amelyek magyarországi beruházás mellett döntenek, hitelesnek tekintik azokat a gazdaságpolitikai elképzeléseket, amelyeket a kormány vázol, azzal együtt, hogy természetesen vannak feladatok, vannak kihívások. De ismétlem, én úgy látom, hogy összességében mind pénzpiaci, mind reálgazdasági szempontból a hitelesség a befektetők részéről megvan a magyar gazdaságpolitika iránt. Lopás elhangzott, hogy a közpénzeket úgyis ellopják. Sokszor hallom ezt a mostani vitában is. Én tisztelettel azt kérem minden hozzászólótól, hogy ne általánosságban beszéljen, hanem ha konkrét esetet lát, akkor tegyen feljelentést. Ez a lopás már elnézést leginkább az európai uniós forrásoknál hangzik el, hogy ellopják az uniós forrásokat. Itt van a kezemben az ismereteim szerint legutóbbi európai bizottsági elemzés, az úgynevezett egységes piaci eredménytábla, ami a közbeszerzések tisztaságát nézte. Miért a közbeszerzések tisztaságát? Mert az Európai Bizottság adatai alapján a leggyakoribb szabálytalansági terület a közbeszerzésekhez köthető. Azt azért fontosnak tartom itt elmondani, hogy legyünk tisztában azzal, hogy az Európai Bizottság által közzétett dokumentum szerint az európai uniós országok három kategóriája közül az első kategória a legjobb minősítést kapott országokat tartalmazza. Ebben öt ország van. A második az átlagos kategória, ahol Magyarország például Németországgal vagy a Benelux államokkal van együtt. És van egy harmadik kategória, ahol az értékelés szerint nem kielégítő a közbeszerzések rendszere. Ebben van például Ausztria, Olaszország és Spanyolország. Most Ausztria elhangzott példaországként. Ismétlem, biztos, hogy vannak problémák, mert mindenütt vannak problémák, de akkor ezt a nevén kell nevezni. Ha valahol konkrét szabálytalanságot látnak, akkor abban a konkrét esetben feljelentést kell tenni, eljárást kell indítani. Ismétlem, az Európai Bizottság kezemben lévő elemzése alapján a közbeszerzések területén Magyarország a középső kategóriában van, számos országot, kilenc országot megelőzve, amely kilenc ország a harmadik kategóriában van. Visszatérve a finanszírozásra, ami a hitelességet és az állampapír-finanszírozást illeti: Balassa Péter képviselő úr negatívumnak tekintette azt, hogy a lakosok különböző csatornákon tájékoztatást kapnak az állampapír-vásárlási lehetőségekről, és ha jól értettem, képviselő úr emellett a magas inflációt emelte ki, mint ami komoly probléma. Azzal egyetértek, hogy az infláció magas, és ez egy komoly probléma, egyetértek ezzel. De kérem, képviselő úr, hogy lássa azokat az intézkedéseket, amelyeket a kormányzat az infláció letörése érdekében tett. S azt is kérem, képviselő úr lássa, hogy nem egyedül Magyarországon jelentkezik az, hogy az infláció felszökött. Az Európai Unió átlagos inflációja 2020-hoz képest 2022-re több mint 13-szoros emelkedést mutatott. A legnagyobb emelkedés az energiaárak növekedéséhez kapcsolódik a háború után. Ebben a nemzetközi környezetben érdemes látni azokat az intézkedéseket, amelyeket a kormány az infláció leszorítása érdekében tett. S ha úgy tetszik, én az infláció elleni küzdelemnek érzékelem azt, hogy a lakosság megtakarításainak a reálértéke megőrzésre kerülhet, ha a lakosok a jövedelmükből állampapírt vásárolnak. Képviselő úr, a ma elérhető lakossági állampapírok infláció feletti hozamot, ha úgy tetszik, reálhozamot biztosítanak. Bárhogy is alakul az infláció, ismétlem, a magyar állampapírok megvédik a megtakarításokat. Hangsúlyozni szeretném, hogy ezen nincs adó, s a Magyar Államkincstárban ingyenesen lehet számlát nyitni. Azt gondolom, hogy ez egy kedvező lehetőség, és hál’ istennek, nagyon sokan élnek vele. 2010-ben az összes államadósságon belül nagyjából 2 százalék volt a lakossági finanszírozás aránya, ma ez 20 százalék. Nagyon sok kisbefektető, kis összegű megtakarítással bíró személy is választja a magyar állampapírokat. [[10.10]] Igen, ez kedvező a lakosságnak, mert megvédi a megtakarításait az inflációtól. Hozzáteszem, ezért kell hogy a bankok az ügyfeleket is tájékoztassák a megtakarítási lehetőségekről. És azt gondolom, hogy a drága finanszírozás mellett összességében az államnak is megéri, hiszen a kamatszolgálatot belföldi szereplők felé teljesíti, a lakosság felé teljesíti, nem külföldre teljesíti. Ebből a kifizetett kamatból aztán később fogyasztás és beruházás tud lenni. Ez egy tudatos stratégia volt, aminek keretében, ismétlem, megemeltük a lakossági finanszírozás arányát. Hiszékeny Dezső képviselő úr úgy fogalmazott, hogy Magyarországon senki sincs biztonságban. Ezt azért mondom, mert én úgy gondolom, hogy a lakosság megtakarításai igenis például a magyar állampapír vásárlásával biztonságban vannak, nemcsak az infláció tekintetében vannak biztonságban, hanem a magyar állam stabilitása szempontjából is biztonságban vannak. Ismétlem, ezt az erre szakosított intézmények, a hitelminősítők is így látják. Úgyhogy a biztonságot nagyon sok aspektusból lehet értelmezni. Én azt gondolom, hogy a legnagyobb biztonság a magyar családok számára azt jelenti, ha a munkát vállalni akaró emberek tudnak dolgozni. És igen, a jövő évi költségvetés, ha úgy tetszik, a biztonságot az egzisztenciális biztonság szempontjából is a 4,7 millió fős foglalkoztatotti létszám megvédése alatt érti. A nyugdíjakról nagyon sok szó volt. A rezsivédelemről szó volt. Itt azért megemlíteném, ha az inflációt sokan szóba hozzák, akkor látni kell, hogy az idei évben több mint 2600 milliárd forint szolgálja a rezsi védelmét. Ez egy olyan pluszkiadás, amit a központi költségvetés átvállal a családoktól, átvállal az önkormányzatoktól, átvállal a gazdasági szereplőktől. Ez az összeg, ahogyan Aradszki képviselő úr említette, jövőre az árak remélt alacsonyabb szintje miatt 1300 milliárd forint körüli, de továbbra is az infláció elleni intézkedések részeként, a rezsivédelem részeként több mint 1300 milliárd forint kerülhet a rezsivédelemre kifizetésre. És igen, ennek meg kell találni a forrását, ennek a forrása pedig azoktól a szektoroktól jön, ahol a háború, a szankciók, a magasabb energiaárak miatt pluszbevétel is van; lásd energiaszektor és lásd bankszektor, hiszen a nagyobb energiaárak, a nagyobb infláció a bankok jegybanknál elhelyezett betétei utáni nagyobb bevételt is jelent. Tehát az extraprofit kapcsán, hogy hol van többletjövedelem, hol nem, én Hiszékeny Dezső képviselő úrral megint vitatkoznék. Relatív friss adat, hogy a bankszektor idei első negyedévi nyeresége 229 milliárd forint a különadók mellett. Tehát én azt gondolom, hogy mégis sikerült azokat a szereplőket megtalálni, akiknél olyan extra bevétel jelentkezett, amit a közkiadások finanszírozásába be tudtunk vonni. Család igyekszem rövid lenni. Többen szóba hozták a családi pótlékot; Balassa képviselő úr azt mondta, hogy meg kellene duplázni. Azért a családtámogatási rendszerben szerintem ma már legtöbben nem csak és nem elsődlegesen a családi pótlékot látják. A családi pótlék összege az előttünk lévő jövő évi költségvetési tervezet szerint 307,3 milliárd forint kiadást jelenthet a központi költségvetésből. Képviselő úr nem említette meg azokat az új családpolitikai elemeket, amelyek például az adókedvezményekhez kapcsolódnak, számos ilyen intézkedés létezik. A jövő évi tervezet szerint ezen családi adókedvezmények együttes összege több mint a duplája a családi pótléknak, 685,8 milliárd forint. Tehát, képviselő úr, kérem, azt is vegye figyelembe, hogy a családpolitikai intézkedések jelentősen kiszélesedtek, ismétlem: a családi adókedvezmények összege 685,8 milliárd forint lehet 2024-ben. Itt van egy filozófiai különbség közöttünk: mi azt gondoljuk, hogy elsődlegesen azokat kell preferálni, akik dolgoznak és gyermeket vállalnak. Ez egy filozófiai különbségtétel a segély és a munkavégzés között. Tehát mindazok, akik dolgoznak, a családi adókedvezményt igénybe vehetik. Vannak természetesen olyan családpolitikai lépések, amelyek a munkavállaláshoz nem kapcsolódnak. Itt megint Hiszékeny Dezső képviselő urat hadd említsem, ő a gyermekétkeztetést hozta szóba. Függetlenül attól, hogy valakinek vane munkája vagy sem, ha a gyermeke óvodába, bölcsödébe jár, akkor gyermekétkeztetésben részesülhet. Hadd mondjam el, hogy 2010-hez képest az idei évben mintegy négyszeres a gyermekétkeztetésre szánt források összege. Ha a szociális érzékenységről beszélünk meg biztonságról beszélünk, akkor hadd mondjam el azt, hogy 2015-ös szabályváltoztatásokat követően az óvodában, bölcsődében étkező gyermekeknek nagyjából a 70 százaléka teljesen ingyenesen étkezik. Nem kezdem el sorolni a családpolitikai intézkedéseket, a jövő évi költségvetés Európa legszélesebb családpolitikai intézkedéseit tartalmazza. Én azt gondolom, hogy ez is az egzisztenciális védelemnek egy jelentős részét teszi ki. Végül engedjék meg, hogy nagyon röviden szóljak az önkormányzatokról, megköszönve Aradszki András képviselő úrnak a tényszerű állításait. Csak kiegészíteném, és egyben megcáfolnám azokat az állításokat, amelyeket ma is hallottunk. Hiszékeny Dezső képviselő úr például totálisan kivéreztetett önkormányzatokról beszélt, de többen beszéltek önkormányzatok sarcolásáról. Akkor nézzük a számokat, ismétlem, kiegészítem Aradszki képviselő urat. Az önök előtt álló jövő évi költségvetésitörvény-javaslat mintegy 80 milliárd forinttal több központi költségvetési támogatást tartalmaz az önkormányzatok számára. A jövő évi gazdasági növekedés következtében az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele mintegy 190 milliárd forinttal lehet magasabb. Igaz, hogy ennek egy részét az úgynevezett szolidaritási hozzájárulás kere-tében be kell fizessék a költségvetésbe. Oláh Lajos képviselő urat hadd cáfoljam meg: Budapest és az összes, szolidaritási hozzájárulási kötelezettségre számot tartó önkormányzat befizetése nem címkézetlenül a központi költségvetésbe folyik be, hanem a helyi önkormányzatok kötelező feladatainak az egyik finanszírozási forrása. Miért működik a szolidaritási hozzájárulás rendszere? Azért, mert ha Budapestet és kerületeit vagy a községeket hasonlítom össze, akkor az egy főre jutó iparűzésiadó-bevételben több mint hétszeres különbség van. Ez OECD-viszonylatban egy kimagaslóan nagy szám. Míg a helyi önkormányzatoknak ugyanazokat a kötelező feladatokat kell ellátni, addig a bevételeikben radikális különbség van. Éppen ezért a szolidaritás jegyében a tehetősebb, jobb anyagi helyzetben lévő önkormányzatoknak célszerű hozzájárulni a kevésbé jó anyagi helyzetben lévő önkormányzatok kiadásai teljesítéséhez. A szolidaritási hozzájárulás arról szól, ha egyik évről a másikra az önkormányzatoknak az iparűzésiadó-bevétele érdemben növekszik, akkor ennek egy részét adják be a más önkormányzatok feladatainak ellátásához. Én azt gondolom, hogy ez egy igazságos rendszer, egy képlet alapján meghatározott rendszer, egy objektív rendszer, amelynek keretében Győr városának, Székesfehérvár városának vagy Budapest fővárosnak is hozzá kell járulni a költségek viseléséhez. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Az előző napok vitái során az ellenzéki képviselőtársainktól sokféle megnevezést hallottunk az előttünk fekvő javaslat vonatkozásában. A kormány a 2024. évi költségvetésnek a „védelem költségvetése” megnevezést adta, és azt gondolom, hogy ez teljes mértékben helytálló. A veszélyek korát éljük biztonsági, biztonságpolitikai, energetikai, világgazdasági szempontból egyaránt. Védekeznünk kell a negatív folyamatok, negatív hatások ellen, és a költségvetésnek ehhez a védekezéshez kell a megfelelő alapot biztosítani. Bárcsak más lenne a fókusz, bárcsak ne lenne háború a szomszédunkban, ne lennének gazdasági és energetikai szankciók! Ezek nehézséget okoznak Európának. [[10.20]] Bárcsak ne növekedne a migrációs nyomás a kontinens határain! Sajnos az a helyzet, hogy ezek a jelenségek most egyszerre vannak jelen, és semmi nem utal arra, hogy 2024-ben ezek eltűnnének. A magyar emberek viszont jövőre is legalább akkora vagy nagyobb biztonságban szeretnének élni, mint az idén. Ez a környezet határozza meg leginkább a 2024. év költségvetésének főbb hangsúlyait. Így nem véletlen, hogy a rezsitámogatási rendszer, a családtámogatási rendszer, a munkahelyek és a nyugdíjrendszer megvédése, valamint a közbiztonság és a védelmi képességeink erősítése sok forrást kíván, és a kormány javaslata ezt megteszi. A polgári kormány háborús környezetben és nehéz gazdasági körülmények között nem az adókat emeli, nem a családok vagy a nyugdíjasok juttatásait törli el, mint ahogy a baloldal ezt 2010 előtt tette, hanem éppen ellenkezőleg, ezek azok a területek, amelyeket igyekszik védelem alá helyezni. Jövőre is megmarad a rezsitámogatás rendszere és az azt működtető Rezsivédelmi Alap, jövőre is lesz 13. havi nyugdíj, 2024-ben is 3300 milliárd forintot fordítunk családtámogatásokra, hogy csak a legjelentősebb tételeket emeljem ki. Amiről a felszólalásomban többet szeretnék beszélni, az a honvédelem költségvetése. Egy kis visszatekintéssel szeretném kezdeni, mert azt gondolom, hogy a 2024-es költségvetésitörvény-javaslat is egyértelműen megmutatja, hogy a haza védelme területén szöges ellentétben állunk a baloldali gondolkodással. A NATO-hoz való csatlakozásunkat követően egy olyan folyamat indult be a magyar honvédelem-politika terén, amelynek hatásait a mai napig érzékeljük. A kormányzati hatalmat gyakorló baloldal arra hivatkozva, hogy a szocializmus idejéből megörökölt szovjet fegyverrendszereink nem NATO-kompatibilisek, elképesztő méretű selejtezési programot vezényelt le anélkül, hogy bármilyen fejlesztési programot elkezdtek vagy akár csak kidolgoztak volna. Sokszor beszéltünk már erről, de nem lehet elégszer, mert ez a káros tevékenység egy téves elképzelésből indult ki, ami gyakorlatilag a működésképtelenség szélére taszította a Magyar Honvédséget, és létrehozta a most zajló haderőfejlesztési programunk lepusztult kiindulási alapjait. A téves elképzelés az volt, hogy NATO-csatlakozásunk lehetővé tette mondták a baloldaliak , hogy keveset költsünk honvédelemre. Az volt a baloldali elgondolás, hogy ha bajba kerülünk, ha megtámadnak minket, majd jönnek a NATO-csapatok, és megvédenek minket. De ez csak egy szelete a valóságnak. A NATO valóban egy védelmi szövetség, amelynek tagjai adott esetben ténylegesen fellépnek egymás megvédése érdekében, de a tagok alapvetően elvárják egymástól, hogy képesek legyenek megvédeni saját magukat. Csak az önmagukban is erős honvédelemmel rendelkező tagállamok tudnak együtt egy nagyobb erőt képviselő szövetséget alkotni. Ezért létezik a sokat emlegetett GDP 2 százalékos ajánlás, amelyet a baloldali kormányoknak eszük ágában sem volt komolyan venni. A Gyurcsány-kormány nemcsak Brüsszel felé küldött meghamisított adatokat Magyarország gazdasági és költségvetési helyzetéről, hanem a NATO-t is félrevezette, amikor még a katonai nyugdíjak kifizetését is védelmi költségvetésként számolták el. Ezen a hozzáálláson a polgári kormányok változtattak. Egy hosszú haderőfejlesztési programba vágtunk bele, és ezzel együtt fokozatosan emeltük a honvédelemre fordított költségvetési forrásokat. Idén a tervek szerint elérjük a GDP 2 százalékát, és az előttünk fekvő javaslat szerint ezt az arányt jövőre is tartani fogjuk. Összesen több mint 1700 milliárd forintot fordítunk a honvédelemre, ezenkívül pedig több mint 100 milliárd forintot védelmi ipari fejlesztésekre és hadiipari innovációkra. A honvédelmi kiadások tekintetében a források jóval több mint 20 százalékos mértékben növekednek a tavalyi szinthez képest. Külön hangsúly kerül a személyi kiadások emelésére. Több jut a honvédelmi szakképzésre, a honvédelmi feladatokhoz kötődő nonprofit szervezetek támogatására is, így a Honvédelmi Sportszövetség támogatása is növekszik. Továbbra is megvan a fedezete a nemzetközi katonai szerepvállalásainknak. Összességében talán csak egyetlen olyan honvédelmi költségvetési tétel van, amely drasztikus mértékben csökken 2023-hoz képest, ez pedig nem más, mint a tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó honvédelmi kiadások sora, amelyre a határvadász századok felállítását és a rendőrség költségvetési sorainak szintén kiemelt összegű támogatását követően már nincs szükség. A Honvédelmi Alap fejezet több mint 1300 milliárd forintos kiadási tétele adja a jövő évi honvédelmi költségvetés legnagyobb fejezetét. Az idei évhez képest több mint 450 milliárd forinttal több pénz jut az alapból a haderőfejlesztési program folytatására. A program eredményeként a Magyar Honvédség középtávon a régió meghatározó haderejévé válik. Egy modern eszközökkel rendelkező, a változó világ kihívásainak megfelelő, ütőképes high-tech hadsereg kialakítása a cél, és ehhez jó úton haladunk. Várhatóan 2024-ben is látványosan bővül a Magyar Honvédség modernizálódó eszközállománya. Hamarosan érkezik az Embraer KC-390 rámpás taktikai szállítógépek első példánya, csakúgy, mint az újgenerációs L-39 kiképző repülőgépek is. Várjuk az Airbus H225M közepes szállító helikoptereinket, és zajlik a Gripen vadászgépek modernizációja is, valamint a légvédelmi rendszerünk magasabb szintre emelésén is dolgozunk. A jövőben beindul a Lynx gyalogsági harcjárművek magyarországi gyártása is, amelyekből több mint 200 darabot rendelünk. Már a képzéseken vannak azok a katonáink, akik kezelni fogják ezeket a járműveket és a fegyverrendszereiket. A békéhez erő kell, nincs tehát ellentmondás a háborúval kapcsolatos álláspontunk és a haderőfejlesztési programunk között. [[10.30]] Ha most nem a saját hadseregünket, önvédelmi képességünket fejlesztenénk, hanem, mondjuk, Ukrajnába küldenénk a fegyvereket ahogy azt a baloldal képviselői követelik , akkor amellett, hogy hozzájárulnánk az értelmetlen háború további elhúzódásához, még saját magunkat is gyengítenénk. Éppen a baloldal által levezényelt honvédelmi leszerelés miatt nem tehetünk mást, mint hogy fegyverkezünk, hiszen enélkül gyengék és védtelenek lennénk egy háborús konfliktus szomszédságában. Hangsúlyozom, a kormány a védelem költségvetését terjesztette be a parlament elé, és nem a háború költségvetését. Nem érdekünk, nem akarjuk, hogy a szomszédunkban tovább folytatódjanak az összecsapások. Azt sem akarjuk, hogy belerángassanak minket egy olyan konfliktusba, amihez semmi közünk nincsen. A költségvetésben az Ukrajnából érkező menekültek ellátásának, és az életük megmentését szolgáló eszközök és javak átadásának megvan a fedezete, a pusztításnak pedig nincs fedezete. Csak a békét támogatjuk, egy olyan békét, ami a lehető leghamarabb eljön, és ami Ukrajna számára is elfogadható. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat megfelelő alapot teremt arra, hogy Magyarország 2024-ben a jelenlegi nemzetközi körülmények között is egy biztonságos hely legyen, valamint arra is, hogy a belső nehézségekkel meg tudjunk küzdeni. Kérem, hogy támogassák a költségvetésitörvény-javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dócs Dávid képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja részéről. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Hallhattunk itt az előző felszólalóktól sok mindent. Én megpróbálok nem érzelmekből politizálni és felszólalni, ahogy tették ezt sokan, hanem pusztán a tényekre és a valóságra próbálok meg koncentrálni, amely valóság a hozzánk eljutott információk leképződése, ezt próbáljuk mi megfogalmazni itt a beszédeinkben. Államtitkár úr említette, hogy a gazdaságpolitikának és a költségvetésnek is hitelesnek kell lennie. Azt gondolom, hogy mindkettő az, csak az a baj, hogy ez egy hiteles szegénységi bizonyítvány, ha sokat böngésszük a sorokat. Engedjék meg nekem, hogy egy kis kitérővel kezdjem, hiszen kezdő képviselőként mégiscsak a második költségvetés, amelynek tárgyalásánál és vitájánál itt tudok lenni, ámbátor egy nagyon kis településről érkeztem, ahol polgármester voltam, és a költségvetésnek tudjuk a szabályait, polgármesterként is volt szerencsém belelátni. Nálunk, az önkormányzatoknál ez úgy működik, hogy a kiadási és a bevételi mérlegnek ugyanakkorának kell lennie, tehát egy önkormányzatnál lehetetlen mínuszos költségvetést tervezni, mert egyszerűen nincsen rá lehetőség. Azt tudjuk, hogy önök azt mondják, hogy nincsenek kivéreztetve az önkormányzatok, én erre azt tudom mondani, hogy hét év tapasztalatát tudnám önöknek elmondani. Nem teszem, nem untatom ezzel önöket, viszont azt el tudom mondani, hogy még egy olyan Covid-kamus időszakban is, amikor az önkormányzatok kiadási oldala növekedett, a bevételi pedig csökkent hiszen a Fidesz-kormányzat adókat vont el az önkormányzatoktól, a védekezésben pedig elvárta, hogy részt vállaljanak, bár ehhez forrásokat nem kaptunk , akkor is sikerült egy nullás költségvetést kihoznom év végére, és a zárszámadásban, úgy gondolom, hogy az önkormányzatunk akkor helytállt, úgy, hogy nem a legkedvezőbb volt talán, mondjuk úgy, a politikai szél, ami fújdogálta esetleg a mi kis önkormányzatunkat, és ugyanígy a többit sem, mégis azt gondolom, hogy sikerült ezt nullásra kihozni, ami azt jelenti, hogy amikor azt mondjuk, hogy egy költségvetés jó vagy nem, ha az plusszal van tervezve, az szerintem a jó kategória. Ha eleve óriási hiánnyal van tervezve, s ha a tavalyi évből indulok ki, ez a hiány menet közben, év közben még, mondjuk, jelentős százalékban meg is emelkedik, 20-30 százalékkal, az nem jó költségvetés, hiszen az tudvalevő volt, hogy már a tervezése időpontja alkalmával is egy rossz költségvetés lesz, nem lehet tartani még azt a hiányt sem, ami eleve be lett tervezve. Ebből kiindulva, és hogy a költségvetést egy kicsit definiáljuk… hiszen általában még sokunknak, akik foglalkozunk is vele, mondhatjuk, hogy kínai abból sok minden, hát, akkor gondoljunk az átlag állampolgárokra. Ők nem igazán értik, hogy ilyenkor mi történik. Én úgy tudnám talán konyhanyelven a költségvetést definiálni, hogy az elkövetkezendő év gazdasági mérlege. Ha erről a mérlegről beszélünk, akkor nagyon sok mindent lehet látni, és átnézve a 2024-es költségvetést, azt láthatjuk, hogy ez nem azt tükrözi, amit önök, kormánypárti képviselőtársaim állítanak, ez nem egy erős és nem egy stabil gazdaságpolitikára enged következtetni, és ezután nem is egy erős és stabil államra enged következtetni, inkább az elmúlt 13 év elhibázott gazdaságpolitikájának a tükre, amit önök értek el a kormányzásuk alatt. Fideszes képviselőtársam említette felszólalásában, hogy ez nem egy tejjel-mézzel folyó Kánaán. Hát, tényleg nem, pedig az lehetne. Az lehetne akkor, ha a rendszerváltásnak hazudott módszerváltás óta nagyon sok politikai szereplő nem elkufárkodta volna a szebb jövőt, hanem bizony azt beteljesítette volna. Hiszen a rendszerváltás környékén egyelőre nevezzük így az volt ígérve, hogy majd jobb lesz, majd kikerülve a nagy testvér felügyelete alól, nyugati életszínvonalon élhetünk. Aztán ez nem teljesedett be, de sebaj, újratervezés következett, hiszen az uniós csatlakozással azt remélhette az átlag halandó, hogy majd most jön el akkor az igazi nyugati életszínvonal, és majd most lehet akkor nekünk ugyanúgy élni, ahogy, mondjuk, sógoréknál vagy Németországban. Jelentem, hogy a 2024-es költségvetést tárgyaljuk és arról vitázunk, jövőre 2024 lesz, ez azt jelenti, hogy 20 éve csatlakoztunk ehhez az Európai Unióhoz, és nemhogy azt nem értük el, ami ígérve volt, amivel kecsegtettek, hanem erősen visszafelé menetelünk. Ez kinek a hibája? Hiszen hibást mindig kell keresni, bár ez az ország sajnos nem erős benne, mert itt valamiért a hibások sosincsenek felelősségre vonva, éppen ezért lehetséges az, hogy most már az a 34 év, ami eltelt a rendszerváltás óta, fele-fele arányban gyakorlatilag a két nagy politikai tömbnek és az ő hibás politikájuknak és vezetésüknek köszönhető, hiszen 17 évet kormányzott a Fidesz, és ugyanennyit kormányzott a baloldal is. Ők gyakorlatilag szeretik mindig az ilyen társas vállalkozásokat, az egy másik kérdés, de a felelősség, úgy gondolom, hogy ennek a két nagy politikai tömbnek a vállára terhelhető. Maradjunk egyelőre, azt gondolom, a jelenlegi kormányzatnál, hiszen annál a kormányzatnál kell maradnunk, ahol a gazdaság dübörög, s Magyarország előre megy, nem hátra. Csak éppen az a baj, hogy a szakadék felé megyünk előre, s a szakadék irányába. Saját nemzetgazdaságunk hiányát mutatja, hogy az infláció már nemcsak hogy két számjegyű, hanem már kettessel is kezdődik, és alapfokú élelmiszereknél vagy alapfokú használati tárgyaknál ez lényegesen több is lehet, ami azt jelenti, hogy ezt nem követték le a fizetések értelemszerűen és sajnálatos módon, ami a híradásokból, bár nem minden esetben derül ki, de a hétköznapokból igen, hogy az emberek nagy része most már nélkülözik sajnos Magyarországon, és nagyon-nagyon meg kell gondolnia, hogy a boltok polcairól milyen árut vesz le. Most nem arra gondolok, hogy magyar vagy külföldi, mert magyar terméket már csak alig-alig és elvétve találnak a boltokban majd erre is ki fogok térni , hanem arra gondolok, hogy az árakat bizony górcső alá kell venni. Ha azt nézzük, hogy költségvetést a nemzeti kormány készítette el, akkor az a baj ezzel, hogy ez a nemzeti kormány nagyon úgy néz ki, hogy a gazdaságpolitikáját csak és kifejezetten szinte külföldi multinacionális cégekre alapozza, aminek köszönhető, hogy jelenleg olyan slamasztikában vagyunk, mint amilyenben, hiszen ezt egy erős nemzetgazdasággal el lehetett volna kerülni. Erre önöknek volt 13 évük. Amikor én kezdő képviselőként a Mezőgazdasági Bizottságban meghallgathattam agrárminiszter urat, hogy most már nekünk az élelmiszer-önellátás felé kell majd elfordulni, azt kell erősíteni, a vidéket kell fejleszteni, akkor én nagyon szomorú voltam, hiszen ezek alapvetések. Én is úgy gondolom, hogy nekünk ebbe az irányba kellett volna elmenni. [[10.40]] Csak akkor megkérdeztem, hogy miért kellett ehhez eltelni 12 év, közel végig kétharmados nemzeti, keresztény, konzervatív kormányzásnak, és miért kellett egy háborúnak kitörnie a keleti szomszédunkban. Miért nem volt ez alapvetés 2010-től, miért nem egy olyan irányt vett a gazdaságpolitikánk, ami most egy teljesen más költségvetést eredményezett volna? Nézzük meg, hogy ez a költségvetés egészen pontosan mit is tartalmaz! Sok mindenről beszéltünk, de azt azért fontos leszögezni, hogy amíg az államadósság, a költségvetési hiány vagy a multinacionális cégek támogatása növekszik ebben a költségvetésben, addig azt is nézzük meg, hogy mi csökken. Csökken a közegészségügyi tevékenységek, a házi- és gyermekorvosi szolgálat, az alapfokú oktatás támogatása és a szociális támogatások is. A családtámogatások és a családtámogatási kedvezmények, a nyugdíjak pedig még annyira sem lettek megemelve, hogy az infláció mértékét követni tudják. Én azt gondolom, hogy ez egy erős kórkép, amit most ezzel a költségvetéssel láthatunk, hiszen ez azt festi elénk, hogy egy olyan országnak vagyunk itt a lakói, a vezetői és a döntéshozói egyelőre sajnos mi még nem kormányzati szinten, de reméljük, hogy ez is el fog jönni , amely külföldi transzferekből él. Azt lehet mondani, hogy ez nem egy önálló ország, ez nem egy önálló gazdaságpolitika, és hosszú távon ez a modell nem tartható fenn. És ezt nem én mondom, hanem ezt jelenleg a Felvidék mai divatos nevén nevezzük Szlovákiának magyar származású vagy magyar nemzetiségű pénzügyminisztere mondja. Ő ezt a kórképet Szlovákiával kapcsolatban vázolta fel, de azt gondolom, hogy meríthetünk ebből, megnézhetjük a saját gazdaságunkat, ami autóipari összeszerelő üzemekre és külföldi akkumulátorgyárakra van alapozva, hogy erre a jövőben mennyire lehet alapozni. Én azt gondolom, hogy ez tulajdonképpen maga a gyarmati gazdaságszerkezet. Azért egypár példát is nézzünk, hiszen azt elmondtam a napokban, hogy ha akkumulátorgyártásból a jelenlegi beruházások megvalósulnak, akkor világviszonylatban a második legnagyobb exportőrök leszünk, ez hova vezethető vissza. Ez oda vezethető vissza, hogy ebben a vadkapitalista gazdaságpolitikában a Fidesz gyakorlatilag már nem is második, hanem világelső helyre törekszik. Orbán Viktor már 2017-ben arról beszélt a gödi Samsung-gyár átadóünnepségén, hogy a magyar gazdaság jövőjét az akkumulátorgyártás területére szeretné alapozni. Szeretnék egy párhuzamot vonni önöknek, hiszen 2017 az a dátum, ahonnan kezdve a mezőgazdaság GDP-ben betöltött szerepe folyamatosan csökken, a Ház Információs Szolgálatától lehetett beszerezni ezt a kis összeállítást, tehát lehet látni, hogy a stratégiai irány 2017-ben dőlt el. Az dőlt el 2017-ben, hogy nem azokra alapozzuk az országunk gazdaságpolitikáját, amiből erősek vagyunk, hanem egészen egyszerűen megpróbáljuk külföldi multikra alapozni, amelyektől természetesen nem erősebbek leszünk, csak egy függőségi viszony alakul ki. Én azt gondolom, hogy fel lehetne hozni egy példát, mert látom, hogy az idő sajnos vészesen fogy, méghozzá Szlovénia példáját hozzuk fel. Amíg Szlovénia Európa zöld szíve, addig Magyarország, ha így folytatjuk, akkor Európa hulladéklerakója lesz. Nézzük meg a szlovén gazdaságot! Az egy főre jutó GDP a duplája a magyar egy főre jutó GDP-nek. Nézzük meg a gazdaságszerkezetüket! Nem külföldi multinacionális cégekre alapozzák, nem az iparra alapozzák elsődlegesen, hanem szolgáltatásokra, a turizmusra és a mezőgazdaságra. Ez a különbség a két ország között. Ha valaki szeretne esetleg egy olyan életszínvonalat látni, ami minden embert meg kellene hogy illessen, ehhez át kell menni Szlovéniába sajnos, ott megvalósítják, pedig azt gondolom, hogy lényegesen kevesebb időintervallumra tudnak visszatekinteni a történelmük folyamán, mint mi, magyarok, de valahogy úgy látszik, ahogy elmondtam önöknek, hogy az elmúlt évtizedekben sem előrébb léptünk, hanem hátra. Éppen ezért a Mi Hazánk Mozgalom ezt a költségvetést nem tudja támogatni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetési vita harmadik napján azt lehet tapasztalni, hogy ellenzéki képviselőtársaim szinte kórusban sírják vissza a Gyurcsány-Bajnai-időszakot, a 2010 előtti időszakot, amikor a családpolitikáról beszélnek. Azokat az időket sírják önök vissza, amikor a családtámogatási rendszer tulajdonképpen nem is létezett, tehát rendszerről nem lehetett beszélni. Egyre inkább épültek le azok a családtámogatási, otthonteremtési formák, amelyeket a gyermekes családok igénybe tudtak venni, és valóban, egyetlenegy dolog volt szinte csak, amit el tudtak érni a családok, az a családi pótlék. Ha ezt a két rendszert összehasonlítjuk, akkor azt láthatjuk, hogy ott a 12-13 ezer forint körüli családi pótlék gyermekenként volt a családtámogatás, 2010 óta pedig a családtámogatási rendszer, amit felépítettünk, a 2010-es szinthez képest 3,5-szeresére nőtt. Amikor más európai országokat emlegetnek példaként, akkor szeretném elmondani és felvilágosítani a tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezek az európai országok mind példaként tekintenek a magyar családtámogatási rendszerre. Kérdezik, hogy milyen módon, milyen ütemben és milyen új bevezetett formák váltak be itt Magyarországon, és igyekeznek ebből átvenni már az elmúlt időszakban is és most is Magyarországtól. Ha megkérdeznénk ma a magyar családokat, akkor nem valószínű, hogy azt választanák, hogy térjünk vissza a 2010 előtti családtámogatási rendszerre; egészen biztos vagyok abban, hogy mindenki a mai családtámogatási rendszerre voksolna. Mi meghagytuk valóban, nem emeltük jelentősen a családi pótlékot, de mellette ott vannak azok a családtámogatási formák. Akkor nézzük az arányokat: a 12-13-16 ezer forint mellé gyermekenként kapnak most a családi adó- és járulék-visszatérítési kedvezményt. Ez például egy kétgyermekes család esetében 40 ezer forint havonta. Nézzük meg, hogy az étkezést nagyon kedvezményesen és széles körben kapják ingyen a diákok és az óvodások. Nézzük meg, hogy a tankönyvellátással mi történt: bevezettük felmenő rendszerrel, és ma már minden egyes alap- és középfokú oktatásban részesülő diák, család ingyen kapja a tankönyveket. És akkor még nem is beszéltem a CSOK-ról, nem is beszéltem a különféle otthonteremtési kedvezményekről vagy a babaváró kölcsönről. Én a jövő évi költségvetésnek ezeket a fejezeteit szeretném most önökkel ismertetni, és ezek számok, amelyeknek lehet hinni, hiszen a számok nem hazudnak. Magyarország külön intézkedésekkel védi a családokat, a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket. Ezek a gondolatok, ezek a szavak Magyarország Alaptörvényének részei, és ezek hűen tükrözik a Fidesz-KDNP-frakciószövetség által a családot mint sorsközösséget megillető alapvető védelemről alkotott álláspontját. Nekünk kezdetben is ez volt a filozófiánk, eszerint politizáltunk, és a költségvetésünk is minden egyes évben ezeket tükrözte. A család mint a társadalom alapegysége, a benne lévő személyek kölcsönös szeretetén, támogatásán és védelmén alapul, melynek kiteljesüléséhez és megvalósításához a kormány az elmúlt 13 évben számos ponton nyújtott támogatást. Ezt folytatjuk a jövőben is, és szemmel látható, hogy a továbbiakban is ezt kívánjuk fenntartani, vagyis a családok védelmére helyezzük a hangsúlyt. Ezt tükrözi a most tárgyalt 2024-es költségvetés tervezete is. Az elmúlt éveinket a koronavírus-járvány árnyékolta be, de a kormány ezalatt is számos, az emberek életszínvonalát növelő intézkedést vezetett be. Gondoljunk csak a családosok szja-visszatérítésére, illetve a 25 év alatti fiatalok és a 30 év alatti anyák személyijövedelemadó-mentességére. [[10.50]] Sajnos a járványhelyzet mérséklése után jelenünket már több mint egy éve a szomszédunkban zajló háború és az arra válaszul adott, elhibázott brüsszeli szankciók által gerjesztett gazdasági és energiaválság árnyékolja be. Ebben a helyzetben a magyar emberek érdekeit védő újabb döntések sorozatát kellett meghoznunk. Napjainkban mégis, akár most a költségvetési vita során is, számos kritikát hallani a baloldali politikusok részéről, akik a nemzeti kormány által bevezetett, a családosok megélhetését nagyban segítő intézkedéseket kérdőjelezik meg rendre, miközben önök az egész Európát a csőd szélére sodró szankciós politikát vakon, becsukott szemmel támogatják. A magyar családok támogatása a gazdasági nehézségek ellenére is a kormány prioritásai között szerepel, ezért a 2024-es költségvetés egyik kiemelt tétele a családtámogatásokra fordítható összeg. Erre a területre 2024-ben több mint 3300 milliárd forint forrást biztosítunk; a mostani, 2024-es költségvetés tervezete szerint 2010-hez képest több mint 3,5-szer, összesen 2370 milliárd forinttal többet fordítunk a magyar családok támogatására jövőre. A családokat érintő adó- és járulékkedvezmény összege az első házasok kedvezményével együtt 2024-ben meghaladja a 370 milliárd forintot. Ezen túlmenően a kormány 185 milliárd forintot fordít a 25 év alattiak szja-mentességének biztosítására; a 30 év alatt gyermeket vállaló nők szja-mentességére pedig további 9 milliárd forintot. A családi adó- és járulékkedvezmény keretében a rendszer bevezetésétől, vagyis 2011-től kezdődően az év végéig számítva összesen mintegy 4000 milliárd forint marad a magyar családoknál. Tovább nő a gyermekétkeztetésre fordítható támogatás mértéke, ami meghaladja a 105 milliárd forintot; ez 75 milliárd forinttal több, mint 2010-ben. A tankönyvellátást ingyenessé tettük, ami már teljes körűvé vált a 2020/2021-es tanévtől kezdve. Erre a célra 2024-ben is 16 milliárd forintot fordít a kormány. A nyugdíjasok védelme háborús helyzetben is kiemelt célunk. Jövőre is biztosított lesz az inflációkövető nyugdíjemelés ezt vállaltuk , a 2022-ben teljes egészében visszaépített és megemelt 13. havi nyugdíj, amit önök ígérgettek majd elvettek; és amennyiben a gazdasági növekedés lehetővé teszi, nyugdíjprémium kifizetésére is sor kerülhet. A nyugdíjakra és a nyugdíjszerű ellátásokra fordítható költségvetési források összege 6542 milliárd forintra emelkedik, ami a költségvetés legnagyobb tétele. A családtámogatási rendszert folyamatosan vizsgáljuk. A tapasztalatok és a költségvetés lehetőségeinek függvényében úgy igyekszünk évről évre finomhangolni, hogy az továbbra is minden család számára segítséget nyújthasson. A családtámogatási rendszerünket folyamatosan aktualizáljuk, folyamatosan megújítjuk; választ keresünk és válaszokat adunk a jelen kihívásaira. Célunk az, hogy mindenki megtalálja benne az élethelyzetéhez illő, azt támogató intézkedéseket. Családtámogatásunk rendszere nemzetközi szinten is elismert, és célunk az, hogy a jövőben is élen járjunk az innovatív megoldások tekintetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Nemzeti boldogulásunk legerősebb bástyáiként tekintünk a magyar családokra, ezért támogatásukat továbbra is kiemelt, stratégiai fontosságú célnak tartjuk. Nemzetstratégiánk a magyar családokra támaszkodik, akik továbbra is számíthatnak a kormány támogatására, számíthatnak a Fidesz-KDNP- képviselőcsoportra. A 2024. évre beterjesztett költségvetés pedig olyan célokat fogalmaz meg és olyan előirányzatokat tartalmaz, amik ebben a helyzetben, a brüsszeli szankciók által sújtott háborús környezetben is biztosítják a magyar családok védelmét mind fizikai, mind gazdasági értelemben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy ennek a költségvetésnek a legnagyobb vesztese az ember, és ez az igazságtalanság költségvetése. Úgy látom, hogy ön előtt vannak a költségvetési kötetek, a részletesen kidolgozott számok; ezek gyakorlatilag egy neoliberális gazdaság- és társadalompolitika mintapéldányai, mintakötetei. Én azt gondolom, hogy későbbi korok kutatói ezekre az ön előtt lévő fejezetekre, könyvekre hivatkozni fognak, mint egy régen elfeledett korszak téves irányaira és zsákutcás irányaira. Azért mondom ezt, mert abból kell kiindulnunk, hogy milyen a jelenlegi helyzet. Egy válságos helyzetben vagyunk; jelenleg válság van, és nem pusztán az energiaválság és a klímaválság korszakát és időszakát éljük, hanem a putyini agresszió miatt egy háborús válság kellős közepén vagyunk, és annak a bérválságnak és annak az inflációs válságnak a következményeit is, ami a kormány elhibázott gazdasági és költségvetési politikájának következménye, azt gondolom, hogy mindenki a saját bőrén érzi. A kulcskérdés az az, hogy hogyan próbálja a kormány kezelni ezt a válságot, és a különböző társadalmi és gazdasági szereplők hogyan viselik ennek a válságnak a terheit, illetve hogyan próbálják ezt enyhíteni. Ebből a szempontból mi az LMP részéről azt látjuk, és azért mondjuk, hogy igazságtalan ez a költségvetés, mert akik most is nagyon komoly terheket viselnek, komoly bajban vannak, komoly nehézséggel néznek szembe, az infláció hatásait viselik, azokon nem segít ez a költségvetés, akik viszont vagyonosak, tehetősek, magas jövedelmük van itt elsősorban nagyvállalkozásokra, multinacionális vállalkozásokra gondolok , azoknak pont hogy enyhítik a terheit, és pont hogy plusz költségvetési támogatásokkal próbálják őket segíteni. Ez egy egyenlőtlen, még inkább egyenlőtlen helyzetet idéz elő, és ezért mondom, hogy ez a költségvetés az igazságtalanság költségvetése. Nagyon egyszerűen összefoglalva: aki szegény, az még szegényebb lesz jövőre; aki pedig gazdag, az még gazdagabb lesz 2023-ban, illetve ’24-ben. Ha megnézzük, és most szakpolitikai területenként mennék végig, kezdjük a szociális szektorral: a szociális szektornak pont hogy a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében, a szegénység enyhítésében van kulcsszerepe, de ennél jóval szélesebb körű szolgáltatásokat, ellátásokat nyújt. A társadalmi összetartozást és az integrációt szolgálja; egy erős, fenntartható és fejlődő társadalomnak lehetne az egyik legfontosabb szakpolitikája. Dunai Mónika képviselő asszony hivatkozott rá, hogy a kormány sokkal többet költ ezekre az ellátásokra, mint az elmúlt években, évtizedekben. Ez sajnos nem igaz, a KSH méri ezeket a kiadásokat. Itt a szociális védelmi kiadásokra kell hivatkoznunk: ez mutatja legátfogóbban azokat a szociálpolitikai, illetve társadalompolitikai kiadásokat, amiket a magyar állam például öregség, betegség, rokkantság esetén, fogyatékossággal élőknek biztosít, munkanélkülieknek biztosít, szegénységben élőknek biztosít, a lakhatási támogatások, a gyermekjóléti, gyermekvédelmi támogatások sorolhatók ide. Azt látjuk, hogy ebből a szempontból GDP-arányosan 16-17 százalék körül állunk, tehát a magyar GDP 16-17 százalékát fordítjuk gyakorlatilag az emberre, a családokra, a társadalmi közösségekre. Hát, ez az arány egyébként 2009-ben volt a legmagasabb, akkor a 22 százalékot is meghaladta; pont a gazdasági világválság kellős közepén, amikor az begyűrűzött Magyarországra, akkor költöttünk 22 százalékot ezekre az ellátásokra. Az is nagyon kevés volt egyébként, és akkor is bőven le voltunk maradva az európai uniós átlagtól, és bőven le voltunk maradva ahhoz a szinthez képest, amire szükség lett volna, hogy a magyar társadalmi problémákat enyhítsük, de ehhez a szinthez képest is visszaléptünk. [[11.00]] Lehet, hogy van az adott szektorokon belül egy szerkezeti átcsoportosítás és elmozdulás, de ez sem feltétlenül a társadalmi igazságosságot szolgálja abban az esetben, ha tehetősebbekhez, magasabb jövedelemmel, vagyonnal rendelkező családokhoz csoportosítunk át forrásokat a szegényebb családok rovására. Tehát ez itt a fő probléma, hogy az ő rovásukra történik átcsoportosítás. Márpedig akkor, amikor valóban a magyar kormány 2008 óta nem emeli a családi pótlék összegét, akkor gyakorlatilag egy átcsoportosítást valósít meg, hiszen a családi pótlék reálértéke folyamatosan zuhan, más ellátások értékei pedig lehet, hogy nőnek, vagy adott esetben szinten vannak, de itt a fő probléma, hogy a mindenkihez eljutó családi pótlék összege nem nő. Ha megnézzük a szociális kiadásokat és erre néhány példát hoztam , ott van például az étkeztetések normatívája, ami csupán 9 százalékkal nő. Ott van a falugondnoki normatíva, ami 9 százalékkal nő, vagy az idősek otthonápolási normatívája, ami csupán 10 százalékkal. Hát, ezekkel az a probléma, hogy ezek bőven-bőven infláció alatti növelések. Tehát, bár nominálisan itt nőnek a kiadások, de ha az elmúlt évek inflációját, az idei év inflációját… hát, ha 25 százalékos reálinflációt nézünk, ugye, az étkeztetés normatívája esetén 40 százalékos az élelmiszer-infláció, de mégis ezt csupán 9 százalékos emeléssel akarják kompenzálni önkormányzatok esetében, települések esetében, akik ilyen szolgáltatásokat nyújtanak. Ez azzal jár, hogy ezek a szolgáltatások még nehezebb helyzetbe kerülnek, ezeknek a szolgáltatásoknak a biztosítása települések, önkormányzatok részéről még inkább ellehetetlenül. Ez egy reálérték-csökkenés, ez egy rosszabb helyzetbe kerülés még az idei évhez képest is. Ami az egyik legsúlyosabb, hogy amíg az egészségügyben történt béremelés, vagy történik béremelés, amíg a pedagógusok esetében nem történik béremelés, bár beszélnek róla, hogy valóban kellene béremelés, ott, ugye, az Unióra mutatnak, addig a szociális dolgozók vannak a legrosszabb helyzetben, hiszen ott béremelésről sincs szó, legalábbis semmilyen érdemi béremelésről sincs szó. Ők, ugye, a közalkalmazotti bértáblában ragadtak benne, ami szintén, most már lassan évtizedes távlatban be lett fagyasztva, és ennek a bértáblának a 98 százalékát lefedi a minimálbér, illetve a garantált bérminimum. Itt idéznem kell a KSH-t, átlagkeresetekről beszélünk; azt mondja a KSH: „Most először fordult elő, hogy egy ágazatban egymillió forint fölé ugorjon a bruttó átlagkereset, a pénzügyben és a biztosításban dolgozóknál 1 millió 32 ezer forint az átlag. A legrosszabbul a szociális ellátás fizet, ott 303 ezer forint a havi bruttó átlagkereset.” vagyis a harmadát sem éri el. Ugye, ezt érdemes összevetni a magyar átlagkeresettel, ami bruttó 500 ezer forint, a szociális ágazatban ez 300 ezer forint. Tehát, hogy lehet az, hogy valakinek a munkája 1 millió forintot ér, de a szociális dolgozóknak a munkája a magyar államnak alig ér 300 ezer forintot? Tehát bruttó 300 ezer forintból ma Magyarországon hogyan lehet megélni, és hogyan lehet ezektől az emberektől elvárni, hogy tisztességesen ellássák a munkájukat, és pont hogy családoknak, gyerekeknek, rászorultaknak segítsenek? Hogy tud segíteni az a segítő, aki lassan szintén segítségre szorul, mert a magyar állam nem biztosítja számára a tisztességes kereseteket? Tehát a szociális ágazatban az egyik legsúlyosabb probléma, hogy a szociális dolgozókat nem becsülik meg, az ő fizetésüket nem emelik, és továbbra sem hajlandóak arra, hogy azt az 500 ezer forintot biztosítsák a számukra, amit a Covid alatt az egészségügyben dolgozók nagyon helyesen megkaptak, de a szociális ágazat munkavállalói, akik szintén részt vettek a védekezésben, szintén helytálltak, az ő számukra ezt elfelejtették mind a mai napig biztosítani. Magyarországon a szociális válság része, hogy gondoskodási válság is van. Nagyon sokan vannak, akikről nem gondoskodnak, de erre szükségük lenne, és nagyon sokan vannak azok is, akik másokról gondoskodnak, de az ő gondoskodásukat nem fizetik meg, és itt például az ápolási díjról, a gondozási díjról beszélek, aminek az összegét a minimálbér szintjére kellene felemelni. Egyébként volt olyan időszak, amikor még a fideszes képviselők is beterjesztettek arra vonatkozó javaslatot, hogy az ápolási díj összege érje el a minimálbér szintjét. Úgy látszik, hogy korábbi önmagukkal nem értenek egyet, ugyanis ez a költségvetés sem tartalmazza ezt az emelést. Én azt gondolom, hogy a gondozás, az ápolás munka, az egy nagyon-nagyon fontos társadalmi munka, amit a magyar államnak mivel munka a minimálbér összegével, legalább a minimálbér összegével kellene biztosítani. Ez, ugye, a bruttó 200 ezer forintot meghaladná a jelenlegi 40-60-80 ezer forintos ápolásidíj-összegekkel, ami körülbelül a harmadát, negyedét éri el a minimálbér összegének. Ha beszélünk gondoskodásról, beszéljünk a gyermekekről, a gyermekvédelemről és a gyermekjóllétről. Itt a kormánypártok arról beszélnek, hogy egy gyermekvédelmi javaslattal fognak előjönni. Én azt gondolom, hogyha gyermekvédelemről és gyermekjólétről beszélünk, akkor ellátásokról, támogatásokról, a munkavállalók megbecsüléséről, akik a gyermekvédelmi rendszerben dolgoznak, a gyermekvédelmi intézmények normatívájának az emeléséről mindenképpen beszélnünk kéne. Ugyanakkor még úgy nyilatkoztak korábban, hogy ez a gyermekvédelmi javaslat konfliktusos lesz, ez vitákat fog kiváltani. Hát, én azt gondolom, hogy ha források emelésében gondolkoznának, akkor az nem váltana ki vitákat: mindenki egyetértene abban, hogy szükség van ezen források emelésére. Ez a korábbi kijelentés és a jelenlegi költségvetés, beterjesztett költségvetés azonban bizonyítja, hogy nem a források emelésében gondolkoznak, ugyanis a költségvetés a gyermekvédelem és a gyermekjólét területén nem tartalmaz érdemi emeléseket. Márpedig azt gondolom, hogy az intézményi normatívák emelése nélkül, a gyermekvédelmi ágazatban dolgozók bérének érdemi emelése nélkül nem lehet a gyermekvédelem erősítéséről beszélni, ez pénzkérdés is, ez pénz nélkül nem fog menni, és ebből a szempontból ez a költségvetés szintén nem tartalmaz előrelépést. Ha a szociális ágazatnál akarok még maradni, akkor az energiaszegénységről mindenképpen beszélnék. Hivatkoznak itt a rezsicsökkentésre, illetve a csökkentett rezsicsökkentésre, ami továbbra is egy ilyen csökkentett formában valósul meg. Ezzel, ugye, a különböző zöldszempontokon túl azért nagyon súlyos probléma volt az elmúlt évtizedben is, hogy nem érte el a legszegényebb helyzetben élőket, nem érte el azokat, akik energiaszegénységben élnek. Ők azért élnek energiaszegénységben, mert például a különböző energiaszolgáltatók vagy közművek eddig sem értek el hozzájuk, tehát nem részesülhettek a rezsicsökkentésben. Itt több tízezer olyan családról beszélünk, aki nem tudja kifűteni megfelelő hőmérsékletűre az otthonát a téli időszakban, nem jut megfelelő energiához, hogy, mondjuk, főzni, mosni tudjanak. De vannak, több ezer olyan család van Magyarországon, ahol még a villany kérdése sem megoldott, és civil szervezetek segítenek nekik, hogy legalább áramhoz jussanak, mert a magyar állam 2023-ban nem jut el oda, hogy minden család és minden állampolgár számára biztosítsa azt, hogy legalább az áram be van vezetve a háztartásba. Paks településről beszélek például és a Fényhozók Alapítvány munkáját emeltem most ki. Nem látom azt, hogy ez a költségvetés az energiaszegénységben élők helyzetén javítana, mert nem tartalmazza az ezen szolgáltatásokhoz való hozzájutás segítését, nem tartalmazza a szigetelési programokat, és nem tartalmazza, mondjuk, a szociális törvény hatáskörében szabályozott lakásfenntartási támogatások vagy lakhatási támogatási típusok adósságkezelési szolgáltatásra gondolok még emelését, kiterjesztését vagy legalább, mondjuk, a tíz évvel ezelőtti szintre való visszavitelét. Itt is egy folyamatosan leépülő rendszerrel találkozhattunk. Mehetünk tovább, beszéljünk az oktatásról is! Erről a rendkívüli ülésnap keretében a holnapi napon még nagyon sokat fogunk beszélni. Itt is a legsúlyosabb probléma a béremelés elmaradása. Lehet az Európai Unióra mutogatni, csak én attól tartok, hogy lehet, hogy amikor államtitkár úr itt fog ülni a jövő évben is, akkor az Európai Unióra fog mutogatni, amikor a nyugdíjemelés kerül terítékre, vagy amikor a családi pótlék, még e befagyasztott családi pótlék biztosításának a kérdése kerül napirendre. Tehát, ha a pedagógusok bérét az Európai Uniótól várják, akkor jövőre majd a közalkalmazottak más köreinek bérét is az Uniótól fogják várni? Akkor a nyugdíjakat is az Uniótól fogják várni? Akkor majd az Unió fog küldeni tankönyveket, vagy az Uniótól várják azt, hogy elinduljon a vonat meg a busz minden reggel? Tehát ez egy nagyon-nagyon veszélyes zsákutca, amibe, azt gondolom, hogy belemanőverezték magukat. A helyzet az, hogy a pedagógusok bérét a magyar költségvetésnek kellene biztosítani. Ez így volt az elmúlt 150 évben, ez így van mindenhol, a magyar költségvetésben viszont nem látni azokat a forrásokat, hogy a nettó 200-300 ezer forintos pedagógusbéreket felemeljék arra a szintre, ami tisztességes és becsületes lenne a magyar állam részéről, aminél nyilván itt nettó 400-500-600 ezer forintos szintekről kellene beszélnünk. [[11.10]] Külön kiemelném a nevelést-oktatást közvetlenül segítő munkatársak alacsony bérezését is. Egészen elképesztőnek tartom, hogy ők is beragadtak a közalkalmazotti bértáblába, annak is abba a részébe, ugye, ami a garantált bérminimum szintjét biztosítja. Ezt ilyen-olyan pótlékolással csupán néhány százalékkal kívánják megemelni, holott itt is tízezer munkavállalóról beszélünk, és nélkülük sem működhetne az oktatás. És ha beszélünk az egészségügyről, látszik, hogy az egészségügy is válságos helyzetben van. Megnéztük az elmúlt hetek híreit: nem érkezik ki időben a mentő, több olyan megye van Magyarországon, ahol kapacitásproblémák vannak, nem tudják garantálni azt, hogy a normán belül, 15 percen belül kiérkezzen a sürgős segítség, itt a P1-es és a P2-es kategóriáról beszélek. Látjuk a híreket folyamatosan: a mosonmagyaróvári kórház szülészete esetét szintén nem tudják most már hetek vagy hónapok óta megoldani, vagy ott volt a közép-magyarországi gyermeksebészeti és gyermektraumatológiai ügyelet kérdése, ahol egyetlen orvos próbált helytállni, gyakorlatilag 24 óra alatt 168 sérültet kellett ellátni. Hát, mi ez, ha nem kapacitáshiány, ha nem orvoshiány, ami végső soron pénzhiányra, forráshiányra vezethető vissza?! Az egészségügy terén az egészségügyben óriási pénz van, ez a magánegészségügy és nem az állami egészségügy mintha ebben a költségvetésben is tudatosan azt a politikát folytatnák, hogy a magánegészségügy felé terelik a betegeket. Éppen ezért javasoltuk egyébként a magánegészségügyben egy ármaximum bevezetését, és javasoltuk azt, hogy a NEAK-finanszírozást tegyék lehetővé, hogy a magánegészségügyben legalább a diagnosztikai ellátások tekintetében lehessen lehívni, igénybe venni, hiszen ma Magyarországon nagyon rosszul teljesítünk az európai uniós országok sorában is, ha mondjuk, a megelőzhető betegségek időben történő felismerését tekintjük. Nem ismerik fel időben ezeket a betegségtípusokat, és itt pláne a diagnosztikának és a korai felismerésnek lenne óriási szerepe. Összességében tehát én azt látom, hogy ez egy neoliberális gazdaságpolitikának a költségvetése, amely megvalósul, amely a társadalompolitikai területeket, a szociális területet, az oktatást és az egészségügyet elhanyagolja. Pénz bőven van, csak én úgy látom, hogy ezt a gazdagok, a nagyvállalkozások, a multinacionális vállalkozások, az autógyárak és az akkumulátorgyárak támogatására fordítják. Ott van több száz milliárd forint, van több ezer milliárd forint, ha az elmúlt éveket is idevesszük, de ami az ember, ami a társadalom, arra nem jut pénz. Ez így a kizsákmányolás és a neoliberalizmus költségvetése, mi ezt nem tudjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy röviden reagáljak néhány elhangzott dologra. Kanász-Nagy Máté képviselő úr hozzászólásának a legelején is és a legvégén is az igazságtalanság költségvetéséről szólt, nevezetesen azért, mert, ahogy fogalmazott, aki szegény, az még szegényebb lesz, és mellette neoliberális költségvetésnek, gazdaságpolitikának minősítette azt a gyakorlatot, amelyet a kormány folytat, illetőleg azt a költségvetést, amelyet a tisztelt Országgyűlés tárgyal. Szerintem óriási ellentmondás van a két állítás között, tehát valamelyik nem igaz. Miért mondom ezt? Ha neoliberális gazdaságpolitikát nézünk, akkor az arról szól, hogy az állam egyáltalán nem szól bele a piaci viszonyokba. Az azt jelenti, hogy ha neoliberális gazdaságpolitikát folytatnánk, akkor nem látnánk egy Rezsivédelmi Alapot az előttünk lévő jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban. Ha neoliberális gazdaságpolitikát folytatnánk, akkor nem lennének olyan kormányzati intézkedések, amelyek számos élelmiszernek az árát rögzítették. Miért mondom ezt? Rezsi és élelmiszer. A szegényebb keresetű családokban, az alacsony jövedelmű családokban a képviselő úr nyilván tudja a fogyasztói kosár nagy részét a rezsi és az élelmiszer teszi ki. Európában a gáz ára Magyarországon a legalacsonyabb, a villamos energia tekintetében a második legalacsonyabb. Tehát mindazok a családok, akik ki kell hogy fizessék a rezsiszámlát, Magyarországon ma ennek a gazdaságpolitikának köszönhetően jóval kevesebbet fizetnek, mint Európa más országaiban. Olyan árstopos intézkedések vannak, amelyeket máshol Európában nem fog találni, képviselő úr. Tehát ez alapján én nem gondolom, hogy a „neoliberális” jelzőt lehetne a kormányzati intézkedésekre aggatni. Ami a szociális védelmi kiadásokat illeti, megemlítette a GDP-arányos 2009-es számot. Én köszönöm, hogy képviselő úr elmondta, hogy milyen kiadási típusok vannak ebben a kategóriában, itt szerepel a munkanélküliséggel kapcsolatos kiadás. Igen, 2009-ben nagyon jelentős volt a GDP-arányos kiadás, két okból. Miért? Egyszer: nagyon sok munkanélküli volt; másodszor: hát, a GDP nem éppen a legkedvezőbben alakult. Ugye, ma ez a kiadási rész, a munkanélküliségre fordított kiadás a szociális kiadásokon belül, hál’ istennek, jóval alacsonyabb. Miért? Mert jóval kisebb a munkanélküliség, és hál’ istennek, jóval magasabb GDP. Vannak olyan kiadási területek, amelyeket képviselő úr is említett, ahol viszont növekedéssel számolunk, ilyen például a nyugdíj. Nem gondolom azt, hogy a nyugdíjat európai uniós forrásból fogjuk finanszírozni, a 2021-2027-es időszak operatív programjai, illetőleg a helyreállítási alap forrásai meghatározott célokra kerülnek felhasználásra; ez az Európai Bizottság által egyébként jóváhagyott dokumentumokban szerepel. A pedagógusbér valóban itt szerepel, hiszen a pedagógusbér-emelést részben európai uniós forrásból is lehet finanszírozni, és azt gondolom, ha már egyszer az Európai Bizottság jóváhagyta ezt a programot, a keretek Magyarország részére elkülönítettek, akkor remélhetőleg ezekhez a forrásokhoz hozzá is fogunk tudni jutni. Az utolsó gondolat: idősgondozás, gyerekétkeztetés. Én egyetértek képviselő úrral abban, hogy minden területre jó lenne még többet fordítani. Az a kérdés, hogy felelősen tudjuke ezt megtenni vagy sem, és az a kérdés, hogy ezeken a területeken az ellátások nominális összege vagy reálértéke megmarade vagy sem. És mivel jövő évi számokat említett, képviselő úr, említette, hogy 6-9 százalékos, 10 százalékos növekedések vannak, az infláció pedig jövőre tervezve 6 százalék, ezért azt mondom, hogy a jövő évi kiadásokat a jövő évre tervezett inflációval kell összevetni, hiszen a jövő évi infláció azt mutatja, hogy 2023-hoz képest 2024-ben hogyan alakulnak az árak. Tehát azok a területek, amelyeket képviselő úr kiemelt, pont olyan területek, idősgondozás, gyerekétkeztetés például, ahol nominálisan is és reálértékben is növekednek a kiadások az egyébként nehéz gazdasági helyzetben és a fegyelmezett költségvetési tervezés követelménye mellett is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló úrnak. Parancsoljon, szószóló úr!
[[Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание, Уважаеми господин Държавен секретар! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Engedjék meg, hogy mint a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága által felkért szószóló és mint a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága Költségvetési Albizottságának elnöke a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló T/4181. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem bizottságunk álláspontját. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk az Országgyűlésről szóló törvény 32 §. (2) bekezdése alapján nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított T/4181. számú, Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatot 2023. június 12-én 11 órakor tartott ülésén napirendre tűzte és megtárgyalta. A bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat alapján 12 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat teljes egészére, azaz az 1-76. §-okra részletes vitát kíván lefolytatni. Felszólalásomban a magyarországi nemzetiségek életének, működésének meghatározó területeiről kívánok beszélni, melyekhez a 2023. évi, valamint a 2024. évi költségvetési törvény támogatásai változatlanok maradtak annak ellenére, hogy a szomszédos országban háború dúl, a világ és Magyarország nehéz időszakon megy keresztül. [[11.20]] Ezek a területek a következők. Az országos nemzetiségi önkormányzatok és nemzetiségi média támogatása, az országos nemzetiségi önkormányzatok és a fenntartott intézményeik támogatása. Mielőtt azonban a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló T/4181. számú törvényjavaslat tekintetében részletesen kifejteném véleményünket és bizottságunk álláspontját, engedjék meg, hogy említést tegyek az idén 30 éves, a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvényről. A hazánkban 1993-ban megszületett, napjainkra már a 13 magyarországi nemzetiségi közösség települési, területi és országos érdekeit egyaránt reprezentálni képes nemzetiségi önkormányzati rendszer egyedülálló eszköz és lehetőség a nemzetiségi kulturális autonómia kereteinek megteremtésére. Pozitív jogi, illetve dogmatikai értelemben is olyan megbízható alappal rendelkezik, amely biztosítja, hogy a nemzetiségi önkormányzatok léte, valamint működése a magyar állami és társadalmi berendezkedés része maradjon. A kulturális önazonosság megőrzésének, képviseletének és továbbadásának kulcsa egy jól működő érdekképviselet és oktatási-kulturális intézményrendszer kialakítása. Az eltelt időszak bebizonyította, hogy jó döntés született akkor, amikor a magyar Országgyűlés elfogadta ezt a törvényt, mely idén 30 éves. A történelem azt is bizonyította, hogy az Alaptörvényben és a nemzetiségek jogairól szóló sarkalatos törvényben biztosított széles körű jogosultságok igénybevételéhez folyamatosan szükség van az egyes közösségek speciális igényein túlmutató közös önkormányzati érdekek megfogalmazására és érvényre juttatására minden olyan ügyben, amelyek az önkormányzatok jogállását, szerepét és lehetőségeit érintik. A parlamenti szószólók, a nemzetiségi képviselő, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága munkájának az eredményeként az első három évben a nemzetiségi támogatások mintegy négyszeresére emelésével lettek biztosítva a nemzetiségi önkormányzataink és nemzetiségi egyesületeink alapvető működésének a feltételei, az utóbbi négy évben pedig a nemzetiségipedagógus-program kidolgozásával és elindításával megalapoztuk gyermekeink és unokáink nemzetiségi jövőjét. A holnapi rendkívüli országgyűlési ülésnapon a bizottságunk által beterjesztett egy újabb törvény módosításának tárgyalására kerül sor, ami a nemzetiségeket érintő választásokat szabályozza, és egyben megvédi a mai összetartó nemzetiségi közösségeket, annak szellemiségét és elért eredményeit. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 126. § (2) bekezdése szerint az állam a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott mértékben támogatást nyújt a nemzetiségi önkormányzatok részére a nemzetiségi közfeladatok ellátásához, a nemzetiségek oktatási és kulturális önigazgatásához, a nemzetiségi kulturális autonómia körében megvalósuló tevékenységekhez, projektekhez, valamint az államháztartáson belüli és kívüli nemzetiségi szervezetek részére a nemzetiségek kulturális autonómiájának fejlesztéséhez. A törvény 128. §-a értelmében a központi költségvetésből nyújtott támogatást a nemzetiségi önkormányzat kizárólag nemzetiségi közfeladatai ellátására használhatja fel. Ahogyan az idézett rendelkezésből kiderül, a nemzetiségek jogait szabályozó sarkalatos törvény nem tesz említést működési támogatásról az országos nemzetiségi önkormányzatok vonatkozásában. Vagyis e jogszabályhely értelmezése alapján a nemzetiségi közfeladatok teljesítése alapozza meg az országos nemzetiségi önkormányzatok feladatellátáson nyugvó támogatását. Ugyanakkor a költségvetési törvény vonatkozó melléklete már az országos önkormányzatok és nemzetiségi média cím alatt nyújtott támogatást már egyértelműen a működési támogatás kategóriájába sorolja azzal, hogy a felhasználás határidejét a tárgyév december 31-ére teszi. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 2018. január 1-jei módosítását követően az országos nemzetiségi önkormányzatok átvették az általuk fenntartott köznevelési és kulturális intézmények épület- és építményállományának a vagyonkezelői jogát, majd a 2020. szeptember 1-jei módosítást követően az országos nemzetiségi önkormányzatok az általuk fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények tulajdonjogát is átvették. Az országos önkormányzatok által fenntartott intézményeknél fenntartási, beruházási, felújítási, illetve akár működési igények és költségek a korábbiakban az államnál jelentek meg, az önkormányzatoknál jelentek meg, a Klebelsbergnél jelentek meg, akik a korábbi fenntartók voltak, a tulajdonosok és a vagyonkezelők. Tehát ezek az igények máshol nem jelennek meg a továbbiakban. Ezért is tartjuk fontosnak, hogy továbbra is az elért eddigi költségvetési támogatások megtartása mellett szükség van az intézményeink működési költségeinek felülvizsgálatára és az átalakult gazdasági helyzetben további kiegészítő és kompenzációs támogatásra. A 2023. január 1-jétől megvalósuló bérfejlesztésekhez a kormány a nem állami, nem önkormányzati köznevelésiintézmény-fenntartók számára a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló 2022. évi XXV. törvény „B” mellékletében foglalt támogatási jogcímek fajlagos összegein felül kiegészítő támogatás biztosításával járult hozzá, amit köszönünk szépen. Az energia-veszélyhelyzet következtében a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézményeket érintő energiaár-növekedésből eredő többletköltségekről szóló 1563/2022. kormányhatározat alapján a 2022. évben összesen 405,64 millió forint lett biztosítva a nemzetiségi önkormányzatok részére. Üdvözlendő a nemzetiségek részéről, hogy a tavalyi évhez hasonlóan, a 2023. évi energiaár-kompenzációról, az intézmények villamosenergia-beszerzésével kapcsolatos veszélyhelyzeti szabályokról szóló 41/2023. kormányrendelet hatálya kiterjed az országos, valamint a helyi nemzetiségi önkormányzatra és az általa fenntartott intézményekre. Ezek a meghozott felelős lépések azt bizonyítják, hogy Magyarország Kormánya partnerként tekint a 13 nemzetiségre, és megteszi azokat a lépéseket, hogy az eddig felépített és működtetett értékein, intézményi rendszereken továbbra is működhessenek ebben a kihívásokkal teli világban. Az országos nemzetiségi önkormányzatok és a média támogatásánál a 2015. évi, a 2017. évi és a 2019. évi emelések a legégetőbb kérdések normális rendezésére elegendők voltak. Éppen ezért a további támogatásemeléseknél minden esetben gondos előkészítés, országos önkormányzatonkénti tételes elemzések és összevetések alapján nyújtottuk be az igényeinket. A 2019. évi központi költségvetési törvényben volt az országos nemzetiségi önkormányzatoknak érdemi támogatásemelés. A 12 nemzetiség módosítási 2021. évi költségvetési igénye meghatározóan egy súlyponti területen merült fel, ez pedig az országos nemzetiségi önkormányzatok működése és a média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatása volt, mely igény így átcsúszott a 2022. évre. A 2022. évben hosszas tárgyalásokkal és egyeztetésekkel sikerült újabb emelést elérnünk az országos nemzetiségi önkormányzatoknál, amely összeg majdnem elérte a 13 nemzetiségnél összesen a 800 millió forintot. [[11.30]] Ez azért volt fontos a számunkra, mert az országos nemzetiségi önkormányzatnál az államháztartási jogszabályok változásával a különböző törvényi előírásokkal folyamatosan emelkedtek a gazdasági, pénzügyi, adminisztrációs költségek a támogatások emelése nélkül. Azóta egy sor olyan törvényi és gazdasági változás történt, amely a támogatásemelést objektíven indokolta. Fontosnak tartom megemlíteni azonban, hogy az utóbbi két évben történt törvényi változásoknak köszönhetően az országos önkormányzatok hivatalánál alkalmazásban lévő, szakmai feladatot ellátó munkatársak részére szükségessé vált egy kisebb mértékű béremelés, továbbá intézményi működési támogatás, amely a bérnövekedés járulékait és a működéshez, napi fenntartáshoz szükséges kiadásokat hivatott fedezni. A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága az országos önkormányzatok hivatala részére ez irányú javaslatát elő fogja készíteni, és a felelős gazdálkodás és működés figyelembevételével teszi majd meg. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Senki sem gondolta, hogy a pandémia után az országos önkormányzataink és az általunk fenntartott intézmények számára egy még nehezebb időszak jön, egy, a szomszédunkban zajló háború. Beláttuk azonnal, hogy ha nem reagálunk, és nem gondoljuk át a költségvetési kiadásainkat, akkor elveszhetnek az eddig elért eredményeink. Ahogy az országnak is reagálnia volt szükséges, mi is beláttuk, hogy erre reagálni kell a költségvetésünkben. Bár mindenki érzi a megnövekedett kiadásokat a bőrén, ahhoz, hogy intézményeinket és a benne lévő szellemi és kulturális értékeinket megőrizzük és megmaradjanak, egy felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra van szükség. Mit sem érnek az eddig létrehozott nemzetiségi értékek, ha azokat nem tudjuk tovább működtetni. Továbbra is számítunk a kormány támogatására mind működési, mind beruházási területen. Magyarországon a 13 nemzetiség célja elérésében, és amióta képviselője van az Országgyűlésben, mindig összetartóan, közös vélemény kialakítására törekedtünk és törekszünk ezután is. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy a 2014. évtől, amióta a nemzetiségek képviselettel rendelkeznek a magyar Országgyűlésben, Magyarország Kormányának köszönhetően a nemzetiségi költségvetési támogatások a hatszorosára emelkedtek, amiért köszönettel tartozunk. Ezért kérjük, a 2024. évi költségvetés kialakítása során törekedjen arra, és biztosítsa a nemzetiségek megmaradását érintő működési, folyamatban lévő beruházási kiadáshoz szükséges költségvetési támogatásokat. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Végezetül engedjék meg, hogy köszönetet mondjak mind a kormánynak, mind pedig a parlamentnek a magyarországi nemzetiségek nemzeti önazonosságának megőrzéséhez nyújtott példaértékű támogatásért, ami az elmúlt években mind a költségvetési támogatások folyamatos növekedésében, mind pedig a nemzetiségi oktatás és kultúra többszintű segítése révén nyilvánult meg. A nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik kiegyensúlyozott, stabil működéséhez szükséges források biztosítása hozzájárul a nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Az elért eredményeket, támogatásemeléseket a konkrét számokon túl a magyarországi nemzetiségek helyzetének teljes körű áttekintésével a helyükön kell kezelni és értékelni. Egyrészt, aki az elmúlt évek nagyon pozitív nemzetiségi változásait, pusztán a számokat és a százalékokat nézi, és csak ezeket ismeri, látja, az teljes joggal vetheti fel, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek az elmúlt években kiemelt támogatásemelést kaptak a költségvetés általános növekedéséhez képest, és ebből a szempontból vitathatatlanul igazuk is van. Másrészt viszont, aki átfogóan látja, történelmi mélységben ismeri a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek helyzetét, a teljes folyamatot, a számok mögött lévő tartalmat, hogy milyen mélyről indultunk, hogy anyanyelvünk, identitásunk, hagyományaink megőrzése, gyerekeink részére történő át- vagy ma már sokkal inkább visszaadása terén milyen nagyságrendű feladataink vannak, mennyire az utolsó órában vagyunk, milyen durva asszimiláció zajlott hat-hét évtizeden át, azt is tudja, hogy az elmúlt hét év még csak arra volt elég, hogy megkapaszkodjunk, újra hitet kapjunk, és új lendülettel elinduljunk azon az úton, elindítsuk azokat a hosszú távú programokat, amelyek reményeink szerint a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek túlélését, nemzetiségi létünk fennmaradását biztosíthatják. Természetesen tisztában vagyunk vele, hogy a szomszédban dúló háború és az annak nyomán kialakult gazdasági recesszió a gazdasági élet minden alrendszerére kihat, és nagymértékben befolyásolja a költségvetési mozgásteret. A magyarországi nemzetiségek szükségesnek érzik kifejezésre juttatni a nehéz gazdasági helyzetben szolidaritásukat, és minden téren igyekeznek takarékoskodni, hogy a költségvetési támogatás alacsonyabb mértéke ellenére is működőképesek tudjanak maradni. Szeretném megköszönni az államtitkár úr segítségét, közreműködését és együttműködését a nemzetiségi források tekintetében. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. Kétperces hozzászólásomban a baloldal képviselőjének a nyugdíjasokat érintő kijelentésére kívánok reagálni. Ugye, azt azért le kell szögeznünk, hogy hazánk, Magyarország 2024. évi költségvetés-tervezete egy igen nehéz környezetben készül, hiszen a szomszédunkban több mint egy éve háború dúl, ez a háború szankciókat hozott, ezek a szankciók senkinek nem tettek jót. Ilyen helyzetben bizony egy védelmi költségvetésre van szükség, olyan költségvetésre, amely megvédi a családokat, a munkahelyeket, a nyugdíjasokat, és biztosítja a rezsivédelmet is. Nézzük a nyugdíjasokat tehát! Nagy a kontraszt, azt gondolom, a baloldal és a jobboldal, a Fidesz-KDNP között. Hogyha 2010-re visszamegyünk, akkor ott, a baloldal idején egy átlagnyugdíj 97 ezer forint volt, míg 2023 májusában ez több mint 200 ezer forintot jelentett. [[Varju László: 1933-ban mennyi volt? Hány pengő? Mi?!]] A Fidesz-KDNP-kormány öt alkalommal fizetett nyugdíjprémiumot, tisztelt képviselő úr, míg az önök idejében egyetlenegy alkalommal sem, tehát soha nem került erre sor, pedig a szabályok ugyanazok voltak már abban az időben is. Ez a költségvetés-tervezet garantálja, hogy a nyugdíjasok megkaphatják majd a megemelt 13. havi nyugdíjat, azt a nyugdíjat, tisztelt képviselő úr, amit önök vettek el a nyugdíjasoktól. [[Varju László: Nem vettünk el semmit! Mi adtunk hétszer, maguk meg egyszer!]] Magyarország 2024-es költségvetése…
[[Varju Lászlónak:]] Képviselő úr, amikor gombot nyom, rövidesen elmondhatja. [[Varju László: Bocsánat!]] Bocsánat, majd beszámítom az időt. Parancsoljon!
Köszönöm, tisztelt elnök úr. Magyarország következő évi költségvetés-tervezete kiáll a nyugdíjasok érdekeiért, és megvédi a nyugdíjasok juttatásait. Vannak olyan általános intézkedéseink, amelyek szintén védik az időseket is, ilyenek a bolti kötelező akciók és a rezsivédelem. Kimondhatjuk, hogy Magyarország Kormánya és a Fidesz-KDNP és ez a költségvetés-tervezet is a nyugdíjasok pártján áll. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Két percre megadom a szót Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Hát, egyébként az államtitkár úrnak igaza van, Milton Friedman vagy Friedrich Hayek valóban összeborzolta volna a szemöldökét, hogyha meglátta volna ezt a költségvetést. Ők mint klasszikus neoliberális gondolkodók úgy képzelték el, hogy valóban mindenkit ki kell lökni a piacra, és mindenki boldoguljon a piacon úgy, ahogy tud, a fodrász, a hentes és a multinacionális vállalat is. Önök valóban nem ezt csinálják, tehát nem ezt a klasszikus neoliberális iskolát követik, ugyanis míg, mondjuk, a fodrász vagy a hentes semmilyen támogatásra nem számíthat, illetve tavaly, ugye, még a kataadózást is kivezették a kicsik számára, addig a nagyok, a multinacionális vállalatok viszont gyakorlatilag végtelen támogatásra számíthatnak, hiszen ott van az, hogy adóparadicsomi állapotokat teremtettek a számukra, Magyarországon rekordalacsony a társasági adó mértéke. Érdemes ezt kiszámolni, hát, itt sok száz, akár sok ezer milliárd forinttól esik el a magyar költségvetés ahhoz képest, hogyha ezt a társasági adót, ugye, megemelnék, mondjuk, egy európai uniós átlagos szintre. De nemcsak hogy adóparadicsomi állapotokat teremtettek az autógyárak vagy az akkumulátorgyárak számára, hanem a másik oldalon még közvetlen vagy akár közvetett költségvetési támogatásokkal, infrastrukturális beruházásokkal segítik őket, tehát nekik építenek gázüzemeket, hogy árammal lássák el őket, nekik építenek utat, akár vasutat, kiszolgálják minden igényüket; addig a kkv-szektor, a magánvállalkozások, kisvállalkozások semmit nem kapnak. [[11.40]] Tehát itt van egy óriási egyenlőtlenség, és ez nemcsak vállalkozás és vállalkozás közötti különbségtétel, nagy és kicsi közötti különbségtétel, hanem ez a sok száz, illetve sok ezer milliárd forint hiányzik a közszféra béremeléséből. Ezért sem kapnak béremelést a pedagógusok, és önök ezért mutogatnak Brüsszelre és az Európai Unióra. Tehát látni kell ezt az egyenlőtlenséget és igazságtalanságot. Ez tényleg nem egy klasszikus neoliberális politika, ez a Fidesz-féle újragondolása annak. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót és a türelmét is, de most már tényleg eljött annak az ideje, hogy megkérjem a kormánypárti képviselőtársakat arra, hogy hagyják abba a süketelést. Ne hivatkozzanak húsz évvel ezelőtti állapotokra, miközben óriási baj az, ami itt van. Szeretném felkérni államtitkár urat, mivel pontosan tudja, hogy a kormány eredménytartaléka úgy fogyott el, mint a Magyar Nemzeti Banké. Három napja itt folytatjuk a költségvetés vitáját, és Varga miniszter úr semmitmondó expozéja után, amelyben egy félmondattal jelezte, hogy a Magyar Nemzeti Bank veszteségéről és annak pótlásáról, módjáról valamikor beszámolnak nekünk. 2000 milliárd forintról beszélünk, államtitkár úr! Önök tavaly december óta pontosan tudják, hiszen a törvényt módosították annak érdekében, hogy ezt valamilyen módon tudják rendezni, és most, amikor lassan véget ér ennek a törvénynek a vitája, eddig a percig egyetlen mondatot sem beszélt erről. Eljött az ideje a színvallásnak! Itt az ideje, hogy a megszorításokat mivel kívánják folytatni. Az adókivetésen túl a több adó bevezetésével együtt mi az, amivel ezt meg fogják oldani? Pillanatnyilag 2000 milliárd forinttal többet költöttek, mint amit önöknek lehetett volna. Tehát ön beszélhet nyugodtan arról, hogy az infláció a legnagyobb ellenfél egyébként ebben egyetértünk , csak végre kellene tenni valamit érte. Mert most már azt gondolom, értheti mindenki a költségvetés alapján, hogy amikor Matolcsy György Magyarországot a legnehezebb pénzügyi helyzetben lévő országként jellemezte, akkor neki ebben igaza volt. Csak most már itt az ideje, hogy 2000 milliárd forinttal elszámoljanak. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra többen nem jelentkeztek képviselőtársaim közül, így folytatjuk a képviselői felszólalásokat. Megadom a szót Czerván György képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elhúzódó háború, az instabil világgazdasági környezet, az elhibázott brüsszeli szankciós politika negatív hatásai Magyarországot is komoly kihívások elé állítják. Az eddig elért eredményeinket azonban nem hagyjuk veszni, ezért olyan költségvetésre van szükség, amely garantálja az ország fizikai és gazdasági biztonságát, megvédi a magyar családokat, a munkahelyeket, a nyugdíjakat, és továbbra is fenntartja a rezsivédelmi rendszert. A 2024-es költségvetésben több forrás jut a védelmi kiadásokra, így megerősödik a Honvédelmi Alap, megújul a családtámogatási rendszer, megmaradnak a családi adókedvezmények és biztosítottak a Rezsivédelmi Alap forrásai is. Magyarország Kormánya a nyugdíjasokkal kötött megállapodása értelmében háborús időkben is megőrzi a nyugdíjak értékét, biztosítja az inflációkövető nyugdíjemelést, és garantálja a már teljes egészében visszaépített és megemelt 13. havi nyugdíj folyósítását. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásomban én most az agrár- és vidékfejlesztésről, az agrár- és vidékfejlesztési támogatásokról kívánok szólni. A klímaváltozás mezőgazdaságot sújtó hatásai és az egyre szigorodó uniós környezetvédelmi feltételek, az Európai Unión kívül a megszokott és biztonságot jelentő előírások nélkül megtermelt mezőgazdasági termékek nem egyenlő versenye, a koronavírus-járvány gazdasági utóhatásai és természetesen az orosz-ukrán háború egyszerre befolyásolják a mezőgazdaságunkat és egyben minden gazdálkodó, termelő életét. A magyar gazdák támogatásai azonban…
Képviselő úr megértését kérem. Államtitkár úr egy percre távozott a teremből. Kérem, hogy addig függesszük fel a felszólalását. Köszönöm a megértését. [[Rövid szünet.]] Köszönöm a megértését, képviselő úr. Legyen kedves folytatni.
Köszönöm szépen. Ami a lényeg: a magyar gazdák támogatásai 2024-ben is biztosítottak Magyarország költségvetésében. Az Agrárminisztérium fejezete 208,8 milliárd forint, uniós fejlesztések 656,5 milliárd forint, a Nemzeti Földalap fejezet 16,1 milliárd forint és a költségvetés mellékletében megjelenő tételek további 628 milliárd forint. Ezek összesen 1509,4 milliárd forintot tesznek ki. Ebből közvetlen támogatásokra tervezett kifizetés 609 milliárd, vidékfejlesztési és halászati támogatások 657 milliárd, piaci támogatások 32 milliárd, nemzeti támogatások 93,5 milliárd, a szintén a nemzetihez sorolható, a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni jövedékiadó-visszatérítés további 34 milliárd forint, mindösszesen 1425 milliárd forint került beállításra a jövő évi költségvetésben. A közvetlen támogatásokról röviden. 2022. november 7-ei határozatában az Európai Bizottság hivatalosan is jóváhagyta Magyarország közös agárpolitikai stratégiai tervét. A KAP 1. pillérének közvetlen támogatásai keretében a fenntarthatóságot elősegítő alapszintű jövedelemtámogatás mellett agroökológiai program, fiatalgazda-támogatás, a termeléshez kötött támogatások és az újraelosztó támogatási jogcímek kerülnek évente meghirdetésre. Ezen jogcímek esetében tárgyévi előleg, illetve részfizetés alkalmazásával számol a költségvetési javaslat. A vidékfejlesztési és halászati programokról. A vidékfejlesztési támogatásokhoz kapcsolódó kifizetésekhez a kormány 650 milliárd forint költségvetési forrást tervezett be. A forrás elsősorban, az Európai Unióban egyébként egyedülálló módon, a 80 százalékra emelt nemzeti költségvetési hozzájárulásnak köszönhetően a vidékfejlesztési program keretében 2021-22-ben 1500 milliárd forint forráskerettel meghirdetett új pályázati felhívásokon nyertes gazdálkodók és vállalkozások projektjeihez kapcsolódó, idén esedékes kifizetések finanszírozására szolgál. A pénzből többek között mezőgazdasági és élelmiszeripari beruházások, agrár-környezetgazdálkodási és ökológiai gazdálkodáshoz kapcsolódó programok finanszírozása fog megtörténni. [[11.50]] A halászati programokra 6,5 milliárd forint került beállításra. Piaci támogatások. A 2023-27 közötti időszakban a KAP stratégiai terv az eddig önálló programokként működő zöldség, gyümölcs, borászati és méhészeti ágazatok szektorális támogatási programjait is magában foglalja. A piaci támogatások keretén belül a borágazat támogatása, valamint a már évek óta jelentős népszerűséggel működő programok: a méhészeti program, az iskolatej-, az iskolagyümölcs-program, a termelői szervezetek támogatása, illetve a nemzeti program alapján működő, az egyes állatbetegségek megelőzését és felszámolását célzó támogatás finanszírozása valósul meg. Nemzeti támogatások. A 2024. évi költségvetési javaslatban a nemzeti agrártámogatások fejezeti kezelésű előirányzatra 68,9 milliárd forint került beállításra, amely magában foglalja a korábbi nemzeti agrártámogatások előirányzat mellett az állattenyésztés támogatása előirányzatot is. Cél a jelenleg futó támogatási konstrukciók fenntartása, minél hatékonyabb működtetése. E jogcímen belül továbbra is kiemelt figyelmet fordítunk a közvetlen uniós forrásokból nem részesülő baromfi- és sertéságazatra, állatjóléti támogatásokra. A nemzeti költségvetés tehermentesítése érdekében a minisztérium az elmúlt évben már számos olyan intézkedést megvalósított, amely lehetővé teszi a rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználását. Ilyen a vidékfejlesztésiprogram-források bevonása például a baromfi-állatjóléti támogatás finanszírozásába. A nemzeti agrárkárenyhítés előirányzaton a termelői hozzájárulást, amely körülbelül 6,4 milliárd forint, további 6,4 milliárd forint költségvetési forrás egészíti ki, amelyen felül további 2 milliárd forint többletforrás került biztosításra annak érdekében, hogy a jégkármérséklő rendszer működtetésének költsége ne a kárenyhítési alapot terhelje. Így az előirányzaton 2024. évre 14,8 milliárd forint került betervezésre. A közel 75 ezer taggal működő agrárkárenyhítési rendszer sikeresen helytállt az elmúlt évek szélsőséges időjárása okozta károk enyhítése terén. Az országos lefedettséget nyújtó, összesen 986 darab talajgenerátorból álló jégkármérséklő rendszer az elvégzett számítások szerint mintegy 50 milliárd forint termelési értéket óv meg a mintegy 5 millió hektár termőterületet használó magyar mezőgazdaságban. A költségvetési tervezet a járványos állatbetegségek és növényi zárlati károsítók megelőzésének, felderítésének és felszámolásának érdekében tett hatósági intézkedések költségének, valamint állatok hatóság által elrendelt leölése miatti, továbbá a védekezés céljából megsemmisített növényi termékek után a gazdálkodókat ért károk megtérítésének finanszírozására 9,8 milliárd forintot tartalmaz. Végezetül a génmegőrzésről néhány szót. Genetikai erőforrásaink felkutatása, begyűjtése, megőrzése, fenntartása és felhasználása nemzetbiztonsági, élelmezési és élelmiszer-biztonsági és természetvédelmi szempontból is fontos stratégiai kérdés. A választókerületemben működő Nemzeti Biodiverzitás- és Génmegőrzési Központ tápiószelei intézete felbecsülhetetlen értékű, nemzetstratégiai szempontból is kiemelkedő jelentőségű gyűjteményét a világ egyik legnagyobb génbankjaként tartják számon. Az itt tárolt mintegy 135 ezer génbanki minta és a bennük őrzött tulajdonságok a kulcs az egyre fokozódó szárazsággal és különféle betegségekkel szembeni ellenállóság kialakítására. Növényi genetikai erőforrásaink megőrzése kiemelt állami feladat, amelyhez folyamatosan bővülő megfelelő infrastruktúra és az ennek megvalósításához szükséges források biztosítása elengedhetetlen. Ennek érdekében a 2024. évi költségvetés tervezete a génmegőrzés hazai csúcsintézetében, a Nemzeti Biodiverzitás- és Génmegőrzési Központban megvalósítandó új génbanki épület megépítésére mintegy 500 millió forint többletforrást irányoz elő. Végezetül egy mondatot a vidékfejlesztéshez kapcsolódó „Magyar falu” programról. Én személy szerint is nagyon kedvelem ezt a pályázati lehetőséget, de nem az a lényeg, hogy én mit gondolok erről, hanem az, hogy az érintett önkormányzatok is nagyon kedvelik ezt a viszonylag gyors és egyszerű támogatási formát. Az én választókörzetemben, Tápiómentén, illetve a Dél-Galgamentén 21 településből 15-öt érint ez a program, és számos intézményi, infrastrukturális beruházást tudtunk ebből megvalósítani. Maximálisan támogatom ennek a programnak a folytatását. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek alapján arra kérem önöket, hogy támogassák az előttünk levő költségvetési előterjesztést. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ráczné Földi Judit képviselő asszonynak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz évek óta becsapja a vidéken élőket is. Becsapja őket, mert olyan ígéreteket tesz, amelyeket sosem tart be. Becsapja őket, mert minden bajért, inflációért, áremelkedésért mást hibáztat tudjuk: Brüsszel, Soros, Gyurcsány, háború , miközben a probléma a saját kormányzati politikájukban van. Az orbáni infláció sajnos a vidéket sem kerüli el, az élet egyre drágább, a fizetések emelkedése pedig nem követi az árak emelkedését. Becsapja őket, mert egyre jobb életet, egyre jobb világot ígér. A valóság azonban egészen mást mutat. Az ott élők a bevásárlás során mindennap találkoznak az orbáni inflációval. A vidék, a falvak lemaradása egy városi élethez képest sajnos egyre nagyobb. A Fidesz a helyi polgármestereket is a markában tartja; minden támogatás bizony azon múlik, hogy hűe a kormányzati politikához. [[Dr. Simon Miklós: Nyírbátor!]] Egy korszerű, előremutató vidékfejlesztési politika célja a mezőgazdaság versenyképessé tétele, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás biztosítása, valamint a vidéki gazdaságok és közösségek kiegyensúlyozott területi fejlődésének megvalósítása. A kormány vidékfejlesztési elképzelései ezekből egyet sem tartalmaznak, mint ahogy nincs a költségvetésben szó a vidéket is érintő orbáni infláció hatásainak mérsékléséről. Mit szeretne a DK? Jobb vidéki életminőséget és magasabb jólétet. Elő kell segíteni a generációváltást, meg kell felelni a vidéki fiatalok sokszínű, megbecsült foglalkoztatással kapcsolatos elvárásainak azért, hogy minél több fiatal helyben maradjon, és ne szívják be őket a multicégek. A vidéki lakosság és a fiatalok elvándorlása miatt kiemelten fontos, hogy a vidéki területek és közösségek továbbra is vonzó lakó- és munkahelyet kínáljanak, amihez a szolgáltatásokat és a lehetőségeket a vidéki lakosok számára biztosítani és jobban hozzáférhetővé kell tenni. Támogatni kellene a hagyományos vidéki szakterületeken, valamint a gazdaság új szektoraiban való vállalkozásokat. Ezek megvalósítására Dobrev Klára szerintünk az egyetlen remény. Ma már elengedhetetlen a gyors internet megléte, ezért mindent meg kellene tenni annak érdekében, hogy ez mindenki számára elérhető legyen. Jelenleg közel 2 ezer település a nagy sebességű internetszolgáltatás nélkül él, illetve akadozik az adatátvitel. Ha már az állam ezekben a nehéz időkben, amikor a magyar embereket az orbáni infláció sújtja, képes volt több mint 300 milliárd forintot elkölteni a Vodafone részbeni tulajdonának megvásárlására, akkor joggal várható el, hogy azonnal intézkedik az internetelérés megteremtése érdekében. Azonban látjuk, hogy Orbán Viktor kormányának a legfontosabb a NER és köreinek gazdagodása. Az önkormányzatok kivéreztetése miatt azok nem tudják a saját lakosaik életkörülményeit javítani. Tessék körbenézni, hogy milyen állapotban vannak a helyi utak, épületek! Hányszor hangzik el, hogy egy önkormányzat erre sem tud pénzt adni, arra sem tud pénzt adni? Bizony, nagyon sokszor. [[12.00]] Persze, a kormánypárti településeken azonnal elhangoznak a szokásos csengő mondatok, tudják: Brüsszel, Soros, háború. De tudjuk, az igazi probléma a kormány elhibázott gazdaságpolitikája, az orbáni infláció. A kormány csak szóban tartja fontosnak a vidéket. Intézkedéseivel rontja az ott élők helyzetét, nehezíti a mindennapjait. Megszüntetik a helyi postákat. Nem biztos, hogy a héten éppen rendel a háziorvos. Korszerűtlenek a tömegközlekedési eszközök. Ezzel bizony fokozza az elvándorlást. Vidéken lassan mindennaposak a dugók. A kormány semmit nem tesz annak érdekében, hogy ezeket a közlekedési dugókat minél gyorsabban felszámolja. Helyette mit tesz? Elhalasztja a szükséges beruházásokat. Kiemelkedően fontos a településeket elkerülő közlekedési utak építése; ezzel bizony az emberek mindennapjai válnának könnyebbé. A 2024. évi költségvetés azonban erre vonatkozóan nem tartalmaz semmilyen pozitív előrelépést. A vidéki településeket nagymértékben sújtja, az ott élők jelentős számának már nem biztosított a háziorvosi és a fogorvosi ellátás. Több százezer embernek nincs állandó háziorvosa. A háziorvosi szakma népszerűségének emelésére intézkedések azonnali meghozatala lenne szükséges. Ugye, tudják, hogy mindenki számára a saját és a családtagjainak az egészsége a legfontosabb. A kormány miért nem tesz meg mindent, hogy mindenki számára biztosítsa normális körülmények között az alapellátást? Tudjuk, hogy ez az ágazat csak viszi a pénzt, és közvetlenül nem termel hasznot. A vidéken élők számára is, mint mindannyiunknak, az egyik legfontosabb dolog az egészség. Azt tartja egy régi mondás, hogy ha az embernek egészsége van, akkor mindene megvan. A nevében családbarát kormány évek óta nem képes arra, hogy költségvetési támogatást nyújtson olyan oltások ingyenessé tételéhez, amelyek révén nagyon súlyos betegségek előzhetőek meg, például a súlyos pneumococcus-fertőzés elleni védőoltás biztosítása a 70 év felettieknek. Kérjük, támogassák az ellenzék ezen javaslatait! Képviselőtársam, Vadai Ágnes írásbeli kérdésére válaszolva az Építési és Közlekedési Minisztérium 2023. június 6-áig 270 beruházást függesztett fel. A felfüggesztések oka a pénzügyi helyzet romlása, amiért kizárólag a kormány rossz gazdaságpolitikája, az állandó brüsszeli harc és az orbáni infláció a felelős. Ez a vidékfejlesztés Fidesz módra. A módosító javaslat a Demokratikus Koalíció alternatív költségvetésének önkormányzatokat támogató csomagja. Az önkormányzatok pozíciója mindenekelőtt csökkenő saját adó- és egyéb bevételeik, valamint növekvő kiadási kötelezettségeik miatt sajnos romlik. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az államháztartáson belülről kapott támogatások szerény emelkedése bizony nem tudja ellensúlyozni az önkormányzatoktól elvont adóbevételeket, a helyi vállalkozók és a lakosság csökkenő befizetésekben és növekvő támogatási igényben megmutatkozó romló pozícióját. A kormány elvonta a gépjárműadót. A korábbi évekhez képest emelt szintű szolidaritási hozzájárulási adó befizetésére kötelezi az önkormányzatokat a központi költségvetés javára. A DK álláspontja szerint a járvány, a válság, a háború, a foglalkoztatási gondok által meggyötört, a kormány intézkedései miatt végletekig kivéreztetett, bevételei jelentős részétől megfosztott önkormányzatok nem képesek kigazdálkodni a közel 65 százalékkal megemelt szolidaritási hozzájárulási adót. A DK ezért javasolja, hogy a költségvetés a 2008-as szinten fagyassza be a helyi önkormányzatok által fizetendő szolidaritási hozzájárulás mértékét, amelynek alapja a 2022-ben beszedett iparűzési adó. A módosító javaslat tartalmazta azokat a fővároson kívüli fejlesztési beruházásokat, összesen 186 milliárd forint értékben, amelyek az adott térség fejlődése szempontjából elengedhetetlenek. Kérjük, támogassák ezeket a javaslatokat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Szeberényi Gyula Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Varga Mihály miniszter úr az expozéját úgy kezdte, hogy stabilitás és tervezhetőség. E köré a két fogalom köré építette a beszédét, és nem véletlen, hiszen egy nagyon bizonytalan külpolitikai, külgazdasági helyzetben van az ország, és van egész Európa. Egy háborús időszakban vagyunk, és itt elsősorban mindenki a szomszédunkban dúló orosz-ukrán háborúra gondol, de nem ez az egyetlen válsággóc, amely fenyegeti Európát, illetve fenyegeti a világot. Ebben a rendkívül bizonytalan helyzetben nyilvánvalóan a legfontosabb cél az elért eredmények megőrzése, a stabilitás, illetve hogy hosszú távon tudjunk tervezni. Védelmi költségvetés készült tehát, amelynek középpontjában a rezsivédelem és a honvédelem áll. A 2024. évi költségvetésben több forrás jut védelmi kiadásokra, így megerősödik a Honvédelmi Alap is, amelynek kerete 2024-ben 1309 milliárd forint lesz, míg az összes honvédelmi kiadás meghaladja a GDP 2 százalékát. Azon túl, hogy ez egy NATO-elvárás is, ezt korábbi kormányok soha nem teljesítették. Vajon ezt a törekvését a kormánynak az ellenzék miért nem tudja támogatni? Korábban, az előző felszólalásában Csárdi Antal képviselő úr ellentmondást vélt felfedezni a magyar kormány békepárti politikája és a hadsereg fejlesztése között. A társadalomban élő emberiségnek az egyik legősibb tudása az, hogy aki el akarja kerülni a háborút, annak készülnie kell a harcra, olyan helyzetet kell teremtenie, amelyben nem érdemes őt megtámadni. Valószínűleg Hiller István képviselő úr latinul is tudja ezt a mondást idézni, azonban ezt a fontos tudást, úgy látszik, az ellenzéki képviselők nem birtokolják, hiszen állandóan fölteszik ezt a kérdést, hogy vajon miért fejlesztjük a hadsereget, miért fejlesztjük a védelmi képességeinket, hogyha békére készülünk. Éppen ezért, éppen ez a lényege. A jövő évi költségvetés megőrzi a Rezsivédelmi Alapot is, amely több mint 1360 milliárd forinttal segíti a családok, az állami és önkormányzati szervek, intézményfenntartók és vállalatok energiaszámláinak kifizetését. Ezen a rendszeren keresztül Európa legalacsonyabb rezsiszintjét biztosítja a kormány a családok számára. Gyurcsány Ferenc vezérszónoki felszólalásában elmondta egyébként szerintem nagyon helyesen , hogy az ellenzék nem szavazhatja meg a költségvetést, hiszen egy teljesen más jövőképpel, más célokkal, más eszközökkel akarja elérni a közjót. Nem várható el tehát, hogy megszavazza, és ezért én a mai felszólalásomat nem is azzal fogom befejezni, amivel általában szoktam, hogy megkérem az ellenzéki pártokat is, hogy a Fideszhez hasonlóan támogassák a költségvetést. Megértem azt, hogy ők egészen más jövőképből indulnak ki, egészen másképpen gondolják az ország jövőjét, és egészen más eszközöket használnak. Azt azonban nem értem meg, hogy ez miért nem áll össze egy koherens képpé, és ezt miért nem közvetítik felénk. Több ellenzéki képviselő legutóbb éppen Varju képviselő úr is kérte, hogy ne hivatkozzunk korábbi, tíz évvel ezelőtti kormányok tevékenységére, azonban nyilvánvalóan az árnyékkormány is azért alakult meg, és ezek a felszólalások is azt a célt szolgálják, hogy ezt az eltérő jövőképet közvetítsék a társadalom felé. A társadalomnak azonban arra is igénye lehet, hogy tudja azt, hogy amikor a gyakorlatban valósultak meg ezek az ellenzéki elképzelések, akkor mik történtek. És ezek, hogyha köszönőviszonyban sincsenek azokkal a mostani elképzelésekkel, a mostani felszólalásokkal, akkor ezt is tudnia kell a társadalomnak, tehát ezért kérem Varju képviselő urat, hogy fogadja el, hogy időnként figyelmeztetjük és szembesítjük azzal, hogy amikor kormányon voltak, amikor hatalmon voltak, akkor miket tettek, és ennek fényében kell megvizsgálni a mostani felszólalásokat is. [[Varju László: Remélem, kölcsönös lesz, képviselő úr.]] Igen, természetesen kölcsönös, és ezt el is fogjuk viselni. [[12.10]] Természetesen a rezsi- és honvédelmen kívül más érték is van, amit meg kell védeni. Ilyen például a nyugdíjak vásárlóértékének megőrzése. A nyugdíjakra és nyugdíjszerű ellátásokra fordítható költségvetési források összege 6542 milliárd forintra emelkedik, ami a költségvetés legnagyobb tétele. A gazdasági nehézségek ellenére is biztosított az inflációkövető nyugdíjemelés, megmaradt a teljes egészében visszaépített és megemelt 13. havi nyugdíj, mivel a kormány közel 450 milliárd forintot fordít erre 2024-ben. A DK frakcióvezetője a felszólalásában említette, hogy ez a rendszer, amely inflációkövető nyugdíjemelést irányoz elő, lehetetlenné teszi azt, hogy a nyugdíjasok előrelépjenek. Ezzel három probléma van. Az egyik az, hogy ezt egy olyan politikus mondta el, akinek az idejében reménye sem volt a nyugdíjasoknak arra, hogy akár megőrizzék a nyugdíjak vásárlóértékét. De két másik konkrét tartalmi probléma is van: az egyik a nyugdíjprémium, amit elfelejtett a frakcióvezető úr, nyilván azért, mert a kormányzása idején egyszer sem fizettek nyugdíjprémiumot, a második pedig a 13. havi nyugdíj visszaépítése, amely az eredeti tervek szerint 2025. februárban fejeződött volna be, de a gazdaság kiváló teljesítménye miatt 2022-ben meg tudott történni. A kormány a mostani háborús időkben is kiemelten kezeli a magyar családok, a gyermekvállalás és a gyermeknevelés támogatását, emellett a családi adórendszer kedvezményei a legalább négy gyermeket nevelő és a 30 év alatt gyermeket vállaló nők személyijövedelemadó-mentessége, a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentessége továbbra is biztosított lesz. A családpolitikai kiadások és adókedvezmények együttes összege így meghaladja a 3300 milliárd forintot. Itt is egy jelentős különbség van a kormánypártok és az ellenzék között. Nagyon sokszor felvetik ellenzéki képviselők, a mai nap például Balassa Péter jobbikos képviselő is, a családi pótlék kérdését. Államtitkár úr is válaszolt már rá, szeretnék én is azért egy mondatban kitérni erre. Nyilvánvalóan hamis az a beállítás, hogy a családok egyharmadnyit tudnak csak költeni, merthogy a családi pótlék nem emelkedett, hiszen egyéb más forrásokból jóval többet juttatott ez a kormány a családoknak. A családi pótlék mellett kialakította a kormány a családi adókedvezmény mértékét, amely önmagában ugyan lehet, hogy még kevés lenne, de mellette megvalósította gyakorlatilag a teljes foglalkoztatottságot, ami azt jelenti, hogy aki akar, az dolgozik, és aki dolgozik, az sokkal előrébb jut, a családi adókedvezményen keresztül sokkal több jut a családoknak. Azonban mindezek megőrzése csak akkor érték, ha közben megmarad a költségvetés egyensúlya, ha csökken az államadósság és csökken a hiány. A 4 százalékos éves gazdasági növekedés mellett a költségvetés azzal számol összhangban a konvergenciaprogrammal , hogy jövőre folytatódik a hiány csökkentése és az államadósság mérséklése. A költségvetésitörvény-javaslat szerint 4 százalékos gazdasági növekedéssel számolunk, 6 százalékos inflációval, 2,9 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, valamint a jogszabályok által előírt mértékű biztonsági tartalékkal. A kormány kiemelt célnak tekinti, hogy amennyiben a GDP az előre jelzett felett nő, akkor a többletbevételt a hiány további csökkentésére kell fordítani. Nem volt ez mindig így, emlékezzünk arra, hogy 2010 előtt, még a 2008-as válság előtt is, kedvező külgazdasági körülmények között is az akkori kormány nem csökkentette az államadósságot, nem alacsony hiánnyal számolt, hanem éppen hogy növelte azt, és előre felélte a jövőt. Eddig csak arról beszéltem, hogy mit hogyan őrzünk meg, és melyik vívmányt hogyan védjük meg, és ennek mi a feltétele, azonban a költségvetés nemcsak védekezik, nemcsak a múlt értékeit őrzi, hanem újakat is teremt. A kormány gazdaságpolitikájának fontos része a beruházások támogatása és az innováció támogatása. Saját választókörzetem szempontjából is ezek jelentős lépések. A költségvetés tartalmaz a kecskeméti ipari park villamosenergia-infrastruktúrájának fejlesztésére, 2024. évi megvalósítását finanszírozva több mint 4 milliárd forint összeget, valamint folytatólagosan 2025-re további 3 milliárddal számol. Folytatódik a „Magyar falu” program is. Hallottam az előbb DK-s képviselő asszony felszólalásában a vidék elnéptelenedéséről. Választókörzetemben az egyik legnagyobb probléma Helvécia községgel kapcsolatosan, hogy átlépte az 5 ezer főt, és kiesett a „Magyar falu” programból. A másik település, Ballószög átlépte a 4 ezer főt; nem elnéptelenedik, hanem a lakossága dinamikusan növekszik, elsősorban a kormány politikája miatt, CSOK-os fejlesztések miatt. Emiatt természetesen fejlesztési igények is felmerülnek, útfejlesztési igények, amelyekkel tudunk számolni a következő évi költségvetésben is. Kecskeméten folytatódik a Szakképzési Centrum Kada Elek Szakgimnázium és Technikum új épületének építése is a Rudolf laktanyában. Úgy gondolom, hogy a következő évi költségvetés, amellett, hogy a stabilitásra és a biztonságra törekszik, szolgálja szűkebb hazámnak, Kecskemétnek és környékének és az egész országnak a fejlődését, és ezért jómagam is és a Fidesz-frakció is azt meg fogja szavazni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Szabó Sándor képviselő úr. Megvárom, míg felteszi a mikrofont. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk lévő törvénytervezet, -javaslat, ahogy már megszokhattuk, a korábbi évekhez hasonlóan a tényszámok ismerete nélkül tulajdonképpen a 2022-es zárszámadás hiányában készült el, így a megalapozottsága kérdéses, sok tételnél még a kormány sem tudja igazából, hogyan alakulnak a folyamatok. Így biztosra vehető, hogy 2024. január 1-jén olyan költségvetése lesz az országnak, amelynek szinte semmi kapcsolata nem lesz a valósággal, és akkor megint a kormány fog rendelettel, illetve kormányhatározatok százaival átalakítani, mint ahogyan egyébként ez ebben az évben is történt. A kormány a 2024-es költségvetési tervezetben úgy számol, hogy 6 százalékos lesz az éves átlagos infláció, ami a jelenlegi gazdasági, ipari, építőipari körülményeket vagy a fogyasztási körülményeket tekintve igen merész vállalás. Ehhez képest egyébként a költségvetés kiadási főösszege az idei 39 776 milliárd forintról 40 775 milliárdra nő, vagyis 2,5 százalékkal. Tehát ha mindent az inflációt követően számolunk, akkor már itt biztosan látszik, hogy kevesebbet tervez költeni a kormány. 425 forintos euróval tervez a kormány a következő évi költségvetésnél, ami, azt gondolom, hogy mégiscsak magyarázatra szorulna, hiszen ez egy jelentős változás a jelenlegi euróárfolyamhoz képest. Ilyenkor természetesen felmerül a kérdés, hogy mit tud vagy mit tudhat a kormány, amit éppen nem oszt meg velünk. Jelentős többletkiadást okozhat 2024-ben a kamatok emelése a magyar államháztartásnak a költségvetés kamatkiadásának növekedésén, illetve a jegybank veszteségének megtérítésén keresztül. A tavalyi 2,8 százalékról idén 3,8 százalékra ugranak a kamatkiadások, és ez jövőre tovább emelkedik, eléri a GDP 4,1 százalékát. Egyébként összegszerűen ez azt jelenti, hogy míg 2022-ben nagyjából 1900 milliárd forintos összeg, idén ez 1000 milliárddal több, jövőre pedig még további 500 milliárddal, azaz összesen 3500 milliárd forint közelébe emelkedik. A parlament előtt lévő jövő évi költségvetés súlyos determinációval készült, kevés tartalékkal, meglehetősen ingatag tervezési alapokra épülve, jócskán növelve a megvalósulási kockázatot. Reális a veszély, hogy a 2023-as [[sic!]] előirányzat nem fog teljesülni, és további kockázatok vannak a jövő évi költségvetést illetően is. És ezt nem csak én mondom, erre a Költségvetési Tanács is utalt, megint nyílt kritikával élt a tervezettel kapcsolatban, hiszen az Orbán-kormány nem mutatta be, hogyan kívánja kezelni a költségvetési kockázatokat. És a kockázatokból, mint ahogy egyébként ezt már eddig is mondtam, igenis rengeteg van. Ha a 2024-es költségvetés számait részletesebben megnézzük, akkor kiderül, hogy a kórházakra, egyetemre és honvédelemre szánt keretet valóban látványosan megemelte a kormány, azonban az általános iskolákra, középiskolákra, háziorvosokra viszont alig jut pénz mint idén , ha beleszámoljuk azt is, hogy az infláció mennyivel értékteleníti el ezeket az összegeket. [[12.20]] Mondhatjuk azt is, hogy a több pénz jut családokra, oktatásra, egészségügyre, mondja is a kormány, miközben egyébként nyilvánvaló, ha ezzel a 6 százalékos inflációval számolunk, akkor igazából reálértéken igazi növekedésről nem nagyon beszélhetünk. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez is egy fikció, és ezt többször is fogom a felszólalásomban elemezni, hiszen ez a 6 százalékos inflációvállalás igen merész, mint ahogy mondtam, ez bármikor, sőt véleményünk szerint sokkal magasabb lesz, és akkor már mindjárt mindent más alapokra helyez az, hogy a jövő évi költségvetésben egy-egy ágazatra mennyi pénz jut. Ezért is érthetetlen számunkra, hogy miért nem lehet a költségvetést egy őszi időszakban megtervezni, ahogy az egyébként korábban, jóval korábban természetesen volt. Hiszen különösen most a Covid-időszak óta meg még inkább érdekes, és látva a számokat nincs elég információja a kormánynak arra vonatkozóan, hogy hogyan is fog alakulni a következő év, és ezek a folyamatok egy őszi időszakban, ahogy előrehaladnak az ügyek, nyilván jobban láthatóak lennének, és jobban lehetne tervezni a következő évi költségvetést. Van olyan terület is, ahol nominálisan is kevesebb pénz jut jövőre, ilyen a környezetvédelem, 647 milliárdról már csak 542 milliárdot kap, a lakásügyek, települési és közösségi tevékenységek sor, ötödével kevesebb pénz szerepel, mint idén, 1017 milliárd helyett már csak 808 milliárd. És azért persze beszélünk Rezsivédelmi Alapról, de itt is azért jelentős mértékű csökkenés mutatkozik az idei évhez képest. Nyilván a kormány számol az energiaárak csökkenésével, de ha már számol az energiaárak csökkenésével, akkor azért, azt gondolom, hogy ennek meg kellene látszódnia a fogyasztók, illetve az emberek energiaszámlájának csökkenésében is. Egészen biztos, hogy a mezőgazdaság is vesztese lesz a következő évi költségvetésnek. Itt persze valamivel emelkedik a jövő évi költségvetés, de ez még annyival sem, mint egyébként amennyi inflációval a kormány tervez, tehát itt 4,8 százalékos az emelkedés a kormány által tervezett 6 százalékkal szemben. Itt már többször is elmondták, a fegyveres szerveken azonban a kormány nem spórol, valóban, a védelmi kiadásokra 28 százalékkal terveznek többet, 1796 milliárd forintot, és a rendvédelem, közbiztonság tételre is 15 százalékkal szánnak többet. Az oktatásra szánt összegből a leglátványosabb a felsőoktatás támogatásának a növekedése, ez majdnem 40 százalékos. Ugyanakkor az óvodák, általános iskolák kerete 6,6 százalékkal nő, ezt nem mondhatnám jelentős mértékű növekedésnek, ha egyébként továbbra is avval a 6 százalékos inflációval számolunk, amit a kormány mond. A középiskolák viszont biztosan rosszul járnak, hiszen az ő keretük alig 3,5 százalékkal nő jövőre. Rosszabbul járnak a háziorvosok és a gyermekorvosok is, hiszen az ő támogatásukra szánt keret az infláció környékével fog a következő évben növekedni, magyarul, mondhatjuk, hogy stagnál, de nyilván, ha csúnyább lesz az infláció, akkor vélhetőleg kevesebbet is fognak kapni. A szociális ellátásokkal sem túl bőkezű a kormány. Fontos megjegyezni, hogy egyébként drasztikus állami szerepvállalás csökkenése mutatkozik meg a jóléti kiadások tekintetében a 2010-es időszakhoz képest, hiszen míg 2010-ben a GDP 31,1 százaléka ment jóléti kiadásokra, addig ez az összeg vagy ez a százalékos arány 2024-ben a GDP százalékához viszonyítottan [[sic!]] csupán 23,2 százalék. A családi pótlék és a gyerekekre jutó juttatások kerete ugyan 9,7 százalékos növekedést mutat, de ez is éppen csak az infláció felett van. Nagyjából ugyanekkora összegű, 8,4 százalékos emelkedés látható a nyugdíjakon is, de ez igazából nem fog olyan mértékű vásárlóerő-bővülést okozni, mint ahogy azt a kormány tervezi, legfeljebb stagnálást, mint ahogy egyébként mi azt gondoljuk, és szerintünk ez így is fog sajnos megtörténni. Én is szeretném elmondani, még akkor is, ha Szeberényi képviselő úr ezt másképp is gondolja, hogy azért azt fontos megjegyezni, hogy a családi pótlék összege nem emelkedett 13 év alatt egyetlen forinttal sem, egyetlen fillérrel sem emelte a kormány, miközben ez a támogatási forma, családtámogatási forma a legfontosabb a családok számára. Erről egyébként több szakértői felmérés is árulkodott, és bizony-bizony ez egy érdemi pénzügyi, családtámogatási forma a családok számára. Megmutatkozik ez abban is egyébként, hogy a fogyasztás jelentős mértékben csökken a mostani időszakban, és bizony-bizony ennek oka az is, hogy a családi pótlék összege, amit a családok kapnak, 13 éve egyetlen forinttal sem változott. Az egyéb szociális támogatások sort pedig közel negyedével csökkentették. Ugyanakkor nem lehet elmenni szó nélkül amellett, hogy azért van itt több ezer milliárdnyi forint olyan célokra, amik finoman szólva sem kardinálisak, vagy éppen nem túlságosan szerencsések ebben a gazdasági helyzetben. Csak néhány példa: közmédia, 126 milliárd forint közpénzt kívánnak jövőre erre fordítani. A titkosított szerződésből, kínai hitelből a Budapest-Belgrád vasút további 103 milliárd. A debreceni oltógyárra, amivel kapcsolatban egyébként Gulyás Gergely miniszter elmondta, hogy a Covid lecsengésével halványlila fogalmuk sincs, hogy mit fognak ott gyártani, 16 milliárd plusz. MLSZ plusz 11 milliárd, illetve további kormányzati kommunikációra 39 milliárdot kap Balásy Gyula; gondolom nem lesz nagy probléma, hogy a következő luxusautóját is meg tudja vásárolni. Kicsit az önkormányzatokról, hiszen elsősorban önkormányzati területen dolgoztam a korábbi időszakban, és a költségvetés kapcsán az önkormányzatok tekintetében szoktam fölszólalni. Ha megnézzük az önkormányzatok jövő évi költségvetését, ugyan valóban növekedés látható nominálisan, de reálértékben, mint ahogy egyébként a 6 százalékos inflációhoz közel mérjük ezt a számot, akkor olyan mértékű növekedés nem látszódik az önkormányzatok jövő évi költségvetésében sem. Mondhatni, itt is a stagnálás jellemzi az önkormányzatok költségvetését, és megint megjegyezhetném, hogy mi van akkor egyébként, ha nem 6 százalékos, hanem ennél magasabb lesz az infláció. A szolidaritási hozzájárulásnak nevezett adóból sokan elmondták már 2020-ban 43 milliárd, 2022-ben a háromszorosa, tavaly 217 milliárd. Idén 307 milliárdot kíván beszedni a kormány, itt érdekes módon a tavalyi évhez képest 41 százalékos növekedés van, azért ez majdnem hétszerese az inflációnak. A gépjárműadó 40 százalékát már régen elvették az önkormányzatoktól, az egész központi bevétel a kormányhoz megy, ez most 100 milliárd. Ha az önkormányzatokat nézzük és a 2019-es állapotokhoz viszonyítjuk, ez az önkormányzatok tekintetében 40 milliárd forintos veszteséget jelent. Szűkebb környezetemben, választókerületemben, Szegeden ezek a számok így jelentkeznek: a gépjárműadó 600 millió forintos elvonást jelent a városnak, a szolidaritási adó, ami korábban, a tavalyi évben 2,9 milliárd volt, idén 3,6 milliárd forint, a tömegközlekedés támogatásának elmaradása inflációval számolva már közel 400 millió forint, közműadó további 500 millió forint, és még sorolhatnám. Megszűnik a „Modern városok” program, de túlságosan a „Magyar falu” program sem áll jól. Összességében tehát elmondható az önkormányzatok tekintetében, hogy a jövő évi költségvetés nem fogja megoldani a gondjaikat. A 2019. évi önkormányzati választások óta a járványhelyzet, az energiaválság ezt súlyosbította, és kijelenthető, hogy a bevételek további csökkenése, a magas energiaárak, az infláció miatt nem valószínű, hogy javulni fog az önkormányzatok helyzete, különösen igaz ez a kistelepülésekre. Éppen ezért módosító javaslatot nyújtottam be, ahogy egyébként ezt a korábbi években is megtettem egyéni, illetve az MSZP-frakció módosító javaslata , amit elsősorban az önkormányzatok finanszírozásának javítása érdekében tettem meg, mely azt szorgalmazza, hogy a gépjárműadó teljes egészében maradjon az önkormányzatoknál, amit tudjanak infrastruktúra-fejlesztésre fordítani, kapják vissza a települések a közösségi közlekedés támogatására szánt 3 milliárd forint támogatást. Egyéni módosító indítványaim között a déli Tisza-híd előkészítésének megvalósítására 2 milliárd. Javaslom, hogy a Szeged-Kübekháza közötti útszakasz felújítása történjen meg, ez egy borzasztó állapotban lévő útszakasz, a Klárafalva-Kiszombor közötti kerékpárút megépítését, valamint az újszentiváni régi iskola felújítását is szorgalmazom a következő időszakban. Visszatérve pedig a költségvetésre, általánosságban azt lehet elmondani, vagy az állapítható meg, hogy azért jelentős mértékűek a megszorítások, és a kormány az eladósodás és a bizonytalanság költségvetését nyújtotta be az Országgyűlésnek. A tervezés alapját képező számok jórészt megalapozatlannak tűnnek, és a piac is komolyan így is kezeli ezt a helyzetet, és ahelyett egyébként, hogy a kormány tulajdonképpen mindent megtenne annak érdekében, hogy az EU-val megállapodjon, hogy a források megérkezzenek, a magyar gazdaság hozzájusson ezekhez a forrásokhoz, sokkal inkább azt látjuk, hogy rombolja a jogbiztonságot, rendeleti úton szabályozzák az országot, és újabb és újabb különadókat és adóemeléseket vetnek be. Az is egyértelműen látszik, hogy a kormányt továbbra sem igazán érdekli a szinte összeomló közoktatási és egészségügyi rendszer, sőt a többi szektorban is látható, hogy az infláció miatt jelentős mértékű megszorításokról kaphatunk tanúbizonyságot. [[12.30]] Több adót szed be jövőre, erről már beszéltünk, és sajnos a családok adóterhe is súlyosodik, pedig egyébként az áfa, illetve a tervezett személyijövedelemadó-bevétel 10 százalék körüli magasabb bevételt eredményez a kormánynak. Mindezek tekintetében és az elmondottak alapján az MSZP nem tudja támogatni a következő évi költségvetést. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Illés Boglárka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is engedjék meg, hogy köszönetem és tiszteletem fejezzem ki államtitkár úrnak és a Pénzügyminisztérium munkatársainak államtitkár úron keresztül is, részben azért, mert most már lassan tíz éve, hogy a tavaszi ülésszakra előkészítik és elénk tárják a jövő évi költségvetés tervezetét, amelyet meg tudunk vitatni, és amely megfelelő felkészülési időt biztosít mind az önkormányzatok, mind a családok, mind a további intézmények és a magyar állampolgárok számára, részben pedig azért, mert most már ez a második alkalom, hogy a költségvetési törvény vitájában részt vehetek, és azt tapasztalom, hogy ilyenkor a baloldali képviselők között folyamatosan növekszik a diploma nélküli közgazdászok száma, és amilyen érveket hallunk, azok a valósággal, úgy gondolom, nincsenek összhangban. De mindezzel együtt, mind a 25 éves szakmai tapasztalattal, valamint azzal a szakmai tudással, amellyel államtitkár úr rendelkezik, igyekszik tisztelettel, alázatosan és szakmai érvekkel alátámasztva válaszokat és megfelelő érveket megfogalmazni. De én úgy gondolom, hogy mivel államtitkár úr egy kiváló sportember, egy hosszútávfutó, ezt itt is láthatjuk, hiszen még a bukdácsolókat is felsegíti, mert a cél egyértelmű, a cél az, hogy Magyarország és Magyarország valamennyi állampolgára, a magyar lakosság védelmét közösen biztosítsuk és garantáljuk. Engedjék meg, hogy még három dologra felhívjam a figyelmet, tekintettel arra, hogy most már hosszú évek óta úgy érzem, hogy a baloldal feje tetejére akarja állítani a világot, és feje tetejére akarja állítani Magyarországot. De ilyenkor, amikor egy ilyen vitát hallgatok, és figyelemmel kísérek, részben itt személyesen, részben pedig az online közvetítésen keresztül, akkor azt látom, hogy ez már egy megtörtént valóság a baloldal vonatkozásában, hiszen vagy fordított szemüvegen keresztül figyelik ezt a költségvetési törvényt, vagy tényleg az ő világuk teljesen a feje tetejére állt, és onnan próbálják szemlélni a valóságot. Hiszen azok a baloldali képviselők fogalmaznak meg kritikákat a költségvetéssel szemben, akiknek az ideje alatt a munkanélküliség 4 százalék felett volt, de a gazdasági növekedés sohasem érte el a 4 százalékot. A nemzeti kormányok alatt ez éppen fordítva van, hiszen a munkanélküliség az, amely 4 százalék alatt van, és a gazdasági növekedés az, amely folyamatosan 4 százalék felett van, helyesebben, a pandémia idejéig ez folyamatosan így volt, és biztos vagyok benne, hogy ez a jövőben is így lesz, a magyar gazdaság teljesítőképességének köszönhetően. Azt is nagyon jól tudjuk, hogy a nyugdíjprémium kifizetésének is ez előfeltétele, tehát látom, hogy ez a 4 százalék önöket teljesen a bűvkörébe vonta. A másik az, hogy az a baloldal fogalmaz meg kritikákat a rezsicsökkentéssel és a rezsicsökkentés fenntartásával kapcsolatban, akinek az ideje alatt, nagyon jól tudjuk, hogy a gáz árát 15-ször emelték. Magyarország vonatkozásában azt is látjuk, hogy a háború és az elhibázott szankciók következtében a Magyarországra importált gáz ára az ötszörösére növekedett, tisztelt képviselőtársaim, és még ezzel együtt is Európában az Eurostat adatai alapján a gáz ára Magyarországon a legalacsonyabb, a villamos energia ára pedig a második legalacsonyabb, amire, azt látom, hogy államtitkár úr következetesen felhívja valamennyi képviselő figyelmét, akik a teremben tartózkodnak, mert ez egy olyan adat, amire azért érdemes, úgy gondolom, figyelemmel lenni. Azt is látom, hogy önöket az sem zavarja, hogy a baloldali képviselők azok, akik Brüsszelben azért dolgoznak, hogy a magyar emberek ne kapják meg a nekik jogosan járó forrásokat [[Varju László: Ez hazugság!]] , és folyamatosan kritikával próbálják illetni a magyar kormányt; azt a magyar kormányt, amely mindent megtesz annak érdekében, hogy megérkezzenek a magyar embereknek jogosan járó források. És itt az elmúlt időszakban, az elmúlt hónapokban pedig valamennyi olyan törvényt elfogadtunk, amely szintén azt hivatott elősegíteni, hogy ezek minél hamarabb megérkezzenek Magyarországra, és a magyar embereknek tudjuk vele biztosítani nemcsak a fejlesztéseket, hanem többek között a pedagógusok béremelését is. Amire szintén fel kívánom hívni a figyelmet, az a védelmi kiadások fontossága. Azért tartom ezt fontosnak hangsúlyozni, mert úgy gondolom, hogy ezt önök sem tudják kritizálni, különösen annak tükrében, hogy nagyon jól tudjuk, hogy a baloldal idején a honvédség létszáma 29 ezer fő alá esett, és ha a GDP-arányban fejezzük ki, akkor picit haladta meg csak az 1 százalékot a honvédelemre fordított kiadások aránya. [[Nacsa Lőrinc: A Vadai-féle honvédelem!]] Úgy gondolom, ebben a rendkívüli időszakban, amikor 2015 óta folyamatosan a minket is sújtó és érintő migrációs hullámmal szembe kell néznünk, amikor már 476 napja kirobbant háború van a szomszédunkban, akkor a katonáinknak és a rendőreinknek nemcsak az ország déli részén, de a keleti részén is biztosítaniuk kell hazánk biztonságát. Itt fontosnak tartom kiemelni és hangsúlyozni, hogy mi GDP-arányosan 2 százalékot is meghaladó mértékben fordítunk a költségvetésből honvédelmi kiadásokra, de ahogy államtitkár úr is fogalmazott, a védelmiipar-fejlesztés ebben még nincs is benne, tehát az még ehhez hozzájön. Tehát ha megnézzük azt, hogy mindez a Gyurcsány- és Bajnai-kormányzatok idején milyen arányokat ért el, és mi az, amire már évek óta a magyar kormány, a nemzeti kormány kellő hangsúlyt és figyelmet fordít a háborút megelőző időszakban ezt már elkezdtük , akkor mindenképpen láthatjuk, hogy melyik az a kormány, amely a magyar emberek védelmét kívánja szolgálni. Úgy gondolom, hogy a célunk egyértelműen továbbra is az kell hogy legyen, hogy a háború költségeit ne a magyar emberek finanszírozzák, illetve hogy a magyarok és Magyarország ne sodródjon bele a háborúba, mert még abban az esetben is, ha a hiperpasszív főpolgármester, Karácsony Gergely szerint hazánk háborúban áll, akkor a mi feladatunk az, hogy először is ennek a kijelentésnek a felelőtlen és veszélyes voltára felhívjuk a figyelmét a magyar állampolgároknak, és az, hogy Magyarország biztonságát, Magyarország védelmét mindenképpen elősegítsük, szavatoljuk, valamint a béke mellett kiálljunk. Tisztelt Ház! Varga Mihály pénzügyminiszter úr az expozéjában, úgy gondolom, hogy megfelelően keretezte és a hangsúlyokat kiemelte a jövő évi költségvetési tervezet vonatkozásában, és ahogy már én is többször elmondtam, a védelmi költségvetés az, ami jelenleg a tisztelt Ház előtt fekszik. Ezekben az időkben kiemelt jelentőséggel bír a stabilitás és a tervezhetőség, a háborús infláció és az elhibázott brüsszeli szankciós politika miatt fontos, hogy előre tudjunk tervezni, ami természetesen nem jelenti azt, hogy időközben nem érdemes a költségvetést áttekinteni, akár ősszel vagy akár a jövő év folyamán. Azt is látjuk, hogy magunkra számíthatunk, azonban fontos, hogy magunkkal szemben ezt elvárásként meg is fogalmazzuk. Úgy gondolom, hogy a költségvetésben az a 220 milliárd forintos tartalék szintén kiemelt hangsúlyt kell hogy kapjon a vita során. Magyarországnak jelenleg tehát olyan kormánya van, amelynek fontos a családok védelme, fontosak a nyugdíjasok, fontos a nyugdíjak fizetőképességének a garantálása, fontos a munkahelyek védelme, a rezsicsökkentés és természetesen a családok biztonsága. Végezetül engedjék meg, hogy ebben a hosszú-hosszú vitában reagáljak pár baloldali hozzászólásra vagy pár baloldali megnyilvánulásra, amelyekre vonatkozóan úgy gondolom, hogy bár a tényekkel és adatokkal már a képviselőtársaim az ezekre való válaszreakcióban többször alátámasztották ezen állítások valótlanságát, és a baloldal további érvkészletét ez nem befolyásolta, és úgy látom, hogy a valóságérzékelésüket sem, de részben a jegyzőkönyv kedvéért, részben pedig a vitát figyelemmel kísérők figyelme érdekében szeretném ezeket egyértelműsíteni. Az egészségügy vonatkozásában az MSZP részéről a tegnapi nap folyamán egészen pontosan az alábbiak hangzottak el: „A jövő évi költségvetés szerint a Fidesz-kormány még tovább csökkenti az egészségügy finanszírozását.” [[12.40]] Ez így, ahogy elhangzott, egyértelműen nem valós kijelentés, ugyanis ezzel szemben az igazság az, hogy közel 2000 milliárd forinttal nagyobb összeg áll rendelkezésre, mint amit a baloldal a 2010-es költségvetés vonatkozásában benyújtott. Mi 2010 óta a bérek tekintetében a legnagyobb arányú növekedést valósítottuk meg az egészségügyben. Úgy gondolom, hogy erre büszkék lehetünk, és természetesen fontos, hogy ezt a tendenciát a jövőben is folytassuk. Nem gondolom, hogy most jelenleg ennek már a végén lennénk. Oktatás vonatkozásában a Párbeszéd azt állította a Parlament falain belül, hogy mi elveszünk az oktatástól. Természetesen ez sem igaz, hiszen az oktatási kiadások 2024-ben meghaladják a 3400 milliárd forintot, és ez a szám egyértelműen mérföldekkel nagyobb, mint amit a 2010 előtti kormány az oktatásra szánt. Felsőoktatásra közel 240 milliárd forinttal, míg a nem felsőfokú oktatásra közel 400 milliárd forinttal több forrás jut, mint 2023-ban, tehát még a tavalyi évhez képest is jelentős mértékű az emelkedés. Számunkra persze ezek a valótlanságok, amelyek a baloldali képviselők részéről folyamatosan elhangoznak, nem meglepőek, hiszen gondoljunk akár Dobrev Klára árnyékminiszterére, egészen pontosan az oktatási árnyékminiszterére, aki még korábban az illegális migrációt is tagadta. Végül pedig a baloldal főnökének a kijelentésére reagálnék, hiszen ő azt állította, hogy a nyugdíjat biztosítási alapon szeretné megvalósítani, és azt az állítást is megfogalmazta, hogy a polgári oldal elvette a nyugdíjasoktól a reményt. Az a bukott miniszterelnök fogalmazta meg ezt az állítást, az a bukott miniszterelnök hazudik ismételten a magyar embereknek, aki a 13. havi nyugdíjat elvette, amely időszak alatt nyugdíjprémium kifizetésére [[Varju László közbeszól.]] tisztelt képviselő úr, nyugdíjprémium kifizetésére nem került sor az önök ideje alatt, nem került sor! Mi pedig az inflációkövető nyugdíjemelést és a 13. havi megemelt nyugdíjat is visszaadtuk [[Varju László: Értékállóság!]] a magyar nyugdíjasoknak, a 13. havi nyugdíjat, amelyet a baloldal a nyugdíjasoktól elvett. Úgy tűnik, mintha frakcióvezető úr folyamatosan elfelejtené, hogy mi történt, de mi itt vagyunk, és igyekszünk erre felhívni az ő figyelmét és az emlékezetét is. [[Varju László: Nem kellene hazudni!]] Engedjék meg, hogy a miniszterelnök úr 2022. március 15-ei ünnepi beszédéből is idézzek, mely szerint ő egyértelműen fogalmazott. Egyértelműen megfogalmazta, hogy a magyaroknak is azt kell tenni, amit valamennyi nemzet figyelembe vesz: magyar fejjel gondolkodni és magyar szívvel érezni. Én úgy gondolom, hogy ez a költségvetés egyértelműen magyar fejjel gondolkodók és magyar szívvel érzők által előkészített költségvetés, éppen ezért én azt kérem önöktől, hogy a képviselők, akik magyar fejjel gondolkoznak és magyar szívvel éreznek, támogassák az előttünk fekvő költségvetést, támogassák még akkor is, ha itt nem dollármilliárdokról vagy -milliókról tárgyalunk, mert lehet, hogy ők a baloldal részéről már többször látnak ilyen kimutatásokat; ez magyar forintban megfogalmazott költségvetés. Én kérem, hogy legyenek kedvesek, és támogassák; legyenek kedvesek, és támogassák, nem azért, mert én kérem, hanem azért, mert ez a magyar emberek és a magyar családok biztonságát és védelmét szolgálja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Sas Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Az előterjesztők a jövő évi költségvetési tervezetet a védelmi költségvetés címmel illették a háborús helyzetre tekintettel. Ebből azt a szomorú következtetést tudjuk levonni, hogy az ezt készítők most május-júniusban is úgy számolnak, hogy a jövő év is egy háborús év lesz, a jövő évben is folytatódnak a harcok. Gondolom, nem árulok el titkot, hogy mi mindannyian egy igazságos békében vagyunk érdekeltek, és nagyon szeretnénk, ha a következő évben már nem egy háborús költségvetéssel kellene terveznünk, viszont ha már ez így alakult, akkor a védelmi kiadások emelése szükséges és indokolt lehet. A kérdés az, hogy az erre félretett anyagi források elégségesek lesznek-e. Nyilvánvalóan a korábban megszokott módon ez a költségvetés is többször módosítva lesz. És akkor a védelemről néhány gondolatot, és kezdjük talán a honvédelemmel, ami a háborús helyzet okán a legfontosabb és a legkiemelendőbb. El kell ismerni, hogy a költségvetési számok ebből a szempontból kiemelkedően magasak, hiszen a NATO-s elvárásokat meghaladó módon tervezünk költeni haditechnikai fejlesztésekre. A háborús tapasztalatok alapján azt kell mondanunk, hogy a modern harceszközök alkalmazása bizony szükséges ahhoz, hogy egy háborút érdemben meg lehessen vívni, és Magyarország védelmi képességei, valamint a NATO érdekeinek érvényesítése végett szükséges, hogy Magyarország honvédsége korszerű eszközökkel legyen felszerelve, legyenek ezek akár harci drónok, mobil rakétatüzérségek, páncélelhárító képesség és légvédelmi képesség, amik nélkül már nincs modern hadsereg. Viszont azt is ki kell emelnünk, hogy az elmúlt időszak sajtóhírei alapján már a szövetségi rendszeren belül sem szolgálnak ki minket, vagy legalábbis egyelőre úgy tűnik, hogy bizonyos modern eszközökhöz nem tudunk hozzáférni, hozzájutni. Szeretném azt is kiemelni, hogy a háború megkezdése óta egyes eszközök nyolc-kilencszer drágábba kerülnek, mint a háború kitörését megelőző napokban. Viszont a fejlesztés szempontjából kiemelten fontos, hogy ne csak modern és korszerű harci eszközeink legyenek, hanem kell hozzájuk ember, olyan magyar katona, aki ki van képezve a kezelésére, és tudja is használni ezeket az eszközöket. Ahhoz, hogy kellő számban álljanak rendelkezésre katonák, nyilván egy sokkal jobb bérezésre van szükség. Láthattuk Koszovóban és ezúton is elismerésemet fejezem ki azoknak a magyar katonáknak, akik ott helytálltak, és jobbulást kívánok azoknak, akik megsérültek , láthattuk azt, hogy ugyanazt a feladatot látták el a katonáink, mint például az olasz katonák, ugyanazoktól a csapágygolyóktól sérültek meg, viszont azért érdemes megnézni egy olasz vagy egy nyugat-európai katona és egy Magyarországon szolgálatot teljesítő katona bérét. Én azt gondolom, hogy akik Európa biztonságát védik, európai bérekben részesüljenek. A másik talán fontos biztonsági, védelmi kérdés a rendvédelem kérdése. Láthatjuk, hogy a rendőrség jelentős létszámhiánnyal küszködik, és azt is láthatjuk, hogy egyre fokozódik a rájuk nehezedő nyomás, különösen a határövezet térségében. Az embercsempészek, akik rátelepedtek a bevándorlásra, kihasználva őket, sanyargatva őket, és egyébként nagyon erőszakosan és durván lépnek föl a magyar határvédelmi szervekkel kapcsolatban, a határokon átnyúló módon követik el a bűnös tetteiket és az erőszakos cselekményeiket; ezek újabb és újabb kihívások elé állítják a rendőreinket, és sajnos a hivatalos személyek elleni erőszakok száma is kiugróan magas volt az elmúlt időszakban. Így a rendőrök egyéni védőfelszerelésének modernizálása és ezeknek a beszerzése szükséges és indokolt. Tovább nehezíti a helyzetet, hogy az elmúlt időszakban a kvótákkal kapcsolatos döntés bizony-bizony azt eredményezheti, hogy megemelkedik a bevándorlók száma, ezáltal az embercsempészet jelensége is egyre jobban megerősödik, és ez újabb és újabb kihívások elé fogja állítani a magyar rendvédelmet is. Természetesen ez nem támogatható. Nem árulok el ezzel titkot, hogy a rendőrök létszáma növelésének talán a legegyszerűbb módja, hogy a most már lassan, sőt másfél évtizede befagyasztott rendvédelmi illetményalapot meg kell emelni, ami 38 650 forint 2008 óta. Igen, tudom, hogy a tavalyi évben fegyverpénz és egyéb juttatások útján többet kerestek a rendőrök, azonban meggyőződésem, hogy a törvénybe foglaltan, a törvény által garantáltan biztosított béremelés a valódi megoldás arra, hogy a rendőreink többet keressenek, ezáltal részben megtartja a meglévő állományt, illetőleg sokkal könnyebb lesz toborozni is, így a létszámgondok fölszámolásával a rendőrség is hatékonyabban tudja biztosítani mind a belső területek, mind pedig a határvédelemmel kapcsolatos, törvényben megfogalmazott kötelező feladatait is. Néhány szót szeretnék ejteni a tűzoltók helyzetéről is, hiszen a tűzoltók helyzete is eléggé problémás. Ott is nagyon-nagyon jelentős létszámhiánnyal küszködnek. Láthatjuk azt, hogy egyes szerkocsik már csökkentett létszámmal mennek ki. Tehát ez a hatékonyság szempontjából egy rendkívül kockázatos helyzet. Az elmúlt napokban pattant ki egy hír, ami számomra elképesztő, és azt gondolom, hogy ezzel mindenképpen kell valamit kezdeni. A Belügyminisztérium levélben értesítette a hivatásos állományú tűzoltókat, hogy áprilistól megszűnt a csoportos élet- és baleset-biztosításuk. [[12.50]] És jelen pillanatban, ha úgy nézzük, akkor biztosítás nélkül mennek ki egy olyan szolgálati feladat ellátására, amely szükségszerűen életveszélyes helyzetet jelent számukra. Egyébként álláspontom szerint a magyar kormányzat mulasztásos törvénysértésben van, hiszen a ’96. évi XXX. törvény kimondja, hogy a tűzoltók számára ezt a csoportos biztosítást meg kell kötni, és így kell hogy ellássák a szolgálati feladatukat. Én azt gondolom, ez egy olyan indokolatlan kockázat, hogy nem szabad hagyni, hogy a tűzoltók a továbbiakban is így vonuljanak ki. A magyar költségvetés több ezer milliárd forintból ki kell hogy tudja gazdálkodni azt a nagyságrendileg 150-200 millió forintos pluszköltséget, amellyel a tűzoltók számára ezt a biztosítási rendszert újra életre lehet hívni. Én azt kérem önöktől, hogy ne spóroljanak a tűzoltók életén, a tűzoltók biztonságán. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Szabó Zsolt képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő 2024. évi költségvetés néhány olyan gondolatot vet fel bennem, ami miatt egy szakmai kérdéscsoporttal szeretném kezdeni a felszólalásomat; egyrészt a felelős gazdálkodás kötelezettsége, hiszen valljuk be, néha olyan felszólalásokat hallunk a parlamentben, amik a Magyarországon rendelkezésre álló és működő jogszabályi hátteret mintha nélkülöznék. Utalok itt a bruttó elszámolás elvére, az összemérés elvére, a kötelező könyvelés meglétére és egyéb ilyen dolgokra. Mire gondolok konkrétan? Az előttem felszólaló képviselők közül például az MSZP képviselője, aki sajnos már nincs bent a teremben, konkrétan elmondta az árfolyammal kapcsolatos felvetését, hogy hogy van megtervezve az árfolyam. Nos, utalnék egy korábbi időszakra 2002. VI. 12. , amikor az előrejelzések alapján a magyarországi teljes devizaárfolyam-rendszer három hét alatt megborult, és pont az ő kormányzásuk alatt egy teljesen ellenkező hatást váltott ki. Nagyon sok kis- és közepes vállalkozás akkor megszűnt létezni, és bezárta a kapuit. Utalok egy másik alapvető hibára, amit folyamatosan hallok, amikor azt hallom, hogy 6 százalékkal van valamely terület támogatása megnövelve, vagy mondjuk, 10 százalékkal több juttatás ér el valamilyen területet. Nos, nemcsak az árbevételt, nemcsak a bevételt, nemcsak a bevételnövekményt kell nézni, hanem a belső szakmai tartalmat is. Ez különösen igaz például az oktatásügyben, ahol is a belső tartalom mindig változhat, gyereklétszám, normatíva, egyéb ilyen kérdés, és amikor összehasonlítok két számot, akkor járok el helyesen, ha ezeket a szakmai tartalmakat ismerem. A harmadik észrevétel, amit szeretnénk tenni: ahhoz, hogy egy ország költségvetését, a ’24. évi költségvetést összeállítsuk, nem kell megvárni azt, hogy 2022-t lezárjuk, hiszen amikor már lezárunk egy költségvetést, az státuszjellegű lesz, de valójában a könyvelés, a költségvetés egy folyamatos eljárásrend, és a 2022. évi adatok már jóval előbb rendelkezésre állnak. Én biztos vagyok benne, hogy a 2024. évi költségvetés egy felelősségteljes költségvetés. Amit azonban ne felejtsünk el: a felelős gazdálkodás azt is jelenti, hogy mindannyian tudjuk, hogy több pénz kellene erre a területre, erre a területre, erre a területre, erre a területre, de ha annak nincs megfelelő bevételi oldala, akkor a költségvetés megtervezésekor nagyon nagy hibát követek el. Szeretnék utalni 2004-re, amikor ennek meglett az eredménye az ország költségvetésében. Úgy teszek felelős lépéseket, úgy rendezek béreket, emelek területeket, írok életpályamodellt, hogy tudom a fedezetét hosszú távon, és azt hiszem, ekkor gazdálkodom felelősen a költségvetéssel, ekkor tervezek jól. És néhány számot, hogyha megengedik, hadd mondjak, ami számomra nagyon fontos, és a Magyarországon élő emberek számára is nagyon fontos. Az egyik a Nemzeti Foglalkoztatási Alap. Sokszor felvetődik a kérdés, hogy miért nem segélyt adunk, miért nem támogatást adunk, miért szeretnénk munkát adni, miért szeretnénk a teljes foglalkoztatást. Nos, nagyon egyszerű: mi azt szeretnénk, ha hosszú távon a magyar családok biztonságban tudnák nevelni a gyerekeket, biztonságban tudnának élni és megélni; és azt szeretnénk, hogyha minél több munkahely keletkezne, és minél több munkahelyet tudnánk megőrizni és támogatni. Szeretném elmondani: nincs az országnak olyan területe, ahol ne lenne betöltetlen álláshely, nem is kevés. Az álláshelykeresőket támogatjuk, 2024-ben mintegy 130 milliárd forintos kerettel, és ugyancsak a közfoglalkoztatásra, a Start-munkaprogramra, amit én nagyon fontosnak tartok és az én körzetemben, Heves 3. választókörzetben rengeteg pozitív eredménye van , 125 milliárd forint áll rendelkezésre, tehát ezt a két kiemelt területet folytatni fogjuk. Ugyancsak kiemelten szeretném megjegyezni, hogy 85 milliárd forinttal az EU-ból érkező elő- és társfinanszírozási programokat szeretnénk erősíteni, és ezenkívül még az átképzésre, a munkahely-, munkaerőváltásokra jutó pénzügyi források is rendelkezésre állnak. Amit szeretnék elmondani, még az is elhangzott itt, hogy mert a kis- és közepes vállalkozásokat nem támogatjuk. Két kiemelt terület, az egyik az allokáció, a magyar allokáció. Amikor egy multinacionális cég letelepedését támogatjuk, akkor azzal együtt magyar cégeket is támogatunk; rengeteg magyar beszállító van, társcég, együttműködő cég. Erre konkrét példákat lehet mondani, tudok mondani nem szeretnék cégnevet mondani olyan területeket, ahol egy cég körül több mint száz kis-, közepes magyar vállalkozás működik és dolgozik. És a másik, csak egy dologra szeretnék utalni. Czerván György képviselőtársam a hozzászólásában elmondta, hogy közel 200 milliárd forinttal a vidéken működő kis-, közepes vállalkozásokat támogatjuk a vidékfejlesztési program keretein belül. Mindegyik a gazdaságban közvetlenül megjelenő és közvetlenül finanszírozott, de akár említhetném a hosszú ideje működő Széchenyi-kártya- és nagyon sok egyéb programot, például az energetikailag kitett cégek közvetlen támogatását, az energiaátalakítási programokat, ebben van rengeteg magyar forrás is és van európai uniós forrás is, ha már itt vagyunk. Ma már többször beszéltünk a nyugdíjalap kérdéséről; szeretnék néhány számot a tisztázás érdekében elmondani. A nyugdíjalap, tudjuk, több mint 6000 milliárddal, egész pontosan 6019,9 milliárd forinttal van tervezve 2024-ben. Ennek jó része nyilvánvalóan a befizetett nyugdíjjárulékból származik, azonban a magyar kormány is mintegy 464,7 milliárd forinttal támogatja ezt az egész kört. És ami nagyon fontos: benne van a magyar költségvetésben a hölgyek 40 éves jogosultsággal történő nyugdíjba vonulásának a lehetősége, ez egymaga 467,4 milliárd forint. De ugyanúgy benne van ebben a körben a 13. havi nyugdíjra a finanszírozás megtervezése 449 milliárd forinttal, és benne található 20,5 milliárd forinttal a nyugdíjprémium. Nem lehet elégszer elmondani, ezek tényszámok, amik megvannak, rendelkezésre állnak; ez is a nyugdíjasok napi megélhetését segíti és lehetővé teszi. És az infláció mértékét követően természetesen megtalálhatók ezen a területen azok a kiegészítések, amik egyelőre a 6 százalékos inflációval vannak tervezve, de természetesen ez több lesz a költségvetés módosításával az is fedezve lesz , és a nyugdíjasok megkapják ezt a többletértéket. Elhangzott több módon és több oldalról az Egészségbiztosítási Alap kérdése; én néhány tényezőre szeretnék kitérni. Elhangzott, hogy: mert nem működik. Arányszámokat hadd mondjak: az egészségügyi befizetések, hozzájárulások, az úgynevezett szochóból az Egészségbiztosítási Alapot érintő pénzek 51 százalékban fedezik 2024-ben az Egészségbiztosítási Alapot. Ehhez a magyar kormány a központi költségvetésből 42,7 százalékot tesz hozzá, ez nem kevés érték. És abban biztos vagyok, hogy akár a kórházi rendszer, a körzeti orvosi rendszer, akár az ügyeleti rendszer finanszírozása biztosítva lesz. Megtalálható a költségvetésben az új orvosi ügyeleti rendszer finanszírozása; megtalálható benne minden olyan elem, akár a nemzetközi gyermekmentő szolgálat, ami szükséges ahhoz, hogy a magyar egészségügyi rendszer működjön. [[13.00]] És megtalálható benne az egészségügyi dolgozók, a szakápolók béremelése és bérrendezése. Én úgy gondolom, hogy ez egy stabil jövőképet mutat a magyar egészségügy számára is. Még egy területet szeretnék megemlíteni, ez a szociális ellátás területe; ez a kérdés mindig előjön. Ne felejtsük el, a szociális ellátás mindig három lábon áll. Egyrészről az állam: nyilvánvalóan ide lehet tenni az államot és a különböző kiegészítő szervezeteit; másrészről az önkormányzatok, akik szintén nagyon sokat tesznek, segítenek, hozzátesznek, ehhez kapcsolódnak akár az egyházi szervezetek, amelyek ezeket a rendszereket fenntartják; és harmadrészt maga a család. Ne felejtsük el: minden szociális ellátás mögött ott van a család; minden gyermekellátás mögött, minden idősellátás mögött ott kell lennie a családnak, mi ebben hiszünk. Ez a mi gondolkodásmódunk, és mi azt szeretnénk, hogyha ez egy stabil rendszerként működne. Nyilvánvaló, még egyszer mondom, nincs olyan költségvetési terület, ahol ne lehetne többletpénzt hozzátenni; mi ezt mind nagyon jól tudjuk, és ezért dolgozunk együtt. Ezért az a kérésem tisztelt képviselőtársaimhoz itt a Házban, hogy fogadjuk el a 2024. évi költségvetés tervezetét; támogassuk ezt a költségvetést, és őrizzük meg azt a pénzügyi stabilitást, amit az elmúlt 12 évben fenn tudtunk tartani és meg tudtunk őrizni. Kérem szépen, hogy szavazzák meg ezt a jogszabályt, szavazzák meg ezt a törvényt, hogy tudjon működni Magyarország. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A Mi Hazánk képviselőcsoportjából Apáti István képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Akkor én szeretném ismertetni, hogy a Mi Hazánk Mozgalom miért nem tartja elfogadhatónak ezt a költségvetésitörvény-javaslatot. Hosszan sorolhatnám ezeket az indokokat, jóval az időkeretemen túl is, de menjünk vissza egy kicsit mélyebben az okok feltárásához és a jelenlegi gazdasági helyzet feltárásához. Egyrészt a Mi Hazánk meglehetősen felelőtlennek tartja azt a hozzáállást, hogy az október 15-ei határidő előtt ennyivel korábban nyújtják be ezt a javaslatot. Önmagában normál üzemmódban, békeidőben, normális gazdasági viszonyok közepette sem biztos, hogy előremutató, mondjuk, május végén vagy június közepén a következő évi költségvetést tárgyalni, de jelen helyzetben, amikor csak a bizonytalansági tényezők száma növekszik szinte napról napra, egyenesen felelőtlenségnek tartjuk. Következésképpen: kódolva van ebben a javaslatban, hogy többször kell majd módosítani akár egyébként a hiánycéllal kapcsolatos meghatározásokat, a tervezett infláció mértékét és egyéb fontosabb paramétereket vagy sarokszámokat is. Hallottam itt a délelőtt folyamán Banai államtitkár úrtól, hogy milyen jó az, hogy a hitelminősítőknél talán kivétel nélkül Magyarországot a befektetésre ajánlott kategóriába sorolják, befektetésre ajánlják. Nagyon érdekes a hozzáállásuk, hiszen jól emlékszem arra, hogy a 2010-14 közötti időszakban, amikor sorozatban leminősítéseket kapott az ország, akkor önök pontosan arra hivatkoztak, hogy nehogy már külföldön mondják meg ezt is, hogy a magyar gazdaság milyen állapotban van, milyen mutatókkal rendelkezik, majd önök, ugyanúgy mint mindent, ezt is sokkal jobban tudják, és teljesen mindegy, abszolút nem számít, hogy a hitelminősítők mit mondanak. Amikor negatív véleményt fogalmaztak meg, akkor önök így minősítették a hitelminősítőket. Amikor pedig a hitelminősítők az önök számára kedvező, az önök szívének-fülének kedves szavakat mondanak, akkor rögtön erős hivatkozási alapként jönnek be ezzel az idei költségvetési vitába is. Ez meglehetősen furcsa és ellentmondásos hozzáállás, tisztelt kormánypárti képviselők. Vannak azonban ettől jóval nagyobb gondjaink. Az egyik, azt hiszem, kimondhatjuk itt a sok handabandázás, mellébeszélés meg mézesmázos felszólalás után, hogy minimum még egy évig nem lesznek uniós költségvetési pénzek. Nem fogja az ország sajnos megkapni a Fidesz és a baloldal vagy balliberális oldal harca vagy háborúja miatt a fejlesztési pénzeket. Adja a Jóisten, hogy tévedjek nem vagyok ellendrukker, és a Mi Hazánk sem tartozik az ellendrukker pártok körébe , de egyszerű politikai logikából kiindulva ez könnyen megindokolható. Körülbelül egy év múlva kerül sor az EP- és az önkormányzati választásokra. A balliberális oldal akár a nemzetközi, akár a hazai valószínűleg úgy gondolkodik, hogy megpróbálja kiéheztetni a várban lévőket, és minél több bástyát, főleg vidéki nagyvárost vagy akár kisebb várost, 10 ezer fölötti várost elvenni a Fidesztől; minél több polgármestert delegálni oda, hogyha az elégedetlenség nagy lesz akár egyébként a nagyobbrészt önöknek köszönhető infláció miatt, akár az uniós fejlesztési lehetőségek elmaradása miatt , ha bejön még egy kemény tél, nem sikerül megfékezni az élelmiszer-inflációt, és még a villany- és gázárak is növekednek, akkor bizony önök, az uniós költségvetési források visszatartásával együtt, ezek kumulált hatásaként több helyen akár nehéz helyzetbe is kerülhetnek véleményem szerint a baloldal valahogy így gondolkodik , hiszen pontosan emlékszik arra a hazai baloldal, hogy az önök kétharmada a 2006. őszi önkormányzati választásokkal kezdődött. Amikor az őszödi beszéd két héttel a választások előtt nyilvánosságra került, nagyon sok, nemcsak nagy-, hanem kisvárosban is ez megfordította a közhangulatot. És ezt próbálja most a baloldal valahogy önök ellen fordítva a 2024-es önkormányzati választásokra a maga javára megismételni, gondolván, hogy esetleg a 2026-os parlamenti választásoknak jóval nagyobb esélyekkel fut neki, mint a megelőző négy országgyűlési választáson bármikor. Éppen ezért nagy összegben mernék rá fogadni, hogy legalább még egy évig fejlesztési forrásokat nem fog kapni az ország. Egyébként nem más, mint Nagy Márton miniszter úr meg is erősítette ezt a feltételezésemet vagy feltételezésünket. Ő azt mondta, hogy: az országnak fel kell készülni az uniós források nélküli létre. Ez meglehetősen szomorú, és a Mi Hazánk szerint innentől kezdve azért megfontolást érdemel, hogy akkor vajon azt a 700-800 milliárd forint közötti befizetést nem önöknek, a magyar embereknek kötelességee teljesíteni, kötelességee vállalni. Persze, rögtön továbbvezetve a gondolatot: akkor annak milyen következményei lesznek, hogyha azok a befizetések nem történnek meg. Mert ha nem kapja meg az ország a forrásokat, akkor vajon magunkra nézve kötelezőnek kelle elismerni azt a 700-800 milliárd forintot, amelyet akár pedagógusbér-emelésre, vagy esetleg különböző fejlesztésekre is el lehetne költeni. Jelen állás szerint, hogy mondjak némi jó hírt is, az agrárforrások, az agráriumot érintő források még érkeznek. Én nagyon remélem, hogy ez így is marad, hiszen amennyiben az Unió az agrárium különböző jogcímeihez tartozó pénzeket sem fizeti ki, akkor alapjaiban kérdőjelezhető meg, hogy mennyi értelme van még Magyarország uniós tagságának. Bár egyébként, hogyha önök a kínai hitelek feltételeként és az uniós források helyett a kínai, sajnos jórészt hitelalapú források feltételeként szereplő akkumulátorgyárak helyett élelmiszerfeldolgozó-ipart erőltetnének, és olyan felvásárlási környezetet teremtenének meg, hogy a magyar parasztemberek, különösen a kis- és közepes családi gazdaságok verejtékes munkájának gyümölcsét nem a kereskedőmaffia fölözné le, egyszóval normális felvásárlási árak lennének ebben az országban, akkor egyébként jóval kisebb lenne a kitettségünk és a függésünk az uniós források irányába. Hiszen valljuk be őszintén, tisztelt képviselőtársaim, bármennyire is ügyesek, leleményesek, komoly szellemi és fizikai munkát végeznek a magyar parasztgazdák, az esetek jelentős részében, ha nem lennének az uniós források, a legfinomabban szólva is napi finanszírozási, megélhetési, gazdasági gondjaik lennének. És ez nem az ő hibájuk, hiszen ők a szívüket-lelküket kiteszik, termelnek, gazdálkodnak tisztességgel, becsülettel, hanem egész egyszerűen azokból a felvásárlási árakból ilyen rezsiköltségek mellett, ilyen inputanyagárak mellett, amelyek, mondjuk, a lengyel gazdákéhoz képest háromszorosába vagy négyszeresébe kerülnek, nem lehet versenyképesen termelni, sőt túlélni sem. Ez is stratégiai hiba; a költségvetésben sajnos semmilyen fordulatot nem látunk. A Mi Hazánk Mozgalom szerint élelmiszerfeldolgozó-ipart kellene építeni; önök szerint meg az akkumulátorgyárakat, meg a német autóipart erősíteni. Gyakorlatilag az ország költségvetési egyensúlya nagyrészt ki van téve Brüsszelnek, Németországnak és Pekingnek. Úgy gondolom, hogy ez nagyon távol áll az igazi nemzeti keresztény-konzervatív, függetlenségre és önállóságra törekvő gondolkodástól vagy értékrendtől, de jelen pillanatban ilyen koordináta-rendszerben, ilyen nehézségek között kell megtervezni ezt a költségvetést. Szeretném jelezni, hogy várnék már beismerő vallomást, vagy várnék már olyan mondatokat önöktől, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy valamiben felelősséget éreznek, felelősséget viselnek, felelősséget vállalnak, hiszen minden nehézség és politikai aknamunka ellenére azért mégsem lehet mindig a külső körülményekre hivatkozni. [[13.10]] Hiszen önöknek mégiscsak volt a 2024-es költségvetésitörvény-javaslat beterjesztése előtt több mint egy évtizedük arra, hogy egyrészt élelmiszer-feldolgozó ipart teremtsenek meg, hogy önálló magyar nemzetgazdaságot hozzanak létre, hogy ne csak egy szűk, kivételezetti vállalkozói kört erősítsenek meg, hanem a mikro- és kisvállalkozói kört is jelentősen feltőkésítsék legális módon gondolom ezt , és akkor tényleg válságálló lenne, mondjuk, a magyar gazdaság. De így, hogy néhány nagyjából két kezünkön meg tudjuk számolni kiemelt vállalkozó vagy vállalkozás kapott csak jelentős segítséget az elmúlt 12 évben, értelemszerűen nagyon gyengék a mutatóink és nagyon gyengék a lehetőségeink. Önök szerint ez a védelem költségvetése, szerintünk pedig a bizonytalanság és a kiszámíthatatlanság költségvetése ez, amelyet, borítékolom, több alkalommal kell majd a következő időszakban, bizonyára még ebben a naptári évben is módosítani. Azzal, hogy önök milyen inflációval számoltak tavaly a 2023-as költségvetési javaslatban, jól tudjuk, hogy mennyire mellélőttek. Önök azt gondolták, hogy majd 3-4 százalékos infláció lesz. Nézzék meg! Januárban 25,7 volt; februárban 25,4; márciusban 25,2; áprilisban 24,7 és májusban 21,5. [[Nacsa Lőrinc: Nem csökkent?!]] Hát, ez nagyon messze van attól a 3 százaléktól, nagyon messze van, Nacsa képviselő úr! Az én matematikai ismereteim szerint még a 21 is a hétszerese a 3 százaléknak, tehát mondjuk, ez a nem talált, nem süllyedt kategória, és nagyon komoly alultervezést mutat. Az élelmiszer-infláció januárban még 44 százalék volt, de májusban is 33,5 százalékot látunk, úgyhogy rendkívül aggasztóak ezek a mutatók. Én azt javasolnám önöknek nagy tisztelettel, hogy hassa át önöket az a bölcsesség, ami Lázár miniszter urat az építési beruházások rendjéről szóló törvényjavaslat kapcsán, és halasszuk el ennek a vitáját, és térjünk erre vissza majd a kora ősz vagy az ősz közepe tájékán, bőven ráérünk akkor is elfogadni a költségvetésitörvény-javaslatot, ugyanis ez így, ebben a formában a nagyon gyenge szakmai minőséget is épphogy csak megüti. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel lezárult egy felszólalói kör. Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Meg is adom a szót a DK képviselőcsoportjából Vadai Ágnes képviselő asszonynak, az Országgyűlés jegyzőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rengeteg önjelölt biztonság- és védelempolitikai szakértőt hallgathattam ma, már-már vezérkari főnöki szintre jutottak ez nem túl magas, szeretném mondani, az elmúlt éveket tekintve. Ugyanakkor ezek a képviselők, akik itt megnyilatkoztak, folyamatosan csöndben voltak, amikor több száz 45 év feletti, 25 év szolgálati viszonnyal rendelkező katonát indoklás nélkül kirugdostak, de akkor is, amikor a katonanők egy jelentős része szexuális zaklatással nézett szembe a Magyar Honvédségben. De hogy segítsem az ő fejlődésüket, néhány számot nézzünk már! 2010 és 2015 között önök a GDP 1 százaléka alatt költöttek a Magyar Honvédségre, lényegében kivéreztették azt. ’15-ben és ’16-ban éppen súrolta az 1 százalékot, majd ’16-tól kezdve közbeszerzés alóli mentesítéssel, titkos eljárásban 5000-10 000 milliárd forintnyi összeget determináltak a költségvetésben 2035-ig. A Honvédelmi Alap amelyre most annyira szeretnek hivatkozni nyilvánvalóan a korábban megkötött szerződések fizetési részleteit tartalmazza, amelyeket önök euróban és dollárban kötöttek meg, természetesen másfajta árfolyamon. Sokan dicsekedtek önök közül a védelmi ipari fejlesztéseket illetően. Ez leginkább külföldi cégek magyarországi gyártókapacitását jelenti, nem a magyar védelmi ipar fejlesztését, ami alapvetően a bukott miniszterüknek a homokozója. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Én azt szeretném önöknek mondani, hogy ebben a Házban soha nem volt olyan ellenzéki képviselő, aki ne támogatott volna értelmes, átlátható honvédségi fejlesztést, soha! Hende Csaba több alkalommal jött el bizottsági ülésre, 150 milliárdot szeretett volna helikopterre költeni; mi támogattuk is, csak éppen önök és az önök kormánya nem támogatta ezt. Ugyanakkor, képviselőtársaim, engedjék meg, hogy felhívjam az önök figyelmét egy dologra: a vas ember nélkül semmit nem ér, és önök most éppen azt teszik, hogy vasat szereznek be, de az embereket kirugdossák a Magyar Honvédségből. Éppen ezért az árnyékkormány volt az egyetlen, amely ezzel a kérdéssel foglalkozott [[Nacsa Lőrinc: Ne! Na, ne!]] önök soha, egyetlenegyszer nem foglalkoztak a katonák sorsával, a katonák dolgával. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző asszony. Ugyancsak kétperces felszólalásra jelentkezett Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Vadai Ágnes képviselő asszonynak reagálnék; köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Hát, nem először vitatkozunk erről, de hát pontosan tudjuk, hogy 2010 előtt Gyurcsány Ferenc és Vadai Ágnes hogyan tette tönkre a Magyar Honvédséget [[Dr. Vadai Ágnes felnevet.]] , és mi történt 2010 előtt. Hát, ugye, azt mondta a képviselő asszony helyesen egyébként , hogy a vas mit sem ér ember nélkül. Hát, nézzük meg, hogy 2010-ben Vadai Ágnes áldásos tevékenysége révén mennyi volt a honvédelem tartalékosainak a létszáma! 17 fő, tisztelt képviselő asszony, 17 fő! Emlékezzünk rá, hogy 2002-ben a honvédség engedélyezett létszáma 45 ezer fő volt, 2007-ben alig érte el a 23 500 főt hát, ezt nevezem én leépítésnek, tisztelt képviselő asszony. Ugye, azt is tudjuk, hogy több mint ötven honvédelmi szervezetet, katonai szervezetet szüntettek meg, köztük egészségügyi és oktatási intézményeket is; felélték a honvédség raktárkészleteit, és a pótlásukra még csak nem is készítettek tervet Vadai Ágnesék, és 1,7 százalékról 1,1 százalékra csökkent GDP-arányosan a védelmi kiadás Gyurcsány Ferenc kormányzása alatt, Vadai Ágnes honvédelem-irányításával. Elherdálták a honvédség vagyonát; kivonták a rendszerből a gépesített lövészképesség gerincét alkotó mintegy 500 lánctalpas harcjárművet, a pilótaképzés közepes kategóriájú sugárhajtású kiképző repülőgépeit, a felújított és modernizált T-72-es típusú harckocsik közül 77-et elajándékoztak, és a vontatók zömét is eladták. A katonák illetményein nem emeltek, így méltatlan helyzetbe sodorták még a katonák családjait is, tisztelt képviselőtársaim. Ebben a keretben, ebben a kontextusban érdemes értékelni Vadai Ágnes képviselő asszony felszólalását, mert ha valaki sokat ártott a Magyar Honvédség ügyének, a magyar hadseregnek, az pont Gyurcsány Ferenc és Vadai Ágnes volt, hiszen volt olyan harci eszköz, amit a fém árában adtak el, tisztelt képviselőtársaim, a fém árában adták el ezeket, elherdálták és leépítették a Magyar Honvédséget. Szerintem szégyen, és nagyon helyes, hogy most egyre többet költünk erre, és nem egyre kevesebbet, ahogy ők tették. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a kétperces felszólalások körét befejezzük. Most rendes felszólalásra a DK képviselőcsoportjából Gréczy Zsolt képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nacsa Lőrincnek csak annyit szeretnék mondani, hogy nem akkor akarták a lengyelek kirúgni a magyarokat a NATO-ból, hanem most. Magyarország akkor a NATO megbecsült tagja volt, most pedig a lengyel szárazföldi erők parancsnoka ki akarja rúgni Magyarországot a NATO-ból, merthogy orosz-, Putyin-barátok lettek önök. Ennyit erről! [[Nacsa Lőrinc: Totó kutya!]] Tehát mi valóban képviseltük a magyar honvédelmet [[Nacsa Lőrinc: Totó kutya! Az elnök csenget.]] , önökkel ellentétben, és a magyar nemzeti érdeket önökkel ellentétben. A következő néhány percben azért inkább elsősorban a médiáról és a kultúráról szeretnék beszélni. A magyar sajtó annyiban nyertese ennek a költségvetésnek, hogy a Fidesz természetesen megint számolatlanul önti bele a pénzt a hazugsággyáraiba, a magyar állami médiába, amelyről egyébként éppen a napokban derült ki egy videóban, hogy hogyan hamisítják meg azokat a beszélgetéseket, amelyeket ők maguk rögzítenek az emberekkel az utcán, hogy bemutassák körülbelül a közvélemény állapotát. Ezek a hazugsággyárak segítik fenntartani azt a propagandával alátámasztott hatalmat, azt a diktatúrát, amelyet az Orbán-kormány jelenleg is gyakorol. Magyarországon jelenleg emiatt nincs is sajtószabadság, és hogyha az Európai Uniónak számos oka van arra, hogy Magyarországnak, illetve az Orbán-kormánynak nem adja oda az uniós pénzeket, akkor többek között az is az oka lehet ennek, hogy Magyarországon nincs sajtószabadság. Ami pedig a kultúrát illeti; hát, ott a kultúrharc nyomja rá a bélyegét a mindennapjainkra. Az utóbbi napokban is egészen elképesztő történetek borzolták a kedélyeket: a Libri felvásárlása például az Orbán-kormány janicsárképzője által, amitől a népnyelv rögtön el is nevezte „illibri”-nek. Ennek nyomán írók és az irodalom más közszereplői rögtön jelezték, hogy ezt a helyzetet nem kívánják elfogadni, és megpróbálják megtenni az egyébként őket is sújtó ellenlépéseket. De mondhatnám azt a botrányt is, amely az Operaház körül alakult ki, ahol például kiderült, hogy az a bizottság, amely arra volt felkérve, hogy döntsön arról, hogy ki alkalmas főigazgatónak, Kesselyák Gergelyt, az egyébként a Fidesz politikai nézeteitől olyan nagyon nem távol álló karmestert javasolta, de valamiért mégis úgy tűnt, hogy Ókovács Szilveszter lett a főigazgató, aminek nyomán például Rost Andrea rögtön közölte, hogy ő a jövőben nem kíván fellépni a Magyar Állami Operaházban, ami egy rendkívül komoly presztízsveszteség az Operaháznak is és a magyar kultúra szereplőinek is; Rost Andrea például egy világhírű opera-énekesnő, akinek a nyilatkozatait a nemzetközi kultúra is továbbviszi. [[13.20]] De nyilván már Miklósa Erika is érti, milyen az, ha valaki nagyon közel megy a Fideszhez, hiszen egy konkurens televízióban megjelent az ő személye, s ezek után a Magyar Televízió rögtön kirúgta, pedig ha valaki, akkor Miklósa Erika többször is hitet tett a Fidesz mellett. Én ezt ugyan nem nagyon értettem soha, de nyilván már ő is látja, hogy ez hiba volt. Azt is ide tudom sorolni, amikor a cannes-i filmfesztiválon egy magyar film díjat nyer, és a mostani hivatalos magyar filmmecenatúra gyorsan kiad egy közleményt, hogy gratulálnak, és ez micsoda fantasztikus magyar filmsiker. Csak kiderül, hogy akik ezt a filmet legyártották, hiába pályáztak ehhez a kormányhoz támogatásért, és gyakorlatilag francia pénzből készítették el ezt a filmet, és hoztak Magyarországnak, a magyar kultúrának sikert. De az Andy Vajna-féle rendszer is megbukott már. Ha Andy Vajna látná azt, hogy jelenleg mi történik a magyar filmgyártásban, akkor, azt gondolom, hogy rettenetesen boldogtalan lenne. Ami a kultúra finanszírozását illeti, de mondhatnám azt is, hogy ami a független színházakkal történik, ott egészen elképesztő módon arra vetemedik a kormány, hogy komplett műhelyeket lehetetlenít el és tesz tönkre. Ugyanakkor például olyan produkciókat hoznak létre, amelyek, hogy úgy mondjam, nem vívják ki a filmes közönség elismerését. Ezek rendkívül komoly problémát jelentenek. S ez azt is jelzi, hogy ezt a kultúrharcot vagy kultúrháborút az Orbán-kormány rendkívül komolyan gondolja. Visszatért a három T, eldönti az Orbán-kormány néhány embere, hogy kit tilt, kit tűr és ki az, akit támogat. Azt gondoltuk, hogy ez a rendszer már a múlté, de sajnos ez nem így történt. A magyar kultúra és a magyar média, a szabad média vesztese a jövő évi költségvetésnek is. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Harmadik napja tart a 2024-es költségvetés vitája itt az Országgyűlés előtt, és le tudok vonni egy-két következtetést ebből a három napból, tisztelt képviselőtársaim. Ez a következtetés a következő: nincs alternatívája annak, amit a Pénzügyminisztérium benyújtott az Országgyűlés elé. Az önök néha hazugságai, néha félrevezető információi, néha vádaskodásai és az az elképesztő pénzszórás, amit önök itt csak szavakban elkövettek, azt gondolom, hogy megborítaná az államháztartást, eladósodáshoz vezetne, növelné a deficitet. Hiszen önök itt az elmúlt napokban olyan verbális pénzszórást hajtottak végre, röpködtek a milliárdok erre, arra, amarra, az önök által fontosnak tartott célokra akartak elkölteni sok száz, sok ezer milliárd forintot, ami egyenes út lenne ahhoz, amit 2010 előtt láttunk, az ország eladósodásához. Márpedig az ország eladósodása nem cél, bárki is állította ezt. A baloldalról többször elhangzott az az állítás, hogy jövőre csak növeljük az adósságokat. Hát, pont az van benne a költségvetésben az Alaptörvénnyel összhangban, hogy csökkenteni fogjuk a GDP-arányos államadósságot a következő évben. Válságos időszakban is csökkentjük az államadósságot, ami azért fontos, hogy a veszélyek korában, válságos időszakban is egy stabil és normális költségvetést tudjon elfogadni az Országgyűlés. Nincs alternatíva! Az önök által előterjesztett ötletek, az önök által idehozott felszólalások mind-mind azt mutatják, hogy Magyarország rendkívül nehéz, rendkívül kiszolgáltatott és rendkívül veszélyes helyzetbe kerülne akkor, ha önök terveznék meg a költségvetést, tisztelt képviselőtársaim. Láttunk már erre példát. Amikor önök tervezték a költségvetést, akkor mindenre kevesebb jutott, megszorítás volt, adóemelés volt, államadósság-növekedés volt. Ebből mindenki azt gondolná, hogy több pénz marad a költségvetésben, de hát, a költségvetési hiányok is óriásiak voltak az önök idejében. Mindenki azt gondolná, hogy ebből a politikából maradt pénz fejlesztésre, miközben csak a munkanélküliség nőtt, de a fejlesztések sajnos elmaradtak a 2010 előtti időszakban. Ezzel szemben most van stabil költségvetése az országnak, van stabil gazdaságpolitikája az országnak. Én azt gondolom, hogy nehéz nem elismerően szólni arról a tényről, hogy egy ilyen válságokkal terhelt időszakban az egyébként önök által is fontosnak tartott területekre több pénz jut, mint az idei évben. Több pénz jut az oktatásra, a felsőoktatásra, az egészségügyre, több pénz jut a honvédelem fejlesztésére. Egészen furcsának találom, hogy önök ezeket a területeket egyébként szavakban fontosnak tartják, még Gyurcsány Ferenc is az oktatás és az egészségügy fontosságáról beszélt, miközben pont ezek azok a területek, amelyekre 2023-hoz képest is több pénz fog jutni 2024-ben. Ne is beszéljünk arról, hogy mennyivel több pénz, több ezer milliárd forinttal több pénz jut ezekre a területekre, ha összehasonlítjuk az utolsó, önök által beterjesztett 2010-es költségvetéssel. Apáti képviselő úr azt mondta, hogy a hitelminősítőket mi úgy használjuk, ahogy éppen az érdekeink kívánják. Hát, én böngésztem a Mi Hazánk Facebook-oldalát, és én a közvélemény-kutatókkal látom önökkel ugyanezt a helyzetet. Amikor önöket jobban mérik a közvélemény-kutatók, akkor hirtelen fontosak, amikor kevésbé mérik jól, akkor meg azt mondják, hogy ez csak egy szám, ezzel nem kell foglalkozni, nem biztos, hogy igazak ezek a számok. Azt gondolom, ha komolyan veszünk valamit és egyszer hivatkozunk rá, akkor hivatkozzunk rá máskor is. Egyébként a költségvetés a leginkább matematikai vita itt az Országgyűlésben, hiszen itt tényszámok állnak szemben tényszámokkal. Itt nem érzésekről, nem az önök általi valóságérzékelésről kell beszélni, hanem konkrét leírt számok vannak a költségvetésben. Össze lehet hasonlítani, hogy ezek a számok hogy viszonyulnak az idei évi költségvetéshez, és össze lehet hasonlítani, hogy hogy viszonyulnak ezek a számok a 2006-os gyurcsányi, a 2007-es gyurcsányi, a 2008-as gyurcsányi vagy a 2009-es gyurcsányi költségvetéshez. Olyan irgalmatlan különbségeket fognak találni, tisztelt képviselőtársaim, ami, azt gondolom, hogy egészen különös. Látjuk azt, hogy amikor Varju Lászlóék voltak felelősek a gazdaságpolitikáért, akkor hogyan ment csődbe az ország, hogyan lett nagy a munkanélküliség és hogyan emelték folyamatosan az adókat. Gréczy képviselő úrra is szerettem volna egypár mondatban reagálni. A költségvetéshez nem sok köze volt annak, amit mondott, ugyanakkor ő művészek neveit idehozva minősítette őket fideszesnek, nem fideszesnek, meg úgy gondolta, hogy listázásra való az országgyűlési felszólalása Gréczy képviselő úrnak. Megteheti, ehhez nyilván joga van, de szerintem nem ízléses, hogy elismert művészeket elkezd ilyen szempontból listázgatni. A DK háza táján nem nagyon látunk ilyeneket, lehet, hogy ezért is van ez a kényszer a képviselő úrban, hogy így szólaljon föl. Apáti képviselő úr idehozta az EU-s forrásokat is. Többen is beszéltek az európai uniós források ideérkezéséről vagy ide nem érkezéséről. Szerintem nagyon egyszerű a képlet. Ha visszaemlékeznek az elmúlt egyéves parlamenti ülésezésünkre, akkor azt fogják tapasztalni, hogy több mint 17, most már 19 törvényt módosítottunk az európai uniós megállapodások értelmében. Egyébként minden egyes szavazásnál tetten érhető az, hogy ki az, aki érdekelt volt a megállapodásban és ki az, aki nem. Például Gréczy és Varju képviselő urak nem voltak érdekeltek abban, hogy az Unió megállapodjon Magyarországgal. Gyurcsány Ferenc rádióinterjúja óta tudjuk, hogy ők szándékosan a magyar haza ellen dolgoznak. Molnár Csaba nyilatkozata óta tudjuk, hogy ők szándékosan hazafias kötelezettségüknek tekintik azt, hogy ezek a pénzek ne érkezzenek Magyarországra. [[Varju László: Mondja ezt Nacsa Lőrinc, aki folyamatosan hazudik!]]
Tisztelt Képviselő Úr! Lesz lehetőség két percben válaszolni.
Azt képzeljék el, tisztelt képviselőtársaim, hogy Gréczy Zsolt és Varju László hazafias kötelezettségének tekinti azt, hogy a pedagógusok, az önkormányzatok, a kis- és középvállalkozások ne kaphassanak európai uniós forrást. [[Gréczy Zsolt: Miért hazudsz?]] Azt közölték, hogy ők ott voltak, és ők próbálták jogi köntösbe az ön főnökének a szavai ezek bújtatni azt a politikai eljárást, amelynek keretében a brüsszeli politikai testület zsarolásra használja az európai uniós forrásokat. Én arra kérném önöket, hogy próbálják meg meggyőzni Dobrev Klárát, Rónai Sándort, Molnár Csabát és Ara-Kovács Attilát meg persze Gyöngyösi Mártont, Cseh Katalint, Donáth Annát és Ujhelyi Istvánt is, hogy ne azon dolgozzanak 5-6 millió forint havi fizetésért Brüsszelben, hogy ne kapjuk meg a forrásokat, hanem próbálják meg a kapcsolatrendszerüket, a kapcsolati tőkéjüket, a politikai befolyásukat a balliberális elvtársaik körében arra használni, hogy megkapják a magyar tanárok, a magyar kis- és középvállalkozások, a magyar önkormányzatok és a magyar civil szervezetek ezeket az európai uniós forrásokat. [[13.30]] Mennyivel jobb lenne, és akkor talán nemcsak üres szavak lennének Gréczy Zsolt szájából, hogy bármiféle nemzeti érdeket fontosnak tartanak, akkor nemcsak üres lózung lenne ez, hanem megtöltené tartalommal, képviselő úr, ha rávenné a párttársait, akik az Európai Parlamentben dolgoznak, hogy megérkezhessenek ezek a források. Hiszen mi megtettük azokat a kötelezettségeinket, amiket vállaltunk, mi kompromisszumkészen mentünk tárgyalni, mi közösen Brüsszellel végigvettük azokat a törvénypasszusokat, ahol ők változtatást kértek, volt, amit elfogadtunk, volt, amit nem tartottunk fontosnak, de mivel kérték, megcsináltuk, és ennek eredményeképpen most azt látjuk, hogy jelen pillanatban tovább folytatódik a politikai zsarolás, és igazából a végén megint odalyukadunk vissza, hogy mivel mi nem állunk be az önök háborúpárti táborába, ezért nem engednek, nem engedik meg, hogy kifizessék ezeket a nekünk jogosan járó európai uniós forrásokat. Mert szeretném azt is tisztába tenni, hogy zavar engem, hogy önök rendszerint brüsszeli pénz meg ajándék pénz, meg kegypénz, meg ilyen módon hivatkoznak az európai uniós forrásokra, holott ezek járnak Magyarországnak, ez nem valamiféle könyöradomány, hanem ez jár a magyar embereknek, a magyar kis- és középvállalkozásoknak és a magyar tanároknak. Szerintem érdemes lenne ilyen módon hozzáállni a költségvetés kérdéséhez, ilyen módon hozzáállni az európai uniós forrásokhoz, nem akadályozni a magyar nemzetet, hogy további sikereket érjen el így közösen, hanem esetleg néha-néha-néha egy picit eltekintve a múltjuktól, az ideológiájuktól, a nemzetköziségüktől, egy picit a magyar érdek mentén egy picit félretenni az irántunk való gyűlöletüket. Hiszen az a probléma, hogy önök jobban gyűlölnek bennünket, mint amennyire szeretik a hazájukat, ez egy betegség, reméljük, majd túl lesznek rajta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kétperces felszólalásra. Meg is adom a szót Dávid Ferenc képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. Igazából nem terveztem hozzászólni, de nagyon sokan emlegették a nyugdíjkérdést, és minden képviselő, Nyitrai képviselő úr, Illés képviselő asszony és Szeberényi képviselő úr is beszélt arról, hogy a kormány megvédi a nyugdíjakat. Nagyon hosszú időre vissza lehetne tekinteni, de az ember memóriája rövid, én arról beszélnék csak röviden, hogy a tavalyi évben mi történt a nyugdíjakkal, hogy hogy nem védték meg önök a nyugdíjat. Nagyon egyszerű a történet: tavaly 14 százalékos nyugdíjemelés volt, a nyugdíjas-infláció 15,2 százalék volt, minden magyarországi nyugdíjas bukott 1,2 százalékot, és ezt kétszer bukta el, mert egyszer nem kapta meg visszamenőlegesen, egyszer nem építették be az idei emelésbe. A másik, ami rendkívüli módon mutatja a nyugdíjak devalválódását az elmúlt évtizedben, hogy 2010-ben az átlagkereset és az átlagnyugdíj viszonyát nézve ezt mi úgy hívjuk, hogy helyettesítési ráta ez 70 százalék volt. 2022-ben az átlagnyugdíj és az átlagkereset aránya 50 százalék, ez azt jelenti, hogy a magyarországi nyugdíjak a bérekhez képest jelentős módon leértékelődtek. Szeretném azt is elmondani önöknek, soha nem szokták megtenni, de jelezném, hogy vannak olyan, euró fizetőeszközön kívüli országok, mint Lengyelország, illetve Csehország, ahol az euró, illetve az adott nemzet fizetőeszközének az árfolyamromlása 10-13 év alatt összesen 4, illetve 10 százalék volt. A magyarországi forint- és euróárfolyam legalább alsó hangon 40 százalékkal romlott. Ha ezeket a nyugdíjakat átszámolják euróba, na, akkor megnézhetjük, hogy a nyugdíjak vásárlóértéke hogy őrződött meg 13 év alatt. És beszéljünk az idei évről is, mert nagyon fontos! Az idei évben öt hónap eltelt az évből, minden egyes hónapban 20 százalék felett volt az infláció, a nyugdíjas-infláció mindig a magasabb volt. Szeretném megkérdezni, hogy a 15 százalékos nyugdíjemelés, ami január 1-jétől volt, hogy a bánatban tudja kompenzálni a 25 százalékos, 23 százalékos inflációt. Nyugodtan kimondhatjuk, hogy a magyarországi nyugdíjasok finanszírozzák a költségvetést, gyakorlatilag megelőlegezik. Szégyen és gyalázat, hogy a legvédtelenebb két és fél millió embert használják önök arra, hogy finanszírozzák az egyébként keszekusza államháztartást! Köszönöm a türelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja a vitában a frakció további időkeretéről a Fidesz képviselőcsoportja javára lemondott. Kérem a technikai munkatársakat, hogy ennek megfelelően írják át az időkereteket. Köszönöm szépen. Rendes felszólalásra Varju László képviselő úrnak adok szót, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Nem tekintem hivatásomnak azt, hogy Nacsa Lőrinc képviselőtársam álláspontját vagy lelkiállapotát befolyásoljam, de mindenesetre néhány mondatot azért szeretnék hozzáfűzni. Ha a Fidesznek, jelesül a KDNP-nek az az internacionalista törekvése, hogy Magyarországot kiszolgáltassa Oroszországnak, drágán vegyen tőlük gázt, egyébként pedig az Európai Unióban beépített ügynökként képviselje Oroszország érdekeit, amit egyébként önökről már gondolnak világszerte, már egészen odáig fajult, hogy az önök megbízhatóságát is kétségbe vonják, akkor, ha valóban védelemről, Magyarországról beszélnének, akkor nem ezt tennék. Egy dolgot intézzenek el, méghozzá a jövő héten: Svédország NATO-csatlakozását szavazzák meg. Ne dumáljanak itt arról, hogy mi az, amit önök védelemre költenek, hanem arról beszéljenek, ami Magyarország számára a legnagyobb biztonságot jelenti, mégpedig a nemzetközi közösség és nem pedig az Oroszországnak való kiszolgáltatás, mint ahogy azt ön is teszi. Jelen esetben ilyen értelemben az európai uniós források ugyanebbe a kategóriába tartoznak, hogy önök arra hivatkoznak, hogy másvalamit megakadályoz önöknél. De azt kell hogy mondjam, tisztelettel és ezt már inkább államtitkár úrnak mondom, mert ilyen értelemben megkapta a lehetőséget arra, hogy majd elmondja a záró gondolatait , hogy két éve rendelkezésre áll az európai uniós forrás ahhoz, hogy Magyarország számára ezt a gazdaság felhasználhassa. Ezt a két évet önök elvesztegették. Két év alatt képtelenek voltak megoldani azt, hogy Magyarországnak az európai értékrendnek megfelelő mint amit magunk is képviselünk feltételeket és körülményeket meg tudják határozni. Ehelyett mondvacsinált okokkal azt gondolom, ma már egyértelmű, akár a miniszterüket, minisztertársukat, kormánytársukat nézem , igen, önök lemondtak erről az európai elkötelezettségről. Önök már olyan utakat járnak be, ami egyébként jellemző volt az elmúlt két évben már, hogy az Európai Unión kívüli utakat keresnek maguknak, és olyan finanszírozási megoldásokat tesznek, ami Magyarországnak nem érdeke. Államtitkár úr, magyarázza el nekem, hogy mi az oka és miért érdekünk 4 milliárd dolláros elkötelezettséget nagyon magas kamaton felvállalni. Csak azért, hogy egyébként ezt a hatalmat, amit most önök birtokolnak, ezt megőrizzék, ahelyett, hogy az egyébként sokkal kedvezőbb forrásokat igénybe vegyék? Egyébként pedig, ha még visszautalhatok arra, hogy ki volt az vagy mi volt az, ami az európai uniós források felhasználása és igénybevétele tekintetében Magyarország számára egyértelműen azt követelte, hogy ne kaphassa meg, az, tisztelt kormánypárti képviselőtársak, a Fidesz volt. Orbán Viktor volt az, aki 2006 után követelte, ő volt az egyetlen, aki Magyarországnak ártani akarva kifejezetten arra szólította fel az Európai Uniót, hogy ezeket a forrásokat ne biztosítsa. Most nem beszélek arról a korábbi árulásukról, amikor elmentek és feljelentették Magyarországot csak azért, hogy egyébként még a csatlakozás időszakában is ártsanak Magyarországnak. Tehát ilyen értelemben, kedves Nacsa képviselő úr, fejezze be a hazudozást, és mondja el őszintén, hogy miket tettek itt az elmúlt időszakban! Ebbe a kategóriába tartozik természetesen az a rész is, miszerint, ahogy államtitkár úrtól elvárom, hogy a Magyar Nemzeti Bank veszteségének rendezésére vonatkozó elképzelésükről beszéljen, ne hallgassák el, mert a 2000 milliárd forintot, amivel tartoznak ebben, azt a költségvetésben önöknek meg kell jeleníteni. Ezt mondom, már csak azért is, mert ha az elmúlt hónapokban, de inkább évet mondok, arra volt mód, hogy a Tokaj-Hegyalja Egyetemre 75 milliárd forintot átutaljanak, és egyébként ezt 38 diákra és 40 oktató, de egyetemi oktatót még nem tudtak ott találni elköltsék, és az ő számukra biztosítsák azt, hogy államkötvénybe fektethessék, majd egyébként ezután önök kamatot fizetnek, hát, azt gondolom, hogy elfogadhatatlan így. Összességében véve azt gondolom, hogy ez a költségvetés nem szolgálja Magyarország érdekét, ezért kérem szépen, hogy az árnyékkormány javaslatait, amelyeket módosító formájában benyújtottunk, miszerint az önök áremelési költségvetésével szemben mi a béremelés költségvetését javasoljuk alternatív költségvetésként, kérem, hogy ezeket fogadják el és támogassák. Tegyenek a magyar emberek érdekében! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]] [[13.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, Banai Péter Benő államtitkár úr kér szót. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Természetesen a zárszó keretében több mindenre kitérek, de nem akartam terhelni a zárszót azokkal a gondolatokkal, amelyeket Varju László képviselő úr hozzászólása után érzek, úgyhogy most el kell mondjam. Amiben egyetértünk, képviselő úr: az európai értékek képviselete fontos. És képviselő úr úgy fogalmazott, hogy önök az európai értékeket képviselik. Ha ez alatt az európaiérték-képviselet alatt azt értjük például, hogy milyen módon vitatkozunk egy-egy kérdésről, akkor talán abban is egyetérthetünk, hogy nem célszerű egy szakmai vitában az Országgyűlés falai között fasizálódott rendszerről, árulásról, Taigetoszról szólni, mint ami jelzők, szavak elhangzottak a költségvetés kapcsán. Tehát kérem, hogy európai módon, ami jelen esetben azt jelenti, hogy kulturált módon, vitatkozzunk ezekről a kérdésekről, ha szabad ilyen kérést megfogalmaznom. Ami a tartalmi dolgokat illeti, egyrészt a jegybankveszteség térítése. A képviselő úr másodszor említette a mai nap folyamán, hogy erről szóljunk. Varga Mihály miniszter úr az expozéban egyértelműen elmondta, hogy ez egy olyan kérdés, amellyel az országgyűlési tárgyalás alatt foglalkozni kell. Az Országgyűlés tárgyalása első helyen a plenáris ülésen valósul meg, második körben a bizottsági üléseken, és majd az eredeti tervek szerint július 7-én kerül sor a végszavazásra. Miért fogalmaztunk így, és miért kell ezzel a kérdéssel foglalkozni? Egyrészről a Covid alatt minden európai uniós ország az Európai Bizottság kifejezett ösztönzésére az államháztartási hiányt és az államadósságot növelte annak érdekében, hogy az úgynevezett anticiklikus gazdaságpolitika keretében megvédje a gazdaságot, megvédje a munkahelyeket. Tehát amikor piaci visszaesés van, akkor az államnak kell belépni keresletgenerálással tette ezt a magyar kormányzat is , adócsökkentésekkel, plusz beruházási programok elindításával. Azt gondolom, ennek meg is lett az eredménye, hiszen a rendkívül magas foglalkoztatotti szintet meg tudtuk őrizni, viszont ezt követően a legtöbb európai ország elkezdte az adósságának a csökkentését, Magyarország is így tett: 2021-ről 2022-re is érdemben csökkent az adósságráta, és reményeink szerint az idei év végére ez 70 százalékos GDP-arányos szint alá csökken. Miért kezdem ezzel? Mert jelenleg kihívás mindenki számára, hogy csökkentse a hiány és az adósság szintjét. Igen ám, csakhogy a háború után az inflációs szint felszökött, ez szigorú monetáris politikai intézkedéseket tett szükségessé Európa számos országában, és ez mindenütt, nem csak Magyarországon, a jegybanki veszteségek megjelenését eredményezte. Két folyamattal találkozunk tehát: egyrészről a költségvetési stabilizációs igénnyel, azzal a stabilizációval, amit Magyarország is végrehajt, hiszen 2020 után 2021-re csökkentettük a hiány szintjét, 2021-ről 2022-re, a választási évben csökkentettük az államadósság-ráta és a hiány szintjét, ez a tervünk az idei évben is, és szeretnénk folytatni 2024-ben is; másrészről ebben a hiánycsökkentésben jelentkezik a jegybank veszteségtérítési igénye. Ismétlem: nem magyar specialitásról van szó, Európában számos helyen látjuk azt, hogy épp amikor a hiányt kell csökkenteni, amikor a kiadásokat kell visszafogni, jelentkezik a jegybankok veszteségtérítési igénye. Azt látjuk, hogy Európában különböző szabályok vannak. Van olyan ország, ahol nincsen a központi költségvetés részéről térítési kötelezettség, és van olyan ország, ahol egy adott évi veszteséget a következőben gyakorlatilag teljesen meg kell téríteni, tehát itt azért széles választási lehetőség van. Természetesen a hatályos szabályok alapján kell eljárni, de ezt a szabályozást azért lehet módosítani az esetben, ha egy adott kormányzat, egy adott Országgyűlés ezt kezdeményezi, és természetesen amennyiben az európai uniós illetékes szervek ezzel egyetértenek. Tehát ismétlem: egy olyan problémával nézünk szembe, ami nem magyar specialitás, Európában mindenütt jelentkezik, és a megoldások között látunk olyan példát is, ahol nincsen egyáltalán veszteségtérítési kötelezettség, és olyat is, hogy egy adott évi veszteséget szembe lehet állítani a jegybanknál a későbbiekben jelentkező nyereséggel. Tehát ez az a kérdés, amelyet európai aspektusban is, más európai országok gyakorlatát nézve is át kell tekinteni, és amelyet, ahogy említettem, Varga Mihály miniszter úr az expozéban is említett, és amely kérdéssel mi magunk is, a kormányzat és a jegybank is foglalkozik. Ami a számokat illeti, ott Varju képviselő urat pontosítanom kell. A Költségvetési Tanács is szólt a jegybank veszteségtérítéséről, Windisch László elnök úr, az Állami Számvevőszék elnöke is szólt erről, illetve az Állami Számvevőszék dokumentuma is tartalmaz erre vonatkozóan információt. Ugye, a hatályos szabályok szerint a jegybank veszteségének a következményeként előálló negatív saját tőke értékét kell öt év alatt a költségvetésnek megtéríteni a hatályos szabályok alapján. Ez közel nem 2000 milliárd forint, amit képviselő úr említett, hanem az idei veszteségből fakadó, ismétlem, negatív saját tőkének az egyötöd része. Ezt a jelenlegi becslések alapján a Költségvetési Tanács a GDP 0,5 százalékára prognosztizálta, tehát ez nagyságrendileg 400 milliárd forint, de ismétlem, nem tudjuk, hogy az idei évben a jegybank vesztesége pontosan mekkora lesz, hiszen a jegybank alapvetően nem az eredményére fókuszál, nem erre kell fókuszálnia, hanem az infláció elleni küzdelemre. Azt gondolom, hogy azért látszódnak a jegybanki lépéseknek is az eredményei, és a kormányzati lépéseknek is az eredményei. Az árfolyamot sokan említették; kifejezetten erős az árfolyam, kifejezetten erős a forint árfolyama, mondjuk, az elmúlt fél év, háromnegyed év tükrében. Tehát azt gondolom, arra kell fókuszálnunk, hogy az inflációt törjük le, és az infláció letörésének az egyik mellékhatásaként valóban jegybanki veszteség keletkezik, nemcsak Európában, hanem máshol is a világon. Én azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetés ezzel együtt, ezzel a még nyitott kérdéssel együtt arra kell hogy fókuszáljon, hogy akármilyen mértékű is lesz a jegybankiveszteség-térítés, próbáljuk meg a GDP-arányos hiányt 3 százalék alá levinni, és az adósságrátát csökkenteni, hiszen ez mindnyájunk közös gazdasági érdeke, erről szól a jövő évi költségvetési tervezet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a fennmaradt időkeretek adta korlátokat is figyelembe véve kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy kíváne zárszót mondani. [[Banai Péter Benő jelzésére:]] Igen, kíván mondani. Parancsoljon, öné a szó. Az időkerete 30 perc.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy megköszönjem önöknek azt a munkát, amit a 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat elmúlt két és fél napos vitája során végeztek. A tervezhetőséget szem előtt tartva az Országgyűlés idén is a nyári szüntet megelőzően tárgyalja a következő évi költségvetésitörvény-javaslatot. Az elmúlt két és fél napban önmagában ezt a tényt is komoly kritikák illették; elhangzottak vélemények, amelyek támogatták ezt az immár kilencéves kormányzati gyakorlatot, és voltak olyan vélemények, amelyek kritikát fogalmaztak meg. Abban szerintem egyetértés lehet közöttünk, hogy a háború árnyékában, a háború mellett a kiszámíthatatlanság a gazdasági környezetet illetően nagyobb, mint egy stabil időszakban, most nagyobb a kiszámíthatatlanság, mint három-négy-öt évvel ezelőtt volt. Ugyanakkor épp a háború, az elhúzódó háború miatt azt is látnunk kell, hogy minden bizonnyal ez a háború egy-két héten, egy-két hónapon belül nem fog befejeződni. Ezért azt is látnunk kell, hogy ha a költségvetésitörvény-javaslat vitájára ősszel kerülne sor, elképzelhető, hogy akkor a háború okán ez a kiszámíthatatlanság nem lenne kisebb. Ugyanakkor a korai költségvetési tárgyalásnak azért az az előnye, azt gondolom, kétségtelenül megvan, hogy a gazdasági szereplők, a családok a kormányzat gazdaságpolitikájának irányait jóval korábban megismerhetik, mint ahogy a költségvetési év elkezdődik. [[13.50]] Vonatkozik ez az adószabályok változására, vonatkozik ez arra, hogy milyen programokat kíván folytatni a kormányzat 2024-ben. Azt gondolom tehát, hogy vannak kockázatok, amely kockázatok valószínűleg néhány hónap múlva is velünk lesznek. Ezeket a kockázatokat részben a költségvetési tartalékokkal, részben aktív kormányzással lehet kezelni. A korai költségvetésnek vannak előnyei. Azt gondolom, hogy az előnyöket és a kockázatokat mérlegelve szükséges az Országgyűlésnek a döntést meghoznia a költségvetés elfogadásakor. A 2024. évi költségvetés mint korai költségvetés, egyértelmű irányt szab a tekintetben, hogy milyen gazdaságpolitikát kívánunk folytatni, és melyek azok a főbb értékek, szempontok, amelyek meghatározhatják a jövő év gazdasági folyamatait. Ez az egyértelmű irány a védelem. A 2024-es költségvetést tehát védelmi költségvetésnek hívjuk, hiszen háborús időkben olyan költségvetésre van szükség, amely garantálja hazánk biztonságát, megvédi a családokat, a nyugdíjakat, a munkahelyeket és a rezsicsökkentést. Jövőre a legfőbb feladat a korábban elért eredmények megvédése, fenntartása, másrészt a pénzügyi stabilitás és a költségvetési fegyelem. Nehéz időket élünk. Sokszor említettem, hogy például Németországban az ottani kormánytól független elemzők az idei évben gazdasági visszaesést várnak. Látjuk azokat a gazdasági folyamatokat, amelyek Európát jellemzik, legyen szó csekélyebb gazdasági teljesítményről, legyen szó magas inflációról. Egy ilyen időszakban kifejezett érték az, hogyha az elért gazdasági eredményeket meg tudjuk védeni, és mellette a háború árnyékában az ország fizikai biztonságát tudjuk erősíteni. Ebből tehát az következik, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat szándéka, hogy biztosítsa az ország fizikai biztonságához szükséges forrásokat. Gazdasági vonalon pedig cél a rezsivédelmi rendszer fenntartása, a családtámogatási rendszer fenntartása, a gyermekvállalás anyagi segítése. Cél az elért, szinte teljes foglalkoztatottság megvédése, illetve a további munkahelyteremtés támogatása, és természetesen cél továbbra is a nyugdíjak vásárlóerejének megvédése, ebbe beleértendő a 13. havi nyugdíj biztosítása, és amennyiben a gazdasági teljesítmény lehetővé teszi, nyugdíjprémium fizetése. Ezeken a célokon kívül a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat a hosszabb távú gazdasági növekedést is támogatja, hiszen alapvetően a magánszféra beruházásainak költségvetési támogatásával, az innováció finanszírozásával, a felsőoktatás megemelkedő finanszírozásával a hosszabb távú gazdasági növekedésnek is alapot kívánunk adni. Lényeges, hogy a költségvetés az említett célokon túl érdemben nagyobb forrásokat tartalmaz 2024-ben 2023-hoz képest a sokszor említett oktatási, egészségügyi területen, de számos területen a közszféra dolgozói is béremeléssel számolhatnak. Engedjék meg, hogy ezen célokon belül a rezsicsökkentésről szóljak néhány szót! Az infláció az egyik legnagyobb kihívás nemcsak Magyarországon, hanem mindenütt Európában. Az infláció letörése érdekében a családok kiadásai között jelentős súlyt képező rezsikiadások alacsonyan tartása végett jövőre is számolunk a Rezsivédelmi Alappal. Ennek az összege az 1300 milliárd forintot meghaladja. Aligha lehet a vitában elhangzott jelzők szerint családnyúzó vagy megszorító költségvetésnek minősíteni azt, amely ekkora összeg kifizetésétől mentesíti a családokat, az állami, civil, önkormányzati és egyházi szervezeteket. A honvédelmi kiadások érdemi emelkedését senki sem vitatta, legfeljebb annak értékelésében volt nézeteltérés. A 2024. évi költségvetési javaslatban valóban megerősödik a Honvédelmi Alap, melynek kerete 2024-ban 1310 milliárd forint körüli lehet, és a Honvédelmi Minisztériumban szereplő kiadásokkal együtt az összes honvédelmi kiadás a GDP 2 százalékát meghaladhatja. Ezt minden bizonnyal teljes mértékben indokolja, illetve elsőrangú fontosságúvá teszi a szomszédunkban zajló említett háború. A legtöbb megszólaló között egyetértés volt abban, hogy stratégiai cél a családok támogatásának növelése annak érdekében, hogy a születések száma tovább nőhessen. Az ellenzéki padsorokból hozzászólók egy része is jobbító szándékkal fogalmazott meg észrevételeket, javaslatokat. Ugyanakkor azt is látni kell, hogy Európában már most is a legkiterjedtebb családtámogatási rendszert tartjuk fenn. E rendszer egyes elemei, belső arányai jövőre változnak, így az otthonfelújítási program 2021 végével megszűnt, más területekre viszont több forrás áll rendelkezésre, így például az óvodai vagy bölcsődei finanszírozás összege növekszik, csakúgy, mint a babaváró hitellel kapcsolatos kiadások, ahol részben a növekvő hitelállományra fizetendő kamattámogatás, részben a vállalt gyermekek megszületésével összefüggésben a hitelelengedés miatt nőnek a kiadások. Tehát vannak olyan családpolitikai intézkedések, ahol a konstrukció változatlansága esetén is nőhet jövőre a költségvetési támogatás. Családpolitikai programokra összességében több mint 3300 milliárd forintot fordítunk, ahogy a vitában többek részéről elhangzott, ismétlem, ez európai szinten kimagasló, a GDP 4 százaléka körüli összeg. Az európai szinten látott gazdasági növekedés lassulása ellenére 2023-ban a foglalkoztatásban nem látunk negatív tendenciákat. Reményeink és külső elemzők szerint is a gazdasági növekedés beindulásával és a költségvetési tervezetben foglalt gazdaságpolitika révén 2024-ben megvédhetjük ezt az eredményt. A költségvetési tervezet 4 százalékos növekedéssel számol, amit többen is megalapozatlannak minősítettek a felszólalók közül, és ebben a Költségvetési Tanácsra is hivatkoztak. A kormányzati prognózis valóban az elemző intézetek által várt növekedési várakozások felső sávján helyezkedik el, de nem példa nélküli, tehát nem lehet azt mondani, hogy a költségvetési tervezet makrogazdasági alapja a valóságtól elrugaszkodott. Ezzel kapcsolatban le kell szögezni azt, hogy a Költségvetési Tanács azt állapította meg bizonyos kockázatok, így például a növekedési várakozás megvalósíthatatlansága mellett , hogy a 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat megfelel az Alaptörvényben előírt államadósság-szabálynak, és megfelel annak a célnak, hogy a költségvetési hiány 3 százalék alá csökkenjen. A takarékosság mellett a gazdasági növekedési potenciált emelő beruházások, fejlesztések magas szintje fennmarad 2024-ban, ami a foglalkoztatás középtávon magas szintjének egyik biztosítéka. Ezen kiadások az elmúlt években európai összevetésben kiemelkedően magas értéket értek el. A felsőoktatásra szánt források jelentős emelése hosszabb távon jelenthet támaszt a növekedés és a magas hozzáadott értékű termelés növelésére. Több képviselő részéről erős kritika fogalmazódott meg a legújabb technikát meghonosító külföldi vállalatoknak juttatandó támogatások és a felsőoktatás modellváltása kapcsán is. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Aradszki András váltja fel.]] Álláspontunk szerint viszont az ezen a téren látott erős nemzetközi versenyben szükséges a költségvetési szerepvállalás, épp az említett magas foglalkoztatotti szint megőrzése és a gazdasági növekedésünk magas szinten való fenntartása érdekében. Az ellenzéki oldalon fontosnak tartott olyan témákban is, mint klímaváltozás, megújulóenergia-termelés és hálózatfejlesztés, közösségi közlekedés, agrárium, víziközművek jelentős fejlesztési forrásokat tervezünk, részben európai uniós forrásból. Az ilyen fejlesztések érdekében tehát nyilvánvalóan számítunk az európai uniós támogatásokra, amelyek az erre vonatkozó jogszabályok alapján egyértelműen megilletik hazánkat, és amelyek megszerzése érdekében a kormány mindent megtesz. [[A jegyzői székben dr. Vadai Ágnest Szabó Sándor váltja fel.]] A vitában elhangzottak olyan vélemények, melyek szerint a kormány nem így cselekszik. Az hangzott el, hogy a kormány az uniós pénzek távoltartása érdekében dolgozik. Ez természetesen nem a kormányzat érdeke. A józan észnek és a politikai logikának is ellentmond véleményem szerint az ilyen jellegű álláspont. A költségvetés továbbra is biztosítja a nyugdíjasok felé tett vállalását, azaz biztosítja a juttatások reálértékének szinten tartását. A nyugellátásokra 465 milliárd forinttal több forrást biztosítunk. Az újra gyorsuló növekedés lehetőséget teremt reményeink szerint a nyugdíjprémium kifizetésére. Ehhez a forrást a költségvetési javaslat elkülönítette. Természetesen a 13. havi nyugdíj kifizetésével is számolunk. Összességében tehát a 2010 óta látott nyugdíjak reálértékének 20 százalékos növekedése 2024-ben is megmaradhat, és ismétlem, a gazdasági teljesítmény tükrében remélhetőleg még efölött nyugdíjprémium kifizetésére is nyílik majd lehetőség. [[14.00]] Hangsúlyozni szeretném, hogy a kiemelt területeken kívül családtámogatások, foglalkoztatás magas szintje, rezsivédelem, nyugdíjasok más területeken is érdemi többletekkel számolhatunk. Említettem már az oktatást, ahol 629 milliárd forinttal, illetve az egészségügyet, ahol 424 milliárd forinttal tartalmaz többet az önök előtt lévő jövő évi költségvetésitörvény-javaslat, mint a 2023-as szám. Mindig, az összes hozzászólásomban elmondtam, és azt is gondolom, hogy számtalan feladatunk van az egészségügyben és az oktatásban is, azt a megjegyzést viszont nem tudom elfogadni, hogy az egészségügyi ágazatból vagy az oktatásból a kormány pénzt von ki. Az ellenzék részéről számtalanszor elhangzott ez az állítás, de ez tényszerűen nem igaz. 2023 és ’24 összevetésében, de 2010 és 2024 összevetésében is igaz, hogy nemcsak nominálisan, hanem az inflációval korrigálva reálértéken is nőnek ezen ágazatok támogatásai. Voltak olyan hozzászólások, amelyek hiányolták vagy kevesellték a költségvetési szférában dolgozók bérének emelésére szánt forrásokat. Tényszerűen azt tudom a tisztelt Országgyűlésnek elmondani, hogy a jövő évi tervezet 830 milliárd forintos többletet tartalmaz a közszféra dolgozóinak béremelésére a 2023-as számhoz képest. Ebben benne van az oktatási ágazat béremelése, az egészségügyi béremelés, a rendvédelem, a honvédelem és a kormánytisztviselők egy részének a béremelése. Azon dolgozunk, hogy mindaz a gazdasági növekedés, amely jellemezte az előző évtizedben Magyarországot, 2024-től is jellemző legyen, és ha ez a gazdasági növekedés megvalósul, akkor további területeken nyílhat majd lehetőség a későbbiekben béremelésekre. Az önkormányzati szektorról sok szó volt, nemcsak a mai nap, hanem a megelőző két napon is. Többször elhangzott „az önkormányzatok kivéreztetése” kifejezés. Azt gondolom, ha magunk elé vesszük a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot, akkor egyrészről a számokból azt láthatjuk, hogy a költségvetési direkt támogatások 80 milliárddal növekednek, másrészről a 4 százalék körüli gazdasági növekedés az önkormányzatok számára közel 190 milliárd forint többletbevételt eredményezhet. Összességében tehát az önkormányzatok anyagi helyzete a jelenlegi számításaink szerint a jövő évben javulhat. Ami pedig a mostani állapotot illeti, el kell mondanom, hogy a háborút és a Covidot megelőző utolsó békeévhez képest az önkormányzatok kereskedelmi banki számlán és állampapírban lévő összege a főváros kivételével 883 milliárd forint volt, ez a tavalyi év végére 999,5 milliárd forintra növekedett. Tehát a nehéz időszak ellenére az önkormányzatok megőrizték pénzügyi stabilitásukat, szabad forrásaik 2019-ről 2022 végére növekedtek. Abban bízunk, hogy az idei évben a magyar gazdaság teljesítménye pozitív tartományban lesz, és abban bízunk, hogy jövőre a gazdasági növekedés az említett 4 százalék körüli szinten lehet. Ez pedig az adatok szerint stabil pénzügyi helyzetben lévő önkormányzati rendszer számára előrelépést jelenthet a jövő évben. Mindezen területek, amelyeket említettem, kiemelt területei a költségvetésitörvény-javaslatnak. Láthatjuk, hogy a kormány szándékai szerint mely ágazatban milyen többletforrásokkal, illetve az eddigi eredmények megvédése érdekében milyen kiadásokkal számolunk, ugyanakkor a sokszor említett pénzügyi fegyelmet, stabilitást nem felejthetjük el. Ez alapvető érdekünk, hiszen a magas infláció magasabb államadósság-finanszírozást jelent, és jogi kötelezettségünk is, hiszen ha a gazdaság teljesítménye pozitív tartományban lesz, akkor az Alaptörvény szerint az adósságrátát csökkenteni kell. Épp ezen megfontolások alapján a jövő évre tervezett hiányt a GDP 3 százaléka alá célszerű vinni a kormány javaslata szerint. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Láthatjuk, hogy az említett módon hogyan nőtt az infláció, ezzel összefüggésben az adósság finanszírozásának költsége. Ismétlem: épp ezért lényeges, hogy a költségvetési fegyelmet fenntartsuk, és épp ezért nem javaslom, hogy az Országgyűlés támogassa azokat a vitában elhangzott javaslatokat, melyek felborítanák a költségvetés stabilitását. Példaként említhetem, hogy elhangzott bizonyos ágazatok GDP-arányos kiadásának radikális növelése, az energiahordozók áfakulcsának csökkentése, más áfacsökkentések, személyijövedelemadó-csökkentés vagy az említett, mutatói alapján stabil önkormányzati szektor további pluszfinanszírozása, melyek mögé a fedezetet az elhangzott javaslatok nem tartalmazták. Mindezek a vitában elhangzott tételek több ezer milliárd forintos rést ütnének a költségvetésben, egekbe lökve a kamatkiadásokat és veszélyeztetve az adósságráta csökkentését. Nem lehet eléggé hangsúlyozni, hogy a háború és a szankciók okozta nehéz körülmények között mennyire lényeges, hogy a költségvetési stabilitást úgy biztosítsuk, hogy mellette az anyagi biztonságot megőrizzük a családok széles rétegei számára. Éppen ezért a kormány által javasolt intézkedéseket nem lehet véleményem szerint megszorításokkal vagy családnyúzással aposztrofálni, ahogy azt a vitában néhány ellenzéki hozzászóló tette. A pénzügyi fegyelem kapcsán az adósságráta csökkentését már említettem. Azért beszélünk annyit erről a kérdésről és beszélek én is ennyit erről a kérdésről, mert, ismétlem, az Országgyűlésnek a későbbiekben kell majd döntenie azokról a módosító indítványokról, amelyeket a tisztelt képviselők az általános vita folyamán benyújtottak. Ezek a módosító indítványok, ahogyan láttuk, sok esetben felborítanák a költségvetés stabilitását, és lehetetlenné tennék azt az adósságcsökkentést, amit a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat tartalmaz. Ezért tehát meg kell őrizni az adósságráta csökkentését, de meg kell őrizni azt az eredményt is, amit az adósságfinanszírozásban elértünk, nevezetesen: a magyar lakosság finanszírozási arányát az államadósság egészén belül, ez jelenleg 20 százalék körüli, és azt gondolom, hogy üdvözölni kell azokat az intézkedéseket, amelyek a lakosságot, a magyar családokat tájékoztatják arról, hogy milyen, akár inflációvédett állampapír-befektetési lehetőségek vannak. Több ellenzéki hozzászólással szemben én azt látom, hogy a befektetők és a magyar lakosság is bízik a magyar gazdaságpolitikában. Ezt jól mutatja, hogy az elmúlt 12 hónapban közel ezermilliárd forint állampapír lejegyzését tették a magyar családok, tehát folyamatos a bizalom a magyar állampapír iránt. Tisztelt Ház! A költségvetésitörvény-javaslat benyújtása előtt a kormányzat megküldte véleményezésre a Költségvetési Tanács részére a törvényjavaslatot. A tanács véleményében megfogalmazta és Kovács Árpád elnök úr a vita elején elmondta, hogy a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényben előírtaknak, azzal összhangban az említett államadósság-mutató csökkentése elérhető. Az Állami Számvevőszék is elvégezte ellenőrzését, Windisch László elnök úr szintén kifejtette véleményét, elnök úr szintén úgy látta, hogy a költségvetésitörvény-javaslat megalapozott, az a kitűzött célok elérését reálissá teszi. Mindezek alapján és a vitában elhangzottak alapján én azt kérem a tisztelt képviselőktől, hogy felelősen vitassák meg a benyújtott módosító javaslatokat, kerüljön sor ezeknek az indítványoknak és az esetleges későbbi bizottsági indítványoknak a tartalmi vitájára, de úgy, hogy a költségvetés alapkarakterét, a védelem költségvetését ne kockáztassuk, hiszen ez mindnyájunk alapvető érdeke. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tájékoztatom önöket, hogy a bizottságok a jövő héten tárgyalják meg a módosító javaslatokat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4254. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon! [[14.10]]
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Az imént fejeződött be a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat általános vitája, mely törvényjavaslat ismét említem hazánk biztonságának megőrzésére, a családok, nyugdíjak, munkahelyek, a rezsicsökkentés értékeinek megőrzésére fókuszál. A Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat is több ponton kapcsolódik ezen célokhoz, a honvédelem megerősítéséhez, a családok támogatásához és ahhoz, hogy ezen célokhoz a költségvetési források rendelkezésre álljanak. Korábban a koronavírus-járvány, majd az orosz-ukrán háború kitörése, illetőleg a brüsszeli szankciópolitika is soha nem látott, rendkívüli gazdasági helyzetet eredményezett szerte Európában, így hazánkban is. E rendkívüli gazdasági helyzetben a nemzeti kormány célja továbbra is a szuverén, értékalapú, a magyar családok és Magyarország érdekeit is szolgáló gazdaságpolitika követése. Tisztelt Ház! A Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat célja ezzel párhuzamos. Meg kell teremteni azokat a jogszabályi és szabályozási kereteket, amelyek Magyarország 2024. évi központi költségvetési törvényének végrehajtásához közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat 55 törvény módosítását tartalmazza, amelyek közül a céljaink eléréséhez az államháztartási jogi, valamint a társadalombiztosítási tárgyú és több honvédelmi tárgyú törvény módosítását emelem ki. Mindenekelőtt azonban kérem, engedjék meg, hogy a főbb módosítási javaslatok ismertetése előtt jelezzem önöknek, hogy fontos számunkra az ország működésének stabilitása és a gazdálkodás tervezhetősége, ezért a kilenc éve bevezetett gyakorlat szerint a törvényjavaslat támogatása esetén a módosítások egy része közel fél évvel a hatálybalépésük előtt kihirdetésre kerülhet. A kormány ezáltal biztosítja a kellő felkészülési időt a pénzügyi, gazdasági és szabályozási környezetben bekövetkezendő változások megismerésére. Mindez a gazdaság valamennyi szereplője számára a tervezhetőséget és kiszámíthatóságot jelenti. Mindezek mellett a magyar kormány számára továbbra is alapvetés a kiegyensúlyozott, fegyelmezett költségvetési gazdálkodás, és továbbra is cél az egyszerűbb, rugalmasabb államháztartási rendszer működtetése. Annak érdekében, hogy a gazdasági kihívásokra a magyar gazdaság továbbra is megfelelő időben és hatékonyan reagálhasson, a törvényjavaslat több ponton is érinti az államháztartásról szóló törvény és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény egyes rendelkezéseit. Tisztelt Képviselők! Az államháztartásról szóló törvény módosításainak célja egyértelmű üzenetet hordoz. Az önök előtt lévő törvényjavaslat szerint a hazai költségvetési forrásokból nyújtott támogatások kezeléséért felelős szervezetek a Kincstárban lesznek kötelesek a számláikat vezetni és az állami forrásokat onnan kifizetni. Ez az állami források átláthatóságát, a költségvetés védelmét is szolgálja, tovább erősíti. Az államháztartási szabályrendszer további módosításával megerősítjük azt is, hogy akár a hazai forrásból nyújtott támogatások, akár az úgynevezett csekély összegű támogatások csak akkor kerülhessenek szabályszerűen kifizetésre, ha a már működő, úgynevezett Országos Támogatás-ellenőrzési Rendszerben is nyilvántartásba vételre kerültek. Ezen módosítás egyszerre szolgálja az államháztartás hatékonyabb belső kontrollját, és segíti a támogatások hasznosulásának mérését. Az említett rendszer a Magyar Államkincstár által működtetett informatikai rendszer, ami nyilvántartja a különböző forrásokból, de azonos célt szolgáló támogatások kifizetését, ezáltal jobban kontrollálhatóvá válik, hogy egy-egy célt mikor, milyen forrásból, milyen ütemezésben támogatunk közforrásokból. Szintén az államháztartás működését szolgáló joganyag részeként szükséges külön kiemelni azon változtatásokat is, amelyek alapján szélesedik a kormány irányítása alá tartozó fejezetek irányító szerveinek mozgástere. Az új, átcsoportosításokra vonatkozó szabályok végrehajtására az államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett kerülhet sor. A kiegyensúlyozott költségvetési gazdálkodás elvének érvényesülése érdekében, ezen forrásmozgásokkal szemben a pénzügyminiszter a kormányülésen kifogással élhet majd a jövőben, ha a központi költségvetés védelme ezt indokolja. A módosítás ugyanakkor nem jelenti azt, hogy a családtámogatásokra, az egyes ellátásokra vagy akár az uniós forrásból nyújtandó támogatásokra szolgáló források csökkenthetők lennének. A módosítás lényege az tehát, hogy a kormány irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél, például egy minisztériumnál, ha megtakarítás keletkezik valamely előirányzaton, akkor az adott költségvetési forrásért felelős miniszter azt más célra átcsoportosíthassa. A pénzügyminiszter pedig, ha ezzel nem ért egyet, akkor a kormányülésen kifogást jelenthet be. Ez az átcsoportosítás nem vonatkozhat az említett családtámogatásokra vagy az említett európai uniós forrásokat tartalmazó előirányzatokra. Az államháztartási szabályrendszer módosításával szélesedik a honvédelem mozgástere is, amennyiben a hazánk védelmére szolgáló szerződések megkötéséről, a haditechnikai eszközök beszerzéséről van szó. Ezért számos, a hon védelmét szabályozó törvény módosításával további egyszerűsítési javaslatot is teszünk. E módosítások mindegyike a költségvetésnek és végrehajtásának védelmét szolgálja, egyben pedig a védelmi szolgálatot ellátó személyi állomány részére is egyszerűsítéseket tartalmaz. Könnyebb lesz tehát a hosszabb távú honvédelmi célú szerződések megkötése, természetesen költségvetési kereteken belül. Tisztelt Ház! Ahogyan az önök előtt is ismert, hazánk európai uniós forrásból finanszírozandó, úgynevezett Helyreállítási és Ellenállóképességi Tervének része a magyar nyugdíjrendszer felülvizsgálata is. Nem pénzről van szó, hanem arról, hogy az Európai Bizottság azt kérte cserébe az európai uniós felhasználásokért, hogy vizsgáljuk át a magyar nyugdíjrendszer működését. A Bizottság szabta tehát feltételül ezt a követelményt annak érdekében, hogy Magyarország hozzáférjen az európai uniós forrásokhoz. Emiatt az önök előtt lévő törvényjavaslat több módosítása az Európai Bíróság gyakorlatának átültetését, az adminisztrációs terhek csökkentését, egyértelműbbé tételét is szolgálja. Engedjék meg, hogy tájékoztassam önöket arról, hogy a nyugdíjbiztosítási rendszert érintő első úgynevezett mérföldkő 2023 végén lezárul azzal, hogy egy független nemzetközi szakértő nyilvánosságra hozza a magyar nyugdíjrendszerről szóló jelentését, aminek előkészítése jelenleg folyamatban van. E szakértői jelentésben foglalt megállapítások és javaslatok alapján kezdődhet meg a társadalmi és gazdasági partnerekkel folytatandó konzultáció arról, hogy milyen változtatásokat szükséges, célszerű megtenni a magyar nyugdíjrendszerben. A tartalmi kérdések felülvizsgálatára legyen az a nyugdíjemelések módszere vagy a kiszámítás részei csak komplex módon, az egyes elemek kölcsönhatását is mérlegelve, az említett felülvizsgálat keretében, rendszerszemléletben kerülhet sor, és természetesen ebben a fontos, súlyos kérdésben az Országgyűlésnek kell bármilyen jellegű kérdésben döntést hozni. Tisztelt Ház! Az önök előtt lévő törvényjavaslatban a nyugdíjak védelme mellett az egészségügy hatékonyabbá tételét érintő módosításokat is előterjesztünk. A magyar emberek magasabb színvonalú egészségügyi ellátása érdekében a fejlesztések folytatására, valamint az egészségügyi ellátórendszer eredményesebb működésének részeként az állami fenntartású kórházak üzemeltetésének hatékonyabbá tételét javító, rendszerszintű beavatkozások megvalósítására is sor kerül. Ahogyan azt a költségvetési vitában már említettem, az ingatlanüzemeltetési feladatokat a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság fogja ellátni 2023. július 1-jétől, első ütemben az Országos Kórházi Főigazgatóság által fenntartott fővárosi egészségügyi intézmények, második ütemben, 2024. január 1-jétől a vidéki egészségügyi intézmények körében. Az egészségügyi kormányzat felelőssége tehát a szakpolitikai kérdésekre fog kiterjedni, az épületek, kórházak üzemeltetésével, őrzésével, védelmével, fenntartásával kapcsolatos feladatok pedig egy ezzel most is foglalkozó szervhez, a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatósághoz kerülnek. Ezzel reményeink szerint javulni fog a működtetési-üzemeltetési feladatok ellátása, ennek a hatékonysága, színvonala. A baleseti sebészeti gyors és szakszerű ellátások érdekében 2023. november 1-jétől a Dél-pesti Centrumkórház Országos Hematológiai és Infektológiai Intézetének Merényi Gusztáv telephelyét integráljuk a nemzetközi színvonalú Semmelweis Egyetem Klinikai Központjába. Az átszervezéssel egy minden elvárást kielégítő, multidiszciplináris környezet biztosítható a traumatológiai ellátás részére, nagy traumatológiai betegellátási tapasztalattal rendelkező szakemberek működnek majd együtt az egyetem e szakterületén tudományos minősítéssel is rendelkező munkatársakkal. [[14.20]] Azt gondolom, tehát ez is egy olyan szervezeti változtatás, ami az egészségügy minőségének a növelését célozza, és amely céllal, azt gondolom, hogy frakcióbeli hovatartozás nélkül mindannyian csak egyetérteni tudunk. Ez a legfrissebb nemzetközi betegellátási gyakorlat mihamarabbi hazai átültetését, a szakmai működés színvonalának emelkedését eredményezheti. Tisztelt Országgyűlés! Említettem a kórházak üzemeltetésének hatékonyabbá tételét javító, rendszerszintű beavatkozást, éppen ezért ki kell emelnem a költséghatékony és egységes vagyongazdálkodás, a centralizált állami vagyonértékesítési stratégia biztosítása érdekében az állami vagyonról szóló törvény módosítását is. A kormány célja olyan feltételrendszer megteremtése, amely elősegíti a feladatellátást közvetlenül nem szolgáló vagyonelemek hatékony értékesítését. Az értékesítési eljárás egyszerűsítését és gyorsítását is lehetővé tevő új rendelkezés lehetővé teszi az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter részére, hogy a hatékony vagyongazdálkodás szempontjai mentén rendeletében értékesítésre kijelöljön egyes ingatlanokat. Ez alatt kizárólag azokat az állami tulajdonban és a kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó, központi költségvetési szerv vagyonkezelésében álló ingatlanokat értjük, amelyeknek az értékesítése a közfeladatok költséghatékony ellátásának figyelembevétele mellett indokolt. Tehát az állam által használt ingatlanok természetesen állami tulajdonban maradnak, de a nem használt ingatlanok hasznosítása, ideértve az értékesítést, a javaslat szerint egyszerűbbé válik. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormányának továbbra is kiemelt céljai között szerepel a helyi önkormányzatok adminisztratív terheinek csökkentése, a közpénzekkel való felelős gazdálkodásuk átláthatóságának biztosítása mellett. E kiemelt célok elérése érdekében az önök előtt lévő törvényjavaslat az államháztartás önkormányzati alrendszerének adatszolgáltatását is érinti. A javaslat figyelmet fordít arra, hogy jelenleg az önkormányzatok úgynevezett előzetes adatszolgáltatást követően nyújthatnak be hitelfelvétel engedélyezése iránti kérelmet. A javaslat ezt az előzetes adatszolgáltatási kötelezettséget szünteti meg azzal, hogy az adósságot keletkeztető ügyletek engedélyezése iránti kérelmek már az önkormányzati költségvetési rendelet elfogadását követően, az év elejétől benyújthatók lesznek. Így egyszerűbbé és gyorsabbá válik az eljárás. A kérelmek elbírálásának egységes szempontrendszerét hivatott erősíteni továbbá az a módosítási javaslat, amely a gazdasági társaságok ügyleteinek értékelése során az önkormányzatokhoz hasonló értékelési szempontok figyelembevételi lehetőségét biztosítja. Összességében tehát az önkormányzati rendszer pénzügyi stabilitását meg szeretnénk őrizni, az önkormányzatok működési területet illetően nem adósodhatnak el, fejlesztési, beruházási célra vehetnek fel hitelt, ha e tekintetben kormányzati engedéllyel bírnak. A javaslat ezt az eljárást egyszerűsíti, egyúttal azt a szempontrendszert, amit az önkormányzatok felé a jelenlegi hatályos jogszabályrendszer érvényesít, azt kiterjeszteni javasoljuk az önkormányzati tulajdonú cégek tekintetében is, azon cégek tekintetében, ahol a fejlesztési jellegű hitelekhez, kötvénykibocsátáshoz kormányzati engedélyre van szükség. Tisztelt Képviselők! Az önök előtt lévő törvényjavaslat több ponton érinti az igazságszolgáltatást és a közigazgatást érintő szabályokat. E módosítások biztosítják többek között azt, hogy a Magyarország Alaptörvényének tizenegyedik módosításával összefüggésben bevezetett, az általános ügyintézési határidőknél rövidebb ügyintézési határidőket biztosító speciális eljárásrend 2023 végéig érvényesülhessen. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat számos rendelkezése a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslattal közvetlenül vagy közvetve szoros egységet alkot. Az egyes módosítások és szabályozási pontosítások a jövő évi büdzsé felelős és hatékony végrehajtásának keretét kívánják érdemben erősíteni, az állami források felhasználásának szabályait szem előtt tartva. Kérem ezért a törvényjavaslatot megvitatni, majd a későbbiekben támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés általános vitájának 4 óra 40 perces időkeretben történő tárgyalásáról döntött. Felkérem Szabó Sándor jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztását.
Tisztelt Országgyűlés! A 4 óra 40 perces időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 95 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 45 perc; a DK képviselőcsoportjának 27 perc; a Momentum képviselőcsoportjának 21 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 21 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 19 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 17 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 17 perc; az LMP képviselőcsoportjának 15 perc; a független képviselőknek pedig 3 perc áll rendelkezésére. A nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására, valamint a további nemzetiségi képviselői és szószólói felszólalásokra 20 perces időkeret áll rendelkezésre, ami nem számít bele a vita időkeretébe.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben az EP képviselője a parlamenti képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy felszólalása annak a képviselőcsoportnak a felszólalási időkeretébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette őt. Amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy felszólalása nem számít bele az időkeretbe, és részére az egy független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvénymódosítás-csomag mintegy 55 törvény módosítását tartalmazza. Ezen módosítások a 2024. évi költségvetési tervben megtalálhatók, ezért azokra teljeskörűen nem szeretnék kitérni, viszont néhány elemet szeretnék kiemelni, bár előttem államtitkár úr már ezeket felvázolta, és tökéletesen ismertette. Elsőként is a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. számú törvény módosításának néhány elemére szeretném felhívni a figyelmet. Az Európai Bíróság gyakorlata kerül átültetésre, amikor a nyugellátásról szóló jogosultság szempontjából szolgálati időnek ismerjük el ezen jogszabály-módosítás alapján az Európai Unió területén lévő nemzetközi szervezetek szociális biztonsági rendszerében szerzett biztosítási időt, és átültetjük a magyarországi jogszabályoknak megfelelően. Szeretném kiemelni, hogy a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosítása lehetővé teszi a babaváró kölcsönhöz kapcsolódóan igénybe vett állami kezességet. Ez a 2022. december 31-ét követően megkötött kölcsönszerződésekre vonatkozik. Ennek megfelelően a konstrukció a 2024 végéig meghosszabbított igénylehetőséget módosításként lehetővé teszi. Ez a támogatás alkalmazkodik a jogszabálycsomagnak megfelelően. Külön szeretném kiemelni a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosításáról szóló elemeket, itt külön kiemelve az önkormányzatok úgynevezett előzetes adatszolgáltatási kötelezettségének a csökkentését, illetve segítését. Ezzel az adminisztrációs terheket kívánjuk csökkenteni olyan beruházási, fejlesztési hitelek felvételéhez, ami nem veszélyezteti az önkormányzatok működését pénzügyileg. Az adatszolgáltatás megszűnésével lehetővé válik, hogy sokkal gyorsabban, akár a költségvetési év elejétől az önkormányzatok beruházási és fejlesztési hiteleket, fejlesztési elemeket tudjanak létrehozni, felvenni. [[14.30]] Ezzel a rendelettel, az önkormányzati költségvetési rendelettel alátámasztva, lehetőség van a gyorsabb fejlesztési ütemek létrehozására. Külön szeretném kiemelni a munka törvénykönyve, a 2012. évi I. számú törvény, a honvédelmi alkalmazottakkal kapcsolatos 2018. évi CXIV. törvény, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény módosításának a lehetőségét, miszerint a munkáltató kötelezettsége az M30-as adóigazolást január végéig kiadni, illetve ehhez kapcsolódóan járulékigazolást kell adni a honvédelemben foglalkoztatottak részére. Ezzel a Magyar Honvédség jogállását szeretnénk megerősíteni, és szeretnénk gyorsítani az ország védelme ügyében tett különböző nyilatkozatokat és lehetőségeket. Szeretném kiemelni az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében való szabályozás módosítását, amivel lehetővé tesszük, hogy az Európai Unióban alkalmazott jogszabályi feltételrendszerek átültetésre kerüljenek, és segítsük ennek a rendszernek az elszámolását. A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvényt módosítjuk, amelyben a személyi állapotot illető perek esetében a kiskorú gyermekekkel kapcsolatos döntéseket gyorsítjuk meg, annak az adminisztrációs rendszerét próbáljuk felgyorsítani és lehetővé tenni. Ugyancsak módosul a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény, amelynek értelmében egy 2013. évi módosítás rögzíti a temetkezéssel, temetkezési elszámolással kapcsolatos szabályokat; ezek nem lépnek továbbra sem életbe, a további hatálybalépés ismételten elhalasztásra kerül. Ez különösen a temetők fenntartását folytató önkormányzatokat érinti pozitívan. Ugyancsak módosul az egyes felsőoktatással, szakképzéssel és felnőttképzéssel összefüggő törvényekről szóló 2022. évi LIX. törvény egyes szakaszainak hatálybalépése, amelynek értelmében a foglalkoztatási alaprész a jelenleg hatályos szabályozásnak megfelelően továbbra is kizárólag foglalkoztatáspolitikai célokra válik lehetővé mint fedezet nyújtása. Magyarország 2024. évi központi költségvetése ezeket az elemeket már tartalmazza, ezen 55 törvénymódosítás mindenképpen megalapozza annak létrehozását, ezért kérem a tisztelt Házat, kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt a jogszabály-módosítási csomagot, és fogadják el a teljes törvényi módosítást a vitát követően. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. A felvezetőben itt hallhattuk államtitkár úr expozéjában, hogy 55 törvény kisebb-nagyobb módosításáról van szó, ezért érdemes sorra venni ezeket a törvényeket, és a figyelmet felhívni arra, hogy mi is történik tulajdonképpen akkor, amikor a belső visszaélés bejelentési rendszere működtetésére vonatkozóan tesznek javaslatot, a szolgálati idő beszámításával foglalkoznak vagy az állami vagyon értékesítésével, és az államháztartás belső szerkezetére vonatkozóan is tesznek javaslatokat. Nos tehát, kezdjük, vegyünk ebből többet górcső alá, hogy igazából mi történik. A nemzeti vagyonról szóló törvény módosításával az állami vagyonért felelős miniszter tehát akkor jelenleg Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter hatásköre kiterjed most már nemcsak a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő portfóliójában lévő vagyonra, hanem lényegében minden minisztériumnál meglévő vagyonra, így gyakorlatilag bármit, bárhol értékesíteni tud, ha én ezt jól értem. Ennek egyik látványos eleme például már ma is megjelent, illetve egész pontosan én ma szembesültem ezzel a helyzettel, hogy miközben helyben az önkormányzatnak, az újpesti embereknek törekvése van arra, hogy kórházmegújítással lehetőséget teremtsenek több mint 200 ezer ember egészségügyi ellátására, ehhez képest a volt újpesti kórházat meghirdették értékesítésre, és Nagy Márton úr máris lépett. Miközben önök válasszal tartoznak a kórház indítására vonatkozóan, jelenleg is a költségvetésben módosítóként szerepel, a minisztériummal az önkormányzat egyeztetett, az önkormányzat az ezzel kapcsolatos terveket előkészítette, most pedig a miniszter úr úgy döntött, hogy tulajdonképpen, amit meglát, azt szépen kiárusít. Ennek a sajátossága az újpesti sajátosságán túl ott van az is, hogy amit lát, azt el kell adni? Ekkora bajban van, tisztelt államtitkár úr, az államháztartás? Már nemcsak a KRÉTA-ban kell akkor hirdetni az államkötvény vásárlásának a reklámját, hanem mindent, amit lehet, egyben el is kell adni. Na most, ezért is érdekes maga ez a törekvés és ez a pénzgyűjtési akcióra vonatkozó történet, amiben újabb bővítési lehetőséget adnak maguknak. Ilyen, amikor az államháztartásról szóló törvényben jelentősen kiszélesítve a kormány irányítása alá tartozó fejezetek körében a fejezetet irányító szervek lehetőséget kapnak arra, hogy az általuk irányított fejezetben vagy a fejezetekbe sorolt kiadási előirányzatok terhére átcsoportosításokat hajthassanak végre. Na most, ez az, ami végképp zárójelbe teszi a parlamenti költségvetési vitát, hiszen az a nézetkülönbség, ami közöttünk megvan, fennáll, hogy önök azt mondják, hogy nem volt költségvetés-módosítás, én pedig azt mondom, hogy 95 alkalommal módosították a költségvetést. Erre államtitkár úrnak az a válasza, hogy az nem költségvetési módosítás, hanem olyan átcsoportosítás, amelyre korábban a törvényben felhatalmazást kaptak. Tisztelt Államtitkár Úr! Mivel a végösszegekben olyan nagyságrendi különbségek is vannak, ami, azt gondolom, érdemben befolyásolja a dolgot; ráadásul pontosan tudjuk azt, hogy önmagában az állami költségvetés elfogadása nemcsak arról szól, hogy valamilyen területre pénzt költünk, hanem értékválasztás is, hogy arra a területre azt el kell költeni. Lásd, ilyen például a javaslatainkban szereplő családi pótlék növelése, lenne, ha egyébként ezzel önök foglalkoznának, nem pedig csak a kiváltságos, a felső lehetőségeket birtoklók számára biztosítanának külön támogatást, hanem minden gyermek fontos lenne, mint ahogy mi ezt mondjuk. Tehát a parlamenti ellenőrzés kiiktatása ilyen szempontból nagyon hatékony lesz és tovább folytatódik, és ilyen módon a minisztériumoknak további lehetőségeket biztosítanak. Az önkormányzatok hitelkérelmének benyújtására vonatkozó módosítást lehet úgy is értelmezni, ahogy az államtitkár úr mondja, és lehet olyan olvasatot is teremteni neki, hogy az adminisztráció csökkentése tulajdonképpen azt a célját szolgálja, hogy egyszerűbb és gyorsabb legyen az elutasítás mondom ezt az önök számára nem szimpatikus önkormányzatok számára, hiszen az elmúlt időszakban sajnos ezt kell látni. [[14.40]] Újabb területet találtak arra, hogy az önkormányzati működésnek vagy az önkormányzati lehetőségeknek további szűkítését találják meg, és ilyen értelemben gyorsabban és egyszerűbben akarják megoldani. A törvényjavaslat nagy része valójában nem a költségvetést alapozza meg, ugyanakkor a salátatörvényben elrejtve megjelenik néhány olyan javaslat, amelynek révén próbálnak további forrásokat beépíteni a várható költségvetési lyukak betömésére, és itt tovább szűkítik az önkormányzatok mozgásterét, mint ahogy mondtam. Éppen ezért ezekkel nem is értünk egyet; az önkormányzati szuverenitás újabb rejtett korlátozására ad lehetőséget. A kötelező egészségbiztosítás ellátására vonatkozóan a javaslat szerint 2023. július 1-jével a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság látja el a fővárosi egészségügyi intézmények egyes ingatlanüzemeltetési feladatait. Ha jól értettem, államtitkár úr is hivatkozott erre a részre, amivel kapcsolatban megint csak arra kell felhívnom a figyelmet, hogy egy újabb központosítás a tekintetben, hogy egy minisztérium, mondhatnám azt tippelve, hogy Rogán Antal átveszi az irányítást, és ezeknek az ingatlanoknak ő lesz az üzemeltetője, az ingatlanok üzemeltetéséhez ő lesz az, aki a beszerzéseket intézi. Egy újabb üzleti megoldást találtak arra, hogy hol és milyen módon lehet maguknak olyan helyzetet teremteni, hogy a forrásokat központilag szabályozva, illetve azokat felhasználva döntéseket magukhoz vonnak. Államtitkár úr olvasatában értem azt, hogy egyébként a szakmai igazgatás pedig ott marad, de önmagában én pedig úgy gondolom, hogy erre ad lehetőséget. Nos tehát, ezt a részét is mindenképpen szerettem volna megemlíteni. Részletekbe menően is lehetne foglalkozni még azzal, ami az önkormányzatokra vonatkozik, mert az állami költségvetésnél végig vitattuk azt, hogy ezt milyen módon követik el. De még egy dolgot szeretnék még egyszer hangsúlyozni, ami szerint a törvényjavaslat egyértelműsíti, hogy az egyszeri előirányzat-átcsoportosítással szemben a tartós előirányzat-átcsoportosítás azt jelenti, hogy a költségvetés éven túl beépül az előirányzatokba is. Nézzük azt, hogy mi az, ami még ezek közül kiemelendő! Azt gondolom, hogy azok a lehetőségek, amelyek a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítványról szólnak. A törvényjavaslat a Dél-pesti Centrumkórház Országos Hematológiai és Infektológiai Intézet Merényi telephelyének traumatológiai járó- és fekvőbeteg szakellátási feladataira, valamint kapcsolódó ingatlanra és ingóságokra vonatkozóan az átadásról a Semmelweis Egyetemnek ezt megteszi. Ez lehet, hogy helyes, de ez a törvény ugyanúgy tartalmazza, hogy újabb ingatlanokat adnak át, például a VIII. kerületben parkolót, a volt Rádió épületét, ha jól értem, ezeket ismét olyan egyházi adományba adják, amellyel majd a püspöki karnak kell gondolkodni, hogy hogyan lehet azokat a legjobban hasznosítani. Sőt, ha jól értem, akkor a felújításhoz szükséges forrásokat is biztosítja a költségvetés, és a parkolás díját ezután közvetlenül a püspöki karnak utalhatjuk át. Mindezeket figyelembe véve, ami az önkormányzati jogok szűkítéséről szól, amiben benne van az, hogy a parlament hatáskörének, működésének és ellenőrzési jogának újabb elvonására vonatkozik akkor, amikor a költségvetési lehetőséget, az átcsoportosíthatóságot ilyen módon kezelik, ezzel ezt a törvényt nem tudjuk támogatni, hiszen ez a törvény inkább azt támogatja, hogy egyes elemeiben, amikor tékozló módon jár el, az inflációt még növelni fogja, újabb terheket jelent a vállalkozóknak, és ez ellen pedig az árnyékkormány mindenképpen fellép. Ennek szerettem volna hangot adni, és a törvény elfogadását ilyen értelemben elutasítani. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP-képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Varju képviselő úr biztos ismeri azt a viccet, hogy „van rajta sapka, nincs rajta sapka”. Ha rövidülnek a határidők, akkor azt mondják, hogy az a probléma vele, hogy gyorsan lehet elutasítani, ha hosszabbodnak a határidők, akkor az a probléma vele, hogy hosszú az ügyintézés. Önöknek nem nagyon lehet megfelelni, semmi se jó, de hát ezt már ismerjük. Még egy megjegyzésem lenne az ön felszólalásával kapcsolatban. Amikor arról beszél, hogy a családtámogatásokat csak valamilyen felső osztály tudja igénybe venni, a társadalom felső rétege, akkor figyelmébe ajánlanám a családi adókedvezmény intézményét, amelyben az érintettek több mint 97 százaléka részt tud venni. Ugye, 4,7 millió ember dolgozik Magyarországon, nem mindenkinek van gyermeke természetesen, vagy olyan korban lévő gyermeke, de azért a családi adókedvezmény szélessége azoknak, akik dolgoznak, az egyik leghatékonyabb családtámogatási rendszer. Értem én, hogy az önök kedvencei közé nem tartozik, mert 2010 előtt önök 12 milliárd forintnyit fizettek ki családi adókedvezményre, nálunk meg 1000 milliárd forint fölött van az összeg, amit családi adókedvezményre fizetünk ki önök 12 milliárd forintot fizettek ki , ez sokkal szélesebben eléri azokat a dolgozó szülőket, akik így segítséget kaphatnak gyermeknevelésükhöz. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a 2024-es központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosításokat tartalmazza, amelyet minden évben a költségvetéssel együtt tárgyal az Országgyűlés. Ez a törvényjavaslat-csomag rendszerint elsősorban a költségvetéssel összefüggő módosítások következtében rendelkezik a szükséges változásokról, tehát nagy részben jogharmonizációs és jogtechnikai jellegű javaslatról van szó. A javaslatcsomagban megtalálunk számos apró, de adminisztrációs terheket csökkentő, a mindennapi életet egyszerűbbé tevő módosításokat is. Például a szegedi önkormányzat felvetésére egy módosítás lehetővé teszi a tajszám átadását a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek, valamint a szociális gyermekvédelmi és gyámügyi szervek között, ezáltal gyorsabbá és sokkal egyszerűbbé válik az adatcsere. Több egészségügyi tárgyú törvény módosítására azért van szükség, mert 2023. július 1-jével a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság, a KEF látja el a fővárosi egészségügyi intézmények egyes ingatlanüzemeltetési feladatait. A módosítás nyomán az érintett egészségügyi intézmények vagyonkezelésében lévő, műszaki üzemeltetéshez használt ingóságok vagyonkezelői joga a KEF-hez, míg a tulajdonosijog-gyakorlás az egységes vagyongazdálkodás érdekében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-hez kerül. Egy módosítás lehetővé teszi, hogy a babaváró kölcsönhöz kapcsolódóan igénybe vehető állami kezességet a 2022. december 31-ét követően megkötött kölcsönszerződésekre is érvényesíteni lehessen. A munkáltatónak a tárgyévi jövedelmekről adóigazolást a mindenki által ismert M30-as adóigazolást , valamint a társadalombiztosítási kötelezettségek teljesítéséről szóló igazolást kell kiadni a tárgyévet követő január 31-éig a munkavállalók részére. Ezt korábban papíralapon, személyesen vagy postai úton kellett küldeni, a munkavállalónak az átvételt igazoló aláírásával kell ellátni, ezzel igazolva, hogy a munkáltató kiadta, a munkavállaló pedig átvette az M30-as adó- és járulékigazolást. A mostani módosítással viszont a jövőben már lehetőség lesz az igazolás elektronikus formában történő átadására is. Ezzel a lépéssel a munkáltatók újabb adminisztrációsteher-csökkentést kapnak, amivel időt, pénzt és energiát takarítanak meg, nem is beszélve a rengeteg fölösleges papír nyomtatásával összefüggő környezeti terhekről. Az Országgyűlés a 2020. évi XVI. törvény elfogadásával döntött a Pázmány Péter Katolikus Egyetem által ellátott oktatási feladatok elősegítése céljából a Pollack Mihály téren egy beruházásról. A mostani módosítás célja, hogy a Pollack Mihály tér alatt található, állami tulajdonban levő mélygarázs egyházi, a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia részére történő tulajdonba adásának határideje 2026. március 31. napjáról 2025. június 30. napjára módosuljon annak érdekében, hogy egységes legyen a beruházási helyszínek jogi státusza. A 2021. évi XX. törvény módosítása a Dél-pesti Centrumkórház Országos Hematológiai és Infektológiai Intézet Merényi telephelyének traumatológiai járó- és fekvőbeteg-szakellátási feladatai, valamint a kapcsolódó ingatlan, ingóságok és humán erőforrás átadásáról is rendelkezik a Semmelweis Egyetem részére. [[14.50]] Részleteket emeltem ki, de a törvényjavaslat számos további, jellemzően a költségvetéshez kapcsolódó, a jogalkalmazást szolgáló módosításokat tartalmaz, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a költségvetés megalapozását szolgáló törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha majd felteszem a mikrofont, akkor mondom tovább, mert az elmaradt…
Igen, csak nyugodtan, képviselő úr, beszámítjuk az időt, visszaállítjuk az órát. Köszönöm.
Ígérem, nem fogok visszaélni ezzel, elnök úr. Köszönöm még egyszer a szót.
Öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánok mind az 55 törvényhez hozzászólni a költségvetést megalapozó törvény nyilvánvalóan valóban szorosan összefügg a költségvetéssel , sokkal inkább a szociális, nyugdíjjellegű törvényekhez kívánok néhány gondolatot megfogalmazni. A költségvetést megalapozó salátatörvény valóban több, a szociális területen lévő intézkedést érint, de igazából kevésbé lehet azt mondani, hogy ezek olyan érdemi beavatkozások lennének; sok esetben inkább az látszik ezeken a módosításokon, hogy valahogy, valamilyen módon az ügyek elkenése látszódik. Hát, itt van például a szociális törvény módosítása, amiben, ugye, megadják a felhatalmazó rendelkezést a kormánynak arra, hogy rendeletben határozza meg, hogy mekkora legyen a szociális vetítési alap összege. Ez a szociális vetítési alap, ugye, az a fogalom, amit a nyugdíjminimum helyett találtak ki, és amikor a szociális juttatások megállapításának alapját figyelembe vesszük, akkor ez alapján vesszük figyelembe január óta. Persze felmerül ilyenkor a kérdés, hogy miért nevezték át akkor a nyugdíjminimumot, ha se ezt, se azt, illetve egyiknek az összegét sem emelik, hiszen látjuk és tudjuk, hogy a nyugdíjminimum 2008 óta 28 500 forint. Az eltelt 15 év alatt ez, ugye, értelemszerűen rengeteget veszített az értékéből, pedig hát azért most is elmondhatjuk, még mindig 20 százalék feletti az infláció. Másrészt tavaly év végén azért nem jutott eszükbe ezt a felhatalmazást beletenni a törvénybe, aztán mégis rendeletben határozta meg a kormány az idei évi összeget, ami egyébként mint ahogy mondtam ugyanakkora, mint a tavalyi évben volt. Láthatóan, ha éppen úgy tartja a kedvük, akkor rendeletileg kormányoznak, ha úgy tartja a kedvük, akkor nyilvánvalóan idehoznak bizonyos ügyeket a parlamentbe, de jobbára azért mégiscsak az tűnik ki vagy úgy tűnik, hogy elsősorban azért azt a rendeleti kormányzást szeretik. És szomorú az, hogy továbbra sem tudjuk, hogy ez a szociális vetítési alap jövőre mekkora lesz. Mi csak következtetni tudjuk, hogy 16 év után feltehetően nem fog változni, tehát 28 500 forint marad. Aztán itt a nyugdíjtörvény módosítása, amiben a hozzátartozói nyugellátásokon változtatnak, hogy pontosan mikortól lehet megállapítani azokat, és akkor milyen év eleji, illetve évközi emelést kell majd figyelembe venni. Ebben egyrészt nem világos például, hogy hogyan lehet jogszerző halála utáni későbbi időpontot az özvegyi nyugdíj alapjaként meghatározni, másrészt nemrég mondta ki az Alkotmánybíróság, hogy rendben van az, ha valaki a nyugdíjazás évében kimarad az év közbeni emelésekből, akármekkora is lesz az infláció, sőt kérdésünkre válaszolva a kormány sem tiltakozott e szabály ellen, most viszont a hozzátartozói ellátásoknál kinyitják ezt a lehetőséget vagy kérdezem én, hogy hogyan lehet akkor ezt az egészet értelmezni. Szintén a nyugdíjakat érinti, hogy a törvényjavaslat felhatalmazást ad a kormánynak, hogy rendeletben határozza meg azokat a kivételeket, amikor mégsem tilos a közszférában dolgozni a nyugdíj igénybevétele mellett. Itt is egy érdekes helyzet alakul ki: egyfelől eredetileg ezt már eddig is szabályozták korábban, másfelől érthetetlen, hogy akkor miért ragaszkodik ehhez a szabályhoz a kormány, amit egyébként 2013-ban már bevezetett. Állandóan arról beszélnek, hogy a nyugdíjasok járulékfizetés nélkül is dolgozhatnak, se nekik, se a munkaadónak nem kell fizetnie a közterheket, de azt mégsem engedik meg általános érvénnyel a közszférában ahol egyébként azért érzékelhető, hogy munkaerőhiány van , hogy a nyugdíjasok egyszerre kaphassák meg a nyugdíjukat, amiért egyébként ugyanúgy megdolgoztak ők is, mint egyébként a versenyszférában dolgozó társaik, és a munkabérüket egyaránt megkaphassák. Valójában a kormány is tudja, hogy ez egy felesleges tiltás a törvényben, nem véletlenül fogalmaznak úgy az indoklásban, hogy minderre a közfeladat-ellátás biztosítása, különösen a jogszabályban előírt vagy a közfeladat biztosításához egyébként szükséges létszámfeltételek könnyebb teljesíthetősége érdekében van szükség. Mégis ahelyett, hogy egyébként teljesen eltörölnék, inkább rendeletileg szabályozzák a kivételek sorát, ami azért egyre hosszabb lesz az évek során. Végül itt van az egész törvényjavaslatban a leginkább abszurd ügy a szociális területhez kapcsolódóan, a szociális temetés végleges eltörlése, még a nyomát is kiradírozzák a jogszabályból. Félre ne értsék, természetesen mindenképp üdvözlendő, hogy a kormány végre belátta, hogy ez az intézkedés értelmetlen, és végleg letett erről az ötletéről, de azért ne felejtsük el, hogy ezt az elképzelést önök hosszú időn át törvénybe iktatták, és több mint tíz éven keresztül halogatták vagy legalábbis lebegtették ennek a bevezetését; ugyanakkor döbbenetes, hogy mennyire nem képesek beismerni, ha egyébként hibáztak. Valójában le sem írják a „szociális temetés”-t mint fogalmat, az indoklásban ugyanis a következő megfogalmazást írják: „A jogalkalmazás elősegítése érdekében kimondásra kerül a hatályba nem lépés azon rendelkezések esetében, ahol a hatálybalépés többször is elhalasztásra került. Továbbá hatályát veszti a hatályba nem lépő rendelkezések hatálybalépéséről szóló rendelkezés.” Na, kacifántosan derüljön ki ebből az, hogy egyébként a szociális temetésre gondolnak! Ezzel egyébként le is tudják hát, hogy is mondjam? ennek az értelmetlen törvénynek, amit korábban hoztak, a szociális temetésnek a törlését. Amit egyébként egy ilyen horderejű törvényben várnánk, az az, hogy a költségvetést megalapozó salátatörvényben végre leírják, hogy mennyi lesz a szociális vetítési alap, mint ahogy egyébként fogalmaztam; mennyi lesz a nyugdíjminimum összege; vagy hogy érdemben hogyan fognak segíteni a gyermekes családokon, a rászorulókon vagy épp a rokkantakon, a kisnyugdíjasokon; az évek óta elinflálódott ellátások emelésével, indexálásával hogyan képesek vagy hogyan akarják segíteni az előbb említett társadalmi csoportokat. Vagy éppen azt várnánk, hogy akár módosítanak a szolgáltatásokhoz való hozzáférésen, hogy még többen még könnyebben kapjanak szociális jellegű támogatásokat, legyen szó akár házi gondoskodásról, idősellátásról, és még sorolhatnám. Ehelyett egyébként nagyon sok felhatalmazó rendelkezést látunk, nyakatekert mondatokat indoklással, ami egyébként csak és kizárólag még egyszer mondom elsősorban a szociális területre, a nyugdíjkérdésekre korlátozódik. Nem kívánok teljes egészében a törvény további pontjaival foglalkozni, de az azért világosan látszik miután a költségvetéssel nyilván szorosan összefügg ez a törvényjavaslat , hogy a kormány kincsesládája kiürült, és hát, bizony az az irány, hogy ahol csak lehet, minél több pénzt próbáljunk beszedni a vállalkozásoktól, a magánszemélyektől, az emberektől, legyen szó egyébként a megtakarítások megadóztatásáról vagy éppen egyébként valóban, szülőként én is éppen a tegnapi napon láttam a KRÉTA-rendszerben, hogy tulajdonképpen most már én is segíthetem a gyermekemet azzal, hogy állampapírt vásárolok neki. Én azt gondolom, hogy nem ez a jó irány. Meg kellene állapodni az Európai Unióval, hogy minél hamarabb jöjjenek a források, és egy olyan gazdasági pályára kellene állítani az országot, amely elsősorban nem az elhibázott intézkedésekre, hanem a jövőre, a fejlődésre koncentrál. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igyekeztem így a telepatikus hullámaimmal kinyúlni Nacsa képviselőtársam felé, mert volt egy előre elkészített felszólalásvázlatom ugye, mindig készülök , viszont az általa elmondottak megihlettek, és ez nagyon sokszor fordul elő ebben a vitában. Először is szeretném az államtitkár úr felé kifejezni az elismerésemet, hogy a költségvetési maraton után itt van, és végighallgatja azt, amit mondunk, mert nagyon remélem, hogy megtermékenyítőleg hat önökre. Itt, ugye, a családtámogatások rendszere tekintetében hogy erről az egyébként nem annyira megszavazható csomagról jót is mondjunk szerintem a babavárót illető mindenfajta pluszelmozdulás vagy kedvezményezés jó dolog, tehát ezt a részét én minden esetben támogatom, tehát ha a babaváró támogatás több emberhez, könnyebben, adott esetben az állami kezesség könnyebbé tételével és kiterjesztésével tud eljutni, akkor én ezt minden esetben csak üdvözölni fogom. [[15.00]] Van itt ugyanakkor két probléma. Kezdem az elsővel, amit Nacsa képviselőtársam is emlegetett, és ez a családtámogatások vélt sikeressége. Az a helyzet, hogy ha megvizsgáljuk a demográfiai mutatókat, ez sajnos bárcsak ne így lenne szinte sehol nem köszön vissza. Államtitkár úr is emlegette, bocsásson meg, de szerintem helytelenül és némiképp inkorrekt módon a 2010 utáni demográfiai adatokban látható, egyébként pozitív elmozdulást. Nem önmagában a pozitív elmozdulást vitatjuk, csak én erről igyekeztem elmondani több alkalommal a parlamentben, hogy ez a szakma által visszapótlódásnak nevezett folyamat minden régióbeli országban lezajlott. Ennek az a lényege, hogy a posztszocialista, volt kommunista országokban egy nagyon negatív demográfiai örökséget hagyott itt az a rendszer, amely nálunk a Bokros-csomag képében egy gyomorforgatóan negatív demográfiai hullámmal járt. Magyarországon extrém módon volt rossz a helyzet még a régió országaihoz képest is ezen a téren, a többi országban kicsit hamarabb visszapótlódott a termékenységi arányszám olyan 1,5 környékére. Ez nálunk egy kicsivel később következett be, ez a visszapótlódás a 2010-es év első felére volt tehető. Tehát kétségkívül pozitív az elmozdulás, mert 1,5-ig, 1,55-ig fölmentünk, ez nagyon jó dolog, csak szerintem szakmai hiba ezt betudni a Fidesz családtámogatási rendszerének, amelynek egyébként voltak jó elemei. Csak azt kellene és lehetne megértenünk itt közösen, hogy GDP-arányosan bármekkora összeget csorgathatunk családtámogatásokra minél többet, annál jobb, ebben egyetértünk , de vannak más tényezői is a történetnek. Például egy lakhatási program, például a normális béreket célzó program, amelyek együttesen képesek kiváltani olyan hatást, hogy többen maradnak Magyarországon, és csökken az olló a vágyott gyermekek és a valóban világra jött gyermekek száma között. Ez lehet a közös célunk. Éppen azért szeretnék Nacsa képviselőtársamra reagálni a családi pótlék, családi adókedvezmény vita tekintetében, mert van, amiben egyetértünk, viszont van, amiben nagyon nem. Az ellenzéki oldalon már megszokták tőlem a kollégák, hogy vitatkozunk a családi pótlék kérdéskörében. Nagyon sokszor jellemzően balliberális pártok azt mondják, hogy feltétel nélkül meg kell emelni a duplájára a családi pótlékot, én meg azt mondom, hogy meg kell emelni duplájára a családi pótlékot, no de nem feltétel nélkül. Lehet, hogy erre egy-két DK-s képviselőtárs azt mondaná, hogy én túl paternalista vagyok, és mit akarok én beleszólni a családok életébe, hogy mire költsék el ezeket a megemelt összegeket. Én vállalom ezt a vitát, mert ez egy szakmai vita. Igen, én szeretném behatárolni, hogy ez a megemelt összeg csak a gyermek érdekkörében hasznosuló módon legyen elköltve. S valószínűleg, amikor a családi pótlék több mint évtizede befagyott összegét teljes joggal emlegetik ellenzékiek, akkor jön a fideszes képviselők gondolatvilága, hogy de bezzeg a családi adókedvezmény. A helyzet az, hogy bár a családi pótlék összege befagyott, és értékének nagyjából a felét elvitte az infláció az utóbbi években, ha megvizsgáljuk a családi adókedvezmények összegét, az a költségvetési soron egy másfajta kedvezménnyel együtt nagyjából 320 milliárd forint. Ugye, államtitkár úr, ennyi volt? A családi pótlék 307 milliárd forint. Tehát 300 környéki mind a kettő, vagy háromszáz-valamennyi. Ezzel szemben, ha az államadósságnak csak a várható kamatterhét vizsgálom, akkor 3100 milliárd forintot találok ott. Azért érdemes ezeket az adatokat összehasonlítani, hogy láthassuk, miközben a családok megkapnak kétszer háromszázvalahány milliárd forintot kedvezmény formájában, az egyik tétel tízszeresét kifizetjük csak az államadósság kamatterheire. Tehát a másik oldalon egy brutális kiadás szerepel. Azt mondja biztosan a Fidesz, hogy a családi adókedvezmények rendszerére költ pénzt, azt a pénzt költi, amiből nem emelt családi pótlékot, feltételezem én. Az a probléma ezzel, államtitkár úr, hogy Nacsa képviselőtársam elmondta a dolgozó magyar emberek kilencvenvalahány százaléka jogosult és tudja elérni a családi adókedvezményt, de nem mondta el, hogy milyen összegben. Egy relatíve magas fizetést kell realizálni ahhoz, hogy a családi adókedvezmény összegét, csúnya szóval élve, ki tudja maxolni az ember. Önök akkor lennének korrektek egyébként még nyitva van az ajtó , ha behoznák ide azt a módosítást, hogy ha egy negatív adó formájában valaki nem tudja maximálisan igénybe venni az egy, két vagy három gyermeke után járó családi adókedvezményt, akkor a maximumig terjedő különbözetet kapja meg akár adójóváírás formájában, akár közvetlen kiutalással. Én abszolút nyitott vagyok erre, és látom a költségvetési forrását is. Kérem, hogy gondoljanak végig egy negatív adó jellegű abszolút reformot, ami arról szól, hogy ha valaki csak azért nem tudja a családi adókedvezményt igénybe venni, mert kevés ehhez a fizetése, akkor a magyar költségvetés pótolja ki ezt számára. S van még egy probléma, államtitkár úr a költségvetési vita során erre nem kaptam választ, kérem, hogy most egy kicsit szűkebb körben néhány gondolatot szánjon erre , ez pedig a babaváró, a családi adókedvezmény és a különböző adó-visszatérítések maximális összege. Az a helyzet, hogy a bevezetés óta bizonyos támogatási formák, ugyanúgy, mint a családi pótlék, az értékük felét elvesztették. Ha megvizsgálja ön, hogy mire elég a babaváró támogatás hitelösszege, akkor azt látja, hogy a mostani piaci körülmények között talán a felét éri, mint a bevezetéskor. De ugyanez a problémám a családi adókedvezménnyel is. Volt, amikor volt emelés bizonyos sávokban, de talán megerősítheti, hogy voltak olyan évek, amikor nem. Az egész rendszer demográfiai célokat akkor szolgálhat jobban, ha évekre előre kiszámítható, a kiszámíthatóság egyik alappillére pedig az inflációkövetés lenne. Ha a nyugdíjrendszernél nagyon figyelnek arra, legalábbis szavakban és igaz, hogy utólag, de próbálnak megfelelni annak a vágynak, hogy inflációkövető legyen a rendszer, akkor nem értem, hogy a családtámogatási elemek egyike-másika esetében miért nem. Sokba kerülne? Igen. Megéri a magyar jövőbe fektetni? Szerintem ennél jobb befektetés nincs. Tehát érdekelne a válasz arra, hogy a babaváró, a családi adókedvezmény tekintetében és idesorolhatnék még pár tényezőt miért nem emelkednek inflációval súlyozva a maximális összegek. Mondok még egy példát. A gyereknevelési cikkek áfája uniós rekorder, 27 százalék. De egészségpénztári kártyával lehet többféle gyermeknevelési cikket vásárolni. Itt 10 vagy 20 százalékos adókedvezménnyel ki lehet kerülni a magasabb áfa egy részét, teljesen legálisan. De, államtitkár úr, ennek az adókedvezménynek az évente realizálható maximális összege a bevezetés óta ugyanannyi. Miért nem emelkedik évente? Miért nem duplázzuk most meg egy mozdulattal, hogy legalább azok az aktív dolgozó, gyermeket nevelő családosok, akik ilyen konstrukciót használnak, egy magasabb kedvezményt tudjanak realizálni, ami kompenzálná őket az áfajellegű befizetési többletük alól, vagy annak legalább egy része alól. Szerintem ennek lenne helye, és lenne költségvetési forrása is. A költségvetést megalapozó csomagban pedig még egy tényezőről szeretnék beszélni, ez a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi törvény módosítása. Itt tulajdonképpen egy eljárásjogi könnyítést próbálnak keresztülvezetni, ha jól értem, viszont megint csak arról kell beszélnem, ami nincs benne ebben a csomagban. Emlékszem, hogy a devizahiteles pénzügyi árulást követően, annak folyamatában a családi csődvédelem intézményének egyébként helyes kidolgozásakor a Magyar Nemzeti Bank, a Pénzügyi Felügyelet és más szervek azt ígérték, hogy a családi csődvédelem konstrukciója tízezrével tudja majd megmenteni a magyar károsultakat, adósokat. Emlékszem bár ennek utána kell néznem egy olyan számításra, amely 20-40 ezer megsegítendő magyar állampolgárt emlegetett, és ismerjük, hogy a családi csődvédelem évekkel elkésett bevezetett konstrukciója talán néhány száz honfitársunkon tudott segíteni, mert egy olyan szigorú feltételrendszerrel jár együtt, ami nem lelkesítette az érintetteket, hogy részt vegyenek ebben a rendszerben. Ha önök itt tudnak adósságrendezésről és természetes személyeket érintő módon erről intézkedni, beszélni, akkor nagyon érdekelne az álláspontjuk arról, hogy a családi csődvédelem feltételrendszerét emberbarátabbá kívánjáke tenni valamikor. Mert elképzelhető, hogy ez még a forintra váltott volt devizahitelesek, hitelkárosultak helyzetén is segíthetne. Összességében, nagyon sok módosító javaslatot tettünk az utóbbi években, de az biztos, hogy a családi csődvédelemre mindig szükség lesz valamilyen formában. Piaci viszonyok között vagyunk, mindig lesznek olyan piaci szereplők, akik elképesztő fogyasztóvédelmi túlkapásokra ragadtatják magukat. A devizás botrány, a Quaestor-botrány és egyebek gyakorlatilag futószalagon érkeznek néhány évenként. A mi felelősségünk, hogy parlamenti szinten avatkozzunk be, jól körülbástyázott törvényekkel védjük a magyar polgárokat, a fogyasztókat, az ő pénztárcájukat. Ehhez ugyanakkor nem elég kozmetikázni ezeket a szabályokat. Olyan családi csődvédelmet kell hozni, amely végre lehetővé teszi az elsétálás jogát Magyarországon. Tehát egy öt év, amúgy is meglehetősen szigorú feltételrendszerben eltöltött létet követően a polgárnak ne maradjon 4-5-8-20-30 milliós tartozása, hanem legalább megpróbálhassa nulláról újjáépíteni az amúgy is pénzintézetek által szétvert életét. Tudom, hogy ez egy nagyon leegyszerűsített modell, de járna ezeknek az embereknek. Nem véletlen, hogy ezek a „walk away” típusú megoldások más országokban azért viszonylag sikeres tényezői a piacnak, és ezek működnek is régóta. [[15.10]] Elképedve állok az előtt, hogy Magyarországon ennyi ember intézményesített devizahiteles kifosztása után nemhogy ez nem merült fel, de még a családi csődvédelem feltételrendszerének könnyítése sem. Összességében tehát ezeket a jobbító módosító javaslatokat tudnánk tenni ehhez a csomaghoz. Megint csak egy ígéretet teszek: ha ezek vállalható módon bekerülnek ebbe a csomagba, vagy akár még itt az utolsó pillanatban a parlament elé kerülnek valamilyen formában, akkor sokkal nyitottabbak tudunk lenni. Amíg viszont ezek nem kerülnek elénk, addig nagyon nehéz ezt a megalapozó csomagot támogatni. A konkrét felvetéseinkre viszont konkrét és érdemi reakciót szeretnék kérni államtitkár úrtól, mert nem csak számomra fontosak ezek a témák, de károsultak tízezrei számára is. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ott folytatom, itt a költségvetést megalapozó törvények vitájánál, ahol a költségvetési vitánál abbahagytam, mivel az időkeretem lejárt. Nagyon érdekes, hogy évről évre a költségvetést megalapozó törvénycsomag megnevezést kapja ez a javaslat, holott, ahogy elmondtam a költségvetési vitában, itt igazából megalapozatlanságról lehetne beszélni minden oldalról megalapozottság helyett, tisztelt államtitkár úr. És hát, hogyan lehet komolyan venni ha már megalapozásnál, alapvetéseknél, alappilléreknél tartunk egy olyan költségvetést, ahol 6 százalékos inflációt prognosztizálnak, 6 százalékos inflációval terveznek 2024-re, amikor ugye pont itt hagytam abba , 21,5 százalék volt még statisztikailag, statisztikai bűvésztrükközéssel idén májusban is, ami azt jelenti, hogy a gyakorlatban az ettől jóval magasabb élelmiszer-infláció miatt ezt az emberek még nem érzékelik, nem veszik észre. Tehát azon termékek és szolgáltatások iránt, különös tekintettel az alapvető élelmiszerekre, amelyekből a legtöbbet vásárolják az emberek, amik a mindennapi megélhetéshez, a mindennapi életvitelhez a leginkább kellenek és a legnagyobb mennyiségben fogynak, az árcsökkenés, pontosabban az infláció csökkenése még egyáltalán nem vagy csak rendkívül csekély mértékben érzékelhető. Hogy a helyzet súlyát még jobban be tudjuk mutatni, elegendő olyan súlyos, de megalapozott mert ez megalapozott kijelentéseket tennünk, hogy az egész Európai Unióban nálunk a legmagasabb az infláció, méghozzá nem célfotóval vagy majdnem holtversenyben egy vagy több országgal. Észtország következik utánunk 13,2 százalékkal, államtitkár úr. Tehát azért a 21,5 és a 13,2 között infláció tekintetében is hatalmas a különbség sajnos, nem a mi javunkra. Aztán, ha ízlelgetjük, hogy a világon a tizedik legmagasabb inflációval küzd Magyarország, az utánunk következő Egyiptom 30,6 százalékkal, akkor megint csak úgy érezhetjük teljes joggal, hogy bizony itt komoly gondok vannak az állami gazdaságpolitikával. Sorolhatnánk a Covid nevű világprojekthez kapcsolódó válság helytelen kezelését, idehozhatnánk a 2022-es választási költségvetést, azt a rengeteg pénzt, amit kinyomtak a rendszerbe. Persze ennek egy része valóban szolgálta vagy szolgálhatta a magyar emberek, a magyar családok érdekeit, mert több pénz jelentkezett náluk, de mivel ugye átestek a ló túloldalára, hogy be tudják biztosítani a választási győzelmüket, vagy inkább túlbiztosítani, ennek a levét isszuk 2023-ban, ’24-ben és szerintem még ebben a ciklusban majd végig. Úgyhogy nem igazán látszik, hogy önök főleg az élelmiszer-inflációt hogyan akarják letörni. És ha már itt tartunk, ugye, ez legerősebben a mezőgazdaság tárgyköréhez kapcsolódik. Elmondtam a költségvetési vitában, hogy vélhetően el ne kiabáljuk, reméljük, így marad az agrárjogcímekre érkeznek az uniós pénzek, és a következő sokéves tervezési időszakban akár 5000 milliárd forintnyi forrás is érkezhet. Azonban az önök által kialakított teljesen torz mezőgazdasági szerkezet miatt is ennek jó része nem az őstermelőkhöz, nem az őstermelő családi gazdaságokhoz fog vándorolni, hanem vélhetően azokhoz az oligarchákhoz, akiknek a legkevésbé van szüksége újabb és újabb, akár normatív, akár pályázati úton történő pályázatok elnyerésére. Amíg itt a mezőgazdaságnak egy egészséges szerkezete nem áll össze, államtitkár úr, és nem értik meg, hogy tarthatatlan az, hogy a kiváló minőségű magyar élelmiszeripari alapanyagot, nyersanyagot kiviszik külföldre, ott feldolgozzák és méregdrágán adják el a magyarnak sokkal silányabb minőségben, addig itt nem lesz változás. Ahelyett, hogy azt csinálnák, arra alapoznának egy feldolgozóipart az önök kétharmados lehetőségeit maximálisan a magyar emberek javára kihasználva, hogy amit itt megtermelünk alapanyagot, nyersanyagot, azt itt dolgozzuk fel és itt kerüljön piacra, és megfordítva a menetirányt, illetőleg a termék vagy az áru útját, mi vinnénk ki külföldre minél többet, nem a sajátunkat etetnénk meg a legsilányabb minőségű kategóriában velük. Ugyanis nemcsak az a felháborító, ha már itt költségvetési megalapozásnál tartunk, amely elvileg a magyar emberek 2024-es mindennapjait is hivatott lenne megalapozni, legalábbis részben, nemcsak az a felháborító, hogy az egész EU-ban nálunk a legmagasabb az infláció, nemcsak az felháborító, hogy egy hagyományosan kiváló mezőgazdasági adottságokkal rendelkező országban a legmagasabb az élelmiszer-infláció, mégpedig toronymagasan a legmagasabb, hanem az, hogy emellett azt látjuk, hogy ahelyett, hogy azokat a gazdaságokat támogatnák, amelyek a multikkal ellentétben nem fognak minket itt hagyni, nem vándorolnak el, nem telepítik át a kapacitásaikat más országba, ha rosszabb idők érkeznek, hiszen ők a gazdálkodás okán mivel itt születtek, sok helyen még a dédszüleik, ükszüleik is az adott település temetőiben vannak eltemetve kötődnek ezer szállal Magyarországhoz, önök nem ezeket támogatják, nem ezeket a családi gazdaságokat megfelelő mértékben, tisztelt államtitkár úr, hanem önök, ha azt nézzük mondjuk, a balliberális kormányokkal együtt 2004 júniusa és 2023 januárja között , mondhatjuk azt, hogy 8171 milliárd forintnyi külföldi beruházás érkezett, de ehhez jóval több, mint 1000 milliárd forintos támogatást adtak. Bár szerintem az 1050 vagy 1070 milliárdos támogatás alul van számolva, hiszen ha azt nézzük, hogy csak a debreceni akkumulátorgyár esetében 157 milliárdról beszéltünk eddig, és az akkumulátorgyár teljes kapacitásának kialakításakor ez 300 milliárdra növekszik, és ez a sok aksigyár közül csak a debreceni, ebben semmi más nincs benne, akkor egészen biztos, hogy ez az 1000 milliárdos összeg lehet, hogy a többszöröse. Tehát ezermilliárdos nagyságrendű, csak nem egyessel kezdődő szám. Tehát ott korlátlanul vannak források, ott korlátlanul megtalálják az ehhez szükséges pénzeket, viszont a létkérdést jelentő élelmiszer-termelésre aligha. És mindezen felül a legvérlázítóbb beszélgetve az emberekkel, a fogyasztókkal, az élelmiszerek vásárlóival , tudja, mi, államtitkár úr? Az, hogy aranyáron silány minőséget adnak el az embereknek. Tehát nem arról van szó, hogy az egekben vannak az élelmiszerárak, de legalább kiváló minőséget kapnak a magyar emberek, hanem a legrosszabb kombináció valósul meg: aranyáron vagy már az aranyártól is magasabb áron silány minőségű, sokszor ehetetlen, ízetlen vagy éppen egyízű. Ha megnézünk egy nagy multiáruházláncban vásárolt különböző zöldségféléket, mindennek egyforma az íze: az uborkának, a paprikának, talán még a hagymának van egy kicsit markánsabb, hagymára részben emlékeztető íze. És ezt önök a különböző hatóságokkal együtt, mint a rossz focista, közelről nézik a meccset. Legalább nem kell megvenni a jegyet, ez igaz, tehát ez egy kétségtelen előny, de azért ez mégiscsak felháborító; bár igaz, ez részben túlmutat ennek a vitának a keretein. A költségvetési vitában is elhangzott az állampapírokkal kapcsolatos helyzet. Nos, a balliberális pártok többségétől eltérően a Mi Hazánk úgy gondolja, hogy önmagában az egy helyes irány, hogyha az adott állam, jelen esetben a magyar állam inkább a saját állampolgárainak tartozik, inkább a saját állampolgáraitól vesz fel hitelt, mondjuk, állampapírok formájában, mintsem hogy külföldi bankoknak, pénzintézeteknek tartozzon. Ha úgy tetszik, ez nemzetbiztonsági kérdés is, hiszen a magyar állampolgárok, kivéve egy esetleges pánikreakciót vagy pánikhullámot, kisebb eséllyel döntik be a magyar államot, mint ahogy bedöntené adott esetben egy nagy nemzetközi tőkés társaság vagy egy vagy több bank. Önmagában ez tehát egy támogatható cél lenne; ez helyes, jó irány, hogy inkább a belső eladósodás növekedjen, ha már az államadósság szintjét, mondjuk, GDP-arányosan 73-76 százalék között mutatják ki. Véleményünk szerint ez egy nagyon optimista becslés, és én úgy érzem, hogy inkább jóval 80 százalék fölött van ez valójában, de a kimutatás szerint 73-76 százalékos sávban mozog a GDP-arányos államadósság, ha lehet hinni az önök által leírtaknak. Tehát önmagában az állampapír-kibocsátással nem lenne ekkora probléma, és a Mi Hazánktól távol áll, hogy ez ellen lázítson. Ugyanakkor azon ne csodálkozzanak, hogy a bizalom vagy elfogyott a türelemmel együtt lassan már, vagy rendkívül csekély mértékben van jelen. [[15.20]] Az önök csapata döntött úgy 2010-ben vagy 2011-ben, hogy 3000 milliárd forintnyi magánnyugdíjpénztári megtakarítást lenyúl. Akkor azt megígérték, hogy aki az állami rendszerbe átlép, ugye, ez volt a döntő többség, annak nyitnak egy egyéni számlát. Nem tudom, hogy ebben önnek volte felelőssége, most mindenesetre hátha tud erre válaszolni. Azóta sem hozták létre ezeket az egyéni számlákat, hiszen ez nem áll az önök érdekében. Azután, hogy magánnyugdíjpénztári megtakarítás jogcímén 3000 milliárd forintot lenyúltak, csodálkoznak azon, hogy most, amikor a szomszédban zajlik ukrán területen az orosz-amerikai, lassan mondhatjuk, hogy az orosz-NATO háború, amikor nem közvetlenül a háború miatt, hanem azt megelőzően is az egekbe ugrott és nem igazán megfékezhető az infláció, amikor visszaesnek olyan húzóágazatok, mint a mezőgazdaság és az építőipar, és eleve a megtakarítások az infláció miatt jóval kevesebbet érnek, mint egy vagy két évvel ezelőtt, attól tartanak az emberek, visszagondolva a magánnyugdíjpénztári szabályalkotás idejére, hogy esetleg, akár az Országgyűlést megkerülve, mint ahogy tették azt a megtakarítások egy részének az adóemelésével, ugye, amikor az szja helyett kitalálták, hogy 13 százalék szochóval is megterhelik, tehát 15 helyett 28 százalékkal fognak megsarcolni egyes megtakarítási formákat ez az állampapírokra nem vonatkozik, hiszen abba az irányba akarják terelni az embereket , csodálkozik azon államtitkár úr, hogy sokakban felmerül, hogy mi van, ha az állam egy kritikus helyzetben egy nagyon szép indoklással mert abban önök világbajnokok, verhetetlen bajnokok, világszínvonalon tudják előadni a veretesebbnél veretesebb indoklásokat, ha arról van szó , részben vagy egészben, esetleg rövidebb vagy hosszabb időre ráteszi a kezét az emberek megtakarításaira? Nagyon szép, hogy legalább a részvények, az ingatlanalapokhoz kapcsolódó befektetések, az állampapírok esetében még nem emeltek közterheket, és higgye el, hogy az embereket az abszolút nem érdekli, hogy személyi jövedelemadó vagy szociális hozzájárulás, tehát szja vagy szocho címén sarcolják meg a megtakarításaikon képződött hozamokat. Őket az érdekli, hogy a futamidő végén vagy esetleg, ha közben olyan élethelyzetbe kerülnek, hogy hozzá kell nyúlni a megtakarításukhoz, és részben vagy egészben visszakérik a pénzüket, milyen feltételek mellett, milyen összeget kapnak vissza. Ne csodálkozzanak azon, és főleg ne a Mi Hazánk Mozgalomban keressék a hibást vagy a felelőst, hogy a bizalom megingott, amikor azt látjuk, hogy bő tíz évvel ezelőtt is több ezer milliárd forintot gondolkodás nélkül, pár hét alatt gyakorlatilag eltüntettek. Azóta sem igazán világos, hogy az akkori államadósság-kifizetésekre ment el az a pénz, vagy pontosan mire használták fel. Ennyivel sem tisztelték meg a magyar embereket, hogy elmondták volna, hogy ha már lenyúltuk a magánnyugdíjpénztári megtakarításaitokat, kedves magyar emberek, akkor ezt mire fordítottuk: államadósság-kezelésre, fejlesztésre, nyugdíjakra, mire. Mert olyan nagyon nem látszik meg egyébként az államadósság törlesztésén sem, hogy önök milyen sorsot szántak ennek az összegnek, úgyhogy én azt tanácsolom önöknek a legteljesebb jóindulattal, hogy a bizalmat próbálják erősíteni vagy megteremteni, ha egyáltalán ez még lehetséges. Most gondoljunk abba bele, hogy sok magyar embernek, adott esetben kisnyugdíjasnak néhány millió forint megtakarítás az, amit félre tudott tenni élete alkonyára vagy nehezebb időkre, esetleg az unokáinak vagy a gyermekeinek az anyagi támogatására, és képzeljék azt el, hogy milyen érzés lehet, hogy ők ezt veszélyben érzik! A legrosszabb üzlet most készpénzben tartani a pénzt, ha egyáltalán még beszélhetünk itt nagyobb megtakarításról. Nyilván van egy kör, bizonyos vagyoni helyzetben lévő emberek vagy családok, akik megengedhetik maguknak, mert most is jelentős megtakarításokat képeznek, és helyeznek el különböző befektetési formákban. Azt, mondjuk kevésbé értem, hogy a részvények esetében miért nincs közteher-növekedés, valószínű, az az önök felső kategóriás befektetői meg üzleti körei… mert azért a legtöbb magyar ember kockázatkerülő, vagy csak igen mérsékelten hajlandó kockázatot vállalni, ezért inkább az állampapírt választja, főleg, ha az minél szélesebb körben adómentes hozamot termel, vagy megfizethető mértékű közteherrel jár a hozamhoz való hozzáférés. Az elmúlt 13 évükre gondoljanak vissza, meg a magyar politika elmúlt 33 évére, és akkor nagyon gyorsan rá fognak arra jönni, hogy miért nem bíznak az emberek abban, hogy akár 3-5, esetleg 5 évtől hosszabb idők, futamidők esetén megkapják azt, amiről a szerződés aláírásakor vagy az állampapír-szerződés létrejöttekor szó volt. Ami az önkormányzatokat illeti, tisztelt államtitkár úr, hát, e tekintetben sem lehet okunk az elégedettségre, hiszen mind közjogilag, mind pedig gazdaságilag gyakorlatilag megnyirbálták, padlóra tették az önkormányzatiságot, alig maradt önálló döntési mozgástere az önkormányzatoknak. Igazából mindent a központból döntenek el, és néhány kivételes adottságú, kivételes bevételi forrásokkal rendelkező önkormányzatot leszámítva ma már a hagyományos értelemben vett önkormányzatiságról igazából nem is lehet beszélni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló úrnak, aki nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, szószóló úr.
[[Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание, Уважаеми господин Държавен секретар! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint a bizottság által felkért szószóló, és úgy is, mint a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága Költségvetési Albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy a Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/4254. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem bizottságunk álláspontját. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított T/4254. számú, Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot 2023. június 12-én 11 órakor tartott ülésén napirendre tűzte és megtárgyalta. A bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, azaz a házszabály 32. § (2) bekezdése alapján 12 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat teljes egészére, azaz az 1-107. §-okra részletes vitát kíván lefolytatni. A költségvetés megalapozott végrehajtását a tervezési szabályok mellett elsősorban a kötelezettségvállalási szabályok biztosítják. A kötelezettségvállalás mértéke törvényi korláthoz kötött. Az előttünk fekvő, államháztartást szabályozó joganyag módosítása egyrészt a megtervezett fejezeti stabilitásra irányul. Bár a törvényjavaslat rendelkezéseinek többsége nem érinti közvetlenül a magyarországi nemzetiségeket, illetve azok önkormányzatait és intézményeit, mégis elmondható, hogy a rendkívüli helyzetre adott gyors és hatékony válaszok és a 2023. évi költségvetés hozzáigazítása a különleges kihívásokhoz stabilitást és biztonságot teremt, ami az egész rendszert alrendszereivel együtt képes pályán tartani és az elért eredményeket megvédeni. A törvényjavaslat nemzetiségeket, azon belül is a nemzetiségi önkormányzatok működését érintő pontjaiból a következőket szeretném kiemelni. A javaslat 45. §-a a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvényt, a stabilitási törvényt módosítja. A törvény megengedő szabályával már korábban lehetőséget kaptak az önkormányzatok, ezen belül az országos nemzetiségi önkormányzatok is, hogy nagyobb gazdálkodási önállóságot, ezáltal nagyobb mozgásteret kapjanak. A szabály kimondja, idézem: „Nincs szükség a kormány hozzájárulására az önkormányzat a) jogszabályon alapuló, kötelező kezesség-, illetve garanciavállalásához; b) naptári éven belül lejáró adósságot keletkeztető ügyletéhez; c) olyan adósságot keletkeztető ügylete megkötéséhez, amely ca) a központi költségvetésből nyújtott európai uniós vagy más nemzetközi szervezettől az önkormányzat által elnyert támogatás előfinanszírozásának biztosítására szolgál; cb) az adósságrendezési eljárás során a hitelezői egyezség megkötéséhez igénybe vett reorganizációs hitelre vonatkozik.” És a cc) pedig: fejlesztési célt szolgál, és nem haladja meg a Fővárosi Önkormányzat és megyei jogú város önkormányzata esetében a 100 millió forintot, országos nemzetiségi önkormányzat esetében a 20 millió forintot. [[15.30]] A jelen módosítás megszünteti az önkormányzati adósságot keletkeztető ügyletekről szóló kérelmek benyújtását megelőző adatszolgáltatást, ami érdemi adminisztrációcsökkentést jelent az önkormányzatok számára. Az adatszolgáltatás megszüntetésével az önkormányzati költségvetési rendelet és kitekintés elfogadását követően már az év elejétől benyújthatók lesznek az adósságot keletkeztető ügyletek engedélyezése iránti kérelmek, ezáltal az állandó problémát jelentő év eleji likviditási nehézségek könnyebben áthidalhatók lesznek. A nemzetiségi önkormányzatoknak ezekben a nehéz időkben történő működésére vonatkozó rendelkezésekhez szükséges volt alkalmazkodni, ezért volt biztosítható azok zavartalan és intézményeik szabályos működése. A javasolt módosítások egyszerűbbé és értelmezhetőbbé teszik a vonatkozó törvényeket, illetve olyan módosításokat tartalmaznak, amelyek Magyarország gazdasági stabilitását növelik, ezzel egyben az állampolgárok és a Magyarországon élő nemzetiségek anyagi biztonságát is. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Végezetül engedjék meg, hogy köszönetet mondjak mind a kormánynak, mind pedig a parlamentnek a magyarországi nemzetiségek nemzeti önazonosságának megőrzéséhez nyújtott példaértékű támogatásért, ami az elmúlt években mind a költségvetési támogatások folyamatos növekedésében, mind pedig a nemzetiségi oktatás és kultúra többszintű segítése révén nyilvánult meg. A nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik kiegyensúlyozott, stabil működéséhez szükséges források biztosítása hozzájárul a nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Köszönjük államtitkár úr segítő közreműködését és együttműködését a nemzetiségi források és eredmények megvédése tekintetében. A Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/4254. számú törvényjavaslatot a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága elfogadásra javasolja. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra eddig senki nem jelentkezett. Megkérdezem, hogy további felszólalási lehetőséggel kíváne valaki élni a napirendünk keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne reagálni. [[Banai Péter Benő jelzésére:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen az észrevételeket, javaslatokat mindenekelőtt, és bízom abban, hogy talán több olyan kérdést tudunk tisztázni, ami a vezérszónoki hozzászólások alapján talán nem volt egyértelmű. A hozzászólások egy része nem érintette magát azt a normaszöveget, amely az önök előtt lévő törvényjavaslatban szerepel, hanem tágabb kontextusban is megfogalmaztak a hozzászólók észrevételeket. Engedjék meg, hogy röviden ezekre is reagáljak! Varju László képviselő úr a nemzeti vagyont illetően, a vagyonértékesítést illetően fogalmazott meg észrevételt, kérdést. Tisztázni szeretném, hogy abban az irányban, hogy milyen ingatlanokat, milyen vagyonelemeket kíván értékesíteni a kormány, semmilyen változás nincs. Az önök előtt lévő javaslat mindössze egy adminisztrációcsökkentést tartalmaz, való igaz, a vagyonügyekért felelős miniszter, Nagy Márton miniszter úr rendeletben határozhatja meg, hogy melyek azok az ingatlanok, amelyeket értékesíteni lehet. Itt két dolgot szeretnék kiemelni: egyrészről az állami intézmények feladatellátásához nem szükséges, nem használt ingatlanokról van szó; másrészről a miniszter úrnak egy rendeletben, egy nyilvános dokumentumban kell kijelölni ezeket az ingatlanokat. Tehát semmilyen változás nincsen abban, hogy csak a nem használt, állami feladatokhoz nem szükséges ingatlanokat, vagyonelemeket lehet értékesíteni, és abban sincsen változás, hogy ez nyilvános módon fog megvalósulni, mindössze egy egyszerűsítést tartalmaz az indítvány. Az átcsoportosítási javaslatokat illetően Varju László képviselő úr úgy fogalmazott, hogy pontosan idézzem fel a képviselő úr által elmondottakat, hogy az Országgyűlésnek a hatáskörét csorbítja, ha ilyen átcsoportosításokra sor kerül. Azért vitatkozom képviselő úrral, mert az önök előtt lévő törvényjavaslat azt tartalmazza, hogy csak az Országgyűlés által elfogadott költségvetési törvény keretein belül lehet átcsoportosítást végrehajtani, és abban a szabályban semmilyen változás nincsen, hogy az adott miniszter, hogy most egyszerűen fogalmazzak, a hozzá tartozó költségvetési előirányzatok között csak akkor hajthat végre átcsoportosítást, ha az megtakarításokból és a közfeladatok változásából fakad. Hadd mondjak egy egyszerű példát! Ha beruházásra be van tervezve egy adott összeg, de műszaki problémák miatt az az adott beruházás megcsúszik, akkor ott adott évben megtakarítás keletkezhet, amit a miniszter átcsoportosíthat, ráadásul ott van a kontroll: a pénzügyminiszternek ezt jeleznie kell, és ha a pénzügyminiszter nem ért egyet ezzel az átcsoportosítással, akkor a kormány elé kell vigye az ügyet. De ismétlem, erre az átcsoportosításra csak az Országgyűlés által meghatározott fejezeti kereteken belül kerülhet sor, és a törvény meghatározza, hogy melyek azok az előirányzatok, amelyeket nem érinthet ez az átcsoportosítás: az úgynevezett központosított előirányzatokat; idetartoznak például a családtámogatások, idetartoznak az említett európai uniós források, de idetartozik, mondjuk, a kamatkiadás és számos további előirányzat-típus. Természetesen minden átcsoportosításról a zárszámadás keretében részletes beszámolót kap az Országgyűlés, ugyanúgy, ahogy itt előttem az úgynevezett fejezeti kötetek az eredeti költségvetési tervet is részletesen bemutatják. Ami az önkormányzatok hitelfelvételét illeti, Varju képviselő úr úgy fogalmazott, hogy az önkormányzati szuverenitás korlátozásáról van szó, majd később azt mondta, hogy az önkormányzati jogok szűkítéséről van szó. Köszönöm szépen Varga Szimeon szószóló úrnak, hogy pontosan felidézte, mit tartalmaz az önök előtt lévő törvényjavaslat, talán így hitelesebb vagy egyértelműbb, hogy nem az előterjesztő, hanem a szószóló úr mondta el, hogy véleménye szerint ez egy adminisztrációcsökkentő javaslat. Miről van szó? A hatályos törvények alapján minden önkormányzatnak először egy előzetes adatszolgáltatást kell teljesítenie arról, hogy az adott évben milyen hitelt kíván felvenni, vagy milyen más adósságot keletkeztető ügyletet szeretne végrehajtani. Amikor ez az adatszolgáltatás megtörtént, és erről készült egy jelentés, csak ezt követően kerülhetett sor a tényleges hitelkérés benyújtására. Ehelyett ez az előzetes adatszolgáltatás megszűnik, és az adott önkormányzat a saját éves költségvetési rendeletének és kitekintésének elfogadása után bármikor a kormányhoz fordulhat a hitelengedély-kérésével. Ezt eddig is meg kellett tennie, csak ismétlem, megelőzően kellett egy előzetes adatszolgáltatás. Ez az adatszolgáltatás szűnik meg. Ami pedig a normativitást szerintem segíti, az az, hogy a hitelfelvételhez kapcsolódó szempontrendszert nemcsak az önkormányzatokra, hanem az önkormányzati tulajdonú cégekre is alkalmazni kell, akik esetében jelenleg is fennáll az engedélykérési kötelezettség. Ami az egészségügyi feladat ellátásának módosítását illeti, az úgynevezett Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság egy olyan szervezet, amely jelenleg is foglalkozik állami tulajdonú ingatlanok üzemeltetésével, fenntartásával. Ez a szervezet nem a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető Rogán Antal miniszter úr felügyelete alatt van, hanem Varga Mihály pénzügyminiszter úr felügyelete alatt működik ez a szervezet, és ez a szervezet jelenleg is, ismétlem, ellát ingatlanüzemeltetéssel, -fenntartással kapcsolatos feladatokat. Van tehát tapasztalata azon a területen, ahol a feladatai bővülnek, az említett módon idén július 1-jétől a fővárosi kórházak tekintetében, jövő év január 1-jétől pedig országos viszonylatban, a Kórházi Főigazgatósághoz tartozó kórházak tekintetében. Ez a rendelkezés teljesen összhangban van az önök által megtárgyalt jövő évi költségvetésitörvény-javaslattal. Az egészségügyi ágazat forrásai azért is növekednek, mert a szétválasztást követően az üzemeltetési költségek a Pénzügyminisztérium fejezetben, az említett Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságnál szerepelnek, a szakmai kiadások pedig továbbra is az egészségügyi fejezetben, az egészségügyért felelős miniszter hatáskörében maradnak. Szabó Sándor képviselő úr a nyugdíjminimum összegét említette, és hozzászólásában azért azt is megemlítette, hogy ez az összeg mióta változatlan. [[15.40]] Engedjék meg, hogy ezt a lehetőséget arra is megragadjam, hogy elmondjam, hogy ez a nyugdíjminimum a nyugdíjak tekintetében nem igazán tekinthető effektív korlátnak. Miért mondom ezt? Ahhoz, hogy valaki résznyugdíjat kaphasson, legalább 15 év jogosultsági időt kell hogy szerezzen, egyszerűen fogalmazok: 15 évig dolgoznia kell. Ha valaki 15 évig dolgozik, és minimálbért keres végig, és most nyugdíjba megy, akkor a megállapított résznyugdíj 64 800 forint. Ez értelemszerűen növekszik, attól függően, hogy mennyi időt dolgozott, és mennyit keresett. Tehát ez a 28 500 forint valójában egy számítási alap volt különböző szociális ellátásokhoz, semmint egy olyan összeg, amely effektív nyugdíjkifizetéseket határozott volna meg. Hadd mondjak még egy másik statisztikát! Vannak olyan emberek, akik 30-40 ezer forintos nyugdíjat kapnak. A 40 ezer forint alatti nyugdíjat kapó emberek 95 százaléka külföldről is kap ellátást. Miért? Azért, mert döntően külföldön dolgoztak, és itthon azért alacsony a nyugdíjuk, mert kevés időt dolgoztak itt, és kevés befizetést teljesítettek. A nyugdíjrendszer egy biztosítási elvű rendszer, tehát a nyugdíjat kapó személyek munkában eltöltött évétől és a befizetett nyugdíjjáruléktól függ az, hogy mekkora jövedelemre tesznek szert. Ami a közszférában való, nyugdíj melletti munkavállalást illeti, képviselő úr, jegyző úr említette, azért vannak kivételek, tipikusan az egészségügy, oktatás, olyan területek, amelyek a baloldali padsorok képviselői számára sokszor kiemelt területnek minősülnek. Azt gondolom, a ’24-es költségvetésben megnyugtatóak voltak remélhetőleg legalábbis a számok a tekintetben, hogy érdemi, nominális növekedéssel számolhatunk. Ezekben az ágazatokban, például az oktatás vagy az egészségügy területén, továbbra is azzal számolunk, hogy aki eléri az öregségi nyugdíjkorhatárt, de dolgozni szeretne, és a munkájára szükség van, az értelemszerűen nyugdíj mellett is dolgozhat. Az eltérő megközelítést a nyugdíjasok foglalkoztatása tekintetében a közszféra és a magánszféra között az adja, hogy a közszférában a költségvetési fegyelem keretében mégiscsak a létszám- és költségvetési kiadási korlátokat szigorúbban kell figyelni, mint ami a versenyszférában történik. Kifejezetten ösztönözni szeretnénk a munkavállalást. Tudjuk, hogy feszes a munkaerőpiac. Szerintem jó, hogy ha az öregségi nyugdíjkorhatárt elért személyek tovább szeretnének dolgozni. Ezt biztosítja a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat és adójavaslatok azzal, hogy személyi jövedelemadón kívül más egyéni járulékot nem kell az idős munkavállalónak fizetni. Z. Kárpát Dániel képviselő úr észrevételei tekintetében a családtámogatásoknál azt azért hadd jegyezzem meg, hogy én is láttam térségbeli statisztikákat, és a képviselő úr pontosan fogalmazott, hogy nem magyar specialitás volt az, hogy a termékenységi ráta elkezdett javulni. De azok a grafikonok, amelyeket én láttam, azt mutatták, hogy Magyarországon a környékbeli országokhoz képest erőteljesebb volt ez a növekedés 2010 után, és ebben az erőteljes növekedésben talán abban egyetérthetünk, és ezt képviselő úr sem cáfolta benne vannak azok a családpolitikai lépések, amelyeket a kormányzat és az Országgyűlés megtett. Tehát én azt állítom, hogy igen, látom, hogy máshol is volt trendváltozás, de a javulás Magyarországon erőteljesebb volt, mint a környező országokban. Talán ebben az erőteljesebb javulásban mégiscsak benne kell hogy legyen az a családpolitikai intézkedéssorozat, amelyet 2010 után láthatunk. A családi adókedvezmény összegében két számot szeretnék mondani. Az első az abszolút összeg. Családi adókedvezményt nemcsak a személyi jövedelemadóból, hanem a munkavállaló által fizetett járulékokból is érvényesíteni lehet. A jövő évre tervezett szám 372 milliárd forint, tehát a családi pótlék 307 milliárdos előirányzatához képest ez azért érdemben nagyobb. Ha az összes, gyermekvállaláshoz kapcsolódó családi kedvezményként tekintett adókedvezményt nézzük, ebben benne van az első házasok adókedvezménye, vagy a 30 év alatti édesanyák adókedvezménye, akkor 686 milliárd forint körüli az összes szám. Ez volt az első, nem is egy darab szám, hanem számcsoport, amit mondani akartam. De a másik dolog az, hogy mit jelent ez a konkrét igénybevétel esetén a konkrét családoknál. A képviselő úr úgy fogalmazott, hogy ez a kedvezmény a jobb módúak számára [[Jelzésre:]] tévedtem, bocsánat, Varju képviselő úr teszi lehetővé azt, hogy éljenek az adókedvezmény adta lehetőséggel. Hadd mondjak megint konkrét számokat! Ha egy családban három gyermeket nevelnek, akkor nem egész 310 ezer forint, egész pontosan 309 375 forint bruttó jövedelem kell ahhoz, hogy három gyermek esetén a maximális családi kedvezményt érvényesíthessék. Ma Magyarországon a minimálbér összege 232 ezer forint. Tehát hogyha egy családban az édesapa és az édesanya dolgozik, és mind a ketten minimálbéren vannak bejelentve, minimálbéren dolgoznak, akkor maximálisan tudják érvényesíteni három gyermek esetén a családi adókedvezményt, sőt ebből az derül ki, hogy ha négy gyermekük van, akkor is. Tehát a jelenlegi adórendszer az alacsonyabb jövedelmű munkavállalók számára is lehetővé teszi, hogy a családi adókedvezményt a lehető legnagyobb mértékben érvényesíteni tudják, ezért ez az adókedvezmény, meggyőződésem szerint egyaránt ösztönöz a munkavállalásra és a gyermekvállalásra, és nem igaz az, hogy a társadalomnak csak egy felsőbb rétegét, egy szűkebb rétegét támogatná gyermekvállalás esetén. A „devizahitelesek kifosztása” szót használta Z. Kárpát Dániel képviselő úr. [[Z. Kárpát Dániel: Bankok általi kifosztása!]] Azt azért tegyük helyre, hogy mégiscsak 2010 után születtek azok a jogszabályváltozások és azok az intézkedések, amelyek keretében a devizahitelesek 99 százaléka kikerült a devizahitelezés csapdájából. 1 százalék miért maradt? Miért van 1 százalék devizahiteles? Azért, mert nekik devizajövedelmük is van. A hatályos szabályok alapján akkor lehet devizában eladósodni, hogy ha valakinek devizában van bevétele. Ami a családi csődvédelmet illeti, én azt tudom mondani, hogy ha a képviselő úrnak vannak javaslatai, akkor azokat küldje át, nézzük meg, de azt azért nagyon fontosnak tartom, hogy csak olyan szabályozás szülessen, amely a visszaéléseket nem ösztönzi. Olyan szabályozást szerintem nem szabadna megalkotni, amely a rosszhiszemű eljárást ösztönözné, tehát azt, hogy valaki felvegyen hiteleket, majd utána azt a hitelt ráhagyja arra a pénzintézetre, amelytől felvette, és ő majd pedig a fölvett pénzzel elmegy. Tehát meg kell találni azt a metszetet, azt a vékony folyosót, amely átvezet minket két probléma között. Az egyik probléma az, hogy valaki önhibáján kívül egy életre egy hitel terhe alatt nyög, és aközött, hogy fölvesz egy hitelt, és ezzel visszaélésszerűen él, tehát trükkök százaival, mondjuk, ezt a forrást valahova elviszi. Apáti István képviselő úr hozzászólása kapcsán: az infláció kapcsán annyit engedjen meg, képviselő úr, hogy ha visszanézünk tényadatokat, akkor, mondjuk, az éves infláció számát a legcélszerűbb nézni. Európai összehasonlításban, 2022-vel bezárólag, ’22-ben több ország volt, ahol magasabb volt az infláció, mint Magyarországon. Az idei év adatait látom. Az okokról is sokat beszéltünk. Ha ön az élelmiszer-ágazatot említette, akkor közösen tudjuk, hogy olyan jellegű aszály, mint ami Magyarországon volt, a környező országokban nem volt. Ennek szerintem igenis van hatása az élelmiszerárakra. Azzal egyetértek, hogy a hatékonyságon is kell javítani. Erről szólni fogok majd, de az inflációnál még egy adatot engedjen meg. Magát az Európai Bizottságot szoktam idézni, amely a saját előrejelzésében 2024-re 4 százalékos inflációt prognosztizál, és nagyon sok ország esetében ennél magasabb inflációt vetít előre 2024-re. Tehát a múltbeli adatok és a jövőbeni előrejelzések nem azt mutatják, hogy Magyarországon volt vagy Magyarországon lesz a legmagasabb infláció. Vannak olyan időpillanatok, akkor igen, egyetértek önnel, kiugró az infláció, de az inflációnak van egy dinamikája. [[15.50]] A dinamikát szerintem az is befolyásolja, hogy a kormány milyen lépéseket tett. Ha ön az élelmiszer-inflációt mondta, akkor látnunk kell, hogy számos terméknek 2021 végétől rögzített az ára, cukor, liszt, tej s a többi, ezeket képviselő úr ismeri. Azt is tudja, hogy milyen kötelező akciózást kell a különböző boltoknak végrehajtani, vagy hogy az online árfigyelő rendszer hogyan segíti a családokat. Az élelmiszer-infláció csökkentésének egyik eszköze egyébként szerintem az élelmiszeripari cégek hatékonyságának növelése. Ha ezt képviselő úr is fontosnak tartja, akkor látni kell két dolgot. Egyrészről az imént tárgyalt költségvetésben az agrár- és vidékfejlesztési programokra 670 milliárd forint kiadás szerepel, 80 százalékos nemzeti finanszírozást adunk az uniós források mellé. Ez pont az élelmiszeripari cégek támogatását szolgálja. A másik dolog pedig az, amikor külföldi befektetéseket említ. Azt látni kell, hogy a kormány politikája az, hogy tipikusan az élelmiszeriparban én nem látok külföldi beruházásokat, amelyek állami támogatással valósulnak meg. Tehát az élelmiszerszektorban a jelentős magyar cégek vannak: Master Good, Gallicoop s a többi. Ott a magyar cégeket szeretnénk erősíteni. Jellemzően ott kapnak külföldi cégek beruházási támogatást, ahol nincsenek magyar cégek, ahova magyar cégek nem tudnak belépni az adott piacra, és ahol az adott külföldi cég hozzátesz a magyar gazdaság teljesítményéhez. Az adósság tekintetében talán képviselő úr megkérdőjelezte, hogy valósak lennének a számok. Én azt mondom, hogy azok az államadósságszámok, amelyekről beszéltünk, nem a kormányzat számai, azok a múltat tekintve az Eurostat által validált számok, és ez alapján mondjuk azt, hogy az államadósság-ráta 2021-től érdemben csökkent. Magánnyugdíj-pénztári megtakarítások, állampapír-finanszírozás. Azzal hadd vitatkozzam, hogy magánnyugdíjpénztári vagyont az állam lenyúlt, a képviselő úr ezt a szót használta. Minden magánnyugdíjpénztár-tag dönthetett a visszalépésről, számosan visszaléptek, ezzel egyébként a korábbi veszteségektől mentesültek. A magánnyugdíjpénztári összegek döntő része államadósság-finanszírozásra került felhasználásra, erről az Országgyűlés külön tájékoztatót kapott. A visszalépés során egy kisebb rész pedig a nyugdíjak kifizetését finanszírozta. A bizalom nagyon fontos, ebben egyetértek. Meg kell őrizni azt a bizalmat, ami a magyar gazdaságpolitika iránt, a magyar állampapírok finanszírozása tekintetében kialakult. Abban bízom, hogy ezt a bizalmat a 2024-es évben is meg tudjuk őrizni. Ezt szolgálja az önök előtt lévő ’24-es törvényjavaslat és a megalapozó törvényjavaslat is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr kitartó részvételét a vitában és a részletes válaszokat. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig még van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a légitársaságok hozzájárulásáról és egyes adótörvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4243. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Izer Norbert úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! A kormány 2023. június 6-án nyújtotta be a légitársaságok hozzájárulásáról és egyes adótörvények módosításáról szóló T/4243. számú törvényjavaslatot. A szabályozás célja egyrészt a veszélyhelyzeti jogalkotás során rendeleti szinten született, azonban hosszú távra tervezett adószabályok törvényi szintre emelése annak érdekében, hogy az adóalanyok jogkövetését megkönnyítse, másrészt az egyes uniós jogharmonizációs kötelezettségekből eredő módosítások jogrendbe iktatása. Ezen túlmenően a törvényjavaslat az adótörvények alkalmazása során szerzett eddigi tapasztalatok alapján szükséges rendelkezéseket is tartalmaz. Cél az egységes jogértelmezést segítő és a gyakorlati tapasztalatok alapján szükségessé vált módosítások elfogadása. Tisztelt Országgyűlés! Annak érdekében, hogy az extraprofitadókról rendelkező kormányrendelet légitársaságok hozzájárulásáról szóló rendelkezései hosszú távon hatályban maradhassanak, e szabályok a jogforrási hierarchiának, valamint a jogbiztonság elvének megfelelően változatlan tartalommal épülnek be a jelen törvényjavaslatba. Mint ismeretes, a személyi jövedelemadózást érintően a kormány az elmúlt év végén és az idei év elején több olyan intézkedést is elfogadott, amelyek a családok jólétének növelését, illetve a munkavállalók helyzetének megkönnyítését szolgálják. Az intézkedések veszélyhelyzeti kormányrendeletben jelentek meg annak érdekében, hogy azonnal alkalmazhatók legyenek. Mivel azonban a kormány döntése alapján a szóban forgó intézkedések hosszú távon a jogrendszer részét fogják képezni, ezért az önök előtt fekvő törvényjavaslatban azok törvényi szintre történő emelését kezdeményezzük. A javaslat tehát a már ismert szabályokkal tartalmazza a 30 év alatti anyák kedvezményére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a tartósan beteg, illetve súlyos fogyatékossággal élő gyermeket nevelő családokat megillető, emelt összegű családi kedvezmény szabályait. Változatlan formában épül a személyijövedelemadó-törvénybe az a szabály is, amely értelmében kilométerenként legfeljebb 30 forint összegben térítheti adómentesen a munkáltató az alkalmazottak munkába járással kapcsolatos költségeit, ha más településről járnak be naponta dolgozni vagy időszakosan állandó lakóhelyükre utaznak haza. A Széchenyi-pihenőkártya alszámláinak megszüntetéséből következően módosulnak az ezzel kapcsolatos szabályok is. A változások azonban a kedvezményes közteherviselés mellett adható juttatás fő keretszabályait nem érintik. A mezőgazdasági őstermelőket érintő kedvező változás, hogy a tevékenységhez használt tárgyi eszköz értékesítése esetén a bevétellel szemben elszámolható a tárgyévben, illetve az azt követő évben az adóbevallás benyújtásáig, de legfeljebb május 20-áig vásárolt eszköz beruházási költsége. A kedvezményes szabály visszamenőleg 2022. január 1-jétől alkalmazható. Tisztelt Képviselők! Az előzőeken túl a személyi jövedelemadózást érintően a törvényjavaslat új szabályok törvénybe iktatását is kezdeményezi a bizalmi vagyonkezelési jogviszony alapján kezelt vagyon adókötelezettségével kapcsolatban. Az új szabály egy eddig meglévő adózási kiskaput zár be. A törvényjavaslatban foglalt szabályozás lényege ugyanis, hogy értékesítésnek kell tekinteni, azaz adózási pont keletkezik akkor, ha a bizalmi vagyonkezelés jogviszony alapján a vagyonrendelő, magánalapítvány esetében az alapító vagy a csatlakozó magánszemély a tulajdonában álló vagyoni értéket felértékeléssel vagyonkezelésbe adja, illetve a magánalapítvány részére tulajdonba adja. Hangsúlyozandó azonban, hogy nem cél a bizalmi vagyonkezelés ellehetetlenítése, hiszen azt továbbra is egy jó eszköznek gondoljuk a generációváltás megvalósítására. Továbbra is lehetőség lesz a vagyont szerzési értéken bevinni a vagyonkezelésbe, ebben az esetben a vagyonrendeléskor továbbra sem keletkezik adófizetési kötelezettség. Tisztelt Ház! A törvényjavaslatban benyújtott módosítások révén ugyancsak törvényi szintre kerülnek az egyszerűsített foglalkoztatást érintően már az elmúlt év második felében alkalmazott szabályok, amelyek a mindenkori minimálbér függvényében határozzák meg az egyszerűsített foglalkoztatás keretében fizethető napidíjak mértékét, illetve az azon alapuló ellátások alapját. Törvényi szintre emeléssel véglegessé válik az a szabály is, amely már tavaly szeptember 1-je óta alkalmazható, és amely alapján a kifizető nem fizet egyszerűsített közteherviselési hozzájárulást, az ekhotörvény szabályainak megfelelően foglalkoztatott magánszemélyeknek kifizetett díjazás után. Az ilyen foglalkoztatást tehát továbbra is csak a magánszemélytől levont 15 százalék mértékű ekho terheli. A szociális hozzájárulási adóban fontos intézkedés, hogy kibővül egy már meglévő kedvezmény, a megváltozott munkaképességű személyek után járó kedvezmény érvényesítésére jogosultak köre. Az esélyegyenlőség biztosítása érdekében a jövőben a szociális hozzájárulási adóból részkedvezményt vehet igénybe az a foglalkoztató is, amely olyan súlyos fogyatékossággal élő magán-munkavállalókat foglalkoztat, akik nem a megváltozott munkaképességűek ellátásában, hanem fogyatékossági támogatásban vagy vakok személyi járadékában részesülnek, és nem rendelkeznek a megváltozott munkaképesség fennállását igazoló komplex minősítéssel. Tisztelt Országgyűlés! A társaságiadó-törvényre vonatkozó javaslatok közül kiemelném, hogy a „Nemzeti összefogás” számlaszám javára juttatott adomány összege a társasági adó alapjában külön igazolás nélkül elismert ráfordítás lesz az adományozások ösztönzése és az adminisztrációs teher csökkentése érdekében. A javaslat eltörli a vállalkozások 2014-es adóévük végéig keletkezett veszteségeinek felhasználására vonatkozó időkorlátot, amely céljaink szerint segítséget nyújt a vállalkozások számára az elmúlt időszak gazdasági nehézségeiből történő kilábalás során. [[Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat az innovációs járulék szabályozásában fontos egyszerűsítést javasol a kisvállalati adóalanyok számára. Ennek értelmében a vállalkozások a jövőben járulékfizetési kötelezettségüket az egyszerűsített módon meghatározott helyiiparűzésiadó-alapjuk alapján is meghatározhatják majd. [[16.00]] Az energiaellátók jövedelemadója, a pénzügyi szervezetek különadója, illetve a pénzügyi tranzakciós illeték szabályozásában a javaslat célja a veszélyhelyzeti rendelet szintjén szabályozott, de hosszú távon fenntartandó rendelkezések törvényi szintre emelése. Tisztelt Országgyűlés! A regisztrációs adóval kapcsolatos módosítások, a regisztrációsadó-eljárásokban való elektronikus ügyintézési lehetőségek észszerűsítésére, valamint bővítésére irányulnak, valamint mára már szükségtelen, elavult rendelkezéseket helyeznek hatályon kívül. Az általános forgalmi adóról szóló törvény módosítására vonatkozó rendelkezések közül szintén két elemre hívnám fel a figyelmet. Az egyik a jövő évtől induló egyutas betétdíjas göngyölegek kötelező visszaváltási rendszerének működéséhez igazodó módosítás, melynek értelmében az áfa megfizetése szemben a jelenlegi befizetési és visszaigénylési gyakorlattal utólagossá válik. Így az csupán az adott naptári évben vissza nem váltott, betétdíjas göngyölegek után fog majd megkeletkezni. A másik módosítás pedig az elektronikus nyugta általános bevezetéséhez szükséges első lépéseket tartalmazza. A jövedékiadó-törvényt illetően az uniós adóminimumoknak való megfelelés érdekében 2024. január 1-jétől emelni szükséges az üzemanyagok jövedéki adójának mértékét. Ezzel párhuzamosan a kereskedelmi gázolaj adómértékét is hozzá kell igazítani az uniós adóminimumhoz, a mezőgazdasági gázolaj adó-visszatérítését pedig növelni kell a változatlan adóteher biztosítása érdekében. A jogbiztonság elvének megfelelően az extraprofitadókról szóló kormányrendeletben megállapított további jövedékiadó-mértékek változatlan tartalommal épülnek be a mostani jövedékiadó-törvénybe. Emellett tovább egyszerűsödik, észszerűbbé válik a jövedéki szabályozás is. Így lehetővé válik a kereskedelemben lévő jövedéki termékek visszaszállítása újbóli, későbbi forgalmazási céllal adóraktárba, valamint egyszerűsödik a rendvédelmi szervek és az Országos Mentőszolgálat járműveinek kiszolgálása. Bővül a kisüzemi bortermelői és az egyszerűsített adóraktári tevékenység. Jövőre a saját szőlőt át lehet majd adni megfelelő engedély birtokában palackos erjesztésű pezsgő bérgyártásban való előállítására, és az így készített pezsgőt vissza lehet majd szállítani a borászati üzembe. Észszerűsödik a hivatalos zár alkalmazási köre a 60 litert meg nem haladó kiszereléseken a hivatalos zár alkalmazásának megszüntetésével, továbbá rugalmasabbá válnak az alkoholok zárjegyezési szabályai. Tisztelt Képviselők! A népegészségügyi termékadó, közkeletű néven a neta szabályozása nem változik a hatályos szabályokhoz képest. Ez azért lehetséges, mert a törvényjavaslat mindösszesen a hatályos veszélyhelyzeti kormányrendeleti rendelkezéseket emeli be változatlan tartalommal és változatlan szövegezéssel a törvénybe, a jogállamisági kritériumoknak megfelelően, kérve a tisztelt Ház jóváhagyását. Jórészt szintén csak a veszélyhelyzeti kormányrendeleti szabályokat illeszti az illetéktörvénybe is a jelen javaslat. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy a gépjárműadó alól mentes gépjárművek köre bővül. Egyrészt adómentessé válnak a köztestületek, közte az önkormányzati tűzoltóságok tulajdonában álló gépkocsik. Továbbá mentesség vonatkozik majd azon gépkocsikra is, amelyek tulajdonosa költségvetési szerv, egyesület vagy alapítvány, üzembentartója pedig egyesület vagy alapítvány. Az adómentesség feltétele, hogy az említett szervezeteknek az előző évben ne keletkezzen vállalkozási tevékenység utáni társaságiadó-fizetési kötelezettségük. A helyiadó-törvény módosítása kapcsán két témakört emelnék ki, az egyik a munkaerő-kölcsönzők, a másik pedig a légi személyszállítók iparűzésiadó-kötelezettségét érinti. Az adóztatási tapasztalatok szerint egyes munkaerő-kölcsönzők olyan cég- és szerződéses struktúrát hoztak létre, amellyel jelentősen csökkenthető az iparűzési adó összege. Annak érdekében, hogy ezen nem kívánt adóelkerülés megszűnjön, a törvényjavaslat azt fogalmazza meg, hogy esetükben számítson iparűzésiadó-kötelezettséget kiváltó telephelynek azon önkormányzat területe is, ahol a munkaerő-kölcsönző társaság munkavállalói ténylegesen munkát végeznek a kölcsönbe vevő társaságnál. Annak érdekében, hogy viszonylag kis volumenű kölcsönbeadás ne váltson ki adókötelezettséget a településen, és ekként túlzott adminisztrációt se, a javaslat szerint a telephely akkor jön létre, ha a kölcsönzés eredményeként a településen végzett munkaórák száma az adóévben összesen meghaladja az 1440 munkaórát. Ez egyben azzal az addicionális előnnyel is jár, hogy bevételhez juthat az a település, ahol a kölcsönbe adott munkavállalók munkavégzése negatív hatást okoz, mert például a megjelenő többletmunkaerő terheli a települési infrastruktúrát. A helyiadó-törvény másik, kiemelésre érdemes változtatása a légi közlekedési személyszállítók iparűzésiadó-kötelezettségének újrakodifikálása. E társaságok, ha van képviseletük, irodájuk Magyarországon, jelenleg is adókötelesek. Mindez azonban kevéssé igazodik a tevékenységük jellegadó ismérvéhez: az utasok légi úton való szállításához. Ezért a javaslat rögzíti egyfelől azt, hogy telephelynek, azaz iparűzésiadó-kötelezettséget kiváltó létesítménynek minősül azon repülőtér is, amelyről a légitársaság járatot indít. Másfelől a javaslat azt is előírja, hogy a nettó árbevételbe, így közvetve az iparűzésiadó-alapba fog tartozni nemcsak a szűken vett jegyárbevétel, hanem az egyéb, az utazáshoz kapcsolódóan nyújtott szolgáltatásból eredő árbevétel is, például a helybiztosítás díja vagy egyéb kényelmi szolgáltatások díja. A légi személyszállítás sajátosságaira tekintettel a javaslat specifikus adóalap-megosztási szabályokat is megfogalmaz: ha a légi személyszállító több településen végez tevékenységet, azaz több településen van általa is használt repülőtér, vagy a repülőtér több önkormányzat illetékességi területén helyezkedik el. Tisztelt Országgyűlés! A számviteli törvény javasolt módosítása elsősorban az egyszerűsítést szolgálja. A megnövekedett költségekre és az időközben bekövetkezett inflációs hatásokra tekintettel a javaslat a mérlegképes könyvelő kötelező alkalmazásának bevételi értékhatárát 10 millió forintról 20 millió forintra emeli. Ezzel a legkisebbek közül mintegy 50 ezer vállalkozás mentesülhet a mérlegképes könyvelő kötelező alkalmazása alól. A digitalizációs célokkal összhangban a könyvvizsgálói törvény javasolt módosítása kiterjeszti a könyvvizsgálati dokumentáció elektronikus archiválási és megőrzési kötelezettségét valamennyi kamarai tag könyvvizsgálóra, illetve könyvvizsgáló cégre. Emellett a módosítás a jövőre vonatkozóan minden könyvvizsgáló számára kötelezően előírja a független könyvvizsgálói jelentés elektronikus aláírását is. Az új szabályok alkalmazására megfelelő, több mint kétéves felkészülési idő áll majd rendelkezésre a könyvvizsgálók számára, úgyhogy azt gondolom, lesz idő ezeket a szabályokat alkalmazni és rájuk felkészülni. A javaslat a mérlegképes könyvelői szakma mint szabályozott szakma megalapozására hatósági képzés létrehozását kezdeményezi, hasonlóan más szabályozott szakmákhoz. A szakma gyakorlásának feltétele a mérlegképes könyvelői szakképesítés megszerzése. A képzések és a képzéseket lezáró vizsgák minőségének a megőrzése, országosan egységes követelményrendszerének megtartása indokolja a hatósági képzés bevezetését. A hatósági képzés lebonyolítása továbbra is a piaci szereplők közreműködésével valósul meg, ugyanakkor a képzés és a vizsgáztatás feltételeit a jelenlegi programkövetelmények helyett jogszabály fogja majd előírni. A hatósági képzési rendszert a javaslat kiterjeszti a mérlegképes könyvelők mellett az adótanácsadókra és az adószakértőkre is. Tisztelt Ház! Az adóadminisztráció csökkentése, az egyszerűsítés, a dereguláció és a gazdaság fehérítése áll a most benyújtott adóeljárási szabályok fókuszában. Több mint 3,5 millió magánszemélyt, vállalkozást és céget érinti az a könnyítés, ami szerint évi két alkalom helyett csak egyszer kell majd gépjárműadót fizetni. Aki nem tudja egy összegben megfizetni az adót, öthavi részletben teheti majd meg. Jelentősen kibővülhet a köztartozásmentes adózók köre; abba ugyanis már nem csak nullaforintos tartozással lehet bekerülni; ugyanis amennyiben a javaslatot az Országgyűlés megszavazza, köztartozásmentesnek minősül majd az is, akinek nincs 30 ezer forintot meghaladó köztartozása, valamint nettó 5 ezer forintot meghaladó adótartozása. Jelentős könnyítéssel számolhat több mint félmillió jogi személy, hiszen a javaslat elfogadása esetén évente egyszer élhetnek az automatikus részletfizetéssel. Az új lehetőség, vagyis az, hogy az egymillió forint alatti tartozást hat hónapon keresztül pótlékmentesen és részletekben fizethetik meg az érintettek, a cégek likviditását segítheti, és hosszú távon a versenyképességüket is növelheti. A gazdaság fehérítésében Magyarország az élen jár, az elmúlt 13 évben negyedére csökkent az adóelkerülés mertéke. Hogy ezt számokkal is igazoljam: míg 2010-ben 22,3 százalék volt az áfarés, addig mára 5,1 százalékra csökkent. Ezzel pedig Magyarország érte el az Európai Unió tagállamai közül a legjobb eredményt az áfacsalással szembeni küzdelemben, és mindezt az Európai Bizottság riportja is megerősíti. A törvényjavaslat elfogadása révén további fehérítéssel is számolhatunk. A fiktív, csalárd adózók kiszűrése a célja ugyanis annak az új szabálynak, amely két súlyos mulasztással kiszélesíti az adószám törlésének a tényállását. Egyrészt az elektronikus kapcsolattartásra kötelezettek, ha nem rendelkeznek elektronikus tárhellyel, másrészt azok a bevallásmulasztó gazdálkodók, amelyek 180 napon belül, a felszólítás ellenére sem küldik el a hiányzó bevallásukat, számolhatnak az adószám törlésével. A székhelyszolgáltatási szabályokat visszaélésszerűen kihasználókkal szemben lehet hatékony eszköz az adóhatóság nyilatkozattételre történő felhívása. Félmillió forintos bírságot kockáztat az a székhelyszolgáltató, amely nem nyilatkozik arról, hogy a nála bejelentett cégnek vane lefoglalható vagyontárgya. [[16.10]] Az adóhatóságok ügyfélcentrikusságát bővíti az a szabály, amely a bejelentés elmulasztását nem azonnali bírsággal szankcionálja, hanem törvényben garantált módon lehetőséget biztosít a mulasztás, például a bejelentés vagy változásbejelentés pótlására. Az adósoknak hozhat ugyanakkor jelentős könnyítést az, hogy a kötelezéssel érintett ingatlan tulajdonosa is kérheti majd a végrehajtás felfüggesztését. Tisztelt Ház! Összefoglalóan azt tudom mondani, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslat segíti megőrizni az elmúlt években elért eredményeket, és illeszkedik a kormány egyszerűsítő adópolitikájához. Ezért kérem, hogy szíveskedjenek azt támogatni és elfogadni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés általános vitájának 4 óra 40 perces időkeretben történő tárgyalásáról döntött. Felkérem Aradszki András jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztását. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A 4 óra 40 perces időkeret megosztása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 95 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 45 perc; a DK képviselőcsoportjának 27 perc; a Momentum képviselőcsoportjának 21 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 24 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 19 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 17 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 17 perc; az LMP képviselőcsoportjának 15 perc; a független képviselőknek pedig 3 perc áll rendelkezésére.
Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben az EP-képviselő a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy felszólalása annak a képviselőcsoportnak a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette. Amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy felszólalása nem számít bele az időkeretbe, és részére az egy független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Szeberényi Gyulának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány által benyújtott adócsomag a fennálló háborús helyzet ellenére is egy olyan javaslat, amely megvédi a családbarát adórendszert, vagyis megőrzi Európa egyik legalacsonyabb személyi jövedelemadóját, a családi adókedvezményt, a négygyermekesek, a 30 év alatti anyák és a 25 éven aluliak adómentességét, és mindemellett továbbra is garantálja az alapvető élelmiszerek kedvezményes áfakulcsát. A családpolitikai kiadások és a családi adókedvezmények együttes összege így jövőre meghaladja a 3300 milliárd forintot. Az elmúlt bő egy évben megtapasztaltuk, hogy az elhúzódó háború és a szankciós energiaválság nehéz gazdasági körülményeket okozott egész Európában, és ez hazánkban is érezteti a hatását. A benyújtott törvényjavaslat alapján a kormány a nehéz helyzet ellenére egyes területeken további adókönnyítést és adócsökkentést tervez a jövő év tekintetében. Többek között kiterjeszti a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatásának kedvezményeit, csökkenti az adminisztrációt, és egyszerűsíti a gépjárműadó szabályait. A törvényjavaslat az európai uniós jogharmonizációt és a gazdaság fehérítése érdekében szükséges adómódosításokat egyaránt tartalmaz. A javaslat alapján a légitársaságok esetében az üzemanyagok nem esnek jövedékiadó-kötelezettség alá, így a légi közlekedés közteherviselésének szintje rendkívül alacsony. Ezért, hasonlóan a többi uniós országhoz, a légitársaságok hozzájárulása zöldadóként Magyarországon is fennmarad, kedvezményt biztosítva a kevésbé szennyező repülőgépeknek. Láthatjuk, hogy jövőre is folytatódik a gazdaság fehérítése. Míg 2010-ben 22,3 százalék volt az áfaelkerülés mértéke, mára az 5,1 százalékra csökkent, ami az egyik legkedvezőbb eredmény az Európai Unióban. Ezzel nyernek a tisztességesen működő vállalkozások, nyer a gazdaság, és nyer a költségvetés is. A most benyújtott adótörvények megfelelő alapot adnak a jövő évi költségvetéshez, amellyel megvédhetők a családok, a nyugdíjak, a munkahelyek és a rezsicsökkentés, továbbá megőrizhető Magyarország biztonsága. Mindezt azért is érdemes kihangsúlyozni, mert ha összehasonlítjuk a nemzeti kormány adóintézkedéseit a 2010 előtti kormányok gyakorlatával, a két adópolitika szöges ellentétben áll egymással. A baloldali kormányok idején Magyarországon alig akadt olyan járulék, adó vagy illeték, melynek a mértéke ne változott volna. Magyarországon szinte a mindennapok részei voltak az egy-két éven belül változó adókulcsok, állandóan átrendeződtek az adók és a járulékok szerkezetei, és főként újabb és újabb adónemek tűntek fel. Visszatérve a törvényjavaslathoz, egy új elemet, egy újdonságot is szeretnék kiemelni belőle, Magyarország ugyanis az Európai Unióban elsőként vezetheti be az úgynevezett e-nyugtát. A papírmentes nyugtaadás kisebb adminisztrációt, egyszerű használatot és költségcsökkentést jelent a vállalkozásoknak. Ezenfelül környezetvédelmi és járványügyi szempontból is követendő nyugtaadási móddá válhat világszerte. Az adatszolgáltatás előírásával párhuzamosan, a technika fejlődését is figyelembe véve, a jövőben megújulhatna a pénztárgéprendszer, amely a környezettudatosság jegyében az elektronikus nyugtaadás elterjedését is ösztönözhetné. További jó hír, hogy a javaslat törvényi szintre emeli a vészhelyzeti jogszabályban foglalt azon előírást, amely két évvel meghosszabbítja az új lakóingatlanok értékesítésére vonatkozó kedvezményes, 5 százalékos általánosforgalmiadó-mérték időbeli hatályát. Ezenkívül az elhúzódó építkezések kezelésére átmeneti szabályozást is tartalmaz. Szintén kedvező hír a lakásbővítés előtt állóknak, hogy a CSOK igénybevételével megvásárolt lakások illetékmentességéhez hasonlóan illetékmentessé válik a CSOK-támogatással elvégzett, más tulajdonában álló ingatlan bővítésével létrejövő vagyonszerzés, aminek tipikus esete a tetőtér-beépítés. Tisztelt Országgyűlés! A kormány adópolitikájának fókuszában az utóbbi években jellemzően az adók csökkentése és az adminisztráció egyszerűsítése állt. Az előttünk fekvő törvényjavaslat is ezen elvek mentén készült, éppen ezért a Fidesz-frakció támogatja azt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm. Megadom a szót Varju Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Több mindenről szeretnék szót ejteni. Első gondolatként szeretném fölvetni, hogy remélem, nem kell aggódni a NAV elérhetőségének lehetetlenné válása miatt, hogy az adóbehajtó szervezet esetleg valami problémával küzd, de gyakorlatilag három napja központi telefonszáma elérhetetlen, sőt ma már be is vallották, hogy nem tudnak válaszolni kérdésekre, folyamatosan talán technikai problémákkal küzdenek. De majd talán egyszer kiderül, hogy mi történt. Egy módosító indítványunkon keresztül szeretném bemutatni azt, hogy mi a véleményünk az önök adótörvényekre vonatkozó tervezetéről, merthogy a kormány engedte elszabadulni az élelmiszerárakat, megfékezésükre azonban csak látszatintézkedéseket tesz. A hatósági ár befagyasztása hosszú távon még tüneti kezelésnek is kevésnek bizonyult. És mindez érzékenyen érinti a lakosságot; az élelmiszerárak átlagosnál gyorsabb áremelkedése például Magyarországon a KSH adatai szerint még itt az elmúlt hónapban is 20 százalék felett volt jócskán. Mindez szociális szempontból is igen káros, az alacsonyabb jövedelmű háztartások bevételeik nagyobb részét költik élelmiszerre. És hozzátesszük azt, hogy önmagában az élelmiszerár növekedése a hiperinfláció határát súrolta az elmúlt hónapokban, és egy ilyen bázisról kezdett el emelkedni mindaz az idei évben, amit az idén látunk. A Demokratikus Koalíció álláspontja szerint az áfa csökkentése lehetett volna akár átmenetileg a valódi segítség a bajba jutott háztartásoknak és családoknak. A hazánkban hatályban lévő, európai összehasonlításban is kimagaslóan magas fogyasztásiadó-kulcsok különösen azon alapvető élelmiszerek esetében fenntarthatatlanok, amelyek fogyasztása az egészséges és kiegyensúlyozott táplálkozás során egyébként elengedhetetlen. Éppen ezért, ahogyan mondtam, a törvényhez kapcsolódóan be is nyújtottunk egy módosító indítványt. Mert ha a kormány nem tesz minél előbb lépéseket, nem csökkenti az alapvető élelmiszerek áfáját, félő, hogy újabb tízezrek nem jutnak hozzá a létfenntartáshoz szükséges alapvető élelmiszerekhez, hiszen a pelenka, a bébiétel, a cumisüveg ára egész Európában a legmagasabb adótartalommal bír, Magyarországon, mondhatnám, hogy a legbrutálisabb büntetőadóval látják el. [[16.20]] Emellett azt gondolom, hogy összhangban a Demokratikus Koalíció zöldpolitikájával hozzáteszem, az előbb említetteken túl , a környezetvédelem és a fenntarthatóság érdekében ezekre az eszközökre is kedvezményes adókulcsot kellene kivetni. Amikor ilyen nehéz helyzetben vannak, akkor részt vállalhatnának a teherből azok is, akik láthatóan még nehéz időszakban is gazdagodnak, és jelentős eredményt érnek el, a magyar adófizetők pénzén néhány év alatt megszerzett százmilliárdos, tehát a magyar állami költségvetésből tett megrendelések segítségével több milliárd forintos villákat építenek, és ilyen szempontból azt gondolom, hogy ők is hozzájárulhatnának az adókhoz. Az elhibázott gazdaságpolitikájuk árát ne a magyar emberekkel fizettessék meg, ne a családokat kényszerítsék újabb költekezésre! Az Orbán-kormány a költségvetési egyensúly biztosítása érdekében különadókat vetett ki az általa tetszőlegesen kiválasztott társaságokra, de megfeledkezett arról, hogy a szerencsejátékkal foglalkozó cégek, a koncesszióból meggazdagodó társaságok nem szerepelnek ezeknek a listáján; közülük említhetjük például, hogy ebbe a körbe tartoznak a kaszinók, de azért is érdemes kiemelten foglalkozni velük, hiszen ők négyen csak itt, az elmúlt évben 12 milliárd forintnál is magasabb osztalékot értek el. A Demokratikus Koalíció az államháztartás egyensúlyának fenntartása, az igazságos közteherviselés megvalósítása, a rászorulók támogatása érdekében tehát ezeket a gazdasági társaságokat bevételarányosan nagyobb tehervállalásra ösztönözné, és ilyen értelemben különadót állapít meg. Javasoljuk, hogy a koncessziós törvény hatálya alá tartozó valamennyi ilyen szervezetet, így például a dohánytermék-kiskereskedelmi koncessziót, a szerencsejáték-szervezésre irányuló koncessziót, a kaszinókoncessziót, az autópálya-koncessziót, a bányakoncessziót, a hulladékgazdálkodási koncessziót, amelyek mind-mind-mind az emberek zsírján híznak, ebből vonnak el jövedelmet, tőlük vesznek el pénzt… ezért azt javasoljuk, hogy vegyék figyelembe ezeket a cégeket, és adóztassák meg őket a Demokratikus Koalíció frakciója javaslatának megfelelően. Az erre vonatkozó módosító javaslatunkat benyújtottuk, bízom abban, hogy támogatják, és nem csak az embereket akarják sanyargatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hitelesebb lett volna Varju László képviselő úr felszólalása, hogyha megszavazta volna azon alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentését, amelyeket az elmúlt évek során benyújtott a kormány, és itt az Országgyűlés döntött róluk. Jó lett volna, hogyha például a tej vagy a tojás, vagy számos olyan alapvető élelmiszer áfájának a csökkentését megszavazza a képviselő úr, és akkor talán eggyel hitelesebben hangzott volna a szájából ez a felszólalás. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a 2024-es költségvetéshez kapcsolódóan és ugyanazon a vita-, általánosvita-héten kapcsolódóan rögzíti az adótörvényekkel kapcsolatos szükséges módosításokat. Le kell szögeznem, hogy a Fidesz-KDNP-kormány az adócsökkentések kormánya, 2010 óta 80 alkalommal csökkentettünk adót. A 2010 óta megtett adóintézkedésekkel a GDP 4-5 százalékát kitevő mértékben csökkentek Magyarországon az adóterhek. Míg korábban a szociális hozzájárulási adó mértéke 27 százalék volt, addig 2022. január 1-jétől a béreket terhelő munkáltatói adó mindössze már csak 13 százalék. A baloldali kormányok idején, a gyurcsányi adórendszerben a béreket terhelő munkáltatói adóterheket ötféle adónem terhelte, ami összesen legalább 33,5 százalékos adóterhet jelentett a bérek után a munkaadó számára. 13 százalék vagy 33,5 százalék, nem mindegy. A személyi jövedelemadó 15 százalék, ezzel szemben Gyurcsány Ferenc kormányzása idején a személyi jövedelemadó legalacsonyabb kulcsa 18 százalék volt. Azonban aki már csak egy kicsivel is többet keresett, azt 36 százalékos személyijövedelemadó-kulccsal büntették Gyurcsányék. A Fidesz-KDNP-kormány még most, a háború és az összetett energiaválság korában sem emeli a munkát terhelő adókat. Minden munkát érintő adócsökkentést fenntartunk, sőt még az idei, a 2023. évben is bővítettük az adócsökkentéseket, a személyijövedelemadó-mentességet élvezők köre ugyanis 2023. januártól bővült a 30 éves koruk előtt gyermeket vállaló édesanyákkal, ami egyaránt hozzájárul a gyermekes háztartások éves nettó jövedelmének emelkedéséhez, valamint az első gyermek minél korábbi megszületéséhez. A kormány jövőre ahogy a héten a költségvetésnél tárgyaltuk 185 milliárd forintot fordít a 25 év alattiak szja-mentességének biztosítására, az idei 155 milliárdos összeget emeli meg ezzel. A baloldal kormányzásának idején egy fiatal, 25 év alatti munkavállaló a bruttó fizetésének csak mintegy az 50 százalékát kapta meg, ezzel szemben most minden 25 év alatti munkavállaló teljes mértékben szja-mentes az átlagbér szintjéig. A mostani törvényjavaslat törvényi szintre emeli a 30 év alatti anyák szja-mentességét, a tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos gyermeket nevelő családokat megillető családi kedvezményt, valamint a munkába járás címén bevételként figyelmen kívül hagyható adómentes költségtérítés mértékének 15 forint/kilométerről 30 forint/kilométerre történő emelését. Én azt gondolom itt egy zárójelet nyitnék , hogy a vármegyebérlet és az országbérlet bevezetésével, illetve az utazásiköltség-térítés duplájára emelésével sokat tettünk az emberek munkába járásának a könnyítéséért, hiszen számtalan alkalommal, aki egy picit messzebb, akár nem a saját településén, hanem odébb jár dolgozni, neki ez egy könnyebbség, a munkáltató egy nagyobb költségtérítést tud neki fizetni, illetve nagyon kedvezményes áron elérhetőek a vármegye- és országbérletek is. A veszélyhelyzeti kormányrendelet alapján 2022. szeptember 1-jétől a kifizetőknek nem kell megfizetniük a 13 százalékos mértékű, a kifizetőt terhelő egyszerűsített közteherviselési hozzájárulást. A törvényjavaslat kezdeményezi az intézkedés időkorlát nélküli fenntartását a mostani szabály törvénybe iktatása révén. A jövedéki adókkal kapcsolatban az Európai Unió elfogadott egy uniós adóminimumra vonatkozó, a tagállamok számára kötelezően alkalmazandó szabályzatot. Az uniós adóminimumoknak történő megfelelés érdekében, és csak azért 2024. január 1-jétől emelni kell az üzemanyagok adómértékeit. Ez egy uniós kötelezettségünk, amelyet végre kell hajtanunk, mint ahogy a többi tagállamnak is. Ennek alapján a benzin és a gázolaj adómértékét egységesen 32,55 forinttal, a kerozin adómértékét 28,35 forinttal kell megemelnünk. A törvényjavaslat rendelkezik továbbá a légitársaságok extraprofitjáról, amelyet törvényi szintre is emel. Az adóelkerülés visszaszorítása és a gazdaság fehérítése érdekében a Fidesz-KDNP-kormány hatékony és eredményes lépéseket tett 2010 óta. A szürkegazdaság és az adóelkerülés ellen indított küzdelemhez szemléletváltásra volt szükség a baloldali kormányok logikájával szemben, amelyek gyakorlatilag legalizálták a megélhetési bűnözést, folyamatosan adókat emeltek, bonyolult, folyamatosan változó, bürokratikus és kiszámíthatatlan adórendszert alkalmaztak, valamint sokszor elviselhetetlen mértékű adókkal sújtották a vállalkozásokat és a magyar családokat. A nemzeti kereszténydemokrata kormány szemléletváltásával a gazdaságfehérítés minél szélesebb körben érzékelhetővé vált, ami igazságosabb, tisztességesebb piaci versenyt, az államnak pedig több adóbevételt jelentett, melyből az elmúlt években további adócsökkentéseket lehetett megvalósítani. A gazdaságfehérítő, sikeres intézkedések közé tartozik az online pénztárgépek, az online számlázás, az azonnali fizetési rendszer, valamint a közúti áruszállítás online ellenőrző rendszerének a bevezetése. Fontos elem még, hogy 2021-től minden üzletnek kötelezően biztosítania kell az elektronikus fizetési lehetőséget. Szintén jelentős szerepet játszott a gazdaságfehérítésben az adminisztrációs terhek és a bürokrácia mérséklése, mára már több mint ötmillió szja-bevallást készített el az adóhatóság, amelyet az esetek legnagyobb részében csak el kell fogadniuk az adózóknak. Itt szeretnék köszönetet mondani a Pénzügyminisztérium és az adóhatóság illetékes munkatársainak, hiszen a májusi adóbevallás a mostani időszakban is pár héttel ezelőtt történt meg, rengeteg embernek egyszerűsítették meg az életét azzal, hogy előre dolgoztak, és nekik már csak el kellett fogadniuk az adóbevallásukat. Szeretném megköszönni a NAV és a Pénzügyminisztérium munkatársainak a munkáját. A gazdaság további fehérítésére és az adóelkerülés ellen a mostani törvényjavaslat újabb lépéseket tesz. Ezek közül szeretném kiemelni az online pénztárgéprendszert fokozatosan felváltó e-nyugta rendszer kialakítását. Szeberényi képviselőtársam már beszélt arról, hogy ez egy alapvető innováció, az Európai Unióban mi lehetünk az elsők, akik sikeresen alkalmazzák ezt a rendszert, hiszen az úgynevezett e-nyugta koncepcióját a kormány már 2022 decemberében elfogadta. [[16.30]] Az e-nyugta-koncepció részletszabályait miniszteri szintű rendelet tartalmazza majd, melyhez a szükséges felhatalmazó és értelmező rendelkezéseket is tartalmazza a javaslat. A mostani törvényjavaslat tehát a 2024-es költségvetéssel összefüggő adótörvények szükséges módosítását tartalmazza, több fontos kormányzati intézkedést emel törvényi szintre, uniós kötelezettségnek is eleget tesz, gazdaságfehérítő lépéseket tartalmaz, valamint további számos deregulációs, jogszabályi koherenciát megvalósító módosításra tesz javaslatot. Éppen ezek miatt a KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Szabó Sándornak, az MSZP képviselőcsoportja részéről. Jegyző úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Kinek mit jelent az adótörvények módosítása. A kormánypárti képviselők nyilván elmondják, hogy önök az adócsökkentés kormánya, mi meg elmondjuk, hogy 2010-et megelőzően nem volt még olyan kormány, amelyik ennyi adót vezetett volna be. Önök most minden adóemelésért elsősorban a háborús konfliktust hozzák ide, tehát hogy emiatt történnek az esetleges adóemelések, amiben persze részben igazuk van, mi meg természetesen azt mondjuk, hogy elsősorban nem ezért, hanem sokkal inkább a kormány elhibázott gazdaságpolitikája miatt kényszerülnek bizony adóemelésekre. A javaslat túlnyomó része valójában egyébként semmi újat nem tartalmaz, a rendelkezések jelentős része már hatályban van egy-egy veszélyhelyzeti kormányrendelet formájában, még akkor is, ha azoknak egyébként nagyon sok közük nincs az orosz-ukrán konfliktushoz. Ebben a formában ez tulajdonképpen nem más, mint az Országgyűlés szerepének degradálása, hiszen az érdemi döntést már meghozták, az Országgyűlés tulajdonképpen egyfajta elfogadó szerepet tölt be az adótörvények elfogadásánál. Mondhatjuk úgy is, hogy egyfajta színjáték vagy bábozás folyik. Az adótörvényekkel kapcsolatban azonban mégis fel kell hívni két dologra a figyelmet. Az egyik az önkormányzatok további pénzügyi helyzetének romlása, amely elsősorban a szolidaritási hozzájárulás, vagy ahogy mi mondjuk, a szolidaritási adó révén következik be, a másik pedig az üzemanyagokat érintő jövedéki adó durva emelése kapcsán. A szolidaritási adót 2017-ben vezette be a kormány, akkor 39 milliárdot várt. 2019-ben ez az összeg jelentős mértékben megemelkedett, az idei évben, tehát 2023-ban már 237 milliárd forintról beszélünk, és a költségvetés vitájában is elmondtuk, hogy jövőre ez már 307 milliárd forintra fog ugrani. Azt lehet elmondani, hogy talán nincs olyan felelős gazdálkodás, amely ekkora terhet, ekkora emelést komoly sérülés nélkül el tudna viselni, legyen szó bármilyen, viszonylag jó helyzetben lévő önkormányzatról az országban. És ezt nem én mondom, hanem Cser-Palkovics András, Székesfehérvár kormánypárti polgármestere is ezt mondja, hiszen néhány hete azt nyilatkozta, hogy túlzottnak tartja, hogy ennyi pénzt vonjanak el, még akkor is, ha a fehérvári önkormányzatot kerülő úton, de adott esetben mégiscsak megtámogatják egyedi döntésekkel. Ráadásul még az sem igaz, amivel ilyenkor takarózni szoktak, s ami szép gondolat, hogy a nagyobb bevétellel rendelkező önkormányzatok majd segítik a kisebb önkormányzatokat. Ennek igazából a nyomát sem látjuk. Bár a szolidáris címet azért odateszik, de a szegényebb települések ezekből a pénzekből igazából sokat nem látnak. Sokkal inkább látjuk azt, hogy ezekből a pénzekből például Vodafone-t vásárolnak vagy éppen Bosnyák téri betontorzót. De hát most itt láthattuk, hogy például van pénz arra is, hogy a Mathias Corvinus Collegiumon keresztül megvegyék a Librit. Éppen hasonló problémák miatt nyújtottunk be javaslatot a költségvetéshez, ami egyébként az önkormányzatok pénzügyi stabilitását kívánja helyreállítani, hiszen nagyon nagy mértékű az az elvonás, amit jövőre terveznek. A javaslatunk nyilvánvalóan arra vonatkozik, hogy ez a szolidaritási hozzájárulás jelentős mértékben csökkenjen, a személyi jövedelemadó egy jelentős része maradjon az önkormányzatoknál, ahogy egyébként az 2019-et megelőzően is ott volt, mint ahogy azt gondolom, hogy a gépjárműadó is jobb helyen volt az önkormányzatoknál, hiszen ezekből az adókból az önkormányzatok az infrastruktúrájukat tudták fejleszteni. Ez az egyetlen olyan adónem volt, amiből egyébként további mozgástere lehetett az önkormányzatoknak, és egyfajta fejlődést tudtak megvalósítani. És hát itt van a jövedéki adó, amiről beszéltem, hiszen ez a másik olyan adótétel, amit jelentős mértékben megemel a kormány. S persze elsősorban arra hivatkozik, hogy erre az Unió miatt van szükség. A valóság azonban ezzel szöges ellentétben áll, az üzemanyagtermékeket terhelő jövedéki adót meghatározó uniós irányelv ugyanis ekkora mértékű sarcolást nem vár el. Ezzel szemben azt mondja, hogy az adó minimális mértékének meghatározására az október első munkanapján érvényes euróárfolyamot kell alkalmazni, tehát ez az összeg a forint/euró árfolyam függvénye. Bár a 2023. október első munkanapján érvényes forint/euró árfolyamot még nem ismerjük, mert nem látjuk, értelemszerűen, de a javaslatban előirányzott literenkénti 32,5 forintos jövedékiadó-emelés a benzin és a gázolaj esetében a 425 forintos euróárfolyamhoz van igazítva. Ha ennél kevesebbet kell adni egy euróért, ahogy ez most is van, akkor értelemszerűen nincs szükség ekkora adóemelésre. Ezzel kapcsolatban szükségesnek tartom rögzíteni, hogy a benzint és a gázolajat érintő uniós jövedékiadó-mértékek 2010 óta nem változtak. Ha a hazai szabályozáshoz hozzá kell nyúlni az uniós megfelelés érdekében, az csak azért van, mert a forint igenis, sokat gyengült 2010 óta. Nem tartozik ugyan szorosan a mostani adótörvények tárgyalásához, de azért érdemes felvetni, hogy az Orbán-kormányból, illetve a Matolcsy György által vezetett jegybankból kinek mekkora felelőssége van a forint tönkretételében, feltéve persze, hogy a forint árfolyamának elmúlt évekbeli romlásáért nem akarják a 2010 előtti kormányokat hibáztatni. Összességében tehát azt lehet mondani, hogy az üzemanyagok jövedéki adójának emelése erősen eltúlzott. Nem elég, hogy emelik a magyar családok adóját, de még a felelősséget sem vállalják érte, hanem igyekeznek ezt is, mint annyi minden mást, az Európai Unió nyakába varrni. Adódik tehát a kérdés: azért állapítanak meg 32 forintos emelést, mert arra számítanak, hogy 425 forint lesz az euró árfolyama október 1-jén hát, akkor elég nagy bajban leszünk , vagy csak így próbálják újra és újra megsarcolni az adófizetőket? Ennek a két tételnek a kiemelése nyilván fontos az adótörvények megvitatásánál, legyen szó az önkormányzatok pénzügyi stabilitásának jövőbeli alakulásáról vagy akár a jövedéki adó jelentős mértékű megemeléséről, de hát sok minden másról is lehetne beszélni. Elsősorban erre a két dologra hivatkozva, ezt a két dolgot figyelembe véve az MSZP nem fogja támogatni az adótörvények módosítását. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Apáti Istvánnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bátran kijelenthetjük, hogy több adónemre kiterjedő, jelentős mértékű adóemeléseket hajt végre folyamatosan a kormányzat. Legutóbb ezt néhány héttel ezelőtt, az Országgyűlést teljes mértékben megkerülve, rendeleti szabályozás útján tették meg. Ezek után azt állítani, hogy önök a folyamatos adócsökkentések pártján állnak, illetve hogy önök az adócsökkentések kormánya, a legfinomabban szólva is csúsztatás, ferdítés, egy kicsit erősebben és igazabban fogalmazva pedig egy ordas nagy hazugság. Hosszan fejtegethetnénk, hogy miért, hogyan és mennyivel fognak majd többe kerülni a gyógyszerek, az ágazati különadók áthárítása elé ugyanis semmilyen akadályt nem gördítenek. Tehát nagyon jól eladható kommunikáció van az egyébként igazságos módon kivetett és ha nem lenne áthárítható a fogyasztókra, akkor akár még teljesen sikeresnek mondható ágazati különadók kérdéskörére, de azzal, hogy gyakorlatilag ezt végeredményben a magyar választópolgárok, a magyar emberek, a magyar vállalkozások fizetik meg, nem lehetünk elégedettek. Így azért nem sok értelme van, hogy ezt a hetedik, vagy ki tudja, hányadik bőrt is az emberekről húzzák le, főleg egy ilyen hazai és nemzetközi politikai és gazdasági környezetben; gondolok itt elsősorban a háborúra és a velejáró kockázatokra, illetőleg bizonytalanságokra. Én két kérdéskört emelnék ki, mind a kettő rendkívüli módon csípi a szememet. Lassan az első évfordulóját éljük meg annak a gyalázatnak, hogy önök egyik napról a másikra beszántották az elmúlt 13 év egyik legsikeresebb, mondhatnám, töretlenül sikeres jogintézményét, a katát, amely hatalmas népszerűségnek örvendett, hiszen végre egy söralátéten is elfért az az adóbevallás, ami ehhez kapcsolódott. Jóval többen csatlakoztak hozzá, mint azt önök bármikor is megbecsülték, és minden évben jóval több bevételt hozott, mint amit önök előzetesen kalkuláltak. Ez egy igazi, kivételes ritkaságnak számító sikertörténet volt, önök mégis tavaly június végén vagy július elején hétfőről keddre beszántották, megszüntették, és minimum kétszeres vagy háromszoros mértékű adót és egyéb közterheket kell fizetni azoknak, akik azóta átálltak az átalányadózásra, vagy esetleg még adminisztratívabb, még bonyolultabb, még költségesebb adóformákra. Tették ezt egy kibontakozó gazdasági válság elején, amikor pontosan az ellenkezőjét kellett volna, amikor segíteni kellett volna a menekülőutakat megtalálni az embereknek. [[16.40]] Igazából az lett volna a legjobb, ha nem csinálnak semmit, ha úgy hagyják a kata szabályait, ahogy, vagy annyit azért megtehettek volna ezt megtették, csak akik benne maradtak, azoknak a száma jelentősen lecsökkent, tehát a töredékére esett vissza , hogy megemelik a bevételi határt. Tehát szélesebbre kellett volna tárni a kapukat, helyette ezeket gyakorlatilag bezárták a katás adózók elől. Kérdezném a kormány jelen lévő képviselőjét, hogy önök mit tapasztaltak, hogyan élték meg ezt az elmúlt egy esztendőt. Tényleg sikeresnek, igazságosnak, korrektnek, jogosnak vélik azt, hogy a legkisebb vállalkozóktól is elvették ezt a maradék lehetőséget? Vajon az a sunyi számítás, ami emögött meghúzódott, hogy több pénzt húznak be a vállalkozásoktól, az vajon nem fulladte kudarcba, mert az én szerény véleményem szerint, illetve a Mi Hazánk álláspontja szerint ebből a többre irányuló szándékból lett a kevesebb, és a szerényebb mértékű katából, a kevesebből volt éveken keresztül a több. Tehát itt az arányosság vagy az a szófordulat így érvényes, hogy a kevesebb több lett volna szerintem. Azzal együtt, hogy a feketegazdaságot is valószínűleg jelentős mértékben táplálták ezzel, hiszen lehet, hogy nem kevesen döntöttek úgy, hogy akkor inkább feketén végzik ezt a tevékenységet, és teljes mértékben indokolatlan volt, hogy csak katás vállalkozó-természetes személy viszonylatban hagyták meg ezt a jogintézményt. Arról már nem is beszélve, ami visszatérő gondolatom, most csak az említés szintjén hozom be ide a vitába, hogy ezt nagyon fontosnak tartották, mert azt gondolták, ha majd kétszeres-háromszoros adót fizetnek be az egykori katások feltéve, hogy mindenki hivatalosan végzi a tevékenységét , ez nagyon fontos volt, ettől reméltek néhány tíz milliárd forintot. Az is nagyon fontos önöknek a „gazdaság kifehérítése” címszó alatt, hogy a legkisebb vállalkozás, a mikrovállalkozásokon belül is a legkisebb vállalkozói egységek, az egyéni vállalkozók be legyenek lehetőleg kapcsolva a NAV online rendszerébe. Én ezen vita keretei között is megkérdezném, hogy nem érezneke leküzdhetetlen vágyat, késztetést arra esetleg, hogy az online rendszerbe, a NAV online rendszerébe bekössék a kaszinókat, azokat a kaszinókat, amelyek vezető politikusok érdekeltségi körébe is tartoznak. Én tudom, hogy ez egy nagyon komoly akadályozó tényező, de ha elvárjuk a legkisebbektől is, hogy adófizetéskor a kasszához járuljanak, és befizessék az elképesztő adóterheket, akkor miért nem várjuk el ezt azoktól, akik több ezer milliárdot forgatnak egy évben? Még úgy is busás haszon maradna nekik, még úgy is nagyon vastagon megérné kaszinót üzemeltetni. Miért nincsenek bekötve? Nyilvánvalóan az illegális vagy fekete-pártfinanszírozásnak egy változatlanul nagyon fontos lehetőségrendszerét vagy feltételeit teremti meg. A másik érdekes kérdés, amin megakadt a szemem a számok vizsgálatakor, az a MOL javára szóló jelentős tehercsökkentés. Természetesen abban a Mi Hazánk Mozgalom semmilyen kivetnivalót nem talál, ha egy nemzeti olajtársaság ha ezt annak lehet nevezni , élén a vezérkarral kap bizonyos állami lehetőségeket, vagy az állam legalábbis nem akarja gáncsolni a tevékenységüket, de jelen gazdasági környezetben, amikor azt látjuk, hogy tavaly az üzemanyagár-sapka és az extraprofitadó ellenére is 628 milliárd forint profitra tett szert a MOL, 280 milliárd forint osztalék kifizetéséről döntöttek mondom, az ársapka és az extraprofitadó ellenére is , akkor a kormányzat miért tartja azt fontosnak, hogy egyrészt a bányajáradék 334 milliárdról 192 milliárdra való csökkentésével, másrészt pedig a különadó nagyon jelentős csökkentésével az újabb 160-170 milliárd forintos csökkentés , ha ezt a kettőt összeadjuk, akkor azt látjuk, hogy 272-312 milliárd forint közötti összeggel fog csökkenni a MOL befizetési kötelezettsége. A bányajáradékot is nagyon jelentős mértékben lecsökkentették, kedveznek ezzel a MOL-nak, és nagyon jelentős mértékben csökkentik azt az extraprofitadót, ami az amerikai Brent- és az orosz Ural-kőolaj különbözetéből tevődik össze. Mit kapnak ezért, mondjuk, a magyar autótulajdonosok? Mit kapnak ezért a lakossági vagy a vállalkozói vásárlók? Azt kapják meg, hogy ahogy bejelentették önök, hogy 2024. január 1-jétől jelentősen emelkedni fog a benzin és a gázolaj jövedéki adója, úgy körülbelül 40 forintos, vagy legalább 40 forintos literenkénti benzin- és gázolajár-emelkedést helyezett kilátásba a MOL. Gyakorlatilag teljes mértékben áthárítják a magyar fogyasztókra. Tehát úgy látszik, hogy az egyik leghálátlanabb társulat a MOL vezetése, mert nem úgy reagálnak ezekre a kedvezményekre, ahogy egy normális országban elvárható lenne. Az egyik oldalon kapnak egy 270-312 milliárd forint közötti tehercsökkentést, kiadáscsökkentést az állami kapcsolataik vagy kormányzati kapcsolataik révén, és ők ebből nem azt a következtetést vonják le, hogy akkor legalább részben benyelik a jövedékiadó-emelésből eredő esetleges pluszterheket, azt is ugyanúgy áthárítják a fogyasztókra, a vásárlókra, mintha egy forint csökkentést nem kapnának. Vagy támaszte az állam elvárásokat, vagy a MOL igazából ezt is mint állam az államban, mert gyakorlatilag ez az eldönti, hogy mennyit akar, mondjuk, kőolaj- és földgázlelőhelyek fúrására, feltárására fordítani? Tavaly elhangzott egy 40 milliárdos összeg, tehát tavaly azt mondták, hogy 2023-ban 40 milliárd forintot költenek gáz- és olajlelőhelyek feltárására. Az ország egyes pontjain, Bajától Vecsésig lehet is hallani, hogy történtek ilyenek. Vecsésen, ahogy lefúrtak, rögtön találtak is, de aztán elhalkultak ezek a hírek, nem lehet tudni semmit, hogy a MOL valójában mire készül. Ha ilyen csökkentést kap, akkor mondjuk, az állam előírhatná, hogy a lehetőségeikhez képest, a szerény 40 milliárd forint ráfordításnak a többszörösét használják arra, hogy a magyar nemzetbiztonságot és nemzetgazdaságot szolgáló MOL-ban az önellátást, főleg a földgázban az önellátás arányát minél jelentősebb mértékben növeljék. Ugyanis az éves 10 milliárd köbméteres magyarországi földgázfelhasználásnak jelenleg, ha én jól tudom, legfeljebb 15-20 százalékát tudjuk kielégíteni hazai készletekből, holott valószínűleg jóval több földgáz lapul a kiváló magyar föld mélyében; jóval több. Elég csak a makói árokra gondolni, de nem akarok ebbe belemenni, mert nem akarok itt bányamérnöki vagy gázmérnöki vitákat folytatni. De önök sem tettek semmit annak érdekében még ha nehéz meg költséges is a kitermelése , hogy a makói árokban az amerikai és/vagy kanadai konszerntől a koncessziót visszavásárolják egy ilyen helyzetben, amikor az orosz gáztól való függőséget meg kellene szüntetni, amikor az Északi Áramlatot felrobbantják, amikor az ukránok azzal fenyegetőznek, hogy fölrobbantanak esetleg más vezetékeket is, és mondjuk, a 10 milliárdból csak 1,5-2 milliárd köbméter, esetleg a Horvátország irányából érkező maximum 3 milliárd köbméter gáz biztosított, akkor önök semmit nem tesznek egy olyan lelőhely visszaszerzése érdekében, akár magyar állami kézbe való visszaszerzése érdekében, ahol senki által nem vitatott módon 600 milliárd köbméter gáz lakozik. A 600 milliárd köbméter gáz Magyarország legalább hatvanévi biztonságos ellátását jelentené, és ez csak a makói árok, még semmilyen irányban egy lépést nem tettünk, nem beszéltünk a penészleki lelőhelyről, nem beszéltünk a dél-dunántúli, a zalai vagy a somogyi lelőhelyekről, nem beszéltünk semmi másról. Amikor ennyi kedvezményt kap a MOL, hogy fürdik a lehetőségekben, tobzódik a lehetőségekben és a kedvezményekben, kap 300 milliárd forint éves tehercsökkentést, akkor talán kötelezettségeket is elő lehetne írni, mert azért én értem, hogy ők úgy érzik, hogy nekik ehhez joguk van ismerjük ezt a hozzáállást, amikor bizonyos közösségek azt érzik, hogy csak jogaik vannak, kötelezettségeik nem igazán , de akkor kötelezettségeik is legyenek! Értem én, hogy ez is egy politikai meg gazdasági hadtápútvonal a mindenkor regnáló kormányzat javára, mindent értek, csak mégis, azért itt a kötelezettségek oldaláról is jobban meg kellene terhelni ezt a társaságot, mert ha valakik, akkor ők ezt gond nélkül elviselnék. Szó sincs arról, hogy a Mi Hazánk el akarná lehetetleníteni a MOL-t, szó sincs arról, nincs ilyen törekvés vagy nincs ilyen gondolat, de az, hogy ettől jóval nagyobb teherviselésre, közteherviselésre lehetne őket kötelezni, abban teljesen biztos vagyok. Úgyhogy nagy érdeklődéssel várom a kormány képviselőjének a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett, ezzel az általános vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm szépen a vitában elhangzott felvetéseket és támogatásokat, az elhangzott néhány kritikára pedig szeretnék néhány szóban reagálni. [[16.50]] Először Varju képviselő úr felvetésére, miszerint az élelmiszerárak csökkentésére az áfacsökkentés a helyes megoldás. A képviselő úr már nincs itt, de remélem, hogy követi majd a vitában elhangzottakat. Ahogy el is hangzott a vita során, a Fidesz-kormány elég sok áfacsökkentést megtett, és azt a tapasztalatot tudtuk levonni, hogy patikamérlegen kell az áfacsökkentést kimérni, ugyanis nem egyértelmű annak megvalósulása az árakban. Tehát meg tudtuk nézni a hústermékeknél, a tojásnál, a tejtermékeknél, a halhúsnál, amikor megtörténtek azok az áfacsökkentések, hogy milyen módon tud a fogyasztói ár reagálni ezekre a csökkentésekre, és azt láttuk, hogy nem magától értetődő ez a csökkentés. Ahogy ezt nagyon sokszor elmondtuk, a kereslet és a kínálat, a mezőgazdasági, éghajlati viszonyok, a nemzetközi háborús helyzet mind-mind befolyásolják ezt a kereslet-kínálati viszonyrendszert. Ezek sokkal erőteljesebben hatnak az árakra, mintsem az áfamérték. Pont a tojás esetén volt gyönyörű látni sajnos, hogy az áfacsökkentés hatására megemelkedtek az árak egy-két hónap viszonylatában, tehát az áfacsökkentés nagyon sok esetben, ha nem körültekintően van adva, akkor egy átmeneti segítség lehet, ha a kereskedők ezt áthárítják az árakban, de a jellemzőbb az, hogy nem adják oda ezt a csökkentést, ezért egy nagyon komoly költségvetési kiesést egyértelműen jelent, segítséget a lakosságnak viszont sok esetben nem. Mi tud mégis segíteni a lakosságnak? Az, ha extrém helyzetekre reagálva ársapkával védekezünk, tehát fixáljuk bizonyos termékek árát. Ez bizonyosan átmegy a fogyasztói árakba, nem úgy, mint adott esetben az áfacsökkentés, és a másik, amivel lehet nyilván védekezni, az az, hogy egyéb támogatásokkal megpróbáljuk a magánszemélyek jövedelmét növelni, tehát itt a munkabérek emelésére és a csökkenő jövedelmeket terhelő adókra gondolok, illetve a másik oldalról a kínálatot kell támogatni. Tehát ha azt szeretnénk, hogy az árak stabilan lefelé menjenek, a magyar feldolgozóipart és a magyar ipart támogatni kell, hogy ezeket a termékeket egyre nagyobb mértékben, egyre hatékonyabban tudják előállítani, így a piacra több termék kerül, nyilvánvalóan az árak le fognak akkor esni. Tehát azt gondolom, hogy nagyon sokszor bebizonyosodott, hogy az áfacsökkentés egy rendkívül drága, és egyáltalán nem hatékony módja annak, ha a fogyasztók felé az árat szeretnénk befolyásolni. Amilyen eszközöket a képviselő úr is említett, vagy amilyen termékkörökre az áfacsökkentés vonatkozna, körülbelül 300-350 milliárd forintos kiesést okozna a költségvetésben, és jó eséllyel a kereskedői szektort támogatná ez az intézkedéscsomag. Ehelyett mi azt gondoljuk, hogy a családtámogatásokkal és a lakosság jövedelmi viszonyainak a megerősítésével és a kínálati rendszer megerősítésével kell az árakat kordában tartani. Szintén említette Varju képviselő úr, hogy javasolja a koncessziós cégeket megadóztatni. Felhívnám a képviselő úr figyelmét, hogy a koncessziós rendszerben van egy koncessziós díj, tehát mindig fizet a koncesszor azért a lehetőségért, amit ő kihasznál itt a koncesszió keretében, és ez a díj figyelembe veszi ennek a tevékenységnek, amit a koncesszor végez, a profitabilitását, és elveszi azt az összeget, ami az államnak jár. Tehát valójában ezek a tételek, amiket Varju képviselő úr felsorolt, minden egyes esetben megfizetik a maguk részét a központi költségvetés részében, nem extraprofitadó formájában, hanem koncessziós díj formájában. Szabó Sándor képviselő úr azt jelezte, hogy rengeteg adót emelt a kormány. Megnéztem most a viszonylag objektívnek tekinthető számokat, hogy mégis mi volt a valóság, és egy GDP-arányos adóterhelés mutatja talán a legjobban egy országnak az adószintjét, hogy milyen adóterhelés van egy országban, hogy a GDP arányában hány százalék az adók mértéke. Ez 2009-10 magasságában 40 százalék fölötti érték volt, és ez most a Covid-időszak elején 33,5 százalékra csökkent. Tehát jól látszik, hogy 40 százalékról 33,5 százalékra csökkent ez a GDP-arányos adóterhelés. A Covid és az azt követő gazdasági visszaesés hatására természetesen nekünk is kellett egy-két adóintézkedést hozni. Ez a mutató 33,5-ről 34,5 százalékra valóban megemelkedett, tehát valóban most van egy olyan időszak, amikor egy picivel több adóintézkedés hatására több adóbevételt szedünk be, de emlékeztetnék, hogy 40 százalék fölötti szintről indultunk. Amikor az merült fel, hogy sok adóintézkedést hozott a kormány vagy sok adót vezetett be, itt hadd emlékeztessek arra, hogy a vállalkozások széles körét, a lakosság széles körét érintő adókat folyamatosan, tendenciózusan csökkentjük. 2021-ig 11 adót csökkentettünk, tehát 11-gyel csökkent az adók száma. Ami megtörtént most a Covid-válságot követő másfél-két évben, az pedig az extraprofitra lövő, célzott és nagyon hatékony adók bevezetése. Megpróbáljuk az extraprofitokat gyakorlatilag becsatornázni a gazdaság finanszírozásába, és ezért van az, hogy nem széles rétegeket általánosan adóztatunk, hanem célzottan a lehető leghatékonyabb olyan eszközöket kívánunk bevetni, amiket jó eséllyel középtávon ki is lehet vezetni majd a költségvetés finanszírozási oldaláról. Úgyhogy itt az adócsökkentések tekintetében, azt gondolom, hogy folytatni fogjuk azt a tendenciát, amit az elmúlt időszakban meg tudtunk valósítani. A jövedékiadó-emelés kapcsán hadd emlékeztessek arra, hogy 2010 óta nem volt Magyarországon adómérték-emelés, és jól látszódik, hogy az uniós irány az, hogy a környezetvédelmi típusú adók súlyát emelni kívánja a Bizottság, és a jövedéki irányelv is felülvizsgálat alatt van az Unióban, és nem árulok el nagy titkot, hogy jóval magasabb adómértékeket tervez a Bizottság is a közeljövőben bevezetni, mint amik most hatályosak. A most hatályos adómértéket valójában már idén január 1-jével el kellett volna érnünk, és kötelezettségszegési eljárás kockázata mellett nem léptük meg ezt az adóemelést idén január 1-jétől, tehát gyakorlatilag már most is hat hónap úgymond késésben vagyunk ezzel az adóemeléssel, és a mai tudásunk szerint az egyetlen szabályos árfolyam, ami rendelkezésünkre áll, az a képviselő úr által is említett tavaly október 3-ai árfolyam. Ez az, amit bele lehet írni a jogszabályba, és ez az, amit most ez az adótörvény-tervezet tartalmaz. Azért gondoljuk, hogy szükségszerű ezt a lépést megtenni, ugyanis évek óta küzdünk a Bizottsággal a kötelezettségszegési eljárás vitájában, és most látjuk úgy, hogy mivel az uniós szabályrendszer vélhetően még szigorodik a jövőben, most már mindenképpen meg kell lépnünk ezt az adóemelést ahhoz, hogy igazodjunk az uniós, vélhetően jelentősen megemelkedő adószintekhez. Apáti képviselő úr kérdésére is hadd reagáljak! Szintén felvetett néhány adóemelési intézkedést, amire, azt gondolom, előbb reagáltam, viszont felvetette a katát is. Talán úgy fogalmazott, hogy rengeteg vagy váratlanul sok adóbevételt szereztünk a katából. Ez valóban így volt, váratlanul sok adóbevétel érkezett meg a katasoron, viszont váratlanul sok adóbevétel kiesett más adósorokon, ugyanis tendenciává vált az, hogy a katások munkaviszonyból váltottak katára. Még azzal se lenne probléma, ha a legkisebb vállalkozók megtalálnák a számukra legkedvezőbb adórendszert, de nem ez történt, hanem a katának az igazi kedvezményezettjei a nagyvállalatok voltak, azok a nagyvállalatok, akik nem ritka esetben akár ezer kis katás vállalkozót bíztak meg, nyilvánvalóan korábbi munkaviszonyosokat, és katás vállalkozóként működtetve őket folytatták ugyanazt a tevékenységet, amit korábban végeztek, csak múlt héten még munkavállalók voltak, a következő héten pedig már katás vállalkozók. Tehát valójában az előnyét ennek a szabályrendszernek nem a kisvállalkozók, nem is a költségvetés, hanem az a viszonylag nagy vállalkozói kör aratta le, akik kihasználták ennek a rendszernek a nagyon kedvező voltát. Több alkalommal történt finomhangolás a rendszerben. Bevezettünk többször korlátokat, hogy életszerűen vissza lehessen szorítani ezeket a nem kívánt lépéseket, de sajnos mindig hozzá igazodtak ezek a nagyvállalatok, ezért egy nagyon határozott lépéssel vissza kellett térni az eredeti jogalkotói célhoz, az pedig az volt, hogy a katás vállalkozó, ha magánszemélynek értékesít, akkor a lehető legrugalmasabb, a lehető legegyszerűbb és legnagyvonalúbb adórendszerrel találkozzon, ami így is van, tehát gyakorlatilag 18 millió forintig most is egy tételes, fix 50 ezer forintos, változatlan mértékű adót kell fizetniük a katásoknak. Akik pedig kikerültek a katából, egyáltalán nem biztos, hogy nagyon rossz dolog történt velük, ugyanis aki munkaviszonyt végzett korábban, és vélhetően visszakerült munkaviszonyba, megkapta vélhetően az ezzel járó járulékokat, és nő az ellátási alapja, megvan az a biztonság, amit a munkaviszony jelent. Aki valódi vállalkozó volt, abból föl is írtam magamnak 223 ezer átalányadózó lett. Tehát nem egy rendkívül terhes adórendszerbe kerültek, hanem a magyar adórendszeren belül pont a legkisebb vállalkozóknak még van egy átalányadó-rendszerünk, ami gyakorlatilag adómentességet is tud jelenteni 1,2 millió forintos jövedelemig. [[17.00]] Ez azt jelenti, hogy nagyon sok katás vállalkozó kedvezőbb helyzetbe került az átalányadóval, mint amiben katásként volt. Ez tipikusan a mellékállásban dolgozó katásokra volt igaz; mellékállásban átalányadózóként gyakorlatilag az adómentességet el lehet érni egy alacsonyabb bevételi összeghatárig. Én azt gondolom, hogy nagyon-nagyon sok vállalkozó kifejezetten jól járt ezzel a változtatással. Az igazi kedvezményezetti kör pedig a katások: ők pedig a 18 millió forintra felemelt határértékkel a korábbinál még kedvezőbb szabályrendszerrel találkozhattak. Az ő számuk is 134 ezerre nőtt, úgyhogy azt mondhatom, hogy harmadára csökkent a katások száma, és a 134 ezer katás még mindig azt jelenti, hogy egy rendkívül széles réteg az, aki ki tudja használni ennek a nagyon kedvező, előremutató adórendszernek az előnyeit. És akkor végül hadd reagáljak még Apáti képviselő úrnak a MOL-t érintő felvetéseire. Bár konkrét számokkal nem készültem, de talán nem árulok el azzal titkot, hogy Magyarországon a MOL fizeti a legtöbb adót, és az adórendszernek, pont az előbb utaltam rá, hogy nagyon cizellált, nagyon célratörő intézkedései vannak most az elmúlt időszakban. Hadd említsek meg két érdekes példát! Az egyik a bányajáradék, amit ön is mondott, a másik pedig az Ural-, Brent-olaj árkülönbözetére rakódó extraprofitadó. A bányajáradék úgy működik, hogy ha a piaci árak magasak, akkor jó eséllyel magas bányajáradékot tudnak fizetni a bányavállalkozók; ha esnek az árak, akkor nyilván alacsonyabb járadék fizetendő. Az, hogy a költségvetésben adott esetben változatlan szabályrendszer mellett akár lefeleződik a bányajáradék összege vagy egy következőben megnő, az jó eséllyel a piaci árak változásának a következménye. Ez látható a költségvetésben ebben az esetben is. A másik legjobb példa ugyanerre az Ural/Brent adó: 95 százalékos mértékű ez az adó, tehát ha van különbözet a két olaj ára között, annak 95 százalékát elvonja a kormány. Ebből egy hatalmas összeg került az idei költségvetésbe betervezésre, és egy jelentősen kisebb összeg került a következő évi, tehát a ’24. évi költségvetésbe, de ennek az az oka, hogy a szabály továbbra is változatlan, továbbra is 95 százalékát elvonjuk ennek a különbözetnek; cserébe ez a különbözet folyamatosan csökken. Tehát ez az oka annak, hogy adott esetben le tud feleződni a költségvetési soron lévő összeg. Hogyha lefeleződik magának ennek az extraprofitot jelentő közgazdasági jelenségnek a mértéke, akkor az adó összege is le fog feleződni, tehát ilyen egyszerűen működik ez a jogintézmény. És összességében azt lehet mondani, hogy ha megnézzük a legnagyobb magyar cégeknek is az adóterhelését, akkor az elmúlt időszak nagyon-nagyon komoly terhet rótt ezekre a cégekre. Ha nemzetközi összehasonlításban nézzük meg, akkor is a magyar adórendszer elég komoly terheket rótt az energetikai cégekre és azokra a cégekre, amelyek az extraprofit-termelésben a legnagyobb nyertesek voltak. Tehát azt lehet mondani, hogy nemzetközi összehasonlításban egy nagyon magas adóteher jutott néhány vállalkozásra. És ahogy mondtam is az előzőekben, ez annak a következménye, hogy most van egy olyan átmeneti gazdasági időszak, amikor nem várt eredmények realizálódnak néhány cégnél; ezekre kivetett a kormány egy extraprofitadót, és ahogy ígértük is a korábbiakban, ezeknek a fokozatos kivezetése meg is fog történni. Nagyon sok extraprofitadó úgy van megkonstruálva, hogy önmagát kivezeti, hogyha megszűnik maga az extraprofit; a többi, ami nem így van megkonstruálva, ott pedig a költségvetés teherviselő képességére való tekintettel, gyorsan vagy lassabb ütemben, de ezek az adók folyamatosan ki lesznek vezetve. Köszönöm szépen még egyszer az értékes kritikákat, és kérem, hogy támogassák az előterjesztést. Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig volt lehetőség. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. A napirend utáni felszólalásra jelentkezett visszalépett, így arról tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2023. június 16-án kerül sor. Köszönöm a kollégák munkáját; az ülést ezennel bezárom.