[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Kérném szépen a Ház munkáját segítő személyzetet, hogy a fölös számú zászlókat az ülésteremből haladéktalanul távolítsák el! [[A Terembiztos Szolgálat munkatársai kiviszik az ülésteremből az MSZP padsorai mögött elhelyezett nemzeti színű és európai uniós zászlókat. ? Moraj az MSZP soraiban.]] Én megértem, hogy szocialista képviselőtársaim mindig csak valamilyen színű zászlóval együtt tudják elviselni a nemzeti lobogót, hol vörössel, hol kékkel [[Felzúdulás az MSZP soraiban. ? Közbeszólás az MSZP soraiból: Uniós zászló!]] de az a helyzet, hogy most ez a magyar nemzeti parlament. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Tetszik tudni? Ez a magyar nemzeti parlament, itt a magyar nemzeti lobogónak van helye. Majd ha egy másik nemzeti parlament ülésezik itt, akkor majd más lesz a rend. [[Bangóné Borbély Ildikó: Lesz olyan nemsokára! ? Közbeszólás az MSZP soraiból: Megadta az alaphangot.]] Köszönöm szépen. Akkor most az ülésünket megkezdhetjük. Tisztelt Ház! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 13. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Gúr Nándor jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP részéről: „A devizahitelek forintosítása” címmel. A képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezen a héten több olyan törvényjavaslat kerül elénk megvitatásra, mint az adótörvények módosítása, a 2015. évi költségvetés vagy a devizahitelek forintosítása, amelyek az elkövetkezendő években nagyon sok embernek, családnak okoznak keserűséget és megélhetési nehézséget. E törvények együttes hatása meghaladja sok-sok család és vállalkozás teherbíró képességét, és várhatóan tovább növeli a szegények számát. De ebben a pillanatban emberek tízezreit leginkább a forintosítás izgatja. Már semmi kétség: a kormány becsapta a devizahiteleseket, és ismét a bankok oldalára állt azzal, hogy napi árfolyamon gyakorlatilag kötelezővé teszi a forintosítást. Megjegyzem, a bankok elszámoltatásával kapcsolatos kormányzati kampány, mely éppen az önkormányzati választásokon akarta a Fidesz-KDNP pozícióit erősíteni, hazugság volt. Akik most kétségbeesetten számolgatnak, azok biztosan nem a bankok, hanem azok, akik benne ragadtak a devizacsapdában. Ők azok, akiknek akár a tőketartozása is növekedhet a kormány döntése után. Pedig Kósa Lajos pár héttel ezelőtt még úgy nyilatkozott, hogy a piaci árfolyam a devizahiteleseket olyan mértékben hozná lehetetlen helyzetbe, hogy a kormány eddigi intézkedései értelmetlenné válnának. Kósa Lajos számára is teljesen világos, hogy ez rossz megoldás, mint ahogy ezt a devizahitelesek és mi is tudjuk. A kormány mégis ezt az utat választotta. Az, amit a kormány a devizahitelesek ügyében tesz, pont olyan, mint ahogyan általában a magyar társadalmat kezeli: a gazdagokat még gazdagabbá teszi, és a szegények problémáival egyáltalán nem törődik. Mert mi lesz például a hitelét kilencven napja törleszteni nem tudó mintegy százezer adóssal? A devizahitelek napi árfolyamon történő forintosítása nem megoldás, hanem a helyzet súlyosbítása. Ha a kormányt valóban érdekelte volna és érdekelné a bajba jutott devizahitelesek problémáinak megoldása, akkor nem söpörte volna le az asztalról az LMP korábbi javaslatait, amelyek pont azoknak nyújtottak volna segítséget, akiket az otthonuk elvesztése fenyeget. Az LMP már a múlt ciklus elején szorgalmazta a deviza alapú hitelezés betiltását, és a probléma azonnali rendezését sürgette. Kár, hogy négy év várakozás után önök csak ennyire jutottak. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy az elmúlt években a gyengülő forint egyre rosszabb helyzetbe hozta az adósokat, úgy nőtt az MNB devizatartalékainak forintban számított értéke, hiszen az MNB a tartalékait a korábbi árfolyamszinten szerezte be. Számoljunk egy picit! Ha tehát az eurót, amit az MNB korábban 250 forintért vett meg, most 308 forintért bocsátja a bankok rendelkezésére, az azt jelenti, hogy az MNB egy hatalmas, eurónként 58 forintos hasznot könyvelhet el, és ez a haszon a devizaadósok vesztesége. Éppen ezért az LMP mélységesen erkölcstelennek és igazságtalannak találja azt a törvényjavaslatot, ami a devizaadósok kárára hatalmas profitot biztosít az MNB számára. Az MNB ugyanis ahelyett, hogy a devizát annyiért bocsátaná bankokon keresztül a devizaadósok rendelkezésére, mint amennyiért azt megvette, közel százmilliárd forintos profitot zsebel be. S az elmúlt hónapokban már megtapasztalhattuk, hogy mit csinál az MNB a gyenge forinton nyert nyereséggel. Összesen 350 milliárd forintot költött el luxusirodaházak, luxuspaloták, műtárgyak vásárlására és Matolcsy György közgazdaságtani elméleteinek propagálását célzó alapítványok támogatására. Arra kérem a kormányt és képviselőtársaimat, hogy ne tegyék ezt lehetővé, akadályozzuk meg. Kötelezzük az MNB-t, hogy a devizát annyiért adja el a bankoknak, amennyibe az neki került, és persze kötelezzük a bankokat is, hogy ugyanennyiért forintosítsák a devizahiteleket. Ez a közel százmilliárd forint hiányzik a dolog tisztességes rendezéséhez. Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra Répássy Róbert államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném felhívni a figyelmét a tisztelt Háznak, hogy a mai napon délben a kormány benyújtotta azt a törvényjavaslatot, amelyről képviselő asszony beszélt, tehát az Országgyűlésnek nagyon részletesen lesz módja megtárgyalni a törvényjavaslatot. Szeretném azonban mindenkinek felhívni a figyelmét arra, hogy ez a törvényjavaslat egy törvénysorozatba illeszkedik, mégpedig az első törvényt az Országgyűlés ez év júniusában fogadta el, amikor is arról döntött az Országgyűlés, hogy a Kúria jogegységi döntése után melyek azok a szerződéses feltételek, amelyek tisztességtelennek minősülnek, és ezeket a szerződéses feltételeket érvénytelennek mondta ki az Országgyűlés, természetesen engedve a bankoknak, hogy ezzel ellentétes bizonyítást folytassanak a bíróságok előtt. Tehát az első lépés az volt, hogy a Kúria döntését végrehajtotta az Országgyűlés, ez közel ezermilliárd forintot jelent a deviza- és forinthitellel rendelkező családok számára, közel ezermilliárd forintot kapnak vissza. Ennyivel könnyíti az ő adósságukat az Országgyűlés a kormány javaslatára az elfogadott törvényben. Ezt követően döntött az Országgyűlés az úgynevezett elszámoltatási törvényről, a bankok elszámoltatásáról, azaz az Országgyűlés úgy rendelkezett, hogy a bankoknak részben vissza kell fizetniük a tisztességtelenül elvett összegeket, részben pedig ezzel az adósok tőketartozását könnyíti, csökkenti az Országgyűlés, illetve ezzel a törlesztőrészlet csökken. [[13.20]] Ezt követően a harmadik törvényjavaslat, ami szintén a Ház asztalán fekszik, az úgynevezett fair bankokról szóló törvényjavaslat, amely bezárja a kiskapukat, lezárja a tisztességtelen hitelezés korszakát. Ez a törvényjavaslat lehetővé teszi azt, hogy a jövőben megfelelő módon tájékozódjanak a banki ügyfelek, a fogyasztói kölcsönt felvető ügyfelek. És végül ebbe a sorba illeszkedik a hitelek átváltásáról szóló törvényjavaslat. Ne felejtsék el, hogy ez a sorrend a devizahitelesek megsegítésének a sorrendje, tehát először csökken az ő tőketartozásuk, csökken a törlesztőrészletük, még devizában, majd ezt az eredményt, amit a bankok elszámoltatásával érünk el, fogják átváltani forintra. Ne felejtsék el azt sem a tisztelt képviselőtársaink, hogy már jó néhány devizahiteles még az előző kormányzati ciklusban részesült az Országgyűlés által elfogadott törvények jótékony hatásaiban, ilyen volt az egyösszegű végtörlesztés lehetősége vagy ilyen volt az árfolyamgát lehetősége, nem is beszélve az eszközkezelő létrehozásáról. Ez az egész intézkedéssorozat segít mintegy 1,3 millió családon, tehát az Országgyűlés és a kormány mindent megtett annak érdekében, hogy csökkentse a terheket a devizahitelek károsultjai tekintetében, és az sem utolsó szempont, hogy ezekre a devizahitelekre abban az időszakban került sor, amikor 2010 előtt még engedte a kormány és engedte az akkori pénzügyi felügyelet, hogy ilyen devizahitelezés, ilyen nagy mértékű eladósodás történjen Magyarországon.Tehát, tisztelt képviselő asszony, tisztelt képviselőtársaim, a kormány által benyújtott két törvényjavaslatról lesz még módunk vitatkozni, és természetesen minden intézkedést, minden, a devizahitelesek helyzetét segítő intézkedést együttesen kell vizsgálnunk; ez az együttes segítség az, amit az Országgyűlés és a kormány megadott a devizahiteleseknek, és a jövőben meg fog adni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a KDNP részéről Aradszki András képviselő úr: „Elindult valami nagyon jó dolog? A népességfogyás mérséklődéséről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Évtizedek óta tudjuk, hogy az 1990 környékén meginduló népességfogyás végzetes lesz a magyar nemzet számára, ha a mindenkori kormány nem tesz hatásos lépéseket a tendencia tartós és határozott megváltoztatására. Szavakban sokan harcra keltek a jelenség ellen, de gyakorlati és valós eredményt a 2010 előtt hozott döntések nem hoztak. Sőt, a szocialista kormányok családellenes intézkedései még rontottak is a helyzeten. Ezzel párhuzamosan tapasztalható volt az is, hogy a fiatalok, miközben három vagy több gyermekről álmodnak, többnyire nehezen vállalják a házasságban való elköteleződést, ezáltal kitolódik vagy meghiúsul náluk a gyermekvállalás megvalósítása. Ez leginkább a házasságok számának csökkenését és a válások arányának növekedését jelentette. Ennek hosszú távon az lett a következménye, hogy nőtt a csonka családok száma, illetve a házasságon kívül születő gyerekek aránya. A szülők és a gyermekek számára káros pszichés, szociális és társadalmi következmények ma még nem mérhetők fel, de bizonyára nem jelentenek előnyt sem az érintett személyek, sem a nemzet számára. Egyértelműen látható volt, hogy a megoldást a családok hosszú távú megerősítése, támogatása, a családi biztonság megteremtése fogja jelenteni. Az ez ügyben komoly és tartós javulást ígérő törvények, rendeletek 2010 után kezdtek megszületni, amikor a kormány a családok támogatásával, a munkahelyvédelmi akcióterv kidolgozásával, a gyes és a gyed visszaállításával és továbbfejlesztésével, a családi adókedvezmény kiterjesztésével, a tankönyvtámogatások fokozatos bővítésével, bölcsődék és óvodák építésével és a családok helyzetének stabilizálásával bizonyította, hogy komolyan gondolja a népességfogyás megállítását és hosszú távon a tendencia megfordítását. Ezt a fiatalok észrevették és értékelték. Ennek jele lehet, hogy a házasságkötések száma növekedni kezdett. A KSH legfrissebb adatai szerint a legnagyobb növekedés, ami 21 százalék volt, februárra volt tehető. A házasságkötések száma az év első nyolc hónapjában pedig 3,6 százalékkal haladta meg a 2013. év azonos időszakának adatait. Ez 964-gyel több házasságot jelentett. Talán mindennek eredményeként immár egyértelműen látható, hogy 2014 első nyolc hónapjában határozottan mérséklődött a népességfogyás üteme. A KSH legutóbbi jelentése arról tanúskodik, hogy ebben az időszakban 59 627 gyerek született, ami 2,9 százalékkal több, mint 2013 azonos időszakában. Emellett legnagyobb mértékben áprilisban nőtt a születések száma, ez 9,4 százalékos növekedést jelentett az adott időszakban. Idén januártól augusztus végéig ezer lakosra 9,1 élve születés és 12,5 halálozás jutott, összességében tehát elmondhatjuk, hogy a természetes fogyás üteme a tavalyi 4,1 ezrelékről 3,4 ezrelékre csökkent. Ez egy újabb jó hír azok számára különösen, akik már régóta aggódtak a népességfogyás nem csökkenő üteme miatt. Számunkra, kereszténydemokraták számára pedig különösen fontos ez az eredmény, mert azon túl, hogy politikánk sikerét látjuk benne kibontakozni, eleget tudunk tenni a meggyőződésünknek, amit a második vatikáni zsinat és a pápák társadalmi tanítása többször is határozottan megfogalmazott, ez pedig az, hogy a család a társadalom alapsejtje. Tisztelt Ház! Mindez pedig most a kormány intézkedése és a fiatalok bizalma nyomán megvalósulni látszik, hogy növekedjék az adóbevétel, növekedjen az ország fejlődése az erkölcsi értékeken túl, a fogyasztás okán a gazdaság is felvirágozódjék, és a nyugdíjrendszer is stabilabbá váljon. Adja meg az Isten a folytatást és azt, hogy a folyamat kiteljesedése a magyar nemzet fennmaradása és gyarapodása legyen! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra a kormány nevében Veresné Novák Katalin államtitkár asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Örülök, hogy egyesek jól szórakoznak ezen a kérdésen. Véleményem szerint jelenleg nemzetünk egyik legfontosabb ügyéről van szó, úgyhogy külön köszönöm képviselő úrnak, hogy ismét idehozta ezt a témát. Azt gondolom, hogy a népesedésről, a népesség fogyásáról és a népesség fogyásának megállításáról nem tudunk eleget beszélni ebben a Házban. Kérem, hogy minél többször kérdezzenek ezzel kapcsolatban. Való igaz az ? ahogy képviselő úr is említette, és nagyon pontosan felsorolta a vonatkozó számokat ?, hogy 1981 óta, tehát 33 év óta fogy folyamatosan Magyarország népessége. Ha belegondolnak, ez 33 év alatt 800 ezer magyar ember elveszítését jelentette. Azt gondolom, ez egy igen súlyos probléma. Jelenleg is fogy a magyar népesség. Az, hogy a statisztikai adatok valamivel kedvezőbbek, nem jelenti azt, hogy a népesség fogyása megállt volna, ugyanakkor célunk az, hogy ezt a fogyást megállítsuk, illetve ha lehet, akkor visszafordítsuk. Ez egy ilyen komoly vállalkozás. Én a statisztikai adatok elemzésénél is igen óvatos lennék, és mindig igyekszem is óvatosan fogalmazni. Pontosan azért, mert a népmozgalmi adatok alakulása nem egyik hónapról a másikra történik meg, és néhány hónap adataiból nem biztos, hogy hosszú távú tendenciákat állíthatunk föl, ugyanakkor bízom abban, hogy ezek a kedvező adatok, amiket ebben az évben hónapról hónapra megismertünk, valóban jelzik azt, hogy elindult valami, elindult egy kedvező folyamat, és ez a kedvező folyamat a jövőben továbbra is folytatódni fog. [[13.30]] Minden hónapban izgalommal várjuk a Központi Statisztikai Hivatal népmozgalmi adatait, és bízunk benne, hogy ezek a számok a jövőben ugyanígy javulni és emelkedni fognak. Ha belegondolnak abba, hogy a szülőképes korban lévő nők száma 5 százalékkal csökkent és az elkövetkező 15 évben szintén csökkenni fog, akkor csak azzal tudjuk ezeket a folyamatokat megváltoztatni, ha a most szülőképes korban lévő nők több gyermeket vállalnak, több gyermeket szülnek. A termékenységi ráta ma Magyarországon a válság előtti szintre állt vissza, ez 1,34-ot jelent, ami azt jelenti, hogy átlagosan 1,34 gyermek születik egy családban. Ami mégis bizakodásra ad okot, az az, hogy amikor Magyarországon a fiatalok gyermekvállalásról gondolkodnak, bizony több mint két gyermeket terveznek átlagosan, tehát az ő gyermekvállalási kedvük két gyermek körül van. Sajnos, mégsem születik ennyi gyermek Magyarországon, éppen ezért tűzzük ki azt a kormányzati célt, hogy a vágyott és tervezett gyermekek születését segítsük elő, és ehhez teszünk meg mindent a legtöbb rendelkezésünkre álló eszközzel. Nem szeretném megismételni azokat az adatokat, amiket a képviselő úr elmondott a termékenységi rátáról, a házasságkötések vagy a válások számának alakulásáról. Szerencsés módon a terhességmegszakítások száma is csökkent az utóbbi időben, ugyanakkor itt még mindig komoly problémával állunk szemben. Továbbra is az a célunk, hogy ez a szám a jövőben is csökkenjen. Mi az oka annak, hogy a gyermekvállalási hajlandóságra reményeink szerint valószínűleg pozitívan hatnak a kormányzati intézkedések? Az, hogy kiszámítható, hosszú távú családpolitikát és népesedéspolitikát folytatunk. Az, hogy visszaállítottuk a hároméves gyest, amivel éppen azt a kiszámíthatóságot próbáltuk sugallni, ami Magyarországon egy nő előtt áll, hogy ha ő úgy gondolja és megteheti, akkor három évig otthon maradhat a gyermekével. Így van ez most ismét, ami a szocialista kormány idején nem így volt. Törvényi szinten rögzítettük a családtámogatások rendszerét, ami ismét a biztonság szilárdításához járul hozzá. És minden intézkedésünknél a családokat tartjuk a középpontban, és a családok szempontjait tartjuk szem előtt. Az elmúlt négy évben 700 milliárd forinttal többet költöttünk csak a családok pénzbeli támogatására. Itt említhetném a családi adókedvezményben történt pozitív változásokat, akár a többgyermekesekre való kiterjesztését, akár a járulékokból való levonhatóságát, akár a háromgyermekesekre szóló családi adókedvezmény jelentős emelését. De mondhatnám azt is, hogy a gyed maximális összege 38 százalékkal emelkedett, vagy azt, hogy a bölcsődei férőhelyek bővítésére 28 milliárd forintot áldoztunk az elmúlt négy évben. Sok eredményt értünk ugyan el, és ezeknek a döntéseknek az eredményei még a következő hónapokban, években fognak beigazolódni, ugyanakkor nem álltunk meg, hanem egy következő fokozatba kapcsoltunk. Itt említhetném a házassági adókedvezmény jövő évtől való bevezetését, azt, hogy a kétgyermekesek adókedvezményét 2019-re a duplájára emeljük, vagy a családi otthonteremtési kedvezményt, amivel az egygyermekesek most már akár használt lakásra is igénybe vehetnek támogatást. Tovább folytatjuk a bölcsődeépítési programot, illetve a munka és a család összeegyeztethetőségét is különböző eszközökkel szeretnénk elérni és segíteni. Bízom benne, hogy mivel nemzetünk legfontosabb ügyéről van szó, a Házban ülő minden képviselő támogatását élvezni fogjuk a jövőben. Köszönöm,hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Volner János képviselő úr következik, a Jobbik frakciójából: „Miközben dübörög a kormányzati sikerpropaganda, a kormány a régi megszorítások és az új adók költségvetését nyújtotta be” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Benyújtotta a kormány a 2015. évi költségvetést, amit a Jobbik úgy jellemzett, hogy ez a régi megszorítások és az új adók költségvetése. Miért is mondtuk ezt? Amikor Navracsics miniszterelnök-helyettes úrtól még itt a parlamentben megkérdeztük, hogy hány szocialista megszorító csomagot helyeztek hatályon kívül abból a hat megszorító csomagból, amit a szocialista kormányok nyolc éve alatt fogadtak el, egyetlenegy konkrétumot sem tudott a miniszterelnök-helyettes úr megemlíteni. Legutóbb pedig éppen Tállai államtitkár urat kérdeztem meg, és az államtitkár úr szintén konkrétumok nélkül zárta a válaszát, illetve elkezdett arról beszélni, hogy lassacskán majd fölszámolják a devizahitelezés lehetőségét is Magyarországon. Képviselő úr ezek szerint nem értette meg a felvetést, mi ugyanis megszorító csomagokról beszéltünk. Hol is tart az ország, amikor arról beszél a kormány, hogy Magyarország dübörög, egyre jobban működik a gazdaság? A hét magyarországi földrajzi régióból négy az Európai Unió húsz legszegényebb régiójának egyike. Ennél egy hajszálnyival állnak rosszabbul a románok vagy a bolgárok, ott öt-öt régió van a legszegényebb húsz régió között, de Magyarország népességének a fele Európa húsz legszegényebb régiójában lakik. Tehát a gazdaság láthatóan nem áll jól. 600 ezer ember dolgozik külföldön, őket gyakorlatilag gazdasági menekültté tette az önök kormánya és az előző szocialista kormány együttes munkálkodása. Hét új adónemmel kénytelenek többet fizetni a jövő évi költségvetés benyújtott tervezete szerint a vállalkozások, mint 2010-ben. Ezt jelenti fideszes módra az, hogy egyszerűsítették az adórendszert, és könnyítették a vállalkozók terhét. Több lett az adó, képviselőtársaim. Érdekes módon csökkennek az állam szociális kiadásai, egyre kevesebb jut a legszegényebb, legelesettebb emberekre, de ezzel párhuzamosan nőnek az állam működési kiadásai. Magyarul, az a bürokrácia, aminek államtitkár úr kormánya a költségét csökkenteni szeretné, egyre inkább csak hízik és egyre drágább, egyre több adóforintba kerül. Olcsóbb adókat emleget az energiaszektorban a miniszterelnök, mondván, hogy olcsóbb energiára van szüksége az országnak, ehhez képest egy héttel ezelőtt szavazott a parlament arról, hogy megemeljük, képviselőtársaim, az elektromos áram, a földgáz és a szén adóját egyaránt. Érdekes módon itt is teljes ellentét van a kormányzati kommunikáció és a valóság között. Mi is történik? Rezsicsökkentést hirdet a kormány, de az adófizetők pénzéből évente 50-60 milliárd forintot tesz vissza a távhőcégek zsebébe azért, hogy kompenzálja a kieső nyereséget, kompenzálja őket az elszenvedett veszteségekért. Alacsonyabb adókról beszél a kormány, miközben a világ legmagasabb áfakulcsát, 27 százalékos áfakulcsot kénytelenek a magyar emberek fizetni. És ugye milyen érdekes, amikor a Jobbik fölvetette, hogy legalább a gyermeket nevelő családoknak lehessen az alapvető élelmiszerekre és a gyermeknevelési cikkekre 5 százalékos kulcsot bevezetni, akkor azt a kormány azzal söpörte le, hogy erre nincs pénz. De a múlt héten miről is szavaztunk, államtitkár úr? Arról, hogy önök bányajáradéktól mentessé tették a növelt hatékonyságú művelési eljárásokban felszínre hozott kőolajat. Tehát érdekes módon az olajipari lobbinak nem kell adót fizetnie, ott nulla százalék lett a bányajáradék kulcsa, a családoknak viszont még az alapvető élelmiszerek esetén sem jár adócsökkentés. Hát ez az az értékrendi válság, ami Magyarországon azt eredményezte, hogy az ország lakosságának jelentős része elszegényedik. Ezt bizonyítják az európai uniós statisztikák is. Az Eurostat legutóbbi, aktuális jelentése szerint a magyar lakosság 33,5 százaléka, azaz pontosan egyharmada él a szegénységi küszöb alatt, és hozzáteszem, a szegénységi küszöböt az adott ország viszonylatában vizsgálták, mert ha a nyugat-európai országokhoz mérték volna a szegénységi küszöböt, államtitkár úr, akkor ennél sokkal gyászosabb lenne a kép. Mit is lehetett volna tenni annak érdekében, hogy föllendüljön az ország? Nem azzal kellett volna kezdeni, hogy a külföldi cégeket próbáljuk idecsalogatni extra adókedvezményekkel, és mások adóforintjaival kitömjük őket, hanem fölépítjük a termelő magyar gazdaságot, termelést támogató adórendszert vezetünk be az önök igazságtalan egykulcsos adórendszere helyett. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal kezdte, hogy nem tudtunk konkrétumot mondani mindeddig a szocialisták megszorító csomagjainak a visszavonására. Engedje meg, hogy most mondjak önnek néhány konkrétumot, csak kérem, hogy figyeljen, mert a Gazdasági bizottság ülésén is elmondtam ezeket, de egyet sem jegyzett meg belőlük. Kezdjük a rezsicsökkentéssel! Mindannyian tudjuk, hogy a szocialisták nyolc éve alatt 12-15 alkalommal nőtt a gáz és a villamos energia ára. A Fidesz kormányzása alatt ezt megállítottuk, nem nőnek a rezsidíjak, mi több, a rezsicsökkentés által jelentős csökkentést értünk el. Mindeddig 350 milliárd forintot hagytunk a családok zsebében, és ennek a következő, 2015. évi hatása további 150 milliárd forint lesz. Ez az egyik. A másik: a szocialisták a közszférában megvonták a 13. havi bért, és ezzel jelentősen csökkentették a közszférában dolgozók jövedelmének a reálértékét. [[13.40]] Ezzel szemben a Fidesz életpályamodelleket indított el, mint például a pedagógus-életpályamodell. Az egészségügyben jövedelememelkedések voltak, és ugye, a következő évi költségvetési tervezetből tudjuk, hogy a honvédelmi és rendvédelmi dolgozók életpályamodellje is elindul, ami jelentős jövedelemnövekedést fog ennek a szférának jelenteni. Egyébként pedig az adótörvények változásával és a jövedelmek emelkedésével reáljövedelem-növekedés jellemző a szférában. A harmadik: ugyanez igaz a nyugdíjakra, hiszen a szocialisták a 13. havi nyugdíjat is elvették, mi több, nemcsak elvették [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Két évig megvolt. ? Nagy zaj. ? Az elnök csenget.]] , hanem olyan gazdaságpolitikát folytattak, amelynek a lényege az volt, hogy emeljük ugyan a nyugdíjat kicsit, de jobban emeljük az inflációt, és ezáltal a nyugdíjak reálértéke folyamatosan csökkent a szocialisták kormányzása alatt. Ezt nem lehet elmondani a Fidesz kormányzására, mert a Fidesz vagy legalább megőrizte a nyugdíjak reálértékét, tehát minimum az inflációval egyenértékű nyugdíjemelést biztosított, vagy annál magasabbat, különösen az elmúlt évekre jellemző ez. És hát, ne haragudjon, ön említette a devizahitelesek kérdését. Én újra említem ezt. Igenis, a szocialisták belevitték a magyar családokat ebbe a kilátástalan üzletbe, nagy reményt, lehetőséget kínáltak nekik, majd aztán ott hagyták őket benne, és bizony a Fidesz-kormánynak kellett szembenézni a problémával és felszámolni ezeket a gondokat, nehézségeket. [[Szávay István: 2001-ben vezettétek be.]] Tehát összesen eddig négy ilyen tételt mondtam el önnek, amit ellenkezőleg csinálunk, mint a szocialisták. Az az érvelése pedig, hogy a Fidesz-kormány alatt nőttek az adók, lehet, hogy az adók száma növekedett, de az adók semmiképpen nem, és az adóterhelés sem növekedett. Tehát mi a GDP 41 százalékával vettük át az adóterhelést, az most 38-39 százalék között van, és igenis a jövedelmet terhelő adó kulcsa csökkent, a beszedett adók bevételi összege is a GDP-hez mérten csökkent, és a költségvetés bevételi arányaihoz mérten is csökkent. Így a személyi jövedelemadó, amit a magánszemélyek fizetnek a megszerzett jövedelem után, vagy a társasági adó kulcsa is 10 százalék alatti az 500 millió forint alatti adóalap esetében, tehát a magyar kis- és középvállalkozások esetében. Azt gondolom, hogy ugyanakkor a forgalmi és fogyasztási adók növekedtek olyan ágazatokban, amelyek eddig nem vették ki arányosan a részüket a közteherviselésből. Ezen a területen növekedtek az adók. Egyébként az összadóbevételeknél ilyen tekintetben valóban egy arányeltolódás történt, mégpedig a fogyasztási és forgalmi adók javára. De megvizsgálhatjuk az infláció mértékét is, hiszen láthatjuk, hogy ma lényegében Magyarországon nincs infláció, ami mindenképpen segíti az emberek mindennapi megélhetését. De hogy ne csak a statisztikákkal operáljak, két dolgot szeretnék még elmondani. Egyrészt az Európai Unió módosította Magyarország gazdasági makroszámait, jelentősen megemelte a gazdasági növekedés mértékét, a foglalkoztatottsági adatokat, ezzel is elismerve az ország teljesítményét [[Az elnök csenget.]] és ugyanezt tette az IMF is közvetve, amikor azt mondta, hogy sikertelen a megszorítási politika. Tehát Magyarország éppen hogy jó úton halad e tekintetben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóbiás József frakcióvezető úr, az MSZP részéről: „Aktuális ügyeinkről”. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hallgatva államtitkár úr válaszát, ne csodálkozzanak, ha közfelháborodás kapcsán tüntetések sora van ma Magyarországon, a fővárosban, több mint 20 megyei városban. Ez, hogy önök öt éve kormányoznak, és öt év után még mindig az jut eszükbe, hogy mi mit csináltunk; és négy év alatt önök bővítették, mélyítették a szegénységet Magyarországon. Önök elvettek, és kiváltságosoknak adtak. Hát ne csodálkozzanak, ha emberek százezrei úgy érzik, hogy a jelenlegi kormány nem az ő ügyüket képviseli, hanem csak saját magát képviseli. Ezért tehát a közfelháborodás jogos és érthető. Az embereknek igazuk van, tisztelt képviselőtársaim; mindenkinek, aki ma kivonul az utcára, és elmondja, hogy a jelenlegi kormány társadalompolitikájában, gazdaságpolitikájában és nemzetközi politikájában az elszigetelődés és a válságjegyek nőnek és nőnek, hogy önök az ígéreteikkel szemben az elmúlt hetekben azt gondolták, hogy az internetadó kivezetésével, megszüntetésével talán orvosolni tudják a társadalmi elégedetlenséget. Világosan láthatják, nem az a nép problémája, hogy van-e internetadó vagy nem, hanem az a problémája, hogy önök hetek óta magyarázkodnak, támadnak, és menekülnek a valóság elől. A valóság pedig az, hogy jelen pillanatban a mai napig nem tudjuk, hogy mi történt a NAV-nál. Nem tudjuk, hogy mi történt az áfacsalások kérdésében. Azt tudjuk, hogy Európa legnagyobb áfájával adózik Magyarország. Az elmúlt években többször elmondtuk önöknek, hogy nem segíti, államtitkár úr, az önök adópolitikája sem a fogyasztás növekedését Magyarországon, ezt maga a jegybank elnöke is elismerte már régen. Úgyhogy erről a témáról akár le is vonulhatnának. Hiszen látszik, hogy minden csökkenés ellenére, amit önök hirdetnek, minden csökkenés ellenére az emberek egyre nehezebben tudnak a hétköznapokban megélni. Egy sarokba szorított kormánynak általában véve a támadás az egyik legfőbb fegyvere. Önök ezt zseniálisan megtették. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] Németh Szilárd különösen összeesküvés-elméleteket tud gyártani. Briliáns! Egy probléma van: az összeesküvés-elmélete mögött ott hunnyad a valóság. A valóság pedig az, hogy olyan közintézménye van ma Magyarországnak, amely nem élvezi vezetői szinten a társadalom közbizalmát. Mindaddig, amíg nem állítják helyre a NAV vezetésének… ? nem tisztázzák érintettségét ezekben az ügyekben, addig a társadalomnak jogos elvárása az elégedetlenség felmutatása, a tüntetés. Végezetül a miniszterelnök úr a múlt hét pénteken fecninek minősítette mindazt, amit az Egyesült Államok az elmúlt években ? hiszen ez többször is megjelent, az elmúlt években ? jelzett önöknek. Bizonyára önök sem tudnak róla, önökkel sem beszélték meg. De a kormányzat tisztségviselői pontosan tudják, hogy mely ügyekben kik lehettek az érintettek. De ha már a cetliknél tartunk, szeretném önöknek mondani, 34 ügy van a Legfőbb Ügyészségen, az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatában. Szintén nem tudom, erről tudnak-e. Mindaddig, amíg erről nyilvánosan önök nem beszélnek, és nem teszik világossá, hogy nem lehet olyan közintézmény vezetője Magyarországon, amelynek minden adófizető állampolgár nem örül, nem örül, hogy egyre többet kell fizetnie, de mégis megteszik, addig önök nem bírják, nem bírhatják azt a társadalmi felhatalmazást, amelyre szüksége lenne ma a mindenkori kormánynak és ellenzéknek is. Végezetül, tisztelt képviselőtársaim, eljött az a pillanat, amikor önöknek be kell látni, hogy nemcsak az internetadó ügyében, nemcsak a NAV dolgában, hanem az adótörvényeknél és a költségvetésnél is hallgatniuk kellene a nép szavára, arra a hangra, amely azt mondja, hogy elég volt. [[Felzúdulás a Fidesz soraiban.]] Elég volt abból [[Az elnök csenget.]] , elég volt abból… ? tudják, igen, van a népnek szava. Azt teszik meg most éppen este 6 órakor az önök kedvéért; mert önök nem hallják meg. Pedig fontos lenne mind a kormánynak, mind az ellenzéknek, hogy megoldásokat keressen a létező társadalmi problémákra, amelyekről önök az elmúlt négy évben nem akartak tudomást venni. Eljött az idő! [[Az elnök csenget.]] Be kell látniuk, az embereknek igazuk van. Köszönöm.
Ismét Tállai András államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A népnek igaza van, ebben egyetértünk. A népnek igaza volt ez év április 6-án, május 25-én és október 12-én is. [[Taps a kormánypárti padsorokban. ? Szávay István: Meg Ózdon.]] Ózdon is igaza volt a népnek. [[Dr. Schiffer András: Na! ? Dr. Staudt Gábor: Ebből hogy jössz ki?]] Úgy jössz ki [[Derültség az ellenzéki oldalon.]] hogy az önkormányzati képviselő-testület többségébe kormánypárti képviselőket szavaztak, tehát Ózdon a döntés jogát ugyanúgy a Fidesznek hagyták meg egyébként, mint az országban és a parlamentben, maradjunk ennyiben. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ott nem volt ismételt választás.]] [[13.50]] Tisztelt Országgyűlés! A mai tüntetéseket természetesen a kormány, az Országgyűlés tiszteletben tartja, az ott elhangzó véleményeket, üzeneteket nyilván figyelembe fogja venni; nyilvánvaló, ez azt bizonyítja, hogy Magyarországon működik a demokrácia. Tehát azok az érvek, amikor önök külföldön azzal próbálják az országot és a kormányt lejáratni, hogy diktatúra van, és hogy Magyarországon nem lehet kifejezni az ellenvéleményt, éppen hogy ezek a tüntetések bizonyítják, hogy ha valaki így szeretné kifejezni az ellenvéleményét vagy más véleményét, ezt Magyarországon meg lehet tenni. Amit például a kitiltási botránnyal ? mert ide-oda csapkodott a frakcióvezető úr ? kapcsolatban mondott el Tóbiás képviselő úr, úgy gondolom, önök nagyon veszélyes pályát választottak, hiszen egy olyan közintézményt támadnak, egy olyan közintézmény vezetőjét támadják, akivel szemben egyébként semmilyen magyar hatóság semmilyen vádat, gyanút nem fogalmazott meg, sőt éppen az ellenkezőjét, kijelentette, hogy nem érintett az önök által meggyanúsított személy semmilyen korrupciós ügyben és semmilyen áfacsalási vagy abban az ügyben, hogy abban lett volna érdekelt, hogy az adóhatóság ne a maximális adóbevételt szedje be. De ha megengedi, akkor legutóbb, egy héttel ezelőtt is elmondtam frakciótársának, önnek is elmondom, hogy ha ilyen kritikusak önök egy olyan közintézmény vezetőjével szemben, akivel szemben egyébként csak vádaskodás van és vád nincs, akkor ön a frakciótársát, Hiszékeny Dezsőt miért nem kéri meg, hogy távozzon a frakcióból [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] , hiszen őt magyar hatóságok konkrét ügyben gyanúsítják. Hogyha ön így jár el egy magyar közintézmény vezetőjével, aki az egyik legfontosabb feladatot látja el, az adóbehajtásért és adóbeszedésért, az adóztatásért magáért felel, akkor önnek példát kellene abban mutatnia, hogy a saját frakciótársát, akit már valóban konkrét ügyben a hatóságok gyanúsítják, akkor igenis vállalnia kell már most a politikai felelősséget. Azt gondolom, hogy mind a magyar kormány, mind a minisztériumok és a magyar hatóságok mindent megtesznek azért ? mert ellenőrzéseket is emlegetett ?, hogy akár a nemzetközi szintű, akár a magyarországi ellenőrző hatóságok rendelkezésére álljanak, és nyilvánvaló, hogy ha annak olyan megállapításai vannak, akkor annak a következményei sem maradhatnak el. Például az OLAF Magyarországon 2014-ben 24 esetben indított vizsgálatot, ebből 15-öt egyébként már le is zárt. Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy Magyarország mind gazdaságpolitikáját, mind társadalompolitikáját tekintve, mind nemzetközi politikáját tekintve a magyar érdekeket, a magyar szuverenitást képviseli, annak érdekében áll ki, és e tekintetben az ország bizonyára jó úton halad. De ezt nyilvánvalóan meg fogják ítélni majd a választópolgárok, meg fogják ítélni azok az emberek, akiket az otthonukban, a családjukban fog érinteni a kormány családbarát politikája. Tisztelettel kérem, hogy ön is tisztelje a kormány ezen döntéseit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Rogán Antal frakcióvezető úr következik, a Fidesz részéről: „A bankok elszámoltatása és a devizahitelek forintosítása” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma Magyarországon körülbelül 650 ezer embernek van még devizahitele, és több mint kétszer annyinak, 1 millió 200 ezret meghaladó számú embernek van forinthitele. Ha annak idején, 2003-ban az akkori szocialista-szabad demokrata kormány nem törölte volna el a kedvezményes kamatozású, támogatott forintlakáshiteleket, akkor nyilvánvalóan nem 650 ezer embernek lenne devizahitele, hanem ennél jóval kevesebbnek. [[Balla György: Úgy van! ? Bangóné Borbély Ildikó: Ki engedélyezte? A kötvényeket ki bocsátotta ki? Ki engedélyezte?]] Azt is tegyük hozzá, tisztelt képviselőtársaim, hogy az elmúlt években nemcsak a devizahiteleseket verték át a bankok, hanem a forinthiteleseket is, nemcsak a devizahitelesek kamatait emelték meg egyoldalúan, nemcsak rájuk róttak mindenféle pluszterheket, hanem a forinthitelesekre is, tisztelt képviselőtársaim. Éppen ezért évekkel ezelőtt, amikor ezzel a problémával szembesültünk, akkor azt ígértük a kezelés módjának, hogy a következő céloknak próbálunk eleget tenni. Először is: csökkenteni fogjuk a devizahitelesek terheit; gondoskodni fogunk arról, hogy ne járjanak rosszabbul, mint ha egyébként annak idején forinthitelt vettek volna fel; és azt is hozzátettük, tisztelt képviselőtársaim, hogy mindezt úgy fogjuk megtenni, hogy a jövőben ne kelljen kiszámíthatatlansággal, bizonytalansággalszembenézniük. Tehát ha már csökkennek a törlesztőrészleteik, csökkennek a terheik, akkor azok kiszámíthatóan ugyanazok maradjanak hosszú éveken keresztül. Tisztelt Képviselőtársaim! Ehhez az úthoz kétféleképpen lehetett volna eljutni. Az egyik lehetőség, hogy ugyanazt tesszük, mint a végtörlesztésnél, és a kedvezményes árfolyam lehetőségével élünk. Ezt a lehetőséget a magyar Kúria, a magyar bankok egyértelműen kizárták; pontosabban a magyar bíróság egyértelműen kizárta. A magyar bíróság azonban lehetőséget adott számunkra egy másik útra, tisztelt képviselőtársaim, lehetőséget adott számunkra abban a tekintetben, hogy elszámoltassuk a bankokat. Éppen ezért a bíróság nem engedte meg a kedvezményes forintárfolyamon történő hitelátváltást, de megengedte a bankok elszámoltatását, megengedte, hogy a bankok elszámoltatásán keresztül csökkentsük a hitelesek terheit, csökkentsük a tőkét és csökkentsük a kamatokat. Három olyan törvény került már elfogadásra vagy fog elfogadásra kerülni a tisztelt Házban, amely közösen szolgálja ezt a célt. Az egyik a bankok elszámoltatásáról szóló törvény, a másik a devizahitelek forintosításáról szóló törvény, a harmadik pedig a fair bankokról szóló törvény. A három törvény együttes eredményeként, tisztelt képviselőtársaim, a következő változások következnek be egy tipikus devizaadósnál. Például annál a devizaadósnál, aki annak idején 43 ezer svájci franknak megfelelő hitelt vett fel 6,8 millió forint értékben, és jelenleg ? a 2014 szeptemberi adatok alapján ? 8,8 millióval tartozik, annál a forintosítást követően a tőke 7 millió forintra csökken. Jelenleg 91 ezer forintos törlesztőrészletet fizet, azt követően 65 ezer forintos törlesztőrészletet fog fizetni; és ugyanez minden egyes tipikus devizaadósnál végigvihető. Kimondhatjuk tehát, hogy a fair bankokról szóló törvény, a bankok elszámoltatása és a devizahitelek forintosítása azzal az eredménnyel jár együtt, hogy egy átlagos devizahiteles törlesztőrészlete 25 ezer forinttal csökken, és ez tartósan, hosszú éveken keresztül ezen a szinten is marad, tisztelt képviselőtársaim. Ez a komoly eredmény, amit a három törvény együttes elfogadásával ér el a Ház. És azt is kimondhatjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek a törvénynek az eredményeként jobban járnak ma a devizahitelesek, mint hogyha annak idején forinthitelből végtörlesztettek volna, akkor ugyanis magasabb lenne a terhük, mint ezzel, a bankok elszámoltatásával, a fair bankokról szóló törvénnyel, valamint a devizahitelek forintosításáról szóló törvénnyel. Indokoltnak látszik tehát, hogy ezeket a javaslatokat együtt kezelje és együtt is fogadja el a tisztelt Ház. Én ezek támogatását is szeretném kérni ellenzéki képviselőtársaimtól, mert így, a jogszabályokat betartva, az állam terheit nem növelve, a devizahitelesek terheit tartósan 25-30 százalékkal mérsékelni tudjuk, és azt gondolom, ez mindenkinek az érdeke. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg nekem, hogy egy ügyben azért még egy szót hozzátegyek a napirend előtti hozzászólásom végén. Én azt gondolom, fontos dolog, hogy működik a demokrácia, fontos dolog, hogy az emberek az utcán elmondhatják a véleményüket, és hadd tegyem hozzá tisztelt szocialista képviselőtársaimnak: még fontosabb, hogy ezt úgy tehetik meg ? nem úgy, mint 2006. október 23-án ?, hogy nem jár érte szemkilövés, és nem jár érte megveretés. [[Pfujolás az MSZP soraiban.]] Mert amikor önök voltak kormányon, akkor ez járt a tüntetőknek, tisztelt képviselőtársaim. [[Nagy taps a kormánypárti padsorokban.]]
A kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Annyival kívánom kiegészíteni az ön által elmondott törvények felsorolását, hogy ne felejtse el a Ház, hogy a 2010-ben megválasztott Országgyűlés az akkori többségi döntések alapján még három alkalommal is foglalkozott a devizahitelesek problémáival. Tehát összesen öt olyan törvényt fogadtunk már el, amely a devizahitelesek helyzetének a könnyítésére vonatkozik, hiszen ez a Ház fogadta el az egyösszegű végtörlesztésre vonatkozó javaslatot, amely több százezer családnak jelentett menekülést a devizahitel csapdájából. [[14.00]] Ez a Ház fogadta el az árfolyamgátról szóló törvényjavaslatot, és ez a Ház fogadta el az eszközkezelőről szóló törvényt is, tehát már 2014 előtt is mindent megtettünk annak érdekében, hogy könnyítsük a devizahitelesek helyzetét. És ahogyan a frakcióvezető úr sorolta, a következő törvény a tisztességtelen magatartásról, tisztességtelen kölcsönszerződési gyakorlatról szól. Ezek a döntések a Kúria által megállapított keretek között ? most már az Alkotmánybíróság által is megállapítottan alkotmányos keretek között ? tették lehetővé a bankok elszámoltatását, tehát a Kúria döntése és az Alkotmánybíróság döntése teremtette meg azt a jogalapot, ami alapján a Ház 1000 milliárd forint nagyságrendű összeget tud a bankoktól a családokhoz visszaadni, és a bankoktól a családok javára az elszámolás folytán ilyen nagy összegű kölcsön- és teherkönnyítés kerül vissza. És ebben a sorban valóban a következő lépés a Ház asztalán lévő, fair bankokról szóló törvényjavaslat, amely megteremti majd azt a lehetőséget, hogy a jövőben megfelelő módon tudjanak tájékozódni az ügyfelek, a fogyasztói kölcsönszerződések ügyfelei, ne lehessen még egyszer őket félretájékoztatni, ne lehessen még egyszer őket olyan tájékoztatással rávenni számukra kedvezőtlen hitelkonstrukciók megkötésére, amelyek okozták többek között a devizahitelezés elszabadulását és a devizahiteles családok terheinek növekedését. A másik ilyen fontos lépés lesz a fair bankokról szóló törvényben, hogy egyoldalú szerződésmódosításokra, tehát azokra a szerződésmódosításokra, amelyeket a Kúria tisztességtelennek nevezett és a tisztességtelen szerződési feltételek szerint érvénytelennek tartott, a jövőben nagyon szűk körben lesz csak lehetőség, mint ahogyan az önök által ismert törvényjavaslat előírja, hogy csak bizonyos külső körülmények bekövetkezése esetén, tehát sohasem a bank háza táján, a bank saját problémáinak orvoslására lehet majd egyoldalúan szerződést módosítani. Természetesen az ügyfeleknek joga lesz arra, hogy kilépjenek ebből a szerződésből, és akár bankot váltsanak, elvigyék a hitelüket egy másik bankhoz, és mindezt teljesen költségmentesen tehetik meg. Tehát a fair bankokról szóló törvényjavaslat egy garancia a kölcsönt felvevő állampolgárok számára.És ebbe a sorba illeszkedik majd természetesen az elszámoltatás eredményét realizáló, forintosításról szóló törvényjavaslat: az elszámoltatás következtében jelentősen csökken a családok terhe, jelentősen csökken annak az 1,3 millió háztartásnak az eladósodottsága, és a devizában való eladósodottság helyett egy, a jövőre nézve már kiszámítható, forintban megfizethető hitel fog a vállukon nyugodni. Nagyon fontosnak tartom tehát, hogy a tisztelt Ház együtt lássa ezeket a törvényjavaslatokat, és ne higgyenek annak a beállításnak, hogy itt valójában a forintosítás az egyetlen olyan javaslat, amely meghatározza a devizahitelesek sorsát, hanem természetesen az összes eddigi devizahiteles helyzetét könnyítő javaslattal ? amely összesen hét törvény, ha elfogadjuk a forintosítást is ? reagál a kormány és az Országgyűlés a devizahitelesek helyzetére, míg 2010 előtt az akkori Országgyűlés egyetlenegy törvénnyel sem próbálta megoldani a devizahitelesek helyzetét, az akkori kormánytöbbség nem segített a devizahiteleseknek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Nagy tisztelettel köszöntöm a díszpáholyban helyet foglaló Klemetti N?kk?l?j?rvi urat, a finnországi és lappföldi számi parlament elnökét és kíséretét akik a házelnök úr meghívására hivatalos látogatáson tartózkodnak Magyarországon. További tárgyalásaikhoz a képviselőtársaim nevében is sok sikert és élményekben gazdag magyarországi tartózkodást kívánunk. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Gúr Nándor jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs, Jobbik; Varju László, független; Ikotity István, LMP; Magyar Zoltán, Jobbik; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Bodó Sándor, Fidesz; Demeter Márta, MSZP. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Vejkey Imre, KDNP; Sallai R. Benedek, LMP; Tóth Bertalan, MSZP; Szávay István, MSZP ? [[Moraj.]] a forgatókönyv szerint ideírva ? helyett Jobbik; Lezsák Sándor, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kepli Lajos, Jobbik; Sallai R. Benedek, LMP; Magyar Zoltán, Jobbik; Mirkóczki Ádám, Jobbik [[Az elnök csenget.]] ; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, Jobbik; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP.A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Kiss László, MSZP. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra nem jelentkezett senki.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről, a vezérszónoki felszólalásokról az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a mai napon T/2055. számon benyújtotta az egyes fogyasztói kölcsönszerződések devizanemének módosulásával és a kamatszabályokkal kapcsolatos kérdések rendezéséről szóló törvényjavaslatát, és kezdeményezte, hogy ezt, valamint a T/1997. számú törvényjavaslatot az Országgyűlés kivételes eljárás keretében tárgyalja meg. Tisztelt Országgyűlés! Ennek keretében mindkét előterjesztéshez a módosító javaslatok benyújtására november 19-én 16 óráig legyen lehetőség, az összevont vitára november 21-én kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra november 25-én kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 99 képviselőnek az igen szavazata szükséges. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/1997. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 144 igen szavazattal, 25 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/2055. sorszámú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 144 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Házbizottságon elhangzottak után e két előterjesztés tárgyalására az elnöki napirend előterjesztése során úgy teszek javaslatot, hogy a kivételes eljárásban történő összevont vitákat együttesen, a házszabály szerinti időkeretek megduplázásával, pénteken első napirendi pontként folytassa le az Országgyűlés. [[14.10]] Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványról határozunk. A kormány azt javasolta, hogy a mai ülésnapon a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények módosításáról szóló T/1707. sorszámú törvényjavaslat, valamint az egyes igazságügyi és magánjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1929. sorszámú törvényjavaslat tárgyalására az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodásban meghatározott nyilatkozatok megtételéről szóló T/1762. sorszámú törvényjavaslat tárgyalását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Ennek alapján azt kezdeményezem, hogy a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló T/1794. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeretek felosztását. Mielőtt a jegyző ismertetné ezeket, tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Házbizottság ülésén a frakciók tudomásul vették azt, hogy az időkeretek arányos felhasználása érdekében az ülést vezető elnök eltérhet a felszólalások szokásos rendjétől. Elfogadták azt is, hogy a technikai idő, az európai parlamenti képviselők felszólalásai, illetve a nemzetiségi szószólók felszólalásai a televíziós közvetítési idő felhasználásával változásokat eredményeznek. Most pedig felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 30 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 620 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 344 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 309 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 280 perc, az LMP képviselőcsoportjának 185 perc, a független képviselőknek pedig 62 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A napirend függelékét képező időkeretes táblázat tartalmazza az egyes napokra jutó frakció-időkereteket és a televíziós közvetítés rendjét, amely az elnök úr által előbb ismertetett tényezők figyelembevételével alakult ki.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyalja. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 147 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalását elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi ajánlásról döntünk. Előtte szeretném bejelenteni, hogy az európai területi társulásról szóló T/1708. számú törvényjavaslathoz nem érkezett részletes vitát lezáró módosító javaslat, de a kormány a Házszabály 46. § (4) bekezdése alapján kezdeményezte, hogy a Törvényalkotási bizottság folytassa le eljárását, ezért az előterjesztés tárgyalására ezen az ülésen nem kerül sor. Emlékeztetem önöket, hogy az elfogadott kivételes eljárásokra figyelemmel a napirendi javaslatomat úgy terjesztettem elő, hogy a T/1997. és a T/2055. számú törvényjavaslatok együttes összevont vitájára pénteken első napirendi pontként, a házszabály szerinti időkeretek megduplázásával kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 16 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Bertalan, a Magyar Szocialista Párt képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Meddig falaz a Századvégnek?” címmel. Tóth Bertalan képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Ugye emlékszik, két héttel ezelőtt is interpelláltam, akkor megvádolt minket, hogy amerikai érdekeket képviselünk, és meggyanúsított vele, hogy több százezer kormánytisztviselőt vádoltunk meg, hogy szerepelnek azon a listán, amit az Egyesült Államok állított össze, és akiknek korlátozták a beutazási lehetőségét az Egyesült Államok területére. Mint utólag kiderült, Vida Ildikó és a NAV vezető tisztségviselői rajta vannak ezen a listán, tehát a feltételezésünk, a gyanúnk megalapozott volt. Tudja, miniszter úr, azok a személyek vannak ezen a listán, akiket illetően az Egyesült Államok szerint hiteles információ áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy ezek a személyek korrupciós cselekményekben vesznek részt vagy azokból hasznot húznak. Hazai sajtóhírek nemcsak a NAV-ot és a hozzá köthető személyeket emelték ki, hanem a Századvéghez köthető vezető személyeket is. Sem Heim Péter, sem G. Fodor Gábor, a Századvég stratégiai igazgatója nem cáfolta, hogy a cég egyes tulajdonosai rajta lennének azon a listán, amit az Egyesült Államok állított össze. Tisztelt Miniszter Úr! Tudja, ez az a Századvég, amely 2010 óta 4 milliárd forintos állami megrendelést kapott, amely 1,4 milliárd forintos közbeszerzést nyert most el, és mint kiderült, a kormány kapcsolattartója korábban a Századvégnél dolgozott. Ez az a Századvég, amely naponta 10 millió forintot költ el olyan tanácsok megfogalmazására, ami a kormányzat tisztségviselőinek feladata. És ez az a Századvég, amit a volt kutatási igazgatója, Mellár Tamás pécsi professzor egy interjúban pénzmosodának nevezett, mivel állítása szerint a miniszterelnök tanácsadói érdemi munka nélkül markolnak fel pénzt a minisztériumi megrendelések után. Tisztelt Miniszter Úr! Az Egyesült Államok nyilatkozata alapján a sajtó kitiltási botránnyal kapcsolatos állításai, azt gondoljuk, nem nélkülöznek minden alapot, és azok a személyek, akik a Századvéghez köthetők, nem cáfolták ezeket az állításokat. A kialakult helyzetben így kérdezem önt, van-e alapja a kitiltási botránnyal összefüggésben a Századvéghez köthető személyek érintettségének. Van-e alapja a pénzmosodás vádnak? Megfelelően tudja-e a Századvég képviselni az Egyesült Államokban a magyar érdekeket, amely Századvéghez köthető személyek nem cáfolt sajtóhírek szerint korrupciós cselekmények miatt kitiltottak az Egyesült Államokból? Kérem miniszter urat, tisztázza a Századvéggel és tisztázza a magyar választókkal, hogy milyen szerződéses partnerekkel kapcsolatban állnak fenn ezek a feltételezések. Tudja-e, milyen cégcsoportoknak fizet a kormány milliárdokat? Mikor hozza nyilvánosságra a kormány a Századvégtől rendelt tanulmányokat, koncepciókat, hogy kiderüljön, valódi munka folyt-e, vagy csak a miniszterelnöki tanácsadók kifizetőhelye-e a Századvég? Kérdezem önt, miniszter úr: meddig falaz a Századvégnek? Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim és különösképpen Tóth Bertalan Képviselőtársam! Szeretném megragadni az alkalmat arra, hogy tájékoztassam az Országgyűlést a kormány képviseletében, hogy az elmúlt években a kormány milyen típusú szakértői munkát vett igénybe, amely összefüggésbe hozható a feltett kérdéssel. Közvélemény-kutatás 2 milliárd 436 millió forint, stratégiai és szakpolitikai tanulmánykészítési feladatok 10 milliárd 276 millió forint, kommunikációs tanácsadás 4 milliárd 153 millió forint; közel 17 milliárd forint. [[14.20]] A közelmúlt azonban nem 2010 után, hanem 2010 előtt történt, ugyanis az előbb említett szakpolitikai tevékenységeket és a hozzájuk fűzött összegeket az ön kedves kormánya fizette ki 2006-2010 között azért, amit most a Századvégen számon kér, kedves képviselőtársam. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Tehát 2006-2010 között hasonló típusú tanácsadói tevékenységet folytattak, döntő mértékben külföldi cégek Magyarországon a Gyurcsány-, Bajnai-kormányzatnak, és ezért az akkori kormány 17 milliárd forintot fizetett. Ezek a cégek, ezek a döntő mértékben külföldi cégek ? úgy emlékszem, talán amerikai cég is van közöttük ? verseny nélkül nyerték el a Bajnai- és a Gyurcsány-kormány pályázatait, illetve tendereit, nem volt verseny. A tanácsadás tulajdonképpen egy sajátos kiválasztási rendszer alapján történt meg. Ehhez képest 2010 után nyílt közbeszerzési eljárás keretében kapott a Századvég-csoport közvélemény-kutatásra, stratégiai és szakpolitikai tanulmánykészítési feladatokra és kommunikációs tanácsadásra megbízást. Ezekért a tevékenységekért összesen 2010-14 között 3,9 milliárd forint kifizetésére került sor. A 3,9 milliárd forintért a magyar kormány minisztériumainak 29 500 oldalt tett le az asztalra háttértanulmányként, illetve előzetes kormány-előkészítő anyagként a Századvég-csoport; és körülbelül még háttérszámításokat, elemzéseket és összehasonlító tanulmányokat 20 ezer oldalnyi terjedelemben, összesen tehát 50 ezer oldalnyi terjedelemben végeztek el. Jelen pillanatban folyamatban van több polgári peres eljárás is, amelyben a polgári perek arra irányulnak és arra vonatkoznak, hogy a kormány hozza ezeket a döntés-előkészítő, döntéstámogató lépéseket, illetve tanulmányokat nyilvánosságra. Szeretném jelezni, hogy a legközelebbi elsőfokú eljárásnak november 20-án lesz vége itt, Budapesten. Várjuk a bíróság ítéletét. Három tanulmányt már becsatoltunk a bíróságnak ? mintegy 500 oldal terjedelemben ? annak érzékeltetése céljából, hogy ezek valóban döntés-előkészítő adatok. A cég vonatkozásában szeretném megjegyezni, hogy a rendelkezésre álló hiteles információk szerint semmiféle, a céggel való együttműködés törvényes akadályát jelentő ok nem áll fönn, tehát nincs annak törvényes akadálya, hogy a magyar kormány a Századvéggel és a Századvég szakértőivel együttműködjön. Tehát a 17 milliárddal szemben 4 milliárd forintért kapott megbízást a kormány tanácsadó cége; semmiféle törvényes ok nincs, hogy kizárjuk őket a tanácsadói munkából; egyébként pedig a munkájuknak lett eredménye, hiszen 2014-ben megnyertük a választásokat és kétharmadot kaptunk [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] az önök munkájának, a 17 milliárd forint elköltésének pedig az lett az eredménye, hogy 2006 és 2010 között csődbe vitték az országot. [[Moraj az MSZP padsoraiban.]] Ez a Századvég és az önök tanácsadói között a különbség. [[Taps a kormánypárti padsorokban. ? Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Szerényebben!]] Ami pedig a politikai megjegyzését illeti, csak egy mondattal reagálnék, hiszen ezt a kormány lezárt dolognak tartja: a magyar kormány egyetlenegy magyar állampolgárt sem szolgáltat ki egyetlenegy idegen hatalomnak sem mindaddig, amíg az idegen hatalom nem tudja tételesen bizonyítani a fölhozott vádakat és információkat. Vida Ildikó bement az Amerikai Egyesült Államok nagykövetségére, és szégyen, gyalázat módjára az Amerikai Egyesült Államok semmilyen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hiteles információt nem tudott átadni a NAV működésével kapcsolatban. Köszönöm szépen. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiban. ? Közbeszólások az MSZP soraiból.]]
Kérdezem Tóth Bertalan képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ.
Tisztelt Miniszter Úr! Nem értem, hogy mit mond ? tolmácsot szeretnék kérni.
Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a miniszteri választ. [[Nagy zaj. ? Dr. Tóth Bertalan: Nem.]] Akkor elfogadja ezek szerint. [[Dr. Tóth Bertalan: Nem!]] Nem fogadja el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a miniszteri választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 115 igen szavazattal, 48 nem ellenében, tartózkodás nélkül a miniszteri választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Meddig kell még az út szélén várni?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter nevében Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben az utcán egyre többen gyülekeznek azok a károsultak, devizahitel-károsultak, akiknek a helyzetét messze nem sikerült teljeskörűen rendezni, a kormányzat banki elszámoltatásinak nevezett csomagja lényegében annyit takar, hogy 6-8 százalékot visszaad a terhekből, eközben 90-100 százalékkal növekedtek a törlesztőrészletek átlagosan az érintettek esetében. A kettő közötti különbözetről ugyanakkor a kormány eddig nem tudott, nem akart semmit sem mondani, és most egy új államtitkár ad az eddigiekhez képest választ erre. Remélem, neki lesz mondanivalója, hogy a 6-8 százalékos teherkönnyítés hogyan találkozik azzal, hogy a törlesztőrészletek 90-100 százalékkal emelkedtek átlagosan. Hol a különbözet? Ki nyelte le ezt a kölönbözetet, és ha ez a kormányzat rendezési csomagja, ami előttünk van, az azt jelenti-e ? mert álláspontom szerint azt jelenti ?, hogy legalizálja a mostani kormányzat a rablásnak ezt a különbözeti részét? Ott hagyja az indokolatlanul elvett pénzt azoknál a bankoknál, amelyeket nemhogy nem számoltat el, de háttéralkut kötött velük, paktumot kötött velük, és annak az eredménye az, ami előttünk fekszik. Látható, hogy az úgynevezett elszámoltatásuk ? ahol sokszor elmondták, hogy 1000 milliárdos nagyságrendű tételt csoportosítanak vissza az emberekhez ? nagyon kis részét érinti csak az orvul elvitt javaknak. De azt is el kell hogy mondjam, hogy ha önök 2010-ben a Jobbik első felszólítására az akkori árfolyamon, a felvételkori árfolyamon engedik forintosíttatni az úgynevezett devizahiteleket, akkor több mint 1000 milliárddal beljebb lettek volna a károsultak, annyival volt kedvezőbb akkor az árfolyam. Tehát amit most önök látszólag adnak, még az sem ér semmit ahhoz képest, mint ha 2010-ben tisztességes módon és azonnal cselekedtek volna, ahhoz képest, hogy húzták ezt a problémakört és a megoldását, mint a rétestésztát. Most önök azt mondják, hogy aki állítólag 8 millióval tartozik statisztikailag, az ezután csak 7-tel vagy 6-tal fog. De itt nagyon sok olyan emberről van szó, aki már kifizette a tartozását, aki már többszörösen törlesztett azoknak a pénzintézeteknek, amelyeknek önök most jóvá akarják írni az orvul elvett pénzt. Azt akarják mondani, hogy legálisan van és marad náluk. Annak ellenére mondják ezt, hogy maga Orbán Viktor 2010-ben elmondta, hogy igenis, a bankok becsapták az embereket. Annak ellenére mondják ezt, hogy elhangzott még június 30-án is, hogy kedvezményesen lehet majd forintosíttatni ezeket az úgynevezett hiteleket; és annak ellenére, hogy egy arcátlan kettős mércével a gazdagok kormánya 180 forinton engedte végtörleszteni a jobbmódúakat, a nehezebb sorsúaknak meg idevág egy 250 forint fölötti árfolyamot! Arcátlan kettős mérce ez! Nemcsak szociális érzéketlenségről tanúskodik, de most már azt is állíthatjuk, hogy el sem kívánják önök játszani azt, hogy Magyarországon a nehezebb sorsú embert bármiféle egyenlő mércével mérik a többiekhez képest. Adódik tehát a kérdés: ez lenne a kormányzat rendezése, vagy pedig a megoldás kivívása azokra vár, akiket önöket ott hagytak az út szélén? Mert ha rájuk vár, akkor utcára fogjuk hívni őket. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Emlékeztetem a képviselő urat a házszabályra, és nem a kötekedés beszél belőlem, de amit most elmondott, az tökéletesen megfelel az azonnali kérdés műfajának, hiszen friss adatokat és friss gondolatokat hozott, és egészen más, amit itt leírt. De a lényege azért megmaradt. Ezért kérem államtitkár urat, hogy mégiscsak válaszoljunk az interpellációs kérdésre. De azért kérem szépen a képviselő urat, hogy ne hozzon máskor ilyen kellemetlen helyzetbe! Köszönöm szépen. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon köszönöm a kormány nevében, hogy önök eddig megszavazták azokat a törvényjavaslatokat, amelyeket a kormány a devizahitelesek helyzetének segítése, könnyítése érdekében terjesztett az Országgyűlés elé. Emlékszik arra, hogy már 2010-2014 között is több alkalommal foglalkozott az Országgyűlés a devizahitelesek helyzetének könnyítésével. Az egyösszegű végtörlesztés ügye, amit most egy kicsit, úgy érzem, más szempontból közelített meg a képviselő úr, az egyösszegű végtörlesztés ügye is nagyon sok családot, százezreket érintett, százezrek tudtak élni ezzel a lehetőséggel. Ezt követően az árfolyamgát intézkedését is bevezette az Országgyűlés, és ebben az árfolyamgát tekintetében is előrelépett az Országgyűlés. Csak hogy egy példát mondjak: könnyen lehet, hogy az árfolyamgát-intézkedés következtében gyűjtőszámlán lévő különbözetet most a bankok elszámoltatása ? az a bizonyos 1000 milliárd forintos visszafizetési kötelezettség ? meg fog szüntetni, meg fogja szüntetni az ezen elszámolási számlán lévő összegeket. [[14.30]] Tehát könnyen lehet, hogy azoknak, akik beléptek az árfolyamgátba, nem kellett az időközbeni devizaárfolyam-változások terhét elszenvedni. Itt volt ön is az Országgyűlésben, amikor az eszközkezelőről döntöttünk, és ön is hallotta, hogy több ezer családnak tudott segíteni az állami eszközkezelő. Most, ebben az új ciklusban, a 2014-gyel kezdődő Országgyűlés munkájában is közösen vettünk részt, amikor megalkottuk a bankok visszafizetési kötelezettségeiről szóló törvényeket, elsősorban a Kúria jogegységi határozatát végrehajtó döntést, amelyben a tisztességtelen szerződési feltételek érvénytelenné nyilvánításáról döntött az Országgyűlés. Tehát e tekintetben vissza tudom önt igazolni. Azt mondta, a bankok becsapták az embereket, valóban becsapták, közel 1000 milliárd forinttal rövidítették meg a deviza- és forinthiteleseket. Ezeknek a tisztességtelen szerződési feltételeknek az érvénytelenné nyilvánításáról szólt az Országgyűlés által júniusban elfogadott első devizahiteles törvény. Ezt követően a bankok elszámoltatásáról hoztunk törvényeket. Ebben a bankok elszámoltatása úgy történik meg, hogy részben a tőketartozása csökken a fogyasztói kölcsönnel érintett személyeknek, részben pedig azok, akik már törlesztették a hitelüket, visszakapnak egy jelentős összeget a bankoktól. Ez körülbelül 1000 milliárd forintos, nem kis összeg, amelyet a bankok visszaadnak a családoknak, ezzel könnyítik a családok terheit. Ezek után, tehát mindezen könnyítő rendelkezések után került csak sor a forintosításra vagy az átváltásra, amely azt jelenti, hogy mindazokat az eredményeket, amelyeket az Országgyűlésben együtt értünk el, ezeket az eredményeket tudják az adós családok érvényesíteni és hosszú távon bebiztosítani magukat az árfolyamkockázattal szemben. A fair bankokról szóló törvény pedig, amely szintén az Országgyűlés asztalán fekszik, javítani fogja a jövőbeni hitelezésben az adósok helyzetét, számos fogyasztóvédelmi szabályt tartalmaz. Úgy gondolom tehát, hogy a kormány nagyon sokat tett, mindent megtett, amit a jogi keretek engedtek, minden olyan lépést meghozott, amellyel nagyon jelentős könnyítéseket értek el már eddig is a devizahitelesek. Kérem, hogy ezeket az eredményeket ne vegye semmibe, ne söpörje le egyetlen kézmozdulattal, hiszen ezeket jórészt közösen szavaztuk meg az Országgyűlésben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon értékelem az államtitkár úr igyekezetét. Próbálja menteni a menthetetlent még azáltal is, hogy a kitérő válasz iskolapéldáját mutatta be. Nem akarom ezért bántani, elsősorban nem is engem kéne meggyőznie, hanem például azt a Kósa Lajost, aki nagyon keményen, határozottan és általam tisztelt módon elmondta, hogy szemfényvesztés lenne, lehetetlen helyzetbe hozná a hitelkárosultakat az, ha piaci vagy piaci árfolyamhoz közeli árfolyamon forintosítanák ezeket az úgynevezett hiteleket. Tehát van önök között olyan, aki ezt látja, beszéljék meg egymás között, legalább egy mederbe próbálják terelni a kommunikációt! Ez nem nagyon sikerült az utóbbi hetekben, de ez nem az én problémám, hanem a mögöttünk álló több százezer károsulté. Az önök szavazói is ott vannak közöttük. Az önök szociális érzéketlenségét bizonyítja, hogy semmilyen elképzelésük nincs azokkal kapcsolatban, akik már elvesztették az otthonukat, akiknél esetleg a gyámügy szétszakította a családot. Éppen ezért azt kell hogy mondjuk: az utcán fogunk találkozni, igen, és a károsultak ítéletet fognak mondani az előző kormányok fölött, akik hagyták elszaporodni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezt az elképesztő hitelállományt, elburjánzani a helyzetet, és önök fölött is [[Az elnök ismét jelzi az időkeret leteltét.]] , akik ötödik éve halogatják…
Köszönöm szépen. [[Z. Kárpát Dániel: …az átfogó megoldást. ? Taps a Jobbik padsoraiból.]] Elfogadja-e vagy nem? [[Z. Kárpát Dániel nemet int.]] Tehát nem fogadja el a képviselő úr az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 39 ellenében, 2 tartózkodással elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Miért akarja megsemmisíteni a kormány az állami természetvédelmet?” címmel. Sallai Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Figyelembe véve az elnöki szigorúságát, engedélyt kell kérnem, hogy összefoglaljam a kérdést, miután felolvasni hosszabb lenne, mint három perc. Kérem ez ügyben a megértését. Összességében a természetvédelmi intézményrendszer felszámolása és megsemmisítése kapcsán foglaltam össze a kérdést, hiszen három területen érintett ez a probléma. Ez a jogszabályi háttér, az intézményi háttér és a vagyonkezelésben lévő területekkel való rendelkezési jog. Kicsivel több mint egy héttel ezelőtt az államtitkár úr volt szíves a Fenntartható fejlődés bizottságának ülésén számot adni arról, hogy mi is a terv a természetvédelemmel. Ebben a beszámolóban a legaggasztóbb jelnek az tűnt, hogy a nemzeti parki vagyonkezelésben lévő földekre az NFA rá kívánja tenni a kezét, és ezzel a kormányzat már tényleg a családi ezüstöt játszaná át érdekeltségi csoportnak. Azért, hogy visszatérjek és összefoglaljam az utolsó bekezdést, nem értjük, hogy mit keresnek a zöldhatóságok a kormányhivatalokban, miért a természetvédelmi szakértelem nélküli bürokrácia fogja irányítani a nemzeti parkokat, nem tudjuk, mit keresnek a nemzeti parki védett földek az állami földprogramban. A természetvédelmi törvény szerint a nemzeti park az ország jellegzetes, természeti adottságaiban lényegesen meg nem változtatott, olyan nagyobb kiterjedésű területe, amelynek elsődleges rendeltetése a különleges jelentőségű természetes növény- és állattani, földtani, víztani, tájképi és kultúrtörténeti értékek védelme. Míg az állami földprogramért felelős államtitkárság feladata viszont az, hogy az állami haszonbérlethez juttatja a családi gazdaságokat, megerősítve a kisvállalkozásokat és gyarapítva az agrárközéposztályt. A mi véleményünk és megítélésünk szerint ennek a két célrendszernek nagyon kevés a közös pontja, a gyakorlatban nagyon kevés tapasztalatot látunk erre. Az eddigi példák inkább azt mutatják, hogy az utóbbival ellentétes az előbbi. Fel kell tennünk tehát a kérdést, hogy a kormány valóban megteszi-e azt a lépést, hogy kihúzza a nemzeti parkok alól a földet, valóban át kívánja-e adni a Nemzeti Földalapba, és ez valóban a korábban látott szabad rablásnak lesz-e az áldozata, vagy van esély arra, hogy ettől eltérő legyen. Államtitkár úr, ezer örömmel fogadom el a válaszát. Arra kérem, azt a választ adja, hogy biztosít bennünket arról, hogy a nemzeti parki földekből semennyi nem fog átkerülni az NFA-hoz, és nem kerül ki a nemzeti parkok vagyonkezeléséből. Ezen válasz esetében örömmel fogadom el a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét arra a tényre, hogy Magyarországon minden állami tulajdonú földnek, tehát a védett természeti területnek minősülő földnek is a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet gyakorolja a tulajdonosi jogait. Emiatt fogalmilag kizárt egyes földek NFA-hoz helyezése, hiszen minden állami föld eleve ott van. Az NFA mint tulajdonosi joggyakorló szerv dönt az állami földek hasznosításáról. A védett természeti területek egy részét nemzetipark-igazgatósági vagyonkezelésbe adja, amelyre egyébként több törvény kötelezi. Más részüket maga hasznosítja. Ez alapján nehezen érthető, hogy a képviselő úr miért kérdőjelezi meg a nemzeti parki igazgatóságok számára a kormány által biztosított 700 millió forintos földvásárlási forrást, amely törvényben előírt földvásárlási feladatainak végrehajtását szolgálja.A képviselő úr azt sugallja, hogy a nemzetipark-igazgatóságok maguk nem adnak haszonbérbe területeket, és a haszonbérbe adás eleve káros. Holott ön is jól tudja, például a legeltetés a természetvédelmi kezelési tevékenység fontos eleme és a nemzetipark-igazgatósági vagyonkezelésű földek mintegy fele, tehát körülbelül 150 ezer hektár így hasznosul. Mint arra több írásbeli kérdése megválaszolása során a tárca felhívta a figyelmét, az NFA a hatályos jogszabályi előírások alapján csak úgy hasznosíthat védett természeti területet és Natura 2000-es területet, ha ahhoz az illetékes nemzeti parki igazgatóság előzetesen megadja a speciális természetvédelmi előírásokat. Ezek betartását az állami földek haszonbérlőinél mind az NFA, mind a nemzetipark-igazgatóság jogosult és köteles is ellenőrizni. [[14.40]] Ellentétben az ön állításával, az állami tulajdonú védett területek hasznosítása, haszonbérbe adása során a nemzeti parki igazgatóságok és az NFA szinte azonos szabályrendszer alapján járnak el. Tehát kiemelt szerepet kapnak az állattartó helyi földműves gazdák, akik a kormány programjával összhangban reményeink szerint egyre nagyobb számban tudnak részt venni az állami tulajdonú védett természeti területek szakszerű kezelésében is. A zöldügyek kormányzati súlyának csökkenésével kapcsolatos észrevételét nem tudom értelmezni, ön abból indul ki, hogy ha egy államtitkár tevékenysége több területet is felölel, akkor az nem történhet máshogy, csak egymás kárára. Az ezzel kapcsolatos félelmeit alapvetően cáfolja többek között az a tény is, hogy ettől a ciklustól kezdve a környezetügyi államtitkárság területe még bővült is, hiszen az új kormányzati struktúrában hozzánk tartozik a korábban másik államtitkárság alá tartozó génmegőrzés és biodiverzitás. Itt jegyzem meg, hogy a minisztérium nem tervezi a természetvédelmi törvény átdolgozását, más törvényekkel való összeolvasztását. Határozottan eloszlatom képviselő úrnak a természetvédelmi őrszolgálat jövőjét illetően megfogalmazott aggodalmát, a természetvédelmi őrszolgálat változatlan jogosítványokkal és feladatkörrel végzi a feladatát. A zöldhatóságok, illetve a nemzeti parki igazgatóságok kormányhivatalba történő integrációjával kapcsolatban döntés még nem született. Annyi történt, mint arról ön is bizonyára értesült, hogy a kormány határozott az Államreform Bizottság felállításáról, és ez a bizottság vizsgálja a kormányhivatali szervezetrendszeren kívül eső területi államigazgatási szervek integrációjának lehetőségét. Végezetül meg kívánom jegyezni, hogy a nemzeti parki igazgatóságok már régóta nem látnak el hatósági feladatokat, alaptevékenységük mellett gazdálkodnak, földműveléssel, állattenyésztéssel és turizmusszervezéssel foglalkoznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ, egyperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elmondom, hogy miért nem tudom elfogadni. Először is az interpellációs kérdésben a tulajdonjog gyakorlásáról szót nem ejtettem, elejétől kezdve vagyonkezelésről beszélünk, hogy mi van a nemzeti parkok vagyonkezelésében, tehát ez a része mellébeszélés. Az, hogy maguk adnak bérbe a nemzeti parkok is, és mind a két esetben, az NFA esetében és a nemzeti park esetében preferált az állattartás, ugye, azt azért nem kell elmondanom államtitkár úrnak, hogy valószínűleg az NFA-földprogramban preferált állattartás- és sertéságazat-erősítés nem annyira jó védett gyepek esetében, mint mondjuk, a juhtartás. És nem mindegy az, hogy mire adják a pontot, tehát az, hogy összességében milyen jellegű struktúrában kapnak pontokat a pályázók, ez ugye, alapvetően fontos lehetőség. Az pedig, hogy ön úgy ítéli meg, hogy bővült a hatásköre a környezetvédelmi államtitkárságának, akkor azt kell megkérdeznem, hogy milyen hatáskörről beszélünk, mert ha összehasonlítjuk a 2010 előtti költségvetési büdzsét, amit a környezetvédelmi ágazat kapott, a mostanival, akkor azt kell látnunk, hogy feleannyi pénzből kell gazdálkodniuk a nemzeti parkoknak és az intézményrendszernek. Köszönöm szépen, elnök úr.
Elfogadja a választ? [[Sallai R. Benedek: Nem, azzal kezdtem, hogy nem fogadom el.]] Nem fogadja el, jó. Akkor kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 35 ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vigh László, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Beköszönt a fair bankok rendszere. Hogyan csökken az emberek kiszolgáltatottsága a bankokkal szemben a jövőben?” címmel. Vigh László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Zaj.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP-frakciószövetség [[Az elnök csenget.]] 2010 óta dolgozik, hogy a devizahitelezéssel kapcsolatos kérdésekre…
Képviselő úr, egy kis türelmet kérek. Megvárom, amíg képviselőtársaink leülnek vagy kimennek, vagy csöndesebben beszélnek. Köszönöm szépen. Folytassa, képviselő úr!
A Fidesz-KDNP-frakciószövetség 2010 óta dolgozik, hogy a devizahitelezéssel kapcsolatos kérdésekre végleges megoldást találjon, és ezeket a hiteleket kivezesse a piacról. Az otthonvédelmi program keretében eddig több mint 500 ezer devizahitel által érintett család jutott valamilyen formában segítséghez. A Kúria 2014. június 16-án meghozott jogegységi döntése fordulópontnak tekinthető a devizahitelezés magyarországi történetében. A legfelsőbb bírói fórum ugyanis még soha nem mondta ki Magyarországon, hogy a bankok a devizahitelesekkel szemben tisztességtelenül jártak el, és visszaéltek erőfölényükkel. Az Országgyűlés kivételes eljárással július 4-én elfogadta a devizahitelesek megsegítését célzó első törvényt, melynek értelmében a pénzügyi intézmények feladatává válik, hogy az általuk alkalmazott általános szerződési feltételekből kiiktassák a tisztességtelen kikötéseket. A hitelezőknek vissza kell téríteniük ügyfelük részére a Kúria június 16-i jogegységi döntése alapján a tisztességtelenül felszámolt tételeket. Mindezek következtében várhatóan 25 százalékkal fog csökkenni a devizahitelesek terhe. Mindez nagy eredmény. Maradt azonban egy utolsó feladat: az Országgyűlésnek el kell fogadnia azt a törvényjavaslatot, amely lefekteti a fair bankrendszer alapjait. A jövőben nem fordulhat elő, hogy a bank minden alap nélkül bármikor kamatot emelhessen. A bank köteles lesz olyan felvilágosítást adni ügyfelének a hitelszerződés során, melyből az felmérheti, hogy a számára felajánlott hitel megfelel-e az igényeinek, illetve pénzügyi teljesítőképességének. A fix kamatozású hitelek esetén a bank nem módosíthatja a kamatot. És a referenciakamatozású hitelek esetén a szerződésmódosítást nem igénylő referenciakamat szintje változhat csak. A kamatfelár-változtatás és a kamatváltozási mutatókat, illetve a referencia-kamatlábat a bank nem módosíthatja a jövőben a Magyar Nemzeti Bank jóváhagyása nélkül. A jövőben a fogyasztó jogosult ingyen és bérmentve felmondani a hitelszerződését, ha a kamatperiódus lejárta után számára hátrányosan változik a felvett hitel kamatszintje. A pénzintézeteknek a kamatperiódus lejárta előtt 90 nappal tájékoztatni kell az ügyfelet a várható kamatról, az ügyfélnek pedig ezt követően 30 napja lesz, hogy bejelentse felmondási szándékát. Tisztelt Ház! Már nem vagyunk messze attól, hogy minden akadály elháruljon a devizahitelek végleges kivezetése elől. A magyar gazdaság 2014-ben a bankok gyenge hitelaktivitása mellett tudott több mint 3 százalékos növekedést produkálni. [[Az elnök csenget.]] Mi bízunk abban, hogy a devizahitelek kivezetését követően a bankok minden energiájukat a gazdaság hitelezésére fogják fordítani. A fentiek fényében kérdezem az államtitkár urat, hogyan csökken az emberek kiszolgáltatottsága a bankokkal szemben a jövőben. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A házszabály csak három perc időkeretet ad. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak, négyperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A devizahitelekkel kapcsolatos helyzetek megoldása érdekében a következő lépés a fair bankrendszer megteremtését célzó törvényjavaslat, amely törvényjavaslat célja, hogy egyensúlyt teremtsen a bank és a fogyasztó között, ezáltal megszüntetve az emberek kiszolgáltatottságát a bankokkal szemben. A fogyasztói hitelek a hitelek egy különálló csoportját alkotják, amelyek számos sajátossággal rendelkeznek. Ezek közül az az egyik legfontosabb, hogy a fogyasztó gazdasági és jogi szempontból is kiszolgáltatott helyzetben van a hitel nyújtójával szemben. A fogyasztó a gyengébb fél, aki a hitelügylet valós tartalmát illetően is jóval kevésbé informált, mint a hitelező. Azonban az a tény, hogy a fogyasztót, a gyengébb felet jogalkotói beavatkozással is segíteni kell az erősebb féllel, a hitelezővel szemben, csak a későbbi hitelezői gyakorlat alapján vált egyértelművé. Az Európai Unió már 1987-ben irányelvben szabályozta a fogyasztói hitelszerződéseket. Ezt az irányelvet váltotta fel egy 2008-as irányelv, amelyet a magyar törvényhozás a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló törvénnyel ültetett át a magyar jogba. A fogyasztói hitelekkel kapcsolatos magyar, valamint európai bírói gyakorlat alapján a kormány és a parlament a fogyasztói hitelszerződések adósainak fokozottabb védelmét szolgáló intézkedéseket hozott. Ennek a folyamatnak egy újabb lépése lehet a fair bankokról szóló törvény. E fogyasztói csoport nagyságát, a védelmükben szükséges jogalkotói lépések megtételét a gazdasági adatok is alátámasztják, a Magyar Nemzeti Bank adatai szerint a fogyasztási hitelek volumene az eddigi legmagasabb szintet 2010. június 30-án érte el. Ez az érték az elmúlt négy évben folyamatosan csökkent, de a fogyasztói hitelek volumene 2014. június 30-án még mindig meghaladta a 6802 milliárd forintot. [[14.50]] Tisztelt Képviselő Úr! A törvényjavaslat a következő eszközök segítségével kívánja elérni a fogyasztó kiszolgáltatottságának csökkentését. Meghatározza a fogyasztói hitelszerződések egyoldalú módosításának új, tisztességes, átlátható szabályait, részletezi és hatékonyabbá teszi a hitelezőt a szerződéskötést megelőzően terhelő tájékoztatási kötelezettséget. E szabályok fő célja, hogy a fogyasztó megalapozott döntést tudjon hozni a hitelfelvételről és az azzal járó kockázatokról. Ingyenes felmondási jogot biztosít a fogyasztó számára a kamatperiódus leteltét követően. A cél az, hogy megkönnyítse a bankváltást és a bankok közötti versenyt. Maximalizálja a késedelmi kamat mértékét a törvényjavaslat. A hitelezőt a szerződéskötést megelőzően terhelő tájékoztatási kötelezettséget kiterjeszti a fogyasztói kezesre és a zálogkötelezettre is. Ennek célja, hogy ezek a fogyasztók is megalapozott döntést tudjanak hozni a biztosíték nyújtásáról.A fogyasztó megalapozott döntéshozatalát segíti elő az is, hogy a hitelező a hitelszerződések mintaszövegét köteles az internetes honlapján hozzáférhetővé tenni. Arra ösztönzi a magyar bankokat, hogy üzletszabályzatot dolgozzanak ki annak érdekében, hogy a bankok egységes szerződéses feltételek mellett nyújtsanak hitelt, amely megkönnyíti a fogyasztó számára ezeknek a hiteltermékeknek az áttekintését, és átláthatóbbá teszi a szerződéses feltételeket. A fentiekből következően kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslat általános vitája során az általam most elmondott célokat és magát a törvényjavaslatot is ezt szem előtt tartva támogassák, és ez alapján kérem képviselő urat is, hogy fogadja el a válaszomat. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Mielőtt megadom a szót Vigh László képviselő úrnak, előtte megkövetem, mert az előbb nem lépte túl az időkeretet. Szűcs Lajos jegyző úr figyelmeztetett, emlékeztetett, hogy én állítottam meg a képviselő urat a parlamenti zaj miatt. Elnézést kérek, hogy szóltam. Most megadom a szót, hogy elfogadja-e az államtitkári választ a képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azt gondolom, a bankolás egy új időszaka fog következni, ahogy az államtitkár úr mondta, az egyoldalú módosítások időszaka lejárt, lejárt az apró betűs korszak. Eddig félelemmel mentek be az ügyfelek egy-egy bankba, hiszen nem mindig tudtak magukkal vinni közgazdászt, nem mindig tudtak magukkal vinni egy jogászt. Most a fair bankokról szóló törvénnyel kapcsolatban, amit elfogadunk, el lehet majd mondani, hogy bátran betérhetnek egy-egy bankba, és egy olyan szerződést tudnak maguk elé venni, olyan szerződést kapnak, amely biztosítékot jelent számukra a törvény kapcsán, hogy nem lesz egy olyan időszak, ami volt 2002 és 2010 között. Köszönöm szépen a válaszát, tisztelettel elfogadom. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Ez most vicc vagy komoly?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Igazából az első kérdésem az, hogy ki irányítja az önök tárcáját, hiszen a minap az ön minisztere azt mondta, hogy nem lesz kötelező forintosítani a devizahiteleket, néhány órán belül a kormányszóvivő megcáfolta, és úgy tűnik, övé volt az utolsó szó. De devizahiteles-problémák tekintetében nemcsak ebben a részletkérdésben hazudtak először. Korábban azt ígérték a választóknak, nem is olyan régen, hogy kedvezményes árfolyamon fogják a devizahiteleket forintosítani. Nos, ebben az ügyben nincs helye a finomkodó megfogalmazásnak. Néhány nappal ezelőtt önök sunyi módon bedobták, hogy ? a korábbi ígéretekkel ellentétben ? piaci árfolyamon kívánják forintosítani a devizahiteleket. Ez durván az euróhitelek esetében 309 forintos, a svájcifrank-hiteleknél pedig 256 forintos árfolyamot jelent. Államtitkár úr, kérdezhetem ezek után joggal, hogy ez most vicc vagy komoly. Mert viccnek durva lenne. Önök eddig is csak a jómódúaknak segítettek, amikor korábban lehetővé tették, hogy akinek volt pénze, az 180 forintos árfolyamon átválthassa a devizahiteleket. A többieket viszont magukra hagyták, sőt a forint árfolyamának gyengítésével újabb és újabb terheket raktak a nyakukba. Csak emlékeztetném, államtitkár úr, hogy 2010 áprilisában egy svájci frankért 185 forintot kellett fizetni. Jelenleg 71 forinttal drágább a svájci frank, és önök ezen a piaci árfolyamon kívánják átváltani. Márpedig a Magyar Nemzeti Bank ? nemcsak ellenzéki képviselők szavai szerint ? statisztikája szerint is egy átlagos havi törlesztőrészlet 2010 áprilisa óta, az önök kormányzása óta 70 százalékkal növekedett, és ennek nagyobb része az árfolyamkülönbség alakulásából fakadt. Ha önök tehát valóban segíteni kívánnának az embereken, akkor a 2010-es kormányváltás előtti árfolyamon forintosítanák a devizahiteleket. Nemcsak fair bankokra, fair kormányzásra is szükség van, a devizahiteles családok 70 százaléka ugyanis kilátástalan és veszélyeztetett helyzetbe került. Tisztelettel kérdezem tehát államtitkár urat, miért az emberekkel fizetteti meg a kormány a rossz kormányzás árát. Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Interpellációjának a címe az, hogy „Ez most vicc vagy komoly?”. Azt tudom önnek mondani, hogy komoly dolog volt bizony az önök kormányzása idején, 2004 és 2008 között, amikor 1 millió 200 ezer devizahiteles szerződést kötöttek az önök jóvoltából a magyar emberek. [[Közbeszólások és taps a Fidesz soraiból: Így van!]] Bizony nem volt vicc, ha önök nem is vették túl komolyan, hogy kiszolgáltatták az embereket, nem tájékoztatták arról, hogy ennek micsoda árfolyamkockázata van, az alacsony kamat csábításával sok százezer családot vittek később a csőd szélére. Nagyon érdekes a dolog, hogy önök a 2002-es kormányváltás után megszüntették a kedvezményes kamatozású forintlakáshiteleket, és helyette arra ösztönözték az embereket, hogy vegyenek fel devizahitelt. Akkor érdekes módon nem ragaszkodtak a forinthoz. Most a felszólalásában ön az olcsó forintosítást kéri számon a kormánytól. Úgy gondolom, az ön helyében, az önök helyében sokkal felelősségteljesebben és visszafogottabban kellene számon kérni ezt a kormányt arról, hogy mit tett a devizahitelesek ügyében, mit tett annak érdekében, hogy Magyarország devizakitettsége csökkenjen, hogy lényegében megszűnjön. Tisztelt Képviselő Úr! Azt tudom önnek mondani, hogy a jelenlegi kormány, nem úgy, mint az önöké, igazságosan, jogszerűen és Magyarország hosszú távú érdekeit figyelembe véve hozza meg a devizahitelesekkel kapcsolatos döntéseket és terjeszti a törvényjavaslatokat a parlament elé. Igazságosan, hiszen figyelembe kell vennünk azt, hogy sok százezer magyar ember nem devizahitelt vett fel az önök unszolására, ösztönzésére sem, hanem bízott a forintban, és ha magas volt a kamata, akkor is forintban vett fel hitelt, és most forintban törleszti azt. Nem lehet, hogy azok a devizahitelesek, akiket önök becsaptak, most emiatt járjanak jobban. Tehát figyelembe kell venni az igazságosság elvárását. De figyelembe kell venni a jogszerűséget is. Nem lehet olyan megoldást adni Magyarországnak, ennek a sok százezer családnak, embernek, hogy később bárki is perbe vigye őket vagy őket ösztönözzük perekre. Ezért nagyon fontos az, hogy olyan megoldás szülessen, ami jogszerű. Ez tellett időbe, és ehhez volt szükség a Kúria döntésére. De a Kúria döntése azt is kimondta, hogy az árfolyam kockázatát sajnos az ügyfeleknek kell vállalniuk, míg a tisztességtelen eljárásból adódó költségeket pedig a bankoknak kell magukra vállalniuk, ezért fognak a bankok több mint 1100 milliárd forintot fizetni, amikor majd elszámolnak minden egyes ügyféllel. Figyelembe kell venni Magyarország hosszú távú érdekeit is, a finanszírozás és a pénzügyi egyensúly fenntartásának a kérdését, és Magyarország hitelezhetőségének a kérdését is, amikor ebben a kérdésben meghozzuk a döntéseket. [[15.00]] Hát így áll össze egy komoly döntéssorozat, és így áll össze a parlamentnek majdnem az a döntése ? ha el fogja fogadni az előttünk lévő két törvényjavaslatot ?, hogy végül igazságos, jogszerű és az ország érdekeit szem előtt tartó döntés fog születni, és ezzel megszűnik a devizahitel-probléma Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Burány képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Elnök Úr! Ezt a választ nem lehet elfogadni. Hát államtitkár úr egészen másról beszélt, mint amilyen problémákat én feszegettem. Nem tudom, államtitkár úr tudja-e, hogy ez a piaci árfolyamon való forintosítás mit jelent. Egy egész ország számolgat, ugyanis én is számos jelzést kaptam kőbányai és kispesti tulajdonosoktól; egy 6-7 milliós panellakás ára ezzel a piaci árfolyamon való forintosítással, önmagában a tőkerész 11 millióra fog emelkedni. Ezt jelenti a piaci árfolyamon történő forintosítás. [[Németh Szilárd István: Ne beszélj már hülyeségeket!]] Ugye mert átszámolják, államtitkár úr, tudja, ez így megy! Még egyszer szeretném a figyelmébe ajánlani: ezen a forintosításon a devizahitelesek veszítenek; önök nyernek és a Magyar Nemzeti Bank nyer, a Matolcsy György vezette jegybank, amelynek újabb több mint százmilliárd forint fog rendelkezésére állni oktatási programok finanszírozására [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , ahelyett, hogy ezt a pénzt visszaadnák a devizahiteleseknek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 107 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Számít-e a kormánynak több száz bányászcsalád megélhetése?” címmel. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök kijelentették, hogy december 31-ével végleg bezárják az oroszlányi szénbányát, amely Magyarország utolsó mélyművelésű szénbányája. Ezzel kapcsolatban a Jobbik évek óta hangoztatja, hogy ha a kormány komolyan gondolja azt a parlament által is elfogadott energiastratégiát, amely az atomenergia mellett a megújuló energiákra és a szénre is hangsúlyt fektet, akkor nem szabad bezárni azt a bányát, amely még jókora kiaknázatlan szénkészletekkel rendelkezik. Az sem mellékes, sőt nagyon fontos szempont, hogy a bezárás nyomán már januártól mintegy 300 család megélhetése szűnik meg, amely Oroszlány térségében nyilvánvalóan szociális problémákhoz fog vezetni. Ismerjük persze a kormányzati kommunikációt, az ígéreteket az átképzésről és a továbbfoglalkoztatásról, de a múltbéli tapasztalatok alapján sajnos hinni már nem nagyon tudunk benne. Furcsa kettősséget mutat a kormány kommunikációja és cselekedetei között az is, hogy miközben az oroszlányi vájárokat átképeznék más szakmára, aközben Magyarországon három helyszínen is elindult a vájárképzés. Mélyművelésű bányászatot a gyakorlatban oktatni ma kizárólag az oroszlányi szénbányában lehet, egészen addig, amíg önök azt be nem zárják. A kérdés felmerül, hogy hol fognak ezek után mélyművelésű szénbányászokat, vájárokat képezni. Létesítenek talán egy tanbányát sokmilliárdos költségen? Én elhiszem, hogy ez valakinek nagyon jó üzlet volna, de arra kérjük önöket, hogy sáfárkodjanak gondos gazda módjára az adófizetők pénzével. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A márkushegyi bánya jelentős szénkészletekkel rendelkezik, amit mi sem bizonyít jobban, mint hogy több mint egy hónappal a bezárás előtt, a napokban egy új frontot nyitottak meg, új front lefejtését kezdték meg az ott dolgozó bányászok. Mindeközben a Magyar Villamos Művek illetékese azt nyilatkozta, hogy az oroszlányi erőmű még évekig tovább fog működni importszénnel. Ezzel állítólag éves szinten akár egymilliárd forintot is megspórolhatunk. Tehát összegezve megállapítható, hogy óriási humbug, amit az Európai Unió ránk kényszerít, hogy a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése végett kell bezárni a bányát. Talán inkább azért, hogy a ki tudja, honnan importált szénnek piacot teremtsenek. Az is bizonyítja ezen állításomat, hogy Németországban az atomenergia kivonásával egyidejűleg szénerőművek egész sorát nyitják meg, amely az Európai Unió állítólagos élharcosa a megújuló energiák terén. A Jobbik felszólítja a kormányt, hogy ne zárja be az oroszlányi szénbányát, amíg az erőmű ellátásához szükséges szenet itt is ki lehet termelni, és ne hozzon be importszenet. Legyenek tekintettel az ott dolgozó több száz bányászcsalád érdekére, családjukra és megélhetésükre! Ezért a célért, ahogy eddig, ezután is a Jobbik a végsőkig el fog menni a törvény adta keretek között. Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Vértesi Erőmű oroszlányi erőművének hatásfoka az országban működő nagyerőművek közül a második legalacsonyabb, csupán 26 százalék. Működése tehát gazdaságtalan. A társaság 2010-ben csődvédelem alá került. Ez a lépés megakadályozta a márkushegyi bánya azonnali bezárását, ezáltal az itt dolgozó bányászok megélhetését a korábbi tervekhez képest tovább biztosította, lehetővé tette a térség jövőképének megalapozott kialakítását. A csődvédelem ellenére a társaság az elmúlt években is csak az áramfogyasztók által fizetett támogatás, az úgynevezett szénfillér segítségével tudta fenntartani gazdálkodását. A szénfillér bevezetését a versenyképtelen szénbányák bezárását segítő állami támogatásról szóló európai tanácsi határozat tette lehetővé. A támogatás részben a bánya működése során keletkező veszteség fedezésére, részben a bezárással összefüggésben jelentkező társadalmi és regionális problémák enyhítésére szolgál. Az Európai Bizottság 2013. január 23-án jóváhagyta Magyarország támogatási kérelmét, melynek értelmében a társaság részére folyó áron összesen 42,3 milliárd forint válik kifizethetővé a teljes, 2018-ig tartó támogatási időszakban. A tervek szerint a Vértesi Erőmű több mint tízmilliárd forintot fog kifizetni a munkavállalókkal kapcsolatos feladatokra, amelyből egymilliárd forint közvetlenül a munkavállalók újbóli elhelyezkedését segíti elő. Ez az egymilliárd forint kifejezetten azokat az átképzési feladatokat fedezi, amelyek elősegítik a munkavállalók újbóli elhelyezkedését. Az oroszlányi erőmű mintegy 5 ezer lakás fűtését és 3400 lakás háztartási melegvíz-ellátását biztosítja. A társaság dolgozik a hosszú távon is fenntartható és gazdaságos távhőtermelés kialakításán, a bánya tervezett bezárásával párhuzamosan zajlik egy, a szén alapú termelést kiváltó új fűtőmű létesítésének előkészítése, engedélyeztetése. Az új fűtőmű elkészültéig a térség távhőellátásának biztosítása érdekében az oroszlányi erőmű tovább üzemel. Ebben az átmeneti időszakban részben a márkushegyi bányából korábban kitermelt ? tehát ismétlem: a márkushegyi bányából korábban vagy előre kitermelt ?, részben pedig egyéb hazai kitermelésű szénnel kívánja biztosítani a zavartalan szolgáltatást. Importról tehát tervezetten nincs szó. Köszönöm figyelmét, és kérem, hogy a válaszomat elfogadni szíveskedjen. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Államtitkár úr, azt ajánlom önöknek, hogy vigyázó szemüket Ózdra vessék, ahol a Hír TV Célpont című műsorának idézete szerint a Jobbik elverte a Fideszt, mint jég a határt. Ózd is valaha egy virágzó bányászváros volt. Azt ajánlom önöknek, hogy legyenek figyelemmel Ózd példájára. Nem engedjük, hogy Oroszlány is végigjárja azt az utat, amelyet Ózdnak kellett az elmúlt húsz évben, amikor is megszűnik a bányászat, megszűnik az ipar, és nyomorba döntik az embereket! Mi azt szeretnénk, és azt az egyetlen választ tudtam volna elfogadni, ha ön azt mondja, hogy a bánya tovább fog üzemelni. A bányában igenis gazdaságosan lefejthető és felhozható szénkészletek vannak, az akna közelében most kezdték meg egy új front fejtését, és igenis azoknak a bányászoknak, akiket sokszor néhány hónappal a nyugdíjuk előtt elküldenek most és utcára tesznek, szükségük van a megélhetésre, és Magyarországnak pedig szüksége van az ésszerűen felhasznált szénre, ésszerűen kibányászott szénre. Ezért válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. [[15.10]] Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „A babakötvényre vonatkozó új szabályozás ösztönzi-e a szülőket a gyermekük jövőjéről való gondoskodásra?” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP-szövetség számára különösen fontos a gyermekek és a családok támogatása. Amellett, hogy a kormány az elmúlt években számos családbarát intézkedést hozott, megkülönböztetett figyelmet fordított a gyermekek jövőjéről való gondoskodásra, ezért ösztönzi és anyagilag is támogatja a szülőket abban, hogy gyermekük jövőjéről már a születésüktől fogva gondoskodjanak. 2006 januárja óta minden magyar állampolgárságú, a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező gyermeket megillet az életkezdési támogatás. Ez jelenleg minden újszülött számára 42 500 forint állami támogatást jelent, amit az állam a gyermekek részére jóváír a Kincstár letéti számláján. Ezenfelül a szülőknek 2013. december 1-je óta lehetőségük van az úgynevezett babakötvény vásárlására is, amelyhez a Kincstárnál Start-értékpapírszámla nyitása szükséges. A babakötvény 1 forint alapcímletű, változó kamatozású, 19 év futamidejű állampapír, amelyet a magyar állam évente bocsát ki. A Start-értékpapírszámlával rendelkező gyermekek részére a tárgyévben a számlájukra történő befizetés 10 százalékának megfelelő, de maximum 6 ezer forint összegű támogatás is jóváírásra kerül. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult vagy nevelésbe vett gyermekek esetén az állami támogatás 20 százalék, maximum 12 ezer forint. Az életkezdési támogatással, saját megtakarításokkal, a babakötvény után járó állami támogatással és kamatokkal együtt az összegyűlt megtakarítást a 18. életévet betöltött gyermek veheti fel, és a jogszabályban meghatározott célokra használhatja fel, többek között tanulmányokra, lakhatásra, pályakezdésre, gyermekvállalásra fordíthatja. Tisztelt Államtitkár Úr! Korábban hallani lehetett, hogy a szülők túlnyomó többsége nem élt a Start-számlanyitás lehetőségével, a Kincstár által vezetett letéti számla létezéséről gyakran meg is feledkeztek. Látni-e a Magyar Államkincstár adataiból, hogy a babakötvény 2013-ban bevezetett szabályai eredményesen ösztönözték a szülőket, hogy éljenek az állam által felkínált támogatási lehetőséggel, nyissanak Start-számlát a gyermeküknek, és ezáltal gondoskodjanak gyermekük jövőjének megalapozásáról? Tisztelt Államtitkár Úr! Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnos, valóban így van, az Európai Unió legtöbb tagállamában, így hazánkban is demográfiai kihívást jelent az alacsony gyermekvállalási hajlandóság és az ebből eredő öregedő társadalom. 2010-ben a kormánynak azzal kellett szembenéznie, hogy 10 százalékkal csökken a születések száma. A Fidesz-KDNP-kormány mindig is elkötelezett volt a családok mellett, a családok támogatása iránt. A kormány újból hivatalba lépve 2002 után olyan intézkedéseket és olyan döntéseket hozott, amelyek a családokat általában is támogatják, így az egykulcsos személyi jövedelemadó, a családi adókedvezmény rendszerének a megerősítése, amely 240 milliárd forintot hozott a családoknak az elmúlt évben, a jövő évi adótörvényben a kétgyermekes családok adókedvezményének 10 ezerről 20 ezer forintra való emelése, a gyed extra bevezetése, a munka melletti juttatások lehetősége, ami a jövőben is fenn fog állni, a családi otthonteremtési kedvezmény, amely egy új kedvezmény lesz a következő év július 1-jétől, 700 ezer forinttól 1 millió 170 ezer forintig lehet majd igénybe venni a gyermekes családoknak lakásépítésre, -bővítésre egy új állami támogatási lehetőséget. S valóban igaz, ahogy ön is mondta, a kormány bevezette a babakötvény intézményét, mely lényegében egy megtakarítás, 19 éves futamidejű állampapír, ahol az állam pluszkamatokat és kedvezményeket garantál. Ennek megtörtént a megújítása 2013 decemberében. A Kincstár mintegy 600 ezer Start letéti számlát hozott létre, várva a befizetéseket. A kedvezmény ma már valóban népszerűbb, és a befizetések felgyorsultak, mintegy 52 ezer értékpapírszámlát vezet most már a Magyar Államkincstár, és 7,9 milliárd forint van rajta elhelyezve. Úgy gondoljuk, hogy a családok figyelmét fel kell hívni erre a lehetőségre, mert ahogy képviselő úr is elmondta, sokan nem is tudnak erről a lehetőségről, ezért folyamatosan kell ezt a terméket népszerűsíteni, és ezáltal a családot alapítókat, a gyermeket vállalókat rávezetni arra, hogy egy ilyen lehetőséggel is bővíthetik a családtámogatási lehetőségeket. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elkötelezett abban, hogy a babakötvény rendszerét fenntartja, és amennyiben a pénzügyi lehetőségeink, az ország pénzügyi lehetőségei megengedik, további kedvezményeket fog biztosítani annak érdekében, hogy minél több magyar család vegye ezt igénybe. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy államtitkár úr is fogalmazott, a népességfogyás kérdése nagyon nagy probléma ma Magyarországon. Ma egy napirend előtti kérdésre is elhangzott az a válasz, hogy 33 éve fogy a népesség Magyarországon. Éppen ezért a magam részéről is fontosnak tartom azt, hogy a magyar kormány nemzetpolitikai kérdést csinál abból, hogy a családtámogatási rendszert hangsúlyosan kezeli, kezelte az elmúlt évek során, és az elkövetkező években is a családpolitika központi elemként, s még egyszer hangsúlyozom, konkrétan nemzetpolitikai kérdésként kezelendő, hiszen így tudjuk megállítani a népesség fogyását. Az én interpellációm is arról szól, hogy mi itt a parlamentben közösen, függetlenül attól, hogy a patkó melyik oldalán állunk, abban legyünk érdekeltek, hogy az ilyen lehetőségre hívjuk fel a családok figyelmét, hogy ezzel tudják elősegíteni gyerekeiknek a 19. évük betöltése után azt a lehetőséget, hogy megfelelően tudjanak indulni az életbe. Köszönöm szépen, a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 18 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Gőgös Zoltán, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Luxusáfa az élelmiszerekre” címmel. Gőgös Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nem ez az első beszélgetésünk áfaügyben, de szerintem most még súlyosabb a helyzet, mint egy évvel ezelőtt, amikor ezt először próbáltuk tisztázni. Most a 27 százalékos áfa egy elég érdekes trükkel 33 százalékra emelkedik, legalábbis az élelmiszer-forgalom több mint felénél, nagyjából 2000 milliárdnyi élelmiszer-forgalomnál. Ez azt jelenti, hogy az érintett társaságok közel 100 milliárd extraadót fognak befizetni a költségvetésnek, függetlenül attól ? ahogy több kormánytag is mondta ?, hogy ez sehol nem jelenik meg az élelmiszer-biztonsági rendszerben, ugyanis ezt azzal indokolják, hogy élelmiszerbiztonság-felügyeleti díjként lesz ez az összeg beszedve. Ha ezzel az a cél, hogy az úgymond külföldi konkurenciát egy bizonyos belföldi cég érdekében tönkretegyük, akkor lehet, hogy ez sikerülni fog, ugyanis ennek a törvényjavaslatnak van még egy passzusa: ha egy vállalkozás ebben a körben két évig veszteséges, abba kell hogy hagyja a tevékenységét. Ha ezt másra is kiterjesztenénk, miniszterelnök úr, az azt jelentené, hogy nem lenne már Magyarországon autógyártás, ugyanis évekig valamennyi autógyárunk veszteséges volt. [[15.20]] Én nem hiszem, hogy ez a jó megoldás. Azt gondolom, hogy a most már úgymond kormányzati szintre keveredett korrupció miatt inkább csökkenteni kellene az élelmiszer-forgalmat terhelő adókat, különösen az áfát. Hiszen látjuk, hogy ez az a terület, ahol egyértelműen óriási szintű csalás zajlik, és sajnos az az új tender és a 8 milliárdos felügyelő rendszer sem fogja a problémát megoldani, amivel kapcsolatban újabb problémák merülnek fel. Hiszen önnek is írtak ezzel kapcsolatban nyílt levelet, úgy tűnik, hogy ebben pedig állami szintű szabadalom ellopása van. Nagyon szeretnénk, ha ezek a kérdések gyorsan tisztázódnának, és ha változtatnának azon a filozófián, amiről sokszor beszélt nekem is, illetve más környezetben is, és megpróbálnák ezt a korrupciós lehetőséget megfékezni. [[Az elnök csenget.]] De ehhez nagyon intenzív és nagyon gyors áfacsökkentés kell. Várom megtisztelő válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! A párbeszéd előföltétele az őszinteség. Az ön kérdésének már a címe sem igaz. Az áfakulcs nem változik, a képviselőúr valótlant állított. [[Taps a kormánypárti frakciókban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Válaszadásra megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak.
Azt gondoltam, miniszterelnök úr, hogy komolyabban veszik ezt a problémát. Ha egy teljes élelmiszer-forgalmazói kör egy forgalmi típusú adó növelésével szembesül, azt nem lehet másként nevezni, mint általános forgalmi adó típusú adóztatásnak, bármit is gondolnak erről, és bármit is mondanak erről a kormányzati szereplők. De ön, önök hazudnak, miniszterelnök úr, ugyanis ez a sor 8 milliárd forint az élelmiszer-biztonsági rendszer során a költségvetésben, 8,9, nem 100 milliárd. Amikor az ön minisztere azt mondja, hogy ezt egyértelműen azért szedik be, mert ebből majd élelmiszer-biztonsági rendszerfejlesztés lesz, akkor ez elementáris hazugság. Mi fogunk beadni módosítót, mert gondolom, el fogják fogadni holnap ezt az adót, amit én nagyon nem ajánlanék, hogy akkor ez a rendszerben jelenjen ott meg, ahová szánták. De nem oda tették, hanem olyan cégeket támadnak vele, amelyek erős konkurenciát állítanak most azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek ilyen adóban nem részesülnek. Azt gondolom, ez nem fair és nem korrekt, miniszterelnök úr.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó.
Ha jól értem, amit képviselőtársam mondott, megköszönve egyébként az azonnali kérdését, az egy beismerés, miszerint ön is úgy tudja, hogy nem emelkedik az áfa kulcsa. Van a szavaknak súlya, nem mindig jut ez eszünkbe, de amit itt elmondunk, ami itt elhangzik, azt vannak, akik komolyan veszik. Tehát amikor ön azt mondja, hogy 33 százalék lesz az áfa kulcsa, ami egy nyilvánvaló valótlanság, akkor ön az Országgyűlés üléstermén keresztül megtéveszti a magyar embereket. Senki sem akarja fölemelni az élelmiszeráfa kulcsát. Az egy másik kérdés, amiről most kezdett beszélni. Ha jól értem, e tárgyban éppen törvényjavaslat is folyamatban van a tisztelt Ház előtt, tehát érdemben meg tudjuk ezt tárgyalni. Én csak annyit tudok ezzel kapcsolatban mondani, hogy a kormány szándékai világosak. Magyarország évekig eltűrte, mert gyenge volt, hogy a becsületes kiskereskedőket tönkretegyék, eltűrte, hogy szeméttel etessék az embereket. Ebből elegünk lett. Nem akarjuk, hogy a becsületes magyar kiskereskedőket a nagyok tönkretegyék, és nem akarjuk, hogy élelmiszernek nevezett szeméttel etessék az embereket. Ennek érdekében hozzuk létre a szabályokat, minden jóindulatú észrevételt és hozzájárulást köszönünk. [[Taps a kormánypárti frakciókban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Nem érzi magát politikai szélkakasnak, miután ellenzékben a luxus-úszómedencék megadóztatását követelte Gyurcsány villája előtt és az Országgyűlésben is, majd a gazdagok kormányában személyes érintettsége miatt pálfordulást hajtott végre?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól várja a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Szijjártó Péter személyesen érdemelte ki azt a szélkakast, amit…
Képviselő úr, a válaszát várom.
Ezért megadnám neki…
A válaszát várom.
…a személyes magyarázkodás lehetőségét.
Válaszát köszönöm. Tehát képviselő úr nem fogadja el a válaszadó személyét. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ha nem Fidesz, csak zsarolás” címmel. Mirkóczki Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Sajnos, az önkormányzati választások kampánya ismét arról szólt, hogy a Fidesz prominensei az ország döntő hányadán a közvetett vagy közvetlen zsarolásra építették a kampányt, nevezetesen arra, hogy ahol nem fideszes prominensek győznek, annak a településnek úgymond anyagilag vége, és nem kapnak megfelelő támogatásokat. Azonban ez nem volt elég egyes helyeken, mint például Füzesabonyban, ennél tovább is mentek, a kifejezett zsarolásig, ami már szerintem és mindenki más szerint Btk.-kategória. De sikerült elérni azt, hogy pártállástól függetlenül, politikai riválisokat, ellenfeleket eltüntessenek a palettáról. Sok esetben a különböző térségek egyéni országgyűlési képviselői természetesen minderre rátettek egy lapáttal, és tovább fokozták a helyzetet. Pontosan tudjuk, és gondolom, egyetértünk abban, hogy mindezek mellett egyébként egy település fejlődése nem annak függvénye, hogy milyen pártállású épp az önkormányzat többségi összetétele vagy a polgármester, hanem inkább annak, hogy alkalmas-e arra a tisztségre, avagy sem. De mivel az emberek döntő hányada Magyarország-szerte egzisztenciálisan kiszolgáltatott, félt, megijedt, és, teszem hozzá, néhány következtetést le lehet vonni a már eltelt időszakból, hogy joggal ijedt meg. Aki önkormányzati hivatalban dolgozik, azért kiszolgáltatott, aki önkormányzat által fenntartott intézményben dolgozik, attól kiszolgáltatott vagy érezte úgy, hogy kiszolgáltatott, aki pedig egyszerű közmunkás, az azt a kis jövedelmét szeretné biztonságban tudni. Mindezek fényében azt kérdezem öntől, és most nem elsősorban mint Magyarország miniszterelnökétől, hanem mint a Fidesz első emberétől, hogy ön szerint ez a stílus, ez a politika megengedhető-e. Ezt a stílust kívánják-e folytatni az elkövetkezendő négy és fél éves, közel ötéves önkormányzati ciklusban, avagy egyszer és mindenkorra ön is kimondja, hogy ez nem elfogadható. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Először is gratulálok Ózd újonnan megválasztott polgármesterének. Úgy tűnik, talán vannak olyan települések, ahol az ellenzék mégiscsak tud nyerni. Azt az állítást, miszerint zsarolásra építette bárki is a kampányát, az összes parlamenti párt nevében visszautasítom, ez megengedhetetlen. Magyarországon nagyon sok ember, talán több ezer ember is vállalta a kampánnyal járó megpróbáltatásokat, különböző pártok színeiben és függetlenként. Az ön mindenkit egy kalap alá vevő állítása egész egyszerűen elfogadhatatlan, ezért minden becsületes jelölt nevében vissza kell hogy utasítsam. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az átláthatóság és számonkérhetőség követelményének jegyében arra kell fölkészülni, hogy a jövőben az egymillió eurós összköltségű beruházásokhoz a vállalkozásoknak a támogatást objektív kritériumok alapján fogjuk nyújtani. Ugyancsak az egyszerű és átlátható forráselosztáshoz tartozik, hogy a terület- és településfejlesztési operatív program esetében dedikált, kormányhatározatban kihirdetett forráskereteket határozunk meg a megyéknek és a megyei jogú önkormányzatoknak. Éljenek ezzel a lehetőséggel! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti frakciókban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A probléma ott van, hogy a becsületes politikusok nevében valóban jogos, hogy visszautasítjuk ezeket a vádakat, ezzel én is egyetértek. De sajnos nagyon sok helyen nem becsületesek, és nem tiszta eszközökkel játszó képviselőjelöltekkel és polgármesterjelöltekkel álltunk szemben. Ön azt kérte a választások után a saját színeiben megválasztott képviselőktől, polgármesterektől, hogy viseltessenek alázattal. Ez az alázat abban nyilvánult meg, hogy ahol nem sikerült győzni, ott kapásból megtámadták az összes eredményt, és újrázni kellett jó néhány településen. Ezen a jó néhány településen természetesen a választók ismét nyomatékosítottak, és elutasították ezt a fajta arroganciát. Ennek nyilván oka van. A probléma csak az, hogy akár Gyöngyösön, akár Ózdon, akár több más településen már jó előre megmondták az ottani fideszes vezetők, hogy igazából abban érdekeltek, hogy minél rosszabb, annál jobb, s abban érdekeltek, hogy ha tetszik, inkább [[Az elnök csenget.]] pusztuljon az egész település, csak nehogy az ellenzék sikeres tudjon lenni. Azt szeretném kérni miniszterelnök úrtól…
Köszönöm, képviselő úr.
…hogy ezekkel az emberekkel beszélgessen el. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó. [[15.30]]
Azt a megközelítést, miszerint a választások esetében a jogorvoslatot küszöböljük ki, nem tudom támogatni. Ezután is meg lehet támadni a választási eredményeket, az eljárásokat le kell folytatni, és az ügy a lezárásig megy majd. Emlékeztetni szeretném arra is, hogy a politika egy tapasztalati műfaj. Én értem, hogy ön spekulál, de mégis hívjuk inkább segítségül a tényeket. Itt van például az előző négy évben az adósságátvállalás: Budapest XIII. kerület, Tóth József, MSZP: a kormány 1 044 240 107 forintot vállalt át; Tiszaújváros, Bráz György, MSZP: 1 milliárd 324 millió forint; Szeged, Botka László, MSZP: 25 milliárd 100 millió forintot vállalt át [[Felzúdulás és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Tiszavasvári, Fülöp Erik, Jobbik: 693 millió forintot vállaltunk át [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] mert ez egy fair kormány minden önkormányzathoz. [[Közbeszólások. ? Az elnök csenget.]] Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyésznek: „Hogy kerül a zöld dosszié és a trafik a szőnyeg alá?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! A 2013. év két nagy botrányáról, a trafikügyről, illetve a NAV-botrányról ma már egyre több embernek az jut eszébe, hogy ebben az országban a kisemberek könnyen megüthetik a bokájukat, de a nagyhalaknak valamiért nem megy utána a hatalom. A trafikügyben azt látjuk, hogy 2013 júniusában nyomozást indított a Nyomozó Főügyészség személyes adattal visszaélés miatt; csak arra tudtunk gondolni, hogy nyilván azért, mert Horváth István képviselőtársunk ? akiről már egyesek „Horváthországnak” keresztelték át Szekszárdot ? valamiért rendelkezett a pályázók adataival. Ehhez képest ő azt állította, hogy neki a trafikosok átadták a saját pályázati anyagaikat, tehát ő jogszerűen rendelkezett ezekkel az információkkal. És lássunk csodát, az ügyészség csak idén tavasszal jutott el odáig, hogy meghallgassa ezeket a trafikosokat. Kérdés az, hogy egyéb bűncselekmények esetében egyáltalán nyomozott-e az ügyészség a trafikmutyi dolgában. Feltűnő a csend, tisztelt legfőbb ügyész úr, mert a trafikmutyi velejét illetően hallgat az ügyészség, miközben a különböző, trafik elleni támadásokat a Legfőbb Ügyészség honlapján nagy terjedelemben taglalja a nyomozó hatóság. Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Amikor a NAV-botrány kipattant, amikor Horváth András meglengette azt a bizonyos zöld dossziét, nem sokkal később a rendőrség rajtaütött Horváth Andráson; na, nem azokon, akik adott esetben hasznot húzhattak a láncolatos áfacsalásokból. Ezek után az történt, hogy ön tavasszal elismerte azt, hogy súlyos bűncselekmények miatt nyomozás van, majd megígérték, hogy november 13-ára, ami a múlt héten volt, tisztábban fogunk látni. Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Látunk-e már tisztábban a trafikügyben? Látunk-e már tisztábban a NAV-botrány dolgában? Erre várnám a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A válaszom az ön kérdésére, hogy igen, már tisztábban látunk, de még nem értünk az ügyek végére. Ön helyesen mutatott arra rá, hogy mind a két, ön által említett ügyben nyomozás folyik, az egyik ügyben 2013 júniusa óta, a másik ügyben pedig 2013 decembere óta. A trafikügyben ön egy részmomentumot említett, a szekszárdit, azonban hozzá kell tenni, hogy több részcselekményből áll össze az a nyomozás, amelyet a Központi Nyomozó Főügyészség folytat. Ezek a részcselekmények hasonlóságot is mutatnak egymással, de eltérést is. Ön említette a személyes adatokkal való visszaélést. Valóban emiatt indult az első nyomozás, de hozzáteszem, hogy más bűncselekmények gyanúja is felmerült. Jelenleg is folyamatban van a nyomozás, meg van hosszabbítva, és a lezárásáig még várni kell. De még egyszer mondom, hogy már tisztábban látunk, és reméljük, hogy az ügy végén el tudjuk mondani azt, hogy történt-e bűncselekmény, ha igen, miért és milyen, ha meg nem történt, akkor meg tudjuk indokolni, hogy miért nem történt. A NAV-ügyben is, az úgynevezett zöld dosszié ügyében is folyamatban van a nyomozás, olyannyira, hogy november 4-én már gyanúsítotti kihallgatásra is sor került; ott is egyébként nemcsak hivatali visszaélés, hanem más bűncselekmény gyanúja is fölmerült, azonban hozzá kell tegyem, hogy nyomozni nem lehet a nyilvánosság előtt. Arról lehet híradást adni, hogy egy-egy ügyben folyik a nyomozás ? erről sem mindig biztos, hogy szerencsés ?, azonban az, hogy egyes nyomozati cselekményeket tudassunk a közvéleménnyel, biztos, hogy nem lenne jó módszer, hiszen ez a nyomozás eredményességét negatívan befolyásolná. Egyébként itt is fokozott felügyeletet gyakorol az ügyészség. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm legfőbb ügyész úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Legfőbb ügyész úr, tulajdonképpen az utolsó mondataival akár egyet is érthetnék. A kérdés most már csak az, hogy ami ugyanakkor a kiszivárogtatások ügyében lefolyt vizsgálat a Legfőbb Ügyészség szervezetén belül, az erről szóló jelentést mikor olvashatjuk.Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Kérdésem továbbá az is, hogy az Unió Csalás Elleni Hivatala, az OLAF állítólag 34 ügyet átadott már a magyar hatóságoknak, ezek között van-e olyan, ami a trafikügyet, illetve a NAV-botrányhoz kapcsolódó különböző ügyeket érinti. Kíváncsi lennék továbbá arra, legfőbb ügyész úr, hogy trafikügyben egyáltalán milyen határidővel tudja kecsegtetni a közvéleményt. Illetve konkrétan föltéve a kérdést: vizsgálták-e a trafikpályázatokkal kapcsolatos feljelentéseket a kifejezetten korrupciós ügyekre szakosodott ügyészi szervek? Kérdezem továbbá: ha lefoglalás történt Horváth András esetében, történt-e lefoglalás Horváth István számítógépét illetően? Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Kérdezném továbbá, hogy a Kiemelt Ügyek Igazgatóságának felszámolása tekintetében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kaptak-e segítséget például a Kormányzati [[Az elnök kikapcsolja dr. Schiffer András mikrofonját.]] Ellenőrzési Hivataltól. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a legfőbb ügyész urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Annyi kérdést föltett, hogy egészen biztos, hogy nem tudom ezt megválaszolni, nem azért, mert nincsenek adatok erről, hanem azért, mert idő hiányában erre nincsen mód. Úgyhogy azt tudom felajánlani, hogy ezeket a kérdéseket én nagyjából jegyeztem, írásban meg fogom válaszolni; mindegyik kérdés egyébként megválaszolható. Részben természetesen van olyan, ami érint minket, részben pedig van olyan, ami nem érint minket. Azt hadd mondjam, hogy a Központi Nyomozó Főügyészség a korrupció elleni küzdelem egyik letéteményese, nem véletlen, hogy a fontos, kiemelt ügyek ott vannak. És azt is hadd mondjam, hogy az OLAF-tól természetesen kapunk ügyeket, elsősorban az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében; ott kevésbé korrupciógyanús ügyek fordulnak elő, de azok is előfordulhatnak, ezeket valamennyit kezeljük és eljárunk benne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm legfőbb ügyész úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bartos Mónika, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Mit tesz a kormány a PM10-koncentráció csökkentése érdekében?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra V. Németh Zsolt államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen várja a választ.
Elfogadom, elnök úr.
Igen. Parancsoljon, képviselő asszony, önt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A városi lakosság légzőszervi megbetegedéseinek egyik fő okozója a kisméretű szállópor koncentrációjának magas volta. Ha a 10 mikronnál kisebb átmérőjű részecskék koncentrációja magas a légtérben, annak igen erős egészségkárosító hatása van. Ennek az az oka, hogy ezek a részecskék lerakódnak, felhalmozódnak a tüdőben, a légutakban. Magyarországon már ebben az esztendőben is több városban nem egy alkalommal meghaladta a kisméretű szállópor, azaz a PM10 koncentrációja az egészségügyi határértéket. Azt tudjuk, hogy a PM10 koncentrációját a közlekedés és a lakossági tüzelés milyensége nagyban befolyásolja, nagyon fontos a tüzelőanyag megválasztása, ugyanakkor a 3,9 millió háztartás egyharmada szilárd tüzelőanyagot használ. A Földművelésügyi Minisztérium ezekben a napokban kezdte, kezdi azt a kampányát, amely a helyes fűtést célozza meg, és ez annak a programnak a része, amelyet 2011-ben húsz évre fogadtak el, és amelynek eredményeképpen 10-15 százalékkal csökkenhet a 10 mikronnál kisebb átmérőjű szállópor koncentrációja. Ugyanakkor a 2015-ös költségvetési törvényjavaslatban csupán 54 millió forint szerepel a kisméretű szállópor, a PM10 koncentrációjának csökkentését célzó kiadási soron. [[15.40]] Kérdezem államtitkár urat, hogy mit tesz a kormány a PM10 koncentrációjának csökkentése érdekében, mire fordítják az előbb említett 54 millió forintot, és a költségvetési törvényjavaslatban vannak-e kapcsolódó intézkedések a PM10-koncentráció csökkentése érdekében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány 2011-ben megalkotta a húsz évre szóló európai uniós és hazai forrásból megvalósuló PM10-csökkentési ágazatközi intézkedési programot. A mintegy 700 milliárd forint összköltségű program végrehajtása több tárca illetékességi körébe tartozik. A Földművelésügyi Minisztérium ennek érdekében tárcaközi bizottságot működtet, amelyben a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, a Nemzetgazdasági Minisztérium, a Belügyminisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma is részt vesz. Az összkormányzati intézkedési program végrehajtásánál csak tárcánk elsőhelyi felelősségi körébe tartozó feladatainak ellátására szolgál a fejezeti előirányzatban szereplő, ön által is említett 54 millió forint. Ha megengedi, az intézkedési programból finanszírozott, már jelenleg is futó projektek közülnéhányat megemlítek: határon átnyúló levegőszennyezés modellezése például annak meghatározására, hogy milyen mértékű a környező országok hozzájárulása a hazai szennyezettségi szinthez. A buszcsereprogram vagy éppen a jármű-korszerűsítési feladatok végrehajtása szinténidetartozik; mezőgazdasági és bányászati tevékenységek porterhelés-csökkentése; szemléletformálás, lakossági kerti tüzelési, fűtési, valamint közlekedési szokásaink megváltoztatására folytatott kampány. Az NFM gondozásában megjelent az „Otthon melege” program, amely fűtés-korszerűsítési, nyílászárócsere- és háztartásigépcsere-programot foglal magában. Tehát mindezekre figyelemmel határozottan kijelenthetem, hogy reményeink szerint minden fennmaradó kételyt is eloszlathatok a tekintetben, hogy az egészséges, tiszta levegő biztosítása és a PM10-szennyezettség csökkentése a kormány [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] elkötelezett szándéka. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg képviselő asszonyt. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm államtitkár úr válaszát. Nagyon fontosnak tartok minden intézkedést, ami a PM10 koncentrációjának csökkentésére irányul, és a kormány elkötelezettségét mutatja a húsz évre szánt 700 milliárd forint. Ahogy államtitkár úr is említette, nemcsak egy intézkedésre, hanem számos intézkedés összhangolására van szükség a közlekedés, a fűtés-korszerűsítés, a bányászat, a mezőgazdaság területén. Ennek nagy jelentősége van, jelentősége környezetvédelmi szempontból és egészségmegőrzés szempontjából, hiszen az egészség az egyik legfontosabb kincsünk, és a betegségek megelőzését kell mindenekelőtt elindítanunk; azt, hogy azokat a káros hatásokat, amelyek az egészség meggyengülését, károsodását okozzák, tudjuk csökkenteni, megszüntetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, öné a szó.
A napokban indítjuk a „Fűts okosan!” kampányt, amely szórólapokkal, plakátokkal és internetes felületekkel próbál rávilágítani a helyes fűtési módokra. Így javasoljuk a szilárd fűtőanyagot használóknak, hogy inkább a fát részesítsék előnyben, de legalább ennyire fontos ennek a kampánynak az az eleme, hogy mivel ne tüzeljünk. Azt szeretnénk tudatosítani, hogy ha valaki éppen ruhát éget vagy éppen bútorlapot, akkor az nem csupán a vasárnap ebéd utáni fűnyírózó és más hasonló, szomszédbosszantó tevékenységi körbe tartozik, nemcsak mérgesítenek bennünket ezek az emberek, hanem mérgeznek. Hiszen például a PVC elégetésekor az a vegyület kerül a légtérbe, amelyet, a foszgént még az első világháborúban harci gázként használták. Tehát tegyünk meg mindent együtt környezetünk egészséges voltáért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , tegyünk meg együtt mindent a levegőminőség javításáért! Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Tényleg ezt akarta?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, ön idén nyáron azzal borzolta a hazai és nemzetközi közvéleményt, hogy bejelentette: illiberális demokráciát kíván építeni. Ez a szóhasználat öntől valóban szokatlan, és kicsit körültekintőbben is használhatta volna; mint ahogy Kaltenbach Jenő egy publicisztikájában felhívta a figyelmet, ha az angol illiberal szót beütjük a magyar szótárba, a következő szavakat adja ki: fukar, kicsinyes, szervilis, korlátolt, bigott, szolgai, ordenáré, műveletlen, közönséges, antiliberális. Ugyan érthetetlen, hogy a sok száz fős udvartartásából és az önkéntes szellemi támogatói, mint a CÖF, kollégái közül senki nem hívta föl erre önnek a figyelmét, így mindenesetre érthető, hogy mi is zajlik manapság hazánkban. A Magyar Nemzet augusztus 11-ei számából azonban pontosan megtudhattuk, hogy mi is az illiberális demokrácia. Korlátozatlan, ellenőrizetlen, egységes hatalmat jelent, ahol a nép és vezetője egységesen uralkodik, sem a nép, sem vezetőjének hatalma nincs megosztva, korlátozva, ellenőrizve. Valóban, miniszterelnök úr, ön 2010-ben jogilag korlátlan felhatalmazást kapott. De mire használta ezt? ? mondja meg őszintén! Talán nem ön nevezte ki a NAV elnökének azt a Vida Ildikót, akiről pontosan tudta, hogy a Fidesz gazdasági háttéremberének tartott Simicska-féle cégbirodalom egyik vezetője volt? Talán nem ön választatta legfőbb ügyésznek volt szakkollégiumi mentorát, a Fidesz volt országgyűlési képviselőjét , Polt Pétert? Fideszes képviselőtársait az ÁSZ elnökének, Alkotmánybíróság tagjainak? Nem az ön jóváhagyásával használja a Fidesz a Magyar Országgyűlést a korrupció törvényesítésére? Nem az ön személyes döntése volt, hogy olyan adórendszert, oktatási és egészségügyi rendszert építenek, amelynek eredményeképp milliók nyomorognak és százezrek emigrálnak az országból, míg a fideszes rokonok, haverok és a felső tízezeregyre korlátlanabbul gazdagszik és a törvények felett áll? Miniszterelnök úr, ön tényleg erre készült az elmúlt húsz évben? Ez volt a nagy víziója? [[Felzúdulás, közbekiáltások a Fidesz soraiból: Négy éve ezt mondod. Jöjjön vissza Lendvai Ildikó!]] Egy feudális, tekintélyelvű, nyomorgó ország? Ön tényleg ezt akarta? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Vagy már nem is ön irányítja a kormányt [[Az elnök ismét csenget.]] és a Fidesz-KDNP frakcióját? [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] Várom válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Tisztelt Képviselőtársam! A nyelvpolitikai elmélkedéseket meghagyhatjuk a publicisztikáknak. Ha ír egy erre vonatkozó cikket az illiberális demokrácia mibenlétét illetően, szívesen írok egy választ rá. Ami a dolog lényegét illeti, az az állítás, miszerint Magyarországon a miniszterelnök hatalma korlátlan lenne, nem felel meg a tényeknek. Magyarországon van egy alkotmányos rend [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Volt.]] , van egy Alaptörvényünk, és az alsóbbrendű jogszabályok világosan meghatározzák, hogy a miniszterelnök mit tehet és mit nem tehet. Engem sok mindennel vádoltak ez idáig az önök padsoraiból, amit a dolgok természetéből következőnek tekintettem, de eddig még soha senki egyetlen esetben sem vádolt meg azzal, hogy valamilyen alacsonyabb vagy magasabb rendű jogszabályban rögzített határát a miniszterelnöki hatalomgyakorlásnak átléptem volna. Nem is áll szándékomban, ezekhez az alkotmányos szabályokhoz tartom magam, különös tekintettel arra, hogy mindannyian erre tettük le az eskünket. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, rossz hírem van. Egyrészt írtam ilyen publicisztikát, másrészt ezt írásbeli kérdésként… [[Derültség, felzúdulás, közbekiáltások a kormánypártok padsoraiból. ? Az elnök csenget. ? Közbeszólás az MSZP soraiból: El kell olvasni, nem kiabálni.]] Várjanak, képviselőtársaim, most jön a csattanó! Tehát egyrészt írtam ilyet, másrészt szó szerint elküldtem önnek írásbeli kérdés formájában, amire ön a kisujját sem mozdította, hanem az ön mellett ülő Semjén Zsoltot jelölte ki, hogy valami ? egyébként érdemes azt is elolvasnia ? minősíthetetlen fércművet küldjön vissza nekem választ gyanánt erre. Miniszterelnök úr, az a helyzet, hogy értem a válaszát. A kérdésemet nem értette, és mint látom, azt a taktikát választotta, hogy nem is válaszol rá. [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiból. ? Az elnök csenget.]] A helyzet az, hogy kívülről az emberek többségének manapság már az látszik, hogy az ön által felépített rendszer és működése leginkább a Cosa Nostráéra hasonlít. [[Moraj, közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Azt látjuk, hogy önök a hatalmukkal nem az emberekért tesznek, hanem a pénz és a hatalom számít csak önöknek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét. ? Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Jöjjön vissza Lendvai Ildikó!]] Mi ezek helyett abban hiszünk…
Köszönöm, képviselő úr.
…kérem a türelmét szépen, nagy tisztelettel [[Az elnök ismét csenget.]] ? hogy ezt a korlátlan, szinten korlátlan, jogilag korlátlan hatalmat…
Képviselő úr, lejárt az időkerete. [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját. ? Dr. Harangozó Tamás Attila: …az emberek érdekében kellene használniuk. ? Taps az MSZP soraiban.]] [[15.50]] Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Sokan vagyunk, akik örülünk annak, hogy ebben a tárgyban már kifejtette írásban is a véleményét; milyen kár, hogy nem tűnt föl. [[Derültség. ? Az elnök csenget.]] Ami pedig a kérdését illeti, azt tudom mondani, hogy természetesen a durvaságnak nincs alsó határa még a magyar parlamentben sem, de azt javasolom, mégiscsak gondolja át, hogy vajon helyénvaló dolog-e maffiának nevezni olyan kormánykoalíciót és olyan kormánytöbbséget, amely többedik alkalommal is kiérdemelte a magyar választópolgárok bizalmát. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Törvénymódosítással!]] Ugyanis nem az a kérdés, tisztelt képviselő úr, hogy én mit akarok, meg én mit gondolok az alkotmányosságról, az a kérdés, hogy az emberek mit gondolnak erről. [[Bangóné Borbély Ildikó: Majd most a téren elmondják.]] Ezt elmondták önöknek 2010-ben, elmondták 2014-ben három alkalommal. Én nem hinném, hogy a magyar választópolgárok kitüntettek volna bennünket a bizalmukkal, ha mindazt úgy látták volna, ha igazat adtak volna önnek. Úgyhogy maradunk inkább a választópolgárok értékítéleténél. Értékes hozzászólását köszönöm. [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sneider Tamás, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit jelent miniszterelnök úrnak az, hogy haladéktalanul?” címmel. Sneider Tamás képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Múlt hét szerdán több ezer szociális dolgozó vonult az utcára, meghirdetve a szociális munka napja helyett a szociális elégedetlenség napját. Magam is ott voltam munkatársaimmal, akik ugyancsak erről a szakterületről jöttek ide a parlamentbe dolgozni. Ott voltam, mert teljesen egyet tudok érteni azzal, hogy rendkívül alacsony fizetést visznek haza ma Magyarországon a szociális dolgozók. Ráadásul úgy, hogy egy áldozatos munkát végeznek, hiszen a legrászorultabbakon próbálnak segíteni, az időseken, a munkanélkülieken vagy éppen a fogyatékkal élőkön, sorolhatnám tovább ezt a területet. Ott voltam azért is, mert ez az ágazat az összeomlás felé közeledik, ugyanis a rendkívül alacsony fizetések miatt nagyon sokan mennek el az egészségügy területére dolgozni, mert ott is jóval többet keresnek, ami meglepő, hiszen az is egy mostohagyermeke a jelenlegi magyar kormányzatnak ? az egészségügyi ágazat is ?, vagy éppen külföldre vándorolnak, mert nem tudnak itthon megélni, és legalább ötszörös bért tudnak kínálni nekik Németországban vagy Ausztriában. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A 2010-es kormányprogramból idéznék három mondatot: „Ma a szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti területen dolgozók megbecsültsége a leggyengébb, társadalmi megítélésük és jövedelmi helyzetük sokszor még alacsonyabb, mint a rájuk bízott, ápolást és gondozást igénylő, segítségben részesülő rászorultaké.” A következő mondat: „Az elmúlt 8 év kormányzása mostohán bánt velük.” És még egy utolsó mondat: „A jövő szociális biztonságának mértéke és minősége rajtuk is múlik, munkájuk becsületét haladéktalanul vissza kell adni.” Tisztelt Miniszterelnök Úr! Eltelt öt év. Nem tudom, hogy az ön szótárában mit jelent az, hogy haladéktalanul, de ez a helyzet nem változott, kérem, válaszoljon, hogy mikor számíthatnak önre a szociális dolgozók. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Elnök Úr! Mondandójának 90 százalékával, de az is lehet, hogy 95 százalékával egyetértek, a helyzetleírás pontos. Valóban, 2010-ben azzal a céllal alakítottunk kormányt, hogy a közjó érdekében dolgozók, tehát nem a piacon, hanem az állami alkalmazásban állók élethelyzetén javítani próbáljunk. Ön itt ült, úgy emlékszem, az elmúlt négy évben is, láthatta az ezzel kapcsolatos küzdelmeket, része volt ezeknek a vitáknak, szerintem mindent látott, amit a kormány tenni próbált. Lehet vitatkozni azon, hogy ez kevés-e vagy sem, de hogy ne próbáltunk volna megtenni mindent, ami lehetséges volt emberileg és pénzügyileg, ezt talán senki sem vitatja. Ezért szeretném emlékeztetni arra, hogy miután a magyar gazdaság állapota 2010-től mind a mai napig úgy s annyit fejlődött, amennyit, csak lépésenként tudunk haladni a foglalkoztatási csoportok tekintetében. Amire büszkék lehetünk már, mert elindult valami ? ott is messze vagyunk még a szükséges végkifejlettől ?, az a pedagógus-életpályarendszer. Ahol tettünk már lépéseket, és a következő évben fontos fejlemények lesznek, azok az egyenruhások - katonáink és rendőreink ? életpályájának rendezése. Ezzel egy időben szeretnénk a szociális dolgozók életpályarendszerét is megindítani, az erre vonatkozó tárgyalásokat talán már el is indítottuk, én úgy tudom, hogy az első egyeztetések ebben megvoltak. Szeretném, hogyha a szociális szektorban dolgozók tudnák, hogy a kormány megbecsüli a munkájukat, értékesnek tartja, és amint a pénzügyi lehetőségek ezt megadják ? szerintem ez nincs messze, ez már a következő évben bekövetkezhet ?, megindulhat a szociális dolgozók életpályájának a bevezetése is, a szociális szektorban dolgozók is a munkájuk elismerését pénzügyileg is érezhetik majd. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Azt kérem, hogy nézzen szét talán a szociális ágazat háza táján, illetve a minisztérium berkein belül, mert valóban elindult az egyeztetés, másfél évvel ezelőtt, másfél éve nem történt semmi, és nem ok nélkül vonultak több ezren az utcára a szociális dolgozók közül. Óriási a lemaradás! Képviselőtársaim! Jelen pillanatban 2008 óta nem kaptak fizetésemelést a szociális területen dolgozók, és mára a 2003-as szintre süllyedt le a bérük. Elképesztő! A következő olyan terület, ahol viszonylag keveset keresnek a különböző foglalkozások területén, ott is másfélszer annyit keresnek, mint a szociális dolgozók, arról már nem is beszélek, hogy a bankároknál vagy a kommunikációnál az átlagos fizetés a négyszerese a szociális dolgozókénak. Azt kérem miniszterelnök úrtól, igaz, hogy konkrétumot nem mondott, de legyen határozott ebben az ügyben a minisztériuma felé, hogy valóban tegyék meg a lépéseket, mert egyszerűen összedől ez az ágazat. Tehát nemcsak az emberek sorsáról van szó, bár az a legfontosabb, hanem arról, hogy egyáltalán ők el fogják-e látni a munkájukat [[Az elnök csenget.]] el tudják-e látni a munkájukat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Amit talán az ágazatban dolgozók érdekében itt meg kell említeni, hogy én úgy emlékszem, hogy ebben az évben is sikerült valahogy mégiscsak kigazdálkodnunk egy ágazati bérpótlékot, és úgy tudom, hogy az előttünk fekvő, következő évi költségvetési törvényjavaslatban is szerepel az ágazati bérpótlék. Ha így van [[Sneider Tamás: Így van, csak az nem fizetésemelés.]] akkor a miniszter úr legyen kedves, bólintson. [[Varga Mihály bólint.]] A pénzügyminiszter azt állítja, hogy ez így van. Ugyanakkor, ha ez így is van, én egyetértek önnel abban, hogy ez nem megoldás, egyetértek önnel abban, hogy ez csak tűzoltás, és egyetértek önnel abban is, hogy valóban, életpályaszerű rendszerben kell megbecsülést és jövőt kínálni az ágazatban dolgozóknak. Mi ezen vagyunk, minden javaslatot, előterjesztést, hozzászólást szívesen várunk, és az előttünk álló évben ? hogy konkrétumot is mondjak ?, a 2015. évben, az ágazatban dolgozókkal egyetértésben létre fogjuk hozni a szociális ágazat életpályarendszerét. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hoffmann Rózsa képviselő asszony, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Látszanak-e már a gyed extra bevezetésének eredményei?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátása miatt a válaszadásra Veresné Novák Katalin államtitkár asszonyt jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Dr. Hoffmann Rózsa: Természetesen elfogadom.]] Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A megelőzőeknél derűsebb témában kívánok önnek kérdést feltenni, mindazonáltal nagyon szükségesnek tartom, hogy az Országgyűlés és az ország nyilvánossága erről a kérdéskörről alapos tájékoztatást kapjon itt is. A tavalyi évben a családpolitikánkban igen jelentős jogszabályt alkottunk meg, amely a köztudatba gyed extra néven vonult be. A gyed extrának az a lényege, hogy míg korábban a gyes és a gyed mellett nem vagy csak nagyon korlátozottan lehetett munkát vállalni, a gyed extra lehetővé teszi, hogy mindazon édesanyák, akiknek a gyermeke egyéves elmúlt már, munkát vállalhassanak, és folytathassák eredeti hivatásukat. A rendelkezés nemcsak azokra a gyerekekre vonatkozik, akik 2014. január 1-je után születtek meg ? hiszen a rendelkezés hatálya 2014. január 1-je ?, hanem azokra is, akiknek a gyermeke már elmúlt egyéves. Fontos eleme ennek a rendelkezésnek, hogy a szülők szabadon dönthetnek arról, hogy élnek-e ezzel a lehetőséggel vagy sem, korábban fel kellett függeszteni az eljárást annak, aki a gyed vagy a gyes után dolgozni akart menni. [[16.00]] A szabályozás tehát igazi választási lehetőséget, szabadságot biztosít a szülőknek, ami fontos eleme a családpolitikánknak. Fontos még az is, hogy a gyermekgondozási ellátásokat tovább folyósítják abban az esetben is, ha újabb gyerek születik a családban ? korábban ez sem így volt, az idősebb gyermek után járó összeg folyósítása megszűnt ?, és bármelyik szülő igénybe veheti. Ezen fontos tények mellett azt szeretném tudni az államtitkár asszonytól, hogy látszanak-e már [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ennek az intézkedésnek az eredményei, hányan, milyen mértékben élnek a gyed extra adta lehetőségekkel. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Veresné Novák Katalin államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a képviselő asszony kérdését, és valóban örömteli, hogy itt ma már másodszorra beszélhetünk a népesedés- és családpolitika eredményeiről, ez egy nagyon fontos téma, amiről nem lehet eleget beszélni az Országgyűlésben sem. A képviselő asszony egészen pontosan ismertette a gyed extra különböző intézkedéseit, én ebben egy nagyon fontos elemet azért kiemelnék: a gyed extrával egy igazságtalan helyzetet szüntettünk meg, és helyreállítottunk valamit, ami nem volt rendjén korábban, hiszen az, ha a kisgyermekes édesanyák munkát vállaltak nyolc órában, nem kapták a gyermek után járó juttatásokat, igazságtalan volt. Mivel ér kevesebbet az az édesanya, aki nyolc vagy tíz óra munka előtt, munka után és egyébként munka közben gyermeket nevel, annál az édesanyánál, aki arra áldozza az életét, hogy egész nap és az élete idejének többségében ezeket az éveket a családjának áldozza teljes egészében? Ezzel helyreállítottuk ezt az igazságtalanságot. A testvérgyeddel szintén egy igazságtalan helyzetet orvosoltunk, hiszen míg korábban a következő gyermek születésénél a kisgyermek után járó juttatásokat kapta meg csak a család, a nagyobb gyermek után nem, ez igazságtalan volt; helyreállítottuk: mostantól minden megszületett gyermek után kapják a családok a támogatásokat, akkor is, ha örömteli módon gyors egymásutánban érkeznek ezek a gyermekek. Egy harmadik elem, amit a képviselő asszony nem említett, a diplomásgyed, ami azt szolgálja, hogy azok a felsőoktatási hallgatók vagy felsőoktatást végzettek is, akiknek nem volt módjában munkát vállalni, így korábban nem kapták a gyedet, most megkaphatják ezt, tehát ismét egy igazságtalanságot állítottunk helyre. Hogy a konkrét számokat is mondjam, ami miatt úgy érzem, hogy igen, sikeres a gyed extra: húszezer család vette már igénybe csak idáig a gyed extra által juttatott kedvezményeket; közel tízezer édesanya dolgozik a gyed mellett, és egyharmaddal nőtt azon édesanyák száma is, akiknek munkaadója a munkahelyvédelmi akcióprogram keretében kedvezményt kap. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Bízunk benne, hogy ezek a kedvezmények a születésszámokban is tükröződni fognak. Köszönöm kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. A viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Vitathatatlan, államtitkár asszony, hogy egy nagyon pozitív és nagyon jelentős intézkedésről van szó. Engedje meg, hogy egy kicsit személyes síkra tereljem a válaszomat! Amikor én az egyetemet elvégeztem, pár hét leforgása alatt megszületett a gyermekem, és bizony több mint egy évig minden jövedelem nélkül maradtam, mert akkor még nem voltak ilyen intézkedések. Ezért nagyon támogattam és támogatom ezt az intézkedést, óriási dolog, hogy húszezer édesanya és húszezer család helyzetén segített, és miközben a megelőző hozzászólások mind a panaszról szóltak, itt most végre egy örömteli eredményről adhatunk számot, amire mindannyian büszkék lehetünk. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Öné a szó.
Köszönöm szépen a képviselő asszony személyes megerősítését is. Bár nagyon régóta most van csúcson a női foglalkoztatás, tehát ebben is látszik a gyed extra pozitív hatása, nem álltunk meg ezeknél az intézkedéseknél. A jövő évi családtámogatási akciótervünk tovább segíti a nők részmunkaidős foglalkoztatását, hiszen ezt ön mint gyakorló édesanya bizonyára szintén tudja, hogy egy édesanyának, ha részmunkaidőben tud munkát vállalni, sokkal könnyebbé válik a munka és a család összeegyeztetésének a megoldása. Én is elmondhatom a saját példámat: három gyermeket szültem, és én sem kaptam meg a testvérgyed hiányában a gyermekek után járó támogatásokat, úgyhogy bízom benne, hogy a jövő évben induló családi otthonteremtési kedvezménnyel, az adókedvezményekkel és a rugalmas munkavállalás segítésével tovább fogjuk erősíteni a demográfiai folyamatokat, és ebben ? ismételten mondom ? számítunk mindannyiuk támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért tette lóvá a jelölteket a Fidesz?” címmel. Schiffer András képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A 2002 és 2010 közötti ciklusban a Fidesz nagyon élesen és igen helyesen fellépett a falurombolás, a kistelepülések elsorvasztása ellen, kiálltak a kisposták mellett, a szárnyvonalak mellett, kiálltak ? Lezsák alelnök úr kampányt is szervezett ? a kisiskolák védelmében. Nem sok minden látszott az ígéretek megvalósításából az elmúlt négy évben, most viszont úgy tűnik, hogy nekiestek a kistelepülési önkormányzatoknak is. 2012 decemberében született meg az a törvény ? azzal, hogy a ’14-es önkormányzati választások napjával lép hatályba ?, amelyik durván lecsökkentette a kistelepülési polgármesterek illetményét a helyettes államtitkári illetmény 20 százalékára, ami egész pontosan egy bruttó 150 ezer forintos jövedelem. Júniusban Ikotity és Sallai képviselőtársaim beterjesztettek egy törvényjavaslatot annak érdekében, hogy ez ne maradjon így, és legyen érdemi verseny a kistelepülések vezetésére. Azt javasoltuk, hogy 30, illetve 50 százalékra emeljük fel a kistelepülési vezetők illetményét, és azt is javasoltuk, hogy a második, 50 százalékban megállapított illetmény ne csak az 1500, hanem a 2000 fős települések polgármestereire is vonatkozzon. Önök ezt a javaslatot tárgysorozatba se vették, viszont az látszik az október 12-ei eredmény alapján, amit gyanítottunk, hogy megint csak valami turpisság van a fideszes indítványban. Ez valóra vált: durván lecsökkent egyáltalán a jelöltek száma a kistelepüléseken, ezen belül is lecsökkent a független, illetve az ellenzéki jelöltek száma. Amit gyanítottunk, az úgy látszik, valóság, a fideszes jelöltek valamit már előre tudtak: meg fog emelkedni az illetmény. És még egy probléma, miniszterelnök úr: azáltal, hogy lecsökkent a kistelepülési vezetők illetménye, lecsökkent a megmaradt hivatali alkalmazottak illetménye. Olyan településekről is beszélünk, ahol a közfoglalkoztatáson kívül jószerével az egyetlen munkahely a polgármesteri hivatal. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Várom válaszát, hogy ezt mégis hogyan gondolták. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Ha jól értettem, amit mondott, akkor itt két különböző dologról van szó. Az egyik egy 2012. decemberi törvényből fakadó átalakítás. Ezt már megvitattuk, hogy kell-e 2 ezer fő alatti településen főállású polgármesternek lenni vagy sem, szerintem nem kell; mekkora legyen a fizetés; ez függjön-e a településmérettől, függ attól. Tehát ezt már megvitattuk, ha megengedi, én erre most nem reagálnék. Azonban van a mondandójának egy másik része is, ami egy elég komoly gyanú, illetve vád, amit itt most szeretnék eloszlatni, és szeretném magunkat megvédeni vele szemben. Úgy tűnt az ön szavából, mint ha mi annak tudatában csökkentettük volna le a polgármesteri fizetéseket a kistelepüléseken, hogy majd az önkormányzati választások után visszaemeljük, viszont erről csak a kormánypártiak tudtak, következésképpen nem indultak el potens ellenzéki és független polgármesterjelöltek. Ha ez így lenne, tehát ha ön ezt feltételes módban mondta volna, akkor egyetértenék önnel. Tehát szerintem az elfogadhatatlan, hogy most a választások után megváltoztatjuk a helyzetet, és felemeljük a kistelepülések polgármestereinek fizetését, ez valóban kiváltaná azt a gyanút ? és nem is nagyon tudnánk védekezni ezzel szemben ?, hogy egy előre jól megkomponált átverésről van szó. Márpedig ez nem igaz, a szándékunk nem ez volt, ennek még a látszatát is el kell kerülni, ezért szeretném önt biztosítani arról, hogy a kormány nem fogja támogatni azt az indítványt, hanem meg akarja változtatni a 2012. decemberben elfogadott rendszert, ideértve annak bérezési fejezetét is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Itt akkor két kérdésről van szó. Az egyik kérdés az, hogy egyáltalán fair dolog-e egy választás után hirtelen megváltoztatni a játékszabályokat. Nem csak kistelepülésekről van szó; a legnagyobb településről is szó van. A kérdésem az, hogy ha történetesen, mondjuk, az LMP jelöltje nyeri a főpolgármester-választást, vagy ha a mellettem ülő kolléga győz a főpolgármester-választáson, akkor ugyanez a főpolgármesteri jogköri bővítés a Ház elé került-e volna, amit önök most beterjesztettek. Miért nem változtatták meg az összeférhetetlenségi szabályokat a települési képviselők esetében már nyáron, a választás előtt? Így lett volna tisztességes. A másik kérdés ? szerintem ezt is érdemes megvitatni, miniszterelnök úr ?, hogy ön azt állítja, hogy nincs szükség főállású polgármesterekre a kistelepüléseken. Ez ugyanaz a retorika, ugyanaz a szemlélet, amit a neoliberális kormányok 2002 és 2010 között mondtak, ugyanaz a szemlélet, amelyik halálra kívánja ítélni azokat a kistelepüléseket [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] amelyek nélkül a magyar vidék népességmegtartó ereje [[Az elnök ismét csenget.]] el fog veszni. Köszönöm szépen. [[16.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Először talán, ha megengedi képviselőtársam, arra a véleményére szeretnék reagálni, ami azt a benyomást keltette, mintha ön egyetértene egy olyan megoldással, hogy azokon a kistelepüléseken, ahol nincs elég munkahely, ott vegyük fel az embereket az önkormányzati hivatalba dolgozni. Mereven visszautasítom ezt a feltételezést meg ezt a javaslatot is. Ez nem vezet sehova, ez nem munkahelyteremtés. A közmunkaprogramok, a beruházási zónák létrehozása, ezek mind értelmes dolgok, az állami alkalmazottak számának növelése, akár önkormányzati alkalmazottak számának a növelése szociálpolitikai megfontolásokból ezt az országot egyszer már tönkretette, és azt javaslom, hogy erre az útra még egyszer ne lépjünk. Ami a fizetést és a jogkörbővítést illeti, ezt én különválasztanám. A fizetésekben a főpolgármester esetében semmilyen változás nem történt [[Dr. Schiffer András: A jogkörben.]] az pontosan úgy lesz, ahogy a szabályok már a választások előtt ezt meghatározták. A jogkörbővítésről pedig annyit tudok mondani önnek, hogy annak minden elemét korábban bejelentettük, a választás előtt ez teljesen ismert volt. [[Dr. Schiffer András: De nem terjesztették be!]] Ami pedig azt a szívemnek egyébként szomorú vagy fájdalmas vágyát illeti [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét. ? Dr. Bárándy Gergely: Elnök úr, az időre nem figyel!]] hogy mi valamifajta liberális politikát akarnánk folytatni a kistelepülések életében, azt szeretném mondani [[Dr. Bárándy Gergely: Jaj, de részrehajló az ülésvezetés!]] hogy olyan falukban nőttem föl, ahol a létszám sosem haladta meg a kétezret [[Az elnök ismét csenget.]] úgyhogy nyugodjon meg, pontosan tudom, hogy miről beszélek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mengyi Roland, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Továbbra is Európa élvonalában a magyar gazdasági növekedés. Mik a magyar gazdaság 2015-re vonatkozó kilátásai?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan… ? bocsánat, az azonnali kérdésre miniszter úr válaszol. A forgatókönyvem szerint ez eltérő. Képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! A kormány által 2010-ben megkezdett munka megmutatta, hogy racionális, szakmailag megalapozott és a nemzeti érdeket mindig szem előtt tartó gazdaságpolitikával helyrehozhatók a pénzügyi válság és a korábbi kormányok által felelőtlen gazdálkodásuk által elkövetett károk a magyar gazdaságban. Az elmúlt években megtett lépések lehetővé tették, hogy Magyarország talpra álljon. A siker persze konkrét tényeken alapszik: ma közel 400 ezerrel többen dolgoznak, mint 2010-ben, évről évre csökken hazánk államadóssága, miközben fegyelmezett költségvetési politikával sikerült elérni, hogy Magyarország kikerült a túlzottdeficit-eljárás alól. Múlt héten pedig az is kiderült, hogy Magyarország nemhogy tartja a lépést Európával, de jócskán meg is előzi a szűkebb és tágabb környezetét. Bár korábban az Európai Unió még visszafogott előrejelzésekkel kalkulált hazánk vonatkozásában, ma már ők is elismerik, hogy az idei gazdasági növekedés elérheti, sőt akár meg is haladhatja a 3 százalékot. Magyarország ismét bebizonyította, hogy a jelenlegi gazdaságpolitika helyes, és 3,1 százalékos növekedést produkált, ezzel a harmadik legmagasabb GDP-növekedést regisztrálták nálunk egész Európában. Árulkodó tény, hogy az Európai Unió GDP-növekedése 1,3 százalék, tehát a magyar teljesítmény felét sem éri el. Különösen jó eredményt produkált a mezőgazdaság, az ipar és az építőipar. Ráadásul nem egyszeri kiugrásról van szó, Magyarország az idén rendszeresen 3 százalék fölötti mutatóval bír, amellyel szintén az európai élmezőnyben foglal helyet. Ezért kérdezem miniszter urat, ilyen alapokon és ilyen mutatókkal mik a magyar gazdaság 2015-re vonatkozó kilátásai.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a várakozásokhoz képest is jobban teljesít az idén a magyar gazdaság. Azt tudom önnek mondani, hogy az első negyedév után a másodikban és a harmadikban is igen kiemelkedő növekedést értünk el, a második negyedévben 3,9 százalék volt ez a növekedés, ezzel elsők voltunk Európa 28 tagországa között, most pedig, a harmadik negyedévben 3,1 százalékkal is szintén dobogós, harmadik helyen voltunk. Azt gondolom tehát, hogy a magyar kormány várakozásai is igazolódnak akkor, amikor a megkezdett gazdaságpolitikának visszaköszönnek azok a teljesítményei, amelyekkel Európában is a legmagasabb növekedési tartományba tartozunk. Vannak, akik elismerik ezt a növekedést, és elismerik ezt a teljesítményt. A hitelminősítők közül több az elmúlt hónapokban korrigálta a Magyarországra vonatkozó gazdasági számítását, és magasabb növekedési tartományba várja az idei év gazdasági növekedését. Vannak azonban, akik ezt még nem tették meg, vannak olyan gazdaságkutatók, akik Magyarországon gazdaságkutatónak hívják magukat, korábban MSZP-kormányoknak adtak tanácsot, ők 2013 őszén azt mondták, hogy 1,3 százalékkal nő majd a magyar gazdaság teljesítménye az idén. Nos, eltalálták a számokat, csak éppen fordított sorrendben, nem 1,3-mal, hanem várhatóan 3,1 százalékkal nő majd a magyar gazdaság teljesítménye. Továbbra is azt várjuk, hogy a foglalkoztatás bővülni fog ebben az évben. Azt várjuk, hogy az infláció nulla százalék körül marad, tehát lényegében nem lesz pénzromlás. Azt várjuk, hogy a megkezdett beruházások folytatódnak; 2015-re közel 45-50 olyan beruházás van előkészítő fázisban, amelynek az átadására számíthatunk majd. Azt gondolom tehát, hogy jogos a kormány várakozása, az idei év után 2015-ben is az európai országok között egy dinamikus növekedés várható; azt várjuk, hogy a magyar gazdaság foglalkoztatási képessége tovább bővüljön, több embernek adjon munkalehetőséget, több családnak pedig megélhetést. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Az elmondottakra, tudjuk, már az Európai Bizottság is elismerően bólintott, hiszen minden pontban elfogadták a kormány előrejelzéseit az államadósság, az államháztartási hiány vonatkozásában, valamint azon európai számítások is megegyeznek a magyarral, amelyek hazánk további gazdasági növekedését vetítik előre, messze az uniós átlag fölött. Ugyanakkor fontos, hogy továbbra is olyan gazdaságpolitikát folytasson a magyar kormány, hogy ezeket a makroeredményeket a hazai kkv-szektor és az emberek is a mindennapjaikban érezhessék. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Tudom, hogy ön egy olyan megyéből van, Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből, ahol különösen figyelnek arra, hogy a foglalkoztatás hogyan alakul, ezért örömmel mondhatom, hogy az elmúlt hónapokban is dinamikusan növekedett a foglalkoztatás, és lehetővé vált az, hogy a kormány intézkedésének köszönhetően valóban több pénz maradjon az embereknél, egyrészt a bérnövekedéssel. Tervezzük, hogy jövőre nemcsak a pedagógusok 10 százalékos béremelése, hanem a hivatásos és rendvédelmi dolgozók 30 százalékos béremelése is elindul. Az adókedvezményeken keresztül a családok számára további támogatást kívánunk biztosítani. Valamint 2015 az elindulása annak a hétéves fejlesztési ciklusnak, ahol az európai uniós támogatásokat nagymértékben tudjuk majd felhasználni. Az a várakozásunk tehát, hogy ezek a támogatások és a megtakarítások, valamint a fogyasztás növekedése segíteni fogja majd az ön megyéjében is, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, hogy a kis- és középvállalkozások több támogatáshoz, fejlesztési forráshoz tudjanak jutni, és a beruházásaik meg tudjanak majd valósulni 2015-ben. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 18 perc van. Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most a kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor veszik komolyan végre valójában a szakképzést?” címmel. Kiss László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A 2013-as kompetenciamérésben néhány nagyon fontos megállapítást tesz az Oktatási Hivatal. Azt írja: komoly aggodalomra ad okot a 10. évfolyamon a szakképzésben részt vevő tanulók teljesítménye. Amellett, hogy a szakiskolások átlageredménye körülbelül négyötöd-egyszórásnyival elmarad az országos átlag alatt [[Zaj. ? Az elnök csenget.]] , a többi évfolyammal való összevetésben ez az eredmény alacsonyabb a négy évvel fiatalabb, az általános iskola 6. évfolyamára járó tanulók átlageredményénél is. Ezekből az adatokból is látható tehát, hogy a szakképzésben baj van. Ennek ellenére azonban a szakképzés ? minden kormányzati frázis ellenére ? az oktatás mostohagyermekévé vált. A szakiskolai képzés kerettanterve jelentősen csökkentette a közismereti órák számát. Csak néhány számot hadd mondjak önöknek: a 9. évfolyamon 18, a 10. évfolyamon 11, a 12. évfolyamon 9,5 órát lehet fordítani elméleti képzésre. Az elméletit persze idézőjelben kell érteni, hiszen ebben a kötelező testnevelésóra is benne van. [[16.20]] Ez azt is jelenti persze, hogy ha nem számítjuk az erre ráfordítható, szabadon választott mintegy másfél órát, akkor a végző szakiskolás tanulók nem tanulnak kötelezően magyar, matematika és történelem tantárgyakat. Hasonlóan rossz a helyzet a tankönyvellátással is. Ezen a területen kísérleti tankönyvek kerültek bevezetésre ebben a félévben is, de folyamatos probléma a mindennapos testedzés megoldása, főleg a duális szakképzésben, illetve azokban a képzésekben, amelyek ebbe az irányba haladnak. Kérdezem ezért a tisztelt államtitkár urat: tervezik-e, hogy a működési anomáliák kijavítása érdekében átgondolt fejlesztéseket hajtanak végre? Tervezik-e, hogy a szakmai órakeret terhére a kerettantervben megjelenik a [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kompetenciafejlesztés, és stabil jogszabályi környezetet terveznek-e? Köszönöm szépen a válaszát. [[A jegyzői székben Gúr Nándort Hiszékeny Dezső váltja fel.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha valamikor, úgy érzem, hogy ezekben az években vettük komolyan a szakképzést, annak megújítását és komollyá tételét. Ön is tudja talán, hogy a hároméves duális szakiskolai képzés bevezetését megelőzően igen nagy mértékű, a tanulók 30 százalékának lemorzsolódása volt az iskolatípusra jellemző. Ez minden harmadik diákot jelenti. A diákok alacsony tanulmányi átlaggal rendelkeztek, ezért a közismereti képzés tartalmi és módszertani megújításában kellett gondolkodnunk. Intézkedéseinkkel a többgenerációs állásnélküliséget, a pályakezdő fiatalok elhelyezkedési nehézségeit szüntetjük meg. A fizikai munkát és annak megbecsülését a társadalom számára ismét elismertté kívánjuk tenni, hiszen mindannyian érzékeljük a jó és megbízható iparos szakemberek hiányát. Szakiskolai kerettanterv kiadását többéves kipróbálásra építettük, hiszen az előrehozott szakképzés ? amit korábban még önök vezettek be ? adta az alapot arra, hogy eldöntsük, mit kell megváltoztatni. Az ön által felvetett nehézségek már a 2000-es évek korábbi PISA-mérései és hazai kompetenciamérései alapján is azt mutatták, hogy a szakképzés és a szakiskolai képzés szakmai fejlesztése nélkülözhetetlen. Emlékeztetem, hogy önök kormányoztak 8 évig, és annak hatása meghatározó módon befolyásolta a 2013-as mérés eredményét is. Ezért a hatékonytalanság kezelésére tett intézkedés éppen a ’13 szeptemberétől teljeskörűen bevezetett és új 3 éves szakiskolai képzési forma, amely különösen a közismereti hátrányokkal, alapkompetencia-beli elmaradásokkal küzdő tanulóknak próbál segítséget nyújtani, tanulási sikerélményeket biztosítani azáltal, hogy már a szakiskola első évfolyamától, a 9. évfolyamtól biztosítja a szakmatanulás lehetőségét, a gyakorlati szakmai fogások megismerését. Ezzel egy időben a szakiskolai képzésben, a szakképzési törvény által előírt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] időkeretben olyan közismereti tárgyakat adunk át, amelyek korábban nagy arányban kudarcokat eredményeztek, de bízunk benne, hogy most már a fiatalok könnyebben sajátítják el ezeket ? és innen folytathatjuk a következő párbeszédben. Köszönöm szépen.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sneider Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Számíthatnak-e a Tarna mentén élő települések polgárai a Belügyminisztérium részéről a szükséges lépések megtételére, a közrend és a közbiztonság helyreállítása érdekében?” címmel. Sneider Tamás képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnálatos módon a szocialista kormányzat 2007 márciusában megszüntette a Heves megyében található tarnamérai rendőrőrsöt. Ezt követően egyből elindult a térség közrendjének fokozatos leromlása. 2011 júliusában a hevesi kistérségi többcélú társulás 17 polgármestere levélben fordult Pintér Sándor miniszter úrhoz a közbiztonság javítása céljából. A halmozottan hátrányos helyzetű kistérség polgármesterei már 3 évvel ezelőtt jelezték, hogy a lakosság szubjektív biztonságérzete több településen a reménytelenségbe fordult. Különösen a tél beálltával mindennapossá váló tulajdon elleni bűncselekmények leküzdhetetlen nehézségek elé állítják az érintett települések polgárait. A legkiszolgáltatottabbak ? gondolok itt elsősorban az idősekre és az egyedülállókra ? teljesen védtelenek a bűnözőkkel szemben. Tisztelt Államtitkár Úr! A helyiek a Jobbik hathatós segítségével aláírásgyűjtést kezdeményeztek, mert égetően szükség van a szocialisták által megszüntetett tarnamérai rendőrőrs visszaállítására. Elengedhetetlenül szükséges ez, hogy a térség egyre fokozódó problémáinak kezelését megoldja. Hangsúlyozom, ez csak a kezelésére elég, ugyanis a térségben országos viszonylatban is kiemelkedően magas a munkanélküliség aránya. A polgárok egy részének egyszerűen nem jut helyben tisztességes munka, tisztességes megélhetést biztosító lehetőség, így a kisebbségben levők egy része tudatosan a segélyekre és a szabályok megszegésére rendezkedett be.Tisztelettel kérem a kormányt, illetve a belügyminiszter és az államtitkár urat, hogy a kritikussá vált helyzet kezelésére nyújtson segítő támogatást. Mielőbb hozzanak létre rendőrőrsöt Tarnamérán, vegyék figyelembe a lakosság egyöntetű akaratát, és tegyék meg a szükséges lépéseket! És most, tisztelt államtitkár úr, illetve elnök úr, kérem, engedjék meg, hogy ezt a több mint 2 ezer aláírást átnyújtsam államtitkár úrnak. [[Taps a Jobbik padsoraiban. ? Dr. Kontrát Károlyhoz lép, és átadja az iratköteget, majd kezet fognak.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megvártuk, amíg az aláírások átadása megtörténik. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A szóbeli kérdésének címében föltett kérdésére határozott igennel tudok válaszolni, hiszen a kormány, illetőleg a Belügyminisztérium, illetőleg a rendőrség határozott lépéseket tesz a Tarna mentén élők biztonságának javítása érdekében, ezért 2013. szeptember 25-én az országos rendőrfőkapitány a keleti régió 5 megyéjére, így a Tarna menti településekre is fokozott rendőri jelenlétet és fokozott rendőri ellenőrzést rendelt el. A kezdeti időszakban a Készenléti Rendőrség Rendészeti Igazgatóságának személyi állománya, illetve a Heves megyei Rendőr-főkapitányság személyi állománya, majd 2014. július 1-jétől elsődlegesen a Heves megyei Rendőr-főkapitányság személyi állománya és kisegítő jelleggel a Készenléti Rendőrség állománya végzi ezt a tevékenységet. Ennek a tevékenységnek, a fokozott rendőri jelenlétnek és a fokozott rendőri ellenőrzéseknek köszönhetően javulás következett be, de mi sem vagyunk elégedettek. Mi is nagyobb biztonságot szeretnénk, mi is azt szeretnénk, hogyha tovább tudnánk lépni, tovább tudnánk menni azon az úton, amely a településeken élők közbiztonságának javítását célozza, ezért megvizsgáljuk annak a lehetőségét, hogy Tarnamérán újra rendőrőrsöt hozzunk létre. Úgy, ahogy a válaszomat kezdtem, jó hírrel tudok szolgálni: megvizsgálja a rendőrség ennek a lehetőségét. Ezzel együtt együttműködünk az önkormányzattal. Például Tarnaméra önkormányzata belterületi kamerarendszert épített ki, több más Tarna menti település is foglalkozik ezzel a lehetőséggel. Ami pedig a munkát illeti: mi valóban „a segély helyett munka” elvén állunk. A 2015-ös költségvetésben 270 milliárd forintot biztosítunk közfoglalkoztatás céljára. Bízunk abban, hogy erre [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ebből az összegből a Tarna menti településeken élők részére is jut, és abban is bízunk, hogy ez is hozzájárul ahhoz, hogy az ott élők nagyobb biztonságban legyenek. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor fogunk végre világosan látni óvodaügyben?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Miközben még mindig nem lehet tudni, hogy 2015 szeptemberétől valóban alkalmas lesz-e az intézményrendszer, hogy fogadni tudja az óvodaköteles gyermekeket, a kormány máris óvodába járáshoz kötné a családi pótlékot. Magyarán, még nem lehetnek biztosak a szülők abban, hogy jut hely a gyermekük számára az óvodában, az már egészen biztos, hogy elveszik tőlük a családi pótlékot, ha a gyermeküket nem járatják óvodába. Óvodaügyben eddig meglehetősen kudarcos tevékenységet láttunk a kormány részéről. Eredetileg 2014 szeptemberétől akarták bevezetni a 3 éves kortól kötelező óvodáztatást. Végül győzött a józan ész, és belátták, hogy az intézményrendszer a jelenlegi állapotában nem alkalmas arra, hogy minden arra jogosult gyereket fogadni tudjon. 23 milliárd forint uniós támogatásból terveztek létrehozni 5700 férőhelyet, de ennek csak mintegy egyharmadát sikerült idén szeptemberig létrehozni, tehát alaposan megcsúsztak vele. Most pedig arról beszél Balog Zoltán, hogy a jövő szeptemberig 4 ezer új férőhely létesül majd, vagyis további bővítésként kommunikálja a kormány azt, aminek valójában idén szeptemberig meg kellett volna valósulnia. A kormány is pontosan tudja, hogy a jelen állapotokat nézve egyáltalán nem biztos, hogy jövő szeptembertől minden gyermeket fogadni tudnak majd azokban az óvodákban, hiszen jó részük már most is túlterhelt. [[16.30]] Az óvodába járó gyermekek aránya a háromévesek között 75 százalék, a négyévesek között 93 százalék, az ötévesek között 95 százalék feletti. A részvételi arány növelése és a túlterheltség csökkenése mellett csakis jelentősebb, a fizikai infrastruktúrát és a pedagógusi állományt egyaránt érintő bővítés mellett mehetne végbe. Nem látni tehát a garanciáit annak, hogy jövő szeptembertől bevezethető ez a döntés. A kérdésem az: mikor látunk végre tisztán óvodaügyben? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem, hogy ne a még meg nem valósult ígéretről beszéljenek, hanem arról, hogy milyen ütemezéssel és mikor fogja tudni [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] a kormány mind a fizikai, mind a személyi feltételeket biztosítani. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön néha összefüggés nélküli dolgokat tett egymás után, néha rosszindulattal, ezért érdemes az elejétől elindulnunk. A kormány azért vezette be jövő évtől kezdve a hároméves kortól tartandó óvodáztatási kötelezettséget, mert úgy gondoljuk, hogy a gyermekeknek, főleg a hátrányosabb helyzetben levő, leszakadó gyermekek iskoláztatási hátrányát hat-hét éves korban úgy tudjuk kiküszöbölni, ha már korábban a képességeit az óvodai körülmények között egyenlően tudjuk fejleszteni, mint a jobb képességű fiatalokét. Éppen ezért az esélyteremtést szolgálja, hogy hároméves kortól óvodáztatjuk ezeket a gyermekeket, főleg azokat, akik nehéz körülmények között élnek. Ehhez szükség van arra, hogy az óvodai férőhelyeket ott bővítsük, ahol sok gyermek van, hiszen most több óvodai férőhely van, mint ahány óvodáskorú lesz szeptember 1-jétől, csak nem azokon a helyeken van. Amit ön mondott, hogy 4 ezer új óvodai férőhelyet adunk át idén, az pontosan ezt a célt szolgálja. Mint ahogy az előző ciklusban is, ahogy ön is mondta, 23 millió forintból több mint száz helyszínen megvalósult már több mint 5 ezer óvodai férőhelybővítés, és további 7 ezer indult el, és vagy a tervezési, vagy az építési fázisba került. Ön említette, hogy milyen viszonyban van ez a családi pótlékkal. Tisztelt képviselő úr, ha kötelező az óvodáztatás, és nyilván a gyermek érdekét szolgálja, hogy óvodába járjon ? bár néhány esetben, ha a gyermek érdekét az szolgálja, akkor természetesen kaphat felmentést ez alól, mint ahogy adott esetben az iskolában is lehet valaki magántanuló ?, ha valaki a saját gyermekére annyira nem figyel oda, hogy nem ellenőrzi, nem indítja útba vagy nem viszi el a gyerekét az óvodába, mint ahogy később nem viszi el az iskolába, és ezzel a gyermek érdekeit veszélyezteti, akkor az államnak igenis minden lehetőséget meg kell ragadnia arra, hogy azt a szülőt ösztönözze a szülői feladatának ellátására, és vigye el óvodába a gyerekét. Ezért gondoljuk azt, hogy ahogy iskoláztatási támogatássá tettük a családi pótlékot az iskoláskorúak esetében, úgy itt is a kötelező óvodáztatás mellett feltételként szabjuk ezt a családi pótlékhoz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a gyermek érdekére figyelemmel. Ezért hozzuk létre [[Az elnök ismét csenget.]] ezt a számtalan óvodai férőhelyet is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Simon Róbert, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hozott-e látható eredményeket a sportlétesítmény-fejlesztési stratégia az elmúlt egy évben?” címmel. Simon Róbert képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy éve fogadta el a kormány a 2014-2020-as évek közötti időszakra szóló sportlétesítmény-fejlesztési stratégiát. Az akkori tájékoztatás szerint erre a szabadidő- és versenysporthoz, az utánpótlás-neveléshez, a rendszeres testmozgáshoz és a mindennapos testnevelés helyzetének javításához volt szükség. Akkor megtudtuk azt is, hogy a megvalósításban döntő szempont a fenntartható, finanszírozható működés [[Dr. Schiffer András és Sallai R. Benedek piros-kék színű mellényben jön be az ülésterembe. ? Mesterházy Attila: Hajrá, Vasas!]] és a fejlesztéseknek a települési szintekhez történő illesztése. Sokan üdvözlendőnek tartották a stratégia elfogadását, mert úgy ítélték, gyökeres változásra van szükség az emberek, mindenekelőtt a gyerekek, fiatalok szemléletében. Vonzóbbá kell tenni számukra a testmozgást, nagyobb hangsúlyt kell kapnia a testi-lelki egészség rendszeres fizikai aktivitással összefüggő kérdéseinek, és ebben a sportvilágból választott példaképeknek, az élsportteljesítményeknek is fontos szerepe lehet. Úgy vélem, a stratégia akkor tekinthető mindenekelőtt eredményesnek, ha bizonyíthatóan és számottevően nő a magyarok fizikai aktivitása, cselekvési kedve, javulnak egészségügyi mutatói, és az egyszerű fizikai aktivitás igényét mindinkább felváltja a tudatos és szakszerű fizikai fejlesztésbe való bekapcsolás. Ez azonban elképzelhetetlen az infrastrukturális elmaradottság felszámolása nélkül. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, hogy milyen előrelépést tett a kormány az eltelt egy év alatt, és milyen fejlesztések valósulnak meg az elkövetkezendő év végéig; milyen eredményeket hozott az eltelt egy év a szabadidő- és versenysport, az utánpótlás-nevelés, a rendszeres testmozgás és a mindennapos testnevelés terén; valamint milyen módon garantálja ez a program a fejlesztések további fenntarthatóságát? Tisztelettel várom az államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Simicskó István államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném megköszönni önnek, hogy időről időre a magyar sport ügyét és az egészséges nemzedékek felnevelésének ügyét idehozza a parlament elé, és tudunk szót váltani erről. Nagyon fontos, hogy a sport stratégiai ágazatként működjön, és én azt látom, hogy a stratégiai gondolkodás ezen a területen nagyon-nagyon fontos. Három célt fogalmaztunk meg magunknak a sport területén. Az egyik, hogy minden gyermek sportoljon. A másik, hogy sportlétesítmények épüljenek, hogy kulturált körülmények között sportolhassanak a fiataljaink, gyermekeink és mindenki. A harmadik pedig, hogy minél több sportversenynek adhassunk otthont, hozzunk ide szurkolókat, hozzunk ide neves sportolókat, és a hazai közönség előtt a magyar sportolók megmutathassák tudásukat. Ezen keresztül természetesen Magyarország sportnemzeti mivoltát tudjuk erősíteni, és egy ilyen ország, mint Magyarország, ahol rendkívül sok jó sportoló van és volt az elmúlt időszakban, büszkén viselheti igenis, hogy sportoló nemzetet szeretnénk felépíteni. De minden gyermek tanuljon meg sportolni. Ennek az eredményét, azt hiszem, már jó néhányszor elmondtuk. Jelen pillanatban a mindennapos testnevelésnek köszönhetően mintegy 890 ezer gyermek sportol a testnevelésórák alkalmával. A létesítmények vonatkozásában szeretném tájékoztatni a tisztelt Házat arról, hogy ma Magyarországon ott tartunk, hogy gyakorlatilag minden harmadik magyar településen valamilyen sportlétesítmény megvalósult. Jelentős mértékben tudtuk növelni a sportversenyek számát is, amit Magyarországra hoztunk. 2015-re egyébként 41 világversenyt hozunk Magyarországra, 2016-ban 35-öt és 2017-ben 29 versenyt kaptunk meg ez idáig. Számos olyan sportdiplomáciai sikert értünk el, amelynek köszönhetően rangos világbajnokságokat, Európa-bajnokságokat tudunk hozni Magyarországra. A teljesség igénye nélkül hadd mondjam el, hogy átadtuk a székesfehérvári atlétikai csarnokot, a nagyerdei labdarúgó-stadiont, a bujtosi szabadidőcsarnok I. üteme elkészült, a felújított nyíregyházi stadionról, illetve sportkomplexumról van szó. A hétvégén találkozhattam önnel, ott voltunk az örömteli eseményen. Győr városa megérdemelte az új arénát, ahol a kézilabdás lányok fognak majd Európa-bajnokságot játszani. Nyilván az ETO-nak egy sikeres kézilabdacsapata van [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amely megérdemelte úgyszintén ennek a lehetőségét. A Tüskecsarnokot hamarosan átadjuk, e hónap végén [[Az elnök ismét csenget.]] Újbuda és Budapest is gazdagodik [[Az elnök folyamatosan kocogtatja a csengőt.]] egy új sportlétesítménnyel. [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] Számos létesítmény épül még majd az elkövetkezendő időszakban. Köszönöm szépen
Államtitkár úr, nagyon túlmentünk az időkereten. Fontos a sport, de ennyire nem lehet, sajnos. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Mit tett a Zsolnay-gyár ügyében a kormány?” címmel. Szakács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Június 11-én interpelláltam a minisztériumot, hiszen akkor került napvilágra, hogy a Zsolnay egyik tulajdonosa, akkor még kisebbségi tulajdonosa a saját érdekeltségébe tartozó cégben levédette a Zsolnay nevet. Aztán az interpelláció során az államtitkár úr a ténybeli alapot megismételve, annak a történeti hűségét nem vitatta, mégis azt követően nem történt semmi. Tóth Bertalan képviselőtársammal feljelentést tettünk, úgy gondoltuk, hogy csalárd módon történt ez az eset. Ebben megállapította a nyomozó hatóság az illetékességét és hatáskörét, valamint a kétirányú alapos gyanút is, és elindult a nyomozás.Ezt követően a nyomozás során önök ugyancsak még mindig nem tettek semmit. Egyes sajtóhírek szerint, a fullank.com-ról tájékozódva azt mondhatom, hogy egy másik eljárás viszont lezárult az ügyvezetővel szemben, ahol ugyancsak áru hamis megjelölése okán három év próbaidőre bocsátották ? állítja ezt ez a sajtóorgánum. Önök nagyon megengedőek ebben az ügyben, sem az MNV, sem pedig Pécs megyei jogú város nem kérte az őt megillető késedelmi kötbért, elfogadtak pénzbeli hozzájárulás helyett egy olyan ingatlant, amelynek legalábbis kétséges, hogy az értéke annyi volna, mint amennyivel azt figyelembe vették. Jelenleg ez az ügyvezető a magyar hungarikumként számon tartott Zsolnay Manufaktúrának a 81 százalékos tulajdonával rendelkezik. Ez a jelentős befolyást elérő tulajdoni hányad. Önök nagyon megengedően járnak el, és valójában, amikor ön azt mondta, hogy önök megtesznek mindent, akkor ebből az látszott, hogy önök június 11-e óta nem tettek semmit, kibővítették az fb-t, majd elfogadták ezt az apportot, és azt követően nem történt semmi. A kérdésem az volna, tudják-e azt, hogy 2015-ben le fog járni majd a visszavásárlási lehetősége [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és értékelték-e a szindikátusi szerződés végrehajtását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[16.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A megyei jogú város közgyűlésének felkérésére a Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zrt. felügyelőbizottsága folytatott vizsgálatot a védjegyoltalom ügyében. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a védjegyek jogosultja a Zsolnay Porcelánmanufaktúra Zrt., ezért a társaság kezdeményezte a Swissair Kft. javára bejegyzett nemzetközi védjegyek átadását a gyár részére. Az eljárás folyamatban van, így még semmiképpen nem jelenthető ki, hogy azt csak az európai országokra nézve kapta volna vissza a gyár. Tehát folyik az eljárás. A szindikátusi szerződés alapján nem készült éves jelentés, a társaságnak könyvvizsgáló által auditált éves jelentése van. A bizonytalan értékű ingatlanapportot nem a társaság fogadta el, arról az ön által is hivatkozott jogerős bírósági ítélet döntött a magánszemély befektető javára. Pécs városa nem mondhatott le az úgynevezett nem teljesítési kötbérről, mivel a bírósági döntés értelmében ki sem vethette azt. A késedelmi kötbér kivetésének vizsgálata ugyanakkor éppen a jogerős bírósági ítéletben foglaltak alapján folyamatban van. Mivel a magyar állam Pécs városával áll szerződéses jogviszonyban, így közvetlenül nem léphetünk fel a magánszemély befektetővel szemben. A magánszemély befektetővel Pécs megyei jogú város kötött részvényátadási és szindikátusi szerződést, így a helyi önkormányzat felelőssége az, hogy a kötött szerződések rendelkezéseire a befektetőt betartassa. A kormány elsődlegesen azt várja el, hogy az önkormányzat rövid időn belül rendezze a magánszemély befektetővel fennálló összes vitás kérdést, és a közöttük fennálló szindikátusi szerződés szerint közösen biztosítsák a híres gyár hosszú távú működőképességét. Ha a magyar állam beavatkozása válik szükségessé az ügyben, akkor az MNV Zrt. minden rendelkezésre álló jogi eszközzel fellép a közérdek érvényesítése érdekében. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Miért engedünk át újabb négyzetkilométereket hazánk területéből, avagy a kormány szerint még nem elég kicsi Magyarország?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor első itteni felszólalásomban többek közt az olasz vircsaft miatt kialakult gyalázatos dél-somogyi agrárhelyzetről beszéltem, akkor Fazekas miniszter úr tulajdonképpen zokon vette, hogy a korábban kialakult állapotok felelősségét miért hárítom önökre. Amikor a Mezőgazdasági bizottság ülésén a Jobbik által benyújtott mezőgazdasági üzemszabályozásról szóló törvénytervezetet és a hozzá kapcsolódó foglalkoztatási kötelezettséget igyekeztem a környékbeli falvakban megtapasztalt tarthatatlan szociális katasztrófahelyzettel indokolni, akkor az önök egyik képviselője azzal gúnyolódott, hogy egy ilyen beszámoló után a hallgatóság fölvágja az ereit. Amikor az új honfoglalók miatt, illetve az ő terjeszkedésük miatt vidékvédelmi kabinetvezetőnk egy jogos felháborodásban született cikket közzétett, akkor az idegen földesurak feljelentése alapján a rendőrség kutakodni kezdett, és mindmáig nyomoznak. Gondolom, ha Petőfi Sándor föltámadna és elszavalná a „Mit nem beszél az a német…” című versét, akkor gyűlöletbeszéd miatt talán még le is tartóztatnák. Aztán amikor a bekerítettsége miatt Alcatraznak csúfolt Rinyaszentkirály határában törvénytelenül kihelyezett útelzáró kapukat többször is leemeltük, és az idegen tulajdonos nyárfaültetvényének fái közé hajítottuk, akkor a hatóság ahelyett, hogy legalább szimbolikus büntetést kirótt volna a falut gettóba záró idegen birtokosra, azt a megoldást választotta, hogy az utat átminősítette, és „közforgalom elől elzárható” minősítést kapott. Amikor vészharangot kongattunk amiatt, hogy a földforgalmi törvény világméretűvé tágítja a földforgalmi piacot a külföldiek előtt, akkor önök erre legyintettek. Most pedig az önök által bizonyára jól ismert Benetton família és itteni helytartóik nagyon mohón gyarapodni szándékoznak továbbra is, és ez a tervük folyamatos. Állampolgári jelzés alapján egyébként a legfőbb ügyészhez fordultunk, ezért kérdezem, hogy lesz-e a Lábod környéki föld a magyar gazdáké, illetve az állam él-e elővásárlási jogával. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő úr, lejárt az időkerete. Kérem, hogy legközelebb szíveskedjen jobban rövidíteni a kérdés szövegét. Most pedig megadom a szót válaszadásra Bitay Márton Örs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdésre már nem jutott idő, amit szeretett volna föltenni. A végével kezdem: az állam ebben az esetben és nagyon sok más esetben is élni kíván az elővásárlási jogával ? megnyugtatom önt ?, közel 5 ezer hektárt vásároltunk már meg. Nem szeretném azzal untatni, mert számtalanszor beszéltünk már arról, hogy mennyi pénz állt rendelkezésre korábban ezekre az elővásárlási joggyakorlásokra ? egészen konkrétan nulla 2006 és 2010 között ?, most viszont több mint 5 milliárd forintot költöttünk erre. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Tiba István váltja fel.]] Az idő rövidsége miatt viszont egy dologra szeretnék még kitérni, ami nagyon megütötte a fülemet, illetve ahogy olvastam a kérdését, azt gondolom, hogy itt egy óriási félreértés van. Azt állítja ön, hogy világméretűvé tárja a földforgalmi törvény a magyarországi földpiacot. Nem tudom, hogy olvas-e ön sajtót vagy nézi-e a nemzetközi híreket, de bizonyára feltűnt önnek, hogy van egy kötelezettségszegési eljárás Magyarországgal szemben. Egy kezemen nehezen tudnám megszámolni azoknak az országoknak a számát, amelyek nem úgy gondolják, hogy teljesen az EU-szabályokkal ellentétesen totálisan kizárunk mindenkit, aki külföldi, a magyar földpiacból: Ausztria, Olaszország, Németország, Franciaország, Anglia. Ezek az államok mind Brüsszelben jelentenek föl minket azért, mert pont az az állításuk, hogy a földforgalmi törvény megakadályozza őket abban, hogy Magyarországon földet vásároljanak. Tehát azt mondom, hogy ön nagyságrendileg az európai uniós tagállamok állampolgáraival és az összes magyar állampolgárral vitatkozik, mert a Jobbik-frakción kívül nincs, aki azt állítja, hogy ez a földforgalmi törvény pont nem azt szolgálná, hogy mindenkit kizárjon a földpiacról, aki nem helyi földműves. Úgy módosítok, hogy aki elolvasta a törvényt, azok között nincs olyan, aki nem így gondolkodik. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Zaj a Jobbik soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Képviselő úr, tájékoztatom, hogy párbeszédnek helye az ülésteremben nincs, és ez képviselő asszonyra is vonatkozik. Tisztelt Országgyűlés! Kulcsár Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Hogy áll a balmazújvárosi veszélyeshulladék-tároló felszámolása?” címmel. Kulcsár Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A tavalyi év végén nagy port kavart a balmazújvárosi veszélyeshulladék-telep ügye. Mint ismeretes, Balmazújváros területén, a Hortobágyi Nemzeti Park szomszédságában 2 ezer tonna veszélyes hulladékot tároltak nem megfelelő körülmények között. Erre egy helyi civil szervezet hívta fel a figyelmet a tavalyi év végén. Egy sajtótájékoztatón Balmazújváros polgármestere azt mondta, hogy a városban a fiatalok vérképzőszervi megbetegedése jelentősen meghaladja az átlagot, és a veszélyeshulladék-tároló közelségét vélik a betegségek hátterében. A Jobbik felszólítása ellenére nem tett semmit a kormány a felelősök elszámoltatásának érdekében, így nem derült ki, hogy kik azok, akik miatt sok balmazújvárosi ember betegedett meg. De mi a helyzet a saját ígéreteikkel kapcsolatban? A már említett sajtótájékoztatón Illés Zoltán akkori államtitkár a következő ígéretet tette: „A hortobágyi veszélyeshulladék-tároló teljes felszámolása érdekében 350 millió forintos pénzügyi alap elkülönítését kezdeményezem a kormánynál.” Ehhez még hozzátette, hogy a következő ciklusra 3-4 milliárd forintos hulladékszennyezést felszámoló alap létrehozását is kezdeményezné a kormányzatnál. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztában vagyok vele, hogy már nem tagja a kormánynak Illés Zoltán, de azért az ígéreteit a kormány nevében tette. Ezért szeretném megkérdezni, hogy milyen fázisban van az ügy. Elkülönítésre került 350 millió forint a telep felszámolására? Ha nem, akkor miért nem? Ha igen, akkor miért nem kezdődött meg a felszámolás? Mert mindenki, főleg a településen élők tisztában vannak vele, hogy azóta nem történt semmi ez ügyben. Az utolsó kérdésem pedig az, hogy erre a ciklusra mennyi pénzt szán a kormány az ehhez hasonló környezetszennyező telepek megszüntetésére. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[16.50]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Balmazújváros-Lászlóházán található veszélyeshulladék-tároló telep még az 1980-as években épült. A célja az volt, hogy a nagy hulladéktermelő cégek hasznosításra, illetve ártalmatlanításra váró hulladékainak biztonságos átmeneti tárolásáról gondoskodjon addig, amíg elegendő hulladékkezelési kapacitás épül ki az országban. A területileg illetékes Tiszántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség a telephelyen zajló tevékenységet folyamatosan ellenőrizte. Az 1994-es vizsgálati eredmények alapján a telephely talajvizében néhány komponens esetében kismértékű, úgynevezett „B” határérték-túllépés tapasztalható. Ez azt jelenti, hogy beavatkozásra ugyan szükség van, de ezek a beavatkozások nem igényelnek azonnali intézkedést. A felügyelőség 2013. március 27-én környezetszennyezés miatt büntetőfeljelentést tett. A büntetőfeljelentés nyomán jelenleg az ügy bírósági szakasza zajlik, a felelősségre vonás érdekében tehát mind közigazgatási, mind büntetőjogi téren megtettük a szükséges lépéseket.Itt jegyezném meg, képviselő úr kérdéséből és a sajtó ez irányú megkereséséből is az látszik, hogy mára már kommunikációs szinten is elfogadottá vált, hogy egy környezetet veszélyeztető tevékenység után a kormánynak kell helytállnia. Szinte már természetessé vált Magyarországon, hogy a környezetszennyezést elkövető cég felszámolja magát, és a következményeket közpénzből, a lakosság terhére kell megoldanunk. Szerintem ezekben az ügyekben, a környezetszennyezést leszámítva, ez a legnagyobb probléma.A kormány tehát minden esetben ki fogja vizsgálni a büntetőjogi felelősségre vonás lehetőségét. Ahol pedig fennáll a környezet- és egészségkárosodás közvetlen veszélye, mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a veszélyt elhárítsuk.Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Most a kérdések tárgyalásának végére értünk. 16 óra 52 perc van. Most előterjesztés tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a luxus-úszómedencéket terhelő adóról szóló T/1548. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, 5 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten egy szélkakast adományoztam Szijjártó Péternek itt az Országgyűlésben, hogy tűzze a 200 milliós, medencés házára, miután 2005-ben még javaslatot nyújtott be a luxusmedencék megadóztatására, Gyurcsány Ferencre így panaszkodva, idézem: „Milliárdosként nem hajlandó luxusadót fizetni luxususzodája után.” Valóban, a Fidelitas honlapján a mai napig is megtalálható az ő nevével jelzett közlemény, és a Gyurcsány Ferenc Szemlőhegy utcai villája előtt tartott sajtótájékoztatón is fellépett annak érdekében, hogy a 20 millió forint fölötti értékű luxususzodák, luxusmedencék után adót kelljen fizetni. Ő akkor azt mondta, hogy Magyarországnak ma olyan luxus baloldali miniszterelnöke van, aki a közteherviselést magára nézve nem tekinti kötelezőnek – panaszkodott Gyurcsány Ferencre. Csak hát úgy tűnik, hogy a gazdagok kormányába lépvén ő is inkább a milliárdosok érdekeit, a saját köreinek érdekeit, a saját érdekeit is nézve, talán ezekben a percekben is, ahelyett, hogy ebben az előre meghirdetett vitában részt vett volna, és kifejtette volna 2005-ben még oly markáns álláspontját, talán most is ott lubickol ebben a becsléseink szerint igenis 20 millió forint fölötti értékű luxusmedencében.Két értékbecslőt is felkértem a kiszivárgott fényképek és ingatlanárak alapján a becslésre, és nyilvánvalóan nemcsak magának a medencének az anyagát vagy a befoglalt vízmennyiséget kell ilyenkor beleérteni, hanem az ingatlan általa elfoglalt területét, a befoglaló házrész értékét, és ez bizony igenis meghaladja a 20 millió forintot. Hát, nem gondolt ő arra, hogy így fog járni bizonyára, 2005-ben ő sem gondolta, hogy ilyen mesés meggazdagodása lesz, hogy mindezt megteheti. Hozzáteszem, hogy ha mondjuk, Simon Gábor tudja, hogy ilyen gátlástalan nyilatkozatokkal meg lehet magyarázni egy egyébként érthetetlen meggazdagodást, akkor talán még most is itt ülne közöttünk Simon Gábor. De idáig még ő sem süllyedt.2005-ben Szijjártó Péter egy javaslatot nyújtott be, amelynek rövid indokolását föl is olvasnám. Tulajdonképpen két mondatról van szó: „Magyarországon több millió ember él a létminimum környékén, és mindeközben magánszemélyek több tíz milliós úszómedencékkel rendelkeznek saját ingatlanjaikban. A közember számára szinte elérhetetlen luxusnak számító, legalább 20 millió forint értékű úszómedencék megadóztatásának így véleményem szerint helye van a luxusadóról szóló törvényben.” Hiszen akkor ellenzékből saját törvényjavaslatot napirendre venni nyilvánvalóan nem tudtak, de egy módosító javaslattal élve próbálta ezt az új felvetését megvalósítani. Azonban, mint oly sok más esetben, sajnos hajlamos megfeledkezni a Fidesz a korábban ellenzékben tett ígéreteiről. Ezért voltam kénytelen én magam most ezt a javaslatot benyújtani, de sajnos a kijelölt Gazdasági bizottság ezt a javaslatot vita nélkül lesöpörte. Ezért kérte most a Jobbik frakciója, hogy most egy plenáris vitán folytatódjék eszmecsere Szijjártó Péternek erről a kitűnő javaslatáról, amit ő 2005-ben megfogalmazott, és holnap ő maga is szavazhat erről a kérdésről. Kényesen kerülte a válaszadást múlt hét hétfőn, hiába tettem föl kétszer is egy azonnali kérdésben és a viszonválaszomban is a kérdést. Ő kétszer is nemhogy mellébeszélt, egyáltalán nem érintette ezt a kérdést. Ezért most kénytelen-kelletlen ismét egy azonnali kérdést intéztem hozzá, és meg fogom várni, míg végre ráér halaszthatatlan közéleti elfoglaltságai után, természetesen. Nem tudjuk megkerülni azt, hogy ő erről állást foglaljon. Ugyanezzel az indokolással ugyanezt a javaslatot nyújtottam be tehát, tisztelt Országgyűlés, tudatában annak, hogy Magyarországon több millió ember él a létminimum környékén, és ugyanazt az indokolást idézve javasoljuk megadóztatni ezeket a luxus-úszómedencéket. Hadd tegyem még hozzá, hogy a Jobbik a Nemzetbiztonsági bizottság rendkívüli ülésének összehívását is kezdeményezte, hogy kivizsgáljuk, Szijjártó Péter összekapcsolta-e a keleti nyitás politikáját a keleti bankszámlanyitással is, vagy milyen idegen érdekek kiszolgálásából származhat az a százmilliós nagyságrendű vagyongyarapodása, amelynek magyarázataként ő mint a szülei által eltartott miniszterként elhíresült kormánytag, gátlástalanabbul módosítgatta a korábbi vagyonnyilatkozatait, mint akár Rogán Antal. Szeretnénk tehát ezekben az ügyekben is tisztán látni, Szijjártó Péter személyes meggazdagodásának ügyében. De amíg nyilvánvalóan a Nemzeti Adó- és Vámhivatal körül ilyen ügyek gyűrűznek, mint amikről mostanában hallani, nem várható egy tisztességes vagyonvizsgálati eljárás, vagyongyarapodási vizsgálat. Ezért azt kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport, 2 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Az MSZP frakciója támogatni fogja a Jobbiknak ezt az ötletét. De el kell mondani, hogy nem elégséges ez a benyújtott módosító. Támogatni kell, mert medencék fűtését közpénzen, úgy gondolom, erre csak nemet mondhat az ember. De el kell itt mondanunk, hogy az igazságos rezsicsökkentésnél figyelembe kell azt venni, hogy ma másfélszer annyi fogyasztónak van késedelmes közműtartozása, mint 2009-ben, 1 millió 800 ezer fogyasztó több mint harmadának 90 napnál régebbi tartozása van, a hátralékosok összes tartozása több mint kétszer akkora, mint 2009-ben. Ez közel 100 milliárd forint. Egy tanulmány szerint mintegy 900 ezer lakásban fával, szénnel, PB-gázzal fűtenek, így a lakhatási szegénységben élők jó része a rezsicsökkentésből nem is részesül. Államtitkár úr, megígértem, hogy minden egyes felszólalásomban el fogom mondani, ma Magyarországon 170 ezer gyerek él olyan lakásban, ahol nincs vécé, 197 ezer gyerek otthonában nincs áram, és 620 ezer gyerek lakik olyan lakásban, amely beázott és penészes. De még itt elmondanám, személyes véleményem, hogy nekem bajom van a 20 millió alatti medencével is, ha azokat a medencéket közpénzből fűtjük, államilag támogatott árammal. [[17.00]] Azt gondolom, hogy ez az elhangzott adatok alapján nem a legfontosabb most Magyarországon. Benyújtottunk egy törvényjavaslatot igazságos rezsicsökkentésről, a Fidesz-KDNP lesöpörte az asztalról már többeddjére is, és én úgy gondolom, hogy nekik ez nem fontos, nekik csak az fontos, hogy a botrányokat halmozzák, és két kézzel szórják a pénzt ebben az országban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm képviselőtársam. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Schiffer András képviselő úr, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Két okból is támogatjuk az előterjesztés tárgysorozatba vételét. Egyrészt minden olyan kezdeményezést támogatunk, ami a fideszeseket szembesíti azzal, hogy hogyan fordítanak köpönyeget akkor, amikor ellenzékből kormányzati széksorokba ülnek - ugye, államtitkár úr ?, másrészt pedig támogatunk természetesen minden olyan javaslatot, ami azt célozza, hogy a közterheket igazságosan osszuk el. Rajtam is azért van ez a mellény, mert jelenleg a Vasas Szakszervezet kint tüntet a Kossuth téren a holnap megszavazásra kerülő adócsomag igazságtalanságai ellen. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen egyetértünk minden olyan javaslattal, ami annak a jegyében fogant, hogy fizessenek a gazdagok. Hozzá kell tennem, hogy itt nemcsak a pofátlan meggazdagodásról lehet beszélni, hanem arról is, hogy a luxusjavak fogyasztása egyébként folyamatosan hozzájárul ahhoz, hogy az erőforrásainkat feléljük, elpusztítsuk a környezetünket. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ugyanakkor, ha tárgysorozatba vételre kerül ez a javaslat, nyilvánvalóan rengeteg módosító javaslatunk lesz, hiszen azért azt tekintetbe kell venni, hogy a Novák Előd-féle javaslatból maximálisan [[Novák Előd: Szijjártó-féle!]] elérhető talán egy-két milliárd forintnyi adóbevétel ? vagy elnézést, akkor a Szijjártó-féle javaslatból egy-két milliárd forintnyi bevétel érhető el ?, és ugyanakkor egy új adó bevezetése, beszedése és ellenőrzése, feltéve, hogy a NAV ott végzi a dolgát, ahol kell, az jócskán meghaladja ezt az egy-két milliárd forintot. Tehát nekünk még lennének ötleteink, hogy milyen más luxusjavakat sújtsunk magas adóval. Valóban fizessenek a gazdagok, és szembesüljenek a korábbi állításaikkal azok, akik szemérmetlenül tudnak álláspontot változtatni aszerint, hogy az üléspontjuk hogy változott. Köszönöm szépen. [[Novák Előd és Sallai R. Benedek tapsol.]]
Üdvözlöm önöket. Folytatjuk a munkánkat. Szót adok Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik frakciójából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány teljességgel hiteltelen ebben a kérdésben. Novák Előd azonnali kérdése kapcsán Szijjártó Péter cinikusan kibújt a válaszadás alól, szélkakasként viselkedett. De nemcsak az ő esetében igaz ez, hanem más személyek is megtették ezt, és összességében számtalan példát lehetne hozni azzal kapcsolatban, hogy kormánypárti képviselők és kormánytagok ellenzékben még határozottan és hangosan kiálltak adott ügyek mellett, aztán kormányra kerülve már teljesen mást képviseltek ezekben a kérdésekben. Ha visszatekintünk az előző ciklusra és az elmúlt hónapokra, akkor azt láthatjuk, hogy javaslatainkat is sorra lesöpörték. Ha már a költségvetés általános vitájának a hetében vagyunk, akkor jelezném, hogy ez volt a helyzet a legtöbb költségvetési módosító indítványunk esetében is, pedig sok esetben olyan javaslatokról volt szó, amelyeket néhány évvel ezelőtt önök is szinte hasonlóan megfogalmaztak.Volt azért üdítő kivétel, mert például a szentgotthárdi barokk templom ügyében megfogalmazott indítványomat 2010-ben támogatták, de az azt követő években hiába nyújtottam be a további felújítást indítványozó javaslataimat, ezek mellé már nem álltak oda. Kíváncsi leszek, hogy az idei szavazás során mi lesz majd ez ügyben az álláspontjuk. De említhetném az egészségügy kérdését is, hiszen ellenzékben önök nagyon határozottan kiálltak a Gyurcsány- és a Bajnai-kormány vidékromboló intézkedéseivel szemben, ám ezzel szemben azt tapasztalhattuk az elmúlt évek során, hogy sorra építették le a kórházakat. Például saját választókerületemben, Körmenden is két évvel ezelőtt megszüntették a szülészet-nőgyógyászatot és az aktív belgyógyászatot egyetlen tollvonással. Mi, jobbikosok azt tudjuk ígérni, hogy 2018-as kormányra kerülésünket követően vissza fogjuk állítani ezeket a megszüntetett osztályokat, számon kérhetőek leszünk ezekben a kérdésekben, sőt kimondottan kérjük is a választópolgárokat, hogy szembesítsenek bennünket ezekkel az ígéreteinkkel, és kérem képviselőtársaimat a javaslat támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Több képviselő nem kért szót, így aztán megkérdezem Novák Előd képviselő urat, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, két perc áll rendelkezésére.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a képviselői hozzászólásokat, és nagyon sajnálom, hogy a Fidesz és a KDNP képviselői nemhogy nem tartották fontosnak, hanem nem vették a bátorságot, hogy gombot nyomjanak egy egyébként megkérdőjelezhetetlenül jó irányú javaslatra. Nyilvánvalóan önök sem vélekednek másként Szijjártó Péter korábbi javaslatáról, annál is inkább, mert azóta sem mondta, hogy megváltozott volna a véleménye azóta, mióta mondjuk, a saját húszmillió forintos medencéjében lubickol. Tehát a luxus-úszómedencéket terhelő adóról szóló törvényjavaslatot véleményem szerint legalábbis tárgysorozatba kell venni. Lehet, hogy önök azt mondják, hogy van sürgősebb, égetőbb dolog, valamiféle megszorítás, amiről előbb kell, mondjuk, az Országgyűlésnek döntenie, és nem pedig a milliárdosok megadóztatása az, ami önök szerint elsőként napirend kell hogy kerüljön. De most arról van szó, hogy egyáltalán úgymond leltárba kerüljön-e ez a kérdés, tárgysorozatba kerüljön-e. Én bízom benne, hogy a holnapi nap folyamán lesz legalább egy-két fideszes, KDNP-s képviselő, aki lesz annyira bátor, hogy mondjuk, ki mer menni a büfébe szavazás alatt, és nem nyom gombot. Mert ugye, ezzel szoktak dicsekedni, nem azzal, hogy „nem” gombot nyomtak, vagy mondjuk, tartózkodtak, hanem: Elődkém, figyelted, én kint voltam a büfében, amikor szavazás volt. És ez egy reális bizalom talán, hogy ki mernek menni a büfébe szavazás alatt, vagy meg mernek feledkezni, irataikba mernek feledkezni a szavazás alatt, hogy ha esetleg nem nyomnak gombot, és így nem szavazzák le Szijjártó Péternek ezt a 2005-ös, akkor még kitűnő javaslatát, amit a Gyurcsány-villa előtt is hangoztatott.Azt azonban nem tartom elfogadhatónak, hogy az MSZP azt mondja, hogy támogatja ezt a javaslatot, most, amikor már igazándiból nem oszt, nem szoroz, hogy egy ekkora méretű, befolyású MSZP mit mond. Tehették volna ezt meg 2005-ben, amikor Szijjártó Péter ? lehet, hogy ma már azt mondja, hogy felelőtlenül, de mégis ? ezt javasolta. Önök azonban akkor lesöpörték ezt a javaslatot. Tehát úgy vagyunk ezzel a kérdéssel, mint az ügynökügyekkel, és sorolhatnánk még azokat a javaslatokat, amelyeket most oly bátran persze mondanak, népszerűbb gondolat, hogy támogatnak, ellenben volt rá lehetőség, hogy bizonyítsanak, nem tették. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az azt összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1705. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/1705/47. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentése pedig T/1705/42-45. és 48., 49. számokon a hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/1705/51. számon, összegző jelentését pedig T/1705/52. számon szintén a honlapon ismerhetik meg. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Megadom most a szót Mengyi Roland képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Felhívom a figyelmüket, hogy az időkeret 15 perc, ebből 7 perc a kisebbségi véleményé. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2014. november 12-én az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló T/1705. számon benyújtott törvényjavaslatot megtárgyalta, és ahhoz 2014. november 13-án a bizottság 20 igen, 7 nem és 3 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság módosító javaslatát, másrészről a Törvényalkotási bizottság három, önállóan megfogalmazott indítványát. A bizottsági ülésen a legtöbb kritikát az ellenzék részéről a törvényalkotás folyamatára kaptuk, vagyis elsősorban a módosító javaslatok nagy terjedelmét kifogásolták képviselőtársaim, illetve az azokról történő késői értesülést. Itt szeretném azonban felhívni a figyelmet, hogy a módosítások mennyiségét tekintve kicsit csalóka a kép. Ugyanis az új házszabálynak köszönhetően, ha egy bekezdésen belül akár egy írásjel pontosítására irányuló szándékot megfogalmazunk, akkor is az egész szakaszt be kell idézni. [[17.10]] Úgy gondolom, ez a szabályozás az átláthatóságot szolgálja. A másik kritikájukkal kapcsolatban viszont megjegyezném, hogy a magam részéről is üdvösnek tartanám, ha a bizottsági ülések előtti napon már minden képviselő megismerhetné a módosítási javaslatokat. Az összegző javaslat javarészt szövegpontosító, illetve kodifikációs javításokat tartalmaz. Az érdemi módosítások közül kiemelném a távközlési adó kiterjesztésének elvetésére irányuló indítványt, amely ellenzéki képviselőtársaim támogatását is kell hogy bírja. A másik kifejezetten fontos eleme a változásoknak a kafetéria-rendszert érinti. A kafetériajuttatásokat 200 ezer forintig lényegében változatlan formában, változatlan elemekkel és változatlan adóterheléssel lehet nyújtani, 200 ezer és 450 ezer forint között pedig a SZÉP-kártya formában lehet a munkavállalóknak kedvezni. 2015-től 450 ezer forint fölött 51,3 százalékos adóterhelés alá esik a kafetériajuttatás. A reklámadóval kapcsolatban két változtatási javaslatot érdemes kiemelni. Egyrészről fontos, hogy a megszerzett tapasztalatok alapján érdemes az adminisztrációs terhet csökkenteni, másrészről az arányos közteherviselést szolgálja, hogy a jelenlegi 40 százalékos adókulcsot 50 százalékra javasoljuk emelni. A tartalmi változások közül még kiemelnék két, a jövőben bevezetendő eljárással kapcsolatos szabályozást. A kutatás-fejlesztéssel kapcsolatos társaságiadó-kedvezmény igénybevétele jogosságának igazolására, úgy látjuk, finomhangolásra van szükség, ezért a korábbi adminisztrációs kötelezettség szintén eltörlésre kerül. A közúti áruforgalom-ellenőrző rendszerrel kapcsolatos módosítások pedig ennek az ellenőrző rendszernek a január 1-jei elindulását szolgálják. A Törvényalkotási bizottság külön javaslatcsomagban nyújtotta be azon indítványokat, amelyek jó részéről úgy vélte, hogy a Háznak lehetőség szerint külön kell döntenie. Az elhangzottakra tekintettel kérem a törvényjavaslat egészének támogatását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. A kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak. Felhívom a figyelmét, hogy maximum 7 perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is döbbenetes, hogy az adótörvények összegező vitájánál, amely során egyébként a botrányos múlt heti TAB-ülés után önök érdemben változtatnak a törvényjavaslat tartalmán is, a kormánypárti képviselők teljes érdektelenségét mutatja az önök jelenléte. A százvalahány képviselőjükből talán hat-nyolc ül itt, a Parlament üléstermében. Nem tudjuk, hogy csak az adótörvények, illetve a többi soron következő törvény nem érdekli önöket egyáltalán jelen helyzetben, vagy esetleg a hat órakor kezdődő tüntetés okozza azt, hogy elslisszoltak innen, a Parlament ülésterméből, esetleg maguk is tüntetnek a saját kormányuk ellen. Ezt nyilvánvalóan nem tudjuk, bár ahogy hallottuk, a netadó tekintetében ez sokukban már egyszer megfogalmazódott. Ami a TAB módosító javaslatát illeti, tisztelt képviselőtársaim, az a szégyen érte ezt a bizottságot, amelynek az új házszabály szerint pontosan az lenne a lényege, hogy az elmúlt ciklusban lévő, teljesen elfogadhatatlan, utolsó pillanatban lévő törvénymódosításokra, ahogy Kövér László maga is fogalmazott a TAB alakuló ülésén, mintegy fékként hasson és megakadályozza azt, hogy az országgyűlési képviselők bólogatójánosként a kormányt úgy szolgálják ki, hogy fogalmuk ne legyen arról, hogy milyen törvénymódosítási javaslatot támogatnak ? na, ezt a funkcióját sikerült múlt héten, azt gondolom, a lehető legszégyenletesebb módon alulmúlnia. Tisztelt Képviselőtársaim! Történt ugyanis, hogy a szerdai, kilenckor kezdődő bizottsági ülésünkön hajnali 2 óra 34 perckor elektronikus úton elküldött mintegy 134 oldalas módosító javaslatot kezdett el a bizottság tárgyalni. Arról a törvényjavaslatról beszélünk, amiben önök most az RTL Klubnak ismét megemelték az adóját. Arról beszélünk, ahol önök a kafetériaadót nem törölték el, ahol a szappanadónak csúfolt, egyébként elfogadhatatlan új adónemüket nem törölték el, ellenben kivették a törvény hatálya alól a sportrendezvényeket. Nyilvánvalóan Felcsúton nincs elég pénz, ezért szükség van a további támogatásukra, és olyan szabályokat hoztak be, amelyek egyébként a Norvégiával kapcsolatos kölcsönös adóelismerést kivonták, illetve nem valósították meg az adótörvények tekintetében. Az elnökük az MSZP azon ügyrendi kezdeményezésére… ? és ezért nézek Mengyi képviselőtársamra, úgy fogalmazott itt, hogy kívánatos lenne, ha előtte nap megkapnánk. Képviselőtársam, az elnökük, ha jól tudom, világosan melléállt annak az ügyrendi javaslatnak ezen a bizottsági ülésen, hogy ne nevettessük ki magunkat ebben a bizottságban, főleg önök ne, és vegyük le napirendről azt a javaslatot, amit egyébként biztos vagyok benne, hogy egyiküknek sem volt esélye sem elolvasni, nem csak az ellenzéki képviselőknek. Tudja, képviselőtársam, a valódi döntési helyzete önnek és önöknek ott és akkor volt, és ezért nem tartom teljesen őszintének az aggódását, amit ma itt a plenáris ülésen elmondott, mert akkor önök a saját bizottsági fideszes elnöküket is leszavazva tárgyalták ezt a törvényjavaslatot akkor is, amikor világossá tette az ellenzék, hogy ehhez nem lehetséges asszisztálni, és kivonultak az ülésteremből, legalábbis az MSZP-s képviselők. Ezen a törvényjavaslaton, legalábbis a módosító javaslatán ? amit papíron a Törvényalkotási bizottság, de megnézném, hogy melyik munkatárs írta azt a 134 oldalt, az államtitkár úr majd biztos megmondja, hogy ők is a TAB-tól kapták-e ezt a javaslatot, esetleg pont fordítva történt, a kormány ezt a javaslatot megírta, és a bizottsági munkatársak gyakorlatilag csak a bizottság nevére vették ezt a javaslatot ? nem kevesebbet módosítottak, mint hogy szégyenletes módon az RTL Klub további adóját növelik. Ez semmi másról nem szól, mint az első perctől kezdve elmondtuk, a sajtószabadságba való durva beavatkozás. Semmilyen más indoka egyébként nincsen. Arra a kérdésre sem tudott államtitkár úr válaszolni nyilván a mellébeszélésen túl a bizottsági vitában, hogy el tudja-e már végre dönteni a kormány, hogy igazságos vagy arányos teherviselést kíván Magyarországon meghonosítani. [[Tállai András: Ez a mellébeszélés! Ilyen kérdés nem volt!]] Az ugyanis nem megy, hogy a magánszemélyek tekintetében önök igazságos adórendszerről beszélnek, és a gazdagoktól pont annyi adót szednek, mint bármelyik alacsonyabb jövedelmű embertől, miközben ennek az érvelésnek az ellenkezőjével érvelnek akkor, amikor bizonyos cégek különadóját úgy állapítják meg, hogy annak valójában egyébként a valóságos gazdasági teljesítményükhöz nem, ellenben a kormánnyal kapcsolatos álláspontjukhoz vagy viselkedésükhöz van köze. Ez teljesen elfogadhatatlan, ahogy ott is fogalmaztunk, államtitkár úr, ez a törvényjavaslat csak egyetlenegy fokkal, ha lehet így fogalmazni, kulturáltabb megoldás, mint ha önök egyszerűen megszállnák az RTL Klubot és elvinnék a vagyonát, visszaélve a NAV vagy éppen a rendőrség államhatalmi eszközeivel. Gondolom, ez a következő lépés lesz, ha még mindig nem hajlandó az RTL Klub egyébként beállni a sorba és a kormány mantráját mondani. Ez egy teljesen elfogadhatatlan eszköz, és még egyszer mondom, alig különbözik attól, hiszen hatalommal való visszaélésnek számít a mi megítélésünk szerint, mint ha önök mindezt egyébként az erőszakszervezeteket felhasználva tennék meg.Úgyhogy továbbra is a bizottsági ülésen nem kaptunk választ arra, hogy ezeknek mi a valós indoka, a kormány ezt nem ismerte be. Az eljárás elfogadhatatlan volt. Megsértése és megalázása az országgyűlési képviselői munkának, higgyék el, önök helyett is mondom, az Országgyűlés kormánypárti többségi képviselői munkájának is. Az ellenzék ezért ki is vonult, és természetesen ezt a törvényjavaslatot megszavazni nem lehet. Nagyon szépen kérjük önöket, és gondolják át, holnap reggelig még megtehetik, vissza kell vonni ezt a törvényjavaslatot, és normális egyeztetés után beterjeszteni. Azt kérjük itt is, és azt kértük a bizottsági ülésen is, hogy ezt a törvényjavaslatot a parlament a holnapi napon ne támogassa. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkára, Tállai András államtitkár úr jelezte, hogy majd a vita végén kíván hozzászólni. Már most tájékoztatom államtitkár urat, hogy akkor maximum tíz perc áll rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottsági előadók következnek. Megadom a szót Pócs János képviselő úrnak, a kapcsolódó Mezőgazdasági bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Mezőgazdasági bizottsága 2014. november 5-én az iromány tárgyalásához kapcsolódó bizottságként lefolytatta az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CCXXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját. [[17.20]] A bizottság a törvényjavaslat egészét vizsgálta, és megállapította, hogy megfelel a Házbizottság házszabályi rendelkezés 44. §-ának (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során azokról a képviselői módosító javaslatokról is tárgyalt, amelyekben a benyújtó képviselők a Mezőgazdasági bizottságot jelölték meg a tárgyaló bizottságként. A vita során a bizottság megvizsgálta és megállapította, hogy a módosítók megfelelnek a Házbizottság házszabályi rendelkezések 42. §-ában foglalt követelményeknek. A módosító indítványokkal kapcsolatban hosszas vita alakult ki, melynek végén az előterjesztők és a tárca álláspontjainak ismeretében a bizottság úgy határozott, hogy egyik indítványt sem támogatja. Így támogató módosító és további módosító szándék híján a bizottság nem nyújtott be részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot. A módosításokról szóló, már említett hosszas vitával kapcsolatban annyit szeretnék tisztelettel megjegyezni, hogy mindkét, bizottságunkhoz rendelt indítványt az MSZP-s képviselőtársaink nyújtották be. Az egyik az alapvető élelmiszerek egy igen szélesen értelmezett csoportjának áfáját szerette volna 5 százalékra vinni, a másik pedig az élelmiszerlánc-felügyeleti díj jelenlegi szinten tartására tett javaslatot. A bizottsági ülésen elég egyértelműen tisztáztuk, hogy bár jó lenne, ha meg lehetne valósítani az áfacsökkentést, jelenleg nincs rá lehetőség, hiszen az akkora költségvetési bevételkiesést jelentene, ami veszélyeztetné a 3 százalék alatti hiánycélt. Nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy egy ilyen lépés hatásai ? amelyek az ellenzéki kommunikáció szerint a legszegényebb rétegeket segítenék ? sajnos nem valószínű, hogy eljutnának a fogyasztókig. Ugyanakkor a hiánycél veszélyeztetésével a túlzottdeficit-eljárást és az uniós támogatások megvonását kockáztatnák. A csekély nyereségért tehát óriási árat fizetnénk. Itt is megismétlem, hogy a kormány más eszközökkel igyekszik jobb helyzetbe hozni a fogyasztókat. Az idéntől már a tűzifára is kiterjesztettük [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a rezsicsökkentést, a családi adókedvezmények egyre nagyobb és mélyen kiépülő rendszere [[Az elnök ismét csenget.]] , különféle életpályák támogatják ezt a rendszert. Elnök úr, köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most a kisebbségi vélemény következik. Megadom a szót maximum 3 perces időkeretben Harangozó Gábor képviselő úrnak, a kisebbségi vélemény ismertetőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Jegyzőkönyv! Merthogy nem is tudom, kinek kell hogy mondjam a mostani szavaimat, hiszen a fideszes képviselők valóban igen foghíjasan vannak jelen ezen az ülésen. Persze érthető, hiszen „csak” a jövő évi adótörvényekről van szó, ami miatt egyébként föl van háborodva az egész ország, hogy önök eléggé botrányos korrupciós vádak közé keveredtek, és ezen korrupciós vádak közepette arról szólnak ezek a vádak, hogy kormányzati szereplők, kormányzati tisztviselők élelmiszeráfa-csalási ügyekbe keveredtek. Ezeket nem vizsgálják ki, vagy visszatartják ezeknek a kivizsgálását, és ezek miatt a botrányok miatt az Egyesült Államokból ezeket a tisztviselőket kitiltották. Ezen előzmények után került sor a bizottsági ülésen a két szocialista módosító indítvány megtárgyalására, amely az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentését indítványozta, illetve az élelmiszerlánc-felügyeleti díj csökkentését. Nagyon érdekes az, hogy itt nekem most elvileg kisebbségi véleményt kellene mondanom, hiszen igazából a kormányzati, kormánypárti képviselők is egyetértettek azzal, hogy ha meg akarnánk szüntetni a korrupciót az élelmiszerek áfájának az elcsalása ügyében, akkor ennek a leghatékonyabb módszere az, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját le kell csökkenteni 5 százalékra ? úgy, ahogy ez egyébként Európa többi országában van, és akkor rögtön nem lehet csalni ezzel az áfával.Maga a Földművelésügyi Minisztérium parlamenti államtitkára mondta, hogy a Földművelésügyi Minisztérium a legnagyobb élharcosa annak, hogy csökkentsük le az áfát. Érdemi érvek nem hangzottak el amellett, hogy miért ne támogatnák a kormánypárti képviselők ezen javaslatunkat, és végül nem is szavazták le, csak valamiért tartózkodtak. Ezt fejeli meg az, hogy nem elég, hogy végül nem támogatták azt a javaslatunkat, hogy az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentésével ezt a korrupciós lehetőséget iktassuk ki, egy egész érdekes javaslattal, az élelmiszerlánc-felügyeleti díj megemelésével gyakorlatilag egy másik forgalmi jellegű adót vezetnek be, egy plusz 6 százalékos adót, amivel az élelmiszer-forgalom 50 százalékát kitevő üzletek forgalmában nemcsak 27, hanem gyakorlatilag 33 százaléknyi lesz összességében a forgalmi jellegű adó. Tisztelt Képviselőtársaim! Én csak annyit tudnék ebben a rövid három percben javasolni, hogy ha tisztára akarják mosni magukat a fölmerült vádak alól [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] akkor a holnapi nap folyamán vonják vissza ezt az adótörvény-javaslatot, és az alapvető élelmiszerek áfáját [[Az elnök ismét csenget.]] 5 százalékos mértékben meghatározó új javaslatot terjesszenek be. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Tisztelettel kérem úgy a kormánypárti, mint az ellenzéki képviselőket, hogy tartsák be a házszabály által biztosított időkeretet, mások számára is biztosítva a lehetőséget, így például a most soron következő Sallai R. Benedek úrnak, a Fenntartható fejlődés bizottsága előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Elsőként is annyi témától való eltérést, kérem, engedjen meg, hogy elmondjam, hogy a Kossuth téren a Dunaferr dolgozóival találkoztam négy órakor, akik egy tüntetésen vettek részt, és ők is kisebbségi véleményt alkottak a kormány munkájáról. Viszonylag hangos volt a kisebbségi vélemény, nem tudom, hogy mennyire hallatszott be az ülésterembe, de a kafetéria megadóztatásával kapcsolatban szerettek volna eredményt elérni. Sajnos a kormány képviselői nem voltak jelen. És akkor megköszönve rugalmasságát elnök úrnak, hogy engedte ezt elmondanom, el szeretném mondani, hogy a Fenntartható fejlődés bizottsága elsősorban…
Kétségkívül rugalmas voltam, jó? Maradjunk ennyiben!
Igen, köszönöm szépen.
Most térjen a tárgyra!
A Fenntartható fejlődés bizottsága elsősorban fenntarthatósági szempontból, környezetvédelmi szempontból vizsgálta meg az adójogszabályokat. A többség elfogadta a jogszabályt, kisebbségi véleményként megfogalmaztam az ülésen, hogy alapvetően nem tartom elfogadhatónak az adótörvényeket, ami a fenntarthatóság két alapvető pillérét nem valósítja meg. Az egyik, hogy nyilvánvalóan nem segíti a környezet- és természetvédelmi szempontok érvényesülését, semmilyen szempontból nem igyekszik arra az adószabályozás, hogy magasabb fokú környezetbiztonságot teremtsen az országban. A másik pedig a társadalmi igazságosság kérdése, hiszen semmilyen formában nem teremti meg annak a lehetőségét, főleg az egykulcsos szja kapcsán, hogy a társadalmi igazságosság magasabb fokú megjelenése jelen legyen. A bizottságunk három, ezekhez képest jelentéktelen témában folytatott vitát. Az egyik a házi pálinkafőzés megemelt adórendszere, aminek ügyében az volt a véleményem, hogy gyakorlatilag veszélyezteti a jogbiztonságot az, hogy mindazok az otthon gyümölcs- és házi pálinkafőzésre törekvő embereknek, akik az elmúlt években beszereztek ilyen berendezéseket, most regisztráltatniuk kell és adót kell fizetniük ez után, ami a megszerzéskor nem volt velük ismertetve. Szintén a palackozott fröccsök forgalomba helyezésével és jövedékiadó-mentességével kapcsolatban is voltak elvi aggályok, amelyek már-már mulatságos szintjéig vitték az adószabályokat, hiszen nem értettük meg, hogy miközben az alapélelmiszerek áfájával nem akar érdemben foglalkozni a kormány, addig a palackozott fröccsök nem túl ismert rendszerének a jövedéki adójával miért kíván ilyen mértékben foglalkozni. Abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy egyetlen dologban örömhírről számolhatok be, ugyanis kisebbségi véleményként is megfogalmazásra került, majd a bizottság fideszes alelnöke is felvetette, hogy a helyi termékek termékdíjának bevezetése a helyi kézműves termékek csomagolására egy kifejezetten káros szempont lehet a vidék fejlesztése és a vidéken kiegészítő jövedelemszerzésre törekvőkben, és a jogszabályi módosításból ez kikerült, tehát ezt egy bizottsági eredményként könyvelhetjük el, megköszönve a kormány képviselőjének ez ügyben, hogy meghallgatták a bizottsági álláspontunkat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Fidesznek összesen 17, a KDNP-nek 8, az MSZP-nek 9, a Jobbiknak 9, az LMP-nek 5, a független képviselőknek pedig összesen 2 perc áll rendelkezésre. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Elsőként soron következik Szűcs Lajos képviselő úr, Fidesz. Parancsoljon! [[17.30]]
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A kormány és a magyar családok munkájának köszönhetően az elmúlt évek erőfeszítései meghozták eredményüket. Amíg 2010-ben Magyarország még a görögökhöz képest is nehéz helyzetben volt a magas államadóssággal, alacsony foglalkoztatási és rossz versenyképességi mutatókkal, addig mára egy sor fontos területen sikerült jelentős előrelépést elérni. 2010 óta csökken az államadósságunk, 3 százalék alá sikerült csökkentenünk az államháztartási hiányt, ráadásul a 2010-es kormányváltáshoz képest közel 400 ezerrel több embernek van munkája. 2015 a bankok elszámoltatásának és a teljes foglalkoztatottság irányába megtett lépések éve lesz, ezért az adórendszer három legfontosabb pillére 2015-ben is a családi adórendszer, a kis- és középvállalkozások alacsony adózása és a különadók fenntartása lesz.Az adócsomag egyik legfontosabb eleme a családi adórendszer további bővítése. A családi adórendszer célja a családok megerősítése, támogatása, a gyermekvállalás elősegítése. Az adórendszer átalakításának köszönhetően 2014-ben már több mint 230 milliárd forinttal több jövedelem marad mintegy 900 ezer magyar családnál. A 2015. évi adócsomag ennek a megkezdett munkának a folytatása és kiterjesztése annak érdekében, hogy a megkeresett jövedelem minél nagyobb része maradjon meg a magyar családoknál. Ennek megfelelően 2016-tól négy év alatt a duplájára nő a kétgyerekes családok családi kedvezménye. Az összevont adóalapot csökkentő kedvezmény mértéke évről évre emelkedik úgy, hogy a családoknál havonta ott maradó adó gyermekenként a jelenlegi 10 ezer forintról 2019-re 20 ezer forintra, évente 2500 forinttal fog növekedni. 2010 óta a kormány jelentős erőfeszítéseket tett a munkaalapú gazdaság megteremtése érdekében. A holnap elfogadásra kerülő adójogszabályok alapján jövőre is megmaradnak, sőt tovább bővülnek a munkahelyvédelmi program eddig már bevált intézkedései. Mélyen tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslatok ? számos pontosító indítvány mellett - tartalmazzák a távközlési adó kiterjesztésére vonatkozó, az eredeti törvényjavaslatban szereplő szakasz törlését. Ezenkívül a javaslat tartalmaz még néhány olyan kisebb mértékű, ám fontos pontosítást, amely komoly segítséget nyújthat a gazdasági élet egyes szereplői számára. Ilyen például a kézműves termékeket előállító kisvállalkozókra vonatkozó rendelkezés is, amely mentesíti az ilyen termékek előállítása során felhasznált természetes csomagolóanyagok áfáját. A módosító javaslat ezenkívül pontosítja a reklámadó megállapítására vonatkozó adminisztratív feltételeket úgy, hogy ez a lehető legkisebb mértékben terhelje a hazai kis- és középvállalkozásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány célja 2015-ben is, hogy a gyermekeket nevelő családok, a munkavállalók, a vállalkozások adóterheit változatlanul alacsonyan tartsa, és ösztönözze a gazdaság kifehérítését. Mindezekre való tekintettel kérem önöket, hogy holnap támogassák szavazatukkal a 2015. évi adócsomagot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Soron következik Burány Sándor képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Már az adótörvények vezérszónoki vitájában is utaltunk rá, hogy ezzel az adótörvénnyel, őszintén szólva, egyetlen dolgot lehet és kell csinálni: visszavonni. Ez az adótörvénycsomag brutális adóemeléseket tartalmaz bizonyos tekintetben, és ilyen értelemben egy átgondolatlan törvényjavaslat, amelynek egyetlen célja van: a költségvetés mohó bevételi forrásait kielégíteni, függetlenül attól, hogy ez mekkora terhet zúdít az emberekre, az adófizető polgárokra. Amikor a bizottsági ülésre készültünk, akkor még élt bennünk a remény, hogy ha lesz kormánypárti módosító vagy kormány által kezdeményezett módosító indítvány, akkor az ennek a célnak fog megfelelni, és legalábbis nagy részét a törvényjavaslatnak kihúzza, azokat az új adónemeket, amiket bevezetni szándékoznak, elfelejti, nemcsak egy időre, hanem lehetőség szerint örökre, mert ez a törvényjavaslat már a benyújtásakor is számtalan komoly, az embereket sújtó adóemelést tartalmazott. Kezdjük először is azzal az adónemmel, amit nem kevesebbszeresére, mint 60-szorosára javasol emelni a kormány, és ez az élelmiszerláncok felügyeleti díja. Egy nagyon elvont kategóriának tűnik ez a díj, és utána díjnak nevezik, mintha nem is adó lenne, de gyakorlatilag ez az árra rakódó sávos százalékos kulcs, ami a hatályos törvények szerint 0,1 százalékos, és a sávos rendszerben ezt nem kevesebbel, mint 60-szorosával a Fidesz és a Fidesz kormánya 6 százalékra kíván emelni. Ne tévedjünk, ez az áfa mellé egy újabb adó. Az élelmiszereket ? szemben az MSZP javaslatával, ami legalább az alapvető élelmiszerek tekintetében 5 százalékos áfa alá javasolja rendelni ? 27 százalékos áfa sújtja, ehhez jön hozzá ez a 6 százalékos díjnak nevezett, gyakorlatilag adókategória, a kettő együttes összege értelmében az áfa és az élelmiszerlánc-felügyeleti díj együttes százalékos kulcsa már 33 százalékos. A legtöbb élelmiszert ilyen durva adó fogja terhelni a következő évben, hogyha az Országgyűlés a Fidesz-kormány javaslatát elfogadja. Felemeltük szavunkat a kafetéria adóztatásának durva megváltoztatása és emelése ellen is, és számos egyéb finomságokra is fényt derítettünk elemzőkkel együtt. Egészen elképesztő, hogy a Fidesznek mi minden jut az eszébe arról, hogyha adó kivetéséről van szó, nem átall szappanra, samponra és papírra is kivetni mindenféle adókat. És ahogy már korábban is jeleztük, a Fidesz elvesztette a pálinkával kapcsolatos szabadságharcot, és most már a pálinka is adóköteles termék lesz. De ha már az adózásnál eszükbe jutott a pálinka, akkor nem álltak meg, és a chipsadó kiterjesztésével lényegében a chipsadót az alkoholokra általában is kiterjesztették. Azt reméltük, hogy ezt a törvénycsomagot visszavonják, de legalábbis olyan módosító indítványt adnak be ? ha beadnak egyáltalán ?, amely a netadón kívül, amit kénytelenek voltak visszavonni - reméljük, egyszer és mindenkorra ?, azon kívül még számos más, általunk kifogásolt, elemzők által, szakmai szervezetek által kifogásolt adót is kivesznek a törvényjavaslatból. Nem ez történt, ezzel ellenkezőleg, újabb és újabb adónemek jutottak a kormány eszébe. Magának a bizottsági ülésnek a körülményei is botrányosak voltak. Hölgyeim és Uraim! Egészen egyszerűen megengedhetetlen bármilyen országban és Magyarországon is, hogy annyira kiszámíthatatlanul alakítsák a törvényeket, ezen belül az adótörvényeket, hogy szinte már rá se lehet ismerni a benyújtott változatra. Általános gyakorlattá kezd válni a Fidesz esetében, hogy egy törvényjavaslathoz olyan terjedelmű módosítóindítvány-csomagot fűznek hozzá, ami legalább akkora terjedelmében, mint az eredeti törvénycsomag volt; ez történt most is. Az, hogy egyébként ezt a 150 oldalas módosítóindítvány-csomagot képesek voltak a bizottsági ülés előtt néhány órával kitalálni, az már több mint vérlázító. Egyébként szeretném jelezni, hogy nem az a megoldás, hogy akkor ezentúl egy nappal korábban kapják meg a képviselők, hogy legalább át tudják olvasni, az a megoldás, ha a kormány alapvetően egy benyújtott törvényjavaslatot nem ír át. Ez a kiszámíthatóság egyik általános feltétele kellene hogy legyen Magyarországon is. Hab a tortán, hogy a bevezetendő új adónemek között megint azt tapasztalhatjuk, hogy aki nem tetszik a Fidesznek, azt újabb adóval vagy adóemeléssel sújtja, aki meg tetszik a Fidesznek, azt meg valahogy megvédi; ez történt most is. A dohányadó kiterjesztésével, a dohányadó megemelésével hogy, hogy nem, mindenkit nehéz helyzetbe hoznak, kivéve azt a dohánycéget, amelyik korábban arról híresült el, hogy Lázár Jánossal szoros kapcsolatokat tart fenn. Ha tehát valaki haver, akkor az a cég megmenekül a Fidesz adóztatási törekvése alól, ha valaki nemhogy nem haver, de kifejezetten nem tetszik a kormánynak, mert tárgyilagos híradókat készít elfogult kormánypárti híradó helyett, akkor azt pedig megbüntetik, mint ahogy történt a reklámadó kiterjesztésével és az RTL Klub újbóli megsarcolásával. Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Ez a gyakorlat, ez a módszer ugyanolyan botrányos, mint amilyen botrányos a beterjesztett javaslatoknak és módosító indítványoknak a tartalma. Miután sem a forma, sem a tartalom nem fogadható el számunkra, változatlanul az a követelésünk, hogy ezt a törvényjavaslatot a kormány vonja vissza. Köszönöm szépen a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Soron következik Hegedűs Lorántné képviselő asszony, Jobbik. Parancsoljon! [[17.40]]
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő adótörvénycsomagnak - összességében azt mondhatjuk el ? van egy nagyon nagy nyertese, és többek között van egy nagy vesztese is. A legnagyobb nyertese egyértelműen egy személy, nevezzük nevén: Andy Vajnáról beszélünk. Teljesen egyértelmű, hogy az adótörvénycsomag valamilyen oknál fogva őt kifejezetten sztárolja, és ehhez ? hogy érthető legyen, mire gondolok ? egy kis előtörténet tartozik. Kérem, hogy ezt röviden hadd vázoljam, noha nem konkrétan és szorosan ehhez az adótörvényhez tartozik, csak azért az ő szerencsecsillagának a felragyogását akkor tudjuk igazán értékelni, ha az elmúlt egy évet megnézzük, hogy mi minden kedvezményben és pozitívumban részesítette őt már eddig a magát nemzetinek és kereszténynek valló Orbán-kormányzat. Ott kezdődött a dolog, hogy 2013 decemberében, ugye, egyetlen nap alatt elfogadta a Ház, hogy a játékadóból a koncessziós díjat le lehessen vonni. Ezzel már ő, Andy Vajna az egyetlenegy kaszinójával 1,6 milliárd forintot spórolt kosztpénz gyanánt, majd 2014 májusában elnyerte mind az öt Pest megyei, illetve budapesti kaszinó koncessziójának a díját. Akkor ezek alapján ? ha az előző számítást felszorozzuk ? azt kell hogy lássuk, hogy már 8 milliárd forintnyi nyereségnél tart. Kisvártatva, 2014-ben alá is írták vele ezeket a koncessziós szerződéseket, majd a koncessziós díj hirtelenjében áfamentességet is kapott, további százmilliókhoz juttatva Andy Vajnát.És akkor most az előttünk fekvő törvényjavaslatból pedig az derülhet ki, hogy az online kaszinókat engedélyezi Magyarországon a kormányzat. Nem igazán értem, hogy mi a társadalmi hasznossága, miért pont most kell. Talán ott tart a magyar társadalom, hogy már más dolgunk, gondunk, bajunk sincsen, csak hogy online kaszinókban verjük el a pénzünket? És mindezt a piacot is ? amit ugye hozzáértő szakemberek körülbelül százmilliárdra becsülnek föl ? odaajándékozzuk egy nagylelkű és nemes gesztussal magának Andy Vajnának. Vajon miért teszi ezt a kormányzat? Tehát gyakorlatilag a rendkívüli kormányzati intézkedésekhez vagy az Országvédelmi Alaphoz hasonlítható nagyságrendű piacot egy offshore lovagnak, azt ne mondjam, offshore terminátornak szervezik önök ki. Vajon erre a bevételre, erre a piacra nem lett volna szüksége a magyar államnak? Nincs nekünk Szerencsejáték Zrt.-nk, hogy ezt a feladatot esetleg ? ha már annyira szükségesnek látja a kormányzat ? odatelepítse? Miért kellett ezt az embert ilyen módon előnyben részesíteni? Mit tud Andy Vajna a kormányzatról? Mit tud Andy Vajna a Fidesz vezetőiről, hogy ilyen mértékben nagylelkűek önök egyetlenegy emberrel?Nem beszélve arról ? ha már az offshore-nál tartunk ?, hogy éppen ezen adótörvénycsomagban is benne van az, hogy az online kaszinó üzemeltetése csak úgy lehetséges, hogy vagy átlátható szervezet kell legyen, vagy pedig arra is lehetőséget ad a kormányzat, hogy már kaszinó koncessziójogát elnyert cég ezt a lehetőséget további harmadik fél számára továbbadja. Magyarul: ez az offshore terminátor ? akiről azt tudhatjuk, hogy Magyarországon bejegyzett cége, vállalkozása nincs, kizárólag a Holland Antillákon vagy Curaçaón érdekelt, akár mint febtag, akár mint igazgatósági tag ?, tehát ez az ember ezek alapján még ilyen módon tisztára is moshatja az online kaszinózásból befolyt bevételeket. És amikor a Nemzetgazdasági Minisztérium egyik államtitkárával ? nem Tállai Andrással - szóváltásba keveredtem, hogy a kormányzat támogatja az offshore lovagokat, akkor ő visszakérdezett, de hát hogy kit, nevezzem meg. Akkor most megnevezem: igen, Andy Vajnáról beszéltem. Vajon ennek mi az oka? Ez az alapvető és elsődleges kérdésünk. De hogy visszatérjek a beszédemben említett nagy veszteshez is, beszéljünk most egy kicsit a vesztesek sorában az önkormányzatokról! Azzal, hogy önök bevezetik a települési adót, ez egyben azt is jelenti ? tudjuk most már a költségvetésitörvény-tervezetből, ami előttünk fekszik ?, hogy önök magára hagyják az egész önkormányzati szektort a szociális problémáival egyetemben, hiszen azzal, hogy a lakásfenntartási, a rendszeres szociális segély, illetve az FHT támogatásintenzitását nagyon durván megkurtítják ? gyakorlatilag az első kettőt el is veszik, az összes támogatást, amit eddig adtak az önkormányzatoknak ebből a két támogatási formából, teljes egészében elveszik ?, ezáltal azt kell hogy mondjuk, hogy az összes szociális probléma, annak a megoldása az önkormányzatok nyakába fog hárulni. És az a települési adó, amit ennek kiváltására bevezethetnek az önkormányzatok, sokkal nagyobb terhet és akutabb gondot fog jelenteni, mint az internetadó, amit ugye a médiában annyiszor hallottunk, itt a Házban is annyiszor volt róla szó. De önök, szemben más egyéb helyi adókkal ? a 1994. évi C. törvényben lesz majd az önök megfogalmazása szerint a települési adó kifejtve ?, míg az összes többi helyi adóhoz például adómaximumot telepítettek, addig itt a települési adónál szó sincsen adómaximumról. Miért? Mert jóval nagyobb terhet fog jelenteni ez háztartásonként, mint mondjuk, a hétszáz forintos előfizetésenkénti internetadó.Az államtitkár úr ? Tállai Andrásra gondolok most ? egy eléggé egyedi, mondjuk így, peremvidéki öntudattal a múltkor az egész ellenzéket kiokította arról, hogy nekünk fogalmunk sem lehet, hogy milyen az a felelősség, hogy a teljes állam költségvetésének az egyensúlyáról kell valakinek gondolkoznia. Én pedig azt gondolom, hogy az államtitkár úrnak nincsen arról fogalma, hogy mit jelenthet ez a települési adó bevezetése adott esetben egy-egy település életében azzal együtt, hogy ugyanakkor a szociális támogatásokat pedig drasztikusan megkurtítják, gyakorlatilag elveszik egy az egyben az önkormányzatoktól.Röviden: azt fogja jelenteni, hogy a kisnyugdíjas fogja majd fizetni azt az adót, amiből majd az önkormányzat a szociális segélyeket ki tudja fizetni. Ez vajon társadalmilag hasznos? Ez igazságos rendszer, amit önök itt bevezetnek? De azért, hogy ezt a fegyvert, amit egyébként az önkormányzatok kezébe adnak, ne lehessen önök ellen fordítani, magyarul az állam ellen ne lehessen fordítani, önök most itt az összegző javaslat szerint, igen, ezt az egyetlen kitételt teszik ? egyébként semmilyen más kitételt, mentességet, kedvezményt, adómaximumot nem fogalmaznak meg a törvényjavaslatban, csak ezt az egyetlenegyet ?, hogy az állammal szemben nem lehet bevezetni. Miért? Mitől tetszenek félni, államtitkár úr? Talán attól, hogy majd az önkormányzatok kivetik olyan adótárgyakra is, amelyeket az állam birtokol, és azt a lehetőséget, azokat a támogatásokat, amelyeket az önkormányzati segélyrendszeren keresztül nem adnak oda önök, esetleg majd így vissza tudják pótolni? Úgyhogy ? ahogy erre eredetileg is és korábban is felhívtuk a kormányzat figyelmét ? ezt a két, szerintünk rendkívül vitatható tételt az adótörvénycsomagból vegyék ki, továbbra is ezt tudjuk fenntartani, és ezt tudjuk mondani, ezt a két részt törölni kell. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Következik Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A költségvetés vitája és különösen az adótörvények módosítása minden évben az igazság pillanata, ugyanis feketén-fehéren kiderül, honnan vesz el a kormány és hova ad, mit büntet és mit támogat. [[17.50]] Ez lenne az a pillanat, amikor ellenzéki képviselőként véleményt lehetne formálni a kormány társadalom- és gazdaságpolitikájáról. Szerencsések lennénk, ha erről legalább itt a parlamentben beszélhetnénk. Az idei adótörvény-módosítás ? ahogy az elmúlt években is ? kétségbeesetten kapkodó pénzbehajtás. Miközben Magyarország elvileg jobban teljesít, a Fidesz mindent megadóztat, amit csak tud. Eközben az sem zavarja, hogy magyarok millióit taszítja elszegényedésbe. Ez a kapkodás, barkácsolás egészen az utolsó percig folyik önöknél, hiszen a törvényjavaslat benyújtása után fideszes módosítók formájában kerültek a Ház elé fontos változtatások. Ennek a barkácsolásnak volt az eredménye az internetadó bejelentése, majd átmeneti jegelése is. Arra kérem önöket, végleg tegyenek le erről a tervről, és ne költsenek fölösleges milliárdokat egy olyan konzultációra, ami valójában már az utcákon lezajlott. Kapkodva emelték meg az RTL-adónak becézett reklámadó felső kulcsát 50 százalékra. Nem tudunk másra gondolni, mint hogy önök úgy írják az adótörvényeket, hogy megnézik a híradót, és ha nem tetszik, akkor gyorsan kivetnek egy sarcot.A kafetéria adójának emelése, majd a visszakozás az adómentes hányad bevezetésével ugyanezt a kapkodást tükrözi. De szeretnénk ismét emlékeztetni, a kafetéria adója a szegények adóztatása, ezért nem elfogadható semmilyen emelés, sőt mi azt javasoltuk, hogy az internet-előfizetés is része lehessen az ilyen kedvezményes juttatáscsomagoknak. Az egyetlen pozitívuma az elmúlt hetek barkácsolásának talán az volt, hogy kivették a termékdíj hatálya alól a kézműves termékeket, a mikrovállalkozásokat és a biokozmetikumokat. A nagy sietségben persze arra sem jutott idejük, hogy megfontolják az ellenzéki javaslatokat. Csak ennek tudom tulajdonítani, hogy az eddig benyújtott módosító javaslatainkat nagyrészt csípőből lesöpörték. A környezetvédelmi termékdíj 1 százalékát, legfeljebb 500 millió forintot szerettünk volna a környezetvédelmi feladatokat ellátó civil szervezetek támogatására fordítani. Erre nagy szükség lenne, mert a környezetvédelem teljesítőképessége jelentősen leromlott. Ugyanígy vetették el az újrahasznosított papír kivételét a környezetvédelmi termékdíj alól, ami nyilvánvalóan abszurdum. Hiába jeleztük, hogy az alkoholos italok adójának emelése sok-sok családi kasszát megcsapol, a tervezett emelést változatlanul hagyták. Bezzeg a minőségi pálinkák, amelyek a gazdagoknak az italai, nem drágulnak.Holnap LMP-s módosítókról is döntünk, arra kérem önöket, támogassák ezeket. A nehéz helyzetű családokon segítenének, és komoly lökést adnának a gazdaságnak is. Kezdeményezzük a kafetéria területén tervezett adóemelések teljes visszavonását. Ma, amikor egymillió embernek, a dolgozók mintegy negyedének a keresete nem éri el a létminimumot, ez lenne a kormánytól a minimum elvárható. És tegyék lehetővé az internetköltségek belefoglalását e juttatási körbe. Bizonyítsák be, hogy nemcsak a jómódúak fontosak önöknek, és tegyenek lépéseket a társadalom végleges kettészakadása ellen!Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Most Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonyt illeti a szó, független képviselő. Két perce van, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadóztatjuk, aki az utunkban áll. Ezzel indított a Fidesz-kormány akkor, amikor az első adótörvényeit meghozta 2010-ben. Hiszen a Fidesz adópolitikájának, a különadók politikájának épp ez a lényege. Immár öt éve adót adóra halmoz a Fidesz-kormány. A különadók célja pedig büntetés és átverés. Büntetés azoknak, akik nincsenek a Fidesz holdudvarában, korábban válogatott bankoknak, telekomcégeknek, ma válogatott kereskedelmi tévéknek és élelmiszerláncoknak.Átverés pedig az embereknek. Miért? Mert senki nem hiheti, hogy a megemelt tévéadó, az élelmiszerlánc-felügyeleti díj vagy a samponadó nem az emberek zsebét terheli majd. Mert ez a rendszer kiszámíthatatlan, mélyen verseny-, munkahely- és növekedésellenes. És ez mindenkinek rossz. Mert az internetadóval lehullott a lepel, az emberek megértették, hogy a kormány igenis beavatkozik a mindennapi életükbe, a szabadságukba, igenis korlátozza az életüket. Ezért van most is az utcán ezer és ezer ember szerte Magyarországon és Európa több városában is. Az emberek megértették, hogy a Fidesz adóival nemcsak vállalatok és a kereskedők járnak rosszul, hanem minden magyar ember.Az elmúlt négy évben a Fidesz 40 adót vezetett be, most legalább 9 új adó emelkedik. Így bánik el Orbán Viktor a szavazóival. Elképesztő ez egy olyan országban, ahol az adóhivatal elnöke súlyos korrupciógyanúba keveredett; ahol sunnyogás van nyilvános vizsgálatok helyett. Ez az adótörvény minden ízében elfogadhatatlan, mert hamis, mert belemászik az emberek életébe, és azokat sanyargatja tovább, akiknek a legkevesebbje van. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm, és a pontosságát is. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki élni a felszólalási lehetőséggel. [[Jelzésre:]] Kiss László képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elég sok mindenről volt itt szó, és azt láttuk, hogy ez az adótörvény, ami előttünk van, az minden, de nem a törvényalkotás iskolapéldája. Azt már megszokhattuk önöktől természetesen, hogy semmiféle érdemi reakciót sem a törvénykezés folyamatában, sem pedig a viták során nem kapunk a felvetéseinkre, azonban az valóban példátlan, hogy önök is nagyon sok esetben arra kényszerülnek, hogy a kurtán-furcsán megalkotott jogszabályaikat is visszavonják. Persze azért ettől még, hogy néhány esetben visszakozni kényszerültek, azért aki ismeri önöket és jól ismeri önöket, egy percig se gondolhatja azt, hogy biztonságban van önöktől az internet világa, biztonságban van önöktől a kafetéria, az utcán az átlagember egy percig sem hisz azoknak a szavaknak, amit önök mondanak. Elég is, hogyha csak visszagondolnak arra, amit ezelőtt néhány héttel mondtak akár az internetadó vitájában, hiszen most visszaköszönnek azok a szavak, amit önök elég nagyképűen, elég nagy hanggal elmondtak, hogy bizony ezt az adót bevezetik, és bizony azok a tüntetők, akik ezt nem szeretnék, ők valójában kicsodák is. Azonban az adó fontos kérdés, hiszen egy normális országban egy normális kormány az adót nem fegyverként használja, az adózás nem a mindenkori kormánypárt kénye-kedve szerint alakul, nem egy revolver, nem egy bunkósbot. Ehhez képest az önökkel szemben kritikus egyik televízióadó, az RTL Klub reklámadóját 40 százalékról 50 százalékra emelték. Önmagában az MSZP álláspontja az, nem ördögtől való az, hogy van olyan, hogy reklámadó, az sem ördögtől való, hogy ennek emeljük a mértékét, ám érdekes módon önöknek egy módosító indítvánnyal egy olyan szabályozást sikerült alkotniuk, amely csak egy médiumra igaz. Hogyha önök valóban komolyan gondolják azt, hogy ezt az adót emelni kell, ha valóban lennének érveik, amelyeket egyébként nem mondtak el semmilyen fórumon, akkor nemcsak erre az egy médiumra, hanem valamennyi médiumra, így a Magyar Nemzetre vagy akár a Hír TV-re is vonatkozó szabályokat alkotnának. Erről azonban szó nincsen. Kérem, fejezzék be ezt a jogalkotást, és vonják vissza az adótörvényeket! Köszönöm szépen.
Ismételten megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeret terhére valaki kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem kíván élni. Ebben az esetben, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Tállai államtitkár urat illeti a szó; ahogy a korábbiakban említettem, maximum 10 perce van. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Először is szeretném megköszönni a bizottsági előadók véleményét, hozzászólását, természetesen a kormánypárti és ellenzéki képviselők hozzászólását. Sok érdekes dolgot valóban megtudhattunk az ellenzéki felszólalásokból, nagyon sok elhangzott ebből már az általános vita során is. Egy-kettőt belőle csak: kapkodva készült ez az adótörvény-tervezet; nem volt érdemi reakció a felvetésekre, amit kétlek, elég komoly vita folyt itt az általános vita során a parlamentben; aztán megtudhattuk azt is, hogy a még be sem vezetett önkormányzati adók majd milyen súlyos terheket jelentenek az emberek számára; de a legfőbb mondandója minden felszólalónak végül is az volt, hogy vonjuk vissza ezt az adótörvény-tervezetet. [[18.00]] Ezt nem tudom megígérni a mélyen tisztelt ellenzéki képviselőknek. Én úgy emlékszem, hogy ilyenre nem volt példa a rendszerváltozás óta, és ez a mostani vita sem lesz alkalmas arra, hogy az önök kérésére visszavonjuk. De ha belegondolunk, akkor sok ellenzéki felszólalásra, ha önöknek így tetszik, módosult a benyújtott adótörvény. Én csak két dolgot mondanék: a netadó ? ahogy önök mondják ? és a kafetéria-rendszer átalakítását sem úgy fogja a törvényjavaslat végrehajtani, ahogy azt eredetileg a kormány szerette volna.És ha most megengedik, azért általánosságban is beszélnék zárszóként a törvényjavaslatról. A minisztérium álláspontja szerint, illetve a kormányzat álláspontja szerint Magyarország adórendszere képes szavatolni a pénzügyi stabilitást, a szociális biztonságot és a gazdasági növekedést. A kormány számára 2015-ben is a család az első. Ezért az adótörvény a gyermeket nevelők, a munkavállalók, a kis- és középvállalkozások terheit változatlanul alacsony szinten tartja. Mindez ? a benyújtáskor megfogalmazott célokkal összhangban ? a jóváhagyás előtt álló törvényjavaslatnak is hangsúlyos eleme maradt. Az egykulcsos, arányos jövedelemadó bevezetését követő lépésként a kormány kezdeményezte a béren kívüli juttatásokat érintő közterhek rendszerének átalakítását is. Azt szeretnénk elérni, hogy az emberek szabadon felhasználható pénzt kapjanak és ne pántlikázott juttatásokat. A jövedelmek egyre csökkenő terhelése miatt ugyanis hosszabb távon célszerű a pénzben adott juttatások arányát növelni. Jövőre még fennmarad az utalványok adóelőnye, de kismértékben átalakul a kedvezményezett juttatások szerkezete. 2015-ben 200 ezer forint éves keretösszegig az idei mértékkel azonos, tehát 35,7 százalékos közteher megfizetése mellett adható olyan béren kívüli juttatás, mint például az Erzsébet-utalvány, az iskolakezdési támogatás vagy az öngondoskodást segítő munkáltatói hozzájárulás. E keret felett, további 250 ezer forint erejéig a SZÉP-kártya három zsebébe is biztosítható támogatás ugyanilyen terheléssel. Az adó mértéke csak az említettől eltérő mértékű és formájú juttatások esetében nő 51,1 százalékra.Tisztelt Országgyűlés! A társasági adózást érintő módosítások koncepcióváltás nélkül, az uniós rendeleteknek és irányelveknek megfelelő jogharmonizációs célú átszervezéseket tartalmaznak. A szigorodó, az elhatárolt veszteségek felhasználására vonatkozó szabályokat módosító indítvány a gazdaság kifehérítése jegyében pontosítja az alkalmazás időbeli hatályát. A módosító javaslat arról is gondoskodik, hogy a K+F tevékenység adóalap-kedvezménye változatlan maradjon, azaz előzetes szakhatósági minősítés nélkül is igénybe lehessen venni. Továbbra is követjük azt az irányvonalat, hogy minden gazdasági szereplőnek ki kell venni a részét a közteherviselésből. A törvényjavaslat változatlan formában és mértékkel továbbra is fenntartja a bankadót, míg a módosító indítvány bevezeti és meghatározza a forgalmazókat és a befektetési alapokat terhelő új különadó részleteit. A helyi adókban az állami támogatásokra vonatkozó és az uniós jognak megfelelést szolgáló kisebb változtatást fogalmaz meg a Törvényalkotási bizottsághoz benyújtott indítvány. Mindemellett a helyiadó-információkat tartalmazó központi kincstári adatbázis kiegészül a 2015-től bevezethető településiadó-adatokkal is, ezzel még jobban segítve az adózók tájékozódását. A törvényjavaslatban foglaltakhoz képest változik a távközlési különadó, amit nem terjesztünk ki az internetalapú telefonálásokra. A reklámadóban az adókötelezettség teljesítését megkönnyítő adózói adminisztrációt jelentősen csökkentő változtatást fogalmaz meg a Törvényalkotási bizottság indítványa. A reklámadótörvény lehetővé teszi a tisztességes reklámközzétevők számára, hogy kérjék felvételüket az állami adóhatóság által vezetett nyilvántartásba, amely a reklámadó-kötelezettségüket rendben teljesítők körét tartalmazza. Az a reklámadóalany, amely ebben a nyilvántartásban szerepel, nem köteles nyilatkozatot adni, illetve megrendelője sem köteles nyilatkozatot kérni, és így nem köteles 20 százalékos reklámadót sem fizetni. Az indítvány szerint, ha a reklám közzétevője nem szerepel az állami adóhatóság nyilvántartásában, és nem ad nyilatkozatot sem ? pedig azt a megrendelő igazolt módon kérte ?, a reklám megrendelőjét nem éri hátrány, és nem kell a 20 százalékos reklámadót sem megfizetnie. A reklámadó egy másik fontos változását szintén a Törvényalkotási bizottság indítványozta. Javaslata a 20 milliárd forint feletti felső adósávban érvényes 40 százalékos adómértéket 50 százalékra emeli. A reklámadó tapasztalatai rávilágítottak arra, hogy a legfelső sávba tartozó adózók teherviselő képessége erőteljesebb a jelentős árbevétel miatt. Csak a nagy piaci szereplőket érinti az emelés, a kisebbeket nem. Mindezt az arányos közteherviselés jegyében kezdeményezte az előterjesztő. Tisztelt Ház! A kormány támogatja azt a módosító javaslatot, amely rögzíti, hogy a közúti áruforgalom-ellenőrző rendszerhez kapcsolódó bejelentési kötelezettség elmulasztása miatt az állami adó- és vámhatóság nem alkalmazhat mulasztási bírságot a rendszer indulásától számított 15 napig, azaz 2015. január 15-éig. A kormány támogatja azt a javaslatot, amely az online pénztárgépek üzemeltetőinek nyújtott szolgáltatás áránál csak a legmagasabb hatósági árat rögzíti. Ezzel lehetőség nyílik az online szolgáltatást nyújtók közötti versenyre, ami egyúttal a jelenlegi, rögzített árak csökkenését vonhatja maga után. A kormány támogatja azt a módosító javaslatot is, amely alapján az ukrajnai helyzet miatt bekövetkezett káreseményeket az adórendszeren keresztül szélesebb körben lehet kompenzálni. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel egyes biztosítói eszközalapok kezelése rokonítható a jelenlegi általánosforgalmiadó-mentes portfóliókezelési formákkal, ezeknek a formáknak az egységes kezelése érdekében a kormány támogatta azt a javaslatot, amely lehetővé teszi, hogy a biztosítási eszközalapok kezelése továbbra is áfamentes legyen. Tisztelt Országgyűlés! Adórendszerünk egészét tekintve elmondhatom, hogy a törvényjavaslat elfogadásával a mellett az állandóság mellett foglalunk állást, amire az embereknek és a vállalkozásoknak is szükségük van. Alapelveinktől ezen a területen sem térünk el, mert az elmúlt években bizonyossá vált, hogy ezt az utat követve érhetjük el a szükséges pénzügyi stabilitást, őrizhetjük meg a gazdasági növekedés lendületét, és teremthetjük meg a családok számára a biztos megélhetést. Ennek megfelelően a törvényjavaslat elfogadása azt jelenti, hogy a hazai kis- és középvállalkozások továbbra is alacsony társasági adóval, javuló gazdasági környezettel és fehéredő gazdasággal, a családok pedig családi adórendszerrel és bővülő kedvezményekkel számolhatnak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Kérem, a holnapi szavazásnál az „igen” gombot nyomják meg. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy épp az előbb elhangzott államtitkár úrtól, közlöm, hogy a szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodásban meghatározott nyilatkozatok megtételéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés T/1762. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A kijelölt Igazságügyi bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/1762/2. számon megkapták. Az előterjesztéshez nem érkezett részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat, és a Törvényalkotási bizottság ülésének kezdeményezésére sem került sor. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, hogy kíván-e most felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert: Nem.]] Nem. Ennek megfelelően természetesen a vita végén van módja államtitkár úrnak, hogy elmondja a véleményét. [[18.10]] Megkérdezem, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság kíván-e előadót állítani. [[Nincs jelentkező.]] Ilyet nem látok. Ebben az esetben, tisztelt Országgyűlés, a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Az időkereteket látják a kivetítő táblákon. Előre bejelentett felszólalóként elsőként megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ahogy látszik, új információ az előterjesztéssel kapcsolatban nem merült föl, és a Szocialista Párt már az általános vita során kifejtette, hogy támogatja az egyezmény megkötését, tekintve, hogy már egy elég régóta megkötött egyezmény ratifikációjáról van szó. Ezért azt hiszem, hogy most sincs okunk változtatni ezen az álláspontunkon, és ezúton újra bejelentem, hogy a Magyar Szocialista Párt az előterjesztés megkötését támogatja. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. A monitoron több nevet nem látok. Azért megkérdezem, hogy kíván-e valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] A továbbiakban ilyen hozzászólót nem látok. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e szólni. [[Dr. Répássy Róbert: Nem.]] Nem kíván. Ebben az esetben, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Zárószavazásra a holnapi ülésnapon, a határozathozatalok között kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1707. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A kijelölt Igazságügyi bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/1707/15. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1707/17. számon, összegző jelentése pedig T/1707/18. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Felhívom figyelmüket, hogy összesen 15 perc áll rendelkezésükre a teljes időkeretben, ebből 7 perc a kisebbségi véleményé. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2014. november 12-i ülésén megtárgyalta a büntetések, intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények módosításáról szóló T/1707. számú törvényjavaslatot. A javaslat azzal a céllal került benyújtásra, hogy a büntetés-végrehajtással összefüggő jogszabályok és a büntetés-végrehajtásról szóló törvény közötti tartalmi és formai összhangot biztosítsa. A javaslat további célja, hogy az elmúlt évek jogalkalmazói tapasztalatai alapján a végrehajtási joganyag kisebb-nagyobb korrekciójára, átgondolására sor kerüljön. A bizottsági ülés során a tagok vitát folytattak le az Igazságügyi bizottság módosító javaslatáról, melyet a bizottság a 3., 7., 13., 26. és 30. pontok kivételével 22 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett támogatott. A bizottság által nem támogatott pontok további kodifikációs pontosításra kerülnek. A módosító javaslatokról történt állásfoglalás mellett a Törvényalkotási bizottság további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg, tekintettel arra, hogy a javaslat technikai módosítást hajt végre, amely abból ered, hogy egy új jogintézmény, a reintegrációs őrizet kerül bevezetésre. E pontokról külön szavaztak a tagok, mely 22 igen, 6 nem és 3 tartózkodás mellett került támogatásra. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 22 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 10 tartózkodás mellett elfogadta. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Kérem, fogadják el önök is a törvényjavaslatot.
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Most pedig a kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A tartalmi kérdésekbe azért nem kívánok mélyebben belemenni, mert a bizottsági ülésen is csak részben került erre sor. A bizottsági ülésen a legkomolyabb problémát az jelentette, illetve a legnagyobb ellenzést az váltotta ki, hogy ezt a törvényjavaslatot már nagyon sokadszor hozzák vissza nyelvtani, nyelvhelyességi, kodifikációs problémák miatt az Országgyűlés elé. Szót emeltünk a vonatkozásban is, hogy ilyen kodifikációs hibáktól hemzsegtek már ennek a javaslatnak az elődjei is. S önmagában azt, hogy az új bv-kódexhez egy ? hadd fogalmazzak úgy ? elég vaskos módosítójavaslat-tervezetet kellett benyújtani, ami gyakorlatilag a kodifikációs problémákat orvosolta, önmagában elfogadhatatlannak minősítették a bizottság egyes frakciói, illetve tagjai. Azt viszont szóvá tettem ? s azt gondolom, a bizottsági vitából talán ez érdemli a legkomolyabb kiemelést ?, hogy a módosító javaslat módosító javaslatának a módosító javaslatát kívánták még egyszer módosítani a Törvényalkotási bizottság ülésén, jórészt egy helyszínen kiosztott anyaggal. Nos, tisztelt Országgyűlés, most is szóvá teszem, amit akkor is szóvá tettem, hogy ez nem elfogadható jogalkotási menetrend. Kövér László házelnök a Törvényalkotási bizottság alakuló ülésén elmondta, hogy ezt a fajta törvényalkotási módszert, menetrendet ő nem tudja elfogadni, sajnálja, hogy ez a múltban így volt, de a jövőben bizonyosan nem lesz így. Ehhez képest az ellenzéki képviselők azt látják, hogy az égadta világon semmi nem változott. Azt, hogy a kormány az egyeztetési kötelezettségeinek a jogszabályok benyújtásakor általában nem tesz eleget, már mint egy rossz gyakorlatot sajnos kénytelenek voltunk elfogadni; nem akceptálni, de elfogadni, hogy ez így van. Az azonban, hogy egy olyan komoly jogszabály, mint az új büntetés-végrehajtási törvény, olyan előkészítetlen módon kerül kodifikációs szempontból a Ház elé, hogy azt módosító javaslatok tucatjaival kell korrigálni, méghozzá nem egy körben, hanem öt körben, egész egyszerűen elfogadhatatlan. Azt mondtuk és azt mondom most is, hogy ez nem minőségi jogalkotás, ez az Igazságügyi Minisztérium szégyene. Államtitkár úr azt mondta, és azzal utasította vissza ezt, hogy ennek a javaslatnak az előkészítését jórészt még az előző kormány végezte, no nem az előző Orbán-kormány, hanem az előző szocialista kormány. Tisztelt államtitkár úr, most is azt mondom, amit a bizottsági vitában is mondtunk, hogy ez lehetséges, éppen ezért ennek a büntetés-végrehajtási kódexnek nagyon sok tartalmi elemével egyet tudunk érteni, ezt támogatni tudjuk. De azt egész egyszerűen groteszknek tartom, hogy öt év kormányzás után a kodifikációs hibákat ért kritikára válaszul egy öt évvel korábbi kormány kodifikációs munkájára mutogat vissza az igazságügyi államtitkár. Tisztelt képviselőtársaim, lehet, hogy akkor volt egy normaszöveg-tervezet, lehet, hogy volt egy koncepciótervezet, de az, hogy ez hogyan kerül benyújtásra az Országgyűlés elé, nem a korábbi kormány felelőssége, hanem annak a kormánynak a felelőssége, amelyik ezt előterjeszti. És ha ilyen mértékben hibásan terjeszti elő, akkor nem tud válasz lenni erre az, hogy öt évvel ezelőtt ezzel a témával már foglalkozott egy korábbi kormányzat. Ez, tisztelt államtitkár úr, az önök felelőssége és az önök hibája. Azt tehát, hogy önök nem tudnak, nem képesek kodifikálni, ez a módosító javaslat nagyon eklatánsan példázza. Ez volt talán a legnagyobb vita a Törvényalkotási bizottságban. Ami a tartalmi kérdéseket illeti, arról Harangozó Tamás képviselőtársam a felszólalásában fog majd beszélni. Én azonban szeretném még egyszer itt az asztalra tenni, hogy jó lenne a kormánynak átgondolnia azt, hogy a társadalmi és a szakmai egyeztetéseket megfelelőképpen folytatja-e le. Nem véletlenül írja elő jogszabály, törvény azt, hogy ezt meg kell tenni, ugyanis az embert nemcsak hátráltatja a nagy jogalkotási lendületben az, ha másoknak megküldi a javaslatát véleményezésre, hanem talán jó ötletekkel is tudnak szolgálni a szakmai szervezetek. [[18.20]] Azt pedig kifejezetten kérem szintén a jelen lévő, az Igazságügyi Minisztériumot képviselő államtitkár úrtól, hogy legyenek szívesek akkor benyújtani törvényjavaslatokat, amikor megfelelőképpen tudták azt előkészíteni. Az Országgyűlésnek ugyanis nem az a feladata, hogy kodifikációs, technikai hibákat javítgasson, méghozzá tucatjával, hanem az, hogy az esetlegesen itt felmerült politikai kérdéseket átvezesse a törvénybe. A törvényhozónak nem az a feladata, hogy a kodifikáció technikai feladatát elvégezze, hanem az, hogy a benyújtott törvényjavaslatok kapcsán politikai véleményt alakítson ki, és ha ez eltérő a benyújtott normaszövegtől, akkor ezt természetesen átvezesse. És az is természetesen feladata, hogy ha a kodifikáció során még néhány kisebb hibát észrevesz, akkor ezt korrigálja. De, tisztelt államtitkár úr, az nem megy, hogy a kormány az Országgyűlést tekinti kodifikációs háttérapparátusának! Mert ez így néz ki a mostani menetben, így néz ki ennél a törvényjavaslatnál. Amikor ötödik körben kell jogalkotási pontatlanságokat korrigálnia az Országgyűlésnek, akkor én azt gondolom, hogy önök félreértelmezik a saját szerepüket, félreértelmezik a saját apparátusuk feladatát, és félreértelmezik az Országgyűlés feladatkörét. Sem a plenáris ülésnek, sem a Törvényalkotási bizottságnak nem az a feladata, hogy az önök elrontott, slendrián munkáját kijavítsák. Én ezt a szemléletváltást melegen ajánlom az Igazságügyi Minisztériumnak. Most egy olyan miniszter van annak az élén, akit én egy komoly jogásznak tartok, talán lesz némi ráhatása, hogy másképp menjenek a jövőben a dolgok. Elnök úr, nagyon szépen köszönöm a szót. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kijelölt Igazságügyi bizottság kíván-e előadót állítani. [[Nincs jelentkező.]] Ilyet nem látok. Ebben az esetben most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Az időkereteket pedig majd a kijelzőkön láthatják ? immáron láthatják is.Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, elsőként Harangozó Tamás képviselő urat illeti, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ez a törvényjavaslat valóban nem újdonság a Ház előtt, hiszen a tavalyi évben ennek a vitája során már ugyanígy elmondtuk, előre felhívtuk a figyelmet, hogy ilyen terjedelmű javaslatot nem lehet lóhalálában a parlamentben elfogadni, és idő és türelem kéne ahhoz, hogy egy ekkora kódexet alaposan átgondolva és szakmailag előkészítve tudjunk elfogadni. Ekkor egyetlenegy módosító javaslatot nyújtottunk be a törvényhez, amelyet magam a vezérszónoklatban is tartalmi szempontból előremutatónak neveztem, és valóban egy olyan törvényerejű rendeletet vált fel ez a kódex, ami Magyarországon az utóbbi években vagy évtizedekben példaértékű. A törvényjavaslat előkészítetlensége okán, és ami talán még fontosabb ? ez most fog csak kiderülni majd, a hatálybalépése után ?, a hatálybalépéséhez szükséges anyagi és egyéb más eszközrendszer nem látható, nincs ilyen szempontból sem a törvény előkészítve, ezért azt kértük, hogy halasszák el ennek a törvénynek a hatálybalépését. Természetesen a kormány és a kormánypárti többség legyintett ránk, nem egészen egy év telt el, és láss csodát, itt tartunk, hogy ezt a törvényt a hatálybalépés előtt újra tárgyalja az Országgyűlés. Sőt, nemcsak hogy újra tárgyalja, de a paragrafusszámokban és egyébként a módosítás terjedelme tekintetében a javaslat majd’ kétharmadához hozzá kell nyúlni még a hatálybalépése előtt. Az indoklásban maga a kormány is elmondja, hogy erre azért van szükség, mert lefolytattak szakmai egyeztetéseket az elmúlt időszakban, amihez külön gratulálni tudunk, hogy a törvény elfogadása után sikerült szakmai megbeszéléseket, egyeztetéseket folytatniuk. Holott meggyőződésünk, hogy mind az igazságügyi területen, mind az igazságszolgáltatás területén, mind pedig a büntetés-végrehajtás területén Magyarország bővelkedik olyan szakemberekben, megfelelő szakmai hozzáértéssel rendelkezőkkel, akikkel egyeztetve a kormány ezeket a problémákat előre kiküszöbölhette volna.A jelenlegi törvénymódosítási javaslattal kapcsolatban is sajnos továbbra is fennáll ezen problémánk és felvetésünk. Ezért most is csak olyan módosító javaslatot nyújtottunk be, amit sajnos nem láttunk, hogy a kormány beismerne és támogatná, ami rendszerszinten választ ad arra a kérdésre, hogy a törvénymódosítási javaslat hatálybalépésére vajon felkészült-e a büntetés-végrehajtási szervezet, vajon felkészült-e az igazságszolgáltatás, és nem a hatálybalépés utáni napokban és hetekben kell majd újra a parlamentbe rohangászni a kormánynak, hogy rájöjjön, mekkora hibákat vétett.Két javaslatunk van. Az egyik az, hogy a kormány márciusig, a tavaszi ülésszakig nyújtson be egy olyan egyértelmű koncepciót és végrehajtási tervet, amely világosan megjelöli, hogy milyen eszközöket rendel hozzá; értsék jól: anyagi és fizikai eszközrendszert rendel hozzá ennek a törvénynek a végrehajtásához. Másrészt pedig, miután a kormány ma azt állítja, bár a kormány jelenleg tett ígéreteinek túl nagy súlyuk nincsen, hiszen napról napra mutatja be, hogy amit ígér, azt még egy napig sem tudja tartani, de ma azt ígéri, hogy jövő júniustól a rendvédelmi területen érezhető, akár 30 százalékos béremelés lesz. És ez érintené a büntetés-végrehajtás dolgozóit is, ezért azt kérjük és azt javasoljuk, hogy ez a törvény csak ezen béremelés után lépjen hatályba. Hiszen ezen törvényjavaslat rengeteg pluszfeladatot fog róni azokra a bv-dolgozókra, akik egyébként ma még a rendvédelmi szerveken belül is a legmegalázóbb és legkétségbeejtőbb körülmények között dolgoznak mind anyagilag, mind a fizikai munkakörülmények tekintetében.Ezért még egyszer amellett szeretnénk érvelni, hogy fogadják el azon módosítási javaslatainkat, ami a törvény hatálybalépése mellett világossá teszi, hogy a kormány milyen pluszforrásokat rendel ennek a törvénynek a végrehajtásához, ami így, magában pluszforrások nélkül lehet, hogy csak további gondot okoz. És olyan sürgős vagy egyik napról a másikra olyan törvénymódosításokat vonhat maga után, mint amit láttunk egyébként már szökött fegyencek kapcsán, vagy bármilyen más, az országban jogosan felháborodást keltő ügyekben. Most szólunk előre, ennek most lenne itt az ideje, és nem utólag. Egy. Kettő. Szeretnénk kérni, hogy a törvény azért is lépjen később hatályba, hogy azt a pluszfeladatrendszert, amit mindenféle, a törvényben lévő ellentételezés nélkül rónak egyébként a büntetés-végrehajtás területén dolgozó kollégák nyakába, ezeket a feladatokat akkor adják csak nekik, miután már a bérüket rendezték. És így világossá válhat számukra is, hogy a megélhetésük és a családjuk létfenntartása, mert náluk erről beszélünk, nem attól függ, hogy melyik hónapban mennyi túlórát güriznek, ahogy mondani szokták, akár a belüket kihajtva, hogy abból a kis pluszpénzből hazamenve egyébként a gyereknek az ebédjét be tudják fizetni vagy ruhát tudjanak nekik venni, mert az ő helyzetükben nagyjából ez a helyzet. Ilyen helyzetben nincs erkölcsi és jogi alapja a kormánynak ezekre az emberekre pluszfeladatot róni. Egyébként még egyszer rögzítem, mint ahogy a múltkor is, tartózkodni fogunk, mert a törvény szelleme és a módosítási javaslat iránya alapvetően jó irányba tett lépés, de a feltételek hiánya miatt nem tudjuk támogatni igen szavazatunkkal a törvényt, mert a hatálybalépése feltételei megítélésünk szerint nem állnak fönn. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon sok tanulság volt abban, amit az előttem szólók elmondtak. És bár néhány dologgal egyetértek, és ezt ki is fogom fejteni, azért felhívnám arra a figyelmet, hogy szerintem elég nagy baj, ha az MSZP megdicséri az előkészítés módját, illetve kiemeli azt, hogy még az MSZP-kormány idején készült el az a tervezet, ami kijelölte az irányvonalát az új bv-törvénynek. Ez önmagában nemcsak azért baj, mert mi mumust látnánk az MSZP-ben, és nem tudták a közbiztonsági problémákat megoldani, hanem hogy az az irány, amit ők jónak tartanak ? és sajnálom, hogy ezt kritika nélkül a jelenlegi Fidesz-kormányzat is elfogadta ?, nem jó, és nem oldja meg a jelenlegi büntetés-végrehajtási problémáinkat. [[18.30]] A probléma az, hogy önök egy nyugati típusú vagy észak-európai típusú büntetés-végrehajtásban hisznek, viszont a közbiztonság Magyarországon egyre inkább keleti tendenciákat vesz, egyre rosszabb lesz, az állam képtelen ? főleg bizonyos országrészekben, főleg a keleti országrészben ? az állampolgárok vagyonát és személyi biztonságát garantálni. Ha a bv-rendszerről beszélünk, akkor bizony a bv-rendszer is meghatározó eleme annak, hogy milyen a közbiztonság, hiszen ha abból indulunk ki ? és ez a fő koncepció, amivel nem értünk egyet ?, hogy mindenki, aki a börtönbe bekerül, meg akar javulni, meg akar változni, akkor alapvetően téves irányba indultunk el. Van egy része, igen, aki meg akar változni. Nekik minden segítséget meg kell adni. Hiszen azt is láthatjuk, hogy az elmúlt időszakban vagy az elmúlt évtizedekben, akik valóban szerettek volna változtatni az életvitelükön, miután kijöttek a börtönből, ők nem túl sok segítséget kaptak. Ez tényleg így van, és ezen változtatni kell. De átesni a ló túloldalára, hogy ettől kezdve úgy tekintjük, hogy mindenki, aki bekerült a börtönbe, ha kijön, akkor megváltozásra törekszik, ez egészen egyszerűen téves gondolkodás. Nagyon sokan vannak, akik igenis azzal a tudattal mennek be, hogy ha kijönnek, akkor onnan folytatják, ahol azt a letartóztatásukkor abbahagyták, és bizony nekik, az ő számukra a börtönnek elrettentőleg kell hatnia, tehát úgy gondoljuk, hogy az elrettentő erőnek is meg kell jelennie. Erről természetesen sokat vitatkoztunk a bv-törvény beterjesztésekor, nem ismételném meg az egész vitát. Azzal viszont egyet kell értenem, ami előttem elhangzott, hogy valóban essék szó arról, hogy a fogvatartók, a börtönőrök bérezése elfogadhatatlanul alacsony, és egy életpályamodell bevezetése itt is nagyon sürgető lenne. Én nagyon sok bv-intézményt meglátogattam, és beszéltem akár rabokkal is egyébként, a parancsnokokkal és az egyszerű bv-őrökkel is; a vezetők elmondták, hogy nagyon nagy probléma, hogy nem lehet ott tartani az embereket úgy, hogy adott esetben egy multinál pénztárosként többet keres valaki, és ott legalább az életét nem kell kockáztatnia, mert sok esetben akár az életét is kockáztatja az, aki börtönőrnek áll. Ebben tehát egyet tudunk érteni, és államtitkár urat is kérem, hogy sürgesse ? amennyire lehet ? a helyzet rendezését, úgy az életpályamodellnek, mint az ezzel kapcsolatos béremelésnek a megoldásával. De amiről nem esett szó, és nagyon fontos eleme ennek a javaslatnak, az a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés. Csodálkozom is, hogy az előttem szóló MSZP-sek nem mondták el, hiszen tulajdonképpen ez a javaslat azt tartalmazza, hogy eltörlik a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztést, bár önök ezt tagadják. De minek nevezzünk egy olyan rendszert, amely esetében 40 év után kétévente az ítéletek automatikus felülbírálata történik meg; és ezzel kapcsolatosan nem elég az, hogy egy kegyelmi kérvény indul el kétévente, hanem ? és itt a két éven van a hangsúlyt ? olybá tűnik annak, aki olvassa ezt a javaslatot, mintha az lenne a cél, hogy előbb-utóbb szabadítsuk ki a börtönből azokat az elkövetőket, akiket a legtöbb esetben ? nagyon helyesen - tényleges életfogytiglani ítéletre ítéltek. Ezzel kapcsolatosan azt is el kell mondjam újra ? mert az általános vitában is elhangzott ?, hogy valóban, a Fidesz tavasszal azzal kampányolt, hogy azért szavazzunk az európai parlamenti képviselőikre, mert a tényleges életfogytiglan intézményét meg szeretnék védeni. Hogy ez hogy jön az Európai Parlamenthez? Nem az Európai Parlament döntötte el, hogy ezt el kellene törölnünk, sokkal inkább az Európa Tanács felé kellene keresnünk a bajunk okozóját ? ha szabad így fogalmaznom ?, de a lényeg az, hogy a politikai üzenet az volt Orbán Viktor részéről is, hogy a tényleges életfogytiglani börtönbüntetés mellett kiállnak, de ezt sajnos nem tették meg. Egyébként hozzá kell tennem azt is, hogy múlt héten voltunk Pécsen az ottani jogi egyetem meghívásában ? a jelen lévő Bárándy Gergely képviselőtársunk és a jelen nem lévő Schiffer képviselőtársunk eljött ?, és nagyon sajnálom, hogy államtitkár úr nem tudta elfogadni ezt a meghívást. [[Dr. Répássy Róbert az ülésterem padozatára mutat.]] Igen, lehet, hogy államtitkár úr itt volt, de sajnos attól tartok, hogy elküldhetett volna a minisztérium vagy a Fidesz egy olyan embert, aki politikailag is tudta volna képviselni a témát, hiszen azzal, hogy önök a minisztériumba beosztott bírót küldenek el, úgy gondolom, politikailag nincs felhatalmazása, hogy megfelelő politikai vitát folytasson a témáról. Egyébként a vita nagyon érdekes és tartalmas volt. Nyilván a jelenlévők leszűrték a Fidesz párt hiányát. Úgy gondolom, jobb lett volna, ha akár ezen az alkalmon vagy előtte, vagy akár a jövőben is ezeket a vitákat le tudjuk folytatni.De lényeg, ami lényeg: úgy gondolom, hogy a magyar közbiztonsági helyzet és azok a súlyos bűncselekmények, amelyeket elkövettek itt az utóbbi időben, azok majdnem hogy a felelős döntéshozók, jogalkotók kötelességévé teszik, hogy a társadalmat megóvják ezektől az elkövetőktől. És igen, ha felmerülne az a kérdés, hogy el lehet-e venni a reményt az elkövetőktől ? és itt a legsúlyosabb elkövetőkről beszélünk, hiszen Strasbourgnak ez volt a fő pontja, hogy nem lehet elvenni valakitől a reményt, de mi ezzel nem értünk egyet. Aki például egy kisgyermeket megkínozva meg tud ölni, vagy akár idős emberek sérelmére többszöri gyilkosságokat el tud követni, az ő esetükben igenis úgy gondoljuk, hogy elvonható a remény, és ez az, ami talán visszatartó erővel bírhat a jövőben is. De legalább odáig el kellene jutnunk ? és ez a fő üzenet ?, hogy önök is mondják ki, hogy ezzel a döntéssel, ezzel a módosítással eltörlik a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztést, hiszen a kormányzati kommunikációban az jelent meg, hogy ez megtartásra kerül. Azt kell mondjam, hogy nem, és ezzel egyébként a jelenlévőkkel, Schiffer Andrással, ha jól emlékszem, Bárándy Gergely is egyetértett, hogy valójában ez a javaslat eltörli azt a tényleges életfogytiglant, ami jelen pillanatban szerepel a magyar jogszabályokban. Úgyhogy arra kérem államtitkár urat, hogy a jövőben hassanak oda, hogy a minisztérium is megfelelően partner legyen a társadalmi vagy akár jogi egyeztetések kapcsán, és ami ennél is fontosabb, hogy a közvéleményt ne tájékoztassák félre, és legalább vállalják fel a véleményüket. Ha ezt a javaslatot elfogadja az Országgyűlés, akkor megszűnik a tényleges életfogytiglani börtönbüntetés intézménye. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e valaki még élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Ebben az esetben a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e reagálni. [[Jelzésre:]] Répássy Róbert államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most már szerencsére sokadik alkalommal van módom felszólalni a vitában, ezért nagyjából ismerjük már egymás álláspontját, kollégáim segítségével azonban igyekeztem a vita lezárása előtt, így a vita végén összefoglalni a módosító indítványokról kialakított álláspontunkat, amelyet részben a bizottsági tárgyalás során, részben pedig most érintettek a képviselő urak. A törvényjavaslat benyújtásával kettős célja volt a kormánynak. Egyrészt az új büntetés-végrehajtási kódex újdonságaihoz kellett igazítani a kapcsolódó törvényeket. Körülbelül ? ha jól számoltam ? 22 törvényt érint kapcsolódó törvényként ez a törvényjavaslat, biztosítva ezáltal a jogrendszer koherenciáját. Másrészről cél volt, hogy a törvényjavaslat által bevezetett új rendelkezések a jogalkalmazók munkáját megkönnyítsék, a gyakorlatban dolgozó szakemberek észrevételeit és javaslatait úgy tegye a törvényjavaslat a joganyag részévé, hogy az egyben a nemzetközi követelményeknek való megfelelést is szolgálja. A törvényjavaslathoz a részletes vita során 12 képviselői módosító indítvány érkezett, és emellett az Országgyűlés Igazságügyi bizottságának részletes vitát lezáró módosító javaslata is benyújtásra került, valamint a Törvényalkotási bizottságnak is egy módosító javaslata került benyújtásra. [[18.40]] Mindenekelőtt az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatairól szeretnék szólni, amelyek kisebb, lényegében nyelvtani és szerkesztési hibákat korrigálnak, vesszőhibákat, elírásokat javítanak ki. Szeretném megjegyezni, ez a vita során többször előkerült, hogy miért kell ilyen sok pontban, ilyen nagy terjedelemben módosítani az eredeti törvényjavaslatot. Az Országgyűlés bizottságai most már azt a gyakorlatot folytatják, hogy még egy vessző, egy pont kijavítását is csak egy módosító indítvány formájában lehet megtenni. Korábban lett volna lehetőség arra, hogy ennél egyszerűbb módon is megváltoztassuk a szövegeket és az elírásokat pontosítsuk. Itt tehát, ahogy mondtam, ezeknek az Igazságügyi bizottság által benyújtott módosító javaslatoknak is a nagy része egyszerű elírási hiba korrigálása. Azonban van persze érdemi módosítás is. A 17. pont rögzíti, hogy az előzetes letartóztatásnál a kérelmet az ügyésznél kell benyújtani. A 19. pont felsorolja azokat az eseteket, amelyekben a döntést iratok alapján is meg lehet hozni, és kimondja, hogy bírósági titkár nem járhat el. A 24. pont fő szabályként rögzíti, hogy a bírósági titkár csak azokban az ügyekben járhat el, ahol törvény ezt nem tiltja. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatainak nagy része szintén technikai jellegű, a reintegrációs őrizet intézményével összefüggő kiegészítés. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának 1., 4., 5., 8. és 9. pontja a reintegrációs őrizet bevezetésével összefüggő érdemi kiegészítéseket, módosításokat tartalmaz. Itt a reintegrációs őrizet elrendelésének feltételeit újrafogalmazza a Törvényalkotási bizottság javaslata, szűkíti a reintegrációs őrizet alkalmazásának lehetőségét, és olyan garanciális elemeket határoz meg a reintegrációs őrizet alkalmazásánál, mint például azt a minimumot, amit a reintegrációs őrizet előtt kötelezően le kell töltenie az elítéltnek. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának 3. pontja az európai védelmi határozat elismeréséről szól. Erről Staudt képviselő úrral váltottunk néhány szót a bizottság ülésén. Az európai védelmi határozat elismeréséről és végrehajtásáról hozott határozattal szemben jogorvoslati lehetőséget teremt a javaslat. Itt szükséges kitérni arra, hogy Staudt képviselő úr azt javasolta, a jogorvoslat lehetősége ne csak az európai védelmi határozat elismeréséről és végrehajtásáról hozott határozattal szemben, hanem az elismerés és végrehajtás megtagadásáról hozott határozat ellen is adott legyen. E javaslatot azért nem tudjuk támogatni, mert a megtagadás csak taxatíve meghatározott okokból lehetséges, például az európai védelmi határozat alapjául szolgáló cselekmény a magyar törvény szerint nem bűncselekmény, vagy azt egészben vagy részben Magyarország területén követték el. Tehát olyan taxatíve meghatározott okok miatt lehet megtagadni, amelyek fennállása nem bírói mérlegeléstől függ. Az ilyen határozattal szemben nem indokolt jogorvoslati lehetőséget biztosítani. A törvényjavaslathoz benyújtott 12 képviselői módosító javaslattal kapcsolatban csak röviden szeretnék kitérni azokra a javaslatokra, amelyeket most is megemlítettek a képviselő urak. Bárándy Gergely és Harangozó Tamás T/1707/10. számú módosító indítványával a törvény hatálybalépését, pontosabban a büntetés-végrehajtási törvény hatálybalépését el kívánják halasztani. Itt térnék vissza arra a vitára, amit megelőlegezett Bárándy Gergely képviselő úr és Harangozó képviselő úr, hogy hogyan is történt a 2013-ban elfogadott büntetés-végrehajtási törvény előkészítése. Szeretnék idézni a bv-kódex 2013. november 27-ei általános vitájából Bárándy Gergelytől és Harangozó Tamástól. Bárándy Gergely képviselő úr többek között a következőket mondja: „Örülök annak, hogy a kormány figyelembe vette azt is, hogy eddig milyen előkészítő munka folyt, nemcsak e kormányzati ciklus alatt, hanem a korábbi kormányzati ciklusok alatt is ebben a témában. Figyelembe vette, hogy 2004-ben is volt tervezet, utána pedig, ha jól emlékszem, 2007 vagy 2008-ban. Ennek az eredményeit beépítette a törvénykönyvbe.” Azt mondja Bárándy képviselő úr, hogy egy komolyabb szakmai előkészítési folyamat eredményeképpen került a Ház elé a törvényjavaslat. Harangozó Tamás pedig így méltatta a törvényjavaslatot ? nem tudok más szavakat mondani ?, így méltatta: „A törvényjavaslat célja jól láthatóan nem a fideszes propagandagépezet kiszolgálása, hanem egy…” [[Megszólal egy mobiltelefon.]] Ez nem az enyém, ami csörög. Idézem újból: „A törvényjavaslat célja jól láthatóan nem a fideszes propagandagépezet kiszolgálása, hanem egy szakmai alapokon nyugvó, XXI. századi elvárásoknak megfelelő büntetés-végrehajtási kódex megalkotása volt. Ezért az erőfeszítésért elismerés illeti az előkészítésben közreműködő szakembereket, és mint ahogy arra már Bárándy képviselőtársam is rámutatott, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium nagyban támaszkodott az előző kormányzati ciklusban előkészített törvénytervezetekre, szakmai javaslatokra.” És még utána alapvetően progresszív szemléletűnek nevezi a törvényjavaslatot és a többi. [[Dr. Bárándy Gergely: Így igaz!]] Tehát lényegében Harangozó képviselő úr és Bárándy képviselő úr hosszasan dicsérték a törvényjavaslatot, annak azt a tulajdonságát, hogy 2013-ban a kormány épített még a szocialista kormányok előkészítő munkájára. Ezek után teljességgel érthetetlen volt, hogy miért tesznek javaslatot arra, hogy ne is lépjen hatályba a büntetés-végrehajtási törvény, hiszen az előkészítés ezek szerint több éven keresztül zajlott, több éven keresztül szakmai és civil szervezetek bevonásával is folyamatosan készítették elő a hosszú idő óta már megújításra szoruló büntetés-végrehajtási törvényerejű rendeletet. Valóban 2013-ban fejeződött be ez a munka, és 2013-ban terjesztette az Országgyűlés elé a kormány a javaslatot. Tehát méltánytalannak éreztem azt a kritikát, amit a törvény előkészítésével kapcsolatban a szemünkre hánytak a szocialista képviselő urak. Igaz, egyetlen példát sem tudtak mondani a hibákra, egyetlen érvük az volt, hogy túlságosan sok módosító javaslattal kellett korrigálni a törvényjavaslatot. De az előbb mondtam el, hogy e törvényjavaslatoknak a nagy része elírás pontosítása volt, vagy olyan módosító javaslatok, amelyek újonnan bevezetendő jogintézményeket, ilyen például a reintegrációs őrizet, kívánt pontosítani. A Törvényalkotási bizottság tehát jobbította a törvényjavaslatot mindenképpen, és nem azt szolgálta a módosító javaslat, nem azt a kritikát támasztotta alá, hogy ez a törvény nem tud hatályba lépni. Ezen a törvényjavaslaton egyébként számon kérni azt, hogy megvannak-e az új bv-kódex hatálybalépésének feltételei, ez természetesen szakmailag nem korrekt, hiszen mindannyian tudjuk, hogy a költségvetési törvényben, a BM fejezeténél kell biztosítani erre a hatálybalépésével összefüggő költségeket. Bízom benne, hogy az Országgyűlés olyan költségvetést fogad el, amely az új bv-kódex hatálybalépését zökkenőmentesen biztosítja egyévi felkészülés után. Köszönöm szépen a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Közlöm önökkel, hogy a szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes igazságügyi és magánjogi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott összegző jelentés és az összegző módosító javaslat házszabálytól eltéréssel lefolytatott vitája. Az előterjesztés T/1929. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1929/3. számon, az összegző jelentése pedig T/1929/4. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Mielőtt megadom a szót Vécsey László úrnak, a bizottság előadójának, megkérdezem, hogy a kisebbségi véleményt kívánja-e valaki ismertetni. [[Senki sem jelentkezik.]] Erre jelentkezőt nem látok. Ebben az esetben a bizottság előadójának, Vécsey László képviselő úrnak adom meg a szót. A maximum rendelkezésre álló időkerete 15 perc. Parancsoljon! [[18.50]]
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! [[Megszólal egy mobiltelefon.]] Telefonkattogás…
Képviselő úr, ne zavartassa magát, mondja el a bizottság álláspontját, ennyi zavart kibírunk.
Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2014. november 13-án az egyes igazságügyi és magánjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1929. számon benyújtott törvényjavaslatot megtárgyalta, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, nem szavazat nélkül és 7 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat csupán és mindösszesen a bizottság szövegpontosító javaslatait tartalmazta, és ezt az indítványt a szavazati arányból is kitetszően a bizottság lényegében egésze támogatta, ellenvélemény, ellenszavazat nem született ezzel kapcsolatban, sőt a törvény egészét, a törvénymódosítás egészét illetően ellenzéki támogató nyilatkozatok is megfogalmazódtak. A törvénymódosítás leghangsúlyosabb és leginkább érdeklődésre számot tartó eleme ? úgy gondolom, mondhatjuk ? a 3. § volt. Ez a 3. § a végrehajtási eljárással kapcsolatban eszközölt módosítások összefoglalása volt, és ezt a módosítást a régóta érzékelhető és igen nagy társadalmi igény alapvetően indokolta. Ez egyben az érdeklődést is indokolttá tette. A bizottságon belül ennek kapcsán hangzott el a legtöbb észrevétel. A valóban időszerű végrehajtási eljárással kapcsolatos szabályozás újragondolása, de legfőképpen a végrehajtók törvényszerű működésének hatékony ellenőrzése a módosításnak, ezen belül is a 3. §-nak a célja. Ennek a lehetőségét többek között ez az előttünk fekvő törvényjavaslat biztosítja. A bizottsági ülésen is elhangzott többek között az észrevételek között, hogy a miniszteri biztos kirendelését és az új végrehajtási rendszer kialakítását mind kormányoldalon, mind pedig ? a támogató módon megnyilvánuló ellenzéki hozzászólásokból kiderült ? ellenzéki oldalon is csupán átmeneti állapotnak tekintjük, hiszen ennek az új rendszernek a működés lesz a próbája, a működés során kell megmutassa, hogy mennyire alkalmas arra, hogy betöltse a kiszabott célt. A működés átvilágítását követően, a megszerzett tapasztalatokat leszűrve kell majd az Országgyűlésnek megnyugtatóan és véglegesen rendeznie a fennálló és nagyon sok ellentmondással, visszaélésekkel terhes helyzetet. A törvény egészéhez tehát nem fogalmazódtak meg ellenvélemények, ellenzéki részről is támogató nyilatkozatok hangzottak el, úgyhogy ehhez a törvénymódosításhoz a Törvényalkotási bizottság nevében kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm képviselő úrnak. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e most szólni. Répássy Róbert államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Két felvetésre szeretnék reagálni, amely az általános vita során, pontosabban a törvényjavaslat első olvasatos vitája során merült fel, és ha jól láttam, módosító indítvány formájában is visszaköszöntek ezek az ügyek. Az egyik javaslat Hiszékeny Dezső képviselő úr felvetése volt, ő azt javasolta, hogy a polgármester sorozatos törvénysértő mulasztása, törvénysértő tevékenysége ne a törvényszék hatáskörébe kerüljön, hanem a közigazgatási munkaügyi bírósághoz kerüljön ennek a kérdésnek az elbírálása. Mi úgy látjuk, és ezért nem támogattuk a módosító javaslatot, hogy a polgármester foglalkoztatási jogviszonya megszűnésének esetkörét szakmailag indokoltabb a többi foglalkoztatási jogviszony megszüntetéséhez hasonlóan munkaügyi, illetve szolgálati jogvitának tekinteni, ezért javasoljuk azt, hogy az ilyen vita jogi természete miatt a munkaügyi bíróság előtt folyjon, és ne a törvényszék hatáskörébe tartozzon. Szilágyi György jobbikos képviselő felvetette, hogy a polgármester tisztségéből való felfüggesztése miért kerül a törvényjavaslatba… [[Dr. Staudt Gábor: Ez a végrehajtós?]] Lehet, hogy… ? azt állítják a képviselőtársaim, hogy nem jó törvényjavaslathoz szólok hozzá, de igyekszem…
Tisztelt Államtitkár Úr! Tehát én mindenesetre felsorolom még egyszer, hogy milyen törvényről beszélünk. Az kétségtelen, hogy sajátos, ha nem ahhoz szól hozzá, mint ami a törvény: egyes igazságügyi és magánjogi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott összegző jelentés.
Elnök úr, elnézést kérek, képviselőtársaim észrevétele korrekt volt. Köszönöm szépen.
Értem. Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon örülök, ebből is láthatja, hogy az ellenzéknek van [[Derültség.]] jelentősége és súlya, az ellenzék pedig jelen pillanatban ellátta a szerepét. Én mindenesetre megadtam a szót abbéli hitemben, hogy ön akkor ehhez szól hozzá. Ön ezt akkor elfogadta, hogy mégse, így aztán folytatjuk a munkánkat. Most képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy ennek során képviselőcsoportonként 5 perc, a független képviselőknek pedig összesen 3 perc áll rendelkezésükre. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Elsőként Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Örülünk, hogy hozzájárulhatunk a parlament és a kormány hatékony működéséhez jelenlétünkkel és megjegyzéseinkkel. Ami a törvényjavaslatot illeti: ezen törvényjavaslat azon üdítő kivételek egyike, sőt talán egyetlene ebben az ülésszakban ? no persze, nem a benyújtás körülményeiről beszélünk, hiszen a házszabálytól eltéréssel tárgyalta a Ház, és nem is értettük pontosan, hogy mire a nagy sietség ?, ahol államtitkár úr akkor még ehhez a törvényhez hozzászólva az általános vita végén, az első olvasatos vita végén maga ismerte be, miután az ellenzék minden pártja részéről szinte egyértelműen hangzott el, hogy ez a javaslat nem fog végleges és tartós megoldást adni; tehát beismerte államtitkár úr is, hogy ez egy nem végleges és nem tartós megoldás, hanem egy kezdő lépés egy olyan ügyben, ahol egyébként emberek tízezrei, százezrei szenvednek a végrehajtás miatt, és természetesen a végrehajtást kérők részéről is nagy az elégedetlenség. Miközben hírek és konkrét tapasztalatok vannak arról, hogy maga a végrehajtó szakma ? ha lehet így mondani ezt ma ? visszaélések és akár törvénysértések tucatjait vagy legalábbis ennek látszó cselekményeket végez. Ami az összegző módosító javaslatot illeti, ha jól emlékszem, talán jól emlékszem ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban, kizárólag szövegpontosító módosítások kerültek a bizottság elé. De azt ott a vitában is elmondtuk, és el szeretném mondani itt is még egyszer, hogy világosan rögzítsük: nem tudunk igen szavazattal hozzájárulni akkor sem ennek a törvénynek az elfogadásához, noha mi magunk is úgy látjuk, hogy teljesen tarthatatlan állapot van a végrehajtói kamara és a végrehajtói szakma tekintetében, de ez a megoldás nem az a megoldás, amivel mi ebben a pillanatban vagy egyébként ebben a témakörben élnénk, ezért tartózkodni fogunk a törvény megszavazásánál, és szeretném mondani, a nem szavazattól is azért tartózkodunk, hogy világossá tegyük, hogy legalább valamilyen irányú lépést fontosnak tartunk. Mindeközben számtalan jogi és konkrét végrehajtási problémára hívtuk fel a figyelmet a vitában is, ezek módosító javaslat formájában a kormány részéről vagy a kormánypártok részéről nem jelentek meg. A házszabálytól való eltérés egyébként szinte egynapos határidőt adott arra, hogy ellenzéki pártok módosító javaslatot nyújtsanak be, erre egyébként nem is került sor a mi részünkről sem. De szeretnénk még egyszer felhívni a figyelmet, hogy nagyon-nagyon reméljük, hogy ennek a miniszteri biztosnak, mint ahogy azt a vitában is elmondtam, átmeneti jelleggel történő alkalmazása nem a végleges megoldás, és nagyon reméljük, hogy más területek rossz tapasztalatai alapján nem arról van szó, hogy a kormány egy miniszteri biztos személyében gyakorlatilag egy óriási, többmilliárdos piac feltérképezésére kívánja felhasználni ezt a törvénymódosítási javaslatot. [[19.00]] Reméljük, nem arról van szó, hogy üzleti és egyéb megfontolások miatt kívánnak egyébként ezen a területen a kormánynak ilyen típusú beleszólási lehetőséget adni, hanem valóban azért, hogy a visszaéléseket, a törvénytelenségeket megszüntessék, a szakma szabályait betartassák, és leginkább ? és ez lenne a legfontosabb ? a végrehajtással érintett emberek életét kiszámíthatóvá és tisztességes eljárásban zajlóvá tudják alakítani, a végrehajtást kérők számára pedig garanciát tudjanak adni, hogy ez a jogintézmény, ami ? egyébként államtitkár úr is jól mondta ? egy nagyon fontos bizalmi jogintézmény, a helyére kerüljön Magyarországon.Nagyon reméljük, hogy a törvényjavaslat megszavazásával nem az egyébként rosszízű feltételezéseinknek lesz majd igaza, hanem annak, hogy a kormánynak valóban ez egy első lépése volt, és a koncepcionálisan is átgondolt és végleges megoldást jelentő törvényjavaslatot is előbb-utóbb láthatjuk a Ház színe előtt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Most normál szót kérő felszólalások következnek. Elsőként Staudt Gábor képviselő úr következik, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Lukács képviselőtársammal megosztanánk a felszólalási időkeretet. Nagyon örülök neki, hogy államtitkár úr is csak egy kezdő lépésnek, egy átmeneti lépésnek tartja azt, amit ide beterjesztettek. Én itt az MSZP véleményét nehezen értettem meg, hiszen ha ők elfogadják azt, hogy a jelenlegi rendszernél mégiscsak jobb ez, amit beterjesztettek, vagy egy kicsit a helyzet tisztázása felé megy, akkor nyugodtan támogathatnák is. Mi is támogatni fogjuk. Nem minden elemében jó szívvel, ezt el kell mondjam, államtitkár úr, hiszen jól tudja azt, hogy mi az állami rendszer mellett vagyunk. Úgy gondoljuk, hogy az államnak kötelező közfeladatként kellene a bírósági végrehajtást ellátnia. Ehhez képest ha egy szigorúbb kontrollt gyakorolnak, és egy miniszteri biztost kineveznek, ezek szerint átmenetileg, ez természetesen a jelenlegi helyzetben valamiféle áttekinthetőbb vagy szigorúbb rendszert hozhat, de nem látjuk azt, hogy ez valójában megoldaná a problémát. Nagyon bízunk benne egyébként, hogy ezt önök is be fogják látni, és ebbe az irányba fognak elindulni. Jelenleg sajnálatos módon gazdasági vágóhídként működik a bírósági végrehajtások rendszere, az önálló bírósági végrehajtók ténykedése. Ha valaki ebbe bekerül, nagyon kevés esélye van arra, hogy olyan módon kerüljön ki ebből, hogy ne mindenét elveszítve, teljesen megnyomorodva kerüljön ki a végén.Az is igaz, hogy sok esetben ? és ez egy fő pont ? magának a végrehajtónak a munkadíja akadályozza azt, hogy egyezség jöhessen létre a két fél között, mondjuk, egy hitelintézet és az adós között. Ha államtitkár úr tud egy másik rendszert, vagy jogszabályi megoldást tud arra a felvetett problémára, amit többször elmondtunk, és újra meg fogom ismételni, akkor mondja meg. Szerintünk az állami rendszer lenne az. Nem arról van szó, hogy a munkadíjat elvitatnánk bárkitől, aki megdolgozott érte, de mi van akkor, ha van egy 20 milliós követelés, amit mondjuk, a bank is leenged 15-re vagy 10-re, azt mondja az adós, hogy jó, ezt ki tudom fizetni, megoldom valahogy, de ebben az esetben megjelenik majd a végrehajtó, és azt fogja mondani a hatályos törvények alapján, hogy igaz, hogy 10 millió forintban megállapodott a bank és az adósa, de ő 20 millió forint után fogja kérni az ő munkadíját és az egyéb jutalékait, miközben csak 10 millió forint kerül majd megtérülésre, és ebben mind a két fél megegyezett volna.Sok esetben ezért nem jön létre a megegyezés, és sok esetben ezért válik sokkal rosszabbá az adósok helyzete. Miért van az, hogy egy köztes fél betolakodhat a két fél, az adós, illetve a bank közé, és ő mondhatja meg, hogy lesz-e megállapodás vagy nem? Ezen gondolkodjanak el, államtitkár úr! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Lukács László György képviselő úré a hozzászólás lehetősége. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Örülünk neki, hogy beismerte a kormány, hogy mégiscsak gond volt a végrehajtók területén. Örülünk, hogy belátták azt, hogy amit már évek óta mondunk, az egy valós probléma. Annak is külön örülünk, hogy egyébként a felügyeletet elhatározták, de ahogy egyébként Staudt Gábor képviselőtársam is mondta, mi csak félig vagyunk elégedettek ezzel a rendszerrel, bár tudjuk, hogy ez csak egy meghatározott ideig fog így működni, hiszen egy tapasztalatszerzésről szól. De mi továbbra is azt mondjuk, és bízzanak bennünk határozottan, hogy érdemes lenne a kormánynak eldönteni, melyik rendszer mellé teszi le a voksát, hibrid rendszert akar, ahogy most egyébként felállított egy hibrid rendszert, vagy egy teljesen egységes rendszert szeretne, és ebben az esetben egy állami feladatként aposztrofálná a végrehajtást, hiszen erre van szükség. Örülünk tehát a felügyeletnek, és örülünk, hogy eszükbe jutott, igaz, egy kicsit megkésve, a végrehajtók elszámoltatása, ugyanis az is nagyon fontos. Ha ez az első, kezdő lépés a végrehajtók elszámoltatása felé, akkor hát lépjünk erre az útra, de mi úgy gondoljuk, hogy azért ennél sokkal többet is tehet a kormány ezen a téren. A másik, ami az általános vitában elhangzott már, és én többször ostoroztam, továbbra sem látom, pedig reméltem, hogy majd a Törvényalkotási bizottságban talán letisztulnak, vagy érkeznek hozzá olyan módosítók, amelyek letisztítják azt a nyelvezetet, ami az európai uniós megfelelésből került elő, ez pedig az úgynevezett európai uniós távoltartási határozat átültetése, illetve az alkalmazása. Még mindig nagyon nehézkes, még mindig nagyon nehezen érthető az, ahogy a magyar jog transzformálja ezeket a kötelezettségeket vagy azokat a rendeleteket, irányelveket, amelyeket át szeretnénk ültetni. Volt szerencsénk most egy delegációval az Európai Unió intézményei felől tájékozódni. Úgy látszik, ott sem értik azt, hogy mennyiben kell lényegre törően fogalmazni, de úgy látszik, a kormánynak sem sikerül ezt minden esetben transzformálnia. Így hát úgy gondolom, hogy ami elhangzott, és amit Staudt Gábor elmondott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , támogatható az önök törvényjavaslata, azonban ennél többet várunk el a kormánytól. Köszönjük szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Ilyet nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Ezennel a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e most reagálni. [[Jelzésre:]] Répássy Róbert államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak nagyon röviden, ismét szeretném megköszönni azt a felhatalmazást, amivel az Országgyűlés várhatóan élni fog, hogy az igazságügyi miniszter alaposabban, az eddigieknél jóval alaposabban tudja felügyeleti jogát gyakorolni. A képviselő urak olyan kérdéseket vetnek fel általában a végrehajtók tevékenységével kapcsolatban, aminek jelen pillanatban egyébként nem közigazgatási kontrollja, hanem bírósági kontrollja van, tehát jelenleg a bírósági végrehajtók, az önálló bírósági végrehajtók tevékenységét szakmai szempontból, vagy ha úgy tetszik, törvényességi szempontból elsősorban a bíróság ellenőrzi. Természetesen itt lehet egy hangsúlyeltolódás az Igazságügyi Minisztérium irányába, és nekünk is valóban az a szándékunk, hogy az igazságügyi miniszter is a panaszokon keresztül, a panaszkezelésen keresztül a végrehajtók tevékenységével kapcsolatos felügyeleti jogát tudja gyakorolni, de részben és nagyobb részben továbbra is a bíróság fogja kontrollálni a végrehajtók tevékenységét. Ez valószínűleg azért is, azt kell mondjam, konstans eleme lesz a következő végrehajtási rendszernek, a mindenkori végrehajtási rendszernek, mert a bírósági végrehajtó tevékenysége nagyon szorosan összefügg a végrehajtás alapjául szolgáló bírói ítélettel és a bírói döntéssel. Tehát nem tudunk mást tenni, részben a bíróságot kell olyan helyzetbe hozni, hogy kontrollálni tudják a végrehajtókat, részben fegyelmi, etikai szempontból pedig a közigazgatást, tehát az Igazságügyi Minisztériumot kell ilyen helyzetbe hozni. Ilyen értelemben mindig is vegyes megoldás lesz a bírósági végrehajtók feletti felügyelet, a felettük lévő kontroll. A tevékenységüket részben a bíróság, részben pedig az igazságügyi miniszter fogja gyakorolni. Ez a javaslat elsősorban a kamara feletti felügyeleti jogkörrel kapcsolatos kérdéseket rendezi, illetve azt egy átmeneti időre rendezi, és ennek az átmeneti helyzetnek az lehet a következménye, hogy a következő év végére az Igazságügyi Minisztérium pontos képet kap arról, hogy a bírósági végrehajtói kamara milyen felügyeleti jogot, milyen hatósági jogköröket tudott gyakorolni, és él-e ezekkel a felügyeleti jogköreivel. Azt mondtam a Törvényalkotási bizottság ülésén, hogy készen állunk arra, hogy nem több mint egy év múlva, tehát 2015 második félévében megosszuk a bizottsággal, az országgyűlési képviselőkkel megosszuk a tapasztalatainkat, amit a bírósági végrehajtással kapcsolatban szerzünk. Ehhez nem tudunk másként hozzáférni, mint ilyen erős jogosítványokkal, mint ami a miniszteri biztos és az ő hatáskörei. Ezeket az erős jogosítványokat az Igazságügyi Minisztérium arra fogja felhasználni, hogy az Országgyűlés egy pontos képet kaphasson arról, hogy hogyan áll jelenleg a végrehajtás Magyarországon, és milyen megoldási javaslatunk van a felmerült problémákra. [[19.10]] Elismerve tehát a problémákat, de egyelőre egy átmeneti jellegű felhatalmazást kérve az Országgyűléstől, nyújtottuk be a törvényjavaslatot, és ezért kérem, hogy minél többen támogassák a törvényjavaslatot, hogy minél szélesebb felhatalmazás álljon a miniszteri biztos és az Igazságügyi Minisztérium tevékenysége mögött. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az Európai Területi Társulásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitájára a mai ülésünkön nem kerül sor, mivel a kormány T/1708/3. számon kérte a Törvényalkotási bizottság összehívását. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt kiegészítő jegyzőkönyve kihirdetéséről és az Európa Tanács Strasbourgban, 1999. január 27-én kelt korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményének kihirdetéséről szóló 2002. évi XLIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az azt összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/58. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A kijelölt Külügyi bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/58/4. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/58/6. számon, összegző jelentése pedig T/58/7. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának az ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. november 13-ai ülésén megtárgyalta az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt kiegészítő jegyzőkönyve kihirdetéséről és az Európa Tanács Strasbourgban, 1999. január 27-én kelt korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményének kihirdetéséről szóló 2002. évi XLIX. törvény módosításáról szóló T/58. számú törvényjavaslatot. A bizottsági ülés során a tagok vitát folytattak a Külügyi bizottság főként kodifikációs pontosításokat tartalmazó módosító javaslatáról, amelyet bizottságunk egyhangúlag támogatott. Ezen túlmenően a Törvényalkotási bizottság is módosító szándékot fogalmazott meg, mely módosító javaslat tartalma a Külügyi bizottság pontosításaira irányul. Az egyezmény nemzetközi együttműködéssel foglalkozó IV. fejezete azt a célt szolgálja, hogy a szerződő felek a lehető legszélesebb körben együttműködjenek egymással a korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás, illetve eljárás során. Ennek keretében kölcsönös jogsegélyt nyújtanak egymásnak, és az ilyen jogsegélyre irányuló megkereséseket néhány kivételtől eltekintve nem utasíthatják vissza.A kormány elkötelezett a korrupció elleni küzdelem mellett, és mivel a szóban forgó kiegészítő jegyzőkönyv hozzájárul az egyezmény teljesebbé tételéhez, ezért támogattuk annak elfogadását. A bizottság az összegző módosító javaslatot és a jelentést is egyhangúlag támogatta. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm képviselő úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, kíván-e most szólni. [[Dr. Kontrát Károly: A vitát követően szeretnék.]] Jelzi, köszönöm szépen, hogy a későbbiekben. Ebben az esetben megkérdezem, a kijelölt Külügyi bizottság kíván-e előadót állítani. [[Nincs jelzés.]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Az időkeretet a kivetítőkön látják, előre bejelentett felszólalót azonban nem. Megkérdezem önöktől, hogy kíván-e bárki is hozzászólni az előterjesztéshez. [[Nincs jelzés.]] Nem. Ebben az esetben, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Államtitkár urat ismételten megkérdezem, hogy kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/58. számú törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági módosító javaslatot támogassa. A korrupcióval szemben zéró tolerancia van, ezért nagyon fontos, hogy ezt a javaslatot minél nagyobb többséggel fogadja el a parlament, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a javaslatot támogassa. Köszönöm szépen.
Államtitkár úrnak megköszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes önkormányzatokat érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Rogán Antal képviselő úr és más képviselők önálló indítványa T/1919. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A kijelölt Igazságügyi bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/1919/17. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1919/19. számon, összegző jelentése pedig T/1919/20. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ágh Péter úrnak, a bizottság előadójának. Én megadtam, de ő nem vette át, azon oknál fogva, hogy nincsen jelen.A kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót ezennel Staudt Gábor képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Elmondanám a bizottságban kialakult kisebbségi véleményt, és természetesen utána még elmondanánk a Jobbik felszólalási időkeretében is a további hozzáfűznivalónkat. A bizottságban felmerült az, hogy némi fideszes belharc bontakozott ki a módosító javaslatok benyújtása során. Gondolhatok itt arra a javaslatra, amely belekerült először a törvénybe, a megyei önkormányzat székhelyéről szólt volna, és arról szólt volna, hogy a megyeszékhely település területén kellett volna ezt meghatározni. Úgy tűnt, hogy ez Nógrád megyére lett kitalálva, és az ottani belharcokat mintha a parlamentben kívánnák eldönteni. És mit ad isten: visszavonásra került ez a javaslat. Természetesen ezt üdvözölni is lehetne, de akkor nem értjük, hogy eleve miért került megfogalmazásra. Erről sajnos a bizottságban semmiféle háttér-információt nem kaptunk. Egyébként így, ebben a formában akkor bárhol meg lehet határozni a megyeszékhelyet. Annyi egyébként elhangzott a bizottságban, hogy pontos legyek, hogy általában a megyeszékhelyek területe nem tartozik ide, választójogi szempontból külön szavaznak ott a vezetőkre, tehát ez indokolhatja, hogy adott esetben ezt a módosítást megteszik.A másik, ami viszont talán ennél érdemibb, és szintén visszavonásra került, az nem más, mint az alapkutatási, alkalmazott kutatási és kísérleti fejlesztési támogatásoknak, adókedvezményeknek a lehetősége. Arról van szó, hogy az önkormányzat rendeletében ilyen kedvezményeket adhatott volna, ha a javaslat végigmegy. Mi ezt ebben a formában nem támogattuk volna, viszont azzal a kitétellel, hogy ez a kis- és középvállalkozások számára legyen elérhető, már támogathatónak tartottuk volna. Hiszen fontos azt látni, hogy a nagy cégek, főleg a multicégek kutatás-fejlesztési tevékenységet eddig is végeztek vagy sok esetben végeztek, számukra egy korlátlan adókedvezmény nyújtása nem feltétlenül lenne indokolt, de a kis- és középvállalkozásoknak, akik legkevésbé voltak jelen a kutatás-fejlesztés területén, számukra viszont ez egy nagyon jó ösztönző erő lehetett volna. Sajnáljuk, hogy nem a Jobbik módosító javaslatait fogadták el, és az egész passzust törlik. [[19.20]] Természetesen a bizottságban az is elhangzott, hogy nem jó a szabályokat ? ami az összeférhetetlenségi szabályokat illeti a képviselők esetében vagy akár a polgármesterek díjazását ? a választások után bevezetni, és olyan formában bevezetni, hogy az nem a következő önkormányzati választások esetében lép majd hatályba. Tehát hogyha ezt megtették volna, vagy meg kívánták tenni, akkor vagy még idén, az önkormányzati választások előtt kellett volna megtenni, ezáltal lehetőséget nyújtva arra, hogy akár olyan emberek is elinduljanak önkormányzati képviselői vagy polgármesteri pozíciókért, akik a jelenlegi szabályok miatt nem tették ezt meg, erre sajnos nem került lehetőség; vagy hogyha már most tették meg, vagy most módosítják, akkor azt 2019-től kellett volna hatályba léptetni. Nagyjából a kisebbségi véleményeket így tudom összefoglalni, és természetesen folytatjuk még a felszólalási időnkben. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen a képviselő úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztők nevében László Tamás képviselő úr jelezte, hogy kíván szólni a Fidesz-képviselőcsoportból. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatával egyetértek, mind a helyi adókról szóló törvénymódosítás elhagyásával, a megyei önkormányzat székhelyének elhagyásával és az összeférhetetlenségi szabályok módosításával kapcsolatban. Kérem ezek támogatását, és egyben fölhívom a figyelmet arra, hogy az összegző módosító javaslat 2., 3., 4. és 5. pontja a törvényjavaslat sarkalatos rendelkezéseit érinti, ezért kétharmados igen szavazat szükséges a jelen lévő képviselőket illetően. Köszönöm a szót.
Tisztelt képviselő úr, köszönöm szépen, és egyben tájékoztatom, hogy mintegy 9 perc áll rendelkezésére, hogyha szükségét érzi, a vita végén még hozzászólhat előterjesztőként.Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány nevében kíván-e valaki most felszólalni. Államtitkár úr!
Támogatjuk a módosításokat.
Értem, köszönöm szépen, akkor majd a későbbiekben, hogyha gondolja. Megkérdezem, a kijelölt Igazságügyi bizottság kíván-e előadót állítani. [[Nincs jelzés.]] Ilyen jelzést nem látok. Ebben az esetben, tisztelt Országgyűlés, most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során, jelzem önöknek, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Előre bejelentett felszólalók és normál szót kérők is vannak. Elsőként az előre bejelentett felszólalók következnek [[Hegedűs Lorántné az ülésterembe érkezik.]] , és megadom a szót Hegedűs Lorántnénak, a Jobbik képviselőcsoportjából, hogy a mikrofonját föltűzve éljen a felszólalás lehetőségével. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az összeférhetetlenségi törvény kapcsán ? elnézést, csak elveszem a kollégától az összegző javaslatot ?, már az összeférhetetlenségi előírásokat módosító…
Képviselő asszony, szívesen megadom a lehetőséget, hogy kilihegje magát, és addig párttársa, Staudt Gábor képviselő úr tud élni a lehetőséggel. Ha ezzel nem kíván élni, akkor szóljon.
Köszönöm, elnök úr, már megérkeztem, úgyhogy el tudom mondani. Elnézést kérek, egy megbeszélésről kellett, hogy visszarohanjak ide a Ház elé. Tehát már a vita során kifejtettük azon álláspontunkat, hogy mennyire nem tartjuk méltányosnak azt a helyzetet, amit önök teremtettek, nevezetesen, hogy az összeférhetetlenségi időszakban, amikor az önkormányzati képviselőknek nyilatkozniuk kell arról, hogy összeférhetetlenségi tiltások alá esnek-e vagy sem, tehát van-e olyan más keresőtevékenységük, ami alapján ők egyébként önkormányzati tisztséget nem tölthetnének be, önök pont ez alatt az időszak alatt változtatják meg hirtelen, sebbel-lobbal az erre vonatkozó jogi előírásokat. Én azt gondolom ? sajnálatos módon láttuk az összegző módosító indítványokat, illetve magát a javaslatot ?, hogy e tekintetben nem fogadták meg a tanácsainkat, hogy ez egy rendkívül visszatetsző hozzáállás, amit önök képviselnek, és nem egy európai joggyakorlat, hogy még időközben, játék közben változtatjuk a játékszabályokat. Ahogy akkor fogalmaztam, a kaput mozgóvá tesszük, és mindig éppen oda toljuk, ahonnan érkezik a labda. Ezáltal, egyebekben én úgy gondolom, hogy bizonyos értelemben önök a visszamenőleges jogalkotás Alaptörvénybe ütköző gyakorlatát is megvalósítják, hiszen ? hogy egy konkrét példával éljek ? van, mondjuk, egy óvodavezető, akivel szemben most az összeférhetetlenséget önök feloldják, aki esetleg elindult volna a választásokon, de mivel azt gondolta, hogy ha esetleg nyerne, úgyis összeférhetetlen lenne ez a kettő dolog egymás mellett, a képviselőség és mondjuk, az óvoda vezetése, már el se indult a választásokon, hiszen nem akart ilyen méltatlan helyzetbe kerülni, hogy választania kelljen. De nyilván önök azokat, akiket mint Fidesz-szimpatizánsokat szerettek volna ezen pozíciókban látni, nyilván értesítették, hogy nyugodtan elindulhatnak, mert úgyis majd ez a kérdés lesz rendezve. Én azt gondolom, hogy ez rendkívül méltatlan, és szeretném kérni az államtitkár urat továbbra is, hogy fontolja meg ezeket az erre vonatkozó paragrafusokat, és töröltesse a törvényből. Ami egyébként jó lett volna, és amivel kapcsolatban mi is nyújtottunk be törvényjavaslat-módosítást, sőt módosító indítványt, nevezetesen például a helyi adókkal kapcsolatos előterjesztés, ami a 2,5 millió forintos adóalap kapcsán a mentességet biztosította volna, mint ahogy ezt eddig is tette a törvény, de utána beillesztette azt a lehetőséget is, hogy alapkutatást, alkalmazott kutatást vagy kísérleti fejlesztést végző cégeknél is lehessen ilyenfajta adókedvezményt biztosítani. Mi azt javasoltuk, hogy ez egy jó gondolat, csak ne mindenkire terjesszük ki, hanem csak a kis- és középvállalkozókra, tehát jellemzően magyar cégeket próbáljunk előnyben részesíteni. Ezek után önök törlik az egész javaslatot, nem értjük, hogy miért. Vajon akkor miért volt egyáltalában szükség ezen paragrafus előterjesztésére az önök részéről? Tehát a törléssel ilyen értelemben mi nem tudunk egyetérteni.A másik… ? most nagyon sajnálom, hogy az a képviselőtársunk nem volt itt, aki a korábbiakban nehezményezte, hogy én milyen módon szóltam hozzá ahhoz, hogy ne megyei jogú városban vagy a megyeszékhelyen legyen kijelölve a megyeháza helye, hanem lehessen ehhez képest máshogy dönteni. Ennek kapcsán azt mondtam el, hogy a Fidesz belső vitáit, amit Nógrád megyében kell hogy megéljenek az ottani képviselők, ne itt a Házon belül próbálják rendezni, de én egy szóval se mondtam, hogy az, amit előterjesztettek a törvényben, az ne volna jó. Sőt, én azt gondolom, hogy éppen azért, mert az a rendkívül furcsa helyzet állt elő Magyarországon, hogy a megye területéhez nem tartozik hozzá sok tekintetben a megyei jogú város sem például… ? tehát Magyarország területe gyakorlatilag megyékből és az azokban lévő lyukakból áll, és azon fölül vannak a megyei jogú városok, hogy ezt a kérdést tulajdonképpen rendezni kéne első körben. Második körben, ezzel összefüggésben pedig igen, meg lehetne adni a lehetőséget arra, hogy megyei közgyűlések ne csak megyei jogú városokban vagy megyeszékhely városokban ülésezhessenek, tehát ne csak ott lehessen a megyeháza. Ezek után önök ezt a paragrafust is törlésre ítélik. Nem igazán értem, hogy miért, valószínűleg azért, mert a Fideszen belüli házi vita most éppen ott tart, hogy ez ne is legyen előterjesztve. Most már ezek után tényleg valódi izgalommal várjuk, hogy mi lesz ennek a kimenetele, valójában hogyan fog erről a kérdésről a Ház dönteni. A többi, ezzel kapcsolatos gondolatainkat majd a képviselőtársam fogja kifejteni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most normál szót kérő felszólalók következnek. Elsőként megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, jelen vitaszakaszban nem annak van a helye, hogy az általános vitában elhangzott érveket ismételten elmondjuk, annyit azonban, én azt gondolom, hogy a házszabály is megenged és a gyakorlatunk is, hogy az ember felelevenítse azt, hogy ennek a törvényjavaslatnak a benyújtása ? ahogy az előttem szóló képviselő asszony is elmondta ? gyakorlatilag egy olyan folyamatnak a része, amelyik úgy kívánja átírni Magyarország közjogi és ? ennél konkrétabban ? önkormányzati rendszerét és az arra vonatkozó szabályokat, ahogy éppen aktuálisan a Fidesz aktuálpolitikai érdekeinek megfelel. [[19.30]] Megvárták, amíg a választások lezajlanak, és ehhez hozzáigazítják most azokat az összeférhetetlenségi szabályokat és egyéb más rendelkezéseket ? lásd például főpolgármesteri vétó ?, amelyek az önök számára biztosítják azt, hogy a hatalmat egyébként abban a Fővárosi Önkormányzatban is teljes mértékben birtokolni tudják, amit a régi szabályok szerint megnyerni sem tudtak volna. Ez is egy korábbi törvénymódosításuknak köszönhető, hogy egyáltalán többségük van abban az önkormányzatban. Olyan rendelkezések szerepelnek itt, tisztelt képviselőtársaim, amelyeket jobb lett volna és sokkal tisztességesebb lett volna az önkormányzati választások előtt megfogalmazni, hogy azok, akik jelöltként indulnak az önkormányzati választáson, tudják, mire számíthatnak.Ami azonban konkrétan idetartozik és a konkrét módosító javaslatokat, illetve a Törvényalkotási bizottság összegző jelentését illeti, az valóban a megyeszékhelyekre vonatkozó szabályozás. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyilván emlékeznek arra, hogy amikor Salgótarjánban elvesztették a polgármesteri széket, hirtelen akkor jutott eszükbe, hogy át kéne tenni egy olyan önkormányzathoz a megyeszékhelyet, illetve a megyei közgyűlés székhelyét, amelyik fideszes irányítás alatt áll, ahol fideszes polgármester nyerte meg az önkormányzati választást. Még véletlenül se az önkormányzati választások előtt jutott eszükbe, amikor nem lehetett tudni, hogy ki lesz ott a polgármester, hanem pont akkor ? mily véletlen egybeesés ?, amikor szocialista polgármester nyerte meg az önkormányzati választást. Majd utána nyilván a belső viszonyaikat tükrözi, hogy önök között is vita és veszekedés alakult ki arról, hogy hol is legyen a megyei önkormányzat, a megyei képviselő-testület székhelye. Az általános vitában az egyik képviselőtársunk, kormánypárti képviselő meglehetősen hevesen érvelt a mellett az álláspont mellett, hogy ugyan az eredeti előterjesztés azt tartalmazza, hogy mégis vissza kelljen helyezni Salgótarjánba a Nógrád megyei közgyűlés székhelyét, de ő már be is nyújtott egy erre vonatkozó módosító javaslatot, amelyik ezt a rendelkezését az előterjesztésnek kiemeli a törvényszövegből, és ezért az önkormányzat székhelye maradhat abban a városban, ahová önök az önkormányzati választások után áthelyezték. Aztán most, ha jól értem, akkor azt hallom a képviselőtársamtól, hogy mégse így lesz, hanem mégis marad úgy, ahogy az eredeti előterjesztésben van. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a jelenséggel két óriási probléma van. Az egyik, hogy önök ezt a rendelkezést is az aktuálpolitikai érdekeiknek megfelelően próbálják kezelni, és ide-oda helyezgetik az önkormányzat székhelyét attól függően, hogy önök nyertek vagy vesztettek egy adott településen; ez az egyik elvi probléma ezzel. A másik pedig az, hogy önök a saját belső vitáikat, a frakcióban vívott csatáikat itt kívánják megvívni az Országgyűlés plénuma előtt. Jó lenne, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt államtitkár úr, ha eldöntenék végre, hogy akkor most igen vagy nem, mert ez az egy lépés ide, egy oda; a múltkor, amikor benyújtották a törvényt, akkor úgy volt, hogy visszahelyezik, aztán a képviselő úr elmondja azt, hogy mégse, aztán most egy másik képviselő úr elmondja azt, hogy mégis. Szóval, államtitkár úr, hogy van ez?Szeretném megkérdezni: a kormány is így, mint a szélkakas, forog innen oda? Vagy önöknek van esetleg egy szakmai álláspontjuk is erről a kérdésről? Mert amikor az összegző jelentést vitatjuk, és az ebben szereplő javaslatot, akkor ? ha én jól értelmezem ? az azt jelenti és azt takarja, hogy mégsem kell visszahelyezni. Most meg a képviselőtársa azt mondta, hogy mégis vissza akarják helyezni. Államtitkár úr, hogy van ez? Megtisztelne azzal, ha elmondaná, hogy a kormánynak akkor mi ebben a szakmai álláspontja. Vagy a kormány is úgy változtatja az álláspontját, mint a szélkakas, ahogy éppen a frakción belüli többség alakul önöknél? És a kormánynak a szakmai álláspontja is aszerint alakul, ahogy a politikai többség az önök frakciójában?Szóval, tisztelt képviselőtársaim, nemcsak a javaslattal volt alapvető probléma, hanem a módosító javaslat tartalmával és a módosító javaslat tárgyalásának metódusával is olyan problémák vetődnek fel, amelyek nem egyszerű szakmai kifogást kell hogy jelentsenek az ellenzék részéről, hanem egy olyan általános problémának a jeleiként kell értékelni, ami az önök kormányzását jellemzi: kapkodó, elfogadhatatlan, személyes érdekeket szolgáló, az önök személyes bosszúját szolgáló, és egyébként nem a közösség, hanem a Fidesz érdekét szolgáló törvénykezés az, ami itt a Ház falai között folyik. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Jó lenne, ha végre észhez térnének, és normális módon használnák a parlamentet, és normális módon képviselnék azokat az érdekeket, amelyeket a választópolgárok felhatalmazása alapján képviselniük kell. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Most normál szót kérő felszólalóként Staudt Gábor képviselő úr következik, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a maradék három percben egy kicsit Budapestről szóljak, és itt a végső szó, amit kimondhatunk a szavazás előtt, ennek a javaslatnak a szavazása előtt, rávilágítsa néhány elég érdekes körülményre a figyelmet. Elmondtuk, és Hegedűs Lorántné képviselőtársam elmondta, hogy változnak a szabályok, változtak országosan is és Budapesten is változtak. Elég arra gondolni, hogy a Fővárosi Közgyűlés feloszlatásához négyötödös többség fog kelleni a jövőben; erre megfelelő magyarázatot nem lehet adni, hacsak nem azt, hogy önök a saját embereikben sem bíznak. Annak a hibrid rendszernek, amit létrehoztak a fővárosban, ez a következménye, hogy ilyen ostobaságokat kell törvénybe iktatni, ez a következménye annak, hogy például nem közvetlenül választják meg a Fővárosi Közgyűlést. Ugyanez igaz a főpolgármesteri vétóra, ami sokkal erősebb lesz, mint a köztársasági elnöké, hiszen bármeddig tudja blokkolni egy rendelet elfogadását, egy fővárosi döntésnek az elfogadását a főpolgármester. Tehát hiába van, mondjuk, 80 százalékban egy közgyűlés, amely egyet akar, ha van egy főpolgármester, aki mást akar, akkor akár több cikluson is keresztül, ha őt választják meg, blokkolni tud döntéseket. Ez semmiképpen nem jó, és az sem jó, hogy egyébként növelik a főpolgármester juttatásait. Bár Orbán Viktor azt mondta itt a mai napon az Országgyűlésben, hogy nem változik semmi, de miniszteri juttatásokra is jogosult lesz a főpolgármester. Tehát azt kell mondjam, ha politikailag korrekt akarok lenni, hogy Orbán Viktor valószínűleg nem tájékozódott kellőképpen, hogy mik hangzottak el az önkormányzati kampányban. Itt meg lehetne említeni azt is, hogy akár ennek a vétónak, a főpolgármesteri vétónak az intézménye is csak egyfajta belebegtetett valami volt a kampányban, és Orbán Viktor nem mondta azt, hogy akárki is nyer, akkor ez a vétó meg fogja őt illetni. Tehát úgy tűnik, hogy ugyanúgy személyre alkalmazzák a jogszabályokat és hozzák meg a jogszabályokat. Tarlós Istvánnak megszavazták és megszavazzák ezt a vétót, de kíváncsi vagyok, ha például Bokros Lajos nyert volna, akkor ugyanígy korlátlan vétót adtak-e volna neki úgy, hogy egyébként önöknek többségük van a Fővárosi Közgyűlésben. Ha valaki úgy gondolja, hogy ezt önök megtették volna, akkor azt hiszem, nem a magyar politikai realitás talaján áll. Ebből viszont az is következik, hogy önök sajnos úgy változtatják a jogszabályokat kétharmaddal vagy akár 50 százalékkal ? mikor mire van szükség ?, hogy önöknek és a megválasztott képviselőiknek, polgármestereiknek, főpolgármesterüknek jó legyen, és teszik ezt néhány nappal az önkormányzati választás után. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan, semmi köze nincs a jogállami gondolkodáshoz és a jogállami törvényhozáshoz, és ezt a jövőben nagyon jó lenne befejezni. Nem fognak jól járni, ha ebbe az irányba mennek. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Szólásra jelentkezett Bárándy Gergely képviselő úr, MSZP. Parancsoljon! [[19.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Örömmel látom, hogy az előterjesztő visszaszállingózott a terembe. Kíváncsi lennék majd, hogy fog válaszolni a vitában elhangzottakra, amikor a két felszólaló országgyűlési képviselő véleményét nem hallotta, ugyanis kint telefonált a folyosón. Tisztelt Képviselőtársaim! Az, hogy az előterjesztő mond nekünk három mondatot a parlamenti vitában, majd fogja magát és úgy gondolja, hogy neki jobb dolga van, és kimegy innen, az számomra teljes mértékben elfogadhatatlan. Szeretném megkérdezni László Tamás képviselőtársamat, mondja már meg, hogy fog válaszolni arra, ami a vitában elhangzott. Úgy, hogy gondolom, le van írva előre legépelt szövegben az, hogy miként fog erre válaszolni, ahogy egyébként kormánypárti képviselőtársaim ezt általában szokták tenni, teljesen függetlenül attól, hogy egyébként a parlamenti vitában mi hangzik el. Ön, képviselő úr, nem tud érdemben válaszolni, ezt tudom önnek mondani, mert nem vett részt a parlamenti vitában. Elmondta a saját monológját két vagy három percben, majd pedig fogta magát és kiment ebből a teremből. Se az én érdemi felszólalásom nem hallotta, se Staudt képviselő úr felszólalását nem hallotta. Tisztelt Képviselő Úr! Én ezt a hozzáállást elfogadhatatlannak tartom. Nem tudom, hogy most a házszabályban ? ez az én hiányosságom ? hogy van, de a régi házszabály alapján előterjesztő hiányában biztos vagyok benne, hogy fel is kellett volna függeszteni ezt a vitát. Ön, képviselő úr, nem volt itt a teremben, és így nem fog tudni válaszolni a kérdésekre. Ezenkívül egyébként egyszer sem nyomott gombot, és azt a taktikát követi most is, amit a kormánypárti képviselők mindig tesznek. Ott van önnek 17 perce, ott van a KDNP-nek 8 perce. A KDNP nemcsak ebben a vitában, hanem az előző háromban-négyben sem szólalt meg, egyetlen másodpercet sem használt ki az időkeretéből. Ön, tisztelt képviselőtársam, szintén nem száll be ebbe a vitába, hanem majd az előterjesztői zárszó címén elmondja a véleményét úgy, hogy arra már nem lehet reagálni. Képviselő úr, szégyen, amit csinál, szégyen, amit csinálnak! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeret terhére bárki kíván-e még szólni. [[Nincs jelentkező.]] Ilyet nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem, hogy az előterjesztők részéről kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik: „Somogyország felszámolja magát, avagy Somogy megye népesedési katasztrófája V.” címmel. Öt perc áll rendelkezésére. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara Gazdaság- és Vállalkozáskutató Intézete „Új Magyar Exodus felé?” című tanulmányának adatsoraiból nagyon szomorú számításokat nyerhetünk. A különböző kalkulációk szerint megyénkből immár 16-40 ezer fő is Nyugaton keresheti boldogulását. Az egyre nagyobb méreteket öltő kivándorlással tetézett népesedési csőd eredményeként egyes, még csak nem is túlzottan pesszimista számítások szerint Somogy megye népessége 2050-re a 2011-es 316 ezerről akár 200 ezer főre is csökkenhet, amelynek mintegy a fele fog a cigánysághoz tartozni. Ugyanakkor addigra a munkaképes korú lakosságon belül már egyértelműen többségbe kerülnek, és a mostani iskolázottsági és foglalkoztatottsági adatok fényében ez szinte minden területre kiható súlyos problémákat fog generálni. Jelenleg az 55 ezer főnyi somogyi cigányság adja a 900 ezres magyarországi cigányság mintegy 6 százalékát. Ezt az arányt ? egyéb megbízható adatok híján ? 1980-ra is feltételezve és visszavetítve azt kapjuk, hogy az akkori körülbelül 20 ezer fős somogyi cigányság lélekszáma 34 év alatt mostanra 175 százalékkal növekedett. Ezzel gyökeresen ellentétes népesedési folyamat figyelhető meg az 1980-ban még 340 ezer főnyi nem cigány lakosság esetén, hiszen az ő populációjuk a három évtized alatt megdöbbentő 80 ezres fogyással mára 260 ezer főre zuhant, ami 24 százalékos csökkenést jelez. Nem nehéz belátni, hogy ilyen számok és ilyen arányok mellett a somogyi magyarság körében mostanra minden egyes születésre három-négy halálozás jut. A megye elvándorlást nem számító éves fogyása 2500 fő körül ingadozik, ez pedig mindenféle gyorsuló tendencia nélkül is ? amely gyorsuló negatív spirál elmaradását meglehetős optimizmus még csak hipotézis szintjén is feltételezni ? törvényszerűen százezres csökkenést fog eredményezni a XXI. század közepére. Gyanítható, hogy a somogyi cigányság születési rátájának csökkenése esetén is el fogja a számuk érni a mostani szint megközelítően dupláját, azaz a megye akkori összlakosságának felét, tehát mintegy 100 ezer főt. Ismét emlékeztetnék a demográfiai trendekben érvényesülő nehézségi erőre, hiszen látható volt, annak ellenére nőtt 1980-ig az ország lakossága, hogy már 1958-ban elégtelenre vált a születési arány. Szóval, ha a megye cigányságának zömét alkotó beások jobb integrációs mutatói következtében náluk is csökken a vállalt gyerekek száma, a fentebb vázolt folyamatokon már az sem fog sokat módosítani. „Vagyis annak a cigányságnak a vállaira helyeződne a lakosság túlnyomó részét kitevő idősek eltartása, amelynek 80 százaléka már a rendszerváltás óta csak állami segélyekből és családi pótlékból képes megélni maga is”, fogalmazta meg Pokol Béla professzor Európa végnapjai című könyvében brutális őszinteséggel azt a paradoxont, ami nem jelent mást, mint hogy a demográfiai csapda ajtaja rázáródott a megye, s nyilván idővel majd a Dél-Dunántúl, az ország, sőt az egész Kárpát-medence lakosságára. A megrázkódtatás minden bizonnyal apokaliptikus erejű lesz, és a népesedési kollapszus romjai maguk alá fogják temetni a helyi társadalom sok-sok magyar, valamint cigány tagját egyaránt. Pokol Béla kijelentése máris plasztikusabbá válik, ha figyelembe vesszük, hogy a szociológusok felmérései szerint a cigány népesség mintegy 37 százaléka tartozik a 0-14 éves korosztályba, míg a 2011. október 1-jei adatok szerint Somogy megye lakosságának csupán 14 százaléka volt gyermekkorú. S ne feledjük, hogy ez utóbbi összesített adatot jelent, ami magában foglalja a cigányságnak a magyarokénál jóval szélesebb, stabilabb alapzattal rendelkező korfáját. Tehát ha csak a magyarokat vizsgáljuk, akkor még a 14 százalékos eredménynél is lesújtóbb adatokkal találkozhatunk. De ezekről a sokkolóan brutális adatokról majd legközelebb. Köszönöm képviselőtársaim figyelmét. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr figyelmét meg arra hívom fel, hogy Magyarországon magyarokat és cigányokat így megkülönböztetni az én véleményem szerint nem lehet. Erre majd tisztelettel fölhívom a figyelmét. Most pedig napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László független képviselő úr: „Miért üzletel offshore-cégekkel a Magyar Nemzeti Bank?” címmel. Képviselő urat illeti a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Abban a sajátos helyzetben vagyunk, hogy néhány hónappal ezelőtt egy sokkoló hír látott napvilágot, miszerint a Magyar Nemzeti Bank 200 milliárd forinttal lényegében a saját belátása szerint gazdálkodva nekiállt különböző ügyleteket lebonyolítani. Egyik oldalról a pénzt kihelyezte olyan alapítványokba, amelyek a Magyar Nemzeti Bank vezetőinek a felfogása szerint hasznosak lehetnek, ezzel egyidejűleg kivonta a költségvetésbe történő befizetés lehetősége elől, és így lényegében ellentmond minden józan észnek, mert ahelyett, hogy különböző adónemeket tovább emelve cselekednek, ehelyett inkább ezt a pénzt felhasználva a magyar nép javára használták volna fel… ? ehelyett ezt magáncélra, lényegében magáncélra használják fel. Az indoklásban ésszerűséget felfedezni nem lehet, ezért azt gondolom, hogy konkrét esetekre vonatkozóan érdemi vizsgálatra van szükség. Érdemi vizsgálatra okot ad az ? és azt gondolom, hogy minősített cselekményként kell foglalkozni vele ?, ha a Magyar Nemzeti Bank úgy dönt, hogy igen jelentősen a korábban meghirdetett értéke felett ingatlant vásárol a jegybank. A médiából is közismert tény, hogy az elmúlt hetekben a tiszaroffi kastélyszálló mellett megvette a főváros egyik legdrágább irodaházát, az V. kerület, Bajcsy-Zsilinszky út 78. szám alatt álló, nemrég felújított Eiffel Palace-t 45,3 millió euróért, azaz sok milliárd forintért, és úgy vette ezt meg, hogy eközben a vételár nyilvánvalóan jóval a piaci érték felett van. [[19.50]] Ez abból is kitűnik, hogy gyakorlatilag az értékbecslés, illetve a korábban az eladással is foglalkozó ingatlanközvetítő ennél az árnál jóval alacsonyabban hirdette. Másfél milliárd forinttal fizetett többet a Magyar Nemzeti Bank azért, hogy ehhez az ingatlanhoz hozzájuthasson. És mindezt tette olyan körülmények között, hogy nem járt el körültekintően a Magyar Nemzeti Bank, mert a jogszabályi követelményeknek nem felelt meg az MNB az adásvétel kapcsán, hiszen az Eiffel Palace eladói gyakorlatilag nem ismertek pontosan, hiszen az Eiffel Palace Kft.-nek, az eladónak magánszemélyekig nem nyomon követhető offshore-cégek a tulajdonosai. Ennek megfelelően a magyar törvényeket nem tartja be a Magyar Nemzeti Bank.Tehát nem elég, hogy értéken felül vásárol, nem elég, hogy a tulajdonosai ismeretlenek, nem elég, hogy offshore-cégtől vásárol, eközben a Magyar Nemzeti Bank által elért eredményből, nyereségből elviszik a magyar nép elől, a magyar emberek elől mindazt a lehetőséget, ami egyébként a Magyar Nemzeti Bank költségvetésében szerepel. Fontos adalék, hogy az ingatlan vételára szempontjából egyébként a médiában is többször szereplő 5,1 millió eurós többlet, amelyért ezt az ingatlant megvásárolta a Magyar Nemzeti Bank, azt gondolom, teljesen nyilvánvaló.Éppen ezért a hatóságoknak közérdekből eljárást kellett volna már indítani, és erre is szeretném ezúttal felhívni a figyelmet. Ezért tisztelettel azt kezdeményezem, hogy a kormány gondolja végig és vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy ez ügyben lépéseket kíván-e tenni, illetve milyen lépéseket kíván tenni. Mert ennek alapján Matolcsy György, a jegybank elnöke nem járt el felelősségteljesen akkor, amikor ezeket az adásvételi szerződéseket megkötötte. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. A következő napirend utáni felszólalásunk Ikotity István képviselő úr kérdése körül forog. Neki adom meg a szót, 5 perc áll rendelkezésre: „Az új felsőoktatási stratégia kapcsán”. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Nemrég hozta nyilvánosságra a felsőoktatási államtitkárság az új stratégiáját: „Fokozatváltás a felsőoktatásban” címmel. A Lehet Más a Politika élt a társadalmi konzultáció lehetőségével, és megküldte észrevételeit a stratégiai anyag első változatához. Szeretnénk szélesebb körben is a nyilvánosság előtt megismertetni megjegyzéseinket. A következő levelet küldtük a felsőoktatási államtitkárságnak. „Az LMP üdvözli, hogy a felsőoktatási államtitkárság a közelmúltban nyilvánosságra hozta a felsőoktatás új stratégiáját: ’Fokozatváltás a felsőoktatásban’ címmel. Négy és fél év kormányzás után végre lehet az országnak hivatalos felsőoktatási koncepciója. Véleményünk szerint minél előbb szükség lenne egy, a felsőoktatás szereplői részéről is támogatott, a kormány által elfogadott koncepcióra. Hosszú távú stratégiai tervezés nélkül nincs sikeres felsőoktatás.Fontos pozitívumnak tartjuk, hogy a miniszterelnök által vizionált, általunk teljesen elhibázottnak vélt munkaalapú társadalommal szemben a koncepció, bár billeg, lényegében mégis a tudásalapú társadalom mellett foglal állást. Üdvözöljük az ambiciózus célok kitűzését, de reméljük, hogy a szükséges feltételek is rendelkezésre fognak állni ennek megvalósulásához. Nagyon fontosnak tartjuk azt is, hogy a stratégia elkötelezi magát a vidéki felsőoktatás megtartása mellett, illetve hogy minden hátrányos helyzetű régióban elérhetővé szeretne tenni valamilyen felsőoktatási szolgáltatást.A stratégia bizonyos részeivel azonban határozottan nem értünk egyet. Az LMP mindenképpen növelné a felsőoktatás állami támogatását, ezt hosszú távú célkitűzéssé tennénk, a jelenlegi költségvetési támogatás mértéke elégtelen. Nem értünk egyet azzal, hogy a stratégia adottságnak tekinti a meglévő infrastrukturális intézményi egyenlőtlenségeket, és ezekre akar építeni. Az LMP az egyenlőtlenségek kiegyenlítésére törekedne.Aggodalommal figyeljük az egyetemi oktatás, vezetés átalakításának terveit. Az LMP egyetért azzal, hogy minél több szereplőt kell bevonni a döntések előkészítésébe, beleértve a társadalmi-gazdasági környezet szereplőit, ugyanakkor a döntési kompetenciákat oda kell telepíteni, ahol a legtöbb információ áll rendelkezésre. Így értelemszerűen a stratégiai és a legfontosabb költségvetési döntéseket a fenntartónál, a konkrét gyakorlati döntéseket pedig a helyi egyetemi, főiskolai vezetésnél kell összpontosítani.Komoly hiányosságnak gondoljuk, hogy a stratégia nem beszél a közoktatási rendszerrel kapcsolatos elvárásairól. A felsőoktatásnak a közoktatási rendszerre kell épülnie, a hallgatók nem a semmiből kerülnek az egyetemekre, főiskolákra. Mindenképpen szükségesnek tartjuk a stratégia kiegészítését, egy külön közoktatási fejezet beemelését. Végül pedig komoly hiányosságnak tartjuk azt is, hogy a stratégia nem határoz meg konkrét célokat a felsőoktatási intézmények számát, a hallgatók számát, az állami finanszírozás vagy éppen a költségtérítés és állami finanszírozás arányát tekintve.Nem tudjuk meg, hogy a stratégia szerint több vagy kevesebb intézményre, több vagy kevesebb felvett hallgatóra, több vagy kevesebb állami finanszírozású férőhelyre van szükség, mi a kívánatos mérték, mi az elérendő cél. Érzékeljük, hogy ez a különböző lobbicsoportokkal való ütközés elkerülése miatt nem került be a stratégiába, ugyanakkor tarthatatlan, hogy állandóan külső tényezőkhöz kell igazítani a felsőoktatás céljait. Tarthatatlan, ha a felsőoktatásra fordított összegeket kidobott pénznek, gazdaságtalan és felesleges kiadásnak tartják.Összességében örülünk, hogy egy részletes és vitaképes koncepció született, amelyhez nekünk is lehetőségünk van már ebben a korai szakaszban hozzászólni, véleményünket leírni. Reményünket fejezzük ki, hogy végül olyan felsőoktatási stratégia születik, amely a rövid távú gazdasági érdekekkel szemben a tudásalapú társadalom és a hosszú távú felsőoktatás szereplőit folyamatosan bevonó tervezés mellett kötelezi el magát.”Eddig az LMP javaslatait tartalmazó levélrészlet. Azóta Palkovics László felsőoktatási államtitkár megköszönte javaslatainkat, és azt ígérte, hogy a stratégia releváns fejezeteiben meg fogják őket jeleníteni. Bizakodva várjuk a stratégia újabb változatát, és reményünket fejezzük ki, hogy a felsőoktatási államtitkárhoz hasonlóan a kormány többi tagja is lerakja a saját szakterületére vonatkozó hosszú távú stratégiáját. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik: „A kormány kiszámíthatatlan adó- és költségvetési politikájának vesztesei I.” címmel. Öt perc áll rendelkezésére, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A ma esti felszólalást azért kértem, mert amikor az adótörvényeket először elkezdtük vitatni, sőt egyáltalán megismerhettük a sajtón keresztül, illetve a benyújtott indítványt mi, képviselők megismerhettük, akkor még arról volt szó, hogy ez finomodni fog, és nem kell nekünk, ellenzéki képviselőknek aggódni, ahogy fogalmaztak kormánypárti miniszterek, államtitkárok, mert hiszen nem fog ez akkora problémát okozni az érintetteknek, mint ahogy mi azt feltételeztük. Hát, ma megtörtént, ugye, az adótörvények utolsó vitája, és azt látjuk, hogy ahol éppen módosult is az eredeti tervezethez képest a jogszabálytervezet, az inkább csak negatív értelemben; még inkább rontott a helyzeten, mint hogy javított volna. Én most idő hiányában két területre szeretnék kitérni. Az egyik az alapvető élelmiszerek 5 százalékos áfájára való áttérés, illetve ennek vitája. Hiszen a kormány, számomra egyébként nem meglepő módon, hiszen mégis csak szakemberekből áll, bizottsági ülésen, illetve szakmai fórumokon többször kiállt, és hangzatosan elmondta, hogy bizony ők is nagyon pártolnák ezt az 5 százalékos élelmiszeráfát. Itt szeretném még egyszer aláhúzni, hogy természetesen csak az alapvető élelmiszerekről beszélünk mi is, hiszen ez mégiscsak jót tenne az érintetteknek, jót tenne a termelőknek, jót tenne a fogyasztóknak. Ehhez képest mégsem lépték meg, hiszen a minisztériumok közötti vitában elvéreztek ezek az álláspontok, és győzött az a szemlélet, ami azt mondja, hogy a legszegényebb emberek megsarcolásának árán is, de bizony tartani kell ezt a magas adómértéket. Olyan indokokkal jöttek, ami a Jobbik számára elfogadhatatlan. Mi készítettünk erre egy javaslatot. Sőt, odáig kell visszamennem, hogy 2010-ben az egyik első jobbikos javaslat volt ez, hogy az alapvető élelmiszerek áfája 5 százalékra csökkenjen, és azóta is évről évre, időszakról időszakra benyújtjuk ezt a javaslatunkat, mindig változtatva, aktualizálva. [[20.00]] Hiszen elfogadjuk azt, hogy önök vannak kormányon, de azt nem fogadjuk el, hogy egy ilyen javaslatot, ami ennyi ember életén segítene, ne támogassák, holott a saját bevallásuk szerint, még egyszer azt mondom, önök azt mondták, hogy ez egy jó javaslat lenne. Mi tehát olyan termékköröket igyekeztünk kijelölni, ami természetes módon legfőképpen hazai előállítású, és azokat az embereket érinti, azok az emberek vásárolják leginkább, akiknek az anyagi helyzetén jelentősen segítene ez a javaslat.Ezzel ellentétben önök tavaly a sertésre vezettek be némi könnyítést, illetve ebben a javaslatban más nagytestű élő állatok ? a szarvasmarha, a juh és a kecske ? esetében is megjelenik az 5 százalékos termékkör. A saját bevallásuk szerint ez nem fog a fogyasztóknál jelentkezni, ezért mindenképpen felülvizsgálatra szeretném ezt javasolni, és hogy ezt a termékkört a felsoroltakon kívül is bőven lehetne még bővíteni, és a teljes alapvető élelmiszer-termékkörre szeretnénk, ha kiterjesztenék.Dr. Nagy István államtitkár úr azt mondta ezzel az üggyel kapcsolatban bizottsági ülésen, hogy ő a legnagyobb pártolója ennek a kérdéskörnek. Ezúton is biztatom államtitkár urat, hogy akkor vesse be minden lobbierejét, és a kiskeresetű magyar emberek érdekében próbáljuk meg ezt a javaslatot közösen átvinni.A másik témakört is érintettem már itt a Házban, de még egyszer szólnom kell róla, mert itt viszont konkrét ígéret volt azzal kapcsolatban, hogy átgondolják a stratégiájukat, és nem fogják kivégezni a magyar pálinkabérfőzdék jelentős részét. A ma véglegesített javaslat ? és ha jól tudom, holnap talán a Ház igent is fog rá nyomni, hiszen kormánypárti képviselők jelezték, hogy támogatják ?, az bizony azt tartalmazza, hogy a bérfőzdék egyharmada, és ez a szakma véleménye, egy éven belül be fog zárni, ha ezek a feltételek maradnak. Eddig nulla százalék volt ? most a pálinkáról beszélünk kifejezetten ? a jövedékiadó-mértéke ezen bérfőzött termékeknek. Az önök szabadságharca itt is elbukott Brüsszellel szemben, és ennek az lett az eredménye, hogy 1670 forint lesz az 50 százalékos alkoholtartalmú párlatnak a jövedékiadó-kötelezettsége, ami a nullához képest komoly előrelépés. Ha még hozzáadjuk azt, hogy a bérfőzdének is meg kell valamiből élnie ? nagyjából 1000 forint/literrel számolhatunk ?, akkor bizony ott tartunk, hogy lassan 3000 forintot kell elkérni majd egy főzetett pálinkáért, amit nyilvánvalóan a többség nem fog megtenni. Újra a zugfőzdék korszaka jöhet el, újra a silány minőség korszaka jöhet el, és egy ilyen nemes termék ? és azt hiszem, olyan hungarikumról beszélünk, amire mindannyian méltán vagyunk büszkék ? újra elindulhat a lejtőn. A Jobbik ezt is határozottan elutasítja, és kiáll a magyar pálinka szabadsága mellett. Vizsgálják meg azt a román változatot, ami állítólag ezt a problémát Brüsszellel szemben tudta kezelni, vizsgáljanak meg egyéb lehetőségeket, mert ezt elfogadhatatlannak tartjuk. Összefoglalva: mind az alapvető élelmiszerek 5 százalékos áfáját, mind pedig a pálinka szabadságjogának visszaszerzését a Jobbik határozottan követeli a kormánytól. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP: „Hallja-e a Fidesz-KDNP Ferenc pápa üzenetét?” címmel. Parancsoljon!
Ferenc pápa üzenetét olvasnám fel. „… Figyeljük meg, hogy az az asszony, akinek volt bátorsága megtartani és megszülni gyermekét, mivel találkozik! Zárt ajtóval! Ha így folytatjuk, nem teszünk semmi jót az emberekkel, Isten népével. Jézus hét szentséget alapított, de mi ilyen magatartásokkal egy nyolcadikat találunk ki: a „lelkipásztori vám” szentségét…” „Aki közeledik az egyházhoz, nyitott ajtót kell hogy találjon, és nem a hit ellenőrét…” „Szükségünk van reverenda és fátyol nélküli szentekre. Szükségünk van farmeros és tornacipős szentekre. Szükségünk van szentekre, akik moziba mennek, zenét hallgatnak és barátaikkal sétálnak. Szükségünk van szentekre, akik Istent teszik első helyre, de az egyetemen is kitűnnek. Szükségünk van szentekre, akik időt találnak a mindennapi imára, és képesek a tiszta szerelemre, vagy a tisztaságot megszentelik…”Miért is mondta ezt Ferenc pápa? Az elejét ? teljesen direkt ? lehagytam. „Gondoljatok bele, hogy egy nem házas asszony bemegy a templomba, s azt kéri, hogy kereszteljétek meg a fiát. És az, aki éppen ott tartózkodik, azt válaszolja: nem lehet, mert maga nem házas…” Direkt választottam ezt az üzenetet Ferenc pápától. Mi az apropója ennek? Múlt héten hétfőn Palkovics Imre, a Munkástanácsok Országos Szövetségének elnöke és a kereszténydemokrata Rétvári Bence államtitkár úr sajtótájékoztatót tartott, amelynek a vasárnapi nyitva tartás volt a témája. Idézni fogom, hogy az MTI mit hozott lett erről a sajtótájékoztatóról: „Palkovics Imre, a Munkástanácsok Országos Szövetségének elnöke arról beszélt, hogy nem rózsás a kereskedelemben dolgozó munkavállalók helyzete, és változtatni kell a meglévő szabályozáson. 550 ezer emberről van szó, felmérésünk szerint 75 százalékuk nő és 51 százalékuk szülőképes. És a társadalom szolidaritását kérik az érintett kereskedelmi egységekben, boltokban dolgozókkal.” Fel kell nagyon sok kérdést tenni ilyenkor, amikor egy ilyen mondat elhangzik. Mi alapján tartanak úgy számon embereket, állampolgárokat, munkavállalókat, nőket, hogy szülőképesek-e vagy sem? Mi alapján merik azt megtenni kereszténydemokrata képviselők, hogy ott, a sajtótájékoztatón ez ellen nem tiltakoznak, hogy bárki ma ilyen alapján skatulyázza be az embereket? Utánanéztem, hogy ez tényleg így van vagy nem így van. A Munkástanácsok, a keresztény értékrendű szakszervezet honlapján ez jelenik meg: „Az - autókereskedelem nélküli ? kereskedelmi ágazatban a női foglalkoztatási arány kétharmados, ezen belül a szülőképes nőké 51 százalékos, ezért a családi szempontok figyelembevétele valóban fontos a nyitva tartásnál.” A félreértést el kell kerülni: nem gyermekes anyákat emlegetnek, hanem szülőképes nőket. Szeretném megtudni, hogy mitől vagyok én ma szülőképes 42 évesen, három gyerekkel? Mi alapján? Hogy tudják azt rólam, hogy milyen fogamzásgátló eszközöket használunk? Vagy mi alapján meri bárki megtenni, hogy skatulyákat alkalmazzon? Megint eszembe jutott, hogy mégiscsak pontosan fogalmazott Varga István fideszes képviselő úr 2012. szeptember 10-én a parlamentben, amikor azt mondta: „… az asszonyoknak, a hölgyeknek és különösen a fiatal hölgyeknek a legfontosabb hivatásuk az, hogy gyereket szüljenek… a nők az önmegvalósítás és emancipáció közben elfelejtettek gyermeket szülni.” „Emellett természetesen, ha mindenki a két-három vagy négy gyermekét megszüli, és eleget ad a hazának, és mindenki boldog lesz, ezt követően mindenki megvalósíthatja saját magát, és különböző helyeken dolgozhat.”Ezek az ál-kereszténydemokrata emberek akarják ma megszabni, hogyan éljünk, hogyan dolgozzunk, mit kezdjünk az életünkkel mi mindannyian, akik teljes értékű nőnek és férfinak, embernek tartjuk magunkat.Azt gondolom, hogy egy ilyen sajtótájékoztatót le kellett volna állítania az államtitkár úrnak, és nem részt venni ebben. Azt gondolom, hogy szégyellje el magát, hogy ki mer állni egy ilyen sajtótájékoztatóra, és asszisztál is hozzá. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. [[Demeter Márta tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm a képviselő asszonynak. Most pedig napirend utáni felszólalásra következik Bodó Sándor képviselő úr, Fidesz: „Sikeres a gyed extra” címmel. Öné a szó, képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Történelmi tanulmányaink során számtalanszor találkozhattunk azzal a dilemmával, azzal a kérdéssel, vajon a nők és férfiak közötti társadalmi munkamegosztásnak mik is az eredményei, milyen lehetőségeket, milyen eredményeket tartalmaz, illetve milyen konfliktusok adódhatnak esetleg ezekből.Természetes módon óriási dilemmát okozhat, hogy a munka és a család összhangját hogyan és miképpen lehet megteremteni, de azt gondolom, hogy bármelyik oldalról is közelítjük meg a problémát, a kérdés mindig csak kérdés marad. Érthető, ha a munka oldaláról nézzük, hiszen ha a dolgozó nő letölti a munkaidejét a munkahelyen, a vállalkozásában, akkor bizony háttérbe szorulhat egy picit a család, némi kis társadalmi felszültség keletkezhet ebből, esetleg ő sem érzi olyan komfortosan magát.A másik véglet, ha egy hölgyet csak és kizárólag a családi tűzhely melege köt le, akkor egy idő múlva hiányzik belőle az önmegvalósítás lehetősége, és őszintén be kell ismernünk, hogy a gazdaság teljesítményéhez is szükség van az ő munkájukra, a hölgyek, a nők munkájára is. [[20.10]] A kérdés értelemszerű: vajon hogyan tovább? Adassék meg a szabad választás lehetősége úgy, hogy nincs, nem lesz anyagi kényszer, és tulajdonképpen erre a „hogyan tovább” kérdésre próbál választ adni a gyed extra. Igen, a gyed extráról kell néhány gondolatot megosztanom e Ház falai között is, hiszen a gyed extra hatására már közel 15 ezer kisgyermekes anya dolgozott a gyed vagy a gyes mellett több mint 30 órás időtartamban 2014 szeptemberében. A NAV nyilvántartása szerint a gyed mellett majdnem 9 ezer kisgyermekes anya dolgozott, a gyes mellett pedig heti 30 órát meghaladó időtartamban 6 ezren. 2014. január 1-je óta a gyed extra keretében a kisgyermekes anyáknak már nem kell lemondaniuk az anyasági juttatásokról, ha a gyermeknevelés mellett dolgozni is szeretnének. Korábban a gyed mellett egyáltalán nem tudtak munkát vállalni a nők, a gyes mellett pedig csupán heti 30 óránál kevesebb időtartamban. Szeptemberben a munkahelyvédelmi akció keretében már 40 766 fő után vettek igénybe járulékkedvezményt a gyesről vagy gyedről visszatérő szülők a munkáltatóknál. Ez a létszám 33 százalékkal több, mint a múlt év azonos időszakában volt. Tisztelt Ház! Ezek az intézkedések jelentős mértékben hozzájárultak ahhoz, hogy 2014 harmadik negyedévében újabb csúcsot ért el a nők foglalkoztatása, és 1 millió 900 ezren dolgoznak már közülük. Ezért is sikeres a gyed extra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen a képviselő úrnak. Most pedig Demeter Márta képviselő asszony következik napirend utáni felszólalásra: „Budapest a mi városunk” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma ünnepeljük a Duna két partján fekvő Pest, Buda és Óbuda egyesítését. Így jött létre a mai Budapest 1873-ban. Ezzel a jeles eseménnyel egy egész nemzet fővárosa jött létre. Városunk sok mindent látott már. A budai részt felégették a tatárok, majd később a törökök foglalták el a területet. Budapest megélt háborúkat és megélt forradalmakat. Az egyesült város évszázadok óta terepe a jogok érvényesülése igényének. Budapest lakosai csakúgy, mint más nagyvárosokban kötelezettségeik teljesítése mellett mindig kivívták az ezt ellentételező jogaikat is, bárhogy is próbálták elnyomni őket. Orbán Viktor évekkel ezelőtt még Budapest-minisztériumot vizionált. Mára erre nincs is szükség, hiszen enélkül is megpróbálja a miniszterelnök a saját illúzióit a városra erőltetni, a főpolgármesteren keresztül. Tisztelt Képviselőtársaim! Erős Budapest nélkül nincs erős Magyarország. Ezt a Fidesz is egyébként nagyon jól tudja. Az elmúlt évek intézkedései viszont azt mutatják, hogy Orbán Viktor nem akar erős Magyarországot. Ő mondta, emlékszünk, hogy ne azt figyeljük, amit mond, hanem azt, amit tesz. Rendben, akkor nézzük ezt! Ne is figyeljünk arra, amit mond, mert egyébként több mint négy éve folyamatosan hazudik, ezt tudjuk. Figyeljünk a tetteire! Miket is tesz? Folyamatosan gyengíti az országot, gyengíti Budapestet. Budapest főpolgármestere, Tarlós István pedig hű szolgaként közreműködik ebben a rombolásban. Az önkormányzati választások előtt elfogadták a mára jól ismert Budapest-törvényt, amelyben átszabták a választás feltételeit, a saját illúzióiknak alárendelten formálták a fővárosi képviselő-testületet és közgyűlést is. Most a törvény módosításával létrehozták a főpolgármesteri vétót, megvágják a kistelepülési polgármesterek fizetését, megszüntetik a frakciókat, és jelentősen felemelik a főpolgármester fizetését. Budapest utcái sok mindent láttak már. Ma is, más városok mellett, a budapesti utcákon igyekeznek emberek ezrei felhívni a kormány figyelmét arra, hogy nagyon rossz irányba viszik az országot, rossz irányba viszik Budapestet. A kormány az ország szívét, Budapestet próbálja kézi vezérlésre kapcsolni. A választásokra nem hivatkozhat többé a Fidesz! Budapest szíve ugyanis újra megdobban. Erre emlékezzünk ma, és ez az esemény történik ma is. A történelem is megmutatta, hogy Budapest szavára figyel az ország, és figyelnie kell immár a kormánynak is. Budapest ma ismét megszólalt. És ezt még az illúzióiban fürdő Orbán Viktor sem hagyhatja figyelmen kívül. A fideszes képviselők pedig ? látjuk, hogy egyébként üres a Ház ? nem azon vannak, hogy kordában tartsák a valóságtól már réges-régen elrugaszkodott főnöküket, hanem inkább menekülnek a nép hangja elől. Azt gondolom, nem tehetik ezt meg sokáig, nem tudnak elfutni a nép hangja elől. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ezennel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Reggel 8 órakor folytatjuk az Országgyűlés ülését. Ezennel az ülésnapot bezárom. Jó éjszakát mindenkinek! [[Az ülésnap 20 óra 15 perckor ért véget.]]