[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának harmadik ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Ismét szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, az elmúlt időszakban két volt képviselőtársunk hunyt el. Schvarcz Tibor, az MSZP egykori politikusa az 1994. évi országgyűlési választásokon a párt Komárom-Esztergom megyei területi listájáról szerzett mandátumot, és 2010-ig, négy cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt az Egészségügyi bizottság, valamint a Szociális és családügyi bizottság munkáját segítette. Politikai pályája mellett orvos, szakközgazdász, az orvostudomány kandidátusa volt. Életének 75. évében hunyt el. Szolnoki Andrea az 1994-es országgyűlési választásokon az SZDSZ jelöltjeként a párt országos listájáról szerzett mandátumot, és 1998-ig volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Szociális és egészségügyi bizottság munkáját segítette. Országos tisztsége mellett 1990-től 1998-ig volt a Fővárosi Közgyűlés tagja, illetve 1994-től 2006-ig, 12 éven át Budapest egészségügyéért és szociálpolitikájáért felelős főpolgármester-helyettes volt. Közéleti pályája mellett fül-orr-gégészként dolgozott. Életének 76. évében hunyt el. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[Megtörténik.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Tímea frakcióvezető asszony, a Párbeszéd frakcióvezetője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, frakcióvezető asszony.
Köszönöm. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az egyik utolsó parlamenti ülésnap, és itt az ideje, hogy búcsút vegyünk Orbán Viktortól és az elmúlt 12 év pusztító kormányzásától. Szó szerint pusztító, hiszen a szomszédunkban egy olyan háború zajlik, amit Orbán Viktor kebelbarátja, Vlagyimir Putyin indított Ukrajna ellen. Putyin Oroszországa egy olyan háborút indított, ahol rákos gyerekeket használnak az orosz propagandára a hospice-ház udvarán, ahol tegnap már egy szülészetet bombáztak le, ahol terhes nőket kellett kimenekíteni. S mindeközben mit hallunk Orbán Viktortól, miközben egy háború zajlik [[Kezével idézőjelet mutat.]] : „stratégiai nyugalom kell”. De pontosan tudjuk, látjuk, hogy mit jelent ez a stratégiai nyugalom. Az elmúlt egy hét leforgása alatt Orbán Viktor a következőket adta elő stratégiai nyugalom címen, ezt képviselőtársam, Harangozó Tamás tökéletesen összefoglalta: a NATO megvéd minket, a NATO nem véd meg minket; meg tudjuk magunkat védeni, nem tudjuk magunkat megvédeni; nem jöhetnek be a NATO-katonák, bejöhetnek a NATO-katonák; támogatjuk a szankciókat, nem támogatjuk a szankciókat; megszavaztuk a szankciókat, nem szavaztuk meg a szankciókat; nem is azokat a szankciókat szavaztuk meg, ja, de, mégis azokat a szankciókat szavaztuk meg, de Brüsszel és a baloldal a hibás. Ez a hablatyolás Orbán Viktor stratégiai nyugalma. Orbán Viktornak igazából fogalma sincs, hogy mit kell mondania, hogy mit kell cselekednie. És most tudja pontosan, hogy nagy bajban van a keleti nyitás nagy bajnoka, tudja, hogy a magyar emberek Európát és a szabadságot választották, és nem Putyint, Oroszországot és a diktatúrát. Mi az egységes ellenzékben viszont korábban és most is a szabadságot választjuk, az Európai Uniót választjuk, a NATO-t választjuk, mert ezek azok a közösségek, amelyek hosszú távon tudják garantálni Magyarország biztonságát és a magyar emberek megélhetését. Ha most Orbán Viktor behódol Putyinnak, akkor hazánk annyira Oroszország ölelésébe kerül, hogy soha nem kerülünk ki az orosz medve karmai közül. Mert ne gondoljuk azt, hogy Putyin meg akar állni Ukrajnánál, ez csak az első lépés. Putyin új Szovjetuniót akar építeni, és Orbán Viktor a stratégiai sunnyogásával ehhez asszisztál. Mi az ellenzékben viszont nem kérünk Putyinból, nem fogjuk hagyni, hogy a harminc éve nehezen kivívott szabadságunkat most újra elvegye tőlünk Orbán Viktor. És ez az áprilisi választás egyik komoly tétje: Oroszország ölelése vagy a szabadság és Európa. Orbán Viktor azt mondta, hogy az Európai Unión kívül is van élet. Tudjuk, hogy ő már ebben gondolkodik. Mi az ellenzékben viszont a Nyugatot választjuk és nem a Keletet, az uniós tagságot választjuk és nem az orosz gyarmatosítást, a szabadságot választjuk és nem a diktatúrát. De az uniós tagságunk mellett, tisztelt képviselőtársaim, van egy másik nagyon nagy tétje is az április 3-ai választásnak, ez pedig a megélhetésünk. Orbán Viktor nemcsak a külpolitikájában bukott meg, hanem elbukta az infláció elleni harcot és a forint megvédése elleni harcot. 12 év kormányzás után az euró 400 forint, 12 év kormányzás után 15 éves csúcson van az infláció, miközben még Romániában is megfékezték a pénz romlását és az áremelkedést. De nézzük meg, hogy mit jelent ez a gyakorlatban. A KSH szerint egy kezdő pedagógus béréből 11 200 forintot lehet költeni hetente élelmiszerre. Hát, én elmentem vásárolni, tisztelt képviselőtársaim, és csak a legszükségesebbeket vettem meg kenyeret, olajat, hagymát [[Közbeszólás a kormánypártok oldaláról: Parizert.]] répát, tésztát, zellert, lisztet [[Nacsa Lőrinc: Összeköltöztetek a Jakabbal? Derültség.]] krumplit. Ennyi jut ma, itt a számla [[Felmutatja.]] , ennyi fér bele ma Magyarországon 11 200 forintba egy hétre, ennyit adnak önök egy kezdő pedagógus béréből. Tudják, hogy mi jön ebből ki? Krumplis tészta, krumplifőzelék, túrós tészta, egy zöldségleves és hús hetente egyszer; zöldség és nyers gyümölcs nincsen. Itt a számla [[Felmutatja a számlát.]] , ennyi jár 12 év kormányzás után önöktől a pedagógusoknak, ápolóknak, szociális dolgozóknak: krumplis tészta egy héten keresztül. A nyugdíjasoknak még ennyi sem jár. [[8.10]] Elbukták önök a megélhetési harcot [[Az elnök csenget.]] ahogy elbukták az egész kormányzást is. A magyar emberek olyan kormányt érdemelnek, amely garantálja a megélhetési biztonságukat. Ezt pedig csak a Márki-Zay Péter vezette ellenzék tudja elhozni Magyarországnak [[Németh Szilárd István: Megérkeztünk.]] , mert csak az új kormány kapja meg az Európai Uniótól azt az önök miatt visszatartott 16 000 milliárd forintot, ami jár Magyarországnak. Ha önök maradnak kormányon, ezt nem kapjuk meg. Az új kormánnyal az uniós támogatásokból, az önök lopásainak megállításával viszont újra megteremtjük a biztonságot és a jólétet. [[Németh Szilárd István közbeszól. Az elnök csenget.]] Április 3-a tétje ez: Orbán Viktor és az elszegényedés, vagy egy új kormány és a felemelkedés. Tessék választani!
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Onnan tudjuk, hogy önök nincsenek jó helyzetben, hogy különböző tárgyakat hoznak be az Országgyűlésbe; Jakab Péter képviselő úr esetében is ez történt. Hogyha önöket ennyire érdekli az árszínvonal, a magyarok megélhetése, akkor hadd kérdezzem már meg, hogy miért nem támogatták az élelmiszerárstopot. Miért nem támogatták a benzinárstopot? Miért nem támogatták a hitelmoratóriumot? És miért nem támogatják a hatósági árakat az energiapiacon, amelyet az ön által említett baloldali miniszterelnök-jelölt ostobaságnak nevezett? [[Szabó Timea: Az egy kormányrendelet, csak mondom!]] Ami a háború kérdését illeti, fontos, hogy jól határozzuk meg, hogy mi a legfontosabb cél. A jelenlegi helyzetben a legfontosabb cél Magyarország biztonsága. Magyarország elítélte az orosz katonai beavatkozást, és támogatjuk a béke megteremtését célzó uniós és NATO-törekvéseket. Támogatjuk a mindenki által támogatott szankciókat is, de azt nem támogatjuk, hogy olyan energetikai szankciókat vezessenek be, ami azt jelentené, hogy a háború árát a magyarok fizetik meg. Ez ugyanis térdre kényszerítené, az ilyen szankciók térdre kényszerítenék az európai gazdaságot. És a bajbajutottakat is minden erőnkkel támogatjuk. [[Szabó Timea: Azt látjuk!]] Ami az elmúlt tizenkét évet illeti: ennek a kormánynak 2010 óta rengeteg nehézséggel, számtalan válsággal kellett szembenéznie. [[Szabó Timea: Meg a lopással is!]] Gazdasági romokkal szembesültünk, aztán jött egy migrációs áradat, két éve nyakunkba kaptunk egy járványt, most pedig egy háborús helyzetet; 200 kilométerre tőlünk rakéták csapódnak be egyik nehéz helyzetből a másikba. És egyszer sem tudott annyira nehéz helyzet lenni, hogy önök bármiben is támogassák a kormányt, bármiben is figyelembe vegyék Magyarország érdekeit. Nagyjából annyiszor segítették a küzdelmet, mint amekkora Karácsony Gergely pártjának a támogatottsága. Na, vegyük sorra! 2010 után a gazdasági válságkezelés alatt semmit, de semmit nem szavaztak meg, ami a kilábalást segítette volna. A baloldal nélkül fizettük vissza az IMF-hiteleket, kezdtük el az adócsökkentést, és indítottuk útjára a családtámogatási programot. Aztán jött a migrációs válság. Önök megnyitották volna Magyarország határait, támadták a határzárat, megszavazták a betelepítési kvótát, idehaza meg letagadták. [[Szabó Timea: Hogy van most?]] Két éve egy addig ismeretlen ellenféllel találtuk magunkat szemben: megérkezett a járvány. Az ország példaértékűen helytállt. S hogy mit csináltak önök? Álhírkampányt álmentőssel ön személyesen részt vett abban az álhírkampányban , lejárató kampányt az ország ellen, ahol ön többször elmondta, hogy Magyarország a legrosszabbul teljesít a világon, és hogyha ez nem lenne elég, akkor egy vakcinaellenes elbizonytalanító kampányt indítottak. [[Szabó Timea többször közbeszól.]] Nem felejtjük! Akkor is láthattuk, hogy a baloldali gátlástalanságban az emberélet sem számít. [[Arató Gergely közbeszól.]] S hogy mit csinálnak most egy rendkívüli helyzetben? Most, amikor az alapvető érdek az ország biztonsága lenne, fegyvereket és katonákat küldenének a hadszíntérre. De nem áll meg itt a felelőtlenségi futam, mert arról is beszélnek, hogy el kellene zárni a gázcsapot. [[Szabó Timea: Hazudsz! Hazudsz!]] [[Szabó Timea: Hazudsz! Hazudsz!]] Ön megpróbálja ezt letagadni. Az ön képviselőtársa mondta ezt a tévében, most meg megpróbálja letagadni. Arra kérem, hogy ne tegye! (Szabó Timea: Hazudsz! Hazudsz!) Azt szeretném kérdezni: a békásmegyeri választóknak is elmondta azt a tervet, hogy el akarják tekerni a gázcsapot? [[Szabó Timea: Hazudsz!]] A programjuk kétlépcsős: először nem lenne gázfűtés, utána meg sokkal drágább lenne. Mondják már meg, hogy honnan kellene gázt rövid határidővel beszereznünk, és kinek kellene fizetnie a többletköltségeket? A magyar családoknak? Reméljük, hogy nem erre gondolnak. [[Zaj az ellenzéki pártok padsoraiban.]] Ebből a pár példából is látszik valami: az, hogy ha baj van, akkor a baloldalra nem lehet számítani. [[Arató Gergely: Ti ne is számítsatok rá!]] És igazából mindegy is, hogy ennek mi az oka. [[Arató Gergely közbeszól.]] Az, hogy mindent zsigerből tagadnak, ami a kormánytól érkezik, vagy ami súlyosabb: külföldi elvárásokhoz igazítják a politikájukat [[Arató Gergely: Putyinhoz, mint ti, mi? Szabó Timea közbeszól.]] ; hogy a „megrendelés” szót ne használjam. Nem tudom, képviselő asszony, hogy ön, ön személyesen, és önök ezekben az ügyekben kiket képviselnek, de a magyar érdekeket biztosan nem. [[Arató Gergely és Schmuck Erzsébet közbeszól. Szabó Timea: Nem a Szovjetuniót!]] És ami békeidőben a baloldaltól szimplán vérforraló, az háborús helyzetben életveszélyes. Magyarországnak az az érdeke ebben a helyzetben, hogy megőrizzük a békét és a biztonságot, ez adja ugyanis az alapot arra, hogy egy veszélyekkel teli korban is folytathassuk az országépítés időszakát. [[Szabó Timea: Sikerült! Sikerült!]] A mögöttem ülő képviselők sokfelől érkeznek [[Szabó Timea: Nincs mögötted senki! Derültség az MSZP padsoraiban.]] , de egy dolog összeköti őket: a hazájuk szeretete. Minden esetleges hibánk ellenére, akinek fontos az ország biztonsága, ránk számíthat, rázós helyzetekben és napfényesebb időszakokban is. Szóval, a választási lehetőség ilyen körülmények között nem is lehetne egyértelműbb [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] biztonság vagy egy veszélyes brigád, és annak minden kiszámíthatatlan következménye. [[Közbeszólások az ellenzéki oldalon, köztük: Elnök úr! Mióta beszél?!]] Április 3-án találkozunk. Mi biztosan ott leszünk…
Köszönöm.
…sokan, és elegen is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor Orbán Viktor kicsit több mint nyolc évvel ezelőtt Moszkvába utazott, egy Vlagyimir Putyinnal tartott közös sajtótájékoztatón gyakorlatilag teljesen váratlanul bejelentette, hogy Magyarország mintegy tízmilliárd eurós orosz hitelből, orosz technológiával új blokkokat épít Pakson. A teljesen titokban előkészített szerződés szinte minden részlete titkos volt, de a parlament alig egy hónappal később törvénybe foglalta annak az elfogadását. Talán emlékeznek arra, hogy ez volt az a nap, amikor az LMP-frakció hangos szirénázással próbálta megakadályozni a szavazást. Nem véletlenül nyúltunk már akkor is ilyen radikális eszközhöz. Meggyőződésünk szerint már akkor is egyértelmű volt, hogy a titkos Orbán-Putyin-paktum hosszú évtizedekre eladósítja Magyarországot, kiszolgáltatja Oroszországnak, és egy elavult és veszélyes technológiához láncolja hazánkat. Orbán Viktor többször is elmondta, hogy ez a paksi bővítés az évszázad üzlete szerintünk pedig az évszázad legnagyobb hibája. Nem véletlenül próbáltuk minden eszközzel megakadályozni az elmúlt nyolc évben a megvalósulását. Aláírást gyűjtöttünk, próbáltuk tégláról téglára lebontani a titokfalat, népszavazást kezdeményeztünk, tüntetést szerveztünk. A kormány minden tiltakozást, minden olyan kezdeményezést, ami Vlagyimir Putyin és Orbán Viktor titkos tárgyalása helyett a magyar emberekre bízta volna a végső döntést, gőgösen lesöpört. Az érvük csupán annyi volt, hogy 2014-ben már a szerződés tényének ismeretében szavaztak az emberek a Fideszre. Most itt állunk nyolc évvel később, és a helyzet minden korábbinál egyértelműbb. Az atomerőmű építése szerencsére már évek óta csúszik, hiszen kiszivárgó információk szerint az oroszok olyan gyatra minőségű tervdokumentációt adtak le, ami már a kormányon belül is feszültséget okozott. Az orosz hitelt ma már piaci hitellel helyettesítjük, mert annak sokkal kedvezőbb a kamatozása. Oroszország közben lerohanta Ukrajnát, és a háború keretében többek között Európa legnagyobb működő erőművét is rakétatűz alá vette, mely támadás másnapján már Aszódi Attila, a bővítésért felelős egykori fideszes államtitkár is azt mondta, hogy ez morális és etikai aggályokat vet fel mármint a paksi bővítés folytatása. Azt is érezzük már mindannyian, hogy nem Vlagyimir Putyin fogja megvédeni Magyarország függetlenségét és biztonságát, hanem ezt tőle kell megvédeni. [[8.20]] Közben a Fidesz már maga sem tudja, hogy megszavaztae az Európai Parlamentben azt a szankciós csomagot, ami lehetetlenné tenné a paksi projekt folytatását. A paksi bővítés ennél több sebből már nem is vérezhet. Ha nem lenne ez a szomorú helyzet a szomszédunkban, akkor joggal mondhatnánk azt, hogy az egész mára már sokkal inkább az évszázad üzletének a paródiája, de a kérdés sajnos ennél sokkal komolyabb. Ugyanis az elmúlt napok alapján azt is látjuk, hogy ha a következő választásokat a Fidesz nyerné meg, akkor bármi áron is át fogják erőltetni ezt a projektet. Orbán Viktor előbb tette egyértelművé, hogy az atomerőmű megépül, mint ahogy elismerte volna, hogy a szomszédban nem „sajnálatos események” történnek, hanem konkrétan Oroszország lerohanta Ukrajnát. Egyértelmű, hogy a Fidesz inkább erőlteti ezt a projektet, mint hogy elismerje: az elmúlt 12 év kormányzásának legnagyobb, legköltségesebb projektje valójában a legnagyobb hibája. Most kaptunk egy második esélyt, hogy áprilisban saját kezünkbe vegyük a sorsunkat. A Fidesz minden megszólalása alapján egyértelmű, hogy ezt a projektet csak akkor lehet megakadályozni, ha leváltjuk a kormányt. Április 3-án arról is döntünk, hogy akarunke olyan országnak eladósodni harminc évre, amelyik lerohanja a szomszédját. Akarjuke olyan országra bízni Magyarország energiabiztonságát, amelynek az elnöke néhány hete világossá tette, hogy hazánkat ki kell léptetni a NATO-ból? Akarunke olyan országgal atomerőművet építeni, amelyik általa épített atomerőműveket bombáz a szomszédunkban? A mi válaszunk egyértelműen nem. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. A kormány nevében Süli János miniszter úr válaszol az elhangzottakra.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Asszony! Sokszor beszéltünk már ezekről a kérdésekről, s mindig újabb és újabb feltételek buknak elő. Amikor ön azt mondja, hogy mindenféle előkészítés nélkül állapodott meg a miniszterelnök úr az oroszokkal, az azért nem igaz, mert 2009. március 30-án a parlament döntött 95,4 százalékos támogatással… [[Arató Gergely: Ez nem igaz! Arról döntött, hogy meg kell vizsgálni.]] Nem! Arról döntött, hogy kezdjük el az engedélyezési folyamatot. De elnézést, most nem párbeszédet folytatunk, hanem választ adok a képviselő asszony kérdésére. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tehát abban maradjunk, hogy akkor négypárti támogatást kapott az ügy, hogy az engedélyezés folyamatát kezdjük meg. S az engedélyezés folyamata még ma is zajlik. Az is csúsztatás, hogy ezzel eladósítjuk Magyarországot, hiszen a brüsszeli Bizottság pont az önök javaslatára három évig vizsgálta a projektet, 16 hónapig felülvizsgálta a projekt megtérülését, és egyértelműen megállapította, hogy nincs szó eladósodásról, hanem 7,35 százalék profitot fog hozni a beruházás. Ez ma annál is inkább meglepő, mert akkor 55 euró/megawattóra áron számolta a brüsszeli Bizottság a megtérülést, ma pedig noha nem akarok aktuális árakról beszélni itt a parlamentben vannak olyan kötések a mai napig is, ami már 550 euró/megawattórás kötést jelent másnapra. Tehát a világpiaci árak egyértelműen emelkednek. Az sem igaz, hogy az orosz hitelt nem lehet kiváltani. Eddig minden példa azt mutatja, hogy ha van lehetőségünk, a költségvetés helyzetétől függően előtörleszthetünk mindenféle költségtérítés nélkül, és ha a nemzetközi helyzet olyan, hogy a világpiacon olcsóbb hitelt lehet felvenni, akkor ki lehet váltani. Ez kipróbált a gyakorlatban, 37 számlát fizettünk ki. Egyetlenegy fillér adósságunk sincs az orosz állam felé, mert mindent előtörlesztettünk. Ez egy rendelkezésre állási hitel, 10 milliárd, ez nincs itt nálunk: ha az orosz fél teljesíti a szerződést, akkor a számlát kiállítva az orosz bank fizet, az orosz fővállalkozó. Ezt tudom megerősíteni. Arról, hogy a háborús helyzet mit okozott: mi a háborút elítéljük, de nem feladatunk ítélkezni, nem is tudunk, nincs minden információ a birtokunkban. A történelem majd helyre teszi a dolgokat. Mi szolidaritást gyakorlunk akár Paks, akár atomerőmű , gyűjtéssel és egyébbel; ukrán állampolgárok számára Pakson ma is elhelyezést biztosítunk, ez egy nagyon fontos dolog. Az erőművet pedig a hosszú távú energiaellátás biztonsága miatt, a lakossági rezsicsökkentés érdekében, illetve az ipar versenyképességének fenntartása érdekében muszáj megépítenünk, hisz ma Magyarországon az egyetemes szolgáltatás keretében 37 forintért adjuk a lakosságnak a villamos energiát, Németországban pedig már 182 forint a lakossági ár, és az ipari ár is jóval magasabb. Nem véletlenül jönnek hozzánk az ipari üzemek. Ha azt akarjuk, hogy Magyarországon legyen munkahely, legyen adóbevétel, amiből pedagógusok, tanárok, egészségügyi dolgozók, katonák, rendőrök bérét tudjuk emelni, akkor ezt a folyamatot fenn kell tartani, ahhoz pedig olcsó villamos energiát kell biztosítani. S mivel ma a taxonómiai rendelet az Unióban módosításra kerül, ez azt jelenti, hogy az atomenergetika zöldenergia-besorolást kap... [[Schmuck Erzsébet közbeszólására:]] igen, majd később beszélhetünk erről, de egyértelmű, hogy ez támogatott. Az Unió és az ENSZ több nemzetközi szakosított szervezete is kimondta, hogy a klímavédelmi célkitűzéseket atomenergia nélkül nem lehet megoldani. Ez is fontos. Németország más utat választott; az utak helyességét megint a történelem fogja igazolni. Az is tény, hogy Magyarországon január 24-én volt a villamosenergia-fogyasztásban az eddigi legnagyobb csúcs, 7396 megawattóra egy délutáni időszakban. Ekkor a naperőművek egyetlenegy gramm villamos energiát sem tudtak a hálózatra adni. Az összmegújuló, aminek a kapacitása már 3700 megawatt, 120 megawattot tudott biztosítani, míg a Paksi Atomerőmű a négy blokkjával a névleges teljesítménye 2 ezer megawatt 2052 megawatt villamos energiát adott a hálózatra. Ezek figyelembevételével nincs más út, mint hogy folytatjuk a beruházást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Süli János miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely, a DK képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Közeleg az országgyűlési választás, a magyarok pedig föl fogják tenni maguknak a kérdést: hogyan jutottunk ide? Hogyan jutottunk oda, hogy a magyar forint a rubel kistestvére lett, és időnként már 400 forintot kérnek egy euróért? Hogyan jutottunk oda, hogy sorok állnak a benzinkutakon? Ne mondják azt, hogy ez vaklárma meg pánik, mert tegnap Kőbányán a TEK páncélautói álltak előttem, azok már csak nem pánikolnak! Hogyan jutottunk oda, hogy 12 év orbáni pávatánc és putyini véd- és dacszövetség 2022-ben a magyar külpolitika nyaktörésével végződött? Mert legyen világos, hogy ahol most vagyunk, azt úgy hívják, hogy történelmi zsákutca. 2010 után történelmi lehetőség hullott az önök ölébe. A világ már éppen kilábalt a gazdasági válságból, az EU pedig dézsával kezdte önteni a pénzt Magyarországra. [[Szórványos derültség.]] Egy középszerű kormányzással is akkorát léphettek volna előre, ami történelmi mértékű lett volna, mint ahogy ezt a szomszédaink egyébként meg is tették. Önök azonban valami egészen mást csináltak. Önök először hatalmasak akartak lenni, utána pedig gazdagok. Majd utána a leggazdagabbak és a leghatalmasabbak. Lerombolták a demokratikus jogállamot, szabadságharcot hirdettek hazánk szövetségeseivel szemben, brüsszeleztek reggeltől estig, közben pedig összebútoroztak az Európát fenyegető putyini Oroszországgal. Az orosz diktátor trójai falovaként bomlasztottak az EU-ban, de zsebre tettek minden támogatást, ami az EU-ból érkezett. Azt hirdették, hogy Brüsszel az új Moszkva, közben harminc évre eladósítottak minden magyart Oroszországnak. Talán saját magukkal is elhitették, hogy képesek lesznek egyszerre két széken állni, bármekkora is a távolság a kettő között. A többi már történelem: kisterpesz, nagyterpesz, angolspárga, és aztán akkorát zakóztak, hogy az üzbég-magyar burgonyakutató központ adta a másikat. Az EU már nem akar önökkel közösködni, Oroszország meg már nem tud. A Nyugatnak hátat fordítottak, a Keletről pedig lepattannak, miután kiderült, hogy Moszkva még mindig Moszkvában van. [[Németh Szilárd István: Arató elvtársnak milyen jó írói vénái vannak!]] [[8.30]] Ahol önök vannak, azt légüres térnek hívják, ahova pedig önök Magyarországot vezették, azt történelmi zsákutcának. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Itt tartunk, tisztelt képviselők, Magyarország legnagyobb problémáját ma önök jelentik. Önök a legnagyobb akadálya annak, hogy a magyarok tisztességes európai életet élhessenek; önök az akadálya az euróbevezetésnek, a kiszámítható gazdaságpolitikának; önök az akadálya annak, hogy európai ország legyünk. Ha komolyan gondolnák, hogy önöknek Magyarország az első, akkor el sem indulnának az országgyűlési választáson, mert az lenne a legjobb az országnak. Ezt jelzi, hogy ma Oroszországon kívül egyetlen országban van komoly gazdasági válság kibontakozóban, Magyarországon, egyetlen nemzeti fizetőeszköz van, amelynek az összeomlása a rubeléhez hasonlítható, a magyar forinté. És ne hazudják, hogy ez a szankciók miatt van, mert Magyarország ellen nincsenek szankciók; ez az önök műve, az elmúlt 12 év műve, a Putyin-párti külpolitika és gazdaságpolitika következménye. Önök hozzáláncolták Magyarországot a putyini Oroszországhoz, egy nagy sziklához, mondván, hogy az milyen szilárd és erős. Csak most, amikor a szikla vízbe hullott, és közelít a tengerfenékhez, már nem tűnnek olyan előnyösnek azok a láncok és kötelékek, amelyek hozzákötnék Magyarországot. Legyen világos: ez a lánc a Fidesz és az Orbán-kormány, ez a lánc önök, és ha az ország nem vágja le magáról ezt a láncot április 3-án, akkor mindenki vehet egy nagy levegőt, mert irány az iszapos tengerfenék. Magyarországnak ma az az egyetlen esélye, ha kint akar lenni a vízből, ha egyszer és mindenkorra leveti magáról ezt a hatalmat az életünk múlik rajta. Szégyelljék magukat, hogy ilyen helyzetbe hozták a hazámat és a magyarokat! Szégyelljék magukat ezért a gyalázatos 12 évért!
Köszönöm, Arató Gergely képviselő úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. [[Arató Gergely: Még Dömötör sem jut nekem! Derültség az ellenzék soraiban. Kontrát Károly: Ennyit érsz!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr… [[Dr. Brenner Koloman: Idejutottunk! Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban. Az elnök csenget.]] Meglátjuk, a végén örüle neki, tisztelt képviselő úr, vagy sem, nyugtával a napot! [[Balczó Zoltán: Ez az elismerés! Nacsa Lőrinc: Dicsérjen téged az Arató! Derültség a kormánypártok soraiban.]] Akkor elkezdeném, tisztelt képviselőtársaim. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] Jó kedve van a baloldalnak, pedig szerintem túl sok oka nincsen rá. [[Dr. Brenner Koloman: Értékelünk!]] Engedje meg, Arató úr, hogy az ön frakcióvezetőjét idézzem önnek, az önök baloldali vezetőjét idézzem önnek. Ön kormányzati teljesítményekről beszélt; gondolom, érdemes önnek a saját pártelnökét idézni a saját kormányzásukról, amikor talán ön is ott volt, és talán ön is hallotta, mi csak pár hónappal később. „Nem tudtok mondani olyan jelentős kormányzati intézkedést, amire büszkék lehetünk.” ez Gyurcsány Ferenctől származik. Amikor kormányzati teljesítményről beszélünk, tisztelt képviselő úr, mi az elmúlt 12 évben igyekeztünk azon dolgozni, hogy a magyar emberek biztonságát szavatoljuk, anyagi biztonságát és a családokét is, a vállalkozásokét is, az országét is. Ezzel szemben önök saját maguk ismerték el, hogy a saját kormányzásuk egy csőd volt, mert egyetlen olyan intézkedést sem tudott mondani az önök miniszterelnöke, amelyre büszke lehetne a saját kormányzati ciklusának a végén. Ez egy önbeismerés, amely eléggé beszédes. És hogy a kampányban önök hogyan beszélnek, ezt is elmondta Gyurcsány Ferenc ugyanebben a beszédében Őszödön: „Teljesen világos volt, hogy amit mondunk, az nem igaz.” Így kampányolnak önök, tisztelt képviselő úr, amit a kampányban mondanak, azt a saját vezetőjük mondja, hogy teljesen világos, hogy nem igaz. Ön kormányzati teljesítményekről szólt; engedje meg, hogy én is összehasonlítsak önnek kormányzati teljesítményt kormányzati teljesítménnyel! Önök 2008-2009-ben a válságra hivatkozással elvették a nyugdíjasok 13. havi nyugdíját; mi most visszaadtuk februárban a nyugdíjasok 13. havi nyugdíját. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból. Balczó Zoltán: Tizenegy, tizenkettő, tizenhárom!]] Önök tizenötször emelték meg a magyar emberek rezsijét; mi először befagyasztottuk, aztán csökkentettük a magyar emberek rezsijét. Önök elvettek egyhavi bért a pedagógusoktól ön is ott volt oktatási államtitkárként , és 15 ezer pedagógust elbocsátottak; mi idén 10 százalékkal emeltük a pedagógusok bérét. Önök elvettek egyhavi bért az óvónőktől; mi idén 10 százalékkal emeltük az óvónők bérét is. Önök elvették a bölcsődei dolgozók mint közalkalmazottak egyhavi bérét is; mi idén 20 százalékkal növeltük a bölcsődei dolgozók bérét. Önök elbocsátottak 6 ezer egészségügyi alkalmazottat, elvettek egyhavi bért minden magyar ápolótól; mi 21 százalékkal növeltük idén január 1-jétől az ápolók bérét. Önök elvettek egyhavi bért minden magyar orvostól is; mi idén január 1-jével 28,5 százalékkal növeltük az orvosok bérét, és ebben a három-négy éves időszakban két és félszeresére emeljük az orvosoknak a bérét. Önök a kulturális dolgozóktól is elvettek egyhavi bért; mi 20 százalékkal növeltük a kulturális dolgozók bérét idéntől. Önök elvettek egyhavi bért a rendőröktől, fegyveres testületek dolgozóitól; mi idén év elején hathavi fegyverpénzt fizettünk ki a fegyveres testületek dolgozóinak. Lehet szép körmondatokat fogalmazni, tisztelt képviselő úr, csak azért fogalmaz ön körmondatokat, mert nagyon fél a számoktól; nagyon fél Gyurcsány Ferenc szavaitól, amikor beismerte, hogy csődbe vitte ezt az országot; és nagyon fél attól, hogy az emberek április 3-án össze fogják hasonlítani az önök teljesítményét és a mi teljesítményünket, azt, ami az önök időszakában történt, amiről saját maguk is azt mondták, hogy csőd, és azt, amit mi tettünk. Önök a családoktól mindig elvettek, elvették a gyes egyharmadát, elvették a családi adókedvezmény java részét; ezzel szemben mi idén a családoknak visszafizettük a befizetett adót, a gyermeket nevelő családok az átlagkereset erejéig visszakapták a befizetett adójukat. Önök megadóztatták a kafetériát; mi a SZÉP-kártyára kedvezményeket nyújtottunk. Önök emelték az adókat, mi csökkentettük, a vállalkozások adóját például 19-ről 9 százalékra amit önök visszaemelnének, ezt többször elmondták , a családok adóját pedig 36 százalékról 15 százalékra. Mi a fiataloknak 25 év alatt szja-mentességet adunk, Gyurcsány Ferenc pedig azt mondta nekik, hogy el lehet innen menni sajnos sokan meg is hallották ezt a mondatot [[Arató Gergely közbeszól.]] de most már, az utóbbi években szerencsére többen jönnek haza, mint amennyien külföldre mentek. Önök eladták a Nemzeti Tankönyvkiadót, és 70 százalékkal emelték a tankönyvek árát, míg mi ingyenesen biztosítjuk minden magyar diák számára a tankönyveket. Önök egyetlenegy alapvetőélelmiszeráfa-csökkentő intézkedést nem szavaztak meg itt a parlamentben az elmúlt években. Önök tandíjat vezettek be a felsőoktatásban, mi eltöröltük [[Derültség a DK és az MSZP soraiban.]] nem egyszer, kétszer [[Arató Gergely: Kétszer! Derültség a DK és az MSZP soraiban.]] , mert bevezették önök Horn Gyula idején is a tandíjat, és bevezették a Gyurcsány-Bajnai-kormány idején is a tandíjat; mi viszont az első Orbán-kormány alatt is és utána népszavazással is eltöröltük a tandíjat. Tisztelt Képviselő Úr! Önök kórházi napidíjat és vizitdíjat vezettek be [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] arra hivatkozással, hogy ebből lesz bére (Az elnök csenget.) az egészségügyben dolgozóknak; a bérüket csökkentették (Az elnök csenget.), az embereket pluszterhekkel sújtották (Az elnök csenget.), de mi azt is eltöröltük. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan, az MSZP frakcióvezetője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Viktor egyszer azt mondta: „Megtanultam, hogy amikor esélyed van megölni riválisodat, akkor nem gondolkozol, hanem megteszed.” Ezek a szavak bizonyítják, hogy Orbán Viktor semmit nem tud a békéről, talán nem is ismeri. Orbán Viktor egész politikai tevékenysége a háborúról szól, háborúzott Brüsszellel, Sorossal, civilekkel, melegekkel hosszan lehetne sorolni. A miniszterelnöknek lételeme a harc és a csatázás. Orbán Viktortól senki nem remélhet békét, pedig a magyar emberek békét és biztonságot akarnak. Legyen béke és biztonság az utcákon, legyen béke és biztonság a gazdaságban, és legyen béke a lelkekben! Joggal várja el mindenki, hogy akik a magyar nép szolgálatára esküdtek, megvédjék őket a háborútól és annak következményeitől. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Viktornak minden lehetősége megvolt arra, hogy megvédje Magyarországot a háború következményeitől. A miniszterelnök már három éve titkosszolgálati és belügyi vezetők előtt kijelentette, hogy Oroszország el fogja foglalni Ukrajnát, ami szerinte egy nem létező ország. Honnan volt ilyen jól értesült a miniszterelnök? Csak nem Putyintól, akivel rendszeresen találkozott, éppen öt héttel ezelőtt? Akkor viszont adódik a kérdés: ha Orbán Viktor tudta, hogy Putyin mire készül, miért nem tett intézkedéseket a háború várható hatásainak enyhítésére? Miért nem tett semmit a magyar miniszterelnök azért, hogy ne nálunk legyen a legmagasabb az infláció, hogy a fizetések és a nyugdíjak ne veszítsék el az értéküket, a forint ne omoljon össze, és Magyarország felkészülten várja a háborús válságot? [[8.40]] A választ sajnos tudjuk. Tudjuk, hogy Orbán Viktor nem a magyar nép érdekét védi, hanem még most is Vlagyimir Putyint szolgálja. Tisztelt Képviselőtársaim! Béke és biztonság. A magyar emberek megélhetésének biztonsága érdekében minél előbb le kell hívni a több ezer milliárd forintnyi uniós támogatást, ami azért került veszélybe, mert a Fidesz-kormány korrupt, és megsérti a jogállami működés feltételeit. A Fidesz szakadékba lökte a forintot. Önök évek óta gyengítik a forintot, csak azért, hogy Matolcsy György a jegybankban százmilliárdokat kaszáljon az árfolyamnyereségen. Strómanok, rokonok, alapítványok, Porschék erre koncentrál Matolcsy, közben már 400 forintba is került az euró a napokban. A februári infláció brutális, már 8,3 százalékra nőtt, az élelmiszerek ára pedig 11 százalékkal növekedett, magasabb, mint egy évvel korábban. Ezek a számok ráadásul még az orosz agresszió előtti állapotot tükrözik, így Varga Mihály nem mutogathat hazug módon Brüsszelre és a háborúra. A félrebeszélés helyett érdemi lépésekre van szükség, ugyanis az üzletekben brutális drágaság tombol, gyenge a forint, elértéktelenednek a fizetések, a nyugdíjak és a családtámogatások is. Néhány cikk három hónapos árbefagyasztása nem oldja meg a problémát, a választás előtt hitelből kiszórt egyszeri juttatások hamar elfogynak ilyen árak mellett, utána pedig továbbra is marad a drágaság és a nélkülözés milliók számára. Pedig lett volna idő és lehetőség a kisnyugdíjak, az alacsony fizetések felzárkóztatására, a szegénység csökkentésére, az alanyi jogon járó családtámogatások értékének növelésére, a szociális biztonság megerősítésére. De Orbán és a Fidesz putyini mintát követve leépítette a jogállamot, és lopásalapú kormányzást vezetett be. Tisztelt Képviselőtársaim! Béke és biztonság akkor lehet, ha Putyin csatlósai eltűnnek a hatalomból, ha Európa nem barátkozik, nem engedékeny, és erőteljesen fellép az agresszióval és mindenfajta jogsértéssel szemben. Ma Magyarországnak olyan miniszterelnöke van, aki elárulta szövetségeseit, és lépésről lépésre segítette Putyin terjeszkedését. Orbán Viktornak konkrét felelőssége van abban, hogy a jelenlegi helyzet kialakult. A magyar emberek számára egy olyan új kormány adhat biztonságot, egy olyan új kormány őrizheti meg a békét, amelynek tagjait és vezetőit tisztelik és nem árulóként kezelik a szövetségesek. Április 3-án a szabadság ereje fogja megbuktatni a Fideszt, és elhozza Magyarországnak a békét és a biztonságot, közös jövőnkért, Magyarországért.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Háború vagy béke kérdéséről beszélt ön, tisztelt képviselő úr, és elmondhatjuk, hogy a baloldal minden történelmileg fontos időpontban el tudja találni a Magyarország számára rossz válaszokat, és ez nem volt másként most sem, a háború vagy béke kérdésében. Hadd idézzem önnek a saját politikustársait, a saját miniszterelnök-jelöltjüket, aki azt mondta: a fegyverszállításokat is támogatnám, amennyiben a NATO és az EU emellett döntene. Több műsorban akár a Partizán című műsorban, akár az ATV-ben megerősítette, a Die Zeit című lapnak is elmondta, hogy ő bizony szállítana fegyvereket és küldene katonákat a szomszédos Ukrajnába, ahol háború dúl. Tisztelt Képviselő Úr! Ez a béke vagy a háború hangja? Ez a veszély vagy a biztonság hangja? Ez az átgondoltság, a felelősségteljesség hangja, vagy pedig az összevissza beszélésnek és az iszonyatos felelőtlenségnek a hangja? Ezen Ház falai között az elmúlt generációk során volt sokféle vita, amely akár háború vagy béke kérdéséről is szólt, de mindig az volt a helyes álláspont ebben az épületben az elmúlt több mint egy évszázadban, hogyha a béke mellett érveltünk. Hogy lehet, hogy önök katonák háborúba küldése mellett érveltek? Hogy lehet, hogy önök fegyverek háborúba való küldése mellett érveltek? Ilyeneket mondtak, nemcsak a miniszterelnök-jelöltjük, hanem az egyik bukott miniszterelnök-jelöltjük is bár lehet, hogy április 3-án mindenkire ezt mondhatjuk már. Azt mondta Fekete-Győr András, a Momentum vezetője, hogy elrettentéspolitikára van szükség mondta ezt ő, a Momentum bukott elnöke , Oroszországgal szemben elrettentéspolitikára van szükség, először is fegyvereket kell felajánlani az ukrán kormány számára, szövetségeseinkhez hasonlóan. Ez a béke hangja lenne, tisztelt képviselő úr? Önök így őriznék meg a magyar emberek biztonságát és békéjét, hogy arról beszélnek, hogy fegyvereket küldenének? De itt van Tordai Bence képviselőtársunk is. Azt mondta: a fegyverszállítmányokkal kapcsolatban is ott nehezíti a kormány a közös európai fellépést, ahol csak lehet. Önök szerint tehát az lenne a magyar kormány feladata, hogy elősegítse minél több fegyver küldését Ukrajnába, és ezzel belesodorja akár Magyarországot is ebbe a fegyveres konfliktusba? De itt nincs vége a sornak, képviselő úr. Rónai Sándor, az önök európai parlamenti képviselője hazaérkezett Brüsszelből, és azt méltóztatott mondani, hogy Magyarország, a magyar kormány nem segít száz százalékig, ezért támadta a kormányt; hiszen más uniós tagállamok például fegyverek szállításával segítenek, mi pedig nem segítünk száz százalékig ezt mondta az önök európai parlamenti képviselője. Tisztelt Képviselő Úr! Ön itt a parlamentben most lehet, hogy éppen békéről beszélt, de egyik, másik, harmadik, negyedik képviselőjük folyamatosan arról beszélt, olyan veszélyes mondatokat mondott, amelyek Magyarországot abba az irányba sodorták volna, hogy belekeveredjen ebbe a konfliktusba. Ha van valami feladatunk itt, ebben az Országgyűlésben, az Országgyűlés mind a 199 tagjának, az a feladatunk, hogy a magyar emberek békében élhessenek. A háborús veszélynél nagyobb veszély nincsen és nem is volt soha, bármilyen vita zajlott ebben az Országgyűlésben, nem volt! Az elmúlt harminc évben ilyen felelőtlen kijelentéseket magyar politikusok nem tettek, mint ezek a politikusok, akik olyan mondatokat mondtak, amelyek belekeverhetik a magyar embereket ebbe a fegyveres konfliktusba. A szomszédunkban zajlik ez a háború, nem más kontinensen, nem több ezer kilométerre innen! 150 ezer magyar él Kárpátalján, akikért szintén felelősséget viselünk, ezt az Alaptörvénybe is beleírtuk, amit önök el akarnak törölni egyébként az Alaptörvénnyel együtt. Tisztelt Képviselő Úr! Ha valamiben van felelősség, az ez, és önök ebben összevissza beszéltek, és nagyon veszélyes mondatokat mondtak. Ennél veszélyesebb mondatok nem hangzottak el. Önnek most azt kellett volna tenni, hogy föláll, és ha kiejti a száján azt a szót, hogy béke, akkor elmondja, hogy ezekkel a politikustársaival nem ért egyet. De ezt egy szóval sem mondta. Beszélt a békéről, de a háborús veszéllyel fenyegető szavakra nem mondta azt, hogy nem ért velük egyet, tisztelt képviselő úr. Márpedig ez lett volna az önök feladata. Az a baj a magyar baloldallal, hogy még mindig jobban gyűlöli a jobboldalt, mint amennyire szereti a hazáját. Ha ezt nem így tenné, akkor legalább ebben a kérdésben lehetne konszenzus Magyarországon, mert azt hiszem, hogy minden országban fontos a békének a megőrzése. Úgyhogy mi azt kérjük a baloldaltól, pontosabban hiába is kérünk bármit, mert az elmúlt években is hiába kértünk bármit is, de mi nem fogunk soha egyetérteni a baloldallal akkor, amikor ilyen háborús veszélyt jelentő mondatokat mond. Viszont április 3ára önnek is idézném az önök vezetőjének, Gyurcsány Ferencnek a mondatait, szintén Őszödön mondta: és amikor azt mondom, hogy bukás, akkor beszélek Magyarországról ez persze az őáltala vezetett Magyarország volt még , beszélek a baloldalról, és őszintén mondom nektek, beszélek magamról is. Bízunk benne, hogy Gyurcsány Ferencnek ez az előrejelzése április 3-án valósággá válik, és végleg elűzhetjük a magyar közéletből Gyurcsány Ferencet, mert ez is az április 3-ai választás tétje, hogy végleg elüldözzüke [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Gyurcsány Ferencet a magyar politikai életből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jakab Péter frakcióvezető úr, a Jobbik frakcióvezetője: „Kelet vagy Nyugat” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót. Képviselőtársak! Láttam, hogy a miniszterelnök úr még a háború előestéjén azért bulizott egy jót az Ákos-koncerten. Na, hát akkor április 3-án küldünk önöknek egy jó Ákos-számot: „Valami véget ért, valami fáj”. Április 3-án véget ér tizenkét évnyi lopás [[Dr. Rétvári Bence: Csillaghullás!]] , tizenkét évnyi hazudozás, tizenkét évnyi árulás, mert igen, képviselőtársak, az, amit önök tesznek, az árulás. Önök az elmúlt években elárulták Magyarországot, és elárulták Európát is akkor, amikor folyamatosan a saját nyugati szövetségeseinket rugdosták páros lábbal; az Európai Uniót gyengítették, miközben Putyin előtt hajbókoltak némi hatalomért. Önök valahogy soha nem Moszkvát akarták megállítani, mindig csak Brüsszelt háború lett belőle, vérontás. Április 3-a új értelmet nyert, képviselőtársak: Putyin vagy Európa, háború vagy béke, Kelet vagy Nyugat, rubel vagy euró. Mi a Nyugatot választjuk, mi Európát választjuk, mi a békét választjuk, önök meg Putyint és a háborút. Ez van! Ezt adta nekünk az Orbán-kormány tizenkét év alatt: háborút, szegénységet, korrupciót, 400 forintos eurót meg benzinhiányt. Felsorolni is nehéz, képviselőtársak, azt a megannyi bűnt, amit önök az elmúlt tizenkét évben elkövettek a nemzet ellen. Emlékszem, azzal kezdték 2010-ben, hogy elloptak 3000 milliárd forintnyi magánnyugdíjpénztári megtakarítást, aztán megszüntették a nyugdíjak svájci indexálását, amivel minden évben minden egyes nyugdíjastól elloptak 400 ezer forintot. Aztán felemelték az áfát 27 százalékra, hagyták leértékelődni a forintot, az emberek fizetése most már óráról órára egyre kevesebbet ér, képviselőtársak. De önök még ennek a kevés fizetésnek a felét is elveszik, mondván, hogy kell az adó. Csak tb-re 18,5 százalékot vonnak le havonta, de hogyha az embernek gyógyulnia kell, akkor mehet a magánkórházba, mert az államit szétverték. [[8.50]] Fizessen kétszer is a magyar, ugye? Hát, nem tud! Évente 30 ezer honfitársunk hal meg csak azért, mert nem jut hozzá időben a megfelelő egészségügyi ellátáshoz. Évi 30 ezer honfitársunk halála szárad az önök lelkén, mert még az egészségügyet is ellopták. Önöknek csak a pénz számít, semmi más. Ha Brüsszeltől nem jön a pénz, jó az orosz hitel, meg a kínai hitel is. Hogy közben az államadósság rekordokat dönt? Hát, mit számít az önöknek, majd a gyerekeink visszafizetik, ugye? A lényeg, hogy addig is védjük meg őket a nemi átalakító műtétektől. Egészen elképesztő! Tizenkét év után ott tartunk, hogy Magyarország miniszterelnöke egy háború kellős közepén, egy gazdasági válság kellős közepén gyerekek nadrágjában turkál, és arról népszavaztat, hogy mi legyen a lábuk között?! Egy igazi aberrált tolvajbanda nagyjából így fog önökre emlékezni az utókor. Képviselőtársak, megérte? Mert az országnak nem, nagyon nem. Ez az ország Kelet-Közép-Európa Svájca lehetne. Egyvalami kéne hozzá: egy tisztességes kormány, semmi több. Tudják önök, hogy az elmúlt években ide mennyi uniós pénz érkezett? hogyne tudnák, önök lopták el. Napi 2,2 milliárd forint. Ebből a pénzből rendezni lehetett volna a béreket, a nyugdíjakat, az egészségügyet, az oktatást, lehetett volna bérlakásokat építeni. Kaptunk helyette stadionokat. A brüsszeli Helyreállítási Alapban jelenleg is ott várja Magyarországot 6000 milliárd forint. 6000 milliárd forint várja a kormányváltást. 6000 milliárd forint várja azt, hogy április 3-a után ennek az országnak legyen egy olyan nemzeti egységkormánya, amelyik helyreállítja az igazságszolgáltatás függetlenségét. 6000 milliárd forint van félretéve, hogy legyen miből emelni a béreket, a nyugdíjakat, a családi pótlékot, legyen miből csökkenteni az áfát, legyen miből bérlakásokat építeni, legyen miből megteremteni végre a jólét Magyarországát. Ennek egyetlenegy akadálya van jelenleg: önök, az önök végtelen pénzéhsége, az önök végtelen hataloméhsége, az önök végtelen mohósága. Jelenleg ott tartunk, hogy a magyar kormány az Unió legkorruptabb kormánya, a magyar nemzet meg az Unió legszegényebb nemzete. A kettő között van némi összefüggés. A magyarok pénze ott van önöknél. Ott van a miniszterelnök családjánál, amelyik 12 év alatt megtizenkétszerezte a vagyonát. Ott van a miniszterelnök gázszerelő haverjánál, aki 12 év alatt dollármilliárdosra hízta magát. Ott van önöknél, a Fidesz-maffiánál, amely 12 év alatt lerabolta ezt az országot. [[Dr. Budai Gyula: Róluk beszélsz? Szilágyi György: Mi van, Gyuszi?]] Orbán Viktor nemrég azt mondta, hogy Magyarország elmúlt száz évéből az utolsó tíz év volt a legsikeresebb. Aztán hatósági árassá kellett tenni a csirke far-hátat, mert ilyen árak meg ilyen bérek mellett az ember már ezt sem tudja megvenni. A lengyelek egészen más utat választottak. A lengyel kormány úgy döntött, hogy egy az egyben elengedi az alapvető élelmiszerek áfáját, hogy olcsóbb legyen az élet. Lengyelországban mostantól tényleg olcsóbb az élet. [[Dr. Rétvári Bence: Ti miért nem szavaztátok meg?]] Jó, ismerjük el, nálunk meg nem lesz az ovisoknak nemi átalakító műtét kinek mit intézett a kormánya. Köszönjük szépen, képviselőtársak, az elmúlt 12 évet, nem kérünk többet belőle. Elég volt a lopásból! Elég volt a hazudozásból! Elég volt a néphülyítésből! Elég volt Putyin kiszolgálásából! Elég volt az Európai Unió szétveréséből! Április 3-án Magyarország visszatér Európába. Fizessenek meg a tolvajok! Jólétet és békét minden magyarnak!
Köszönöm, frakcióvezető úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Dömötör Csaba fog válaszolni. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Kicsit meglep a Kelet-Nyugattal kapcsolatos állítása, mert ismerem a Jobbik álláspontját ezzel kapcsolatban. Idézet következik nem is olyan régről. Kérem, figyeljenek! „A Jobbik a pusztító nyugati liberalizmus ellenében keresi Oroszország szövetségét, és úgy gondoljuk, hogy Európa spirituális megújulását Oroszország hozhatja el.” Gyöngyösi Márton szavai ezek, aki most is a Jobbik külpolitikusa és európai parlamenti képviselője. Nem állt meg itt, mert a legutóbbi orosz katonai beavatkozás után azt is mondta, hogy nem meglepő, hogy Moszkva közbelépett az oroszajkúak védelmében. Azt is mondta, hogy Oroszországtól példát lehet venni érdekérvényesítő képessége kapcsán, és azt is, hogy a Jobbik kormányra kerülése esetén a káros euroatlanti politikát normalizálni fogja. Még valami, tisztelt frakcióvezető úr: van egy párt, amelynek a képviselője a gyanú szerint Oroszországnak kémkedett. Ez a párt a Jobbik. És nem is gyanúról van szó, mert a képviselőt két év börtönre is ítélték. És tudja, hol van ő most, elnök úr? Moszkvában. Ennyit arról, hogy ki képviseli más érdekeit. Talán még annyit, hogy egyetlenegy párt van a magyar Országgyűlésben, amely az uniós tagság ellen kampányolt, ez pedig a Jobbik, az ön pártja. Akkor erről ennyit. Ön a felszólalásaival azt üzeni, hogy érdekli a magyarok megélhetése. Akkor egy kérdést hadd tegyek már fel: mit keres a baloldalon? Ugyanazt a lyukas portékát árulják, ami egyszer már majdnem jégre vitte az országot. Kezdjük azzal, hogy nem támogatják a minimálbért, mert mint Márki-Zay Péter fogalmaz, rengeteg hátránya van és árnyoldalai. Ugyanígy nem támogatják a 13. havi nyugdíjat. Mit mond rá az ön miniszterelnök-jelöltje? Azt, hogy böszmeség. Most kérdezném azt, hogy honnan tanulta ezt a szót, de nagyon is jól tudjuk. Nézzük az adózást, ön ezt említette. Márki-Zay Péter szerint a progresszív adózás szimpatikus. Mit jelent ez a gyakorlatban? Akár 36 százalékos adókulcsot. Ez azt jelenti, hogy ha az összeghatár ott maradt volna, mint 2010 előtt volt, akkor most még a minimálbér is több mint 30 százalékkal adózna. Nem jó pálya. De mit gondol az önök jelöltje a fiatalok adómentességéről? Azt, hogy nehéz visszavenni. Tehát már most ezen töri a fejét tiszta 2009. Azt is tudjuk, hogy Márki-Zay Péter korlátozná a családtámogatásokat, pont úgy, mint 2002 után. Pedig akkor azt is mondták, hogy nem nyúlnak hozzá. Hozzányúltak, leépítették. Mit adtak helyette? Devizahiteleket. És hogy az aktuális döntésekről is beszéljünk, azt sem hagyom szó nélkül, hogy az önök jelöltje nem támogatta az élelmiszerárstopot, a benzinárstopot és a hitelmoratóriumot sem. Szakmailag is megindokolja: azt mondja, hogy ostobaság. Ezzel indokol; világos szavak és érzéketlenek. És hogy mi a helyzet a rezsicsökkentéssel: azt a változatosság kedvéért nem támogatják. Azt mondja rá kapitány úr, hogy ostobaság. Van azért megoldási javaslata: mindenki használjon kevesebb áramot, és fűtsön kevesebbet. Vajon mit szólnak az avasi lakótelepen ehhez a javaslathoz, frakcióvezető úr? Végül egészségügy: megint fizetőssé tenné a baloldal az egészségügyet. Idézem megint csak a jelöltjüket: csak egy drasztikus magánosítás segíthet. Kórházakat is összevonnának, és megtoldják az egészet azzal, hogy a szüléshez nem kell orvos. Legalább az édesanyákat kérdeznék meg erről. Mindent összefoglalva, semmit sem felejtettek, semmit sem tanultak, ugyanazok az emberek jönnének és ugyanazt is csinálnák. Hát, köszönjük szépen, nem kérünk belőle! Képviselő Úr! Nem tudom, hogy politikai gyengeségből vagy politikai számításból, de ön hozzákötötte a Jobbik sorsát a megszorításmániás baloldalhoz, és egy jó nagy lakattal biztosította is a köteléket, aztán a kulcsát meg szép lassan lenyelte. Hát, most viselje minden következményét! Ha jól tudjuk, ön levette Pongrátz Gergely, az ’56-os hős képét az irodája faláról. Azt gondolom, hogy nagyon jól tette, mert ha élne, akkor nem maradna meg a szeme előtt. Létrehoztak egy nemzeti pártot, aztán eltelt pár év, és átváltoztak, és önnek személyesen annyi mozgástere maradt, hogy kérheti magát a Gyurcsány-listára, valahova Ferenc és Klára közé. Ennyi maradt. Nem szép történet. Ennél szerintem csak a választási eredményük lesz csúnyább. Viselje ennek minden létező következményét személyesen! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt frakcióvezetője: „Segítünk a bajban” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a sok viharos felszólalást követően azzal kezdjem, hogy megköszönjem azoknak az embereknek, azoknak a magyaroknak, azoknak az ukrán határ mentén szolgálatot teljesítő katonáknak, rendőröknek, katasztrófavédelmiseknek, polgármestereinknek, önkénteseknek, a karitatív szervezeteknek, a Karitatív Tanács elnökének, Soltész Miklós államtitkár úrnak, a kormánynak és mindenkinek, aki az elmúlt hetekben, napokban nagyon komoly segítséget nyújtott a bajba jutott ukrajnai embereknek, ukránoknak, magyaroknak, ruszinoknak és mindenkinek, aki Magyarországra érkezett. Huszonhat országból érkeztek akár diákok is, akik Kijevben tanultak, és a magyar kormány ellátta őket, ellátatlanul senki sem maradt, és mindenki menedéket és biztonságot kapott Magyarországon. Tehát amíg a baloldali politikusok közül nemcsak hogy sokan uszítanak, hanem egyenesen olyan merész dolgot is megtesznek, hogy ítélkeznek egy ilyen orosz-ukrán háborús konfliktusban nem tudom, hogy honnan veszik ezt a bátorságot, hogy ítéletet hirdessenek, de nyilván láttunk már sok minden összevissza beszédet akár Márki-Zay Péter részéről is , aközben a magyar emberek a józan megfontoltság alapján segítenek nagy szívvel a bajbajutottakon. [[9.00]] Természetesen Magyarország mindig is elmondta: a béke pártján áll, nekünk egyetlenegy lehetőségünk van, hogy segítsünk ilyen módon, Magyarország történetének a legnagyobb humanitárius segítségnyújtásában vesz részt. Ezért köszönet mindenkinek, aki ebben részt vesz. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Ószövetség tanúsága egyértelműen bizonyítja, hogy a testvérháború veszélye és a kegyetlenség milyen pusztításokkal járhat. Szomorú tény, hogy az emberiség 2022-ben sem tanult ebből, valóban itt, a szomszédságunkban látható egy megdöbbentő háború, amely két rokon nép, testvérnép között zajlik immár; a szerb-horvát háborút követően most az orosz-ukrán háborúra is ráláthatunk, és láthatjuk, hogy milyen pusztításokkal jár mindez. Tisztelt Képviselőtársaim! Bár persze többen mondtuk, hogy a XXI. század a kihívások, veszélyek, fenyegetések, kockázatok évszázada, azonban kevesen gondolták, hogy 2022-re eljutunk ide, hogy a szomszédságunkban ismét háború robbanhat ki. Arról is beszéltünk gyakorta, hogy a hibrid hadviselés időszakában járunk, és engedjék meg, hogy mint volt honvédelmi miniszter elmondjam, hogy az úgynevezett negyedikgenerációs hadviselés időszakában járunk. A klausewitzi megfogalmazás alapján „a háború nem más, mint a politika folytatása más eszközökkel”, amely háborús definíciót napjainkban, a modern technika, technológia alkalmazását látva, úgy is megfogalmazhatnánk, átírhatnánk hiszen korábban, mondjuk, az elmúlt tíz évben láthattuk ennek különböző eszközeit, módszereit, fokozatát, intenzitását , hogy a háború nem más, mint a politika folytatása más, úgynevezett digitális eszközökkel, okoseszközökkel. Ezt mondtuk napjainkig. Ez ma is fennáll, hiszen az információ hatalom, a dezinformációval is lehet befolyásolni az embereket, és veszélyt lehet generálni egy bizonyos térségben. Látjuk azt is, hogy ma már forradalmakat exportáló szervezetek jönnek létre, ami önmagában eléggé sajátos és megdöbbentő, és természetesen a nyomásgyakorlásnak és akaratrákényszerítésnek számos módszere alkalmazásra került az elmúlt időszakban, az elmúlt tíz-húsz évben. De mégiscsak az úgynevezett kemény eszközök, amelyek a katonai konfliktust jelentették, eddig ritkán fordultak elő, bár hozzáteszem, hogy a második világháború után, az ENSZ létrejöttét követően, amely kimondja, hogy egyetlenegy törvényes állapot létezik, az a béke állapota, az elmúlt időszakban, 1945 óta a világban mindösszesen 26 nap telt el úgy, hogy nem volt valamilyenfajta fegyveres konfliktus, valamilyenfajta háború. Ez is megdöbbentő, az emberiségnek jó lenne valóban a béke útját megtalálni. Magyarország ebben élen jár, Magyarország segít a bajba jutott embereken, és ez a legbölcsebb, amit tehetünk. Bízunk benne, hogy a béketárgyalások eredményre vezetnek. Mindenképpen pozitív dolog, hogy tárgyalnak a felek; ha jól tudom, éppen ma lesz a két külügyminiszter találkozója, az orosz Lavrovnak és Kuleba úrnak, talán Törökországban. Majd külügyminiszter úr elmondja, hogy ettől mit remélhetünk. Én bízom benne, hogy sokat. Nagyon fontos, hogy tárgyalóasztalok mellett dőljenek el a harcok, és ne a csatatéren. Kereszténydemokrata politikusként talán hadd tegyem hozzá még Teréz anya gondolatát, hogy a béke alapvetően egy mosollyal kezdődik. Reméljük, hogy előbb-utóbb eljutunk ide is, leállnak a fegyveres küzdelmek, és sikerül megállapodni a feleknek. Mi ebben vagyunk érdekeltek, békét szeretnénk a térségünkben. Ez a kárpátaljai magyarok érdeke is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A kormány nevében Szijjártó Péter külügyminiszter úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A szomszédságban háború van. Ilyenkor nagyon fontos, hogy világosan, egyenesen és egyértelműen beszéljünk. Ezt a katonai agressziót mi elítéljük, kiállunk Ukrajna mellett, kiállunk az ukránok mellett, kiállunk Ukrajna területi integritása és szuverenitása mellett. Szörnyű és megdöbbentő, hogy a XXI. század első negyedének végén Európában városostromok és brutális háborús cselekmények történnek. Szörnyű látni, ahogy családok élete, eddigi teljesítménye válik semmissé, és egy-egy bőröndbe vagy hátizsákba kell belezsúfolni egy élet munkájának gyümölcsét, és meg kell indulni a bizonytalan helyzetből, az életveszélyből a menedék reményében. Szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy a mai nap reggeléig Ukrajna irányából 201 706 fő lépett be Magyarország területére a háború kitörése óta. Talán a Romániából Magyarországra irányuló forgalomnak is van ebből a szempontból relevanciája. Ott ez alatt az időszak alatt 156 056 fő lépte át a határt. Szeretném leszögezni, hogy Magyarország, a magyar állam intézményei felkészültek arra, hogy minden Magyarországra érkező menekült számára biztosítsák a menedéket és az ellátást. Akik hosszabb ideig itt maradnak köztünk, velünk, számukra munkát is biztosítunk, a gyermekeiknek pedig iskolai, óvodai, illetve bölcsődei ellátást. A segítségpontokon eddig 115 ezer embernek nyújtottunk segítséget. A „Híd Kárpátaljáért” kezdeményezés telefonos, illetve számlán történő felajánlási lehetőségére 638 millió forintnyi adomány érkezett. Kérem, engedjék meg, hogy a magyar kormány köszönetét és nagyrabecsülését fejezzem ki minden olyan embernek, aki állami intézmények alkalmazottjaként, rendőrként, honvédként, a katasztrófavédelem munkatársaként vagy jótékonysági szervezetek munkatársaként, önkéntesként, az egyházi szervezetek munkatársaiként segítettek és segítenek abban, hogy ezek a menekültek, akik Magyarországra érkeznek, a lehető legkörültekintőbb ellátásban részesüljenek. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Magyarország történetének legjelentősebb humanitárius akcióját bonyolítjuk le jelenleg. Én február 27-én elmentem Ukrajnába, átmentem a határon, találkoztam Viktor Mikita kárpátaljai kormányzóval… [[V. Németh Zsolt bejön az ülésterembe, elhalad a külügyminiszter mellett, majd helyet foglal. Eközben Bana Tibor mögötte haladva folyamatosan telefonnal videófelvételt készít.]] Uraim, a szomszédban háború van! Ehhez képest talán jó lenne, ha a helyzet súlyosságához mérten viselkednénk! [[Zaj a kormánypárti padsorokból. Soltész Miklós Bana Tibornak: Szégyellje magát, képviselő úr! V. Németh Zsolt feláll és elfoglalja helyét a padsorban. Bana Tibor Cseresnyés Péter felé fordulva folytatja a videófelvétel készítését, egymás között beszélnek, majd kis idő múlva elhagyja a termet.]] Magyarország történetének legjelentősebb humanitárius segélyakcióját folytatjuk, 583 millió forint értékben 800 tonna élelmiszert és 200 tonna higiéniai terméket szállítunk Ukrajnába a kárpátaljai kormányzó kérésére annak érdekében, hogy a Kárpátalján élő és Ukrajna területén nehéz helyzetbe került emberek helyzetén tudjunk segíteni. Tisztelettel tájékoztatom önöket arról is, hogy felajánlottuk, hogy a kórházi kezelést igénylő ukrán gyermekek számára teljes körű egészségügyi ellátását biztosítunk. Jelenleg 128 beteg ukrán gyermek magyarországi befogadásának és kezelésének technikai lebonyolításáról folytatunk tárgyalásokat. Tisztelettel tájékoztatom önöket arról is, hogy folyamatos az egyeztetés a kárpátaljai kormányzó és a KMKSZ vezetői között. Viktor Mikita kormányzó a megbékélés kultúráját hozta el Kárpátaljára, ami ebben a rendkívül nehéz helyzetben, azt gondolom, igazán szívet melengető jó hír. Végezetül tisztelettel tájékoztatom önöket arról, hogy a ma reggeli fél ötös állapot szerint Ukrajna és Magyarország határán található határátkelőhelyeken a forgalom az átlagos alatt van, csak két határátkelőhelyen, Beregsuránynál és Tiszabecsnél van várakozási idő. Természetesen azon vagyunk, hogy itt is a lehető leghumánusabban járjunk el, és a menekültek minél egyszerűbben és könnyebben be tudjanak jönni Magyarországra. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Szijjártó Péter külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Németh Zsolt, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[9.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Február 24-én ma két hete robbant ki ez a háború, amiről minden napirend előtti felszólalás szól. A mai napon a magyar Országgyűlés egy világos, de nyugodt hangvételű politikai nyilatkozatot vitat meg és fogad el. Sajnálatos, hogy a baloldal képtelen egyetértésre jutni ebben a nehéz helyzetben, hiszen tegnap kivonultak a határozathozatalról. A háború új helyzetet teremtett a világban és a magyar külpolitika számára egyaránt. Ahogy ezt már hangsúlyozta miniszter úr is, kiállunk Ukrajna területi integritása, szuverenitása mellett; az elmúlt években fennálló vitáinkat félretesszük; az európai uniós csatlakozási folyamat megkezdése mellett vagyunk. Ugyanakkor elítéljük az orosz katonai agressziót, és támogatunk minden szankciót, amit a nemzetközi közösség kivet Oroszországra. Magyarország álláspontja négy szóban foglalható össze. Először is: béke, másodszor: biztonság, harmadszor: egység, negyedszer: szolidaritás. Béke, tehát a harci cselekmények leállítása, tűzszünet, a humanitárius és a béketárgyalások megkezdése: mindez a nemzetközi közösség napról napra egyre súlyosabb felelőssége. Másodszor, ami a biztonságot illeti, a magyar emberek biztonsága a határon innen és túl. Meg kell akadályozni a háború továbbterjedését, Magyarországnak ki kell maradnia a háborúból, ezért Magyarország nem küld katonákat, nem szállít fegyvereket Ukrajnába. És ami az energiarészét illeti, a gáz-, az olajszállítás biztonságát pedig meg kell őriznünk. Magyarország tehát nem támogatja a szankciók ez irányú kiterjesztését, bármit is mond az ellenzék. Nem lehet velünk, magyarokkal megfizettetni a háború árát. Ami pedig az egységet illeti: a NATO, az Európai Unió, az Európa Tanács, a V4 meglepő és nagyon üdvözlendő egységes álláspontot foglal el. Fontosnak tartjuk a határozott és felelős fellépést ezen nemzetközi szervezetek részéről, és szorgalmazzuk, hogy ezt az egységet sikerüljön a nyugati világban fenntartani. Ami pedig a szolidaritás fontosságát illeti, ezen a területen mindenféleképpen rendkívül komoly mozgásterünk van. És ahogy hallhattuk külügyminiszter úrtól, Magyarország mindent megtesz, és a legnagyobb elismerés illeti azokat az egyéneket, szervezeteket, egyházakat, akik aktívan kiveszik a részüket a segítségnyújtásból, amely kétirányú. Először is, segítenünk kell a menekülteket, amelynek tekintetében szeretném hangsúlyozni, hogy Lengyelország után Magyarország a második legjelentősebb menekültfogadó ország. Ez a szám napról napra növekszik, és azzal kell számolni, hogy az elkövetkezendő hónapokban ez nem fog lassulni. A másik irány pedig az ukrajnai humanitárius katasztrófa enyhítése érdekében történő cselekvés. Ami a menekülteket illeti, szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország mindenkit befogad, nemzetiségre, állampolgárságra való tekintet nélkül. Ami pedig a humanitárius katasztrófát illeti, egész Ukrajnára figyelemmel vagyunk; különösen odafigyelünk Kárpátaljára, a hozzánk legközelebb eső térségre, illetőleg az ott élő magyarok megsegítésére. Ez a legfőbb feladataink közé tartozik ezekben a napokban a kormányzás tekintetében. Ami pedig az ellenzék magatartását és vádjait illeti, szeretném világossá tenni, hogy egy ponton el kell dönteni, hogy a háború vagy pedig a magyar emberek oldalán állnak-e. Aki fegyvert akar küldeni, vagy katonát akar küldeni, vagy el akarja zárni a gázcsapokat, az egyértelműen a háború oldalán áll. És ami pedig azokat a vádakat illeti, hogy Magyarország milyen kapcsolatban áll Vlagyimir Putyinnal, Gyurcsány Ferenc volt az, aki kiskutyát ajándékozott Vlagyimir Putyinnak. Ő volt az, aki az Apró-villában vendégül látta; és ő volt az, aki az orosz titkosszolgálattal világíttatta át a magyar kémelhárítást, a Nemzetbiztonsági Hivatalt. Hölgyeim és Uraim! A politikai nyilatkozat elfogadása egy kiváló alkalom arra, hogy nemzeti egységet alakítsunk ki ebben a rendkívül nehéz helyzetben. Ha valamikor, akkor most van szükség politikai konszenzusra. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Németh Zsolt képviselő úr. A kormány nevében Szijjártó Péter külügyminiszter úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A háború a legrosszabb forgatókönyv. A háború nem válasz semmire, ezért fontos, hogy világosan beszéljünk: Magyarország világosan és egyértelműen elítélte az Ukrajnával szembeni katonai agressziót. Kiállunk Ukrajna mellett, kiállunk az ukrán nép mellett, és kiállunk a szomszédunk területi integritása és szuverenitása mellett is. Világossá kell tenni, hogy ilyenkor mi a legfontosabb feladata és kötelessége Magyarország Kormányának. Két ilyen fontos kötelesség van. Az első, hogy megvédjük Magyarország és a magyar emberek biztonságát. Ennek érdekében született az a döntés, hogy a Magyar Honvédség jelentős erői települnek Magyarország keleti határvidékére annak érdekében, hogy meggátoljuk militáris vagy paramilitáris csoportok beszivárgását az országba, megakadályozzuk, hogy a magyar embereket vagy Magyarország területét bárki veszélybe sodorja. A másik legfontosabb feladat, hogy meg kell előzni Magyarország belesodródását, belevonódását ebbe a háborús konfliktusba. Háromféleképpen lehet belesodródni egy ilyen háborúba, és ezt a három lehetőséget kell megakadályozni, ellehetetleníteni. Először is, bele lehet sodródni egy háborúba azáltal, ha egy ország katonákat küld. Volt erre nézvést javaslat az ellenzék miniszterelnök-jelöltje részéről, azonban a kormány álláspontja világos: nem küldünk katonákat ebbe a háborúba. Aztán bele lehet sodródni úgy is egy ilyen háborúba, hogyha egy ország fegyvereket küld valamelyik hadviselő félnek. Mi, magyarok világossá tettük már a legelején, és ragaszkodunk ehhez az álláspontunkhoz: nem küldünk fegyvereket ebbe a háborúba. És harmadikként bele lehet sodródni egy ilyen háborúba oly módon is, hogyha egy ország halálos fegyverek szállítását engedélyezi a saját területén keresztül. Hiába tartja az ellenzék miniszterelnök-jelöltje ezt árulásnak, a kormány úgy döntött, hogy nem engedélyezi halálos fegyverek átszállítását Magyarország területén közvetlenül Ukrajna területére. Egy ilyen halálos fegyverszállítmány a másik hadviselő fél, az ellenség részéről megsemmisítendő katonai célpontnak számít. Nem tehetjük ki a magyar embereket sem Magyarország területén, sem Kárpátalján annak a veszélynek, hogy a lakóhelyük közvetlen környezetében megsemmisítendő katonai célpontot helyezünk el. Ezért tehát tegyük világossá, Magyarország Kormánya egyértelmű döntést hozott: sem katonát, sem fegyvert nem küldünk ebbe a háborúba, és nem engedélyezzük halálos fegyverszállítmányok áthaladását Magyarország területén Ukrajnába. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Fontosnak tartjuk az európai egység fenntartását ebben a kérdésben, ezért Magyarország eddig minden egyeztetésen részt vett; minden egységes szankciós döntés részese és részesei voltunk; támogattuk ezeket a szankciós döntéseket, és elképesztőnek tartom, hogy egyes magyar ellenzéki politikusok olyan hazugságokat keringtettek, amely hazugságok ennek ellenkezőjét állították, ezáltal veszélybe sodorták a Kárpátalján élő magyarokat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselőtársaim! Azonban világossá kell tennünk, hogy vannak vörös vonalaink; ilyen vörös vonal például Magyarország energiaellátásának biztonsága. Nem engedhetjük meg, hogy Magyarország energiaellátásának biztonságát bárki kockáztassa. A földgázszállítás nem ideológiai, nem politikai, nem filozófiai, hanem fizikai kérdés. Vagy vannak gázforrások, vagy nincsenek; vagy vannak vezetékek, vagy nincsenek. Mi hét éven keresztül tárgyaltunk arról, hogy az amerikai ExxonMobil termelje ki a gázt a Fekete-tenger romániai területén lévő gázmezőjéből, hét éven keresztül halogatták a döntést. Nincsen addicionális gázforrás ebben a térségben. Magyarország, Közép-Európa és összességében Európa is rá van utalva az Oroszországból érkező földgázra. Lehet ezen a helyzeten változtatni 4-5-6 év alatt, éppen ezért az energiarendszer szankcionálását, az energiaellátásra vonatkozó embargót [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Magyarország nem fogja támogatni, tekintettel arra, hogy meg kell akadályoznunk, hogy a háború árát a magyar emberekkel fizettessék meg. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[9.20]]
Köszönöm szépen, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Tordai Bence, Párbeszéd; Kállai Mária, Fidesz; Dúró Dóra, független; Varga-Damm Andrea, független; Bencsik János, független; Arató Gergely, DK; Bősz Anett, DK; Varju László, DK; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Nunkovics Tibor, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Ungár Péter, LMP; Tuzson Bence, Fidesz; Mellár Tamás, Párbeszéd; Steinmetz Ádám, Jobbik; Varga László, MSZP és Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik.
Köszönöm, jegyző úr. [[Folyamatos zaj. Csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Tóth Csaba, MSZP, országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. Tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi bizottság benyújtotta határozati javaslatát, így a mentelmi jog felfüggesztéséről a mai ülésnapon az interpellációkat követő határozathozatalok körében döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre a Házbizottság javaslata alapján döntünk. Tisztelettel kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazatszámláló gépben. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett javaslatról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. március 10-ei rendes ülésének napirendi javaslata egészüljön ki az orosz‒ukrán háborúról szóló P/18373. számú politikai nyilatkozat tárgyalásával és elfogadásával akként, hogy a politikai nyilatkozat összevont vitájára az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslat bizottsági jelentései és az összegző módosító javaslat vitáját követő napirendi pontként kerüljön sor, valamint a határozathozatalra is ugyanezen az ülésen kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható nagy többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a Házbizottság napirendi javaslatáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tájékoztatom önöket, hogy az orosz-ukrán háborúról szóló P/18373. számú politikai nyilatkozathoz képviselői módosító javaslatot a napirend elfogadását követő 3 órán belül nyújthatnak be, így erre a mai napon 12 óra 24 percig van lehetőségük. Tisztelt Országgyűlés! Most 9 óra 30 percig szünetet rendelek el. (Szünet: 9.25-9.40 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és dr. Steinmetz Ádám)
[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem önöket, felállva köszöntsük dr. Áder János köztársasági elnök urat. [[Dr. Áder János belép a köztársasági elnöki páholyba. Taps a kormánypártok soraiban. A teremben lévők leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm Novák Katalin köztársaságielnök-jelölt asszonyt és vendégeit , Róna Péter Zsolt köztársaságielnök-jelölt urat és vendégeit (Taps.), Orbán Viktor miniszterelnök urat (Taps.), Schmitt Pál volt köztársasági elnök urat (Taps.), Boross Péter volt miniszterelnök urat (Taps.), Medgyessy Péter volt miniszterelnök urat (Taps.), valamennyi volt és jelenlegi közjogi tisztségviselőt, a magyarországi és a határon túli történelmi egyházak vezetőit, a külhoni magyar közösségek képviselőit, a diplomáciai testület tagjait, az Európai Parlament magyar képviselőit, az országgyűlési képviselőket, a nemzetiségi szószólókat, valamennyi kedves vendégünket, a hazai és a külföldi sajtó képviselőit és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Soron következik Magyarország köztársasági elnökének titkos szavazással történő megválasztása. A Házbizottság március 3-ai ülésén tájékoztatást kaptak a frakciók, hogy a Fidesz és a KDNP 132 országgyűlési képviselője Novák Katalin asszonyt jelölte köztársasági elnöknek; a Jobbik, az MSZP, a DK, az LMP és a Párbeszéd frakciója, valamint egy független képviselő 50 támogató aláírás benyújtásával Róna Péter Zsolt urat jelölte köztársasági elnöknek. Tájékoztatom önöket, hogy érvénytelen ajánlás nem érkezett. Az aláírásokat tartalmazó ajánlóívek S/18302. és S/18310. számokon a honlapon megtekinthetők. Tisztelt Országgyűlés! A Házbizottság döntése alapján a jelöltek 15-15 perces időtartamban szólalhatnak fel. Először Novák Katalin köztársaságielnök-jelölt asszony felszólalására kerül sor 15 perces időkeretben. Felkérem Novák Katalin asszonyt, fáradjon az előadói emelvényre, és mondja el beszédét. [[Novák Katalint a Terembiztos Szolgálat munkatársa a páholyból a pulpitushoz kíséri. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Elnök Urak! Képviselőtársak! Kedves meghívott Vendégek! Ma köztársasági elnököt választ az ország. A legtöbb magyar ember számára a mai nap egy átlagos csütörtök: felkel, óvodába, iskolába indítja a gyerekeket, megkeresi a napi betevőt, tanul, aggódik a betegekért, a családja biztonságáért. Legfeljebb az esti híradásokból értesül, hogy új köztársasági elnöke lesz Magyarországnak. Ma önökön, demokratikusan választott, döntési joggal felruházott országgyűlési képviselőkön keresztül választ új államfőt az ország. Joguk van tudni, hogy ki az az ember, akire szavazhatnak, milyen mondanivalója van ma a magyarok számára. Ezzel folytatnám, ha nem rúgta volna ránk az ajtót a háború, az az Oroszország által indított háború, mely védhetetlen és megmagyarázhatatlan. Már éppen kezdtük visszanyerni a koronavírus-járvány előtti életünk biztonságát és szabadságát, miközben siratjuk veszteségeinket, már tudtunk újra örülni egymásnak és akkor elszabadult ez a másik pusztító vírus. 14 napja háború van a szomszédunkban, egy olyan országban, ahol a határ másik oldalán is magyarok aggódnak életükért, jövendőjükért. A múlt héten a Magyar Református Szeretetszolgálat jószolgálati nagyköveteként négy püspökünkkel Kárpátalján jártam. Azért mentem, hogy kifejezzem: azok a magyarok, akik az ottmaradás mellett döntenek, nekünk legalább olyan fontosak, mint azok, akik eljöttek, és minden más ukrajnai menekült. A bajban összefogást látunk. Erre békeidőben is nagy szükségünk lenne. Sokan szabadnapot vesznek ki, hogy önkéntesként a határra menjenek, ezrek nyitják meg otthonaikat a menekültek előtt, az egyházak és a segélyszervezetek évszázadok óta tanult szeretettel és odafigyeléssel egyengetik a segítségre szorulók útját. A válságkezelésben sokat tapasztalt kormány minden szükséges emberi és anyagi erőforrást biztosít a katasztrófa következményeinek mérséklésére. Segít a tanár, a mérnök, segít a kétkezi munkás, az ápoló, segít a katona, segítenek a rend őrei, segít a fiatal, az idős. Egymást segítjük a bajban. Köszönet érte. Nincs rosszabb egy háborúnál. Lángba akarja borítani mindazt, ami értékes számunkra, megtámadja a nyugalmat, a hétköznapok biztonságát, a ma kiszámíthatóságát és a holnap derűjét. Nemzeti hitvallásunk kimondja: a XX. század erkölcsi megrendüléshez vezető évtizedei után múlhatatlanul szükségünk van a lelki és szellemi megújulásra. Így van ez most is, a XXI. század elejének világméretű erkölcsi megrendülést okozó eseményei után. Most is lelki, szellemi megújulásra van szükség. A magyarok békét akarnak. Mi, nők nem a háborút akarjuk megnyerni, hanem a békét, mert békében lehet gyarapodni, építkezni, tervezni, egymásra mosolyogni. Ahogy Teréz anya mondta: a béke egy mosollyal kezdődik. A többség számára nem több a mai nap, mint a tegnapi volt, de számomra, tisztelt képviselőtársaim, a mai kitüntetett nap. Amikor éppen húsz évvel ezelőtt igent mondtam a férjemnek, Istvánnak, tudtam, de csak részben értettem, mit jelent életre szóló szövetséget kötni, jóban-rosszban, egészségben, betegségben, bőségben vagy nélkülözésben. 18 éves fiunk születése óta tanulom, mit jelent, hogy vállaltuk, s én világra hozhattam gyermekeinket, Ádámot, Tamást és Katát. Életem, életünk legmeghatározóbb döntései ezek. Fontos döntéseket hoztam akkor is, amikor a közgazdász szakmát, majd a diplomáciai és aztán a közéleti pályát választottam. Köszönöm Martonyi Jánosnak, hogy tőle leshettem el a klasszikus diplomácia fortélyait. Erre a tudásra szükségem lesz. Köszönöm Balog Zoltánnak, hogy minisztériumában szakmai teret nyitott számomra, s megtanította, a legfontosabb erőforrás Isten teremtése, az ember. Ajándéknak tekintem, hogy nyolc éven keresztül kormányzati feladatom a családok jövőjének biztosítása volt. Hálás vagyok azért a kétszázezer gyermekért, akiknek a vállalásához pluszsegítséget tudtunk adni, és hálás vagyok azért a hétszázezer gyermekért is, akik e nélkül a segítség nélkül is megszülettek volna. Ha túltekintünk az ország határain, akkor a világon több mint egymillió megszületett magyar életnek örülhetünk tíz év alatt. Miniszterelnök úr, köszönöm, hogy részese lehettem a nemzetépítésnek. [[Taps a kormánypárti sorokban.]] Ma egyvalaki közülünk úgy megy haza, az a súlyos és édes teher tétetik a vállára, hogy a következő öt évben életével, munkájával, megjelenésével, szavai erejével, tetteivel, s ha kell, hallgatásával mutassa meg az ország valódi, szép arcát, segítsen megtalálnunk egymásban, ami közös, s megtanulni vágyakozni az után, ami a miénk. [[9.50]] Ha arra a kérdésre kell válaszolnom, hogy kicsoda Novák Katalin, először azt kell elmondanom, honnan jöttem. Szegedi vagyok, akkor is, ha 18 éves korom óta a XI. kerületben élek. Nagyszüleim történetei nélkül nem lennék az, aki. Bárcsak még egyszer meghallgathatnám, amikor nagymamám arról beszél, hogyan szerzett élelmet féléves kisbabájának, miközben az orosz katona rászegezte géppisztolyát, hogyan pöffeszkedett a párthű tisztviselő a tőlük elkobzott íróasztal mögött, hogyan vették el a családtól egy élet munkájának gyümölcsét! Történeteik hadifogságról, menekülésről, egymásra találásról velem élnek. Őrzöm magamban a dorozsmai homok forróságát, a frissen szedett ágasi málna ízét, nagyapám erős karjának biztonságát. Anyutól és aputól tanultuk bátyámmal azt, amit ők is a szüleiktől kaptak: a talpra állás képességét és a tisztességet, becsületet. Az örökséget vállalkozókedvvel, tudással és szorgalommal fűszerezték meg. A családból ma sokan itt vannak velem. Köszönöm, hogy eljöttetek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Mi bármikor tudjuk folytatni és újra is tudjuk kezdeni, fel tudjuk építeni, meg tudjuk erősíteni azt, ami a miénk. Amíg van kezünk, van szabad akaratunk, nem tudnak leigázni. Ez szuverenitásunk alapja. A szuverenitás bölcsője pedig a család. A szuverenitásról nemzeti vonatkozásban soha nem leszek hajlandó lemondani. Erre legfeljebb a családban vagyok képes, ott is csak egy bizonyos részéről Veres István javára, akit állítólag first gentleman címmel kellene majd illetni, de ő Veres István marad. Mi, nők gyereket nevelünk, beteget ápolunk, főzünk, kettő helyett is helytállunk, ha kell, pénzt keresünk, tanítunk, Nobel-díjat szerzünk, ablakot pucolunk. Ismerjük a szavak erejét, de tudunk háttérbe húzódni és hallgatni is, ha kell, és férfiakat meghazudtoló bátorsággal védjük meg a családunkat, ha veszély fenyegeti. Nem ahhoz képest, hanem annak is köszönhetően kívánok jó köztársasági elnöke lenni Magyarországnak, hogy nő vagyok. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tettekre készülök. Kész vagyok minden terhet magamra vállalni, amit ez a tisztség rám ró. Közben meg fogjuk őrizni házasságunk békéjét és családunk biztonságát. Anyaként és feleségként erre a békességre, megértésre, biztonságra törekszem. Elnökként is a békesség embere akarok lenni. Annak a generációnak a tagja vagyok, amelyik készen kapta a nemzeti függetlenséget, amelyik békében válhatott nagykorúvá Magyarországon. Nekünk nem kellett az életünket, a jövőnket kockáztatnunk az elveinkért, a gondolat és a cselekedet szabadságáért. Nem fogjuk megengedni, hogy a drágán szerzett függetlenségünkkel bárki orosz rulettet játsszon. Mi, nemzeti érzelmű negyvenesek, magyar földről magyar szemmel nézzük a világot. A mi világnézetünk magyar akkor is, ha az egészre tekintünk. A miénk büszke generáció, mer felemelt fejjel járni, nem esik hasra attól, ha valaki angolul szólal meg, maga is képes idegen nyelven, akár külföldön is boldogulni. S ha a szíve hazahúzza, van elég bátor hazajönni. Nekünk már nem kellett megtanulni, milyen orosz megszállás alatt élni, azonban volt lehetőségünk megérteni, hogy mit jelent Európa részének lenni idegben, vérben, gondolatban, kínban, szomjúságban. Sokan tanultunk, éltünk Nyugat-Európában. Nem majmolni akarjuk azt a világot, de vannak ott jó dolgok, amiket elsajátíthatnánk. Érdemes az angol gyep titkát megfejteni, még ha egy magyar virágos rét közelebb is áll a szívünkhöz. Magyarország sohasem lesz Svájc. Nekünk a Balaton a Riviéra, a Kékes a csúcs, a víz az ásványkincs, a kiművelt emberfő a természetes erőforrás, a magyar a titkos nyelvünk, Bartók és Kodály zenében a brandünk, adottak a szomszédaink. Európához tartozunk, és Európa hozzánk. Ezen változtatni nem tudunk, s ezért nem is akarunk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ez a magyarok hazája, egyedül itt kezdődik minden jó recept úgy, hogy szeleteld fel a hagymát és párold üvegesre. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt állok a magyarok nyilvánossága előtt. Tudom, hogy honnan jöttem, hogy ki vagyok, hogy mi a dolgom. Felkészültem az előttem álló, embert próbáló feladatra. Volt időm végiggondolni, mi várhat rám. Köszönöm Áder Jánosnak és feleségének, Herczegh Anitának, hogy önzetlenül, segítő szándékkal osztották meg velem az elmúlt tíz és a még korábbi évek tapasztalatait. Házelnök úr, kedves László, miniszter úr, kedves Gergő, köszönöm a barátságot, és mindazt, amit eddig tőletek kaptam. Az én dolgom lesz, hogy abba a magasságba emeljem nemzettársaimat, ahol a magyarok magától értetődő összetartozása van. Ott, abban a magasságban megértés van, békesség és biztonság. Tudom, nekem kell elsősorban megjeleníteni ezt az összetartozást; elsősorban, de nem egyedül. Nekem majd minden magyart képviselnem kell. De hogyan lehetnék minden magyar, hiszen nem tudunk minden és mindenki lenni? Én is maradok, aki vagyok, és a nekem adott talentumokat arra fogom használni, hogy eljussak azokhoz, akiknek a békesség és a megértés üzenetére van szükségük. Nem akkor tudom azokat is képviselni, akiknek más a hitük, ha leveszem a nyakamból a keresztet, hanem ha a szívemhez szorítom, és a hitemből merítek erőt mások megértéséhez. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Így fogok elmenni a családokhoz, az egyszülősökhöz és a beteg gyereket nevelőkhöz is. Támogatni fogom azokat, akik a fogantatás pillanatától vigyáznak az életre, hitvalló keresztyénként jelen vagyok és jelen leszek a hívő közösségben. Elmegyek a tehetséges fiatalokhoz, a határon túl és a diaszpórában élő magyarokhoz, de ott leszek New Yorkban, Brüsszelben is, ahogy bármelyik fővárosban, ha ki kell állni az érdekeinkért. Részt veszek a magyarországi nemzetiségek életében. Felkeresem a faluvégi cigánytelepen a roma magyarokat, ott leszek a városokban és a falvakban. Nem országjárásokra készülök, egyszerűen ott leszek, ahova tartozom, azokkal leszek, akikhez tartozom: a magyarokkal. Hova vezet majd az első utam? Haza, a családunkhoz. És persze minél előbb szeretnék ellátogatni Varsóba lengyel barátainkhoz. Április 3-án országgyűlési választások lesznek és népszavazás. Sorsdöntő pillanat, önöknek is, nekem is, minden magyarnak. Bízom benne, hogy sem az első, sem a már sokadszor választók nem tévesztik szem elől a nemzeti érdeket és gyermekeink jövőjét. Egy biztos: én a megválasztásom esetén azon a fundamentumon fogok állni, amelyet az Alaptörvény jelent, azt betartom és másokkal is betartatom. Én nem a hatályos jogrend lebontásán, hanem az alkotmányosság őreként annak fenntartásán fogok munkálkodni. Első királyunk, Szent István intelmeit zsinórmértéknek tekintem: „Légy irgalmas mindenkihez, aki erőszakot szenved. Légy kíméletes mindenkivel szemben, ne csak a hatalmasokkal, hanem azokkal szemben is, akik híján vannak a hatalomnak. Légy alázatos, szelíd, becsületes, szemérmes.” Köszönöm, hogy meghallgattak. Legyen béke, szabadság és egyetértés! [[Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban. Mesterházy Attila és Volner János tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most Róna Péter Zsolt köztársaságielnök-jelölt úr felszólalására kerül sor, szintén 15 perces időkeretben. Felkérem Róna Péter Zsolt urat, hogy fáradjon az előadói emelvényre és mondja el beszédét. [[Róna Péter Zsoltot a Terembiztos Szolgálat munkatársa a páholyból a pulpitushoz kíséri. Taps.]] [[10.00]]
Kedves Honfitársaim! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Köszönettel vállalom a hat ellenzéki párt jelölését a köztársasági elnök tisztségére, arra a tisztségre, amely most messze nagyobb felelősséggel jár a szokásosnál. Az Alaptörvény megfogalmazza a köztársasági elnök feladatát, azt, hogy az elnök kifejezi a nemzet egységét, és őrködik az államszerkezet demokratikus működése felett. Igen, e feladat ellátása minden nemzetnek, nekünk is létünk sarokköve. De most, hogy itt vagyunk megint egy véres háború közelében, amit, mint a második világháborút, olyan hatalom indított el, amelyhez kormányunkat saját elmondása szerint szoros baráti kapcsolatok fűzik, hol van a megjeleníthető egység? Akkor a német birodalom csatlósaként vezetőink a végsőkig kitartottak a pusztítás, a vérontás mellett, akkor is, amikor már mindenki elpártolt tőlük. Most, amikor az egész világ elítéli Oroszország vérengzését, megint képtelennek bizonyulunk nevén nevezni a tetteket. Félünk, mi lesz velünk, és szorongunk, mert tudjuk, közünk van a szomszédban történtekhez. A sorozatos megrázkódtatások, Világos, Isonzó és Trianon, vörösterror és fehérterror, az Amerikába kitántorgott másfél millió emberünk, a Don-kanyar, az Óbudai Téglagyár, az Auschwitzba induló szerelvények, az ÁVO és az Andrássy út 60., a kitelepítések és államosítások, a kivégzett ’56-os hazafiak emléke kilúgozták volna erkölcsi ítélőképességünket? Melyik tragédia áldozatait kellene mellőznünk ahhoz, hogy létrejöjjön az a kifejezhető egység, amit az Alaptörvény megkövetel a köztársasági elnöktől? Tényleg nem tudjuk megkülönböztetni a jót a gonosztól, az igazat a hazugságtól? Szinte hihetetlen, miért nem látták, látják közülünk oly sokan, hogy a barátkozás a gonosszal belőlünk is gonoszt csinál, olyanokat, akik a hatalom gyönyöréért elbúcsúznak saját becsületüktől, és még korábbi önmagukkal is szembefordulnak. Hiszem és bízom benne, hogy nem ez a magyar út, még akkor sem, ha küzdelmeink során, 1848-ban vagy 1956-ban elbukott a jóért és az igazért folytatott harcunk. Hiszem és bízom benne, hogy Deák Ferenc bölcsessége és kompromisszumkészsége, Göncz Árpád haza- és emberszeretete erősebb, mint korunk diktátumai. A gyógyulás útja nem könnyű, de világos. Romsics Ignácot idézve én is kérem, hogy magyar a magyarban ne ellenséget, hanem egy másik embert lásson. Mint ahogy a természet a maga erejét, szépségét és gazdagságát a sokféleségből meríti, mint ahogy a sokféleség pusztulása a környezet leépülésének oka, a társadalmi sokféleség a sikeres országok ismérve. A sokféleség elnyomása pedig biztosan a katasztrófához vezet. E pluribus unum, azaz a sokból egy, az a latin mottó, amely kifejezi a gondolatot, hogy a sokféleségből, annak megőrzéséből, nem pedig az egyhangúságból, a magunkfajta uralmából a magukfajta fölött kovácsoljuk az egységet. De hogyan lehet ellátni a másik feladatot, az államszerkezet demokratikus működése feletti őrködést? Persze, sokat segítene, ha az Alaptörvény, ami egy érvényes törvény, ezért rendelkezéseit be kell tartanunk [[Gulyás Gergely tapsol.]] egyúttal megfelelne a hitelt érdemlő alkotmány általánosan elfogadott ismérveinek. Az alkotmány feladata a politikai hatalom korlátainak kijelölése. Egy demokráciában nem a kormány vagy a törvényhozás mondja meg, hogy saját maga mire jogosult, hanem a nemzet dönti el, mire ad felhatalmazást a törvényhozásnak. Nem az Országgyűlés hozza létre az alkotmányt, hanem az alkotmány hozza létre az Országgyűlést. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Az Alaptörvény, ami most minden hatalmat az Országgyűlés kezébe ad, a kecskére bízza a káposztát, hiszen minden hatalom, még a legjámborabb is szeretne szert tenni a lehető legnagyobb hatalomra. A bebetonozott hatalom pedig a korrupció melegágya. Mint ahogy a nagy angol történész, Lord Acton fogalmazott: „A hatalom korrumpál, az abszolút hatalom pedig abszolút korrumpál.” Az alkotmány tehát nem a hatalom szervezeti és működési szabályzata, hanem megállapodás a nemzet és a hatalom között, amiben a nemzet felhatalmazza a hatalmat az ország ügyeinek intézésére az alkotmányban kijelölt korlátok között. Sok szó esett az elmúlt években a demokráciáról, a jogállamiságról, a fékekről és az ellensúlyokról. Ezek nagyon fontosak, de nem ezek hozzák létre a nemzet megbékélését, hanem a megbékélés hozza létre azt a közmegegyezést, amire aztán ezeket az intézményeket fel lehet építeni. Ha nem tudunk kijönni egymással, nincs az a fék, nincs az az ellensúly, ami megmentene minket. Amikor szinte az egész világot eluralja az erőszak, amikor járvány söpör végig, amikor a háború és a természet rombolása milliókat tesz földönfutóvá, amikor gazdasági válság egyre szaporábban és mélyebben követ gazdasági válságot, hol, miben találunk enyhületet? Abban, hogy lemondunk emberségünkről, méltóságunkról, a szeretetről és az igazságról, hogy aztán utat adjunk a gyűlöletnek? Biztos, hogy nem. A kihívásra az egyik válasz, hogy a hatalmat mindenre felhatalmazzuk, hogy döntsön, mi legyen, mi pedig engedelmeskedünk. Ez az illiberális válasz, és ez a lehető legrosszabb, mert nem az egyetértésre, hanem az egyhangúságra törekszik, szembeszáll azzal a sokféleséggel, ami a természet és emberi természetünk lényege, nem tiszteli az ember lelkiismeretének és szabad akaratának szuverenitását, hanem mindkettőt a hatalom szuverenitása alá rendeli. [[10.10]] De hát akkor mi a jó válasz? Először is az, hogy ne csorbítsuk, ne rongáljuk azt, amiben a közös megegyezés már régen létrejött. Óriási társadalmi megegyezés van Szent István óta abban, hogy mi, magyarok a Nyugathoz kívánunk tartozni. Nem Oroszország és nem Törökország a mi világunk, ahol a saját ellenzék fellépéseit is brutálisan, gyilkossággal és börtönnel torolja meg a hatalom, hanem a keresztény és felvilágosult Nyugat a mi közösségünk. Európai uniós tagságunkkal biztosítani tudjuk anyagi jólétünket, és a NATO szavatolja a biztonságunkat. Miért kellene mindezt félredobni egy orosz diktátor barátságáért? Másodszor: méltányosság nélkül nem lesz megbékélés, és megbékélés nélkül nem lesznek demokratikus intézmények. Kezdjük tehát a legalapvetőbbel, azzal, hogy minden magyar szavazata pont annyit ér, mint bármelyik másiké. Az nem lehet, hogy a mindenkori kormánypártra leadott szavazat az ellenzékre leadott másfélszeresét éri. [[Moraj és derültség a kormánypárti padsorokban.]] Az nem lehet, hogy az egyik könnyen eljut szavazni, a másik meg nem. Az nem lehet, hogy az egyik részesül kórházi ellátásban, a másik pedig csak hetek, hónapok múlva vagy egyáltalán nem. Az végképp nem lehet, hogy harminc, állig felfegyverzett kommandós betörjön egy szegényeket ápoló jótékonysági alapítvány munkahelyére. De az sem lehet, hogy minden hetedik honfitársunk mélynyomorban, napi 1750 forintból vagy még annál is kevesebből kénytelen ellátni összes szükségletét, hogy honfitársaink 74 százaléka jóval az Európai Unió szegénységi küszöbe alatt él, miközben mások több milliárd forintos jachton napoznak örömlányokkal [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] , hogy családokat lakoltat ki és tesz hajléktalanná egy korrupt karhatalom a csalárd devizahitel-konstrukció alapján, hogy az embertelen végrehajtásokból egyesek sápot húznak. De az sem tűrhető, hogy tanárok ezreinek kell a polgári engedetlenség és a sztrájk eszközét választani, hogy megkapják a minimálisat, ami megilleti őket. Persze, lehet azt mondani, hogy mindez nem a köztársasági elnök, hanem a politika dolga. De nem! A méltányosság, az igazságosság, az emberi méltóság védelme erkölcsi feladat, ami nélkül a nemzet egységének látszata csak erőszakkal biztosítható. Nyújtsunk tehát kezet egymásnak, mielőbb törekedjünk történelmi sebeink kölcsönös megértésére és gyógyítására, és bízzunk egymásban még akkor is, ha a másik gyarló és esendő, még akkor is, ha tőlünk nagyon különböző, sőt még akkor is, ha tévúton jár. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Ezt csináljuk!]] Hiszem, hogy mindaz, amiben ’56-ban és ’89-ben bíztunk és hittünk, még mindig a miénk lehet, hogy szabad és demokratikus államként boldog, sikeres és megbecsült nemzete lehetünk az Európai Közösségnek meg fogjuk valósítani. Isten áldja a hazát! Isten áldja a magyarokat! [[Hosszan tartó taps az ellenzék soraiban. Róna Péter Zsoltot a Terembiztos Szolgálat munkatársa a pulpitustól a páholyba kíséri.]]
Megköszönöm a köztársaságielnök-jelöltek beszédét. Tisztelt Országgyűlés! Most ismertetem a köztársaságielnök-választás szabályait. Az Alaptörvény 11. cikke szerint az első szavazás alapján a megválasztott köztársasági elnök az, aki az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatát megkapta. Ha az első szavazás eredménytelen volt, második szavazást kell tartani. A második szavazás alapján a megválasztott köztársasági elnök az, aki tekintet nélkül a szavazásban részt vevők számára a legtöbb érvényes szavazatot kapta. Ha a második szavazás is eredménytelen, ismételt jelölés alapján új választást kell tartani. Az Országgyűlés a köztársasági elnököt titkos szavazással öt évre választja. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazás menete a következő. A képviselők az Országház Alsóházi üléstermének Duna-parti folyosóján vehetik át a szavazólapokat a nevük kezdőbetűjének megfelelő csoportból, ábécésorrendben, négy csoportban. Tájékoztatom önöket, hogy a szektoroknál egy darab szavazólapot, továbbá egy borítékot vehetnek át. Kérem, hogy az átvétel tényét az asztaloknál elhelyezett íveken aláírásukkal igazolni szíveskedjenek. Tájékoztatom önöket, hogy a szavazás során a szavazófülkét is igénybe lehet venni. Kérem önöket, hogy a szavazólapon a jelölt neve melletti négyzetbe helyezzék el a jelölésüket. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy röviden ismertesse a szavazás szabályait, képviselőtársaimat pedig tisztelettel kérem, hogy a helyükön hallgassák ezt végig.
Tisztelt Országgyűlés! Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Érvényes szavazatnak csak az minősül, amit a szavazólapon szereplő jelöltre adtak le a neve melletti négyzetben elhelyezett két, egymást metsző vonallal. Érvénytelen az a szavazat, amelyről nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a képviselő kire, illetve hogyan szavazott. Semmis az a szavazat, amit nem a hivatalos szavazólapon adtak le, vagy amelyről hiányzik a bélyegzőlenyomat, illetve ha a szavazólapot a képviselő átveszi, de nem dobja be az urnába. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben a szavazólap kitöltését bárki elrontja, a szavazatszámláló bizottság urnánál tartózkodó tagjai azt bevonják, és helyébe új lapot adnak ki.
Tisztelt Országgyűlés! A szavazási idő alatt az ülésterem Duna-parti folyosóján csak képviselők, illetőleg a szavazásban közreműködő munkacsoport tagjai tartózkodhatnak. Bejelentem, hogy a szavazatok leadására 40 perc áll rendelkezésre, tehát 10 óra 59 percig van erre lehetőség. A szavazás eredményének ismertetésére várhatóan 80 perc múlva, 11 óra 39 perckor kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most elrendelem a titkos szavazást. (Szünet: 10.19-11.44 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és dr. Steinmetz Ádám)
Tisztelt Országgyűlés! Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és tisztelettel köszöntöm meghívott kedves vendégeinket. Kérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. [[Megtörténik.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját. Megállapította, hogy a szavazás érvényességét befolyásoló esemény nem történt. A szavazásban 195 képviselő vett részt. Az urnában megtalált szavazólapok száma 193. Ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma 5, az érvényes szavazatok száma 188. Az érvényes szavazatok számbavétele alapján Novák Katalin személyére 137 képviselő [[Hosszan tartó taps. Novák Katalin felállva köszöni meg a tapsot.]] Róna Péter Zsolt személyére pedig 51 képviselő adta le szavazatát. Ezek alapján a jegyzők megállapították, hogy a szavazás érvényes és eredményes volt. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Ismertetem az Országgyűlés határozatát: „1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 10. cikk (1) bekezdése alapján Novák Katalint köztársasági elnökké megválasztja. Az Alaptörvény 11. cikk (6) bekezdése alapján a megválasztott köztársasági elnök 2022. év május hó 10. napján lép hivatalba. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.” Tisztelt Országgyűlés! Most Magyarország megválasztott köztársasági elnökének ünnepélyes eskütétele következik. Kérem önöket, hogy felállva fogadjuk a történelmi zászlókat, majd közösen énekeljük el Magyarország himnuszát. [[A teremben lévők felállnak. A vezénylő tiszt az elnöki pulpitussal szemben lévő bejáraton keresztül bejön, és az ülésterem közepéről engedélyt kér az ülést vezető elnöktől a történelmi zászlók és a nemzeti lobogó behozatalára, aki az engedélyt megadja. A fanfárok hangja mellett az elnöki pulpitus két oldalára bevonulnak a zászlók, majd egy képviselő által megadott kezdőhanghoz csatlakozva a teremben lévők eléneklik a Himnuszt.]] Köszönöm szépen. Foglaljanak helyet! [[Megtörténik.]] [[11.50]] Tisztelt Országgyűlés! Most felkérem Novák Katalin megválasztott köztársasági elnök asszonyt, fáradjon az ülésterem közepére és tegye le esküjét. Képviselőtársaimat és kedves vendégeinket pedig arra kérem, hogy álljunk föl, állva köszöntsük a megválasztott köztársasági elnök asszonyt és hallgassuk meg az esküt. [[A teremben lévők felállnak. Novák Katalin a páholyból a Terembiztos Szolgálat munkatárásának kíséretében az ülésterembe lép, majd a mikrofonhoz megy.]]
Én, Novák Katalin fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; köztársasági elnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Hosszan tartó taps.]]
Köszönöm szépen, foglalják el képviselőtársaim a helyüket. Most felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, Novák Katalin megválasztott köztársasági elnök asszonyt pedig arra kérem, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Novák Katalinnak.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a megválasztott köztársasági elnök asszony az ülésteremben fogadja a gratulációkat, elsőként Áder János köztársasági elnök úrtól. [[A teremben lévők felállnak. Taps. Novák Katalinnak elsőként dr. Áder János, majd Kövér László, Orbán Viktor, dr. Semjén Zsolt, Róna Péter Zsolt, Kocsis Máté, dr. Varga Judit, dr. Simicskó István, Ritter Imre, dr. Pintér Sándor, dr. Kásler Miklós, Mager Andrea, Gulyás Gergely, Rogán Antal, dr. Nagy István, Süli János, Varga Mihály, dr. Palkovics László, dr. Benkő Tibor, Szijjártó Péter, dr. Sulyok Tamás, dr. Varga Zs. András, dr. Senyei György Barna, dr. Polt Péter, Domokos László, Rigó Csaba Balázs gratulál.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében is szívből gratuláljak Novák Katalin megválasztott köztársasági elnöknek. [[Taps. A teremben lévők leülnek.]] Eredményes munkát, sok sikert, Isten áldását kívánom! Megvárjuk, míg megválasztott köztársasági elnök asszony visszaér a páholyába. Tisztelt Országgyűlés! A köztársaságielnök-választás ünnepélyes lezárásaként kérem, hogy közösen együtt énekeljük el a Szózatot, és felállva tisztelegjünk a nemzeti zászló és a történelmi zászlók kivonulása előtt. [[A teremben lévők felállnak, majd egy képviselő által megadott kezdőhanghoz csatlakozva eléneklik a Szózatot.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Maradjunk továbbra is állva! [[A teremben lévők állva maradnak. A vezénylő tiszt előlép, majd jelzésére a fanfárok hangja mellett a zászlók elhagyják az üléstermet.]] Köszönöm szépen, foglaljanak helyet, képviselőtársaim, kedves vendégeink is! [[Megtörténik.]] Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm kedves vendégeinknek a részvételt, közlöm képviselőtársaimmal, hogy most 30 perces szünet következik, az Országgyűlés ezt követően folytatja munkáját. (Szünet: 12.00-12.33 Elnök: Jakab István Jegyzők: Földi László és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18205. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2022. március 3-án tartott ülésén megtárgyalta az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott törvényjavaslat elsősorban az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény jogtechnikai és szövegpontosító módosítását tartalmazza, melyre az elmúlt évek jogalkalmazási tapasztalatai szolgáltattak indokot, hiszen a jogbiztonság és a normavilágosság követelménye is megkívánja a törvényen belüli koherencia megteremtését. A felsőoktatás finanszírozásában megjelenő modellváltás eredményeként a kormány döntött arról, hogy minőségi és teljesítményelemek is jelenjenek meg a finanszírozásban, és így az egyházi fenntartású és modellváltó intézmények finanszírozása azonos szintű legyen. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmazza a vallási közösségek felsőoktatási közfeladataira és intézményeire érvényes általános szabályokat, melyek közül kiemelném, hogy az új finanszírozási rendszert a bevett egyházak meghatározott körére kell alkalmazni, így a felsőoktatási közfeladatok finanszírozási követelményeit meghatározó stratégiai keretmegállapodással vagy az ezt a tárgykört is magában foglaló átfogó megállapodással rendelkező bevett egyházakra, belső egyházi jogi személyeikre és az általuk fenntartott felsőoktatási intézményekre kell alkalmazni. A felsőoktatási közfeladatellátás-finanszírozásra tekintettel a törvényjavaslat rögzíti a felsőoktatási közfeladat fogalmát is, melyet kiegészít azzal, hogy ha a vallási közösség felsőoktatási közfeladatát belső szabályzata szerint belső egyházi jogi személye, egységes szervezete vagy az általa fenntartott intézmény útján látja el, akkor ezen belső jogi személye, egységes szervezete vagy intézménye fenntartásának és működésének biztosítása is közfeladatnak minősül a felsőoktatási közfeladat ellátásával összefüggésben. Üdvözlendőnek tartom, hogy a törvényjavaslat rögzíti a hosszú távú minőség- és teljesítményelvű finanszírozás keretében létrejövő, felsőoktatásért felelős miniszter és megállapodással rendelkező bevett egyház közötti közfeladat-finanszírozási szerződés fogalmának kötelező tartalmi elemeit és részletszabályait. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottakon túl a törvényjavaslat még további lényegi rendelkezéseket is tartalmaz, melyekről röviden szeretnék szólni. Történelmi adósságot törlesztünk azzal, hogy az 1950-es kommunista „megyerendezés” során eddigi közjogú státuszát elveszítő Baját és Esztergomot újból megyei jogú várossá nyilvánítjuk. A törvénytervezet javaslatot tesz a 2022. január 1-jétől alkalmazandó azon változás társaságiadó-kedvezmények szabályrendszerébe történő bevezetésére, mely következtében nagyvállalkozás által Pest megyében a főváros kivételével megvalósítandó bármely induló beruházás jogosulttá válhat állami támogatásra. Megjegyzendő, hogy a nagyvállalkozások Pest megyében Budapest kivételével megvalósuló beruházásai kapcsán megszűnnek a korlátozások, addicionális feltételek, mind a fejlesztési adókedvezmény, mind pedig az energiahatékonysági adókedvezmény esetében pedig javasolt változások elősegítik a beruházások gyakoribbá válását Pest megye területén, hozzájárulva a beruházások növekedéséhez a térségben. A törvényjavaslat rendelkezik az atomtörvény módosításáról is annak érdekében, hogy az Országos Atomenergia Hivatal elnökének rendeletalkotási jogkörét bővítse. A benyújtott törvényjavaslat rendelkezik arról is, hogy a kulturális örökség védelméről szóló törvény oly módon módosul, hogy a budapesti Várnegyed nemzeti emlékhely kibővül a Várkert Bazár épületével. A fentieken túlmenően a javaslat a vagyongazdálkodás tárgykörébe tartozó egyes módosításokat is tartalmaz. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy a törvényjavaslatban kilátásba helyezett módosítások garanciálisan megerősítik az egyházak korábban szerzett jogait, erősítik az egyházak értékteremtő tevékenységét, állami elismerését, valamint megfelelően szolgálják a további jogalkotási célokat is. Éppen ezért az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és a szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Azbej Tristan államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, a vita e szakaszában vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Azbej Tristan: A hozzászólások után.]] Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottság előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, szószóló úr. [[12.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószólóként tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk 2022. február 28-án megtartott ülésén lefolytatta a részletes vitát az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslat egészére vonatkozóan, azaz az 1-53. § és az 1-3. számú melléklet tekintetében. Ehhez a törvényjavaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett, és bizottságunk további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, ezért a bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be, további 13 egyhangú szavazattal elfogadta a részletes vitáról szóló jelentést. A magyarországi nemzetiségek megmaradásának egyik legfőbb záloga a hitük gyakorlása volt, ezen keresztül tudták évszázadokon keresztül átadni elődeink a nemzetiségi nyelvet, hagyományaikat az elkövetkezendő generációnak. Köszönet Magyarország Kormányának az eddigi és jövőbeni segítségért és anyagi támogatásért, mellyel a nemzetiségek hitéletének gyakorlását és fennmaradását jelentő templomaik működéséhez, újjáépítéséhez segítséget nyújt. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egyházak jelentős szerepet töltenek be a nemzetiségi identitás megőrzésében és ehhez kapcsolhatóan az egész társadalom szemléletformálásában. Éppen ezért a magyarországi nemzetiségek támogatólag lépnek fel valamennyi olyan szabályozás tekintetében, ahol az egyházak garanciát és további teret kapnak a jövő generáció oktatásának területén. Mindezekre figyelemmel a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységeinek anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslatot elfogadásra ajánlja az Országgyűlésnek. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание.
Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, frakcióvezető, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én azzal kezdeném, amivel egyetértünk a törvénnyel kapcsolatban. Ugye, néhány olyan elem van a törvényjavaslatban, amit az általános vita során is ismertettünk, amivel egyet tudunk érteni, azzal együtt is, hogy itt egy egészen extrém széles kört lefedő salátatörvényről van szó. Azt itt is szeretném megemlíteni, hogy egyetértünk azzal, hogy Baja és Esztergom városok megkapják a nekik járó méltó, megyei jogú városi státuszt, ugyanakkor annak nem örülök, hogy ez ilyen méltatlan módon valósul meg. Én azt gondolom, hogy az elmúlt 12 évben bármikor lett volna lehetősége a kormányoldalnak egy ilyen előterjesztéssel ezt a hiányosságot pótolni és ismét a megyei jogú városok között üdvözölni ezt a két csodálatos és nagyszerű történelmi hagyományokkal rendelkező magyar várost, ám ezt sikerült egy salátatörvény egyik alfejezetének az egyik részeként beterjeszteni úgy, hogy igazából még nem is említi a törvényjavaslat ezt a két várost, ami, azt gondolom, hogy mindenképpen méltatlan. Tehát a cél mindenképpen támogatandó, ugyanakkor ezt nem egy választási kampány utolsó pillanatában, az utolsó beterjesztett törvényben kellett volna elrejteni. Én azt gondolom, hogy mind a két város megérdemelte volna, hogy egy-egy különálló törvényjavaslatként hozzák ide, és én azt gondolom, hogy az lett volna méltó, ha meghívják mindkét város polgármesterét, és akkor az ő jelenlétükben, a megfelelő feltételek biztosítása mellett, közösen tudtunk volna ezekről a kérdésekről szavazni. A másik pedig, amit mindenképpen meg akarok említeni, amiről szerényen nem beszélt Vejkey képviselő úr sem a Törvényalkotási bizottság véleményének ismertetésekor, hogy itt a salátatörvényen belül olyan durva módosításokat behoztak, mint az atomtörvény módosítása, ez több ponton módosul, és az nyilvánvaló, hogy milyen szándékkal tették ezt önök. Itt megint csak felhívom a figyelmet, hogy a salátatörvényben olyan értelemben módosítják az atomtörvényt segítve az orosz Paks II.-projektet az önök szándéka szerint, hogy már magyar nyelvre se kelljen lefordítani egy atomerőmű tervezési dokumentációját. Én azt gondolom, hogy ez egész extrém helyzet. Ugye, látható, hogy az oroszok alkalmatlanok arra, hogy az európai és a magyar szabványok szerinti tervdokumentációt elkészítsék, és szolgai módon a Fidesz-KDNP-többség itt az elmúlt években folyamatosan változtatta a jogrendet annak érdekében, hogy valamilyen módon átlöködje ezt az engedélyezési dokumentációt, amit egyébként nagyon helyesen az Országos Atomenergia Hivatal a múlt év őszén is elutasított. Azt gondolom, mindannyian tudjuk, hogy ez üggyel összefüggésben döbbenetes fejlemények tanúi vagyunk itt az általános vita óta. Látható, hogy az az ország, akinek önök, akinek az állami atomipari konszernjével önök pályáztak, odaadták a magyarországi generációkat eladósító Paks II.-projektet, most ez az ország Vlagyimir Putyin parancsára megtámadott egy független, szuverén államot. Putyin parancsára az orosz hadsereg civil létesítményeket támad, civil embereket gyilkoltak meg, és a háború borzalmai mellett arra is vetemedtek, hogy katonai támadást intéztek Európa legnagyobb atomerőműve ellen. Láthattuk azt is, hogy több alkalommal radioaktívhulladék-tárolókat ért rakétatámadás, és az elmúlt napokban azokat a riasztó híreket is olvashattuk, hogy az orosz invázióval összefüggésben a csernobili atomerőmű elveszítette az áramellátását, és ez is komoly veszélyeket jelent. Itt nagyjából minden nemzetközi szervezet kifejezte a tiltakozását, csak úgy látszik, hogy a Fidesz-KDNP, illetve Orbán Viktor és kormánya nem hallja meg ezeket a nagyon-nagyon fontos vészjelzéseket. Ugyanakkor az önök egyik volt államtitkára, kormánybiztosa, Aszódi Attila nagyon világos blogbejegyzést tett a múlt hét pénteken, és nagyon kemény szavakkal illette azt, amit Oroszország művel. Itt felhívja a figyelmet, hogy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség is megállapította, hogy a békés célokat szolgáló nukleáris létesítmények elleni fegyveres támadás és fenyegetés az Egyesült Nemzetek Alapokmánya, a nemzetközi jog, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség alapokmánya elveinek megsértését jelenti. Aszódi Attila professzor azt is kifejti, hogy nem is érti, hogy hogyan akar a jövőben bármely országgal atomerőművi projekteket megvalósítani Oroszország, azt követően, hogy az alapvető nemzetközi egyezményeket sem tartja tiszteletben. Nem elég, hogy a nemzetközi jogot nem tartja tiszteletben Oroszország, illetve Vlagyimir Putyin, de semmibe veszik a nukleáris biztonságot azóta, hogy atomfegyverekkel fenyegetik az egész világot. Itt a kérdésem államtitkár úrhoz, ugye, ő van itt most egy salátatörvény ismertetésekor a kormány nevében: továbbra is úgy gondoljae Magyarország Kormánya, Orbán Viktor és kormánya, hogy megfelelő partner Oroszország egy új magyar atomerőmű engedélyeztetésére, tervezésére, illetve megvalósítására, vagy hajlandóak átértékelni a nemzetközi helyzetet, és egyébként egyetértve az önök fideszes európai parlamenti delegációjával elfogadni azt a döntést, hogy le kell állítani a Paks II.-nek az engedélyezését? Hajlandóake elfogadni végre azt, hogy atomtemető nem épülhet a Dunántúl legnagyobb városa mellé? Ugye, látható, hogy egy katonai konfliktusnál azonnal célponttá válnak ezek a nukleáris létesítmények, nukleárishulladék-tározók. Így én azt gondolom, hogy extrém gondolat egyáltalán odáig eljutni, hogy egy nagyvárosi agglomeráció közvetlen közelében atomtemetőt építsenek. Illetve még egy súlyos problémára fel kell hogy hívjam a figyelmet: itt az elmúlt években lopakodó módon történik egy uránbánya engedélyeztetése, ugye, a bányászati jogok megszerzése, a bányatelek kialakítása, és itt bizony felmerülhet, hogy itt a bányászati jogot, ha engedélyt kap ez az új projekt, akár megvehetnék az oroszok, és katonai célra is birtokba vehetnék Magyarország uránvagyonát. Mi az álláspontja a kormánynak, egyetérte a mi határozott álláspontunkkal, hogy azonnali jogi garanciákat kell biztosítani arra, hogy soha ne szerezhesse meg Oroszország a jogokat a magyar uránércvagyon felett? Nagyon remélem, hogy államtitkár úr tud válaszolni ezekre a kérdésekre. Köszönöm szépen. [[12.50]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, független képviselőnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2018-22-es parlamenti ciklus utolsó törvényjavaslatát tárgyaljuk, amelynek az a jellegzetessége, hogy egyetlenegy elemében nem különbözik a Fidesz elmúlt négyévi törvényalkotási munkájától. Pont ugyanazzal a salátatörvénnyel találkozunk, ahol egymástól teljesen távol álló témákat egy törvényjavaslatban módosít, olyan címet ad, aminek gyakorlatilag a tartalmához sok köze nincs. És ami aztán a legfontosabb probléma, hogy elrejt olyan szabálymódosításokat benne, a nagy terjedelemben, hátha az ellenzéki képviselők nem szúrják ki azokat a nagyon durva módosító javaslatokat, amelyeket tartalmaz ez a törvénycsomag. Abban sem különbözik ez az utolsó törvényjavaslat, amikor arról beszélünk, hogy a Fideszt aztán nem az elegancia jellemzi, hiszen amint az expozémban is elmondtam, a törvényjavaslat tárgyalása kezdetén még azt is megtette, hogy úgy lesz megyei jogú város Baja és Esztergom, hogy e két név a törvényjavaslatba még csak bele sincs írva, hanem egy mellékletben lesz ez a két város megyei jogú város, ami egyébként, ahogy Keresztes László Lóránt képviselőtársam mondta, tizenkét év alatt megtörténhetett volna, nem kellett volna a ciklus utolsó törvényjavaslatára várni ezzel. Aztán az is nagyon durva, különösen itt a háború árnyékában, hogy éppen az Atomenergia Hivatal működését és annak vezetője jogkörét olyan módon terjeszti ki, olyan módon növeli, amely kifejezetten azt fogja elérni, hogy a parlamentnek alig lesz ellenőrzési joga az atomenergia felhasználása, az atomerőművek működése felett. Az már persze politikai hab a tortán, hogy egy olyan országra kívánnák rábízni a Paks II. megépítését, amely éppen úgy folytat háborút, hogy legfontosabb számára az ukrajnai atomerőművek bekebelezése, megsemmisítése, rombolása. Már nem is tudjuk, hogy igazából mi a szándéka vele, mert egyszerre lövi, és egyszerre akarja működtetni. Én azt tudom mondani ezzel a javaslattal kapcsolatban, itt az utolsó órákban a ciklus végén, hogy annyira reménykedtem abban a négy év alatt, hogy talán egy-egy ügyben, talán egy-egy törvényjavaslat vonatkozásában valamifajta együttműködési készség, valamifajta elegancia, valamifajta stílus, valamifajta szakmaiság, valamifajta közjóért való munkálkodás látszik egyszer csak a fideszes törvényjavaslatokból, de úgy fejezzük be ezt a ciklust, hogy sajnos csak a nagyképűség, az arrogancia és a „mindent megtehetek a kétharmadommal” stílusú törvényalkotás zajlott. Nagyon szerettem volna, ha némi hatásom van arra, hogy az emberek számára legfontosabb kérdéseket vegyük napirendre, azokat a kérdéseket, amelyek nap mint nap az emberek életét nehezítik; szálljon ki mindenki abból a buborékból, amiben él hiszen a képviselők nagy része egy buborékban él , menjen oda az emberek közé, lássa meg a valódi problémákat, és álproblémák helyett az emberek gondjaival foglalkozzunk. Nagy öröm, amikor Szimeon bolgár szószóló úr felszólalását hallom, mert ő abból a szempontból elemezte ezt a törvényjavaslatot, ami számukra mint nemzetiségek számára és a nemzetiségek hitélete számára fontos, de emellé odahelyeznek olyan törvényjavaslatokat, olyan módosító javaslatokat, amelyek a demokráciát, a parlament ellenőrzését durván támadják. Száz szónak is egy a vége: azt gondolom, hogy legalább az utolsó törvényjavaslatnál lehetett volna elegánsabb, tisztességesebb a Fidesz, de úgy tűnik, hogy ez már nem fog megvalósulni. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon érdekes, a múltkori vitát is végigülve hallgattam Keresztes László Lóránt képviselőtársam és Varga-Damm Andrea fölszólalását, akik megismételték az általános vitában megfogalmazott vádpontjaikat, amelyekre tételesen Soltész Miklós államtitkár úr is és jómagam is válaszoltunk, úgyhogy most megismételték még egyszer ugyanazokat a dolgokat. Varga-Damm képviselő asszonnyal egy dologban értünk egyet, hogy ez egy salátatörvény. Igen, ez egy salátatörvény. Ennyi volt abban, amit ön elmondott, az igazság, hiszen olyan dolgokat támadni, mint hogy történelmi elégtételként két város megkapja a megyei jogú város címét; az, hogy az egyházak közfeladat-ellátása a közoktatásban és a felsőoktatásban kibővül és egy rendszerbe foglalva, a törvény által kiegészülve még több támogatást megkapva még teljesebbé válik, azt gondolom, hogy nagyon-nagyon legalábbis visszás számomra, aki örülök annak, hogy az egyházak megkapják a szükséges támogatást a köznevelésben, megkapják a felsőoktatásban, és megkapják a hitéletben és a közösségépítésben is. Mert igenis azt gondolom, hogy az egyházak közösségépítő munkája és a magyar társadalomban betöltött szerepe igen nagy, tisztelt képviselő asszony, akár a nemzetiségek életében és bármelyik hazai közösség életében óriási szerepük van az egyházaknak, és szeretnénk, hogyha ez így maradna, és nem fordulna vissza. Képviselő asszony, abban sem tetszett igazat mondani, hogy az Atomenergia Hivatal felügyeletét a továbbiakban elveszíti az Országgyűlés, hiszen a legnagyobb felügyeletet továbbra is az Országgyűlés biztosítja, Magyarország demokratikusan megválasztott parlamentje az, amely az Atomenergia Hivatalban a felügyeletet biztosítja. És azt sem értem, hogy miért támadja ezt a törvényjavaslatot a képviselő asszony, amikor a közbeszerzési törvény módosításával szigorúbb és átláthatóbb lesz Magyarországon a közbeszerzés a mostani törvénymódosítással. Úgyhogy azt gondolom, hogy ahogy ezt az általános vitában kifejtettük, hogy miért van szükség ezekre a módosításokra, az általános vitákban kifejtettük, hogy Esztergom és Baja városnak mekkora elismerés ez a mostani javaslat, és kifejtettük azt is, hogy az egyes részelemei hogyan illeszkednek a magyar jogrendbe, és miért teszik jobbá a magyar jogrendet, és hogyan segítik a közösségeink életét, nos, azt gondolom, hogy támogatni szükséges ezt a törvényjavaslatot, ahogy ezt elmondtuk az általános vitában is. A képviselő asszony kifogásolta a konszenzust, a nemzeti egységet; hamarosan elkezdjük az Oroszország agresszióját elítélő politikai nyilatkozatnak az általános vitáját, ahol mindenkinek lesz lehetősége a konszenzust kinyilvánítani, és közösen, egyhangúlag elfogadni ezt a nyilatkozatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szolga József képviselő úrnak, horvát szószólónak a rendelkezésre álló időkeret mértékéig. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! Tisztelt Államtitkár Úr! Poštovani gospodine državni tajniče! A bolgár szószóló úr az előzőekben ismertette a Magyarországi nemzetiségek bizottsága együttes véleményét. A horvát nemzetiség képviseletében a törvénytervezet rendelkezései közül kiemelném a helyi önkormányzatokról szóló törvény módosításait, amelyek hatálybalépésével Baja és Esztergom települések a megyei jogú városok rangjára emelkednek. Külön szólnék Baja városáról, amelynek történelme, fejlődése elképzelhetetlen a Kárpát-medencében élő horvát népcsoportok megemlítése nélkül. Az első betelepülőket a XV-XVII. század között jegyezték fel. A bácskai plébániákról szóló, 1672-ből származó jelentésben már 13 121 fő horvát szerepel. A betelepülés második hulláma során boszniai részekről ferences szerzetesek, városi polgárok, kézművesek, kereskedők is érkeztek. Elismerve településfejlesztési erőfeszítéseiket, Baja 1696-ban mezővárosi rangra emelkedett. A horvátok által épített helyi ferences templom és rendház, valamint iskolák erősítették a város központi szerepét. A XVIII. század első felében Baján a horvát polgárok abszolút többségben voltak. Bács-Bodrogban saját nemességgel, fejlett polgársággal is rendelkeztek, így jelentős súllyal vettek részt a vármegye politikai életében. Az 1848-as forradalomban a hazai horvát népcsoport a magyar forradalom mellé állt, a bácskai bunyevácok tömegesen léptek be a nemzetőrségbe, illetve a honvédségbe. Az Antunovics János püspök által kezdeményezett horvát nemzeti megújulási mozgalom Baját is érintette. A kiegyezést követően felélénkült a kulturális élet, olvasókörök jöttek létre, újságokat, könyveket adtak ki. Az első világháború előtt alapított Čitaonica sokáig a közösség zászlóshajója volt. Trianont követően új utakat kellett keresnie a kettészakított közösségnek. A két világháború között a vármegye központjává vált a város. A második világháború utáni időszakot a kommunista ideológia és a minden alapot nélkülöző délszlávizmus árnyékolta be. A rendszerváltást követően, Horvátország függetlenné válásával ismét új lendületet vett a horvát kulturális autonómia kiépítése Baján: horvát nyelvű pedagógusképzés indult; az általános iskolában horvát nyelvi és néprajzi oktatás zajlik; négyévente megválasztják a város horvát önkormányzatát. A horvát bunyevác hagyományok felélesztésével gazdagodtak a programok: országos tamburafesztivál, aratóünnep, a Dužijanca vajdasági résztvevőkkel; farsangi népszokás, a maszkajárás, amely a mohácsi sokác horvátok busójárásához hasonló eseménnyé nőheti ki magát a jövőben. [[13.00]] Az Országos Horvát Önkormányzat, erősítve a bácskai horvát népcsoportok infrastrukturális ellátottságát, megalapította a Bácskai Horvátok Kulturális Központját. Tisztelt Államtitkár Úr! Az őshonos nemzetiségként elismert magyarországi horvátság bács-bodrogi elődeinek elismeréssel tartozunk. Városépítő és kulturális átörökítő tevékenységük nagyban hozzájárult, hogy Baja méltóvá vált a megyei jogú városi rangra. A törvényi szintű elismerést a magyar kormánynak is köszönjük, és egyben kérjük, hogy továbbra se támogasson semmilyen kezdeményezést, amely a magyarországi horvát közösség szétdarabolására irányul. Az utóbbi időben ismételten felerősödtek a bunyevác önállósodási törekvések, amelyeket a Magyar Országgyűlés a Magyar Tudományos Akadémia tanulmányára hivatkozva megalapozottan már többször visszautasított. A magyarországi horvátság képviseletében vissza kell hogy utasítsam dr. Varga-Damm Andrea képviselő asszony februári felszólalását, amely megosztó és a közösség elleni uszítást tartalmazott. Sajnálom, hogy képviselő asszony nincs bent. Megkérném, hogy hagyja abba a nemzetiségünk elleni támadást, a horvát szubetnikai csoport, a bunyevácok kirekesztését, törvénysértő módon ne szólítson fel a népszámlálás bojkottjára és ezen belül a szabad identitás megvallására. Továbbá felhívom a Bunyevác Kulturális Intézet Alapítvány képviselőit és a szervezet köré csoportosuló személyeket, hogy fejezzék be a bajai horvát nemzetiség bomlasztására irányuló törekvésüket. Jelzem, hogy a térség horvát önkormányzati képviselőinek több mint 70 százaléka, a horvát szövetség elnöke, az országos önkormányzat elnökhelyettese bunyevác származású, és büszkén vallja magát horvátnak, mint ahogy több neves értelmiségi is. Tisztelt Országgyűlés! Megítélésem szerint a jelenlegi társadalmi és politikai környezetben nincs helye megosztásra irányuló törekvésnek. Kijelenthetem, hogy a magyarországi horvát közösség egységesen elutasít mindenfajta háborús cselekményt, és csatlakozik a humanitárius segítségnyújtáshoz. Kérem önöket, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslatot, mert Baja megérdemli. Hajrá bajaiak! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti! Köszönöm a türelmet.
Köszönöm, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Azbej Tristan államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A 2018-22-es országgyűlési ciklus utolsó törvényjavaslata fekszik előttünk, amely elsődlegesen az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény módosításait tartalmazza, ugyanakkor ahogy az a tervezet általános vitája során is szóba került a javaslat számos egyéb jogterületen is igyekszik jobbító, a gyakorlati tapasztalatok alapján szükségessé vált módosítást átvezetni a szabályozásba. Való igaz, hogy több területet is érint ez a törvényjavaslat. Azt különös vitamódnak és technikának találom, hogy az ellenzéki oldalról Keresztes képviselő úr és Varga-Damm képviselő asszony feltették az általános vita során a kérdéseiket, erre választ kaptak, ugyanezeket a kérdéseket felteszik, majd távoznak az ülésteremből. Ennek okán én nem kívánom ugyanazokra a kérdésekre még egyszer ugyanazokat a válaszokat megadni, hiszen az álláspontot már korábban az előterjesztő, illetve a kormánypárti képviselők kifejtették. Mint ahogy a korábbiakban már részleteiben is elhangzottak módosítási javaslatunk főbb rendelkezései, engedjék meg, hogy most a teljesség igénye nélkül csupán néhányat emeljek ki ezek közül. Mindenekelőtt az egyházi közfeladat-ellátás finanszírozása kapcsán ismételten szükséges kiemelnem, hogy Magyarország Kormánya elkötelezetten együttműködik és támogatja az ország vallási közösségeit. Ennek érdekében a törvényjavaslat az egyházi közfeladat-ellátás, vagyongazdálkodás, illetve a kulturális szabályozás területén, valamint a köznevelési és a szociális szféra után a felsőoktatás területén is rendezi az állam és az egyházak együttműködési szabályait, ezáltal megerősíti a már meglévő garanciális szabályokat, valamint újabbakkal is kiegészíti azokat. A Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslata mindehhez annyit tett még hozzá, hogy egyértelműsíti, a bevett egyház közfeladat-ellátási tevékenységének finanszírozása a tevékenység jellege alapján, és ne a szolgáltató szervezeti besorolása szerint történjen. Így a jogalkotó orvosolhat egy gyakorlati problémát annak kimondásával, hogy ha a bevett egyházak a meghatározott közszolgáltatásokat több bevett egyház kizárólagos részvételével működő alapítvány vagy egyesület útján látják el, az ugyanúgy bevett egyház által történő közszolgáltatás-nyújtásnak minősül, és az ezért járó kiegészítő támogatást közvetlenül az alapítvány vagy az egyesület részére kell folyósítani. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat kiemelt célja az is, hogy törlessze az ország egyik régi adósságát, így rendelkezik Esztergom és Baja megyei jogú városi rangra emeléséről is, hálául az esztergomi és a bajai emberek áldozatos munkájáért, amit városuk, térségük és az ország érdekében végeztek az elmúlt évtizedekben. Történelmünk során külső és belső erők többször is kísérletet tettek az ország szerves közigazgatási szövetének felhasítására és ezáltal az ország immunrendszerének meggyengítésére. Felszámolták, ellehetetlenítették vagy kiüresítették a magyar szuverenitás védőbástyáját jelentő megyerendszert és azok székhelyeit. Ilyen támadásnak esett áldozatul Esztergom és Baja is. De ahogy arra a törvényjavaslat általános vitájában már szintén nagy hangsúlyt fektettünk, e két város nem csupán történelmi múltja, hanem közelmúltja és jelene miatt is megérdemli az elismerést. Mindkét város esetében elmondható, hogy nem csupán a helyi lakosok, hanem egyaránt az egész térségük számára szolgálnak gazdasági, kulturális, oktatási és közigazgatási központként. Ehhez társul az az átmeneti rendelkezés, amelynek értelmében elegendő felkészülési időt biztosítva a városok számára ahhoz, hogy a saját területükön túl a megye egészére vagy nagy részére is nyújtsanak további közszolgáltatást, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2024. évi általános választását követően a megyei jogú város közgyűlésének alakuló ülésétől látják el a megyei jogú városi jogállásból származó feladataikat. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslata számos jogtechnikai, szövegpontosító, nyelvhelyességi jellegű, illetve technikai változtatást is eszközölt a törvényjavaslaton, de találunk köztük olyan szakmai módosító rendelkezést is, amely az elmúlt napok szomorú eseményeire reagálva született meg. Ilyen a közbeszerzésről szóló törvény, a Kbt. módosításának azon kiegészítése is, amelyben a kormány az orosz-ukrán konfliktus nyomán kialakult helyzetre reflektál azáltal, hogy az Ukrajnából menekülő, ideiglenes védelemre jogosultként elismert személyek magyarországi ellátása minél gyorsabban és teljesebb körben biztosítható legyen. Ennek megfelelően az uniós értékhatárt el nem érő, ideiglenes védelemre jogosultként elismert személyek ellátásával összefüggő árubeszerzés, szolgáltatásmegrendelés és 300 millió forint becsült értéket el nem érő építési beruházás kikerül a Kbt. hatálya alól. A Kbt. ennek érdekében kibővül egy speciális eljárásrend kialakításáról szóló kormányrendeleti felhatalmazással is. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat nem csupán a jelenlegi országgyűlési ülésszak, hanem a 2018-22-es ciklus utolsó elfogadásra váró törvényjavaslata is egyben, így engem ért az a megtiszteltetés, hogy köszönetet mondjak mindazoknak, akik munkájukkal segítették az Országgyűlés tevékenységét. Köszönöm a törvényjavaslatok vitái során a képviselő hölgyek és képviselő urak konstruktív, hazaszeretet által fűtött és a közjó érdekét irányzó hozzászólásait, amelyek többször hozzájárultak egy-egy jogi problémára való megoldás kereséséhez, egy-egy jogi gondolatmenet továbbviteléhez. [[13.10]] Ahogyan az eddigiek, úgy jelen törvényjavaslat is előremutató rendelkezéseket tartalmaz, amelynek ezúton is javaslom elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a következő napirendi pontunk tárgyalására rátérnénk, tájékoztatom önöket, hogy a napirendünkkel kapcsolatos vitát a Törvényalkotási bizottságon képviselőtársaink jelenleg folytatják. Ezért a TAB ülésének végéig, várhatóan 13 óra 30 percig szünetet rendelek el. Köszönöm megértésüket. 13 óra 30-kor folytatjuk munkánkat. (Szünet: 13.11-13.47 Elnök: Jakab István Jegyzők: Földi László és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Megköszönöm a megértésüket. A TAB-döntések megszülettek, megérkeztek a képviselőtársaink, és folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az orosz-ukrán háborúról” című politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. A Külügyi bizottság által előterjesztett javaslat P/18373. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként megadom a szót Németh Zsolt úrnak, a Külügyi bizottság elnökének, a politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat előterjesztőjének. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom elnök urat, hogy a nyitóbeszédre, a vita közbeni felszólalásra és a viszonválasz elmondására összesen 20 perc időkeret áll rendelkezésére. Elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Két hete robbant ki az a háború, amely azóta éjjel-nappal foglalkoztatja a nemzetközi közvéleményt, minket, és egy teljesen új nemzetközi külpolitikai és magyar külpolitikai környezetet teremtett. A mai napon a magyar Országgyűlés azt a politikai nyilatkozatot vitatja meg, amelyet tegnap fogadott el a Külügyi bizottság egyhangúlag, az ellenzéki képviselőknek ugyan a távollétében. De azt kell mondanom, örvendetesnek tartom azokat a mai fejleményeket, amelyekről tudomást szereztünk, hogy az ellenzék részéről is élvez támogatást a politikai nyilatkozat; maradjunk egyelőre ennyiben. Úgy vélem, kulcsfontosságú, hogy egy világos, ugyanakkor nyugodt hangvételű magyar konszenzusos állásponttal rendelkezzünk a háború és a béke kérdésében. Az elmúlt két hétben azt tapasztalhattuk, hogy egy meglepő egység kezdett kiformálódni a nemzetközi színtéren. Miért ne rendelkeznénk egy ilyen egységes állásponttal a magyar politikában is, ami átível a pártpolitikai vitákon? Ennek a politikai nyilatkozatnak az a legfontosabb állítása, hogy új helyzet jött létre az elmúlt két hétben. A háború teljesen új helyzetet teremtett, ezért az, ami ezt megelőzően jellemezte a magyar-ukrán kapcsolatokat, már a múlté. Az új időszámítás kezdetén szeretném kinyilvánítani ami talán nem felesleges , hogy egyértelműen kiállunk Ukrajna területi integritása és szuverenitása mellett. Az elmúlt években nagyon komoly viták borzolták a magyar-ukrán kapcsolatokat. Volt szó itt az oktatási törvényről, a nyelvtörvényről, állampolgársági kérdésekről, titkosszolgálati tevékenységek miatti nagyon súlyos konfliktusokról. Ezeket a vitákat félretesszük, és megpróbálunk annak a jegyében kialakítani egy új minőségű együttműködést Ukrajnával, ami egyébként az elmúlt harminc esztendőt jellemezte, hiszen Magyarország mint ahogy azt a politikai nyilatkozat is tartalmazza elsőként ismerte el a független Ukrajnát, és az elsők között létesítettünk nagykövetséget Kijevben, s mondhatnám azt, hogy egészen 2017-ig gyümölcsöző kétoldalú kapcsolatrendszert ápoltunk. A legkevesebb vitánk a szomszédaink összehasonlításában éppen Ukrajnával volt. Az elmúlt években viszont ez megfordult, és a legnehezebb helyzetbe éppen a kárpátaljai magyarság került, és a legtöbb vitánk éppen Ukrajnával született. Ezen a ponton szeretném köszönteni Brenzovics László urat, a KMKSZ elnökét itt az ülésteremben, aki személyesen követi nyomon ezt a vitát. Köszönjük szépen, hogy itt van velünk, elnök úr, és köszönjük szépen, hogy az elmúlt napokban, hetekben, hónapokban, években segítette az összmagyar politikai döntéshozatalt azzal a higgadt, kiegyensúlyozott megközelítéssel, ami az ön véleményét jellemzi. Fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a politikai nyilatkozatunk részét képezi az az álláspont, hogy Magyarország az európai uniós ukrán csatlakozási tárgyalások megkezdése mellett van. Ennek nagyon fontos politikai jelentősége van. Azt gondolom, hogy az elmúlt két hétben bekövetkező háborús helyzet nélkül erre nem kerülhetett volna sor. De most nemcsak Magyarország, hanem örvendetes módon egy nagyon széles országcsoport így gondolja. Nincs uniós egység ebben a kérdésben, ezt szeretném hangsúlyozni, mint ahogy bővítési kérdésekben nagyon ritkán van uniós egység, de bízzunk benne, hogy az elkövetkező időszakban érvényt tudunk szerezni majd ennek az álláspontunknak összeurópai színtéren, mert ezen a területen Európának, az Európai Uniónak igenis van mozgástere. S miért kelljen belelépni abba a mókuskerékbe Ukrajnának is, mint amin mi az elmúlt évtizedekben keresztül kellett menjünk? [[13.50]] Nem mondom azt, hogy ennek a tárgyalási folyamatnak nem lesznek majd hullámhegyei, hullámvölgyei, de a csatlakozási tárgyalásoknak a megkezdése, a tagjelölti státusznak a megadása, azt gondolom, hogy ebben a helyzetben egy nagyon fontos politikai üzenettel fog bírni Ukrajna számára, hogyha eredményt tudunk elérni. És hasonlóképpen fontosnak tartom, hogy ez a nyilatkozat világossá teszi, hogy egyértelműen elítéljük az orosz katonai agressziót, és támogatunk minden szankciót, amit a nemzetközi közösség kivetett és kivet Oroszországra. Ezt az álláspontunkat egyébként megerősítette az a közös nyilatkozat is, amelyet a V4-országok Boris Johnson brit miniszterelnökkel közösen fogadtak el a napokban. Szeretném felhívni a külpolitika iránt érdeklődő képviselőtársaim, a közvélemény figyelmét: egy nagyon jelentős dokumentum született meg a V4 és a brit miniszterelnök egyeztetése eredményeképpen. Ennek egyébként kiemelkedően fontos részét képezi a megközelítés közös nevezőjének a meghatározása mellett az is, hogy egy egymillió eurós közös humanitárius alapot hozott létre a V4 és Nagy-Britannia. Bízunk abban, hogy ez a humanitárius együttműködés az elkövetkezendő időszakban a V4 keretei között folytatódni fog, kibővül, elmélyül. A magyar álláspont, úgy vélem, hogy négy szóban foglalható össze: a béke, a biztonság, az egység és a szolidaritás kifejezésével írható le, ez tükröződik a politikai nyilatkozatban. A béke azt jelenti, hogy a harci cselekmények leállítása, a tűzszüneti, humanitárius és béketárgyalások megkezdése; mindegyiket fontosnak tartom, még akkor is, ha nem béketárgyalásokról van szó, a humanitárius tárgyalásoknak is nagyon nagy jelentősége van, hiszen humanitárius folyosók nyitása nagymértékben csökkentheti az áldozatok számát voltak már részlegesen sikeres humanitárius tárgyalások a két fél között. S úgy vélem, hogy ennek a béke iránti elkötelezettségünknek azért fontos hangot adni, mert ahogy az áldozatok száma nő, a nemzetközi közösségnek napról napra egyre súlyosabb felelőssége a béke hiánya, a harci cselekmények folytatódása. A nemzetközi közösségnek a felelősségét nem lehet másodlagosnak tekinteni ebben a helyzetben. Nagyon sajnálatosnak tekintem azt, hogy míg volt egy minszki formáció, amelyben részt vállalt Németország és Franciaország, jelenleg kétoldalú tárgyalások folynak Ukrajna és Oroszország között. A nemzetközi közösség nélkül nem lesz lehetséges tartós békét elérni, ezért kívánatosnak tartjuk azt, hogy minél előbb egy komoly nemzetközi részvétel és támogatás nyilvánuljon meg a béke-erőfeszítések mögött. Hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy a legutóbbi moszkvai látogatását Orbán Viktor miniszterelnök úr is békemisszióként aposztrofálta. [[Arató Gergely közbeszól.]] Ennél fontosabb erőfeszítés az elkövetkezendő időszakban a katasztrofális helyzet enyhítésére, mint a béke-erőfeszítések megsokszorozása, felgyorsítása, azt hiszem, nincsen. A biztonsággal kapcsolatban azt szeretném hangsúlyozni, hogy a magyar emberek biztonsága a határon innen és túl egy olyan kiindulópont, amely Magyarország számára a jelenlegi helyzetben axióma. Meg kell akadályozni a háború továbbterjedését, és ebből a szempontból nagyon fontos, és felhívnám a figyelmüket arra, hogy ez pontosan a NATO főtitkára és a NATO megközelítésének a hangsúlyozása a politikai nyilatkozatunkban, alá is húzzuk; a NATO álláspontja és a magyar álláspont e tekintetben teljesen összhangban van. Magyarországnak tehát ki kell maradnia ebből a háborúból, Magyarország nem küld katonákat, mint ahogy a NATO sem küld katonákat, Magyarország nem szállít a magyar-ukrán határon keresztül ezt szeretném aláhúzni élet kioltására szolgáló fegyverzetet Ukrajnába. És a biztonságnak ugyanolyan fontos vonatkozása manapság a katonai biztonság mellett az energiabiztonság. Az energia- és különösen a gáz- és olajszállítások folyamatosságát és a biztonságát, amíg lehet, meg kell őrizni, és ez ebben a jelenlegi helyzetben, ebben a háborús helyzetben mindenféleképpen egy olyan érték, amely mind az európai gazdaság, mind a magyar gazdaság számára egy kulcsfontosságú kérdés; nemcsak a gazdaság, hanem egyszerűen a hétköznapi életünk számára nélkülözhetetlen, hogy folytatódjanak a gáz- és az olajszállítások. Magyarország tehát nem támogathatja, nem támogatja a szankcióknak az energia területére történő kiterjesztését, és ebben a kérdésben nem vagyunk egyedül, hiszen meghatározó európai uniós tagállamok is teljes mértékben egyetértenek ezzel a megközelítéssel. Az Atlanti-óceán túloldalán lehetséges olyan álláspontot elfoglalni, hogy nem vásárolnak olajat és gázt Oroszországtól, Európában ez nem lehetséges; eltérő helyzetünkből fakadóan eltérő következtetésekre jutottunk, de ettől még szövetségesek vagyunk. [[14.00]] Nem lehet velünk, a magyar emberekkel megfizettetni tehát a háború árát. Azt gondolom, hogy az energia kérdéskörében noha itt is lesznek az elkövetkezendő percekben viták közöttünk , ezt az álláspontot, hogy a szankciók kiterjesztését az energetika területére nem támogatjuk, immáron tekinthetjük örvendetesen egy magyar álláspontnak. Talán az egyik legfontosabb fejleménye ennek a konszenzusnak, ami ezt a politikai nyilatkozatot reményeim szerint övezni fogja, pontosan ez a kérdés. Egység. A NATO, az Európai Unió egysége hallható. A V4 egységét szeretném kihangsúlyozni, hiszen itt az elmúlt napokban ezzel kapcsolatban voltak aggodalmak. Különösen a magyar és a lengyel megközelítés hangsúlybéli különbségeinek a fennmaradása ellenére van közös V4-es hang, van közös V4-es álláspont, és törekszünk arra, hogy a hangsúlybéli különbségeket is minimalizáljuk. Ami pedig az Európa Tanács kérdését illeti, itt szeretném fölhívni a figyelmüket arra, hogy egyelőre fel van függesztve Oroszország, de egy olyan Twitter-üzenet jelent meg az elmúlt percekben, hogy Oroszország megszünteti az Európa tanácsi tagságát. Ez adott esetben más megvilágításba helyezheti az Európa Tanács rendkívüli parlamenti közgyűlésének a jövő heti ülését, illetőleg a miniszteri bizottság ülését. Tehát egységes, határozott és felelős közös hang és közös fellépés tapasztalható a nyugati világban, és szorgalmazzuk ennek a fenntartását. Magyarország eszköze és részese volt ennek a konszenzusépítésnek az elmúlt időszakban, minden szankciót, amit ezek a szervezetek elfogadtak, Magyarország magáévá tett és támogatott. Végül a szolidaritásra szeretném felhívni a figyelmet. Kétirányú szolidaritásra van szükség az elkövetkezendő időben, és ez nagyon hosszú időn keresztül velünk fog maradni, mindenekelőtt a menekültek kérdése. A menekültek száma meghaladta a kétmilliót, Magyarországon több mint 200 ezer menekültet regisztráltunk mind ez idáig. A magyar menekültlétszám a lengyel után a második legjelentősebb, erre szeretném hangsúlyosan felhívni a figyelmet. Az a fajta elkötelezettség, odafigyelés, szerteágazó gondoskodás, ami a menekültek tekintetében tapasztalható, azt gondolom, fontos, hogy fennmaradjon, és a legnagyobb elismerést érdemli minden olyan államigazgatási, civil, egyházi, önkormányzati intézmény, amely kiveszi ebből a részét. Itt a lehetőségeink határa a csillagos ég, Magyarország mindenkit befogad, tegyünk meg mindent a menekültek ellátása érdekében! A szolidaritás kifejezésének másik iránya pedig az ukrajnai humanitárius katasztrófa csökkentése, hangsúlyozom, hogy egész Ukrajnában, de van egyfajta koncentrikussága a felelősségnek, az emberi felelősségnek, és így bátran felvállaljuk, hogy Kárpátaljára különösen nagy hangsúlyt helyezünk. Örvendetesnek tartom azt, hogy a kárpátaljai megyei vezetéssel jó együttműködés alakult ki az elmúlt időszakban, és bátran felvállaljuk, hogy a kárpátaljai magyarság, élén a KMKSZ-szel és a történelmi egyházakkal pedig különösen is élvezi az odafigyelésünket és az együttérzésünket. Az ő megsegítésük, tehát Ukrajna, Kárpátalja, illetőleg az ott élő magyaroknak a megsegítése a legfőbb államigazgatási feladataink közé tartozik az elkövetkezendő időszakban. Ezen a területen nincs mit szégyenkezni, és bízom benne, hogy az elkövetkezendő időszakban sem lesz ilyen. Köszönöm szépen a figyelmüket. Tisztelt Ház! Örülök annak, hogy közelítünk egy konszenzushoz közeli magyar állásponthoz, és bízom benne, hogy magunk mögött tudjuk majd hagyni azokat a vitákat, amelyek az elmúlt két hétben sajnos megosztották a magyar belpolitikát. Úgy vélem, hogy nincs szükség arra, hogy a választási kampány része legyen a háború kérdése. Örvendetes lenne, hogyha az ellenzék nem tekintené csodafegyvernek a háborút a saját helyzetének a javítása érdekében. [[Arató Gergely felnevet.]] Örülnék ennek. Az, hogy egy ilyen lépést megtett az ellenzék, hogy támogatja a politikai nyilatkozatunkat, ez egy határozott lépés abba az irányba, hogy világos legyen, hogy nem küld Magyarország fegyvereket, nem küld katonákat, nem kívánjuk elzárni a csapokat, nem tekintünk úgy a kárpátaljai magyarokra, minthogyha az oroszok barátai lennének. Hogyha ezekben a kérdésekben egyet tudunk érteni márpedig úgy tűnik, hogy igen , akkor azt gondolom, hogy a politikai nyilatkozatra irányuló külügyi bizottsági kezdeményezés megtette a magáét a magyar emberek biztonsága érdekében határon innen és túl. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom, tisztelt elnök úr, hogy a további vitában és a zárszóra három perc időkerete áll majd rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne most élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Szeretném röviden ismertetni a kormány álláspontját a tervezettel kapcsolatban. Ahogyan elhangzott az elnök úr részéről, az elmúlt hónapok diplomáciai erőfeszítései ellenére több mint két évtizednyi békét követően ismét háború dúl Magyarország közvetlen szomszédságában. Nem lehet kétségünk afelől, hogy ezzel hazánk számára is a lehető legrosszabb forgatókönyv valósult meg. Határozottan fogalmazhatunk a helyzettel kapcsolatban, amennyiben Magyarország elítélte Oroszország fegyveres támadását Ukrajna ellen, és amennyiben Magyarország újfent kinyilvánította, hogy kiáll szomszédunk területi integritása és szuverenitása mellett; Magyarország határozottan támogatja az EU és a NATO egységét, az e szervezetekben megfogalmazott közös válaszokat. Ennek jegyében támogattunk minden uniós korlátozó intézkedést, és megfelelünk szövetségesi kötelezettségeinknek. Földrajzi közelségünk miatt a háború Magyarország számára közvetlen biztonsági kockázatot is jelent. A célunk tehát egyértelmű: Magyarországnak ki kell maradnia ebből a konfliktusból. A feladatunk a hazánk és a magyar emberek, a magyar nép biztonságának garantálása. Nem engedjük tehát halált okozó eszközök szállítását a magyar-ukrán határon keresztül, és kétoldalú alapon sem szállítunk fegyvert Ukrajnának, hiszen e szállítmányok katonai célpontoknak minősülnek. Felelőtlennek tartjuk azokat a megnyilvánulásokat, melyek ezzel ellentétesek, és Ukrajna részére fegyverek szállítását, valamint magyar katonák háborúba küldését szorgalmazzák. Az ilyen nyilatkozatokat csak egyféleképpen lehet értelmezni, hogy ellenzéki politikai erők háborúba akarják vinni hazánkat. Elutasítunk minden ilyen megnyilvánulást és kezdeményezést, nem hagyjuk, hogy Magyarország belekeveredjen a háborúba, és megvédjük a magyar emberek biztonságát. Arra is felhívom a figyelmet, hogy az energetikai szektorral kapcsolatos szankciókat nem tudjuk támogatni, hiszen ezzel veszélybe kerülhet hazánk energiabiztonsága. Nyilvánvaló, hogy ezt nem engedhetjük meg. Erőfeszítéseinket arra kell koncentrálni, hogy minél hamarabb helyreálljon a béke. Minél hamarabb sikerül ezt elérnünk, annál kevesebb ember veszíti életét és annál hamarabb érhet véget a tömeges szenvedés. Ezért az ENSZ, a NATO, az EU és az Európa Tanács felelős tagjaként támogatunk minden olyan erőfeszítést és közvetítési kísérletet, melyek célja a béke mihamarabbi elérése. Felelősséggel viseltetünk a határainkon kívül élő magyarok sorsáért, ezért döntéseink és megnyilvánulásaink során elengedhetetlen, hogy folyamatosan ügyeljünk a kárpátaljai magyarok életére és biztonságára. A Kárpátalján élő őshonos magyar közösség tagjai lojális, hűséges és értékes polgárai Ukrajnának, ezt soha nem kérdőjelezte meg senki, hozzájárulnak Ukrajna jólétéhez és sokszínűségéhez. Magyarország hídként tekint e nemzeti közösségre, olyan erőforrásként, amely összeköt bennünket egy fejlődő, a szülőföldjén mindenki számára biztonságot és jólétet nyújtó Ukrajnával. [[14.10]] A lehető leghatározottabban elutasítunk tehát minden olyan megnyilvánulást, felelőtlen politikai szólamokat, amelyek veszélybe sodorhatják a szülőföldjükhöz ragaszkodó kárpátaljai magyarokat. Számtalan alkalommal kifejeztük a jószomszédi és baráti kapcsolatok építésére vonatkozó szándékunkat Ukrajna irányába. Ennek megfelelően támogatjuk az ország európai perspektíváját, uniós tagjelölti státuszát és csatlakozási folyamatának mihamarabbi megkezdését. A fegyveres konfliktus nyomán az Ukrajnát elhagyó menekültek száma immáron milliókban mérhető. Ezért természetes kötelezettségünk, hogy minden Ukrajnát elhagyni kényszerülő embernek segítséget nyújtsunk. Ennek megfelelően hazánk példátlan humanitárius akcióba kezdett annak érdekében, hogy segítsünk a szükségben szenvedőkön. Elismerés jár minden magyar embernek, aki ebben a rendkívüli helyzetben segítséget nyújt. Újabb ékes példája ez a magyarok összefogásának, amely most ismét elengedhetetlen ahhoz, hogy meg tudjunk felelni az előttünk álló kihívásoknak és meg tudjuk védeni népünket és hazánkat. Mindezek fényében úgy gondolom, hogy az orosz-ukrán háborúról szóló politikai nyilatkozat közös fellépésünk és egységes kiállásunk fontos bizonylata, így javaslom annak a tisztelt Országgyűlés általi elfogadását. Külön szeretném kiemelni annak a jelentőségét, amiről elnök úr is szólt, hogy ha ebben a kérdésben politikai konszenzus tud kialakulni a magyar Országgyűlés pártjai között, az egy különösen erős üzenet lehet mind Ukrajna, mind minden érintett fél számára, és Magyarországot, azt gondolom, a nemzetközi porondon is pozitív színben tünteti fel. Kérem, hogy mindenki ennek fényében fontolja meg a döntését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm Magyar Levente államtitkár úr, miniszterhelyettes felszólalását. Tájékoztatom, hogy a további felszólalásra 4 perc időkeret áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2022. március 10-én, vagyis ma tartott ülésén megtárgyalta „Az orosz-ukrán háborúról” című, P/18373. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 82. §-a alapján 29 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az Országgyűlés ebben a nyilatkozatban foglalja össze politikai álláspontját az orosz-ukrán háborúról. A kormány ezt már számtalanszor világosan megtette, mégis fontos, hogy erre a népképviselet legmagasabb szintjén, az Országgyűlésben is sor kerüljön. Az Országgyűlés kinyilvánítja, hogy Magyarország elítéli az orosz agressziót, és kiáll Ukrajna szuverenitása és területi épségének sérthetetlensége mellett. Támogat minden olyan kezdeményezést, amely a vérontás leállítására, a béketárgyalások megkezdésére és a felek közötti közvetítésre irányul. Magyarországnak ebből a háborúból ki kell maradnia. Ezért rögzíti a nyilatkozat, hogy hazánk nem küld katonákat az ukrán hadszíntérre, nem szállít kétoldalú alapon fegyvereket, és nem járul hozzá, hogy a magyar-ukrán határon keresztül az élet kioltására alkalmas fegyverek szállítására kerüljön sor, de támogatja a NATO, az ENSZ, az EBESZ, az Európa Tanács és az Európai Unió minden olyan közös törekvését, ami hozzájárul a béke mielőbbi megteremtéséhez. Ebben a helyzetben, tisztelt képviselőtársaim, két közösségért tartozunk különös felelősséggel. Az első a kárpátaljai magyarok közössége. Az irántuk viselt felelősségünkből fakad, hogy független, fejlődő, a szülőföldjén minden polgára számára biztonságot és boldogulást nyújtó demokratikus Ukrajnában vagyunk mi érdekeltek. A másik csoport a menekülteké. Kötelességünk, hogy segítséget nyújtsunk mindenkinek, aki a háború elől menekülve hazánk mint első biztonságos ország területére lép, függetlenül állampolgárságától és nemzetiségétől. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnálatos és fájó nap mint nap azt látni és hallani, hogy a baloldal miniszterelnök-jelöltje nem osztja ezeket a nézeteket. A baloldal csak a saját kampányszempontjait tartja szem előtt, nem törődik a magyarok biztonságával. Tisztelt képviselőtársaim, nagyon veszélyes ez a fajta hintapolitika. Ma ezt mondják, másik nap mást mondanak. [[Derültség az ellenzéki padsorokból. Arató Gergely: Kegyetlen!]] Tegnap még nem vettek részt a Külügyi bizottságnak ezt a fontos kérdést tárgyaló ülésén [[Nacsa Lőrinc: Kivonultak!]] , kivonultak, ma pedig részt vettek a Törvényalkotási bizottság ülésén, és ott volt, aki támogatta, volt, aki tartózkodott. Viszont egy háborúban nem lehet kiugrálni és beugrálni. Nagyon veszélyes és felelőtlen kijelentéseket tesznek, ezzel is közvetlen veszélybe sodorják a kárpátaljai magyarokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a háborúban vagyunk érdekeltek [[Zaj az ellenzéki padsorokból. Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, köztük: Hoppá! Arató Gergely: Azt láttuk! Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] mi békét akarunk és biztonságot. Természetesen… Közben elnök úr jelzett, hogy lejárt az időm, ezért hadd helyesbítsek: természetesen mi a háborút elítéljük [[Korózs Lajos: Jaj, jaj!]] és a békében, biztonságban vagyunk érdekeltek. [[Nacsa Lőrinc: Hol van a videós?]] Aki ezt így gondolja, kérem, támogassa ezt a javaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Elnézést kérek, képviselő asszony, de ez a kötelességem, „legfeljebb három percben”, ez van itt előttem. Most megadom a szót a Törvényalkotási bizottságban megfogalmazódott kisebbségi vélemény előadójának, ha van ilyen. [[Senki sem jelentkezik.]] Kisebbségi vélemény ezek szerint nincs. [[Arató Gergely: Van, de majd elmondjuk!]] Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 10-10 perc, a független képviselőknek összesen 2 perc áll rendelkezésére. Vita közben a kétperces hozzászólásokat bele kell számítani az időtartamba. Megkérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Arató Gergely: Írásban leadtuk a felszólalókat!]] Igen, mondom az előre bejelentett felszólalók sorrendjét: Zsigmond Barna Pál, Tóth Bertalan, Simicskó István, Arató Gergely, Szabó Timea, Dúró Dóra, Nacsa Lőrinc. Elsőként megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a politikai nyilatkozat elfogadását. Valóban példátlan helyzettel állunk szemben, hiszen a szomszédságunkban háború tört ki, amikor az orosz haderő megtámadta Ukrajnát és rengeteg halálos áldozattal jártak ezek a csaták, illetve rengeteg menekült jött el Ukrajnából, és több százezren hazánkon keresztül mentek Nyugatra, illetve itt, hazánkban is több tízezren vannak. Ezzel a biztonsági kihívással egységesen kell szembenéznünk, és ezért fontos ez a politikai nyilatkozat is, ahol leszögezzük azokat az alapelveket, amelyek mentén viszonyulunk ehhez a válsághoz. A Fidesz, összhangban a nyilatkozatban megfogalmazott állításokkal, tételekkel, elítéli Oroszország katonai beavatkozását, és kiállunk Ukrajna szuverenitása, illetve területi épsége mellett. Álláspontunk szerint a háború nem jelenthet semmilyen megoldást egy konfliktusra, és mi is szorgalmazzuk a harci cselekmények leállítását, a béke mielőbbi megteremtését. El kell kerülni, hogy a konfliktus átterjedjen más területekre, ennek beláthatatlan következményei lennének, és Magyarország a NATO tagjaként a szövetséggel összhangban cselekszik, a szövetség vezetői által megfogalmazott felelős nyilatkozatokkal összhangban. Az ENSZ, az EBESZ, az Európa Tanács és az Unió tagjaként pedig Magyarország mindent megtesz saját eszközeit is felhasználva, diplomáciai csatornákon át a béke mielőbbi megteremtéséért. Alapvető célunk a magyar emberek biztonságának védelme, és valljuk, hogy ebből a háborúból hazánknak ki kell maradni, nem engedjük, hogy ebbe belesodorjanak, ezért nem küldünk katonákat az ukrán hadszíntérre, és nem szállítunk kétoldalú alapon fegyvereket, és nem járulunk hozzá, hogy a magyar-ukrán határon keresztül az élet kioltására alkalmas fegyverek szállítására kerüljön sor. Egy információs háború is zajlik, ezért nagyon fontos, hogy mindenki a kellő felelősséggel nyilatkozzon, akár a sajtó képviselőiről van szó, akár politikai megnyilatkozásokról van szó. [[14.20]] A kampányból ki kell maradjon a kárpátaljai magyarság, ki kell maradjon az ukrajnai háború témája. Az ukrajnai nép, az ukrajnai nemzet mellett állunk, és ott állunk a kárpátaljai magyarok mellett is. Külön nagy tisztelettel köszöntöm én is Brenzovics László elnök urat, a KMKSZ elnökét. Minden kárpátaljai magyar érezheti azt, hogy ott áll mögötte Magyarország, és valóban példátlan nemzeti összefogás alakult ki mind politikai értelemben, mind humanitárius értelemben a kárpátaljai magyarok mellett. A „Híd Kárpátaljáért” kezdeményezést a Fidesz is támogatja, és ez egy kárpát-medencei összefogás is, hiszen Szabadkától Csíkszeredáig nagyon sokan siettek az ukrajnai emberek, a kárpátaljai magyarok, az ukrán emberek megsegítésére; példátlan ez a nemzeti egység, ami kialakult. Úgyhogy kiállunk a kárpátaljai magyarok mellett, kiállunk amellett, hogy érdekeltek vagyunk a jószomszédi kapcsolatokban, vissza kell állítani az ukrán-magyar jószomszédi kapcsolatokat, azokat a kapcsolatokat, amelyek több tíz évig léteztek 1990 után, és valóban, ha voltak is problémáink Ukrajnával, ezeket most félre tudjuk tenni, és arra koncentrál mindenki, hogy legyen béke, és támogatjuk Ukrajna európai uniós kapcsolatainak erősítését, és más közép-európai országokkal összhangban szorgalmazzuk a csatlakozási folyamat hivatalos megkezdését. Valóban, amikor egységre lenne szükség, akkor azt láttuk, azt látjuk, hogy a baloldal ezt az egységet megtöri, és azt gondoltuk sokáig, hogy azt a teljesítményt, amit korábban leginkább a miniszterelnök-jelöltjük produkált, az összevissza beszédet, amit láthattunk, azt nem lehet alulmúlni. Hiszen megsértettek mindenkit, emlékezzünk csak vissza, nyugdíjasokat, öregeket, vidékieket, hölgyeket, városiakat, külhoniakat, kormánypárti szavazókat, még a gombákat is, és saját bevallásuk szerint még a kommunistákkal és a fasisztákkal is összeálltak, szövetkeztek. Azt gondoltuk, hogy ennél már nincs lentebb. De van, hiszen a baloldal bebizonyította, hogy még ezt a gyalázatos teljesítményt is alul tudja múlni. Amit a szomszédunkban zajló szörnyű és sajnálatos háború kitörése óta a baloldal és annak különösen a miniszterelnök-jelöltje művel, arra egyszerűen nincsenek szavak. Ahogy beszélnek és amit mondanak, az tökéletes felelőtlenségről és a helyzet meg nem értéséről tanúskodik. Nem képesek felfogni, hogy egy ilyen veszélyes helyzetben a kimondott szónak sokkal nagyobb súlya van, mint békeidőben, és ahogy a jól ismert vers is mondja, ilyenkor „a szó veszélyes fegyver” lehet. Magyar katonát és magyar fegyvereket küldenének a frontra ezeket mondja a magyar baloldal miniszterelnök-jelöltje , de ha ez nem megy, mert ilyet semmilyen felelősen viselkedő kormány és épeszűen gondolkodó magyar ember nem gondolhat komolyan, akkor azért vonják kérdőre a kormányt, mert hajlandó fegyvereket átengedni a magyar-ukrán határon. Eszükbe sem jut, hogy ezáltal mekkora veszélynek tennék ki a Kárpátalján élő embereket, magyarokat és ukránokat, köztük a korábban általuk szintén felelőtlen és hazug módon oroszbarátnak nevezett magyarokat. Kárpátalján egyelőre béke van, és minden felelősen gondolkodó magyar embernek az az érdeke, hogy ez így is maradjon. Márki-Zay Péternek ezekben a nehéz napokban is sikerült egy újabbat belerúgni a kárpátaljai magyarokba, mégpedig azokba, akik a háború réme elől Magyarországra menekültek. [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] Az a megszólalása, amelyben ezeket az embereket azzal vádolta meg, hogy így könynyebben fognak szavazni, az együttérzés és az általa oly sokat emlegetett, elesettekkel szembeni keresztényi szeretet tökéletes semmibevételéről tanúskodik. Ebből világosan kiderül, hogy számára a vallás és a kereszténység folyamatos emlegetése és az arra való hivatkozás nem más, mint politikailag motivált farizeus magatartás. Legalább ugyanennyire súlyos az összevissza beszéd, amit a baloldal az ország energiabiztonságának kérdésében összehord. Szakmaiatlan, buta, hamis állítások, amelyek arra vonatkoznak, hogy Magyarország hipp-hopp, ne vásároljon többé szénhidrogéneket, energiahordozókat Oroszországtól, mert az így kieső szükségletet máshonnan is tudja pótolni. Úgy beszélnek, mintha ezzel meg lehetne állítani a háborút. Ezzel szemben az igazság az, hogy a háború nem ettől függ, és ha elzárnák a gázcsapot, az beláthatatlan következményekkel járna nemcsak a lakossági fűtés, hanem a magyar gazdaság működése szempontjából is. Amellett, hogy a mostani gázárak többszörösét kellene fizetnünk, nem is lenne elegendő gáz, mert Európa orosz gáztól való függősége rendkívüli mértékű, amit nem lehet rövid távon pótolni, és itt ebben az esetben a rövid táv öt-tíz évet is jelenthet. Az EU éves földgázfelhasználása nagyságrendileg 500 milliárd köbméter, aminek 80 százalékát importálja, és ennek a felét Oroszországból. Magyarországon az elfogyasztott gáz 85 százalékát importáljuk Oroszországból, és a háztartások 85 százalékában gázzal fűtenek. Az üzemanyagot olajból állítjuk elő, ennek 64 százaléka jön Oroszországból. Az, aki arról beszél, hogy ezt a függőséget az idei év végére ki lehet váltani más energiára, az nem tudja, mit beszél, köze nincs a valósághoz. Pedig Brüsszelben vannak ilyen vad gondolatok, amit a magyar baloldal, mint a szócső, itthon tovább hangoztat. Miközben európai politikusok, mint például Olaf Scholz német kancellár nyíltan kimondta, hogy rövid távon az orosz gáznak nincs alternatívája, eközben a baloldal energiapolitikusa, Kocsis-Cake úr azt javasolja a magyaroknak, hogy zárjuk el a gázcsapot. [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] Az ember esze megáll, mert azt látja, hogy fogalmuk sincs, mit beszélnek. És még ők szeretnének kormányozni! Azt is követelik, hogy Magyarország állítsa le a paksi beruházást, de azzal nem számolnak, hogy az milyen kártérítési következménnyel járna az országra nézve, és azzal, hogy egekbe ugrana a rezsi ára. A baloldal veszélyezteti Magyarország biztonságát, gazdaságát és a családok megélhetését. [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] Április 3-án ezekről a kérdésekről is döntünk, hatalmas a tét, őrizzük meg Magyarország békéjét és biztonságát! Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Tóth Bertalan képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valószínűleg csalódást fogok okozni Németh Zsolt képviselőtársamnak és államtitkár úrnak is, mert lehet, hogy a nyilatkozattal kapcsolatban konszenzus tud ma kialakulni, de a háborúig vezető út megítélésével kapcsolatban biztosan nem. Ugyanis szégyen és gyalázat, képviselőtársaim, szégyen és gyalázat, hogy harmadik hetébe lépett a háború, harmadik hete tapossák Putyin tankjai egy szuverén ország utcáit; harmadik hete pusztítják Putyin katonái egy szuverén nép katonáit és civil lakosságát; iskolákat, szülészeteket, lakóházakat bombáznak, lőnek; milliók kényszerülnek elhagyni otthonaikat egy őrült diktátor háborúja miatt; és a Fidesz két hét után jutott el arra, hogy egy helyszínen kiosztott politikai nyilatkozatot terjesszen a bizottság, majd a parlament elé. Szégyen és gyalázat! Két hete kezdeményeztük, hogy az Országgyűlés üljön össze, és fogadjunk el egy olyan nyilatkozatot, amely kiállást jelent az Európai Unió és a NATO mellett és Ukrajna mellett, de önök ezt a javaslatunkat ma este 8 órára tették megtárgyalásra. Valószínűleg a Fidesz nem véletlenül tette ezt, Orbán ezt a parancsot kapta Putyintól. [[Zaj, közbeszólások, derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Két hét után jutottunk el oda, hogy mégis tudunk egy ilyen nyilatkozatról beszélni. Képviselőtársaim, szeretném egyértelművé tenni, ez a színjáték teljesen átlátszó. Hiába próbálják meg önök a jó fiút játszani, az elmúlt 12 év geopolitikai mozgásával ezt a háborút Orbán Viktor elősegítette. Most éppen békéről beszélnek, miközben Orbán 12 éve mindenkivel háborúzik, ostorozza az Európai Uniót, a NATO-t, miközben Putyin érdekeit védte. Még most is inkább üzletelni akar egy háborús agreszszorral Paks II. kapcsán, miközben Putyin csapatai atomerőművet bombáznak. Néhány napja még azt mondta a miniszterelnök, hogy csak a NATO véd meg minket. Utána azt mondta, téved, aki szerint a NATO megvéd minket, most pedig éppen megint a NATO véd meg minket. Hazudozás, összevissza beszéd, képmutatás, aljasság, ezt tudja Orbán. Ki kell mondanunk: Orbán Viktornak konkrét felelőssége van abban, hogy a jelenlegi helyzet idáig fajult. Orbán akadályozta meg tavaly decemberben Ukrajna csatlakozását a NATO Kooperatív Kibervédelmi Kiválósági Központjához, gyengítve ezzel keleti szomszédunk védekezési képességét. 2014-ben az EU eltiltotta a tagállamokat attól, hogy részt vegyenek orosz fegyverszállításban, ennek ellenére Orbán 2019-ben engedélyezte, hogy orosz fegyvereket reptessenek át a magyar légtér felett, az oroszoknak igent mondott. Orbán volt az is, aki egy szélsőjobbos frakció alapításával akarta szétverni és meggyengíteni az Európai Uniót, sőt, a strómanja bankja az egyértelműség kedvéért: Mészáros Lőrinc MKB-járól beszélek direktben átvette Le Pen finanszírozását Putyintól. Szijjártó Péter két hónapja Barátságért kitüntetést vett át attól az országtól, amely most civilek otthonait bombázza. Orbán Viktor még egy hónapja is Putyinnál járt, akinek a fiókjában valószínűleg már készen álltak a mostani háború tervei. Csak nem tájékoztatta Putyin Orbánt a háborúról? [[Felzúdulás, közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük Nacsa Lőrinc: Szégyelld magad!]] Ha igen, és nem tett semmit, csak lapított és a békéről hablatyolt, az gyalázatos és sunyi. Ha pedig nem tájékoztatta, akkor minek ment oda?! Hogy aztán szégyenpadra ültesse Magyarországot? Az a helyzet, hogy Magyarország Orbán vezetésével sohasem lesz biztonságban. Ma Magyarországnak olyan miniszterelnöke van, aki elárulta szövetségeseit, és lépésről lépésre segítette Putyin terjeszkedését. [[14.30]] Putyin elszabadult pincsijeiről valóban ő tudott a leghitelesebben beszélni, hiszen közelről ismeri a társait. [[Nacsa Lőrinc: Totó kutya…]] Tisztelt Képviselőtársaim! A háború hatásai minket is elértek. Bármit is állít Orbán Viktor, a háború hatására humanitárius válság alakult ki. Családok milliói menekülnek, és igyekeznek elhagyni Ukrajnát; gyengül a forint; emelkednek az energiaárak; gyorsul az infláció; elértéktelenedik a fizetés és a nyugdíj. Tehát amikor önök azt mondják, hogy nem fizetjük meg a háború költségeit, azt kell hogy mondjam: a magyar emberek már fizetik. Fontos tudnunk, hogy ez Orbán Viktor legnagyobb szövetségesének köszönhető, annak az embernek, akinek az érdekében évtizedes adósságot vállalt a mi gyermekeink nevében, amikor tízmilliárd eurós hitelszerződést kötött Putyinnal Paks II. megépítésére; akinek az érdekében megfosztotta a magyar embereket attól, hogy eldönthessék, akarnake Oroszország felé eladósodni vagy nem; akinek az érdekében Orbán megfosztotta a magyar embereket attól, hogy eldönthessék, a nyugat-európai fejlesztési irányokat követve fejlődjön Magyarország a következő száz évben Orbán Viktor fogalmazott így , vagy félázsiai népként Oroszország hűbéresei legyünk. Orbán azonban Putyin kedvében akart járni, annak az embernek a kedvében, aki most lángokba borította Ukrajnát. Az Orbán-kormány tevékenysége alapján nem véletlenül írta az egyik orosz hírportál azt, hogy ha van Oroszországnak igazi európai húgocskája, az éppenséggel Magyarország. Mindaz, ami most történik Ukrajnában, az Orbán Viktor külpolitikájának a teljes csődjét jelenti. Kiderült, hogy a hintapolitikának mint már annyiszor a történelemben nem lehet eredménye. Tegyük egyértelművé: Orbán putyini rendszer kiépítésébe kezdett Magyarországon. A propagandamédia pedig most is terjeszti a Kreml-párti moslékot. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A háború minden emberben nyugtalanságot, szorongást és félelmet vált ki. Nyugtalanok, mert azt látják, hogy nem is olyan messze tőlük, a szomszédjukban egy őrült diktátor fegyverekkel és katonákkal esett neki másik országbeli békés emberek otthonainak, felrúgta az életüket. Félnek, mert nem akarják, hogy ez nálunk is megtörténhessen, nehogy átterjedjen a háború, nehogy elveszítsék otthonaikat, nehogy besorozzák őket katonának. Szoronganak, mert 12 évig azt hallgatták Orbántól és a fideszes propagandától, hogy ennek az őrült diktátornak Orbán a barátja; és félnek, mert Orbán üzletekkel vagy éppen diplomáciai eszközökkel segítette ennek az őrült diktátornak a terjeszkedését és Magyarország Putyinnak történő kiszolgáltatását, Magyarország és szövetségeseinek gazdasági és biztonsági érdekeivel szemben. [[Nacsa Lőrinc: Szégyelld magad!]] Pontosan érzik, a biztonságunk szempontjából semmit sem jelent, hogy Orbán 12 évig kereste Putyin kegyeit, sőt a legfrissebb hírek szerint Putyin szerint ma már Magyarország is de facto barátságtalan ország. Attól is félnek, hogy a háború miatt megélhetési válságba kerülhetnek, elveszítik a munkájukat, a megélhetésüket. Hiába kaptak fizetésemelést, ha a drágulás miatt ott hagyják a boltokban, ha sorok alakulnak ki a benzinkutakon, ha 400 forint lesz egy euró. Erre a helyzetre is kell megoldás, hiszen ha Orbán tudja, hogy Putyin mire készült, miért nem tett intézkedéseket a háború várható hatásainak enyhítésére? Miért nem tett semmit a magyar miniszterelnök azért, hogy ne nálunk legyen a legnagyobb az infláció, hogy a fizetések és a nyugdíjak ne veszítsék el az értéküket, a forint ne omoljon össze és Magyarország felkészülten várhassa a háborús válságot? A választ sajnos tudjuk. Tudjuk, mert látjuk, hogy Orbán Viktor nem a magyar nép érdekeit védi, hanem még most is Vlagyimir Putyint szolgálja. [[Nacsa Lőrinc: Szégyelld magad!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Változás kell. Ma Magyarországnak olyan miniszterelnöke van, aki elárulta szövetségeseit, és lépésről lépésre segítette Putyin terjeszkedését. Orbán Viktornak konkrét felelőssége van abban, hogy a jelenlegi helyzet idáig fajult. A magyar emberek számára csak egy olyan új kormány adhat biztonságot, egy olyan új kormány őrizheti meg a békét, melynek tagjait és vezetőit tisztelik, és nem árulóként kezelik a szövetségeseink. [[Nacsa Lőrinc: A CIA-nál…]] A fideszes politikai nyilatkozat abban az esetben lehetne az egész ország politikai nyilatkozata, ha abban egyértelművé tennénk, hogy leállítjuk a putyini terjeszkedést szimbolizáló Paks II.-beruházást, és kiutasítjuk a kémbankot. Beadtuk a módosító indítványunkat, önök ezt leszavazták. Tisztelt Képviselőtársaim! Április 3-án a szabadság ereje fogja megbuktatni a Fideszt, és elhozza Magyarországnak a békét és biztonságot, közös jövőnkért, Magyarországért. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A következő, előre bejelentett felszólaló Simicskó István frakcióvezető úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Márai Sándor úgy fogalmaz egyik művében, hogy a világ nemcsak fényes és sötét, hanem sokszor zavaros is. Zűrzavaros időszakban mindig fontos a tisztánlátás képességének a megszerzése és kialakítása. És egy másik klasszikustól, egykori Kossuth-díjas írónktól, Hamvas Bélától is hadd idézzek, aki úgy fogalmaz, hogy az igazságot felismerni, az igazságban lenni és az igazságért tenni különösen fontos küldetése a közösséget szolgáló embereknek, így a magyar politikának is, de azt hiszem, hogy ez szerte a világban fontos. Egy ilyen helyzetben, amikor háború robbant ki a szomszédságunkban, amely valóban olyan újabb lépés, olyan újabb jelenség minden háború természetesen szörnyű , amely azt mutatja, hogy a mai világunk eléggé sajátos jellemzőket tud felmutatni, és gyakorta mondjuk, hogy a XXI. század, ahelyett, hogy a várt békét, adott esetben sokszor a szépségversenyeken is hangoztatott világbékét hozta volna el, újabb és újabb kihívásokat, veszélyeket és fenyegetéseket, sőt háborúkat hoz. Magyarország legújabb kori történetében a rendszerváltás óta most már megélhettük a jugoszláv háborút itt, a szomszédságunkban a maga pusztításával, és most láthatjuk az orosz-ukrán katonai konfliktust is. Önmagában is tanulságos az, hogy mi vezetett idáig. Valóban, majd egyszer, ha elkövetkezik a béke reményeink szerint mielőbb , akkor majd ezt is elemezni kell, hogy többet ilyen hibát ne kövessen el a ma embere, legyen az bármilyen nemzetiségű, bármilyen vallású, de az mindenképpen tanulság már most, hogy jól látható az a tipikus emberi hiba, amelyet az Ószövetségből gyakorta idézünk, a testvérháborúk jelensége Káin és Ábel esete is, és szomorú az, hogy az emberiség nem tud ezekből sem tanulni és okulni, és újból és újból elköveti ezeket a hibákat, elsősorban ártatlan emberek halálával járó háborúk kirobbantását. Az biztos, hogy kettős értelemben is szomorú ez, hiszen egyrészt a legközelebbi testvérnép háborújáról van szó, másrészt két keresztény nép háborújáról is szó van, miközben azt látjuk, hogy a világban ettől sokkal nagyobb kihívásokkal kell szembesülnünk, hiszen a civilizációk, a különböző vallási alapon működő civilizációk egymásba érnek. Látható, hogy az európai vagy a nyugati világunk kereszténysége milyen spirituális lelki válságba került, ennek milyen jelei vannak, lásd az elmúlt évek több milliós létszámú migrációs hullámát, és ez még csak a bemelegítés volt; látjuk, hogy ennek milyen alapvető átalakító folyamatai zajlanak le a keresztény világunkban: a megszokott szokásainkat, a hétköznapjainkat átíró jelenségekről van szó. Tehát óriási konfliktusokkal és kihívásokkal szembesül a világ, és most még itt van egy újabb testvérháború a keleti keresztény világunk soraiban. [[Arató Gergely közbeszól.]] Magyarország ebben a helyzetben, egyértelműen a tisztánlátás érdekében, az eligazodás érdekében csak és kizárólag a magyar érdekek szem előtt tartását tartja és tartotta a legfontosabbnak, és ez lehet egy olyan igazodási pont, amely minden döntésünket meghatározza. Mit tehetünk egy ilyen helyzetben, egy ilyen szomorú és szörnyű háborúban? Azt tehetjük, hogy segítünk a bajbajutottaknak, segítünk az Ukrajnából elmenekülő embereknek, ukránoknak, ruszinoknak, magyaroknak, és természetesen különböző adományokat, segélyszállítmányokat juttatunk el az ott maradott és bajba jutott idős embereknek, családoknak és másoknak. Én a minap jártam lent a határnál. Azt láttam, hogy példaértékű összefogás alakult ki Magyarországon, minden jóérzésű ember megmozdult. Köszönet a polgármestereinknek, köszönet a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei embereknek, és köszönet az egész országnak, a karitatív szervezeteinknek és a magyar kormánynak is, hiszen nagyon sokat tesz annak érdekében, hogy ezek a segítségek célba jussanak. És köszönet az együttműködő ukrajnai partnereinknek is, hiszen valóban nagyon fontos, hogy ezek célzottan odaérjenek a bajba jutott emberekhez, és ténylegesen tudjunk segíteni rajtuk. És mit tehetünk politikusi színterünkön, itt, a magyar Országgyűlésben, a parlamentben? Valóban deklarálhatunk egy fontos szándékot, egy kinyilatkoztatást, ezért a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója messzemenőkig támogatja az előttünk fekvő, a Külügyi bizottság által benyújtott politikai nyilatkozatot. Valóban, minden fontos pontot érint; amit megtehetünk, azt tegyük meg. Tíz pontban foglalta össze a Külügyi bizottság azt, hogy mi az álláspontunk. Szerintem ezzel nyugodtan egyetérthet valamennyi képviselő, pártállásra való tekintet nélkül; valóban közelebb visz minket egy egységes állásponthoz. És amikor azt látjuk, hogy a háborúnak persze van egy természete, amely a történelmi tapasztalatunk alapján úgy jellemezhető, hogy bizony-bizony minél tovább húzódik el egy háború, annál mélyebbre süllyedhet az erőszakhullám, tehát egy erőszakspirál alakulhat ki, ezt mindenképpen célszerű lenne elkerülnünk. [[14.40]] Látjuk azt, hogy folynak tárgyalások a felek között. Ma is volt egy tárgyalás a két külügyminiszter, Lavrov és Kuleba urak között. Egyelőre azok a hírek jöttek, hogy nagy áttörés nem történt, de bízunk benne, hogy hamarosan sikerül megállapodniuk. És az mindenképpen eredmény már, hogy humanitárius folyosókat nyitottak a nagyobb városokból, a körbezárt városokból, és a civil polgártársak elmenekülhetnek, eljöhetnek, és ezért kell hatványozottan a segítség ezeknek a bajba jutott embereknek. Az biztos, hogy a XXI. századi háborúk sajátosak, de majd egyszer, egy nyugodtabb időszakban azt is érdemes lesz majd elemezni, hogy valójában milyen egyéb érdekek jelentek meg még ebben a háborúban, hogy egyáltalán idevezetett ez az út. Ezek az érdekek valószínűleg nagyon-nagyon messzire nyúlhatnak. Egy biztos, a magyar érdek az, hogy béke legyen mielőbb, és valóban mind az ukrán nép, mind a kárpátaljai magyarok boldogulása elől elháruljon minden akadály. Emellett önöktől sajnos azt érezni lehet, nagyon sok felszólalásból és nyilatkozatból, hogy felelőtlen nyilatkozatok látnak napvilágot. Valóban, Márki-Zay Péter kijelentései most már nehezen követhetők, különösen egy háborús időszakban. Bizonyos értelemben azt kell hogy mondjam, komoly bajokat is okozhat ez az összevissza beszéd. Magyar katonákat és fegyvereket semmiképpen sem szabad kiküldeni, és meg kell akadályozni, hogy eszkalálódjon ez a háború, és így nagyobb esély van arra, hogy mielőbb békés körülmények legyenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül pedig azzal szeretném zárni, hogy megnéztem Ukrajna nemzeti mottóját, ez nem más, mint a „volja, zlahoda, dobro”, azaz szabadság, egyetértés és jóság. Fontos lenne, hogy a szabadság iránti vágy kiteljesedhessen, fontos lenne, hogy egyetértés legyen Ukrajnában is és itt is, e Ház falai között ebben a kérdésben legalábbis, és valóban jó döntéseket hozzunk és jókat cselekedjünk. Ehhez kérem az önök támogatását, kérjük az önök támogatását. A KDNP-frakció támogatja a Külügyi bizottság elnökének benyújtott javaslatát, a politikai nyilatkozatot, kérjük, hogy fogadják el önök is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen Simicskó frakcióvezető úr. A következő előre bejelentett felszólaló Arató Gergely, a DK képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Szeretném a fontos dolgokkal kezdeni, a fontos dolgok pedig azok, amelyekben egyetértünk. [[Nacsa Lőrinc: Eddig nem volt az?]] Tisztelt frakcióvezető úr, önről is meg rólam is a választók döntenek majd rövidesen, meglátjuk, hogy hogyan. Az a helyzet, tisztelt Ház, hogy beszéljünk először a fontos dolgokról, és ezek a fontos dolgok azok, amikben egyet tudunk érteni. Mert egyet tudunk érteni abban, hogy elítéljük az orosz agressziót, egyet tudunk érteni abban, hogy azt szeretnénk, ha minél hamarabb véget érne az öldöklés Ukrajnában, és béke lenne. Egyetértünk abban, hogy Magyarországnak a NATO-val és az Európai Unióval egyeztetve, közösen kell fellépnie. Egyetértünk abban, hogy meg kell akadályozni azt, hogy ez a háború átterjedjen Magyarországra, átterjedjen a NATO-ba. Ebben egyetértünk. És nagyon fontos az is, hogy egyetértünk abban, hogy védenünk kell az Ukrajnában élő magyar közösséget, biztosítanunk kell számára azt a támogatást, amely valóban javítja a helyzetét, és hogy erkölcsi kötelességünk segíteni azokat a menekülteket ukránokat, magyarokat, ukrajnai romákat , akik Magyarországra jönnek, és nálunk remélnek biztonságot. Egyetértünk abban is, hogy megindító és fontos az, amit a magyar társadalom ma szolidaritásban mutat, megindító és fontos az, hogy megmozdulnak a civil szervezetek, megmozdulnak az egyszerű emberek, megmozdulnak az önkormányzatok. Jó látni azt, hogy nálunk Kispesten a baloldali vezetésű és Kőbányán a jobboldali vezetésű önkormányzat, mindkettő egyhangúlag, együttműködve, politikai felhangok és kampányolás nélkül, közösen, konszenzussal nyújt támogatást az Ukrajnából menekülőknek. Éppen ezért ezt a javaslatot támogatni fogjuk, mert bár szerintünk kevés és nem elég, de legalább, amiben egyetértünk, azt mondjuk ki és tegyük egyértelművé, mert ez a nemzeti érdek. Ugyanakkor nem mehetek el szó nélkül amellett sem, hogy van erkölcsi felelősség is ebben a helyzetben, és ez az erkölcsi felelősség Orbán Viktoré és a Fideszé. Ma reggel napirend előtt beszéltem erről, nem szeretném újra elmondani az érveimet, a tényeket. Azt tudom mondani, hogy egyetértek Tóth Bertalan frakcióvezető úrral abban, amikor fölhívja a figyelmet arra, hogy a mostani helyzetben vannak olyan tényezők, amelyekben Magyarország vagy inkább így mondom, mert önök szívesen hiszik magukat Magyarországnak , de valójában a jelenlegi magyar kormány a felelős és bűnös. És azt kell mondanom, nyugtalanító az is, ahogy önök ezt a kérdést is politikai célokra használják. Nyugtalanító az, ahogy idekerült a parlament elé ez a javaslat. Hiszen említette már frakcióvezető úr, azt javasolta az ellenzék nem most, két héttel ezelőtt , hogy a parlamenti szokásoknak, a demokratikus szokásoknak megfelelően legyen egy parlamenti vita, ahova eljön a miniszterelnök úr, eljön a külügyminiszter, eljön adott esetben a honvédelmi miniszter, beszámolnak arról, hogy mi a helyzet, minden politikai erő kifejtheti az álláspontját, és egyébként benyújtottunk egy határozati javaslatot. Önök megtehették volna azt, hogy ezt az ülést egy normális időpontban összehívják, megtehették volna, hogy eljönnek erre az ülésre. Ehelyett nem ezt tették, este nyolcra hívták össze ezt az ülést, és egyébként pedig jól látható módon nem kívánnak rajta részt venni, mert az nem lehet, hogy valami ne a Fidesztől jöjjön, az nem lehet, hogy valami ne önöknél keletkezzen, és persze jól láthatóan ezzel a vitával az itteni időbeli és politikai korlátokkal is korlátozni akarják ennek a párbeszédnek és vitának a jelentőségét és a lehetőségét. Nem tartotta fontosnak, még egyszer mondom, sem a miniszterelnök, sem a külügyminiszter, sem a honvédelmi miniszter, hogy ebben a helyzetben itt, a parlament nyilvánossága előtt szóljon az országhoz, és persze nem tartották fontosnak azt sem, hogy válaszolni és vitatkozni lehessen velük ezekben a kérdésekben. És valóban furcsa volt az az eljárás nem vitatva egyébként bizottsági elnök úrnak a jó szándékát , hogy ez a javaslat a Külügyi bizottság elé úgy került, hogy csak a helyszínen ismerhették meg a képviselők egy váratlanul összehívott ülésen, amikor nem volt módjuk erről érdemben vitatkozni. Nem kereste elnök úr sem, nem kereste a Fidesz-frakció vagy a KDNP-frakció sem azt a lehetőséget, hogy előzetes politikai konszenzus alakuljon ki, hanem szokás szerint kész helyzet elé állították a parlamentet, a parlament ellenzéki részét, eszi, nem eszi, nem kap mást. És azt kell mondanom, hogy mi túllépünk ezen, mert nekünk fontosabb a magyar emberek és Magyarország sorsa, mint a pártvillongások, de ez nem jelenti azt, hogy nem vettük észre, és nincs róla véleményünk. Mint ahogy az is csodálatos, az a kétarcúság, amivel Németh Zsolt szájával azt mondja a Fidesz, hogy ne csináljunk ebből kampányt, hogy lépjünk túl a kampányon, mert ez ennél fontosabb, majd Dunai Mónika és Zsigmond Pál Zsolt szájával… [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Zsigmond Barna Pál.]] Bocsánat! Barna Zsigmond Pál… Elnézést kérek, képviselő úr! Zsigmond Barna? [[Derültség.]] Elnézést kérek, képviselő úrtól, bocsánat, a névmemóriám rendkívül rossz. Elnézést kérek, képviselő úr! Pedig ismerjük egymást már egy ideje. Bocsánatot kérek! Szóval, képviselő úr szájával pedig, nyilvánvaló módon félremagyarázva, hazudva csinál kampányt, és próbálja a baloldalra tolni a felelősséget. Hogy van ez, képviselő úr? [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Nincs kétségem Nacsa képviselő úr képességeiben ezen a területen. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Hogy van ez, képviselő úr, hogy gondolják ezt? Kell nemzeti egység vagy nem kell nemzeti egység? Kampánytéma ez vagy nem kampánytéma? Szeretném elmondani, nekünk nem kampánytéma. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Á, dehogy! Derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Éppen ezért, miközben nem titkoljuk el az igazságot, eközben azt tudjuk mondani, hogy támogatni fogjuk ezt a határozati javaslatot, el fogjuk fogadni. Azért hadd mondjak még néhány mondatot arról a két módosító indítványról, amit benyújtottunk! Két dolgot kezdeményeztünk: szerettük volna lehetővé tenni önöknek azt, hogy az elmúlt 12 év két hibáját jóvá tegyék, hogy legalább most, amikor látják, hogy mit jelent az orosz függőség, akkor elfogadják azt, hogy Paks II. abban a formában, ahogy önök tervezték, a csak orosz érdekeket szolgáló szerződés keretei között, a Roszatommal való együttműködésben nem fog tudni megépülni, teljesen nyilvánvaló. [[14.50]] És húzhatják önök az időt, ugye, mondhatják azt, hogy ez még nem időszerű, mondhatják azt, hogy de hát itt nemzetközi szerződés van, meg sok minden hasonlót, a lényegen ez nem változtat: nem lehet orosz együttműködésben megvalósítani atomenergia-projektet Európában, nem fogják engedni az uniós szabályok sem, és hozzáteszem, felelőtlenség is. De biztos vagyok benne, hogy lesznek képviselőtársaim, akik erről majd részletesebben és nálam nagyobb szakértelemmel fognak beszélni. Hasonló a helyzet az orosz kémbankkal is. Elmondtuk, hogy ennek a banknak nincs helye Budapesten, elmondtuk korábban is, de legalább most, amikor gyakorlatilag már mindenki kilépett ebből a beruházási bankból, a magyar kormányt kivéve, be kellene látni azt, hogy nem megy, ez az orosz befolyásszerzést szolgáló intézmény nem fog tudni tovább működni, és Magyarországnak ebben nincsen helye. Lehetőséget kínáltunk arra, hogy a hibáikat korrigálják, de úgy látom, hogy nincs erre hajlandóságuk, a bizottsági szavazáson is kiderült, hogy továbbra is kitartanak a korábbi álláspontjuk mellett. Végül még egy dolgot szeretnék elmondani. Miközben itt konszenzust keresünk, miközben ki akarunk maradni a háborúból, miközben támogatjuk a NATO-nak és az EU-nak azt az álláspontját, amelyik távol akarja tartani a háborút Európának az uniós részétől és a NATO-tól, és közben persze békét szeretne, a rokonszenvünk és a szimpátiánk a megtámadottaké; a rokonszenvünk és a szimpátiánk azoké, akiket bombáznak, lőnek és gyilkolnak. Szeretném nyíltan kimondani: a mi rokonszenvünk ebben a helyzetben Ukrajnáé. Slava Ukraini!
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Szabó Timea képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az előttünk fekvő javaslattal kapcsolatban én is csak csatlakozni tudok Arató Gergelyhez: természetesen, ami ebben áll, az támogatható. Csak van egy nagyon nagy probléma ezzel az egésszel. Már eleve a címe is rossz: itt nem orosz-ukrán háború van, itt Oroszország háborúja van Ukrajna ellen. Az a probléma, hogy önök most eljátsszák a nagy békeszerető Fideszt, miközben 12 éve kizárólag háborúznak minden társadalmi csoporttal. Orbán Viktornak az egész retorikája a harcra, a háborúra épül, ő magát nevezte utcai harcosnak, szabadságharcosnak. Még pálinka-szabadságharcról is hallottunk itt már az elmúlt 12 évben! [[Pócs János: És Márki-Zay?]] Háborút indítottak egy 90 éves Soros György ellen ne ő nevessen a végén; háborút indítottak Brüsszel ellen óriásplakátokkal; háborút indítottak a hajléktalan emberek ellen; háborút indítottak a rokkantak ellen, amikor elvették a trafikjaikat; és most éppen háborúznak a melegek ellen, abba a köntösbe bújtatva, mintha a melegek pedofilok lennének. Apropó, szeretném megkérdezni, hogy ugye, felállnak, és elítélik azt a volt VII. kerületi fideszes képviselőt, Timár Lászlót fideszes képviselőt! , akiről ma kiderült, hogy 13 éves lánnyal létesített szexuális kapcsolatot egy üllői iskolában? Fideszes, volt erzsébetvárosi képviselőről kiderült, hogy a legdurvább pedofil-bűncselekményt követte el. Na, ez ellen háborúzzanak önök, nem a mondvacsinált ellenségeik ellen! [[Nacsa Lőrinc: Szigorú büntetést kap, amit ti nem szavaztatok meg!]] És, látják, ez a baj ezzel az egész előttünk fekvő javaslattal és az álságosságukkal, hogy egy szó sem igaz abból, és nem gondolják komolyan azt, amit leírtak. Látom, hogy Simicskó István bólogat, hogy sajnos egy fideszes képviselő volt, valóban. [[Dr. Simicskó István: Nem! A témára fókuszáljunk! A nyilatkozat, ami előttünk van.]] Visszatérve a benyújtott javaslatra tehát: az önök békepártisága sajnos hazugság. Az a békepárti, aki nyíltan kiáll az Európai Unió és a NATO mellett. Aki 2014 januárjában titokban elutazik Moszkvába, és titokban, az emberek megkérdezése nélkül egy 4000 milliárd forintos orosz hitelt köt 30 évre Vlagyimir Putyinnal, anélkül, hogy konzultálna az emberekkel önök minden másban konzultálnak az emberekkel, csak éppen arról nem, amikor 30 évre eladósítják őket Putyinnak , na, az nem a békepártiság, az nem az Európa-szeretet, az nem a NATO-elkötelezettség, az sajnos egy újabb fideszes és Orbán Viktor-féle hazugság. Orbán Viktor azt mondta, hogy nem akarunk a Gazprom legvidámabb barakkja lenni, közben semmi mást nem csinált az elmúlt 12 évben, mint Magyarországot a Gazprom és most a Roszatom legvidámabb barakkjává teszi. És megy mindeközben a stratégiai sunnyogás arról, hogy önök hol állnak, a kállai kettős, a hintapolitika. Megpróbálják most ezt úgy eladni, mintha önök Európa pártján állnának, de pontosan tudja mindenki, hogy Orbán Viktor volt az utolsó az Európai Unióban, aki beadta a derekát, hogy közösen szankciókat vezessenek be Oroszország ellen. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] A lengyel kormányfő kellett ahhoz, hogy Orbán Viktorra nyomást gyakoroljon, hogy végre egyetértsen az Európai Unióval. (Nacsa Lőrinc: Nem igaz!) Ez nem békepártiság, ez nem Európa-pártiság, ez Putyin-pártiság, ez Oroszország-pártiság! Orbán Viktor Putyin és Oroszoroszág karjaiba navigálta Magyarországot. Látjuk azt, hogy mi folyik most Oroszországban; látjuk azt, hogy önök hogy küzdenek a háború ellen. Önök úgy próbálnak a háború ellen küzdeni, hogy még ma is brüsszeleznek, hogy még ma is itt, ezen falak között is baloldaliznak, mintha legalábbis a baloldal tehetne arról, hogy az önök kebelbarátja, Vlagyimir Putyin háborút indított a független Ukrajna ellen; egy olyan háborút indított, ahol civileket bombáznak, ahol tegnap egy szülészetet, egy nőgyógyászatot bombáztak le, és terhes nőket kellett hordágyon kimenekíteni, ahol egy hatéves kisfiú halt meg a bombázás alatt, és több ezer civil és most már katona vesztette az életét. És önök még mindig a nagy békepártiság jegyében arról beszélnek, azt hazudozzák, hogy az ellenzék akar katonákat küldeni Ukrajnába. [[Nacsa Lőrinc: Ezt mondtad!]] Hazugság! Nem mondtunk ilyet! És önök a nagy békepártiság mögé bújva, így akarják megállítani a háborút, hogy összevissza beszélnek. Ez az, ami nem elfogadható. Nem az nem elfogadható, ami ebben a javaslatban van, hanem az, ahogy önök viselkednek. De Orbán Viktor nagyon világosan megmondta már évekkel ezelőtt: ne azt figyeljük, amit mond, hanem azt, amit csinál. Hát, ez a baj, hogy sajnos látjuk, mit csinál. Az, aki békepárti, nem hazudik. Az, aki békepárti, nem hazudik sem az ellenzékről, és nem hazudik Paks II.-ről sem. Önök összevissza beszélnek a NATO-elköteleződésről is, Paks II.-ről is. Szijjártó Péter kiáll, aki egyébként szintén nyilvánvalóan a békepártiság jegyében elfogadja Putyintól az orosz Barátságért érdemrendet és azóta sem adta vissza! , miközben önök ebben a javaslatban elítélik Oroszországot. [[Felmutat egy iratot.]] Szeretném megkérdezni, hogy ha elítélik Oroszországot, akkor Szijjártó Péter miért nem adja vissza az orosz Barátságért érdemrendet? Akkor ez hogy van? Ez is meg az is? A kállai kettős? A hintapolitika? Ezzel senkit nem fognak most már átverni! Tudjuk, hogy mit csinálnak; pontosan tudják önök is, hogy átverik az embereket. Paks II.-nek semmi köze a mostani gázellátáshoz. Ez a másik, amiben önök hazudnak. [[Nacsa Lőrinc: Áramot termel!]] Paks II.-vel kapcsolatban egy kapavágás nem történt még, önök mégis azt hazudják, hogy a jelenlegi gázellátásnak köze van Paks II.-höz [[Nacsa Lőrinc: Áram!]] [[Nacsa Lőrinc: Áram!]] , és ha felmondjuk a Roszatommal a szerződést, akkor nem lesz idén fűtés. (Nacsa Lőrinc: Áram!) Még tíz év múlva sem fog megépülni Paks II., nemhogy most! Szeretném megkérdezni Zsigmond Barna Pál urat [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Megtisztel!]] a Fidesztől, aki azt mondta, hogy ha felmondjuk a Roszatommal a szerződést amit egyébként az önök fideszes EP-képviselői is megszavaztak Brüsszelben, csak szeretném itt a nyilvánosság előtt még egyszer elmondani , honnan tudja, hogy az bármilyen szankciót von maga után. Ugyanis mi nem tudjuk. Tudják, miért nem tudjuk? Mert önök titkosították a Paks II.-szerződést. [[Nacsa Lőrinc: Áram!]] [[Nacsa Lőrinc: Áram!]] Szeretném megkérdezni, ön honnan tudja, hogy mi van ebben a szerződésben. Honnan tudja, hogy ha felmondjuk a Paks II.-szerződést, akkor annak bármilyen szankciója lesz? (Nacsa Lőrinc: Áram!) Semmilyen szankciója nem lesz [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Ön honnan tudja, hogy nem lesz?]] , mert minket az Európai Közösség és a NATO-tagság véd meg ebben, és illegális, illegitim szerződésekhez az új kormány nem fogja tartani magát. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy most már nagyon jó lenne színt vallani. Elég volt a hazudozásból, elég volt az álbékepártiságból, elég volt Putyin és Oroszország állandó támogatásából. [[15.00]] Önök úgy belenavigálták Orbán Viktor vezetésével Magyarországot Putyin karjaiba, hogy azt csak a kormányváltás után egy új kormány tudja visszavezetni Európába. Nem véletlen az, hogy az Európai Unió önök miatt, az önök lopása és gaztettei miatt tart vissza 16 000 milliárd forintot Magyarországtól, mert önök nem hajlandók betartani a jogállamiság feltételeit. Kormányváltás után és április 3-ának ez a tétje. [[Nacsa Lőrinc: Kampánytéma? Ugye, nem kampánytéma?]] Véget vetünke a hazudozásnak, a lopásnak, a Magyarország Putyin karjaiba való vezetésének, véget vetünk Magyarország orosz gyarmatosításának, és végre megmutatjuk, hogy Magyarország Európához tartozik. [[Nacsa Lőrinc: És a CIA-hez.]] A Márki-Zay Péter vezette ellenzék Európához tartozik, Magyarországon elhozza a jólétet, a megélhetést az uniós támogatások megkapásával és szétosztásával, és igenis ki fogjuk Magyarországot navigálni Oroszország halálos öleléséből. Erről szól április 3-a: Oroszország-Putyin-Orbán Viktor vagy szabadság és Európa? Lehet választani. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: De nem kampánytéma, ugye? Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót előre bejelentett felszólalónak: Dúró Dóra képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Mi Hazánk Mozgalom szerint Magyarország békéje, a lehető legszélesebb értelemben vett biztonsága és jövője a legfontosabb szempont ebben a háborús konfliktusban számunkra, és ennek kell a kormány döntéseit is meghatároznia. Szeretném a köszönetünket kifejezni mindenkinek, aki a humanitárius segítségnyújtásban részt vett, a Mi Hazánk Mozgalom is igyekezett ehhez hozzájárulni. Másrészről ki kell emelnem azt, hogy nemcsak hogy a szomszédunkban zajlik ez a háború, hanem egy olyan ország területén, amelynek állampolgárai magyar nemzettestvéreink, akikért különös felelősséggel tartozunk. A Mi Hazánk Mozgalom szerint két olyan ügy van, amelyben súlyosan elhibázott a kormány politikája, ezt szeretném most kiemelni. Ugyanis február 10-én még azt hallhattuk Szijjártó Péter külügyminiszter úrtól, melldöngetve jelentette be, hogy nem jöhetnek Magyarországra amerikai NATO-katonák, majd március 7-én Orbán Viktor már aláírta azt a rendeletet, amely ezt mégis lehetővé teszi. Ez szerintünk óriási hiba volt. Másrészről az is hiba a kormány részéről, hogy mindenféle kritika nélkül átveszi azokat a szankciókat Brüsszeltől, amelyek a magyar embereknek is kárt okoznak. Az Oroszországgal szemben eddig alkalmazott embargók is óriási károkat okoztak már a magyar mezőgazdaságnak és gazdaságnak, a további szankciók még inkább megnehezítik magyar családok megélhetését, körülbelül 200 ezer forinttal károsítanak meg minden egyes magyar családot. A Mi Hazánk Mozgalom szerint tehát csak Magyarország semlegessége, függetlensége és biztonsága lehetne az a szempont, ami alapján a kormány a döntéseit meghozza. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Dúró Dóra képviselő asszony. A következő előre bejelentett felszólaló Nacsa Lőrinc képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Arató Gergely azzal kezdte, hogy ez nem kampánytéma, majd Szabó Timea egyfolytában április 3-áról és Márki-Zay Péter dicsőítéséről beszélt, miközben azt gondolta, hogy ha a Paksi Atomerőművet leállítjuk, akkor nem lesz gáztermelés Magyarországon. Tisztelt Képviselő Asszony! A Paksi Atomerőmű áramot termel Magyarország számára, és az önök javaslata, ami belekerült volna ebbe a politikai nyilatkozatba, azt tartalmazta, hogy mindennemű együttműködést fel kell mondani a Roszatommal, ami nemcsak a Paks II.-t, hanem a jelenlegi Paksi Atomerőmű működését is leállítaná, mert nem jönne üzemanyag a Paksi Atomerőműbe, így minden egyes családnak négyszeresére emelkedne az áramszámlája. Ez az önök politikája, tisztelt baloldali képviselőtársaim, ezt szeretnék önök elérni, és ezért nem támogattuk a Külügyi bizottságban sem a politikai nyilatkozatba ennek a pontnak a beillesztését. Tisztelt Képviselőtársaim! A kettős állampolgárság intézménye több tízezer magyar ember életét és biztonságát mentette meg ebben a pillanatban. Ez az a kettős állampolgárság, amit Gyurcsány Ferencék nem támogattak, és azóta is azzal kampányolnak, hogy eltörölnék a kettős állampolgárságot. Most feltehetjük magunknak a kérdést, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy ilyen nehéz helyzetben, amikor a baloldal mindennap olajat önt a tűzre, amikor a baloldal mindennap a felelőtlen nyilatkozataival élezi az így is nehéz helyzetet, akkor mondjuk, egy Vadai Ágnest szeretnénk honvédelmi miniszternek? Egy Márki-Zay Pétert szeretnénk miniszterelnöknek, aki nem tudta elmondani, hogy a saját programbemutatója 4-kor, 5kor, 6-kor, 7-kor vagy 8-kor kezdődik? Azt szeretnénk, hogy az országot ebben a nehéz helyzetben olyan emberek vezessék, akik a saját programbemutatójukról nem tudják, hogy hánykor kezdődik, tisztelt képviselőtársaim? Az a helyzet, hogy ha megnézzük az önök nyilatkozatait, amikor katonákat küldenének Ukrajnába, amikor fegyvereket küldenének Ukrajnába, amikor oroszbarátnak nevezik a kárpátaljai magyar közösséget, és amikor felmondanák Paks II. szerződését, a Roszatommal való szerződést és az orosz gázszerződést, akkor önök semmi mást nem tesznek, mint a magyar emberek életét, biztonságát veszélyeztetik, és a magyar emberekkel fizettetnék meg a háború árát. Szerintem ez egy óriási politikai felelőtlenség, óriási hiba, és arra kérem önöket, hogy fejezzék be a hangulatkeltést, fejezzék be a háborúval való kampányolást, inkább fogjanak össze önök is, segítsenek önök is. Szabó Timea ne az ülésterembe hozzon kenyeret, hanem az ukrán határhoz, mert ott van rá szükség! Nem itt kell politikai hisztériát kelteni, és nem itt kell politikai tőkét építeni abból, hogy itt hisztériát kelt, hanem oda kell menni, és ott kell segíteni, mert mi itt mindannyian ezt tesszük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Azt gondolom, hogy két héttel a szomszédunkban zajló háborús helyzet után éppen időszerű volt nem pusztán kommunikációs tekintetben, hanem deklaráltan is nyilatkozatot előterjesztenie a parlamentnek, illetve azt elfogadnia. Nagyon bízom benne, hogy teljes konszenzus fog tudni kialakulni ebben a kérdésben, és elöljáróban szeretném elmondani, előrebocsátani, hogy a Jobbik frakciója ezt a politikai nyilatkozatot támogatni fogja. És miért fogja támogatni? Azért fogja támogatni, mert a kezdetektől fogva azt mondjuk, hogy mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy dolgozzunk a békéért. Kerüljük el a háborút, dolgozzunk a békéért, segítsünk mindenkit, határon túli nemzettestvéreinket és mindenki mást is, aki a háború miatt a hazáját és otthonát elhagyni kényszerül, segítsük őket, védjük a határainkat, és tegyünk meg mindent annak érdekében, hogy a háborút Magyarország elkerülje. Ez rendkívül fontos, talán a legfontosabb tétel ebben a politikai nyilatkozatban is. Ennek a nyilatkozatnak számos pontját említették már képviselőtársaim, engedjék meg nekem is, hogy néhányat megemlítsek: elítéljük Oroszország katonai beavatkozását, és kiállunk Ukrajna szuverenitása és integritása mellett; azt gondolom, ez egy rendkívül fontos tételmondat. Mint ahogy az is, hogy a háborúból hazánknak ki kell maradnia, és senkinek sem engedhetjük meg, hogy Magyarország háborúba sodródjon. A kezdetek óta ezt mondjuk, örömmel tudjuk támogatni, hogy ez a politikai nyilatkozat is deklaráltan tartalmazza ezt. Mint ahogy azt is, hogy Magyarország nem fog küldeni sem katonákat, sem pedig olyan fegyvereket, semmilyen fegyvert, főleg olyat nem, amely élet kioltására alkalmas lehet. Tehát ez is nagyon fontos. De amiről még nem volt szó, számos hozzászólást hallhattunk már itt a tisztelt Ház falain belül, de amiről még nem volt szó, hogy a háborús helyzet mellett viszont a háborús hangulatot és a hangulatkeltést is kellene hogy kezelje a tisztelt Országgyűlés. A 7. pontban az van csak sajnos, mintha azt hallottam volna, hogy főleg kormánypárti oldalról ezt a 7. pontot elfelejtették, ajánlom mindenkinek a figyelmébe , hogy felhívjuk többek között a közéleti szereplők mellett a sajtó munkatársainak is a figyelmét, hogy tartózkodjanak minden olyan meggondolatlan vagy politikai hátsó szándéktól vezérelt megnyilatkozástól, mellyel veszélyeztethetik az országot és az országban élők életét és biztonságát. Még egyszer mondom, tisztelt képviselő hölgyek, urak: a Jobbik Magyarországért Mozgalom frakciója támogatja ezt a politikai nyilatkozatot, és szeretném leszögezni, hogy meggyőződésünk, hogy Magyarország helye Európában van, a jövő iránya Európa, mi ezt képviseljük, mint ahogy háború helyett a békét. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is szeretném világossá tenni a felszólalásom elején, hogy az LMP országgyűlési frakciója igennel fog szavazni erre a javaslatra, hiszen nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy egyértelműen és világosan elítéljük azt az agressziót, amit az önök szoros politikai szövetségese és üzletfele, üzleti partnere, Vlagyimir Putyin indított egy független ország ellen. Az önök szoros politikai barátja, szövetségese, Vlagyimir Putyin semmibe véve a nemzetközi jogot, semmibe véve egy független ország szuverenitását háborút indított Ukrajna ellen, és nemcsak katonai célpontokat támadnak, de rakétákkal, tüzérséggel lőnek polgári épületeket, polgári személyeket, a polgári lakosságot gyilkolják, ismétlem csak, az önök szoros politikai szövetségesének a parancsára. De azt is láthattuk az elmúlt napokban, ami egészen megdöbbentő fejlemény, hogy Európa legnagyobb atomerőműve ellen katonai támadást indítottak az orosz csapatok. Azt is láthatjuk, hogy az orosz agresszió nyomán megszűnt a csernobili atomerőműnek az áramellátása, ami megint csak nagyon komoly nukleáris baleseti kockázatot jelent. S az is látható volt, hogy a radioaktívhulladék-tárolók ellen több alkalommal is indítottak rakéta- és tüzérségi támadást. Tehát ezt a nyilatkozatot egyértelművé kell tenni: el kell ítélnünk ezt a gyalázatos cselekedetsorozatot, amit egyébként Vlagyimir Putyin parancsára követtek el. S nagyon fontos megfogalmazni a köszönetet is mindazok iránt, akik a maguk módján bármilyen módon segítik azokat az embereket, akik a háború borzalmai elől menekülnek Magyarországra, s megemlíteni azt a sok-sok magyar embert, civilt, aki a lehetőségéhez mérten anyagi támogatással próbálta segíteni a menekülteket, vagy aki éppen tevőlegesen is tudott tenni annak érdekében, hogy oltalmat tudjanak nyerni mindazok, akik a Putyin-féle agresszió áldozataivá váltak. Ugyanakkor én sem tudok elmenni a mellett a 12 éve látható politika mellett, ahol önök számtalan döntésükkel, számtalan megnyilatkozásukkal semmibe vették a magyar nemzeti érdekeket, és bizony kiszolgálták az orosz nagyhatalmi érdekeket. Itt elmondták már képviselőtársaim is, hogy milyen módon, hazugságokra alapozva adták oda a paksi bővítés projektjét az oroszoknak, akik egyébként amúgy is alkalmatlannak bizonyultak arra, hogy az európai és a magyar szabványok szerinti atomerőmű-engedélyezési dokumentációt legyártsák. Én szeretnék kérdéseket föltenni önöknek, államtitkár úrnak, illetve képviselőtársaimnak, hogy önök egy olyan helyzetben, amikor az orosz katonák tüzérséggel támadnak atomerőművi létesítményeket, amikor az oroszok nukleáris létesítményeket támadnak, önök továbbra is úgy érzike, hogy Oroszországhoz kell kötni a jelenlegi helyzethez képest még jobban Magyarország energiapolitikai jövőjét. Tehát ebben a helyzetben önök még jobban ki akarják szolgáltatni Magyarországot az energiapolitika tekintetében Oroszországnak? Az önök számára továbbra is megbízható partner egy új atomerőmű építéséhez az az Oroszország, amely diktátorának a parancsára nukleáris létesítményeket támadnak? Önök továbbra is tétlenül néznék azt, hogy a Dunántúl legnagyobb városa mellé egy atomtemetőt építsenek az önök előterjesztése nyomán, amikor láthatjuk, hogy egy háborús konfliktusban szinte azonnal célponttá válnak ezek a nukleáris objektumok? S önök továbbra is tétlenül akarják nézni azt a folyamatot, hogy lopakodó jelleggel Magyarországon egy új uránbánya engedélyezése folyik, amelynek a végkifejlete lehet az, hogy amikor megszületnek a bányászati jogok, megszületik a bányatelek, adott esetben ezt a bányászati jogot az oroszok is megvásárolhatják, hiszen önök ezt nem zárták ki, és ilyen módon katonai célra is felhasználhatják Magyarország uránvagyonát? Önök tétlenül nézik ezt a helyzetet? Vagy egyetértenek a mi javaslatunkkal, amely szerint azonnali jogi garanciák kellenek arra, hogy soha nem kerülhet orosz fennhatóság alá a magyar uránvagyon? Ezekre a kérdésekre önök válasszal tartoznak. S jól láthatjuk, hogy a szomszédunkban zajló borzalmak és aljas háborús cselekmények ellenére Magyarország miniszterelnöke nem tartotta fontosnak, hogy megjelenjen az Országgyűlés ülése előtt, és felelős miniszterelnökként beszéljen itt az Országgyűlés előtt ezekről a kérdésekről. De ugyanúgy nem tartotta fontosnak Oroszország barátja, Szijjártó Péter miniszter úr sem, hogy megjelenjen és közvetlen tájékoztatást adjon, és személyesen határolódjon el attól a rezsimtől, amelytől két hónappal ezelőtt átvette a Barátságért érdemrendet Szergej Lavrovtól. Ebből is látható az önök hintapolitikájának az aljassága. Én azt várom önöktől, tisztelt képviselőtársaim, hogy ugyanúgy legyenek világosak és hozzanak világos döntéseket, ahogy egyébként az önök európai parlamenti képviselői ezt megtették. Az önök európai parlamenti képviselői által támogatott módosító javaslatok fordítását hoztuk mi be módosító javaslatként a Törvényalkotási bizottság elé, amit a Fidesz európai parlamenti képviselői nagyon helyesen megszavaztak. Az az önök álságos hintapolitikája, hogy az Európai Parlamentben megszavaznak valamit, amit a magyar parlamentben pedig ócsárolnak. Mi az önök európai parlamenti képviselői által megszavazott módosító javaslatokat hoztuk be. S ha nekünk nem hisznek sok éve beszélünk arról, hogy milyen veszélyeket hordoz, ha ilyen mértékben Oroszországhoz kötik Magyarország és a magyar emberek biztonságát és energiaellátását , idézem önöknek Aszódi Attila professzornak, az önök korábbi államtitkárának és kormánymegbízottjának a múlt hét pénteki bejegyzését, amelyben arra emlékeztetett Aszódi professzor, hogy az ENSZ Nemzetközi Atomenergia Ügynökség közgyűlése 2009-ben elfogadott egy határozatot, amely kimondja, hogy a békés célokat szolgáló nukleáris létesítmények elleni fegyveres támadás és fenyegetés az Egyesült Nemzetek alapokmánya, a nemzetközi jog és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség alapokmánya elveinek a megsértését jelenti. Ezt az önök szoros munkatársa, a korábban Paks II.-ért felelős kormánymegbízott nyilatkozta. És Aszódi professzor felteszi a kérdést, hogy Oroszország hogyan akar a jövőben bármely országban atomerőművi projekteket megvalósítani, ha a jelenlegi alapvető nemzetközi egyezményeket sem tartja tiszteletben. S továbbra is idézem Aszódi Attilát: hogyan gondolják, hogy bármely ország lakossága el fog majd a jövőben fogadni egy orosz építésű atomerőmű-projektet? Ezt az önök szoros munkatársa, Aszódi professzor nyilatkozta, aki nyilvánvalóan elkötelezett az atomenergia felhasználása mellett, és nyilvánvalóan elkötelezett az önök politikai családja mellett is. Aszódi professzor ki merte mondani a valóságot, önök pedig sunnyognak, és tovább akarják vinni azt a gigantikus projektet, ami Vlagyimir Putyin Oroszországa felé eladósítaná Magyarországot egy óriási orosz hitellel, ami az orosz technológia és az orosz fűtőelemek alapján a jelenlegi helyzethez mérten még inkább kiszolgáltatott helyzetbe hozná Magyarországot. Na, ez az a gyalázatos hintapolitika, amivel rövid távon is szembe kell nézniük, tisztelt képviselőtársaim, hosszabb távon pedig majd a történelem ítélőszéke előtt kell majd felelniük azért a gyalázatos és nemzetáruló politikáért, amit itt 12 éve láthatunk önöktől. Ismétlem, az LMP frakciójának világos az állásfoglalása: elítéljük a putyini agressziót, elítéljük a háborút, mi a béke pártján állunk, és ezt a határozati javaslatot el fogjuk fogadni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesznek van még 1 perc 50 másodperce. Erre jelentkezett be Zsigmond Barna Pál képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Mivel Szabó Timea személyesen megtámadott engem, hadd válaszoljak neki. Örömmel hallom, hogy a baloldal elfogadja a határozatot, és ezzel határozottan visszautasítja és elítéli azokat a megengedhetetlen minősítéseket, amelyek egyesek részéről a kárpátaljai magyarokat érték. Kérem, szólítsák fel Márki-Zay Pétert, hogy kérjen bocsánatot a kárpátaljai magyaroktól azért, mert oroszbarátnak nevezte őket, és ezzel közvetlen veszélybe sodorta nemzettársainkat. Amikor itt folyamatosan Putyin-barátságról beszélnek, akkor hadd idézzem fel azt, hogy 2009 novemberében Gyurcsány Ferenc, a baloldal vezére aki akkor már nem volt miniszterelnök egy baráti családi vacsorára hívta meg Putyin elnököt egy ukrán étterembe. Micsoda sztori ez! Aztán 2006-2007-ben három találkozó is volt Putyin és Gyurcsány között, magántalálkozók, és ennek következtében Gyurcsány Ferenc átjátszotta a MOL-t az oroszok kezére, és beengedte a KGB-t a magyar hírszerzéshez. De olyan képeket is láthattunk, hogy a finnugor találkozón együtt táncoltak. Aztán láthattunk olyat is, hogy Totó kutya nyaldosta Putyin lábát. Erről ennyit, és idézzük fel ezeket a képeket. Magyarország az elmúlt 12 évben a magyar érdekek mentén egy szuverén külpolitikát folytatott, és a magyar érdekek érdekében pragmatikus kapcsolatokra törekedett minden országgal, így Oroszországgal is. Ha pedig a baloldal vezetné az országot, akkor most több tízezer magyar honfitársunk lenne súlyos veszélyben, mert magyar útlevél nélkül nem tudtak volna átjönni a lezárt ukrán határon. S ha a baloldalon múlna, akkor fegyvereket szállítottunk volna, és belesodródott volna Magyarország a háborúba, és ha a baloldalon múlna, akkor ma nem lenne gáz a magyar emberek számára, és a világ legmagasabb rezsijét fizetnénk, szemben azzal a legalacsonyabb rezsiköltséggel, ami ma van Magyarországon. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP-nek 2 perc 41 másodperce maradt. Ungár Péter képviselő úr jelentkezett.
Köszönöm szépen. Azt szeretném elmondani ebben a vitában, hogy azt azért maguk is pontosan tudják, hogy az elmúlt négy hétben abban a szindrómában szenvedtek, amit a lengyel kormánypárt úgy hívott, hogy „Putin verstanden syndrom” . Tehát az önök médiájában, a köztelevízióban, különböző fideszes megmondóemberek semmi mást nem tettek, mint különböző kifogásokat találtak azért, hogy miért van rendben, ami történik. Bezzeg az Egyesült Államok, bezzeg Szíria! [[15.20]] Odáig eljutottak, hogy egy fideszes propagandaoldal egy olyan orosz dezinformációs videót, ahol ukrán katonáknak öltöztek orosz színészek, és elmondták, hogy milyen jól bánnak az ukrán hadifoglyokkal az oroszok, azokat az önök által fizetett médium leközölte mint tényállítást [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , majd utána nem volt hajlandó bocsánatot kérni. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ez azért van, mert önök az elmúlt 12 évben a putyini propagandának azt a részét [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] mely szerint a Nyugat hanyatlik, és Oroszország fogja a keresztény civilizációt megvédeni a hanyatló Nyugattól, ezt önök elfogadták [[Nacsa Lőrinc: Hoppá! Ezt még egyszer!]] önök a Nyugat hanyatlásáról beszélnek [[Nacsa Lőrinc: Még egyszer!]] és önök elfogadtak egy homofób törvényt, amit Vlagyimir Putyin nagyon hasonlót fogadtatott el a saját parlamentjével, önök nagyon sok mindenben másolják ezt a hatalmat, és most rendkívül kellemetlenül érzik magukat, hogy a világpolitika miatt szóban el kell őket ítélni. De pontosan tudjuk mindannyian, hogy valójában önök az elmúlt 12 év miatt elvesztették az utolsó szövetségesüket, a lengyel kormánypártot is, idézek egy lengyel jobboldali hetilapból, amivel én még életemben nem értettem egyet, amiben azt mondták, hogy önök egy rozsdás késsel szúrták hátba Lengyelországot. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A helyzet az, hogy az orosz köztévében mutogatják, hogy hogy fognak Kalinyingrád irányába földi utat teremteni, az orosz köztévében azt mondták, hogy 1956 egy színes forradalom volt, és azt mondták, hogy a kelet-közép-európai térség többet kapott a szovjetektől, mint adtak. Köszöntöm az önök új szövetségeseit! [[Szórványos taps az ellenzék soraiból. Dr. Simicskó István: Ne nézz annyit tévét! Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tudom, hogy ez egy nehéz téma [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nincs ideje! Balczó Zoltán: Elnök úr, nincs ideje!]] és a feszültségig pattannak az idegek, de Korózs képviselő úrnak az előbb a középső ujjával sikerült bemutatnia nekem, miután emlékeztettem az operatőri munkásságára. [[Balczó Zoltán: Lejárt az idő!]] Szeretném kérni, hogy a jegyzőkönyvben… Ügyrendben kértem szót, tisztelt képviselő úr. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Szeretném kérni, hogy a jegyzőkönyvben legyen benne az [[Arató Gergely: Mi az ügyrendi javaslat?!]] hogy Korózs képviselő úr így nyilvánítja ki tetszését [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] a többi képviselőtársa felé: a középső ujjával. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Mivel Nacsa képviselő úr ügyrendben kért szót [[Balczó Zoltán: Mi a javaslat? Mi az ügyrendi javaslat?]] , ezért most ügyrendben kért szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az a javaslatom, hogy ügyrendi hozzászólásban ne tehessen agresszív, uszító propagandát egy kormánypárti képviselő [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] és az is az ügyrendi javaslatom, hogy a lopott pénzből folytatott kormánypropagandát, amiről beszélt képviselőtársam is, állítsák le [[Dr. Selmeczi Gabriella közbeszól.]] állítsák le a közmédiában és állítsák le a közösségi médiában, ha önök egy percig is komolyan gondolják ennek a háborús helyzetnek a súlyosságát! [[Nacsa Lőrinc: Ügyrend?!]] Az az ügyrendi javaslatom, hogy ha önök arról beszélnek, hogy ez nem kampánytéma, akkor ne használják kampánytémaként, és fejezzék be a lopott pénzből folytatott…
Képviselő úr…
…aljas, hazug kormányzati propagandát. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Köszönöm szépen.
Itt zárom le a vitát, és megkérdezem, hogy a napirend keretében kíváne még valaki felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Németh Zsolt elnök urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Öné a szó, elnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ez volt egy olyan vita, amikor mi egyetértünk. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tehát most egy olyan politikai nyilatkozatról vitatkoztunk, amikor mindenki kinyilvánította, hogy megszavazza és egyetért. Képzeljék el, mi lett volna, hogyha nem értünk egyet erről a politikai nyilatkozatról, akkor milyen vitát folytattunk volna? De ez ne homályosítsa el azt az örömünket, hogy egy fontos külpolitikai kérdésben végre egyetértünk! Nem biztos, hogy ez a közös politikai nyilatkozat meg fogja változtatni a magyar belpolitikai vitákat, azokat a narratívákat, amelyeket itt elismételtünk, de higgyék el, hogy van jelentősége, hogy tettünk egy lépést ma, egy háborús helyzetben egy külpolitikai konszenzus megalkotása irányába! Nehezen zökkenünk ki azokból a kerékvágásokból, amelyekben megszoktuk, hogy egymással vitatkozunk, de higgyék el, szükség lesz rá, hogy kizökkenjünk, és ezt Vlagyimir Putyin fogja kikényszeríteni, mert egy teljesen új politikai helyzet állt elő ezzel a háborúval mind geopolitikailag, egy alapvető tektonikus biztonságpolitikai mozgás fog elindulni a világban, és ehhez a magyar külpolitikának is alkalmazkodnia kell; egy új geopolitikai korszaknak a kezdetén vagyunk, és ebben a helyzetben, úgy gondolom, hogy kulcsfontosságú az, hogy jól állapítsuk meg a viszonyítási pontokat, megfelelőképpen nyugodtan próbáljuk meg kialakítani az álláspontunkat. Most nem indokolt ebben a helyzetben a kapkodás, és azt hiszem, hogy ez a nyilatkozat ezt nagyon pontosan és egyértelműen leszögezi, hogy honnan kell elindulnunk: a biztonságból, a magyar emberek védelméből határon innen és túl, a béke irányából és a szolidaritás irányából most az áldozattal, illetőleg azokkal az emberekkel, akik rászorulnak. Higgyék el, hogy a kezdetén járunk egy útnak, nagyon sokan fognak még hozzánk érkezni, és nagyon nagy szükség lesz arra az áldozatvállalásra, ahogy egyébként a magyar társadalom csodálatosan, talán az 1989-es romániai eseményekhez hasonlítható módon mozdult meg Ukrajna, Kárpátalja és az ott élő magyarok mellett. Az igazi kérdés az, és azt hiszem, ez viszont nagyon aktuális kérdés, amit mindannyiunknak meg kell válaszolni, hogy olyan irányba nyilatkozunke, olyan megközelítést alkalmazunke, ami a háború irányába mutat, vagy pedig olyan álláspontokat alakítunk ki, amelyek Magyarország és a magyar emberek biztonságát szolgálják, egyidejűleg a szolidaritás irányába Ukrajna népével, legyenek azok magyarok vagy ukránok. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Interpellációkkal folytatjuk munkánkat. Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Mikor képviselik végre a magyar polgárok érdekeit?” címmel. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian megrendülve figyeljük a putyini agresszió eredményeképpen Ukrajnában zajló háborús eseményeket. Ilyenkor az a legfontosabb, hogy Európa és a nyugati világ egysége megmaradjon; ezt a fideszes kormány látszólag szavakban mint ahogy azt az előbb is hallottuk támogatja, de azt is tudjuk Orbán Viktortól, hogy nem arra kell figyelni, amit mondanak, hanem arra, amit csinálnak. Látjuk, hogy ahogy azt én a miniszter úr éves meghallgatásán is, talán államtitkár úr is emlékszik rá, én mindig nagyon kiegyensúlyozottan igyekeztem fogalmazni, látjuk azt, hogy az elmúlt 12 évben önök a magyar külpolitika egyensúlyát kibillentették abból a normális egyensúlyból, ahol természetesen kiegyensúlyozott politikai és gazdasági kapcsolatot kell ápolnunk nekünk Kelet felé is, olyan autoriter rezsimek felé is, mint Oroszország vagy Törökország vagy akár Kína, de önök az elmúlt 12 évben ezt a külpolitikát teljesen kibillentették egy természetes egyensúlyból. [[15.30]] Azzal, hogy önök ezzel párhuzamosan kiszolgáltatták hazánkat egy orosz befolyásnak, azt gondolom, hogy egy olyan történelmi hibát vétettek, amelynek a levét két hete isszuk. Az az igazság, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium értéksemleges vagy érték nélküli, fogalmazhatunk így is külpolitikája megágyazott annak, hogy önök egyedül maradtak. Önök egyedül maradtak Európában, a lengyel PiS kormánypárt is elhagyta már önöket. Egyedül maradtak, mert megbízhatatlan és hiteltelen az, amit két hete Orbán Viktor miniszterelnök úr és az önök fideszes politikusai hirtelen most eljátszanak előttünk, miközben a magyar adófizető polgárok 130 milliárd forintjából fenntartott közmédiából, ahogy az nemrég el is hangzott képviselőtársamtól, továbbra is orosz dezinformáció és oroszbarát propaganda ömlik. Gyakorlatilag tehát önök kettős beszédet folytatnak továbbra is: itt a nyilatkozatok szintjén kiállnak az Európai Unió és a NATO mellett, miközben, még egyszer mondom, hiteltelenné váltak, hiszen önök továbbra is itt tartják a Nemzetközi Fejlesztési Bankot; önöktől letelepedési kötvényt kapott Szergej Nariskin, az orosz titkosszolgálat vezetője; önök a Debreceni Egyetem díszpolgárává avattatták Putyint. A jó hír az, hogy az én tiltakozásomra és felhívásomra is március 17-én, nagyon bízom benne, hogy a Debreceni Egyetem szenátusa vissza fogja vonni ezt a teljesen érdemtelenül, valószínűleg a fideszes kormány javaslatára odaítélt kitüntetést. Önök [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Milorad Dodik boszniai szerb vezető pártján állnak, tehát [[Az elnök ismét csenget.]] önök gyakorlatilag hiteltelenek. Mikor hajlandóak végre…
Képviselő úr!
…a magyar polgárok érdekeit képviselni?
Köszönöm.
Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Magyar Levente államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Két hete dúl Ukrajnában a fegyveres konfliktus. Őszintén szólva, képviselő úr, díszdoktori és kitüntetési kérdésekkel nem volt érkezésünk foglalkozni ebben az elmúlt tizennégy napban. Ha megengedi, akkor röviden ismertetném, hogy melyek voltak azok a kérdések, amelyekre a Külgazdasági és Külügyminisztérium erőfeszítései irányultak ebben az időszakban. Amikor kitört a háború, akkor azonnal százas nagyságrendben kellett megszervezni magyar állampolgárok kimenekítését részben olyan területekről, amelyek már a háború első napjától kezdve érintve voltak a fegyveres harcokban. Meg kellett szerveznünk magyar szállítási eszközök, repülőgépek, kamionok határátlépését, amelyek bent ragadtak a konfliktuszónában. Azonnal meg kellett nyitnunk az összes ukrán oldali határátkelőt, mind az ötöt, 24 órás szolgálatba állítva, hogy az a több mint 200 ezer ember, akik az ukrán, illetve a román-magyar határon Magyarország felé igyekeztek, gond nélkül be tudjanak lépni Magyarországra, és ennek természetesen a jogi hátterét is meg kellett teremteni. Tisztelt Képviselő Úr! Több mint 200 ezer menekült érkezett Magyarországra nagyon rövid idő alatt, amely tömegnek egy jelentős része Magyarországon is maradt, nem ment tovább. Az ő elhelyezésüket, az ő élelmezésüket, az egészségügyi ellátásukat, a vonatkozó rendészeti feladatokat, ezeknek az embereknek az utaztatását meg kellett szervezni, és ma már ott tartunk, hogy egy nagyszabású kormányzati program indul a napokban arra, hogy ennek a Magyarországon rekedt vagy szándékosan Magyarországon maradó menekülttömegnek minél nagyobb részét integrálni tudjuk a magyar munkaerőpiacra különböző támogatások által. Tisztelt Képviselő Úr! Több ezer harmadik országbeli állampolgár kérte a kimenekítését Ukrajnából Magyarország segítségével. Ennek eleget is tettünk. Körülbelül negyven ország keresett meg bennünket mint Ukrajnával szomszédos országot, hogy segítsünk áthozni az állampolgáraikat, gondoskodjunk a továbbutazásukról, vagy ha nem tudnak továbbutazni, akkor Magyarországon való átmeneti tartózkodásukról, esetleg olyan diákok továbbtanulásáról, akik a háború sújtotta Ukrajnában töltötték a diákéveiket, ott jártak egyetemre. Mentesítő járatokat kellett szerveznünk Ukrajna, az ukrán helyzet vonatkozásában; holnap Oroszországból fog a tervek szerint egy járat érkezni Budapestre. Ki kellett menekítenünk a diplomatáinkat, el kellett hoznunk egy nagykövetséget a fővárosból egy vidéki ukrán városba, nevezetesen Lembergbe. Közben pedig meg kellett szervezni a kormánynak a menekültek ellátását, meg kellett szervezni a kárpátaljaiak ellátását, meg kellett szervezni azokat a segélyszállítmányokat, amelyeket központilag juttatunk el Ukrajna számára. A Külgazdasági és Külügyminisztérium már a konfliktus második vagy harmadik napján egy 583 millió forintos segélycsomag összeállítását rendelte el, ennek a kiszállítása élelmiszerek és különböző menekültek ellátásához szükséges eszközök formájában folyamatos. Szintén kiszállítottunk már a konfliktus első napjaiban százezer liter üzemanyagot, annak ellenére, hogy Magyarországon is szűkösek a kapacitások; kiszállítottunk 120 lélegeztetőgépet. A kormány döntött egy 4,5 milliárd forintos humanitárius segélyprogramról, amelyet a magyarországi segélyszervezetek hajtanak végre. A Honvédelmi Minisztérium felajánlott egy 140 millió forintos segélyszállítmányt, ennek a kiszállítása zajlik. Felajánlotta Magyarország 130 ukrajnai gyereknek a teljes ellátását. Felajánlottuk azt, tisztelt képviselő úr, hogy Ukrajna bármilyen kéréssel megkeresheti Magyarországot, és ha tudjuk, teljesítjük ezeket a kéréseket. Láthatja, hogy rengeteg a teendő [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] mindet föl sem tudtam sorolni. Megmondom őszintén, hogy a díszdoktori cím, illetve a kitüntetés ezek között nem szerepelt. Egyébként úgy látom, hogy a Debreceni Egyetem megválaszolta ezt a kérdést. A kitüntetés vonatkozásában pedig az a kérésem, hogy beszélgessen el Gyurcsány Ferenccel, hogy ő korábban milyen kapcsolatot ápolt Vlagyimir Putyinnal [[Az elnök ismét csenget.]] és ma ez hogyan befolyásolja az ő politikai állását, helyzetét. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Válaszát nem áll módomban elfogadni. Teljesen egyértelmű, hogy az a fajta nagyon komoly kiállása a magyar társadalomnak és a különböző állami szerveknek, amiket ön itt elsorolt, az nagyon helyes. Az én interpellációm egy szóval nem erről szólt ugyanis. Az én interpellációm arról szólt, hogy önök egyedül maradtak, az Európai Unió nem tekint a fideszes kormányra megbízható szövetségesként, és arról szólt, hogy ennek olyan szimbolikus részei is vannak, mint hogy miért folytatják a kettős beszédet a magyar polgárok 130 milliárdjából felállított és működtetett közmédiában, a Barátságért érdemrendet miért nem adja vissza a miniszter úr. Ezek fontos szimbolikus kérdések, mert ez mutatja meg az önök értékválasztását. Válaszát nem tudom elfogadni, köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Ön szerint mennyibe kerül egy kerékpártárolót szimbolizáló konténer?” címmel. Az interpelláció megválaszolására a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Néhány négyzetméter térkő, néhány darab pad és egy konténer ez Kiskörén egy beruházás jelképe. A „Zöld város” projekt keretében erre elköltöttek mintegy 45 millió forintot parképítésre, 15 millió forintot valamilyen pálya előkészítésére, 11 millió forintot térkövezésre és egy konténer vásárlására, valamint 5 millió forintot padokra. A vak is látja Kiskörén, hogy itt legalább tízszeres szorzóval dolgozott mindenki. Személyesen is meggyőződtem róla, néhány méter sétány került kialakításra, ahol mulcsot, zúzott követ és gyöngykavicsot lehet látni, és azt mondják, hogy ez a parképítés közel 15 millió forintba került. Azt gondolom, hogy az a konténer egyébként egy kerékpárkölcsönző lenne hangsúlyozni szeretném, egyetlenegy kerékpár nincs benne , de ha jól megnézzük ezt a konténert, ez valamilyen bontásból származik, mert még alja sincs. Ez valószínűleg Magyarország legdrágább konténere, de azt hiszem, hogy a padok is méltán pályázhatnának valami hasonló címre. A közelmúltban ebben a térségben ez Heves 3as választókörzete hat polgármestert tanúként, hármat pedig gyanúsítottként hallgattak ki. [[15.40]] Köztudomású, hogy ez jelenleg még Szabó Zsolt impériuma, akivel szemben több vizsgálat és több nyomozás is folyik, az OLAF-tól kezdve a magyar rendőrségig sok mindenki kutakodik utána. Itt azt mondják, hogy a közbeszerzési kis gömböc működött Kiskörén. Ez azt jelenti, hogy egy jól körülhatárolható körben meghívnak öt céget a pályázatokra futószalagon rendezik ezeket a pályázatokat , mindig egy cég nyer, a másik négy kvázi fiktív pályázó. Nos, nem történt másképp itt, Kisköre esetében sem. De tizenhét településen az úgynevezett viccpiacokat építették meg, urambocsá! nem építették meg, mert van olyan település, ahol csak a térkövet rakták le, van olyan település, ahol csak kábelek kandikálnak ki a földből, és van olyan település, ahol piac gyanánt egy hatalmas kráter tátong. Magyarul: ellopták a pénzt. Azt hiszem, hogy ellopták a pénzt Kisköre esetében is. A törvény szerint az illetékes miniszter őrködik az európai uniós és a hazai források felhasználása fölött. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, hogy volte tudomásuk arról, hogy mi történt Kiskörén. Hogyha volt, tetteke intézkedéseket, tetteke feljelentéseket, vagy kivizsgáltáke ezt a beruházást? Köszönöm. Megtisztelő válaszát várom. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Elmondta, hogy hol gondolja ön ezt az esetet. Egy dolgot nem tett hozzá, hogy ön ebben a körzetben indul képviselőjelöltként, és politikai érdeke az, hogy ami ott történik, amit ott csinálnak, akik önt nem támogatják, azokat ön lejárassa. És ne haragudjon, ez, hogy az MSZP-nek a ciklusban az utolsó interpellációja ez kell hogy legyen, hogy ön állítólag mit látott Kiskörén egy TOP-fejlesztés kapcsán, hát, ez minősíti a pártjukat; miközben egyébként háború van, miközben egyébként gazdasági nehézségek vannak, miközben egyébként olyan országos témákat lehetne idehozni, amelyek egyébként valósak, és jogosan kérhetné, hogy a kormány adjon rá választ. Erre ön mit csinál? Van egy beruházás Kiskörén, „Zöld Város” beruházás tíz ilyen projektet nyert egyébként Heves megye , és gondol egyet, a polgármester Fidesz-tag, arra járok, és megpróbálom már lejáratni. Micsoda dolog az, hogy itt épül valami, és ön úgy látja, hogy az, ami épül, arra a pénz sokkal több, mint ami abból megvalósult?! Itt van, nekem elküldték ezeket a fotókat. Szívesen megmutatom az interpelláció végén vagy akár közben is, ha gondolja. Azt, ami a pályázatban van, az önkormányzat mindent megvalósított, legalábbis a képek alapján. De jelzem, hogy az irányító hatóság még nem vizsgálta meg azt, hogy egyébként ez a beruházás mennyiből, hogyan, milyen tartalommal valósult meg. Ez még ezután fog következni. [[Soltész Miklós Korózs Lajosnak: Kéne egy videót csinálni! Jó vagy benne!]] Hogyha ott szabálytalanságot tapasztal, akkor indul majd eljárás, ha lesz ilyen. Jelzem, hogy egyébként semmiféle OLAF-vizsgálat nincs ebben az ügyben. És semmilyen vizsgálat nincs! Van az ön állítása itt, a parlament előtt, hogy itt valami hatalmas katasztrófa történt. Ugye, most már tudjuk egyértelműen, hogy ön ezt milyen célzattal tette. De az meg aztán már igazán nem idevaló, hogy egyébként a politikai ellenfele ellen milyen nyomozás van ön szerint egy ciklus végén elmondott interpellációban, és akkor még ezt megfejeli, nem tudom, milyen nyomozásról beszél, abban a reményben persze, hogy a választópolgárok az ön körzetében ezt meghallják, a szívükhöz kapnak: Úristen, akkor itt most nem fogunk majd arra szavazni, akit szeretnénk. [[Korózs Lajos szólásra emelkedik. Soltész Miklós: Még van egy perc!]] Jelzem önnek, hogy ez a világ nem így működik. Önnek persze a parlamentben joga van mindent mondani, de azt, hogy itt semmiféle vizsgálat, semmiféle hatósági megállapítás nélkül ön vádol embereket vagy közösségeket azzal, hogy pénzt loptak, ön vádol embereket azzal egyébként, hogy több pénzből valósították meg, mint azt egyébként meg lehetett valósítani… és ne haragudjon, én azt is kétlem, hogy maga ott járt és ezeket a fejlesztéseket megtekintette. [[Derültség a KDNP és a Fidesz padsoraiban.]] Azt láttam a YouTube-on, hogy odaküldte az emberét, és egy olyan emberrel, aki egyébként soha nem fogja tudni használni ezt a megvalósult beruházást, azzal csináltak egy riportot, de ők sem tudtak mondani egy rossz szót sem, csak azt, hogy hát, ez itt van, majd lesz vele valami. Ennyi volt a legrosszabb. Korózs úr, egyébként hogy áll a kamuvideóval? Tart még ott a nyomozás, vagy az már lezárult? Az rendben van? Csak zárójelben, mivel ön is nyomozásokról beszélt, engedje meg nekem, hogy a végén én is megkérdezzem. [[Derültség a kormánypártok padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Korózs Lajos képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Nem fogadom el, ez az utolsó tíz másodperc pedig, azt hiszem, hogy… [[Zaj, közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] Hát, hogyha valaki bunkó paraszt, azzal nem tudok mit foglalkozni. Bocsánatot kérek! [[Felzúdulás, közbeszólások a kormánypárti padsorokban. Dr. Rétvári Bence: Mekkora kultúrember vagy! Dr. Szűcs Lajos: Vonja meg a szót, elnök úr! Soltész Miklós: Szégyellje magát! Szégyellje magát!]]
Az Országgyűlésben vagyunk, képviselő úr!
No, akkor kezdjük azzal… Elnök Úr! [[Nagy zaj a kormánypárti padsorokban.]]
Parancsoljon, folytassa! Folytassa, legyen kedves!
Ebben a városban, Kiskörén, ebben a választókörzetben milliárdokat loptak el. Milliárdokat! Nem véletlen, hogy a rendőrség hat polgármestert kihallgatott tanúként, nem véletlen, hogy a rendőrség három polgármestert kihallgatott gyanúsítottként. Egyébiránt pontosan lehet látni, hogy milyen áron dolgoznak a térkövezők, milyen áron dolgoznak a parképítők, és ebből világosan kiderül, hogy itt nem fordítottak közel százmillió forintot erre a beruházásra. Nem tudom elfogadni a válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Mikor ismerik be végre?” címmel. Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Mindannyian látjuk, hogy mit művel a magyar kormány legszorosabb politikai szövetségese, Vlagyimir Putyin és az orosz hadsereg Ukrajnában: tankokkal és harckocsikkal szálltak meg egy független, szabad nemzetet. Rakétákkal és bombákkal támadnak nagyvárosokat, lakóházakat, kétségbeesett családok, édesanyák és gyerekek alszanak a metróban, hogy túléljék az orosz bombázásokat. A külügyminiszter nemrégiben azt mondta egy sajtótájékoztatón, hogy a 2021. év a legsikeresebb volt a magyar-orosz kapcsolatok szempontjából, de idén még nagyobb sikereket akarnak elérni. Ehhez kapcsolódnak a kérdéseim, amelyeket most államtitkár úrnak szeretnék föltenni. Mikor ismerik be végre, hogy nem építhet atomerőművet Magyarország, és ezzel az Európai Unió területén egy olyan ország, amely háborús agressziót és háborús bűnöket követ el az egyik szomszédunk ellen? Mikor jelentik be végre, hogy ha lesz is Paks II. egyáltalán, akkor azt biztosan nem a Roszatom fogja megépíteni? Ez a kérdés közel sem csak Oroszország elleni gazdasági szankciókról szól, hanem biztonságpolitikáról, hiszen hadd emlékeztessem önöket, hogy NATO- és EU-tagok vagyunk. Mikor ismerik be végre, hogy hiba volt Budapestre engedni az orosz kémbankot? Arról a Nemzetközi Beruházási Bankról beszélek, amelyről Európától Amerikáig mindenki tudja, hogy az orosz hírszerzés fedett akcióinak a védőernyője Európában. Önök nemcsak beengedték ezt a bankot, még azt a szégyent is elkövették, hogy a Lánchíd Palotát kaphatta meg székhelyül, amit Varga Mihály miniszter úr személyesen adott át. Mikor fogják befagyasztani Vlagyimir Putyin vagyonát és a hozzá tartozó orosz oligarchák vagyonát, amit Magyarországon tárolnak? Vagy ez már olyan fájdalmas lépés lenne, amire az orosz agresszor nem adott engedélyt a magyar kormánynak? Mikor ismerik be végre, hogy az elmúlt tizenkét év magyar külpolitikája megbukott? Mikor lesz végre egy igaz szó ebben a Házban az önök részéről arról, hogy tizenkét éve mindennap elárulták az európai szövetségeseinket is szerte az euroatlanti szövetségi rendszerben. Brüsszeleztek napestig, és közben Moszkvából kaptak utasításokat arra nézve, hogy hogyan mozogjunk a nemzetközi mezőnyben, nemcsak a gazdasági, nemcsak az energiapiaci, hanem a biztonságpolitikai cselekményszálat is tekintve. Mikor és ki fog önök közül bocsánatot kérni a magyar néptől ezért a történelmi szégyenért, ami az elmúlt tizenkét évben zajlott? [[15.50]] Államtitkár úr, az utolsó kérdésem pedig az önhöz, hogy Szijjártó Péter mikor fogja visszaadni a Moszkvában kapott Barátságért érdemrendjét, nem szégyellie, hogy egy háborús bűnös tüntette ki a külügyminiszterünket, a barátjának nevezve. Várom megtisztelő válaszát, különös tekintettel arra a részre, amelyben megpróbálja eljátszani, hogy Vlagyimir Putyin nem is az önök barátja. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a függetlenek soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Magyar Levente államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a kérdését. Tisztelt Ház! Szégyenletesnek tartom, hogy az ellenzék a háború tragédiáját politikai nyerészkedésre használja most már napok óta, és a háború nyomán nyilvánvalóan felkorbácsolódott érzelmek manipulálásával támadja a kormányt. Az az igazság, hogy innentől erkölcsi értelemben érdektelen, hogy mit mond, mert erkölcsileg már ezen az első szűrőn megbukik. Azonban a választók iránti tisztelet okán nézzük csak meg közelebbről, hogy milyen vádak értek bennünket, és ezek miért nem valósak. Tisztelt Képviselő Asszony! Ha jól értem a baloldal érvelését, akkor az alapvető probléma az, azt sérelmezik, hogy Magyarország az utóbbi években kialakított egy együttműködést Oroszországgal. Arató képviselő úr ma reggel odáig ment, hogy úgy nyilatkozott itt a parlamentben, hogy a kormány hozzáláncolta Magyarországot Oroszországhoz. Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarországot Oroszországhoz az önök elődei láncolták hozzá, teremtettek egy olyan geopolitikai realitást, amiből ez a kormány és ez a generáció próbálja a lehető legtöbbet kihozni. A mi elődeink, tisztelt képviselő asszony, a másik oldalon álltak ’56-ban, a barikád másik oldalán harcoltunk a kommunizmus és a szovjet megszállás ellen. [[Z. Kárpát Dániel: Ti meg újjáépítitek a kommunizmust!]] Az önök elődei, az MSZP elődpártja, a baloldali összefogásban részt vállaló minden párt erkölcsi közösséget vállal azokkal, akik Magyarországot megnyomorították. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Így van! Szórványos taps a kormánypárti sorokból. Z. Kárpát Dániel: Veletek nem vállalunk semmilyen közösséget! Újjáépítitek a kommunizmust!]] És az a fajta igazodási kényszer, amely a baloldalt jellemezte ’89 előtt, még mindig a sajátja, felmondja szépen mindennap a szájába adott leckét. Önöket nem a magyar érdek vezérli, hanem a megfelelési vágy. Önök ugyanis, tisztelt magyar baloldal, nem hisznek abban, hogy ez az ország képes a saját lábán megállni és szuverén módon felelősségteljes döntéseket hozni. [[Z. Kárpát Dániel: Mondd el a kilakoltatott családoknak!]] Ez a lakájpolitika békeidőben is veszélyes, de háborúban egyenesen egzisztenciális fenyegetést jelent. Higgadtság, nyugalom, megfontoltság [[Z. Kárpát Dániel: A végrehajtó barátaidnak mondd!]] és nem hisztérikus kirohanások amiatt, hogy nem szolgáltatjuk ki a magyarokat a teljes megélhetési bizonytalanságnak mindenféle lehetetlen követelés teljesítésével. [[Z. Kárpát Dániel: Csak a végrehajtóknak!]] Mi tisztán fogalmaztunk, tisztelt Ház: elítéljük az agressziót, kiállunk Ukrajna mellett, erőnkhöz mérten segítjük is Ukrajnát, és segítjük az idemenekülőket, de az ország létbiztonságát nem vagyunk hajlandóak kockára tenni senki, még a magyar baloldal kedvéért sem. Önök ennek a háborúnak az árát a magyarokkal fizettetnék meg. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Ami a magyar baloldal és a magyar jobboldal viszonyát illeti [[Z. Kárpát Dániel: Közötök nincs a jobboldalhoz!]] Oroszországhoz, az önök korábbi kormányzása idején Magyarország irányába kettő, azaz kettő irányból tudott gáz áramlani. Most hat ilyen reláció van. A polgári kormány az utóbbi 12 évben megháromszorozta az ország gázdiverzifikációs térképét. Ez a kormány gondoskodott arról, hogy a szovjet-orosz időkből megörökölt infrastruktúrának ne legyünk egyoldalúan kiszolgáltatva. Sokkal többet tettünk, egészen pontosan háromszor annyit ennek érdekében, mint önök, illetve az ön elvbarátai, akik 2010-ig kormányozták ezt az országot. A gáz egy fix infrastruktúra, az energetika nem egy filozófiai kérdés, hanem tények kérdése, tisztelt képviselő asszony, ezt ön egészen pontosan tudja. Ami pedig a bankot illeti, ön igazán nem vádolhatja, azt gondolom, Brüsszelt azzal, hogy elfogult volna az oroszok irányában, és Brüsszel ezt a bankot bizony nem tette rá a szankciós listára. Ha ez egy orosz kémbank, gondolja ön, tisztelt képviselő asszony, hogy a Nyugat nem tette volna őket fel a szankciós listára? Ez egy ENSZ-nél bejelentett multilaterális bank, amely magyar vállalkozások százait finanszírozza, és azok után, hogy egy bank, egy magyar bank már áldozatává vált a helyzetnek, ne követelje azt, hogy még több áldozatot hozzanak a magyar gazdaság szereplői, egyedüliként az Európai Unióban! Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megadom a szót viszonválaszra a képviselő asszonynak. Elfogadjae a választ?
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a választ, már csak azért sem, mert az elején még az én politikai előképeimre is rosszul hivatkozott. Néhány szó ’56-ról. Bibó István ebben a házban, amikor a szovjet katonák berugdosták a Parlament ajtajait, akkor szövegezett egy olyan levelet, amit átadott egy fiatalembernek, hogy szaladjon el vele az USA nagykövetségére, és ezt a fiatalembert úgy hívták, hogy Göncz Árpád. Én ezekre az emberekre szeretek emlékezni ’56-ból, és nem pedig a szembenállásra, mert azt gondolom, hogy itt mindnyájunknak kötelességünk azokra emlékezni, akik a magyar szabadságért, a magyar hazáért és az orosz megszállók ellen léptek fel. Ezt teszi egyébként most az ukrán nép is. Nagyon sajnálom, hogy közös alma materünk nem tudta ugyanazt átadni nekünk értékvilágként. Azt látom, hogy nem véletlenül vagyunk a politikai paletta két oldalán. Sajnos egy percbe ennyi fért bele. Nem tudom elfogadni a válaszát, de köszönöm, hogy elmondta.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „A kormány utasítsa ki az orosz kémbankot Magyarországról!” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. [[Dr. Rétvári Bence: Gázóraátírás megvolt?]] Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Oroszország támadást indított Ukrajna ellen, el akarják venni egy szuverén állam, egy nemzet önállóságát, súlyos háborús és emberiesség elleni bűnöket elkövetve. A putyini agresszió döbbenetes szintet lépett, és ebben a helyzetben három dolgot tehetünk. Először is a leghatározottabban elítéljük a putyini agressziót, és teljes szolidaritásunkat fejezzük ki Ukrajnával. [[Dr. Rétvári Bence: Csekket is küldesz?]] Másodszor, mindent elkövetünk azért, hogy az Ukrajnában élő honfitársaink biztonságát garantáljuk. Végül és nem utolsósorban egyértelműen és határozottan kimondjuk, hogy Oroszország nem segíti, hanem veszélyezteti Magyarország önállóságát. Tisztelt Képviselőtársaim! Mélységesen szomorú vagyok, hiszen ezzel az utolsó ponttal Orbán Viktor miniszterelnök 2008-ban, amikor Putyin hasonló módon éppen Grúziát rohanta le, még szinte szóról szóra egyetértett. Ezért csak remélni tudom, hogy a magyar kormány képviselője, aki most válaszolni fog, nem a 2022-es, hanem a 2008-as Fidesz válaszát veszi majd alapvetésnek. Az ellenzék egységesen követeli, hogy a kormány utasítsa ki a Nemzetközi Beruházási Banknak nevezett, valójában hírhedten hírszerzési tevékenységet ellátó bankot. A nemzetközi helyzet miatt ezt a múlt héten megtette Csehország és Románia is, hiszen bejelentették, hogy kilépnek az egyezményből. A napnál is világosabb, hogy egy felelős, ráadásul az orosz agressziót már megtapasztaló ország kormányának ez az alapvető erkölcsi kötelezettsége is. A Putyin által kreált bank 2018-ban jelentette be, hogy Budapestre teszi át a székhelyét, a fideszes többség pedig megszavazta, hogy teljes mentességet kapjon a magyar hatóságok felügyelete alól, vezetői és vendégei pedig a diplomáciai mentesség szabályai szerint mozoghassanak Magyarországon, így az Európai Unióban. Nemzetbiztonsági jelentések szerint a Putyin és a Kreml által újrakreált egykori KGST-bank valójában jelenleg kémbank, szinte csak durva hírszerzési tevékenységet folytat Magyarországon és ezáltal az Európai Unióban, befektetést, gazdasági tevékenységet pedig csak alig-alig, vagy pedig álcaként. Orbán Viktornak a jelenlegi helyzetben alapvető kötelezettsége, hogy ne csak támogassa az EU és a NATO közös álláspontját az orosz-ukrán háború ügyében, hanem az oroszokkal szembeni szankciók keretében lépje meg azt, amit a román és a cseh kormány már meglépett, lépjen ki a Beruházási Bankból, és utasítsa ki a bank hírhedten egykori KGB-s kötődéssel rendelkező vezetőit. Nem elég az a nemzetközi diplomáciában, hogy Orbán Viktort idézzem, hogy azt nézzék, amit csinálok, ne azt, amit mondok. Itt már a tettek kell hogy beszéljenek, és a szuverenitására oly büszke magyar kormány most valójában tehet valamit azért, hogy Magyarország önállósága ne sérüljön tovább. Miniszter úr, mikor várható a bejelentés a kilépésről, illetve a kémbank kiutasításáról? Várom megtisztelő válaszát. [[16.00]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Magyar Levente államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Megismétlem magamat. Önök szinte maradéktalanul felmondják azt a követeléslistát, amivel a kormány mindennap szembesül különböző irányokból, de azt gondolom, hogy magyar képviselőként némileg felelősségteljesebben kellene gondolkodni ezen lépések következményeiről, nem úgy általában politikailag, diplomáciailag, hanem a magyar emberekre nézve. Ön most megint olyat követel, amiből csak a magyar emberek számára fakadna hátrány. Ez egy nemzetközi pénzintézet, ez egy multilaterális alapon működő még egyszer: ENSZ-nél bejelentett bank, amelyet nem szankcionált sem az Egyesült Államok, sem az Európai Unió, miközben egy sor pénzintézet rákerült arra a bizonyos szankciós listára. Miért vágjunk alá több száz magyar vállalkozásnak, amelyeket ez a bank százmilliárdos nagyságrendben finanszíroz, napokkal azután, hogy egy magyar bank már csődbe ment sok ezer magyar vállalkozást lehetetlen helyzetbe hozva? Ön soroljon fel, kérem, még egy olyan európai uniós országot vagy NATO-országot, amelyben bedőlt egy bank 16 ezer vállalkozás összes pénzével! Magyarország már hozott áldozatot a helyzet oltárán ilyen értelemben. Miért követeli ön, hogy továbbmenjünk ezen az úton? Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország minden közös konszenzusos szankciós döntést tiszteletben tartott, megszavazott, ezeknek a döntéseknek részei és részesei vagyunk, ez nem lesz másként a továbbiakban sem. Ami Paksot illeti: ön most nem beszélt Paksról [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] de az ellenzék vonatkozásában ez egy állandó eleme a követeléseknek [[Csárdi Antal tapsol.]] , hogy állítsuk le Paksot. Tisztelt Ház! Az ellenzék nap mint nap, óráról órára elmondja, hogy ki kell lépnünk a paksi projektből. Kérdezem tisztelettel, hogy mivel váltjuk ki Paksot. Orosz gázzal? Égessünk még több orosz gázt esetleg az energiánk megtermelésére? Vagy tízszeres árért telepítsünk szélerőműveket? Mi lesz a nukleáris üzemanyaggal, amit az oroszok szállítanak nekünk, hogyha most kiugrunk a projektből? Olyan kérdések ezek, amelyek magyarok millióit sodornák olyan létbizonytalanságba, amit nem tudunk megengedni. Önök itt politikai szólamként vagdalkoznak ezekkel a tételekkel, de nincs megoldásuk az alternatívákra, és nincs valós tartalma annak, amit követelnek, hogyha jobban belegondolnak. Technikailag és a magyar érdekek alapján nem kivitelezhető, amit kérnek, és károsak a magyar emberek érdekeire nézve. Mind a Nemzetközi Beruházási Bank, mind a paksi beruházás, mind pedig az energetikai szankciók bevezetése olyan következményekkel járna Magyarországra nézve, amit az ország nem bírna el. Ezért egy felelős kormány egyet tehet, hogy nem támogatja ezeket a lépéseket egészen addig, amíg döntési helyzet nem áll elő azok vonatkozásában. Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. [[Dr. Simicskó István: Igen!]] Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Nem tudom elfogadni, leginkább azért, mert jól láthatóan értelmezési nehézségei, szövegértési problémái vannak államtitkár úrnak, amikor elkezd Paksról beszélni, amikor a Befektetési Bankról kérdezem. A helyzet az, tisztelt államtitkár úr, hogy nem véletlen van az minden meseszerű története ellenére, hogy Románia és Csehország kilépett ebből az egyezményből. És hogy miért léptek ki, és miért kellene nekünk is kilépni, azt is elmondtam az interpellációm során. Nemzetbiztonsági jelentések szerint ez a kémbank valójában csak durva hírszerzési tevékenységet folytat. Semmilyen kára nem származna a magyar állampolgároknak abból, hogyha önök ezt a bankot kiutasítanák. Azt meg csöndesen jegyzem meg, hogy valóban megfizették az árát, hiszen ennek a hintapolitikának, amit önök művelnek Oroszország és az Európai Unió között, az a következménye, hogy a múlt héten elérte a 400 forintot az euró árfolyama. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Tekintettel az orosz agresszióra, és a Fidesz uniós parlamenti képviselői által megszavazott szankciókra, a kormány végre felmondja a Paks II projektet?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz kormánypárti képviselői az alábbi szöveget szavazták meg az Európai Parlamentben: az Európai Parlament „felhívja a tagállamokat, hogy szüntessenek be az Oroszországgal a nukleáris területen folytatott minden együttműködést, különösen a Roszatommal és leányvállalataival való együttműködést, így az Oroszországgal a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében folytatott együttműködést, valamint szüntessék meg vagy vonják vissza a Roszatom valamennyi leányvállalatának működési engedélyét”. Ezek után nem teljesen tiszta, hogy miért nem hajlandóak felfüggeszteni Paks II.-t. Az EP-képviselők nem értenek egyet a kormánnyal, vagy nem tudták, hogy mit szavaznak meg? De nemcsak az EU-szankciók miatt tarthatatlan Paks II., hanem a putyini agressziók miatt is, hiszen ebben a formában Paks II. így nemzetbiztonsági kockázat, hiszen amennyiben Paks ebben a formában épül ki, akkor ki leszünk szolgáltatva Putyinnak, gyakorlatilag ő fogja eldönteni, hogy a magyar emberek mikor tudják felkapcsolni a villanyt. És az látható, hogy az orosz vezető nem fél semmitől, hogyha az akaratát és az érdekét akarja érvényesíteni. Ha a kedve úgy tartja, akkor indít egy háborút. Mi akadályozná meg azt, hogy megbénítsa Paks II. építését vagy megbénítsa Paks II. működését, ha érdeke úgy kívánja? Tisztelt Miniszter Úr! A Fidesz a 2010-es kampányprogramjában azt ígérte, hogy szigetelni fogják, fel fogják újítani a magyar emberek lakásait, házait, és így fogják csökkenteni a rezsi számláját. Ehelyett olyan függőséget hoztak létre, amely miatt most már az összes európai tagállam közül mi vagyunk a leginkább kiszolgáltatva Putyinnak. Közben a szélerőműveket gyakorlatilag betiltották, a napelemeket megadóztatják. Eltékozoltak 12 drága évet, amit a magyar energiafüggetlenségre kellett volna fordítani, a magyar energiabiztonság megteremtésére kellett volna fordítani, és úgy tűnik, hogy most sem hajlandóak változtatni és korrigálni. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tekintettel az orosz agresszióra és a fideszes parlamenti képviselők által megszavazott szankciókra, a kormány felfüggesztie Paks II. építését? Várom válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Süli János miniszter úr válaszol. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Köszönöm a kérdését. Nem tudom, ma hányadszor fog elhangozni, hogy nem fogjuk fölfüggeszteni a Paksi Atomerőmű építését. Amíg a szankciós intézkedések lehetőséget adnak rá, márpedig pillanatnyilag lehetőséget adnak rá, és bízunk benne, hisz Európában több országot érint az önök javaslata, végre sem hajtható, tehát változatlanul építeni fogjuk. Annál is inkább, mert ha öntől megkérdezem, hogy Ukrajnában a 15 atomerőmű üzemanyaga kitől származik, ki biztosítja nyolc év óta a konfliktus ellenére az üzemanyagot Oroszország, holott nyugodtan fölmondhatta volna Ukrajna a háborúra való tekintettel. De ugyanúgy, amit önök kérnek, a leányvállalata a Roszatomnak a TVEL is, amely az üzemanyagot szállítja Szlovákia, Csehország, Bulgária, Finnország, Magyarország, Ukrajna részére, akkor itt az európai villamosenergia-rendszer összecsuklana két napon belül, hogyha nem tudnánk biztosítani az üzemanyag-ellátást. Az szerencse, hogy a jogszabályban úgy van rögzítve Magyarországon is, hogy két év tartaléka van, tehát egyértelműen erre nekünk szükségünk van. Az a veszély, amit ön mond, hogy még a gázszállítást is szüntessük be, illetve szigeteljük le a házakat, azért nem igaz, mert tulajdonképpen a villamos energiával minimális, amit fűtünk házakat, tehát a gázfelhasználást lehetne csökkenteni, de nem lehet vele megoldani, illetve a naperőművek telepítése, a megújulók vonatkozásában már 3700 megawatt van telepítve, azok is azt igénylik, mert amikor nem süt a nap, nem fúj a szél, akkor valamilyen gyors indítású megoldásnak kell lenni, ez pedig a gáz. Tehát ahogy minél több megújulót fogunk telepíteni, annál több helyettesítő forrást is be kell építeni a rendszerbe. Tehát ha energetikailag nézzük meg a helyzetet, önök óriási kockázattal üzemeltetnék a teljes európai villamosenergia-rendszert és gázszolgáltatást, ami nem megengedett. [[16.10]] Arról nem is beszélek itt ül Nagy István úr is , hogy földgáz kell a műtrágya előállításához is, műtrágya nélkül nem lesz mezőgazdasági termelésünk olyan. Tehát nem azt kellene vizionálnunk, hogy az áram- és gázhiány miatt télen majd megfagynak az emberek, a lakások hidegek lesznek, hanem még az élelmiszer-termelésben is gondokat jelentene. Tehát ha a kérdés lényege még egyszer arra irányult, hogy az atomerőművet építeni fogjuke, változatlanul megerősítem, hogy igen, folytatjuk az építkezést. Oda kell figyelnünk a szankciós intézkedésekre, mert ez egyébként egy jó üzlet Amerikának is, jó üzlet Németországnak, Franciaországnak, hiszen több cégük az oroszoknál alvállalkozóként nyert ebben a projektben. Például a turbinaszigetet, az irányítástechnikát, a földmunkákat német, amerikai és francia cégek nyerték. Tehát nemcsak az uniós szankciós intézkedésekre kell figyelnünk, hanem az egyedi intézkedésekre is. De erre képesek vagyunk, és tényleg örülök, hogy megint, ötödszörre, tizedszerre ad alkalmat arra, hogy ezt megismételjük, hogy eszünk ágában sincs megállni. Ha megállítanak bennünket valakik, majd eldönti a kormány, hogy hogyan reagál rá. Ma a miniszterelnök úr ugyanezekről a kérdésekről tárgyal, és Németország is velünk van, hisz neki is az energiaellátás kérdése óriási gond. Amerika könnyen mondja, hogy neki nem kell gáz és olaj az oroszoktól, hisz épphogy visz, de például dúsított uránra igényt tart, és ott az amerikai atomerőmű-üzemeltetők kérték a kormányt, hogy az atomenergetikai ágazat ne legyen ebben érintve. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszteri választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Nem velem vitatkozik, miniszter úr, az önök fideszes képviselője, európai parlamenti képviselői szavazták meg ezt a szöveget, és ez szembemegy azzal, amit ön mondott. Ön végig Paks I.-ről beszélt. Senki nem beszélt arról, hogy Paks I.-et be kéne zárni, 2030-ig biztosított a működése. Nem tudom, miért hozza ide Paks I.-et. Mi Paks II.-ről beszélünk, hogy azt kellene felfüggeszteni, hiszen ahogy említettem, nagyon nagy kockázat van, és láthatjuk, hogy az orosz vezető, ha kell, az energiát mint fegyvert használja. Azt is láthatjuk, hogy Putyin atomfegyverekkel fenyegeti az egész világot. Igen, lehet ezen röhögni, vissza kell nézni a nyilatkozatát. Azt is láthatjuk, hogy egy működő atomerőművet támad meg, lövöldözik egy atomreaktor közelében. Ilyen emberrel, ilyen vezetővel nem lehet együttműködni ebben a kérdésben, teljesen nyilvánvaló, így a válaszát nem tudom elfogadni.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Zsigmond Barna Pál, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Ezt érdemli Kárpátalja a magyar baloldaltól?” címmel. Zsigmond Barna Pál képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy Magyarország szövetségeseivel együtt teljes mértékben elítéli az Ukrajna elleni orosz támadást. Egy olyan háború tört ki szomszédunkban, amelynek nem lett volna szabad, és amelynek minél hamarabb véget kell vetni. Célunk a béke, feladatunk pedig a magyar emberek és a hozzánk érkező menekülők védelme. Ennek érdekében nem szabad hagynunk, hogy Magyarország bármilyen módon belesodródjon ebbe a konfliktusba. Elutasítjuk azt a baloldali felvetést, hogy Magyarország fegyvereket vagy katonákat küldjön Ukrajnába, és reméljük, hogy végre észhez térnek azok, akik korábban ilyen tartalmú kijelentéseket tettek. Szeretnénk józanságra és higgadtságra inteni mindenkit, hiszen egy új helyzet állt elő. Most háború van, emberek halnak meg. Minden kijelentésnek szokatlanul nagy a súlya, és bárki, bármelyik ország vagy népcsoport, közösség veszélybe kerülhet akár egyetlen meggondolatlan mondat következményeként is. A baloldal belekezdett egy veszélyes és visszataszító kampányba. Tisztelt baloldali képviselőtársaim, önök tényleg azt gondolják, hogy csak a magyar közvéleményhez jutnak el azok a bődületes hazugságok, amelyekkel a miniszterelnököt vagy a kormányt próbálják támadni? Annyi éve utasítják el a határon túli magyar testvéreinket, és most még célkeresztet is rajzolnak a kárpátaljaiak homlokára? [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Szégyen!]] Hol oroszbarátnak bélyegzik őket, hol hősi harcra biztatják a kényszersorozottakat. Önök szerint már megint nem drága a saját politikai érdekeik mentén a magyarok ellen hergelni. Olyan mértékű felelőtlenség ez, amelynek beláthatatlan következményei lehetnek. Tisztelt Ház! Ha a baloldalon múlna, akkor most több tízezer magyar honfitársunk lenne súlyos veszélyben magyar útlevél nélkül a lezárt ukrán határ túloldalán. Ha rajtuk múlna, akkor fegyvereket és katonákat küldenének egy olyan háborús konfliktusba, amelyhez semmi közünk, amely bizonyosan nem szolgálja az érdekeinket, sőt veszélybe sodorja a magyarokat. Ha rajtuk múlna, akkor veszélybe lenne az energiabiztonságunk, és külföldi katonákra kellene támaszkodnunk hazánk védelmében. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől: mik hazánk érdekei a jelenlegi helyzetben? Hogyan tudjuk legjobban szolgálni a magyarok érdekeit, legyen szó a határon inneni vagy túli honfitársainkról? Milyen veszélyeket rejt a baloldal hozzáállása? Tisztelt államtitkár úr, várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit távolabbról indítanám a kárpátaljai magyarokhoz való baloldali hozzáállást. Emlékszünk? Megtagadták őket. Emlékezzünk: nem akartak nekik útlevelet adni. Emlékezzünk: amikor bármikor róluk volt szó, akár a szavazati jogot, mindent meg akartak tőlük vonni, és most, az utóbbi hónapokban is, ahogy elindult a választási kampány, gyalázták őket folyamatosan, és őket bántották. Most, amikor a legnagyobb baj kialakult, és ezt sajnos érzi mindenki, akkor olyan kijelentéseket tettek, amelyeket ön is említett. Tette ezt az a baloldal, illetve az a társaság, melynek vezére, Gyurcsány Ferenc 2008-ban még azt mondta: 2008-ban bemegy Putyin Grúziába, és onnantól kezdődik egy támadó, más országok szuverenitását el nem ismerő politika, ami miatt neki más lett a viszonya Putyin elnök úrhoz. Mondta minap ezt Gyurcsány Ferenc egy 2008-as időszakról. Persze hozzáteszi a drága, hogy ha veszünk gázt vagy vakcinát az oroszoktól, az egy dolog. Ez a kettős beszéd, ugye? Egyikük azt mondja, hogy Putyinnal nem tárgyalunk, a másik oldalról pedig, hogy na, azért ezt vegyük meg. Folytatható tovább ez a sor, hiszen 2009-ben Gyurcsány Ferenc egy magánétteremben, egy ukrán magánétteremben, Moszkvában mit csinál: vacsorázik együtt, a felesége és ő, talán még beszélgetnek arról, hogy mi van Totó kutyával, és mi volt az Apró-villában a korábbi tárgyalásokon; most pedig azzal vádolják ők közösen a magyar kormányt is, a kárpátaljai magyarokat is, hogy mi vagyunk Oroszországnak vagy bárkinek a bérencei. Ők azok, akik felelősek azokért az emberekért, akik most bajban vannak Kárpátalján. Ők azok, akik felelősek azért a sok-sok szenvedésért, amit az ott élő embereknek el kellett viselni az elmúlt hetekben és korábban is, az elmúlt hónapokban. Nézzük tovább, hogy mivel veszélyeztetik egyébként nemcsak a kárpátaljai, hanem általában a magyar embereknek, de, hozzáteszem, az ukrán embereknek az életét is! Amikor azt mondják, hogy Magyarországról Kárpátalján keresztül kell fegyvereket szállítani, katonákat átvonultatni, akkor azt az egyetlen, most még békés területet is bevonnák a háborúba, ahova egyébként tíz- és tízezrével nem magyarok, hanem ukránok, távol-keleti emberek, afrikai diákok és mások menekülnek. Ha ezt megtennénk, akkor mi lenne azoknak az embereknek a biztonságával, amit szeretnénk egyébként szavatolni? Ha megnézzük azokat a nyilatkozatokat, hogy fegyvereket kell szállítani, fiatalokat kellene besorozni, akkor azok az édesanyák, akik itt élnek közöttünk, azok a szülők, akiknek fiait elvinnék Kárpátaljára, majd tovább Ukrajnába, mit szólnának hozzá? Szerintem mindenki tiltakozna. Ők lennének az elsők, akik kihúznák magukat mindenféle módon ebből a szörnyű tettből. Ők azok, akik tönkreteszik ezt az országot, tönkreteszik azt a közösséget, amiben benne vagyunk. Tehát azt kell mondanom, hogy minden ilyen baloldali lépést és bejelentést el kell utasítani. Az lenne a legérdekesebb, bár szomorú lenne szerintem, hogy mi lenne azokkal a baloldali, mondjuk így, momentumos fiatalokkal, akik most kampányolnak, akik most a jelöltek körül rohangálnak, ha egyszer csak nem a fórumokon, nem a Facebookon kellene bohóckodni, hanem gyakorlóruhában, Ukrajnában masírozni. Na, ez lenne a nagy kérdés. De biztos, hogy akkor azt mondanák, hogy köszönik szépen, ezt ők sem kérik. Ezt tudom mondani önnek, képviselő úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[16.20]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igen, elfogadom a választ. Itt volt velünk Brenzovics László, a Kárpátaljai Magyarok Kulturális Szövetségének elnöke ma itt az ülésen, illetve tegnap a Külügyi bizottság ülésén is, ő is kifejezetten megfogalmazta azt, hogy hagyják ki a kárpátaljai magyarokat a kampányból, és ne használják őket eszközként a magyarországi választási kampányban. Ugyanakkor elmondta, hogy köszöni a magyar emberek szolidaritását, és valóban példátlan az az összefogás, ami kialakult, különösen a határ mentén. Hadd említsem itt meg Tilki Attila képviselőtársunkat, aki itt van, aki gyakorlatilag február 21e óta folyamatosan ott van a helyi polgármesterekkel együtt, és elismerésemet fejezem ki én is, és Brenzovics elnök úr is külön köszönte a határ mentén élők türelmét és pozitív hozzáállását. Valóban, a baloldal veszélyezteti Magyarországot, Magyarország biztonságát, gazdaságát és a családok megélhetését. Ezekről a kérdésekről is döntünk április 3-án. Őrizzük meg Magyarország békéjét és biztonságát! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Seszták Miklós, a KDNP képviselője interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Hogyan segíti az Ukrajnából menekülő embereket a magyar kormány?” címmel. Seszták Miklós képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Még véget sem ért a világjárvány, ki sem hevertük a pandémia okozta gazdasági és társadalmi problémákat, még éppen hogy megérezhettük az újrakezdés és a fellélegzés örömét, amikor a szomszédunkban kitört a háború. Megindultak az otthonukat elhagyni kényszerülő, háború elől menekülő tömegek, több százezer ember indult útnak. Magyarország felé is sokan vették az irányt, zömében nők és gyerekek, egy szörnyű végkimenetel elől menekülve lépik át a keleti határunkat az életben maradás reményével és az otthon maradt szeretteik iránti aggodalommal. Őket segíteni a legalapvetőbb emberi kötelességünk, ahogyan ezt a sok-sok ember és szervezet, és ahogy ezt a Fidesz-KDNP-kormány az első pillanattól fogva teszi. Talán hangsúlyoznom sem kell, mennyire aggódunk a kárpátaljai magyarságért és nemcsak a jelenleg menekülő emberekért, hanem azokért is, akik háború idején is ott maradtak szülőföldjükön, az ő segítésükről is gondoskodni kell. Éppen ezért már a háború kitörésének másnapján a magyar kormány „Híd Kárpátaljáért” mottóval indított segélyakciót azzal a céllal, hogy a többirányú civil, karitatív szervezeti, önkormányzati és kormányzati segítségnyújtást koordinálja, valamint ezt állami forrásokból segítse, ezzel is hozzájárulva ahhoz, hogy elsősorban a kárpátaljai magyarság, de mindenki segítséget kapjon. Tisztelt Államtitkár Úr! A történelem folyamán számtalanszor bebizonyítottuk, hogy az igazi bajban össze tudunk fogni, ahogyan most is. A Fidesz-KDNP-kormány példás gyorsasággal reagált a vörösiszap-katasztrófa, valamint a 2013-as árvíz esetén is, és ez a jelen helyzetben sincs másképp. Sajnos, arra is akad számos példa, hogy néhányan ilyenkor bizony saját céljaikra akarják felhasználni a zavaros helyzetet, és hangzatosnak tűnő, de igen felelőtlen kijelentéseket tesznek. Kérem, ezt ne engedjük. Ami most sokkal fontosabb, a szervezett és összehangolt segítségnyújtás. Első perctől fogva érkeznek adományok, legyen ez egyéni felajánlás, élelmiszer-adomány vagy befogadó családi felajánlás. Az adományok rendszerezése és tárolása is sok segítő kéz munkája. Köszönjük az önkéntes segítőknek is a fáradságot nem ismerő folyamatos és lelkes munkát. Isten áldja munkájukat! A Kereszténydemokrata Néppárt frakciója a kormány eddigi lépéseit messzemenőkig támogatja. A humanitárius katasztrófa elkerüléséért érzett aggodalmunkkal is kérdezzük, tisztelt államtitkár úr, hogyan segíti az Ukrajnából menekülő embereket a magyar kormány, és az otthon maradottaknak milyen segítséget tudunk nyújtani. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani személy szerint egyébként Tilki Attila képviselő úrnak és a környéken lévő polgármestereknek, ott dolgozóknak, fantasztikus a munka, amit végeztek [[Taps a kormánypártok soraiban.]] ; rendvédelmi szerveknek, egészségügyi dolgozóknak, orvosoknak, ápolóknak, karitatív szervezeteknek és az ott dolgozóknak, sok-sok önkéntesnek; és köszönetet szeretnék mondani a sok-sok önkéntes felajánlásért; pedagógusoknak, akik önkéntesen vállalnak oktatást ukrán gyerekeknek. Sorolhatnám hosszan a sort, rengetegen vettek részt és vesznek részt és fognak a jövőben is részt venni a segítségnyújtásban. Mondhatom, hogy szinte egy emberként fogott össze az ország. Azért mondhatom, hogy szinte, mert a baloldal most is, mint a Covid-járvány alatt is, semmi másra nem használja ki ezt a nagyon nehéz időszakot, mint hogy támadjon, mint hogy kritizáljon, vagy pedig leginkább semmit ne tegyen. Én láttam olyan baloldali képviselőket, akik odamentek a határhoz, szelfiztek egy jót, ők elmondták, hogy milyen nagyszerű dolgokat csináltak, utána hazamentek. De a probléma, a munka, a feladat, az éjszaka, az mindazokra várt, akik ott maradtak, tisztelt képviselő úr, hiszen ön is ismeri azt a területet, amiről beszélünk. Mindamellett pedig az a magatartás, amit az elmúlt hetekben, hónapokban végül is ők bemutattak, az is mutatja az ő hozzáállásukat, hogy szidják a védekezésben részt vevők munkáját, folyamatosan támadják, folyamatosan kritizálják, teljes mértékben elfogadhatatlan az, amit tesznek. Mindamellett pedig a kormánynak azonnali lépéseket kellett megtenni. Egyrészt a határvédelmi szervek munkáját kellett megerősíteni, és az, aki látja napról napra, hogy ők mit végeznek, le a kalappal, fantasztikus! Ugyanígy a „Híd Kárpátaljáért” program keretében a karitatív szervezetek mindent megtesznek, hogy magyar családokért, ukrán családokért, és hozzáteszem, több mint negyven ország fiataljaiért, illetve menekültjeiért segítsenek és az ő életüket támogassák. Segítségpontokat alakítottunk ki öt helyszínen. Ezeken a helyszíneken az elmúlt napokban több mint 110 ezer segítség valósult meg, nem volt eddig még ilyen összefogás az országban. Megteltek a raktárak, annyi felajánlás érkezik a határra, hogy már máshol kell fogadnunk a felajánlásokat. Csak Szabó Timeának szeretném jelezni: zöldséget meg egyéb dolgot ne ide hordjon be, a Parlamentbe, nyugodtan elviheti felajánlásként máshova is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Az elmúlt napokban, a kicsivel több mint egy hét alatt 638 millió forint érkezett a nemzeti adományvonalra, illetve számlaszámra. Le a kalappal az adományozók előtt! A magyar kormány részéről hatszor 500 millió forintot, 3 milliárd forintot adtunk a védekezésben részt vevő karitatív szervezeteknek, a „Hungary Helps” programon keresztül pedig kétmilliárd forintos támogatást adtunk azért, hogy a Kárpátokon túl is és Kárpátalján is segítsünk. Ez az, amit a kormány megtett sok minden mással együtt. Az lenne a szerencsés, az lenne a jó, azt kérnénk a baloldali ellenzéktől, hogy egyszer legalább maradjanak csöndben; ha már segíteni nem akarnak, maradjanak csöndben, ha már nem tudják elismerni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] másoknak a munkáját. Köszönöm kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Az államtitkár úr válaszát köszönettel elfogadom. Én a háború kitörése óta négyszer voltam Kárpátalján. Higgyék el nekem, képviselőtársaim, azt az aggodalmat, amit az ott kint lévő kárpátaljaiak, Ukrajna belső vidékéről érkezők szemében látni, máshol nem lehet látni. Ők bíznak bennem, bíznak bennünk, bíznak a magyarokban. Én itt is szeretném megköszönni mindenkinek a munkáját, aki éjt nappallá téve segít nekik. Engedjék meg nekem, hogy egy Szentírásból vett idézettel köszönjem meg mindenkinek a munkáját: „Mert éheztem, és ennem adtatok, szomjaztam, és innom adtatok, menekült voltam, és befogadtatok, bizony mondom néktek, amikor ezt megtettétek eggyel a legkisebbek közül, velem tettétek meg.” Köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.30]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita és Szabó Sándor, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „És látjuk: a bérfeszültség ollója az egészségügyön belül egyre nyílik, idén a harmadát, jövőre kevesebb, mint a negyedét fogja érni egy szakdolgozó bére egy orvos bére mellett.” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Kellően komoly témaként megtisztelő, azt gondolom, hogy a ciklus utolsó interpellációjaként hangzik ez el. Egy nagyon komoly társadalmi csoport, az egészségügyi dolgozók kérdésében kívánok interpellálni, és Tállai államtitkár úrnak is innen üzenném, hogy az utolsó interpelláció igen komoly kérdéseket feszeget, hiszen ez az interpelláció elhangozhatna a rendőrök, a köztisztviselők, az önkormányzati dolgozók, a tanárok kapcsán egyaránt, hiszen őket is ugyanígy érinti ez a kérdés. És látjuk, a bérfeszültség ollója az egészségügyön belül egyre nyílik, idén a harmadát, jövőre kevesebb mint a negyedét fogja érni egy szakdolgozó bére egy orvos bére mellett. A fenti idézet a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamarától származik, és nagyon jól szemlélteti az egészségügyi szakdolgozók, valamint az egészségügyben dolgozók helyzetét. A kormány 30 százalékos béremelést kommunikált, miközben ez a tavalyi évhez képest jó esetben 20 százalékos lehetne de ez sem teljesen igaz, és mindjárt rátérek, hogy miért nem , ami azért beszédes, hiszen ez nem sokkal lenne több, mint a minimálbér emelése, noha egyébként pontosan tudjuk, hogy az egészségügyi szakdolgozók emberfeletti teljesítményt és munkát nyújtottak a koronavírus-járvány elleni védekezés kapcsán. Ezt a 20 százalékos béremelést sem kapják meg nagyon sok intézményben, hiszen a dolgozók alapbérébe a korábbi illetményeket beépítik, és így a tényleges béremelésük tulajdonképpen 7,6 százalék körül mozog. Az infláció 2022 januárjában 7,9 százalék volt, a februári adat már 8,3 százalék. Tehát nagyon egyszerű a képlet: látható, hogy tulajdonképpen ennek a béremelésnek a mértéke még az infláció miatti drágulást sem fedezi. Azt gondolom, abban mindannyian egyetértünk, hogy ez teljességgel elfogadhatatlan, és a megbecsülés teljes hiányát közvetíti a szakma irányába. Nagyon sokszor követeltük és elmondtuk, és számos javaslattal is éltünk, hogy az egészségügyi szakdolgozók, valamint az egészségügyi dolgozók bérét legalább ugyanolyan mértékben és ütemben kell emelni, hogy azt az orvosok bérével párhuzamosan kellett volna megtenni. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat: mikor hajtják végre az ellenzék által követelt, valódi egészségügyi szakdolgozói béremelést? Mi az oka annak, hogy még az inflációt sem követő béremelés a jutalma azoknak az egészségügyi szakdolgozóknak, akik emberfeletti helytállással küzdenek a koronavírus-járvány ellen évek óta? Mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy az egészségügyi szakdolgozók 2022-ben valódi, megérdemelt és tisztességes béremelést kapjanak? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! [[Zaj a teremben. Az elnök csenget.]] Annyiban egyetértek önnel, de csak ennyiben, hogy valóban elismerés illet minden magyar egészségügyi dolgozót, akik a kórházakban, a rendelőkben segítették a koronavírus-járvány elleni védekezést, részt vettek az oltási programokban, mert bizony a magyar egészségügyi dolgozók eredményesebben védekeztek sok más ország, nálunk gazdagabb országok egészségügyi dolgozóihoz képest is, és kisebb volt a koronavírus veszélye, kevesebb embert érintett, kevesebb halálos áldozatot hozott, mint más, nálunk akár gazdagabb országban is, úgyhogy elismerés illeti őket. Ugyanakkor egy baloldali politikus részéről azok a mondatok, amiket ön itt mondott, vagy az interpellációjának a címe, az a cinizmus és a kétszínűség csúcsa, tisztelt képviselő úr! Önök úgy csökkentették a bérkülönbséget az orvosok és az ápolók között, hogy csökkentették az orvosok bérét is, meg az ápolókét is [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] , és mivel alacsonyabb volt mindkettőnek a bére, ezért a különbség is kevesebb volt ezen két csoport között; és hogy kevesebb ember között legyen ilyesfajta bérkülönbség, ezért önök még 6 ezer egészségügyi dolgozót el is bocsátottak. Ez volt a baloldal programja. Önök voltak azok, akik azt mondták, hogy bevezetik a vizitdíjat, bevezetik a kórházi napidíjat azért, hogy az ápolóknak és az orvosoknak bért tudjanak emelni. A díjat bevezették; a bért nem emelték, viszont csökkentették. Ez volt a baloldal egészségügyi programja, és erre készülnek most is. Hallhattuk az elmúlt hónapokban, kikotyogta az önök miniszterelnök-jelöltje, hogy ugyanarra készülnek, mint amivel egyszer már a magyar egészségügyet csődbe vitték. [[Arató Gergely közbeszól.]] Hogy elvonták önök a forrásokat, azt nem én állítom, hanem az önök saját egészségügyi minisztere. Azt mondta Molnár Lajos szocialista egészségügyi miniszter, hogy a második Gyurcsány-kormány megalakulása után a legnagyobb elvonás az egészségügyet érintette. Ő maga ismerte be mint egészségügyi miniszter, hogy önök az egészségügyből csak kivontak. Persze, ezt nem akkor mondta, amikor még miniszter volt, hanem utána, a későbbiekben, amikor visszatekintett arra az időszakra. Meg is volt ennek az eredménye. Míg önök úgy vették át Magyarországot, hogy 37 295 orvos dolgozott Magyarországon, utána úgy adták át, hogy 37 ezer helyett 33 943 orvos volt Magyarországon; mi pedig az elmúlt években ezt a 33 943-at tudtuk 37 188-ra emelni. Az önök idején tehát több ezerrel csökkent az orvosok száma Magyarországon, míg az elmúlt években nőtt. [[Folytatás 234/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2022. március 10. csütörtök 234/2. szám Országgyűlési Napló Nem csoda, hogy csökkent, hiszen önök bezárták a svábhegyi gyermekkórházat, bezárták az OPNI-t, bezárták a Szabolcs utcai kórházat, bezárták a Schöpf-Merei Kórházat is; bizony, ezekből orvosokat, ápolókat egyaránt elbocsátottak. És ezt a szokásukat nem adták föl, hiszen László Imre, az önök egészségpolitikusa el is mondta, hogy ezt folytatnák, és a kórházak 45 százalékát zárnák be. Ez nem volt elég az önök miniszterelnök-jelöltjének. Ő elmondta, hogy a járóbeteg-rendelőket is összevonnák. De még ez sem volt elég, már azt is elmondta ő is és más egészségpolitikusok is, hogy nem kell minden kórházba sürgősségi osztály, nem kell mindenhova szülészet, a kisebb városok elégedjenek meg szülészet és sürgősségi osztály nélküli kórházzal, sőt, ahol van szülészet, ott sem kell bele szülészorvos. Ez tehát az önök programja, tisztelt képviselő úr. Ahogy Gyurcsány Ferenc itt, a parlamentben fogalmazott pár hónapja: egy valóságos, progresszív stratégiai reform, ezt mondta a vizitdíj bevezetésére, amit megismételne. Fizetőssé tennék tehát önök az egészségügyet, privatizálnák az egészségügyet, mert azt mondták, önök akkor nyugodtak, ha az egészségügy üzlet. Mi pedig egy népszavazással is megerősítettük, még 2004-ben, hogy az egészségügy nem lehet üzlet, az egészségügyet nem lehet privatizálni, tisztelt képviselő úr! De nézzük az ápolók bérét! Az idei évben 239 milliárd többletforrást fordítunk arra, hogy az ápolói béreket emeljük. Így egy OKJ-s végzettségű ápolónak a fizetése az önök idején 160 ezer forint volt, most 357 ezer forint. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Egy már 20 éve dolgozó OKJ-s ápoló 170 ezer forint helyett 405 ezer forintot kereshet, és egy 20 éves jogviszonnyal rendelkező, felsőfokú végzettségű ápoló pedig az önök 220 ezer forintja helyett 470 ezer forintot visz haza. Annál nagyobb veszély az egészségügyre nem leselkedik, mint hogy a baloldal visszatérjen a hatalomba, és ott folytassa, ahol 2010-ben abbahagyta. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Képviselő urat kérdezem, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Nem fogadom el a választ. Államtitkár úr, tudja, mi a cinikus? Az, hogy 12 évvel ezelőtti időszakra mutogat még mindig vissza. [[Dr. Rétvári Bence: Most újra bevezetnétek…]] De akkor kérdezek, folytatom a kérdéseket: tudjae, hogy az elmúlt évben 17 ezer ápoló hagyta el a szakmát? Tudjae, hogy még most is van olyan dolgozó, aki 50 év ledolgozott munka után még mindig nettó 200 ezer forintot keres? Tudjae, hogy egyébként a kezdő bér az ápolóknál sok esetben nem éri el a 150 ezer forintot? [[Dr. Rétvári Bence: Ez nem igaz…]] Tudjae egyébként, hogy az ápolók váltott műszakban, 12 órás váltott műszakban dolgoznak, és nem győzik a feladatukat? Tisztában vane azzal ön, államtitkár úr, tudjae, hogy valójában mi történik a szakmában, mi történik a területen? Nagyobb megbecsülést és tisztességes bért kell adni az egészségügyi dolgozóknak [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Így van!]] mint ahogy egyébként a rendőröknek, az önkormányzati dolgozóknak és a tanároknak is [[Dr. Rétvári Bence: Nektek is azt kellett volna tenni…]] és az április 3-ai kormányváltás után meg is fogjuk tenni. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket. Ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben! [[Megtörténik.]] Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott napirendünknek megfelelően most a mai napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról való határozathozatalokra kerül sor. Brenner Koloman, a Jobbik képviselője az I/18315. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 125 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[16.40]] Korózs Lajos, az MSZP képviselője, az I/18317. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 127 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bősz Anett, a DK képviselője, az I/18312. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Csárdi Antal, az LMP képviselője, az I/18355. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, az I/18316. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Gurmai Zita és Szabó Sándor, az MSZP képviselői, az I/18219. számú interpellációra adott választ nem fogadták el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az orosz-ukrán háborúról” című, P/18373. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a politikai nyilatkozat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom figyelmüket, hogy a politikai nyilatkozat elfogadásához az országgyűlési képviselők több mint felének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a P/18373. számú politikai nyilatkozatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a politikai nyilatkozatot 174 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18205/7. számon, összegző jelentését T/18205/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 9., 16., 18-24., 27., 31., 33., 39., 41., 43. és 46. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/18205/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 132 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/18205/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 131 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/18205/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/18205/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Tóth Csaba, MSZP, országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. március 1-jén KSB 2848/2021. számon a legfőbb ügyésztől befolyással üzérkedés bűntette miatt indított közvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/18359. számon határozati javaslatot terjesztett elő Tóth Csaba országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Elnök úr, öné a szó. [[Dr. Hargitai János mikrofonja nem működik.]] Kérek egy mikrofont az elnök úr számára. Pillanat türelmet kérek, azonnal megérkezik a műszaki segítség.
[[Hordozható mikrofonba:]] Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A legfőbb ügyész átiratában indítványozta Tóth Csaba országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését befolyással üzérkedés bűntette miatt. E nagyon hosszú átirat tényállásaiból a következők állapíthatók meg: Tóth Csaba a fővárosi XIV. kerület, Zugló önkormányzatának korábban képviselője volt, majd 2014-től kezdve a kerület országgyűlési képviselője. H. Csaba ahogy az irat fogalmaz, de hát én nevén is nevezhetem, Horváth Csaba, közszereplőként úgyis nyilvános az ügy gyanúsított így fogalmaz az átirat, aminek a magyarázata az, hogy ő nem lévén országgyűlési képviselő, őt már meggyanúsíthatták, Tóth Csaba még a gyanúsítás előtt áll, hisz a mentelmi joga védi , tehát H. Csaba, azaz Horváth Csaba gyanúsított 2006 és 2009 között főpolgármester-helyettes volt, majd 2014-től kezdve a Fővárosi Közgyűlés tagja volt. [[16.50]] Az ügy 2016-ra nyúlik vissza, Zuglóban fizetős parkolási rendszert akarnak bevezetni, és vezetnek is be [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]] ennek telepítésére és későbbi üzemeltetésére kerestek egy olyan gazdasági társaságot, amely képes a feladatot elvégezni és hajlandó a nyereség egy részét Tóth Csaba és Horváth Csaba gyanúsított részére átadni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Hoppá!]] Ebből a célból 2016-ban Horváth Csaba mutatja be Tóth Csabának F. Zsoltot, F. Zs-t, aki 2000-ben a BKV Zrt. informatikai igazgatója volt [[Kunhalmi Ágnes: Hogy hívják?]] , és Horváth Csabával, gyanúsítottal bizalmas viszonyt ápol olvasom ki a tényállásból. 2016. január 14-én alapítanak egy SIS Parking nevű kft.-t, és erre a kft.-re volt ennek az F. Zs-nek jelentős befolyása. Azért ismerteti a tényállás azokat a funkciókat, amelyeket ez a két úr betöltött, mert ennek most a megismétlése nélkül mondom azt, amit a legfőbb ügyész állít mindkettőnek lehetősége volt arra, hogy befolyását érvényesítse ebben az eljárásban. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Mik vannak?!]] Tóth Csaba és H. Csaba gyanúsított azzal kereste meg ezt az F. Zs. nevű urat, hogy ők induljanak el ezen, ezeken a közbeszerzési eljárásokon, mert ha ezt megteszik, akkor jó esélyük lesz arra, hogy meg is nyerjék ezeket az eljárásokat, amelyek, ugye, automaták beszerzésére, üzembe helyezésére és üzemeltetésére szóltak, tehát itt világos az anyag, hogy két közbeszerzési eljárásról van szó, az első csak automaták beszerzéséről és üzembe helyezéséről szól, és egy másik eljárás, egy későbbi eljárás ennek a telepített rendszernek az üzemeltetéséről szól. Az előzetes megállapodásnak megfelelően már F. Zs-től várták azokat az adatokat, azokat a műszaki, gazdasági és informatikai feltételekre vonatkozó adatokat, amelyekkel ez a cég rendelkezik vagy a potenciális alvállalkozója rendelkezett, nyilvánvalóan azért, hogy a közbeszerzési eljárás feltételeit tehát a cég arculatára szabják. Ez is történt, az eljárás során ezeket az adatokat F. Zs. szállította az uraknak, és ennek megfelelően írták ki a közbeszerzési eljárást. Ennek nyilvánvalóan feltételei is voltak, abban állapodtak meg F. Zs-vel, hogy az automaták telepítésére és üzembe helyezése során fix összeget kérnek, az üzemeltetés során pedig a megtermelt nyereség meghatározott részét kérik. Az első eljárásban 2017. március 15-én 10 millió forintot fizetett ki a cég Tóth Csaba képviselő úrnak, július 1-jén 10 milliót, augusztus 12-én 11 millió 250 ezer forintot. A második eljárásban, tehát az üzemeltetési eljárásban, miután a kft. nyilvánvalóan megnyerte ezt a tevékenységet, az ügyész átirata így fogalmaz, hogy 2017 ősze és 2019 ősze között 10-15 millió forintokat havonta, de legalább 250 millió forintot adott át Tóth Csabának abban a társasházban, ahol lakik, annak valamifajta, a közösség részére is nyitva álló tárgyaló… mármint a társasházban nyitva álló közösségi helyiség társalgójában történtek ezek az akciók. Mik bizonyítják az eljárást? fogalmaz az indítvány. Gyanúsítotti vallomások, tanúvallomások, műszeres vallomások [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] ellenőrzése, nyílt forrású adatgyűjtés és az eljárással, közbeszerzési eljárással (Az elnök csenget.) összefüggő tárgyi eszközök beszerzése. A Mentelmi bizottság hétfőn tárgyalta ezt az ügyet, Tóth Csaba jelen volt, maga is kérte a mentelmi jogának felfüggesztését. A Mentelmi bizottság egyhangúlag azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Köszönöm a figyelmüket. [[Közbeszólások és taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Csaba képviselő úrnak lenne lehetősége [[Balla György közbeszól.]] felszólalni, azonban nem tartózkodik a teremben. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] tehát ettől most eltekintünk. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Most határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Tóth Csaba országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 175, egyhangú igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül Tóth Csaba mentelmi jogát felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatalunk végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. Megköszönöm együttműködésüket a mai nap és a négyéves ciklus során is. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban. Néhány képviselő elhagyja a termet.]] (Szünet: 16.56-16.58 Elnök: Jakab István Jegyzők: Földi László és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Aki esetleg nem kíván tovább részt venni az ülésen, kérem, csendben hagyja el az üléstermet. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urakat, elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Orbán Viktort szerettem volna kérdezni, de hát, mint tudjuk, Orbán Viktor, ha teheti, akkor bujkál a kérdések elől [[Nacsa Lőrinc: Párizsban van! Dr. Rétvári Bence: Párizsban van! Párizsban bujkál?]] ezért nem mer vitázni sem, hiszen egy választás előtt, hogyha nem bujkálna [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] akkor egy miniszterelnök-jelölti vitában hajlandó lenne részt venni; ő nem vesz részt ebben. [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] Szerettem volna megkérdezni tőle, hogy vajon hogyan értékeli az elmúlt 12 éves munkáját, úgy az ő munkáját, mint a kormányának a munkáját is, hiszen Magyarország az elmúlt 12 évben Európa legszegényebb országa lett. [[17.00]] Egekben az államadósság, hatalmas az infláció, soha nem látott mértékben romlik a forint, egy euró már 400 forint akkoriban, amikor még nem ő volt hatalmon, akkor azt mondta, hogy a kormány a felelős azért, hogyha ilyen drága a forint , és ez azt is jelenti, hogy egyre kevesebbet érnek a fizetések és a nyugdíjak, egyre nehezebb a mindennapi élet. [[Dr. Rétvári Bence: Ezért töröltétek el a minimálbért?]] Az országot közben eladósították Oroszország és Kína felé, ráadásul önök válságkezelésből is megbuktak: sajnos több mint 40 ezer honfitársunk halt meg a Covid-járvány idején, köszönhetően annak, hogy önök nem kezelték normálisan a válságot, és tönkretették előtte az egészségügyet is. Európa legkorruptabb országává is váltunk, amit már az Unió is megunt, és 6000 milliárdot visszatart, mert nem Mészáros Lőrincnek, Tiborcz Istvánnak és a miniszterelnök családjának küldik a felzárkóztatási pénzeket, hanem Magyarországnak és a magyar embereknek. Önök sárba tiporják a jogállamiságot és a demokráciát is, erre az egyik legjobb példa a mai köztársaságielnök-választás is. Önök köztörvényes bűncselekménnyel vádolt és egy jogállamban valószínűleg súlyos börtönévekkel büntetendő emberekkel is szavaztattak: Simonka György [[Dr. Brenner Koloman: Most röhögj!]] Boldog István és Völner Pál szavazott ma. Tehát önök tönkretették ezt az országot [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és szerettem volna megkérdezni a miniszterelnök úrtól, hogy vajon vállaljae ezért a felelősséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Bár az ember reménykedett volna, tisztelt elnök úr, tisztelt Országgyűlés, tisztelt képviselő úr, hogy az utolsó országgyűlési ülésen talán az ellenzék az átlagosnál magasabb színvonalra képes, de miután valójában ilyenkor vagyunk a legközelebb a választásokhoz, ezért ez önöktől, így a képviselő úrtól sem méltányos elvárás, ezért azt hozta, amit az elmúlt hetekben, hónapokban és években is sokszor hallottunk önöktől. De attól, hogy a hazugságot újra és újra elismétlik, az nem válik igazzá. Tehát szeretném tájékoztatni a képviselő urat arról a tényről, hogy ma Magyarországon a minimálbér több annál, mint Gyurcsány Ferencnek, az önök szövetségesének kormányzása idején az átlagbér volt. [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Ez jól mutatja, hogy ez az ország mekkorát lépett előre. Talán akkor már nem Mellár képviselőtársunk volt a KSH vezetője, mert jogellenesen eltávolították, de a KSH ezt akkor is kimutatta, elég csak visszamenni, megnézni, ma több a minimálbér, mint Gyurcsány Ferenc utolsó évében az átlagbér volt Magyarországon. Az államadóssággal kapcsolatosan szeretném felhívni az ön figyelmét, ez az inflációra is igaz, hogy tanulmányozza a Jobbik-frakció is és a baloldali ellenzék is ennek részeként a Jobbik is [[Derültség a Jobbik soraiban.]] azokat az adatokat, amelyek ma a világban inflációs adatként az európai országokra irányadóak. Azt fogja látni, hogy Magyarországon, annak köszönhetően, hogy benzinárstoppal, kamatstoppal, élelmiszerárstoppal és rezsistoppal is felléptünk az infláció ellen, még a valóban magas inflációs érték is a legjobbak közé tartozik Európában, mert ha nem tűnt fel esetleg a képviselő úrnak, van a szomszédunkban egy háború [[Z. Kárpát Dániel: Előtte nem volt magas, ugye?]] , és már önmagában a koronavírusból való kilábalás is az infláció emelkedésével járt mindenhol Európában. A különbség az az, hogy amikor a baloldal volt kormányon, akkor az európai gazdaság jól teljesített, itt pedig a gazdasági növekedés nulla volt, a világgazdasági válság esetén mínusz 7 százalék, most pedig plusz 7 százalékos gazdasági növekedés volt. Nem érdemes visszafordulni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Csak egy észrevétel: a benzinárstopból egyébként benzinstop lett Magyarországon. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem igaz!]] De ezt most hagyjuk! Önnek meg azt ajánlanám, miniszter úr, hogy próbáljon meg tájékozódni azzal kapcsolatosan, hogy az Orbán család az elmúlt tizenkét évben megtizenkétszerezte a vagyonát, hogy egy bizonyos Mészáros Lőrinc, Orbán Viktor barátja dollármilliomos lett. Urizálás, luxus [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Bravó!]] , borkaizás, szex, drogok, korrupció, összelopott mérhetetlen vagyonok és a hatalomhoz való foggal-körömmel ragaszkodás, ez jellemzi ma a Fideszt leginkább. Nincs két Fidesz hiába súg önnek Kocsis Máté, nincs két Fidesz! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Önök közösséget vállalnak ezekkel az emberekkel folyamatosan, és egyébként a magyar embereknek elege van már ebből. Ezért fognak beállni az Egységben Magyarországért jelöltjei mögé április 3-án, és a szavazatukkal fogják elzavarni Orbán Viktort és a bandáját a hatalomból. Április 3-án kormányváltás lesz [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és önök pedig majd elgondolkozhatnak azon, hogy jól csináltáke az elmúlt tizenkét évet. [[Nacsa Lőrinc: Hol a csomagtartós buli? Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egyrészt kérem, hogy ne rója fel Kocsis frakcióvezető úrnak azt, hogy súg nekem, mert ez már gimnázium óta így van, évfolyamtársak voltunk a Lónyayban, tehát ebben semmi változás nem történt az elmúlt huszon-egynéhány évben. [[Derültség.]] Ami a benzinstopot illeti, ott önökön keresztül is arra szeretnénk kérni a közvéleményt, hogy a rémhírterjesztéssel szemben mind a hatóságok, mind pedig mi közösen mint országgyűlési képviselők lépjünk föl. De természetesen, mint azt egyébként a MOL elnök-vezérigazgatója is világossá tette, a MOL önmagában is képes biztosítani a teljes magyar kapacitást. Az fontos, hogy visszaélésszerűen ne lehessen a jelentősen csökkentett, Európában legolcsóbb benzinárakkal élni. De az, hogy ma Magyarországon nem 700 forint a dízel ára, hanem 480, ez mégiscsak egy kormánydöntésnek a következménye, és mégiscsak annak a következménye, hogy míg az önök szövetségesei eladták és átjátszották az oroszoknak a MOL-t, addig mi visszavásároltuk, és ezért most van lehetőség a benzinárstopnak [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] az érvényesítésére. Egyébként pedig most adtuk ki Tóth Csabának, az önök szövetségesének, támogatottjának mentelmi jogát ennyit a korrupcióról. [[Szilágyi György: …pont mint a Völner! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Még meddig folytatható ez így Miniszter Úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Igen, köszönöm.
Öné a szó, képviselő úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A háborúval kapcsolatban szeretnék föltenni néhány kérdést az államtitkár úrnak, hiszen az elmúlt időszakban azt látjuk, hogy a kormány elkezdett egy külpolitikai irányváltást, és a kötelező kérdésekben valóban támogatja a NATO és az Európai Unió döntéseit, de látszik, hogy nehezen szakad el még mindig a régi barátságtól, illetőleg attól a szokásától is, hogy egy ilyen kérdést kampánytémává tegyen. Éppen ezért kérdezném az államtitkár urat, hogy a változás szimbólumaként mikor fogja az ön főnöke, Szijjártó Péter úr visszaadni a Barátságért érdemérmét, hiszen úgy fogalmazott a miniszter úr, hogy ennek semmilyen jelentősége nincsen, ezért nincs értelme visszaküldeni. Én másképpen látom: ha semmilyen jelentősége nincsen ennek a díjnak az ön számára, akkor talán pont ezért kellene visszaküldeni, mert itt az országban, a NATO-ban és az Európai Unióban bizony szimbolikus jelentőséggel bír. A másik kérdésem az lenne, államtitkár úr, hogy a NATO-ban továbbra is blokkolni kívánjae Magyarország az ukrán-NATO-bizottságnak a miniszteri szintű hivatalos üléseit, vagy lesz ebben valamilyen változtatás, különös tekintettel arra a háborús helyzetre, az agresszióra, ami az elmúlt hetekben kialakult. Ugyanezzel kapcsolatban azt is kérdezném, hogy változtatunke azon az álláspontunkon, hogy a NATO Kibervédelmi Kiválósági Központjában is blokkoltuk legutóbb Ukrajna csatlakozását. Ebben a tekintetben változtate a magyar kormány az álláspontján? Hiszen azt gondolom, hogy ezek mind-mind olyan lépések lennének, amivel egyrészt hozzájárulnánk a konfliktusnak a rendezéséhez, és Ukrajna számára is mutatnánk azt, hogy bizony vannak vitáink Ukrajnával kisebbségi törvény, nyelvi törvény, kisebbségek képviselete , amiben mindannyian egyetértünk egyébként itt, ebben a parlamentben, de egy ilyen háborús helyzetben ezen a politikán változtatnia kellene a magyar kormánynak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Órákat beszélgettünk már erről a kérdéskörről ma itt a Házban, de nagyon szívesen megismétlem azokat a tételeket, amelyeket korábban ismertettem a helyzettel kapcsolatban, nevezetesen, hogy egy rendkívül éles határvonal választja el mégiscsak a békét a háborútól. Tehát 14 nappal ezelőtt volt egy helyzet, ma van egy helyzet, és azt gondolom, hogy a megváltozott körülmények okán mind a diplomáciai tevékenységünket illetően, mind pedig a Magyarország biztonsági helyzetére vonatkozó döntéseket érintően egy merőben új viszonyrendszer közepette kell meghozni a felelős döntéseket. Ugyanakkor segít bennünket az, hogy mind béke, mind háború idején egy teljesen letisztult zsinórmérték vezérel bennünket, ez pedig a magyar érdek. [[17.10]] Mind béke idején, mind háború idején egyetlen dolgot nézünk, ez pedig az, hogy mi szolgálja ennek az országnak a biztonságát, mi szolgálja a magyar emberek létbiztonságát, mi szolgálja azt, hogy Magyarországon fűteni tudjuk a lakásokat, fűteni tudjuk a közintézményeket, és a magyar ipart életben tartsuk. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány soha nem blokkolta azt, hogy a NATO és Ukrajna párbeszédet folytasson, ez egy félreértés, és az utóbbi napokban konkrét döntések is születtek, ugyanis hazánk támogatja Ukrajna csatlakozását a NATO Kooperatív Kibervédelmi Kiválósági Központhoz, ez most már közismert. Hazánk támogatta, hogy a szövetség megadja az úgynevezett megerősített partneri státuszt, és ezen túlmenően Magyarország azt is támogatta, sőt kezdeményezte, hogy Ukrajna és az Európai Unió minél hamarabb kezdje meg a csatlakozási tárgyalásokat. Ami pedig a kitüntetést illeti, tisztelt képviselő úr, megmondom őszintén, az utóbbi 14 napban nem ez volt a prioritás, hogy kitüntetésekkel és ahogyan korábban elhangzott, például egyetemi díszdoktori címekkel foglalkozzunk, hosszas felsorolást tartottam arról, hogy mi minden hárult a Külgazdasági és Külügyminisztériumra. Ennél, azt gondolom, hogy primőrebb feladatok jelentkeztek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De ami a kitüntetést illeti, még egyszer arra tudok csak hivatkozni, hogy egy nagyon éles vonal választja el a békét a háborútól, ez erre az esetre is érvényes, és ha a korábbi kapcsolatrendszert vitatjuk, amit az oroszokkal fenntartottunk, akkor kérem, hogy kérdezze meg Gyurcsány Ferencet, ő erről sokat tudna mesélni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! Akkor mégsem változtatunk ezen annyira, amennyire kellene, és azért hadd ajánljam a figyelmébe, hogy valóban, a békét sok minden választja el a háborútól, például hogy az egyik béke, a másik meg háború. De én azt gondolom, hogy mégiscsak lenne értelme a szimbolikus lépéseknek, és valószínűleg egy szomszéd ország biztonsága szolgálja az ott élő kisebbség biztonságát is. És amikor Gyurcsány Ferencet emlegeti, akkor azért a figyelmébe ajánlanám, hogy az a Putyin nem ez a Putyin volt [[Nacsa Lőrinc: Másik Putyin volt.]] , aki lerohanta a szomszéd és szuverén ország területét, hanem egy más Putyin volt ebben az időszakban, tehát nem lehet összehasonlítani a kettőt, és itt be is fejezném a hozzászólásomat. Mivel a parlamentben ez az utolsó hozzászólásom, ezért szeretném megköszönni az Országgyűlés munkáját, azt, amit önökkel itt eltölthettem. Sok vitánk volt egymással, sokat vitatkoztunk, én alapvetően élveztem ezeket a vitákat, akkor is, amikor egyetértettünk, akkor is, amikor nem értettünk egyet. A képviselő-kollégáimnak az ellenzéki oldalon szintén köszönöm a támogatást, a segítséget, és a következő négy évben a parlament nélkülem folytatja a munkáját. Köszönöm mindenkinek a lehetőséget, különösen a választópolgároknak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. További munkájához sok sikert kívánok. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt képviselő úr, köszönjük az együttműködést, köszönjük a munkáját. Még érdemben hadd reagáljak röviden az elmondottakra! Magyarország nemcsak szimbolikus lépéseket tesz, hanem nagyon is konkrét döntéseket hozott arra vonatkozóan egyrészt, hogy hogyan segítsük meg az Ukrajnából Magyarország felé menekülő tíz- és százezreket. A magyar nép, azt gondolom, egy egészen példás összefogásról és szolidaritásról tett tanúbizonyságot, amikor most már sok száz millió forinttal támogatta ezeket a menekülteket, és szállást adnak sok ezer embernek. A magyar kormány rengeteg segélyt küld Ukrajnának. A magyar kormány felajánlotta, hogy 130 ukrajnai gyermeknek teljes körű egészségügyi ellátást biztosít. És még hosszan sorolhatnám azokat a gesztusokon messze túlmenő konkrét lépéseket, amelyeket Ukrajna nehéz helyzete vonatkozásában a magyar kormány és a magyar nép tett. Természetesen az Ukrajnával fennálló vitáinkat nem teszi semmissé a háború, de ezek most háttérbe szorulnak, és most arra koncentrálunk, hogy hogyan tudunk segíteni, és hogyan tudunk minél hamarabb véget vetni ennek a borzalmas konfliktusnak, azért, hogy Magyarország és a térség békében élhessen, hiszen mégiscsak ez a politika legfőbb felelőssége. Köszönöm szépen, és még egyszer képviselő úrnak a legjobbakat kívánom. Köszönjük a szolgálatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért taszították megélhetési válságba a pedagógusokat?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen kéri a választ. [[Arató Gergely: Elfogadom, igen.]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Az a helyzet, hogy arról a kérdésről szeretnék beszélni, a pedagógusok sztrájkjogának korlátozásáról, ami miniszterelnök úrra vagy helyette miniszter úrra is tartozik. Fog tudni rá érdemben válaszolni, ebben reménykedem, hogy akare, azt persze nem tudom. Én nagyon régen voltam annyira büszke arra, hogy magam is pedagógus vagyok, és dolgoztam sokáig tanárként, mint napjainkban, amikor azt látom, hogy a pedagóguskollégáink sorban állnak ki a jogaikért, sorban állnak ki azért a jogukért, hogy mint minden más munkavállaló, ők is sztrájkolhassanak, nekik is módjuk legyen arra, hogy a saját érdekeikért föllépjenek. Mert az elképesztő és elfogadhatatlan, hogy ez a kormány úgy gondolja, hogy a járványügyi helyzetre hivatkozva, az erre hivatkozva kért korlátlan felhatalmazás keretében korlátozhatja rendeletileg a sztrájkjogot, beleértve a pedagógusok sztrájkjogát is. Akkor, amikor megszüntették a maszkviselést, amikor visszaléptek az abszurd, kötelező oltási szabályokból, akkor úgy gondolják, hogy de a pedagógusok sztrájkja, na, az aztán akkora járványügyi kockázatot jelent, amit mindenképpen rendeleti úton kell korlátozni. Ez felháborító és elképesztő. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Miniszter úr, legyen világos, a pedagógusok nem azért sztrájkolnak, mert ellenzéki ügynökök vagy micsodák, mint amiket az ön minisztertársa szokott erről mondani, hanem azért, mert egy pályakezdő pedagógus ma alig keres többet, mint ami a szakképzett minimálbér összege, nettó 173 ezer forint. Ebből kellene megélnie, ebből kellene lakást bérelnie, családot alapítani. Az tehát a kérdésem, hogy mikor vonják vissza végre a pedagógusok sztrájkjogát korlátozó alkotmányellenes és abszurd rendelkezést, és mikor kezdenek érdemi tárgyalásokat a pedagógusok képviselőivel.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ami a képviselő úr által felvetett jogi kérdést illeti, ott azt tudom mondani, hogy a képviselő úr nem beszélt arról, volt már egy pedagógussztrájk ezelőtt néhány héttel, és erről a pedagógussztrájkról később bírósági döntés mondta ki, hogy az jogellenes volt. Félreértés ne essék, ez nem a tanárok felelőssége, hanem azoknak az érdekképviseleti szervezeteknek, szakszervezeteknek, akik egy jogellenes sztrájkba is belevitték a pedagógusok egy részét. Ez, úgy gondolom, hogy felelőtlenség. Úgy gondolom, mindenkinek, aki a magyar Országgyűlés tagja, a jog talaján kell állnia, és lehet, hogy nem tetszik nekünk néhány bírósági ítélet én is tudok szép számmal ilyeneket említeni , de azokat tiszteletben kell tartani és el kell fogadni. Ezért először is az, hogy valaki jogellenes sztrájkot szervez, ez nem fogadható el és ez helytelen. Másfelől, ha ön elolvassa azt az ítéletet, amelyet a bíróság ebben a kérdésben meghozott, akkor az a kormány számára világosan előírta, hogy a kormánynak kell kijelölni azokat a korlátokat, amelyek között pedagógussztrájk folytatható. Ez történt meg. Kétségkívül, hála a jóistennek, a járvány közvetlen fenyegetettsége mintha valamivel távolabb lenne, nem vagyunk túl a járványon, de a közvetlen fenyegetettsége távolabb lenne, ugyanakkor legyünk őszinték, az elmúlt két év időszaka a koronavírus-járvány alatt próbára tette a tanárokat, szülőket, gyermekeket is. A legpraktikusabb az, ha a tanárok ezt követően nem a gyerekeket és a szülőket akarják megbüntetni. Tehát természetesen a sztrájkjog a jogszabályi keretek között valamennyi tanár számára biztosított. Ugyanakkor legutóbb is, a később jogellenesnek bizonyult sztrájk esetén is a tanárok mintegy négyötöde, aki vélhetően egyetért azokkal a követelésekkel, amelyekkel a kormány is egyetért, hogy szeretnénk magasabb fizetést adni, ennek megfelelően tervezzük a következő éveket. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Szerintem jobban járnak a tanárok, ha polgári kormánya lesz és marad az országnak, mint ha a baloldali kormány jut hatalomra, de egy biztos, hogy négyötöde a tanároknak legutóbb sem élt a sztrájklehetőséggel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra adom meg a szót Arató Gergely képviselő úrnak.
Mindenesetre köszönöm, hogy államtitkár kollégáival szemben ön legalább a kérdésre érdemben válaszolt, még ha a válasza felháborító és elfogadhatatlan is. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Merthogy az a helyzet ugyanis, miniszter úr, hogy önök egy alapjogot korlátoznak rendeletben. Azért mondta ki utólag a sztrájk jogellenességét a bíróság, mert önök addig húzták az időt, amíg nem születhettek meg a szükséges ítéletek idejében. [[17.20]] Az önök kormánya, igen. Nem tárgyaltak, valamint különböző jogi trükkökkel húzták az időt. És nem válaszolt a leglényegesebb kérdésre, arra, hogy mikor lesz jobb a pedagógusok helyzete. Én válaszolok ön helyett: akkor, ha egy olyan kormány lesz, amelyik komolyan veszi és partnerként kezeli a pedagógusokat és a pedagógusok szakszervezeteit. De ez nem az önök kormánya lesz, hanem az április 3-a után felálló új, demokratikus kormány.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszter urat is.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet az, hogy a sztrájkjog, mint ahogy az alkotmányban biztosított jogok nagy többsége, szinte mindegyike, nem korlátlan és nem is korlátozhatatlan jog, ezért éppen az ön által is említett bírósági döntés, amely a korábbi pedagógussztrájk jogellenességét megállapította, mondta ki, hogy ezeket a kereteket a kormánynak kell meghatároznia vagy az Országgyűlésnek kell meghatároznia… [[Arató Gergely: Az Országgyűlésnek kell meghatároznia.]] , az attól függ, a lényeg, hogy jogi keretek között kell meghatározni. Mi ezt megtettük, szerintem ezek a szabályok megfelelnek annak a jogos igénynek, hogy semmiféleképpen ne a szülőket és ne a diákokat büntessék a pedagógusok. Arra a kérdésre, hogy mikor lesz jobb a pedagógusoknak: biztosan akkor, ha polgári kormánya van Magyarországnak és lesz Magyarországnak. Mi nem vettünk el egyhavi bért a pedagógusoktól [[Arató Gergely: Nem is adtatok 50 százalékot.]] mint ahogy önök elvettek, és egyébként csak 2013 és ’17 között szemben azzal, amit ön állít 50 százalékos béremelés volt, ahogy minden gazdasági nehézség közepette az elmúlt két évben is volt 20 százalékos béremelés. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Elfogadjuk, hogy ez kevés, a pedagógusok ahhoz képest, hogy az ország [[Az elnök ismét csenget.]] [[Az elnök ismét csenget.]] a fizetések tekintetében mekkorát lépett előre, még fizetésemelést érdemelnek, ezért is tettünk ígéretet arra, hogy az európai uniós forrásokból (Az elnök ismét csenget.) háromszor 10 százalékos pedagógusbér-emelést fogunk biztosítani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt és Hohn Krisztina, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjáke a válaszadásra feljogosított miniszter urat. [[Soltész Miklós: Megvárja a miniszter urat.]]
Persze. Dehogy várjuk meg! Természetesen elfogadom a válaszadót.
Akkor megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Egyébként, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ugye, emlékeznek, hogy önök nyújtották be a szájzártörvényt? Ezt ne csak velünk szemben alkalmazzák, hanem saját magukkal szemben is jó lenne. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kampány van, mindenki tudja, és április 3-án majd a választók véleményt mondanak a munkánkról, az önök munkájáról, mindannyiunk munkájáról, a kormány munkájáról is. Szerintem nagyon fontos az, hogy nemcsak a szavazófülkében mondanak véleményt, hanem az utcákon, a beszélgetések során, a különböző fórumokon is. Éppen ezért bármilyen összetételű is lesz majd a következő kormány, a következő parlament, bárkik is ülnek majd itt, nyomatékosan kérem őket, a jövőbe is üzenve, hogy figyeljenek oda a budapesti agglomeráció problémáira egy kicsit jobban. Kérem önöket, figyeljenek oda arra, hogy Nagytarcsán legyen végre mindenhol egészséges ivóvíz; hogy épüljön már meg végre az a gödöllői elkerülő út, amely már 12 éve várat magára; és hogy egyáltalán azt a fajta agglomerációs túlnépesedést segítsük, segítsük azzal, hogy tegyünk olyan intézkedéseket, amelyek csökkentik majd az ott áthaladó forgalmat, akár elkerülő úttal, mint ahogy az előbb mondtam. Több települést is érint az, hogy nem bírja el a szennyvízrendszer a sok lakót, ezzel kapcsolatban is cselekedetekre van szükség. De felsorolhatnám az agglomeráció jó néhány települését, nemcsak ebből a körzetből, hanem máshonnan is. Ezek az emberek megoldásokat várnak, ezek az emberek képviselőiken keresztül is akár, de bármilyen más fórumokon, akár a polgármestereken keresztül is kéréseket fogalmaznak meg, jogos kéréseket, olyan kéréseket, amelyeket szem előtt tartva kell döntéseket hozni, törvényeket alkotni, pályázati kiírásokat megtenni. És én kérem a következő parlamentet, hogy ezekre nyomatékosan figyeljenek oda, mert lassan élhetetlenek lesznek az agglomerációs települések. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon röviden tudok válaszolni, mert mindazzal, amit ön elmondott, maximálisan egyetértek. Tehát a helyzet az, hogy ha megnézzük Pest megyében a lélekszám alakulását, akkor azt látjuk, hogy a korábbi falusias kistelepülésekből vagy akár falvakból ma már városi méretet öltő nagy települések lettek, ennek ezer problémájával. Szerintem sokat tudtunk tenni annak érdekében a mögöttünk hagyott években, hogy különösen az óvodák és bölcsődék, az óvodai és bölcsődei férőhelyek bővítése megtörténjen. Pest megyére e tekintetben külön is figyeltünk, bár az egész országban is szerintem tiszteletreméltó eredményt tudtunk elérni. Kétségkívül az iskolák bővítésére is szükség van, sehol nincs olyan nagyságrendű iskolásgyermekszám-növekedés, mint Pest megyében. És az is nagyon fontos, hogy azok a fejlesztési források, amelyek rendelkezésre állnak, segítsék azt, hogy az agglomerációból Budapestre való bejutás a lehető leggyorsabb, legkényelmesebb, ha úgy tetszik, szempontként az sem lényegtelen, hogy legkörnyezetbarátabb legyen. Ennek érdekében egy nagyon fontos döntést hoztunk meg, ez pedig az, hogy Pest megyét leválasztottuk Budapestről mint fejlesztési körzetet. Pest megye eddig elszenvedte azt, hogy Budapest GDP-erejéből adódóan alig számíthatott európai uniós pénzekre az uniós szabályok szerint, hiszen a budapesti GDP 151 százaléka az európai uniós átlagnak; azzal, hogy Pest megyét leválasztottuk, Pest megyének a következő hétéves időszakban európai uniós források nyíltak meg. Ezeket kell jól felhasználni. És egyetértek azzal, hogy nekünk április 3-án és azt követően az a feladatunk, hogy a népakaratot elfogadjuk, a vesztes gratuláljon a győztesnek, és utána e keretek között, Pest megye számára sokkal kedvezőbb keretek között tudjuk jól felhasználni a nemzeti forrásokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és az Európai Unióból bennünket megillető forrásokat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a választ. Nagyon fontos azonban, hogy nemcsak a Pest megyei települések fejlesztésével vagy problémáikon való segítéssel lehet orvosolni a helyzetet, hanem a vidék élhetőbbé tételével is. Tehát hogy ne érezze azt egyik leszakadó térségben élő sem, hogy el kell költöznie ahhoz Pest megyébe, hogy jobb életminőségben tudjon élni, esetleg többet tudjon keresni, vagy adott esetben több munkahelyet találjon. Nagyon fontos, hogy a leszakadó térségeket sokkal intenzívebben kell fejleszteni, és sokkal jobban oda kell rájuk is figyelni, hiszen a vidéknek élhetőnek kell maradni, nem lehet hagyni, hogy elnéptelenedjenek adott esetben falvak, és elköltözzenek olyan megyékbe, amelyek már így is túlzsúfoltak, olyan körzetekbe, amelyek már így is nagyon túlzsúfoltak. Tehát ez a másik része, ami szerintem nagyon fontos. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválaszra van lehetősége miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Teljesen egyetértünk abban, hogy mindenféleképpen sokat kell tenni annak érdekében, hogy a vidéki életmód semmilyen tekintetben ne jelentse azt, hogy a közszolgáltatások rosszabb minőségben érhetők el. Képviselő asszony felszólalása is ennek fontosságára utalt. Szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy a mögöttünk hagyott három évben, 2019 óta 1200 kistelepülésen állt meg a lélekszámcsökkenés, ami nyilvánvalóan a „Magyar falu” program következménye. Tehát nem gondolom azt, hogy a kormány ne követne el hibákat vagy mindent tökéletesen tenne, de hogy a magyar falvakban olyan fejlesztések sorozata valósult meg tudom, hogy ennek a képviselő asszony is aktív résztvevője volt, és konstruktív volt az együttműködés e tekintetben a kormánnyal , amelyekre évek vagy akár évtizedek óta vártak a települések. A „Magyar falu” programot is minden körülmények között folytatni szeretnénk. A cél az, hogy valóban a vidéki életmód [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] lehessen minden értelemben ugyanolyan színvonalas, mint amilyen szolgáltatásokkal ma egy nagyvárosban való lét jár együtt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Mellár Tamás képviselő urat illeti a szó. [[17.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Pár nappal ezelőtt 400 forintot kellett adni egy euróért. A februári infláció 8,3 százalék volt, az élelmiszerek ennél magasabb, 10-15 százalékos mértékben emelkedtek. A szakértők szerint még nem értük el az infláció csúcsát, az valahol 9 és 10 százalék környékén lesz majd a következő hónapokban. A költségvetésünk februárra elköltötte az éves hiánynak majdnem a felét. Mindeközben az egy főre jutó fogyasztásban az Európai Unióban az utolsó előtti helyen állunk, egyedül Bulgária az, amelyik mögöttünk van. Tessék mondani, ez a Varga miniszter úr által megálmodott fideszes válságkezelési program, vagy lesz még ennél rosszabb is? Önök az elmúlt 12 esztendőben óriási mennyiségű európai uniós pénzt használtak föl, ennek nagyságrendjét azzal lehetne a legjobban érzékeltetni, hogy arányaiban ez kétszer akkora, mint a második világháború utáni Marshall-segély. És ehhez képest egyébként egy olyan extenzív gazdasági növekedést produkáltak, amely egy gyenge, sérülékeny gazdaságot produkált, egy lufigazdaságot, ami a válság idején kipukkadt. Miért mondom ezt? Hát, tessék megnézni, az elmúlt napokban a térségünkben a legnagyobb mértékben a forint romlott. Ennél jobban csak az orosz rubel romlott. Aztán a legjelentősebben a tőzsdeindex Magyarországon, a budapesti tőzsdeindex romlott a térségben, ennél rosszabb mértékben az orosz tőzsdeindex romlott. Úgy tűnik egyébként, hogy a nemzetközi befektetők pontosan tudják, hogy Putyinnak ki is a stratégiai szövetségese, mert így árazták be, és természetesen az infláció is az egyik legmagasabb nálunk. Ezért azt szeretném kérdezni, hogy vane a kormánynak komolyan vehető antiinflációs politikája, és ha van, akkor ezt miért titkolja, miért nem vezeti be, mert abszolút ideje lenne ennek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön is tudja, hogy a magyar gazdaság kicsi és nyitott, és mindenre, ami a nemzetközi piacon vagy a világban történik, gyorsan reagál és nagy egymásutánban. Ez jellemzi a kis, nyitott gazdaságokat. Ilyen helyzetben mindig jó döntést kell hozni a befektetőknek, mert ha elhibázzák a döntést, akkor esetleg komoly veszteséget szenvednek. Én azt gondolom, hogy úgy, ahogy más országok, az egész világ küzd az árfolyamproblémával, az inflációs problémával, természetesen Magyarország is ezek közé tartozik. Azt hiszem, hogy ezzel a háborús helyzettel teljesen kijön az egyik oldalon egy felelős intézkedéssorozat és gazdaságpolitika, ez a kormányé, a másik oldalon pedig egy felelőtlen gondolkodás. [[Tordai Bence közbeszól.]] [[Tordai Bence közbeszól.]] Lehet ezen nevetni, csak képzelje el, ha Márki-Zay Péter lenne Magyarország miniszterelnöke, és már, ugye, végrehajtaná azt, amit mondott, hogy katonákat és fegyvereket küld Ukrajnába, akkor vajon Magyarországon most arról beszélnénk, hogy hány százalék az infláció? Arról beszélnénk, hogy sajnos meg kell küzdenünk a jelentős árfolyamváltozással? Vagy arról beszélnénk, hogy egyébként (Tordai Bence közbeszól.) sorban állnak a benzinkutakon ez igaz , és mindenkit ki tudnak szolgálni? Nem beszélnénk arról. A kutak zárva lennének, az emberek félelemben lennének és bizonytalanságban. Ez a különbség, ez a mai magyar helyzet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót Mellár Tamás képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egyetértek Tállai államtitkár úrral abban, hogy valóban, Magyarország kis, nyitott ország, ez kétségkívül így van, de Csehország is kis, nyitott ország és Románia is kis, nyitott ország, tehát ez az érvelés ide most nem jön, és őket nem érintette ilyen erőteljesen ez a válság. Szóval, az infláció Magyarországon már nem hónapok, hanem évek óta magas és az egyik legmagasabb, és ehhez képest önök mégsem vezettek be egy antiinflációs gazdaságpolitikát. Önök egy túlfűtött gazdaságot működtettek mindeddig, és most már egyébként abszolút szükséges lenne az, hogy nemcsak egy antiinflációs politikát kellene elindítani önöknek, hanem egy általános válságkezelő programot, egy olyan válságkezelő programot, amely mind a monetáris, mind a fiskális politikára is egyértelműen fókuszálna. És ezt próbáltam megkérdezni öntől, hogy vajon, ha van ilyen politika, akkor miért nem kezdték már el ezt alkalmazni. Kérem, próbáljon esetleg erre is válaszolni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nehéz az ön gondolkodását megérteni, hiszen a mai napon nem szavazta meg azt a politikai nyilatkozatot, ami elítéli a háborút, és kéri, hogy lehetőség szerint az minél hamarabb fejeződjön be; tartózkodott. Ami pedig az inflációt illeti, ebben sincs igaza, hiszen azért nem Magyarországon a legnagyobb az infláció, legalább négy ilyen ország van, abból kettő, Litvánia és Észtország már 10 százalék fölötti inflációval rendelkezik, és egyébként Szlovákiában is 8 százalék fölött van, Luxemburg, Spanyolország, Hollandia és Szlovéniában pedig 7 százalék, ami azonos kategória a magyarországival. Ezekben az országokban viszont nem voltak olyan intézkedések, mint Magyarországon. De hadd térjek vissza az önök gondolkodására: párttársa azt kérte, hogy zárják el a gázcsapokat, hogy ne kapjon Magyarország gázt. Tudja, hogy az mit jelentene? Leállna a teljes magyar gazdaság és az ipar, az emberek nem tudnák a lakásukat melegíteni és fűteni. Erről kell itt vitatkozni. [[Az elnök csenget.]] Nem arról, hogy most az infláció egy tizeddel több vagy két tizeddel több, hanem arról, hogy mi az önök gondolkodása a válság kezeléséről, és mi a kormány gondolkodása, és ez alapvetően eltér. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A Városháza-botrányt szőnyeg alá söprő baloldalnak mi van még a számláján?” címmel. Öné a szó, Budai Gyula képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Sajtóinformációk szerint Horváth Csaba, Zugló MSZP-s polgármestere három alkalommal 3-4 millió forint vesztegetési pénzt vett át egy Kálvin téri kávézóban a kerületi parkolási tendert megnyerő cég képviselőjétől. Időközben kiderült az is, hogy Horváth Csaba polgármester mellett Tóth Csaba, a kerület MSZP-s országgyűlési képviselője is több tíz millió forint vesztegetési pénzt vett át. A Legfőbb Ügyészség indítványára Tóth Csaba mentelmi jogát a Ház a mai napon felfüggesztette. A Központi Nyomozó Főügyészség előtt folyamatban levő nyomozás során megalapozott gyanú merült fel arra, hogy Tóth Csaba országgyűlési képviselő 2016-ban Horváth Csabával, aki Zugló jelenlegi polgármestere, Zuglóban a tervezett fizető parkolási rendszer üzemeltetésére keresett egy gazdasági társaságot, amelytől a nyereség felére tartottak igényt. Mikor azt hinnénk, hogy vége van a baloldali korrupciónak, mégis megdöbbenünk, hogy sajtóinformációk szerint Fuzik Zsolt nemcsak Horváth Csabával és Tóth Csabával volt kapcsolatban, hanem Baja Ferenc, a Horn-kormány volt minisztere is felkereste Fuzik Zsoltot azzal, hogy a BKV informatikai rendszerére vonatkozó szerződés fennmaradása érdekében fizessen ki részére 30 millió forintot. Szintén sajtóértesülések szerint Molnár Zsolt MSZP-s országgyűlési képviselő sem maradt ki az üzletből, hiszen neki további 40 millió forintot adott át Fuzik Zsolt az V. kerületi Olimpia parkban, hogy a szerződés fennmaradjon. A zuglói parkolási szerződést 2016-ban Karácsony Gergely írta alá. A főpolgármester még 2019-ben az önkormányzati választások előtt azt mondta Horváth Csabáról, hogy szerinte neki legalább van annyi esze, hogy tudja, hogy mi az, amiért börtönbe lehet menni. Tisztelt Miniszter Úr! Kérdezem, hogy a Városháza-botrányt szőnyeg alá söprő baloldali többségnek mi van még a számláján. Köszönöm megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt látjuk, hogy bár a baloldal a kormányzás lehetőségét régen elvesztette, de nem csupán a 2002-2010 közötti időszakot jellemezte folyamatos korrupciós botrányok tömkelege, hanem azoknál az önkormányzatoknál, ahol a baloldal 2019-ben vagy akár korábban hatalomra jutott, újra és újra korrupciós ügyek merülnek fel. [[17.40]] És itt egy 2014-ben megválasztott zuglói vezetés, történetesen Karácsony Gergely polgármestersége időszakában történt ügyről van szó, ez képezi most már egy gyanúsítás tárgyát, az ügyészség álláspontja világos. Látjuk azt, hogy több alkalommal jelentős összegeket fogadtak el szocialista politikusok, olyan vesztegetési pénzeket, amelyek egy egész korrupciós rendszernek a működését feltételezik. Sajnos, a baloldal semmit nem tanult, és semmit nem felejtett ahhoz képest, amit 2002-2010 között ebben az országban a kormányzati hatalom birtokában tett és elkövetett, és sajnos, hogyha a fővárosnak, Budapestnek megnézzük az elmúlt években az ügyeit, a 2019 óta, Karácsony Gergely főpolgármestersége alatt történt ügyeket, akkor is joggal mondhatjuk, hogy a korrupció reneszánszát éli a fővárosban. Korábban, Tarlós István időszakában senki nem vitatta, hogy a főpolgármester tisztességes, és semmilyen korrupciós vád föl sem merült a fővárossal kapcsolatosan, most ugyanakkor Bajnai Gordon volt miniszterelnök egyik megszólalásából tudjuk, hogy a hat párt mindegyikének igényét ki kell elégíteni, hogy egy jutalékos rendszer működik a fővárosban. Úgy gondolom, hogy ez az, amitől természetesen az önkormányzatokat, a fővárost, de ha már ezt nem tudtuk ezt majd 2024-ben lehet kijavítani , de az országot mindenféleképpen távol kell tartani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Akkor lássuk a Márki-Zay Péter-féle tiszták koalícióját! Czeglédy Csaba ellen egy 6,5 milliárdos költségvetési csalás folyik. Ő Szombathely DK-s jelöltje. Aztán itt van rögtön a Városháza eladása, a fővárosi ingatlanmutyik, és egy újabb XVI. kerületi ingatlanbotrány: az MSZP XVI. kerületi székházának az eladása. Aztán itt van a momentumos Cseh Katalin, közel ötmilliárdos európai uniós forrás lenyúlása. Aztán megérkeztünk a zuglói parkolási botrányhoz, ahol a kerület polgármestere és országgyűlési képviselője érintett. A BKV informatikai beszerzése tekintetében pedig Baja Ferenc 30 millió forint kenőpénzt vett át, míg Molnár Zsolt, az MSZP pártigazgatója 40 millió forint kenőpénzt vett át. Hát, tisztelt Ház, így néz ki a Márki-Zay Péter-féle tiszták koalíciója. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Budai Gyula képviselő úr. Viszonválaszra adom meg a lehetőséget a miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Valóban azt látjuk, hogy a módszerek nem változtak, de legyünk őszinték, ez nem csoda, mert az emberek sem változtak, tehát ahogy Gyurcsány Ferenc kormányzását a korrupció, az ország tönkretétele és az államcsőd jellemezte, úgy most is ugyanazok a személyek a meghatározóak a baloldalon, és ők akarják újra visszaszerezni a hatalmat. Senki nem vitatja, még egyébként maga a baloldal sem, hogy ma a legerősebb párt a baloldali pártszövetségben Gyurcsány Ferenc pártja, ebben a pártban továbbra is az az egyszemélyi hatalom érvényesül, amely Gyurcsány Ferencet kormányzása időszakában is jellemezte, és amelyet lehetne jóra és rosszra fordítani egyaránt. De az ő esetében ezt jóra fordítani nem sikerült, és a korrupciós ügyekből sem kevesebb, hanem sokkal inkább több van ahhoz képest, hogy ma közhatalmat milyen kevés helyen gyakorolnak baloldali politikusok. Ez is arra figyelmeztet bennünket, hogy semmiféleképpen nem hátra kell nézni és hátrafordulni, hanem előre haladni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Látszatintézkedések helyett adócsökkentés a megoldás.” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Gulyás Gergely miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat [[Dudás Róbert bólint.]] de már int is, hogy igen, elfogadja a válaszadó személyét. Ezért Dudás Róbert képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Az elmúlt egy, közel másfél évtizedben mást sem hallhattunk, csak azt, hogy a magyar gazdaság erős, sőt, olyannyira erős, hogy egyébként hamarosan nemhogy utolérjük, hanem még le is körözzük Ausztriát, sőt az egész Nyugatot. Azzal kellett hogy szembesüljünk az elmúlt napokban, az elmúlt hetekben hiszen kialakult egy sajnálatos háborús helyzet a szomszéd országban, Ukrajna területén , hogy az első igazi nyomásra, ami érte a magyar gazdaságot, arra az össze is omlott. Beszélhetünk itt az euró árfolyamáról, de ne csak az euróval összehasonlított árfolyamról, hanem beszélhetünk egyébként a svájci frankról, a dollárról, de azt is meg kell hogy említsük, hogy a keleti országok valutáihoz, pénznemeihez képest is rontott a magyar forint. Akadozik az üzemanyag-ellátás, és sosem látott mértékben nőnek az infláció mellett még az árak is. Én először fél évvel ezelőtt javasoltam miniszterelnök úrnak, hogy az üzemanyagok áfáját csökkenteni kell. Önök háromszor szavazták le. Benyújtottuk az Országgyűlés elé, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját úgy, mint a szomszédos országokban, sőt például Lengyelország tekintetében nemhogy korlátozták volna az alapvető élelmiszerek áfáját, hanem el is engedték; tehát nemcsak hogy lejjebb vették volna, hanem teljes mértékben el is engedték. Önök elutasították. Kérvényeztük azt határozati javaslat formájában, hogy a tűzifa áfáját csökkentsük 27 százalékról 5 százalékra. A Gazdasági bizottság ezt a javaslatunkat azzal az indokkal utasította el, hogy ennek nincs aktualitása. Hát, de könyörgöm, ha nincs aktualitása ennek, akkor most minek?! Hát, egekben az árak, egekben az infláció, egekben lesznek már most is, de még lesznek a földgázárak; egyre inkább nagyobb szükség van az árak csökkentésére. Miniszter úr, azzal a tiszteletteljes kéréssel fordulok önhöz, önön keresztül a kormányhoz, hogy ezen területeken az adócsökkentést azonnal vezessék be, mert ez minden magyar embernek elemi érdeke.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Van önöknek, a baloldalnak egy miniszterelnök-jelöltje. Ő ellenzi a rezsiárak csökkentését, azt a rezsistopot, ami hozzájárul ahhoz, hogy Magyarországon az infláció még mindig nem tartozik a legmagasabbak közé. Ellenezte az egyes alapvető élelmiszerekre bevezetett árstopot, ellenzi a minimálbért, és ellenezte a benzinárstopot. Önök szerint, hogyha ezek az intézkedések ma nem lennének hatályban, mennyi lenne az infláció? Másrészt, képviselőtársam, én azt elfogadom, hogy önök vidéki fórumokon a válaszadás esélye nélkül olyan állításokat is megfogalmaznak, amelyek nagyon távol állnak a valóságtól, de legalább az Országgyűlésben ezt ne tegyék! Valóban, az infláció a világon mindenhol megnőtt. Európában is mindenhol megnőtt, mert a közvetlen szomszédságunkban van egy háború, és önmagában már a koronavírus-járványból való kilábalás is inflációnövelő hatással jár. A magyar fogyasztói árak 2022 februárjában 8,3 százalékkal nőttek. A korábbi évek mérsékelt inflációja, a 2021 előtti mérsékelt infláció időszaka véget ért. De Litvániában ugyanez ugyanebben a hónapban csak annyit, erre szeretnék hivatkozni és Mellár képviselőtársamnak is, aki azóta eltávozott, a figyelmébe ajánlani , 13,9 százalékos infláció volt, Észtországban 12,4 százalékos infláció, Belgiumban 9,6 százalékos, Lettországban 8,6; Csehországban januári adat áll még csak rendelkezésünkre, már az is 8,8 volt, lényegesen több, mint a magyar, Lengyelországban 8,7. Mindenhol magasabb volt az infláció, képviselőtársam, mindezekben az országokban, egész egyszerűen azért, mert mi bevezettük azokat az árstopokat, amelyeknek köszönhetően néhány területen mérsékelni tudjuk az árakat, aminek köszönhetően a legalacsonyabb gázárat, a második legalacsonyabb energiaárat és a legalacsonyabb benzinárat fizetik ma Magyarországon a magyar állampolgárok. Nem magyarok is próbálnak ezzel visszaélni. Természetesen ott, ahol segíteni kell, az adócsökkentés egy lehetőség, ezt folyamatosan vizsgáljuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A jövedéki adó mértéke sajnálatos módon már most az Európai Unió által megállapított lehetséges legalacsonyabb mérték alatt van. Igyekszünk még tenni ebben az ügyben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter úr, múlt héten kaptam meg Dömötör államtitkártól azt a választ, amiben én miniszterelnök urat kérdeztem, hogy mikor óhajtanak adót csökkenteni. Ebből kiolvasható, hogy nem szerepel a terveik között. Ezt csak úgy jelzem. Ön megemlítette, hogy egész Európa-szerte az infláció mértéke mely országokban mekkora; Magyarország tekintetében 8,3 mert azért koncentráljunk Magyarországra a magyar Országgyűlésben. Ha lemegy vidékre, és megkérdezi az embereket, hogy 8,3 százaléknak érzike az inflációt, azt fogják mondani, hogy nem, hanem 25-30-40 százaléknak. [[17.50]] Ennyivel nőttek az élelmiszerárak. Miniszter úr, az sem tartható fenn, hogy bár a MOL vezérigazgatója azt mondta, hogy hétvégén is lesz majd még üzemanyag, hát, ezzel azért nem festett fel egy hosszú távú jövőt! Kígyózó sorok állnak úgy, hogy egyébként tegyük hozzá, hogy a szállítás akadozhat, a mezőgazdasági munkák akadozhatnak, a mezőgazdasági termelők számára egyébként a 480 forintos árbefagyasztás ráadásul még nem is érvényes, hanem a MOL-on keresztül a végfelhasználó irányába 100 forinttal drágábban tudják megvenni. Miniszterelnök úr [[Gulyás Gergely: Csak miniszter!]] ha ezeken a területeken nem lesz lépés, ha nem csökkentenek adót, ellátásbeli problémák lesznek, és ezt minden ember a saját bőrén fogja érezni. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársam! Még egyszer mondom, hogy a jövedékiadó-szint ma is az Európai Unió által meghatározott legalacsonyabb jövedékiadó-mérték alatt van, de természetesen szükség esetén készek vagyunk ennek a további csökkentésére. Ami a benzinárat illeti, Európában a legolcsóbb a benzinár. Sajnos sokan keltenek rémhíreket ez egyébként bűncselekmény , és miután ezzel sok helyen sikerült elérni azt, hogy mindenki a benzinkutakhoz rohan, még ha nem lenne a szomszédunkban egy háború, így is átmenetileg vannak ellátási nehézségek. De a lényeg, és ez a legfontosabb, hogy annak köszönhetően, hogy míg az önök szövetségesei voltak olyan kedvesek és eladták a MOL-t az oroszoknak, mi meg visszavásároltuk, ma a MOL a százhalombattai finomítóállomáson keresztül a magyar havi igénynek megfelelő gázolajat és benzint, tehát üzemanyagot képes előállítani. Ennek köszönhetően ma az ellátásbiztonság garantált. Lehetnek helyenként részben a hisztéria hatására, részben a külföldi üzleti benzinturizmus hatására nehézségek, de hosszú távon semmilyen probléma nem lesz, és rövid távon is azon vagyunk, hogy ezt a kérdést megoldjuk, orvosoljuk megnyugtató módon. Ha nem lennének azok az árstopok, amelyeket az önök miniszterelnök-jelöltje nem támogat, lényegesen magasabb lenne az infláció. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mi történne a magyar családok energiaellátásával, ha a baloldal kerülne hatalomra?” címmel. A miniszter úr a távolléte miatt Schanda Tamás államtitkár urat jogosította fel a válaszra. Jelzi képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, Nacsa Lőrinc képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldal felelőtlen mondataival nap mint nap olajat önt a tűzre, élezi az így is nehéz helyzetet. Katonákat és fegyvereket küldenének Ukrajnába, pedig a magyar érdek egyértelmű, nem hagyjuk, hogy bárki is belesodorjon bennünket a háborúba, nekünk a magyar emberek biztonsága az első. Ugyanakkor a baloldal elképesztő és veszélyes javaslatokkal állt elő az energia területén is. Ők a magyar emberekkel fizettetnék meg a háború árát. Hevesen, agresszívan reagálnak és kiabálnak, amikor most nyugalomra és tapasztalatra van szükség. A baloldal újabb felelőtlen javaslatai is megérkeztek: elzárnák az orosz gázt, és leállítanák a paksi beruházásokat, felmondanák a Roszatommal a szerződést. Gyurcsány és Márki-Zay terve, amit itthon és Brüsszelben is képviselnek, elviselhetetlenül nagy pluszköltséget rakna a magyar családokra és a magyar vállalkozásokra. Ki kell mondani, hogy a szankciók kiterjesztése az energiaszektorra aránytalanul nagy terhet jelentene az emberek számára. Tegyük tisztába! Európában 2022 februárjában is Budapesten volt a legalacsonyabb a földgáz átlagára, az áramért pedig a második legkedvezőbb árat fizették a háztartások. Ezeket az eredményeket meg kell védeni. Legyen világos: a paksi áram nélkül négyszeresére nőne a családok által fizetendő villamos energia ára, az orosz gázszerződés és szállítás nélkül pedig átlagosan havi 26 ezer forinttal nőne a gázszámla. Súlyos pénzek ezek, és ezt a pluszköltséget a baloldal minden gond nélkül ráterhelné a magyar emberekre. Ne hagyjuk, hogy a baloldal az emberekkel fizettesse meg a háború árát! Ezért kérdezem a tisztelt államtitkár urat, mi történne a magyar családok energiaellátásával, ha a baloldal kerülne hatalomra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban nem engedhetjük meg, hogy a szomszédunkban dúló háború árát a magyar emberekkel fizettessék meg, márpedig erről szólnak a baloldal javaslatai. A baloldal javaslatai ugyanis nemcsak Magyarország biztonságát veszélyeztetik, de a magyar lakosságnak, a magyar állampolgároknak az áram- és gázellátását is folyamatosan veszélybe sodorják. A baloldal ugyanis azt követeli, amit ön is említett, hogy a szankciók terjedjenek ki az energiaszektorra is. Aki pedig a szankciókat ki akarja terjeszteni az energiaszektorra, aki a gáz elzárásával fenyegetőzik, az gyengíti a magyar gazdaságot, és egyébként gyengíti a magyar forintot is. Magyarországra a kőolaj és a földgáz nagyrészt Oroszországból érkezik, a magyar családok 90 százaléka pedig földgázzal fűt. Ezek tények, ezek faktumok. A baloldal több alkalommal is követelte a gázcsap elzárását felelőtlen módon és a szankcióknak pedig az energiaszektorra való kiterjesztését, miközben az a helyzet, hogy azzal tudnának a legtöbbet segíteni, nem pedig ártani Magyarországnak, a forintnak, a magyar gazdaságnak, hogyha abbahagynák a baloldalon az összevissza beszédet. A baloldal követelései, a gáz elzárása, a Paks I. és a Paks II. projekt leállítása veszélyezteti a magyar családok és vállalatok energiaellátását, és drasztikusan megemelné a villany és a gáz árát, a magyar családok jelenleg mintegy 92 ezer forintos rezsiköltsége több mint 350 ezer forintra emelkedne. Ez a baloldal terve. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a választ, államtitkár úr. A napokban a szocialisták egyik csúcs brüsszeli bürokratája, Timmermans biztos azt nyilatkozta, hogy akkor lehet leállítani az orosz gázszerződést, hogyha az emberek kevesebb gázt használnak, és kevesebbet fűtenek. Honnan csengenek olyan ismerősen ezek a mondatok? Hát, Márki-Zay Péter, az önök miniszterelnök-jelöltje mondta ugyanezt a rezsicsökkentésről, hogy hogyne lehetne rezsit csökkenteni, kevesebbet kell fűteni, kevesebb gázt kell használni. Tehát Timmermans szocialista biztos és az önök miniszterelnök-jelöltje pontosan ugyanazt mondja, pontosan ugyanazokat a brüsszeli szankciókat hajtanák végre, és ha önökön múlna, akkor négyszeresére emelkednének a magyar családok energiaköltségei. Én azt gondolom, hogy veszélyes és felelőtlen javaslatok ezek. Most nyugalomra van szükség, most szilárd tapasztalatra van szükség, döntéshozatalra van szükség, és nem pedig arra a kapkodásra, arra a felelőtlenségre, arra a magyarok veszélyeztetésére játszó politikára, amit önök képviselnek, ezért kérjük önöket, hogy hagyjanak fel a felelőtlen nyilatkozatokkal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Schanda államtitkár úrnak is.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a baloldal és különösen a baloldal miniszterelnök-jelöltje folyamatosan azt hangsúlyozza, hogy ostobaságnak tartja a rezsicsökkentést, ostobaságnak tartja a rezsistopot, ahogyan egyébként a 13. havi nyugdíjat vagy akár az élelmiszerárstopot is. Ettől meg kell védenünk a magyar embereket, hiszen nem akarjuk, hogy visszafelé haladjunk az időben, ugyanott folytatná a baloldal, ahogy a bukott kormányzása alatt is. Ki is mondják, a baloldal miniszterelnök-jelöltje ki is mondja: nekünk nem az a célunk, hogy megállítsuk a határon a világpiaci árakat. Ettől kell megvédenünk a magyar embereket, ettől a baloldali politikától. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a kérdések témakörének napirendjére. Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kívánt feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Hogyan kíván segíteni a kormány az építőipari vállalkozásoknak?” címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó. [[18.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az infláció, a nemzetközi gazdasági hatások és a kormányzati politika tétlenségének következtében óriási mértékben elszabadultak az alapanyagárak az építőiparban. Sorra érkeznek a szerződésmódosítási kérelmek, uniós pályázatok esetében a ráemelési kérelmek, mert az eredetileg kalkulált költségekkel a kivitelezők már nem tudják garantálni a beruházások végrehajtását. Csak egy példa, államtitkár úr: a faanyagok ára 100 százalékkal emelkedett az elmúlt egy évben. A beruházásokat elnyerő cégek, vállalkozások tehát nagy bajban vannak, és úgy érzik, hogy önöktől hiába várnak segítséget. Ezért itt, a Parlament falai között én kívánok lenni a hangja a Jász-Nagykun-Szolnok megyei 4. számú választókerület bajban levő cégeinek, hogy támogatást kérjek, hátha meghallják önök is. Államtitkár úr, mondja meg, mit tehet egy cég, amely a tavalyi árakon nyerte el a beruházást! Ha szeretné tisztességesen elvégezni a munkát, akkor hitelt kell felvennie, vagy a tartalékait kell felélnie. Az is előfordulhat, hogy nem tudják tartani a pályázatban vállalt kötelezettségeket az elszabadult alapanyagárak miatt, ezért csökkentett műszaki tartalommal kénytelenek elvégezni az adott beruházást, ami nagyban rontja az eredetileg előirányzott minőséget, és nem is feltétlenül szabályos. Végső esetben levonulnak a munkaterületről, nehéz helyzetbe hozva ezáltal az önkormányzatot, az egyházat, mikor ki a megrendelő. Ezeket a nehéz körülményeket önök teremtették, miközben előremenetelést színlelve hátravetik ezt a szegmensét is a magyar társadalomnak. A vállalkozások joggal érezhetik úgy, hogy a kormány magukra hagyta mind a megrendelőket sok esetben ezek állami vagy önkormányzati intézmények , mind pedig a kivitelező vállalkozásokat. A kérdésem tehát, hogy milyen eszközökkel igyekszik a kormányzat megfékezni az építőipari alapanyagárak áremelkedését, továbbá hogyan kívánnak segíteni az ágazatban bajba jutott cégeknek. Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön úgy kéri számon a kormányt, hogy közben azt a baloldalt képviseli, amely tönkretette a magyar gazdaságot, azt a baloldalt, amely adóterhekkel és elvonásokkal sújtotta a gazdaságot és a családokat, és kilátástalan helyzetbe kergette a vállalkozásokat. Úgy beszél a vállalatok segítéséről, hogy baloldali politikusként a vírusválság elmúlt két évében semmit sem szavazott meg azok közül az intézkedések közül, amelyek segítették a magyar családokat, a magyar vállalatokat. Tavaly a kiemelt gazdasági ágak közé sorolt építésgazdaság valóban szállítási fennakadásokkal és ezek mentén nagymértékű árváltozással szembesült. Az egész világon ez volt a tendencia, nemcsak Európában, hanem az egész világon, ugyanis a pandémia alatt a globális ellátási láncok sérültek vagy megszakadtak, és a járvány enyhülésével a leállított vagy elhalasztott beruházások újraindultak, a piacot pedig sokkszerű kereslet érte, amely hiányt és áremelkedéseket is eredményezett. A tartós anyaghiányt, tisztelt képviselő úr, azonban a kormányzati intézkedések segítségével sikerült elkerülni, olyan intézkedésekkel, amelyeket önök nem támogattak baloldali politikusként, és amelyeket folyamatosan támadtak, ráadásul bizonyos termékkörök esetében az árakat is sikerült konszolidálni. Az építőipar az a szektor, ahol a vírusválság ellenére is élenjáró mértékben nőtt ráadásul Magyarországon a foglalkoztatás. Legyünk erre büszkék! A nemzeti polgári kormány pedig megbecsüli az építési vállalkozókat, és a továbbiakban is ezt fogjuk tenni, és minden segítséget megadunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] megvédjük az otthonteremtési támogatást önöktől is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Más tollával ékeskednek? Az állam az önkéntesekre és a civilekre támaszkodik ahelyett, hogy érdemben segítené a menekültek ellátását!” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány lépten-nyomon azt hirdeti, hogy mennyire segíti a menekülteket. Orbán Viktor azt mondta, idézem, hogy „Ukrajnából Magyarországra érkező menekült ember ellátatlanul nem marad”. Ehhez képest a valóság az, hogy bizony a kormány mások munkájával is dicsekszik, a menekülteket ugyanis döntő részben a civil és egyházi szervezetek, valamint önkéntesek segítik. Ma legalább a külügyminiszter úr erre is kitért. Ilyen a fideszes munkamegosztás: a civilek dolgoznak, az Orbán-kormány pedig az ő munkájukkal dicsekszik. De a legcinikusabb mégis az, hogy a Fidesz-kormány azoknak a civileknek a teljesítményét sajátítja ki, akiket putyini mintára évek óta üldöz. Mondjuk ki: a menekültek ellátása a legkevésbé az Orbán-kormány érdeme, inkább a civil társadalom emberségét dicséri. Ezek a civil szervezetek olyan jelentős infrastruktúrákat működtetnek, olyan óriási munkát végeznek, ami valósággal megszégyeníti az önfényező Fidesz-kormányt. Ha civil és egyházi szervezetek nem segítenék a menekülteket információkkal, tolmácsolással, élelemmel, fuvarozással és szállással, akkor ez az ország most nagy bajban lenne. Tegnapelőtt kint jártam a Nyugatiban, és személyesen győződtem meg arról, hogy bizony a civilek ott vannak. Nem nagyon láttam a kormány segítségét. Ez azonban egyáltalán nem maradhat így. Itt az ideje, hogy a Fidesz-kormány leszálljon a putyini propagandaexpresszről, és végre kivegye a részét az érdemi intézkedésekből. Az állami menekültellátást azonnal meg kell erősíteni, hiszen a becslések szerint még több százezer ember fog hazánkba érkezni. Bővíteni kell a szociális rendszert, különösen a gyermekvédelmet, hiszen több tízezer kiskorú érkezik. Államtitkár úr arról beszélt, hogy 130 gyermek ellátása megoldott. Ennél sokkal többen lesznek. Itt a lehetőség, hogy az orosz mintára született hazug plakátok és hazug népszavazás helyett tényleg tegyenek valamit a gyermekek védelméért, és végül is itt az ideje, hogy a Fidesz-kormány bocsánatot kérjen a civil szférától, amiért putyini mintára évek óta üldözi őket. Mindezek után kérdezném, miért nem nyújt több segítséget a kormány a menekülteknek, miért nem segítik a határ menti önkormányzatokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] és miért nem biztosítja az állam a határra és a pályaudvarokra érkezők ellátását. És végül: nem szégyellik magukat, hogy azoknak a civileknek a munkájával dicsekednek, akiket putyini mintára évek óta üldöznek? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönjük, képviselő asszony. A válaszadásra megadom a szót György István államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön állításával szemben nem a magyar kormány folytat gyűlöletkeltő kampányt. Épp ellenkezőleg: ön és az önökkel összefogó baloldali pártok folytatnak a magyar kormány ellen 12 éve szakadatlanul gyűlöletkeltő kampányt. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] Most is egy olyan kormány hatalomra juttatásán dolgoznak, akik egyszer már tönkretették Magyarországot, akik becsapták a magyar embereket és a Magyarországon élőket. A kormány a magyar emberekért, a Magyarországon élők boldogulásáért és a segítségre szorulókért dolgozik, elismerve, hogy a nemzet teljesítményét minden értelemben a magyar emberek és a Magyarországon élők és dolgozók teljesítménye határozza meg normál hétköznapokban, a járvány idején és a közeli háború minden negatív hatását nyögő időszak alatt is. A polgári kormány kormányzati teljesítménye és az ország boldogulásáért tett intézkedései, valamint az emberek teljesítménye azok, amik együtt lehetővé teszik, hogy a segíteni akaró és tudó emberek, a karitatív szervezetek, a civil szervezetek, az önkormányzatok, a polgári lakosság és az állami szervek teljesítménye összeadódhasson, most éppen az Ukrajnából menekülő segítségre szorulók érdekében. Az fáj önöknek, hogy az ország jól teljesít, a kormány jó munkát végez békeidőben és a járvány idején is, és most a háború elől menekülők fogadásával kapcsolatban is, továbbá összefogja és koordinálja a közös munkát, amit egyébként nagyfokú elismerésben részesít a külföld és az Európai Unió is. Tiszteljük és elismerjük, támogatjuk és megköszönjük az emberek segítőkészségét, összefogását és áldozatos munkáját, a karitatív szervezetek munkáját, tiszteljük és elismerjük és megköszönjük az önkormányzatok, a civil szervezetek és az állami alkalmazottak munkáját. Sok-sok milliárd forinttal támogatjuk évente például a karitatív és civil szervezeteket is, dolgozunk az önkormányzati erőfeszítések kompenzálásán is. A Nemzetközi Migrációs Szervezet delegációjának vezetője tegnapi, a magyar-ukrán határon tett látogatását követően így nyilatkozott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a hatóságok hibátlanul kezelik a helyzetet, illetve a civil szektor és magánszemélyek szenvedélyesen dolgoznak a menekültek érdekében. Tisztelt képviselő asszony, kérem, higgyen neki. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]] [[18.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Miért nem vonják vissza Putyin elnöktől a debreceni egyetem díszpolgári címét?” címmel. Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök jobban tudják, mint én, hogy 2017-ben kétszer is járt Putyin Magyarországon. Jobban tudják, hiszen önök azok, akik pincsikutyaként 12 éve Putyin minden lépését hűségesen követik. Augusztus 28-ai látogatása alkalmából pedig a Debreceni Egyetem Putyinnak adományozta a Civis Honoris Causa kitüntetést. Putyin elnök ezen a napon különben mindösszesen hat óra hosszát tartózkodott Magyarországon, és Debrecenbe, mint azt ön is tudja, a lábát nem tette be, az egyetem akkori és korábbi hallgatói pedig százával írták alá azt a petíciót, amely szerint Vlagyimir Putyin nem tiszteli sem a tényeket, sem az ellenvéleményeket, sem a demokráciát, ezért méltatlan az egyetem által neki szánt címre. S kizártnak tartom ennélfogva, hogy az egyetem szenátusa hirtelen ötlettől vezérelve és ne kormányzati nyomásra látta volna elengedhetetlennek a kitüntető cím odaítélését. Mármost egy európai háború kirobbantása semmivel sem tette az orosz elnököt méltóbbá a kitüntetésre, és nem meglepő, hogy az egyetem szolgalelkű szenátusa önhatalmúlag nem meri visszavonni. Az viszont már annál inkább, hogy önöknek miért nem sürgős legalább egy ilyen szimbolikus lépéssel javítani azon a katasztrofális nemzetközi megítélésen, amelyre Putyin ölebeként ezúttal az ukrajnai agresszióval kapcsolatban sikerült önöknek szert tenni. Kérem, államtitkár úr, válaszában ne hivatkozzék az egyetemi autonómiára, amelyre öt éve a cím megszavaztatásakor fittyet hánytak az egyetem vezetői, se az egyetem szabályzatára, miszerint az orosz elnök nem is vette át a kitüntetést, hiszen nem az a szégyen, hogy ő viseli ezt a címet, hanem az, hogy a szenátus egyáltalán megszavazta. S az Isten szerelmére kérem, azzal se védekezzék, hogy majd a soron következő rendes ülésen vonják vissza azt, amit az öt éve nyári szünetben rendkívüli szenátusi ülésen online módon szavaztattak meg. A lényegre válaszoljon, államtitkár úr: miért nem kínos önöknek, hogy egy háborús bűnökkel jogosan gyanúsítható személy viseli az önök közbenjárására neki ítélt kitüntetést? Várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm, Varga képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg, aki megkérte Schanda Tamás államtitkár urat, hogy a válaszát fogalmazza meg.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Javaslom, hogy olvassa át, talán újra, talán először, próbálja meg értelmezni, talán újra, talán először a Debreceni Egyetem által kiadott közleményt. Az elmúlt évek után nincs nagy elvárás bennem, hogy ön ezeket a közleményeket meg akarja és meg tudjae érteni, de most egy kísérletet teszek arra, hogy idézzek ebből a közleményből, amit március elején, az ön kérdésének feltétele előtt jó pár nappal adott ki az egyetem: „Akinek az oklevelét az egyetem nem adta át, az nem birtokosa a címnek, így nem jogosult annak viselésére. A szenátus soron következő rendes ülésén napirendjére tűzi a kitüntetés odaítéléséről szóló határozatának hatályon kívül helyezését is.” Tehát amíg itt ön álszent módon tiltakozik és felül a szokásos baloldali kamuvonatra, addig az az igazság, hogy önök, baloldali politikusok folyamatosan provokálnak. A baloldal katonákat és fegyvereket küldene a háborúba, amivel súlyosan veszélyeztetik nemcsak a kárpátaljai magyarokat, hanem Magyarországot is. Számunkra azonban Magyarország biztonsága az első. Mi önökkel szemben békét akarunk és a béke pártján állunk. Arra kérem önt, tisztelt képviselő úr, hogy ne támadja, hanem támogassa a Debreceni Egyetemet, legyen rá büszke, amely egyetem az összes többi egyetemünkhöz hasonlóan aktívan részt vesz a segítségnyújtásban, adományokat gyűjt, menekülteket fogad be és szállásol el, valamint orvosi segítséget nyújt. Önnel szemben valóban cselekednek. Szégyellje magát, képviselő úr! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan lesz mindenki számára egyenlően elérhető a teljeskörű egészségügyi ellátás?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Országszerte, így a Tápióvidéken is óriási a probléma az egészségügyi ellátásban. Egyre több szakorvos hiányzik, a települések jelentős részén nincs esti, éjszakai, hétvégi ügyelet, a közlekedési nehézségek miatt nagyon nehéz eljutni a szakrendelésekre, a kórházba, s mindez hátráltatja a diagnózisok felállítását, az ellátások időbeli megkezdését. A betöltetlen háziorvosi körzetek száma drasztikusan nő, például Pest 9. számú választókörzetében 13 646 ember számára csak helyettesítéssel van megoldva az ellátás. Az intézkedések ezekkel nem tartanak lépést, az ellátás színvonala hullámzó. 2021-ben a humán egészségügyet 7 ezer fős teljes foglalkoztatotti létszámcsökkentés jellemezte. Így Nagykátán például a helyi tüdőszűrés megszűnt, a betegeket Monorra irányítják. Ezek a tendenciák, a rendszer nem hatékony működése eredményezte a Fidesz-érára egyre inkább jellemző magánegészségügy térnyerését. Tehát ha valaki meg akar gyógyulni, akkor bizony mélyen a zsebébe kell nyúlnia, nem hálapénzért, hanem annál sokkal magasabb összegekért, például 3 millió forint egy csípőprotézisért vagy 1 millió forint egy szürkehályogműtétért. Államtitkár úr, hogyan tervezik megoldani az egészségügyben egyre nagyobb fennakadást okozó szakemberhiányt, hogyan csökkentik a várólistákat? Hogyan tervezik összehangolni a megyei, városi kórházak és járóbeteg-szakellátások működését, hogy mindenki a legközelebbi ellátóhelyen a legmagasabb ellátást kapja a lehető leghamarabbi határidővel, hogy ne kelljen saját pénzből borsos összegeket fizetni az egészségükért az embereknek? Várom érdemi válaszát.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az ön pontos tájékozottságát az egészségügy kapcsán jól mutatja, hogy a Facebookon posztolt egy képet, hogy milyen állapot van ma a magyar szociális intézményekben, és közben egy Moszkva melletti kórházból posztolt egy képet. Tehát önnek a képhamisítás, a kamuhír, hogy úgy mondjam, benne van a praxisában, bármit megtesz azért, hogy egy-két lájkot összegyűjtsön. De ha az egészségügy és az üzlet kapcsolatával kapcsolatban szeretne többet beszélni, akkor először forduljon a saját miniszterelnök-jelöltjéhez. Ön azt mondta, hogy ne kerüljön pénzbe az embereknek az egészségügy, miközben a saját miniszterelnök-jelöltje, akivel együtt kampányol, akivel együtt szerepel a plakátokon mindenhol a körzetében, azt mondja, hogy szomorú igazság, hogy minden üzlet, én nyugodtabb vagyok, ha az egészségügy üzlet, mint ha nem üzlet. Ön azt mondta, nem jó, ha az emberek fizetnek érte. Akivel pedig együtt mosolyog a plakáton, azt mondta, hogy nyugodtabb vagyok, ha az egészségügy üzlet, aki azt mondta, hogy a magyar egészségügyön csak egy drasztikus magánosítás segíthet. Ön azt mondta, hogy ne magánszolgáltatókhoz menjenek az emberek, miközben a saját miniszterelnök-jelöltje, akivel az összes szórólapon, az összes újságban, az összes választási plakáton együtt szerepel, azt mondta, hogy egy drasztikus magánosításra van szükség. Azt mondta, hogy nem ördögtől való gondolat a napidíj és a vizitdíj. Meg azt mondja, hogy sürgősségi vagy szülészeti ellátásra nincs szükség azokon a vidéki településeken, kisvárosokban, amelyeket valószínűleg ön is felsorolt. A másik képviselőtársa pedig azt mondta, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni. Tisztelt Képviselő Asszony! Akkor ön tulajdonképpen miről szólal fel itt a parlamentben? Hogy lehet, hogy az egyik pillanatban azt mondják, hogy mindent privatizálni, jöjjön a fizetős egészségügy, a másik pillanatban meg azt mondja, hogy mindenhol az állami egészségügy lássa el az embereket? Mi ez utóbbival egyébként elvi síkon nyilvánvalóan egyetértünk, ezért megépítettünk 23 új rendelőintézetet, építettünk 34 új mentőállomást, részben vagy egészben felújítottunk 91 vidéki kórházat, 54 rendelőintézetet és 107 mentőállomást, tisztelt képviselő asszony. A várólista-csökkentési programban pedig az idei évben plusz 13,6 milliárd forint szerepel, hogy a koronavírus után csökkentsük a várólistákat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Vállaljae a kormány a felelősséget az elrontott gazdaságpolitikáért?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. [[18.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr, bár nem tudom, ki fog válaszolni, láthatólag nem a miniszterelnök [[Dr. Rétvári Bence: Tudod, Párizsban van!]] de akárki is… Talán egy államtitkár? [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr. Szóval, önök azt állítják, hogy a forint a brüsszeli szankciók áldozata, azt mondják, hogy Brüsszel meg a magyar ellenzék a hibás a 400 forintos euróért, nem önök, akik 12 éve kormányoznak kétharmaddal; nem az Orbán-kormány, hanem Brüsszel és az ellenzék. Nehéz elhinni, hogy önök valóban így gondolják ezt, és nem veszik észre, hogy a gyenge forint mögött az Orbán-kormány barátja, Putyin által indított értelmetlen és aljas háború, valamint az elmúlt bő évtized elhibázott fideszes gazdaságpolitikája áll. Nehéz elhinnem, hogy önök nincsenek tisztában azzal, hogy a forint nemcsak az euróval szemben gyengült, hanem a cseh koronával, a román lejjel, sőt még az ukrán hrivnyával szemben is. Az élelmiszerek drágulása már januárban két számjegyű volt a KSH adatai szerint, és akkor még hol volt a jelenlegi forintárfolyam? Mindannyian tudjuk, hogy a fideszes gazdaságpolitika célja a forint gyengítése, ezzel akarták élénkíteni a gazdaságot, ezzel akarták pótolni [[Dr. Rétvári Bence: Azt Medgyessy Péter akarta!]] az elmaradt versenyképesség-fejlesztést. Ez az oka, és a túlköltekező politikájuk a forint gyengülésének, a magas inflációnak és a nemzeti valuta gyengülésének. Az államadósság tavaly 42,5 milliárd forint volt, közel 11,5 milliárddal (sic!), vagyis 37 százalékkal növelték ezt az adósságot csak az elmúlt két évben. Ebből a hatalmas pluszadósságból a lakossághoz semmi nem jutott el, ez az Orbán-rendszer oligarcháit hizlalta. Emlékszünk, amikor Mészáros Lőrinc, Orbán pénztárosa közel 18 milliárdot kapott, aztán kirúgott 850 embert a járvány idején. Ennek az elhibázott gazdaságpolitikának az árát a magyar emberek fizetik meg, és Orbán Viktort kell idéznem, aki azt mondta, hogy a gyengébb forint ellentétes az emberek érdekeivel, „a gyengébb forint gyengébb államot jelent”, „gyenge forintot csak gyenge emberek akarhatnak”. Ezek szerint az önök kormánya gyenge emberekből áll, de talán még a gyenge embereknek is lehet arra ereje, hogy elismerjék [[Az elnök csenget.]] hogy hibáztak. Vállaljáke a felelősséget az elhibázott gazdaságpolitikáért? Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter felkérésére Tállai András államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugye, erre a kérdésre a gazdaságpolitikáról való vita folytatásaként nem lehet két percben alapos választ adni, azonban azt láthatjuk, hogy a kérdésfeltevésben nagyon komoly csúsztatások, valótlanságok, mondhatni, hazugságok vannak. Ha megengedik, egyet kiemelnék, hogy a lakosság semmit nem érzett abból a gazdaságpolitikából, amit a kormányzat csinál. Ezért elmondom önnek a következőt. Szja-visszatérítésben február hónapban 1 millió 361 ezren részesültek, 610 milliárd forint; 13. havi nyugdíj-kiegészítésben 2,5 millió ember, 371,3 milliárd forint [[Tordai Bence közbeszól.]] hathavi fegyverpénzben 276 milliárd összegben 86 200 forint [[Tordai Bence közbeszól.]] [[Tordai Bence közbeszól.]] ; hathavi fegyverpénzben 276 milliárd összegben 86 200 forint (sic!). Ha most hozzáadom azt (Tordai Bence közbeszól.), hogy közben mintegy 50 ezren az adóbevallásukban kérték vissza az szja-visszatérítést, akkor azt láthatjuk, hogy közel négymillió ember részesült csak februárban (Tordai Bence közbeszól.) 1257,3 milliárd forint összegben. Amit ön állít, hogy a kormány gazdaságpolitikája nem családcentrikus, nem emberközpontú, nem munkavállaló-központú, ez egyszerűen nem igaz; nem igaz, és ezt a tények [[Tordai Bence közbeszól.]] és a számok bizonyítják. De ha megengedi, ma ön szavazott egy politikai nyilatkozatról az orosz-ukrán háborúról, és érdekes módon összesen hárman a parlamentben nem szavazták meg ezt a nyilatkozatot, amelyben az van, hogy megvédjük Magyarországot, hogy… hogy [[Dr. Gurmai Zita: Na?!]] segítjük a határon túli magyarokat mi a problémája? , és sorolhatnám, tíz ilyen pont van. [[Tordai Bence: A lényeget nem írtátok bele!]] Röhöghetnek önök ezen, a háborún, és azon, hogy ön itt a parlamentben nem ítéli el az orosz-ukrán háborút. A parlament többsége, hála istennek, nem úgy gondolkodik, mint ahogy ön. [[Tordai Bence: Rendkívüli ülést kértünk azért, hogy elítéljük, úgyhogy keményebben…]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tilki Attila, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mit tesz a Kormány az Ukrajnából menekülők megsegítése érdekében?” Tilki Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy olyan választókerület országgyűlési képviselője vagyok, ahol 24 település határos Kárpátaljával, és mind az öt határátkelőhely az én választókörzetemben található, és két hete folyamatosan ott tartózkodunk a határon. Ezért számomra furcsa, hogy az előbb Gurmai képviselő asszony elmondta azt, hogy a kormány nem csinál semmit most, ahogy tudnék neki válaszolni, már nincs bent a teremben. Szóval, rögtön a második nap a miniszterelnök úr jelen volt, és egyeztetett a települési vezetőkkel, akik rögtön az első órákban ott voltak a képviselő-testülettel, a helyi segítőikkel, és fogadták azokat, akik a hazájukat elhagyni kényszerültek egy példátlan összefogás valósult meg. Budapestről lehet itt beszélni, el kell jönni vidékre, és meg kell nézni, hogy hogyan dolgoztak együtt az önkormányzatok, hogyan dolgozik együtt a humanitárius tanács, együttműködve a történelmi egyházak karitatív szervezeteivel; hogyan dolgoznak együtt a megyei kormányhivatal járási hivatalának vezetői és beosztottjai, akik segítik a polgármesterek, a települési polgármesterek munkáját; hogyan dolgoznak azok az önkéntesek, akik falvakban laknak, kárpátaljai származásúak, tolmácsolnak, alig alusznak egy-két órát. Ellenben a baloldal mit csinál? Eljön, és változatlanul mondja a hülyeséget. Gurmai képviselő asszony egyik pártvezérének a felesége eljött hozzánk, Gyurcsány Ferenc feleségéről van szó, azé a Gyurcsány Ferencé, aki folyamatosan törölte a lábát a kárpátaljai magyarokba és a határon túli magyarokba; eljön Márki-Zay Péter, aki fel sem méri, hogy mekkora feszültséget okoz akár az én választókörzetemben, akár Kárpátalján, hogy ő magyar katonákat küldene külföldre, magyar katonákat küldene ebbe a háborúba, aki nem méri fel, hogy a fegyverszállítmányok átengedése az országon milyen veszélyt jelent akár az én választókörzetemben is, és milyen veszélyt jelenthet [[Az elnök csenget.]] a háború folyamán. Én arra kérem a baloldalt, hogy először jöjjenek el, tájékozódjanak, és utána beszéljenek. A tisztelt államtitkár úrtól pedig azt kérdezném [[Az elnök csenget.]] hogy mi várható, tudjuke, hogy hányan fognak jönni, és felkészültünke a fogadásukra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót György István államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy a képviselő úr is említette, az ellenzéki politikusok, ahogyan azt már megszoktuk, egészen vérlázító megjegyzésekkel dobálóznak a kormány szerepvállalásáról az Ukrajnából érkező menekülteknek történő segítségnyújtás tekintetében. A baloldali megszólalók állításait tételesen cáfolják a külföldi szervezetek, megfigyelők nyilatkozatai is, cáfolja a Nemzetközi Migrációs Szervezet vezetője, az Európai Bizottság elnöke és alelnöke is. A magyar kormány minden segítséget megad az Ukrajnából a háború elől menekülőknek, hogy csak néhányat említsek: a kormány az eddigi legnagyobb humanitárius akcióját indította el, 30 tonna élelmiszert, gyermekápolási és higiéniai termékeket, 100 ezer liter üzemanyagot küldtünk Kárpátaljára. A kormány menekültügyi gyűjtőpontokat hozott létre, segítségpontokat hoztunk létre a magyar-ukrán határ mindegyik határállomásánál, ahol étkezést, tisztálkodási lehetőséget, ideiglenes szállást biztosítunk, lelki segítségnyújtásban, felvilágosításban közreműködnek a karitatív szervezetek, a civil szervezetek, az önkormányzatok és a járási hivatalok. Elindítottuk a „Híd Kárpátaljáért” összefogást, eddig közel 600 millió forint felajánlás érkezett. Már a határátlépéskor kiállítja a rendőrség a 30 napig érvényes ideiglenes tartózkodási engedélyeket; a szállásadók mentesülnek az idegenforgalmi adó alól. Gulyás Gergely miniszter úr elnökségével megalakult a humanitárius tanács. A Külgazdasági és Külügyminisztérium a mielőbbi munkába állás elősegítése érdekében munkaerőpiaci munkacsoportot vezet. A kormány most újabb 3 milliárd forintot biztosít a Karitatív Tanács szervezeti tagjai számára; a „Hungary Helps” programon keresztül a kormány 1,35 milliárd forintot juttat Kárpátaljára. A MÁV bevezette az ingyenes szolidaritási jegyet; Aranyosapátiban humanitárius raktárakat nyitottunk, a területileg illetékes kormányablakok folyamatosan nyitva tartanak, a kormányhivatalok közreműködnek a tolmácsok és az egészségügyi ellátó személyzet biztosításában. A menekültek bármelyik vakcinát felvehetik Magyarországon. A Belügyminisztérium koordinálásában az érintett önkormányzatok költségeinek elszámolására is lesz lehetőség. [[18.30]] Hogy mi várható, képviselő úr? [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Nem tudjuk megmondani, a háború elhúzódásától függ, a százezres nagyságrendben jelenleg itt lévő menekültek újabb százezres tömegei is jöhetnek. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, György István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga-Damm Andrea független képviselő asszony kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesz a betegeket cserbenhagyó orvosokkal?” címmel. Varga-Damm Andrea képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány első időszakától kezdve sajnos a magyar társadalom igen jelentős részének az a személyes tapasztalata, hogy háziorvosok és rendelőintézeti szakorvosok igen nagy számban nem voltak hajlandók ellátni betegeiket, betegeket fogadni, panaszaik alapján egészségügyi állapotukat megvizsgálni, gyakorlatilag bujkáltak a betegek elől. Még olyan is előfordult, hogy idősek otthonának orvosai nem voltak hajlandók személyesen ellátni a betegeket, úgy tudták csak megoldani az intézmények vezetői, hogy valamely szomszéd körzet háziorvosát vették igénybe, akik óriási áldozatot hoztak a saját körzetük kezelése mellett, bármiféle extra javadalmazás nélkül. A betegeket cserben hagyó orvosok hivatásbeli feladataikat és jogszabályban meghatározott kötelezettségeiket nem látták el, ezzel teljes mértékben megteremtve a bizalmatlanságot az egész orvostársadalommal szemben. Mindeközben orvosok sokasága iszonyatos lelkierővel állt helyt két éven át, és látta el a covidos betegeket és mindazokat a betegeket, akik egyéb betegséggel küzdenek, illetőleg a szülő nőket. Nekem szerencsém van, az én háziorvosom kiválóan állt helyt, és nagyszerűen vezényelte le a Covid-járványt. Én magam több száz panaszlevelet kaptam háziorvosok és rendelőintézeti szakorvosok elérhetetlenségéről. Még polgármesternek is írtam egy-egy településen, hogy hathatósan intézkedjen aziránt, hogy ellássák a feladataikat. Nehezen tudom elképzelni, államtitkár úr, hogy az önök hivatala ne kapott volna több száz panaszt, ha csak az én e-mail-címemre körülbelül háromszáz ilyen panasz érkezett. A járvány előtti és az azóta eltelt idő alatt felvett betegnaplóból tökéletesen követhető, hogy mely orvos mennyi beteget látott el. Szóbeli kérdésem beadása után a miniszter úr elrendelte, hogy vissza kell hívniuk a háziorvosoknak a betegeket, és az e-mailekre válaszolni kell, gondolom, enyhítendő mindazokat a rossz tapasztalatokat, amelyeket önök is megláttak ebben a rendszerben. Szeretném megkérdezni, hajlandóe átfogó vizsgálatot elrendelni a miniszter úr annak érdekében, hogy feltárja, mely háziorvosok és rendelőintézeti szakorvosok nem látták el a betegeket a megfelelő szakmai előírásoknak megfelelően. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Ander Balázs tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön is nyilván végig tudja gondolni, tisztelt képviselő asszony, hogy egy világjárvány idején óriási szervezőmunka a védekezésnek a megszervezése. Én azt hiszem, büszkék lehetünk a magyar orvosokra, a magyar ápolókra, a sok rendőrre, szociális dolgozóra és mindenki másra, aki közreműködött ebben, mert egy nagyon nehéz feladat volt, amire nem lehetett felkészülni. De mégis, a magyar emberek ezt megtették. Láttuk, hogy külföldön micsoda helyzetek voltak, amikor parkolókban lélegeztették a betegeket, amikor ebédlőkben látták el a betegeket, vagy Svájcban azt kérte az orvosi kamara, hogy előre végrendelkezzenek a betegek, mielőtt koronavírussal a kórházba kerülnek. Hála istennek, hogy Magyarországon ezeket sikerült megelőznünk, hála istennek, hogy Magyarországon annyira jól szervezett tudott lenni a járvány elleni védekezés, hogy mindenkinek jutott ellátás. Mindenkinek jutott ellátás. Lehet, hogy volt olyan orvos, aki ebben aktívabb volt, és volt olyan, aki passzívabb, erre megvan az Orvosi Kamarán belül az az etikai eljárásrend, amelyben el lehet járni. Aki többletet vállalt, annak mi igyekeztünk, mondjuk a háziorvosok esetében, az orvosok esetében, akik a hétvégén is részt vettek az oltásban, jelentős, több tízezer forintos többletdíjazást is adni, pontosan azért, hogy elismerjük a munkájukat, hogy a hétvégén is oltják az embereket. Összességében mégiscsak hatmillió emberről van szó, akiknek az oltását meg kellett szervezni, és ez sikerült, gyorsabban sikerült, mint a világ szinte bármely országának. Ha megnézzük a többlethalálozási adatokat 2020-ban, mégiscsak az európai uniós átlag alatt van szerencsére a magyar többlet. Ha megnézzük a 2021-es adatokat, a visegrádi országok közül a legjobbak vagyunk, Közép-Európában is csak Szlovénia az, amelyik jobb adattal büszkélkedhet nálunk, a többi ország nálunk súlyosabb következményeket kellett hogy elviseljen. Legyünk büszkék arra, hogy mi, magyarok egy világjárvány idején ilyen eredményt tudtunk mindenki számára biztosítani, hogy a magyar emberek biztonságban voltak, és nem voltak Magyarországról olyan hírek, olyan képek, mint más országokról, ahol akár még rákos betegeket sem láttak el, és az embereknek nem volt megfelelő ellátása. Köszönjük nekik. Ez a két év nekik is nagyon nehéz volt, és minden magyar ember számára nagyon nehéz volt, ezért a köszönet hangján illik beszélni szerintem azokról, akik a védekezésben közreműködtek. Köszönet nekik. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs, a Jobbik képviselője: „Szebb jövőt Dél-Somogy!” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Amikor nyolc évvel ezelőtt a Jobbik listájáról a parlamentbe került ellenzéki országgyűlési képviselő lettem, akkor az egyik fő célom az volt, hogy a perifériára szorított, halmozottan hátrányos helyzetűvé nyomorított térségeknek legyek a hangja a nemzet templomában. 360-nál is több felszólalásom jelentős része Dél-Somogy példáján keresztül arról a magyar vidékről szólt, ami hitem szerint ezer éven keresztül megtartója volt ennek a nemzetnek. Úgy véltem, hogy szólni kell, mert a 24. óra végén vagyunk. Úgy véltem, hogy szólni kell, mert a megmaradás a tét, és úgy véltem, hogy szólni kell, mert az újfeudális nersevizmus igája alatt Somogyország is felszámolja magát, illetve felszámolják. Nyolc éve elmondott legelső felszólalásom nem véletlenül foglalkozott azzal, hogy miért tűri a kormány, hogy Dél-Somogy falvait külföldi érdekeltségű, profitéhes agrároligarchák pusztítsák. Hozzáteszem, nyilván vannak olyan hazai zrt.-Döbrögik is, akik semmivel nem különbek ezeknél az új nagybirtokosoknál. Hiszem, hogy ami most van, az nem a harmadik útként is felfogható ökoszociális kert-Magyarország eszméjének a megvalósulása, hanem az igazságtalan latin-amerikai modell tobzódása, a társadalmi szakadékok mélyülése, a szociális meddőhányónak a növekedése. Amikor azonban minderről beszámoltam, akkor volt olyan kormánypárti képviselőtársam, aki erre azt válaszolta, hogy én olyan sötét színekkel ecsetelem a magyar vidéknek a sorsát, hogy a hallgatóságnak kedve lenne az ereit felvagdalni. Hogyne! miközben Magyarország az Európai Unió második legszegényebb államává vált, és a legkorruptabb országgá Európán belül. Nyilván nem hiszem, hogy Orbán Viktor az én felszólalásaimat olvasgatja, de a gazdakörök hétvégi találkozóján kivételesen tett egy brutálisan őszinte beismerést. Nem ellenzékből, hanem tizenkettő év kétharmad után, fideszes kormányfőként beszélt arról a miniszterelnök, hogy szerinte nem a kalandvágy hajtja a vidékről távozókat, és az igazság az, hogy nincs, ami ott tartsa őket, mert nincsenek tisztességes megélhetést biztosító munkahelyek, mert nincs népességmegtartó erő. Mit mondana ezek után erre a dél-somogyi választókerület kormánypárti helytartója? Orbán Viktor is huhogó, károgó és alaptalanul kritizáló lenne Szászfalvi László szemében? Nyilván őneki ezeket a kritikákat, ezeket a vádakat nem merné megfogalmazni. Még egyszer, nem hiszem azt, hogy a miniszterelnök tőlem idézne, de nemrég is arról beszéltem, hogy tömegével mennek el Dél-Somogyból, a lábukkal szavaznak az emberek, mert sokaknak nincsen semmiféle életkilátás az ilyen vidékeken. Nincsen perspektíva, van viszont egzisztenciális fenyegetés, van viszont fortélyos félelem, ahol kuss a neve mindenkinek, aki kritizálni meri a narancsos hatalmat. Ez is az oka annak, hogy Dél-Somogy népesedési katasztrófája iszonyatos mértéket öltött. Az itteni lakosság egyhetede a Fidesz tizenkét éve alatt eltűnt, és ennek a fogyásnak a felét az elvándorlás okozta, képviselőtársaim. Ellenzéki képviselőként tett utolsó felszólalásomat hadd fejezzem be Kölcsey Ferenc 1835-ben elmondott „Búcsú az országos rendektől” című beszédéből kölcsönzött mondatokkal: „Isten őrizze meg e nemzetet minden gonosztól; isten virrassza fel e nemzetre a teljes felvirágzat szép napját!” Hajrá Dél-Somogy! [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[18.40]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kálló Gergely, a Jobbik képviselője: „Ügyeink” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az ma itt nagyon gyakran elhangzott, valóban, ezen ciklus utolsó plenáris ülését éljük meg, illetve az van ma. Ilyenkor a legtöbb képviselőtársam, ha lehetősége van rá, visszagondol a négy, a nyolc évre, vagy ahány parlamenti ciklus óta képviselő, a múltra, felidézzük a gondolatainkat. Sajnos azonban az élet eléggé rossz rendező mostanság. Én is beszélhettem volna az elmúlt két évről, a felszólalásaimról, de sajnos megint az önkormányzatok védelmében kell felszólalnom. Helyzet van, baj van, látjuk, tudjuk. Ha baj van, segíteni kell. Azt látjuk, hogy segítenek a civilek, segítenek az egyszerű magyar emberek, cégek, önkormányzatok, mindenki a menekülthullámot látván. Ahogy említettem, igen, nagy vállalásokat tesznek az önkormányzatok is egy pandémia után. Az én körzetemben három önkormányzat készült fel menekült testvéreink fogadására. Ercsiben már körülbelül 40-50 ember napok óta el van szállásolva az iskolákban. Dunaújváros egy két éve nem használt kollégiumi épületet alakított át önköltségen, hogy 50 embert biztosan fogadni tudjunk, napokon belül érkeznek oda is. Megtudtam, hogy Adony is felkészült menekültek fogadására, bár a menekültek, akiket oda szántak, még nem érkeztek meg. Tehát látszik, hogy az önkormányzatok felkészültek, az önkormányzatok segíteni szeretnének. Ugyanakkor ezeknek a vészhelyzeteknek, említsünk akár egy nagy árvizet, az a tulajdonságuk, hogy tudjuk, meddig tartanak körülbelül. Ebben a vészhelyzetben viszont nem tudjuk, és ez a legnagyobb probléma, hogy meddig fog tartani ez a helyzet. Nem tudjuk, hogy ha befogad az önkormányzat 50 főt, akkor róluk egy hónapig, két hónapig, fél évig, egy évig, két évig kelle gondoskodni, óriási pénzeket felemésztve. Ugyan nincs a körzetemben, de közvetlen Dunaújváros szomszédságában van Baracs. Baracs 3500 fős település. Napokon keresztül 42 embert tartottak el a lakók, ezt a 42 embert szétszedve, egy részüket küldték volna Adonyba. Ez egy 3500 fős településnek óriási teher, de még Dunaújvárosnak is, ha hosszú távra kell berendezkednie, óriási anyagi terhet jelent ezeknek az embereknek az ellátása. Gondolok itt akár napi egyszeri meleg étkezésre, hideg reggelire, hideg vacsorára, gondolva arra, hogy a mi óvodáinkból kell megoldani azt, hogy a gyerekekkel foglalkozva legyen, és foglalkozzunk a pszichés állapotukkal is. Nekünk kell megoldani a tisztálkodási eszközöket, nekünk kell mindent megoldani. Tilki Attila képviselőtársam előbb nagyon sorolta, hogy mennyi civil és milyen szervezetek segítenek a menekültek ellátásában és fogadásában. Csak egyet nem mondott el Tilki képviselőtársam: hogy a kormány mikor kezd anyagilag segíteni azokon az önkormányzatokon, akik befogadnak menekülteket. Nem azt kell felsorolni, hogy hány civil segít. Nagyon köszönjük a segítségüket. Nem azt kell felsorolni, hogy hány vállalat biztosít adományokat, nem azt kell felsorolni, hogy hány tonna élelmiszert tudunk hála istennek elszállítani határon túlra és határon innen a menekültek számára, hanem azt várják az önkormányzati vezetők, hogy mikor nyit meg a kormányzat egy alapot, amely a felmerülő költségeket fedezi az önkormányzatok számára. Ez egy óriási kérdés. Erre kellene mihamarabb választ adniuk. Most hadd mondjak el egy számot, amely engem felháborít! Önök Magyarország legnagyobb humanitárius segítségéről beszélnek 600 millió forint értékben. Nemrég járt városunkban Rákay Philip, 4500 millió forintot kap a filmjére. Szerintem ezt nem kell árnyalnom, nem kell magyaráznom. Végezetül, remélem, utoljára ellenzéki parlamenti képviselőként: maradok a körzetem szolgája.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ebben a parlamenti ciklusban utoljára fogom Európa legkegyetlenebb kormányának címezni a szavaimat. Többen számonkértek, ki baráti hangnemben, ki egy kicsit ellenségesebben, hogy miért nevezem én ezt a kormányt Európában a legkegyetlenebbnek. Valóban, ez a jelző 2014-15-ben még az én eszköztáramban sem szerepelt, ugyanakkor már az akkori ciklus első éveiben elkezdtük járni a kilakoltatási eseményeket, és igyekeztünk jogsegélyt biztosítani a családoknak, a mi politikai közösségünkben számosan, akár a tárgyalótermekben, akár a terepen igyekeztek mindenfajta segítséget megadni azoknak, akik szükséget szenvedtek, és akiket egyébként a Fidesz-kormányok folytatólagosan magukra hagytak. Azzal szembesültünk, hogy az egész Európai Uniót figyelembe véve arányaiban itt hagyják cserben a legtöbb családot, és arányaiban Magyarországon kerül az utcára a legtöbb család. Végeztünk egy egyszerű számítást a mostanában a hírek homlokterébe kerülő végrehajtók adatainak összesítése által, és arra jutottunk, hogy több mint 21 ezer kilakoltatásra került sor 2010 óta, és az egymást követő Orbán-kormányok sajnálatos módon kvótákat állapítottak meg, tehát előre meghatározták, hogy negyedévente hány magyart dobhatnak ki a saját otthonából. Eközben, mint ismeretes, lepaktáltak a bankokkal, azt kell mondanunk, hogy a bankok oldalára állván minden esetben olyan árfolyamot határoztak meg, olyan feltételeket hoztak össze, amelyek a bankok érdekeit képviselik, a károsultakat pedig egyedül hagyták az út szélén. Azt is láthatjuk ezenközben, hogy a lakhatás egy óriási társadalmi katasztrófahelyzetté nőtte ki magát. 2010 óta több mint egymillióval nőtt azon honfitársaink száma, akik lakhatási gondokkal, lakhatási szegénységgel küszködnek, és évente több mint százezer ingatlant kellene felújítani, jelesül jó részüket mélyfelújítani is. Ehhez képest az erre jutó uniós közösségi forrásokat Magyarország Kormánya megfogta és csak a közintézményekre vagy a kormányközeli vállalkozók intézményeire különítette el. Ennek az eredménye, hogy Magyarországon ebben az időszakban nagyjából 30 ezer felújítás valósul meg évente, ez is jórészt önerőből, és úgy-ahogy, mert nyilván a lakosság saját zsebből nem képes teljes körű felújítást finanszírozni, miközben, hangsúlyozom, évente legalább százezer kellene. Azt is hangsúlyoznunk kell és aláhúznunk, hogy volt olyan fideszes kormányzati év, amikor 8 ezer új építésű ingatlannál is kevesebbet adtak át. Tudjuk, hogy évente 40 ezer kellene ahhoz, hogy legalább százévenként megcserélődjön az ingatlanállomány. Volt olyan fideszes év, amikor olyan kevés otthon épült, ami az ingatlanállomány 350 évenkénti cseréjére lett volna elegendő. Drámai a helyzet tehát, ezenközben hajszolták a devizahiteleseket ebbe a katasztrofális helyzetbe, pedig figyelmeztetett a svájci jegybank, és bár a Bankszövetség akkori, kiválóan kvalifikáltnak éppen nem mondható vezetői még mindig nyugtatgatták a polgárokat, hogy nem fog elszállni az árfolyam, nem lesznek a törlesztőrészletek kigazdálkodhatatlanok, azért 2010-ben már látszott, hogy mekkora katasztrófahelyzet van. A kilakoltatások elkezdtek felpörögni, és a Fidesz-kormányok több mint négy évig tötymörögtek, mire megoldásra ugyan nem jutottak, de legalább valamit elkezdtek csinálni. A végtörlesztést nem akarjuk irigyelni senkitől, de tudjuk, hogy a tehetősebbeknek, szerencsésebbeknek nyújtott egy lehetőséget, mindenki másnak maradt a piaci árfolyamú forintosítás, és az, hogy 2014-15 után tovább pörgött fel a kilakoltatások száma. Azt látjuk, hogy 20 ezer fölött végződik az a bizonyítvány, amely jelesnek, példásnak semmiképpen nem nevezhető. Azt is látjuk ezenközben, hogy Magyarország Kormánya a gyanú szerint kormányzati szinten bír olyan képviselővel ma is szavazott, úgy láttuk , aki bizony legalábbis érintett lehet a végrehajtók ocsmány játszadozásaival történő összefonódásban, és abban, hogy a legnehezebb sorsú családokat fosztották ki. Ennyire gyomorforgató gaztettet Európa politikusai közül álláspontom szerint senki nem hajtott végre. Azt is látjuk, hogy szimbólumértékű, amikor ez az ember, aki a gyanú szerint ezeket elkövette, itt szavaz a parlamentben és itt lehet közöttünk, törvényt hozhat, jogot alkothat. [[18.50]] Látjuk, hogy igazságtételre van szükség, devizahiteles igazságtételre, egy kimunkált lakhatási programra, egy országos bérlakásépítési programra. Én az egész ciklusban azért küzdöttem, hogy kirajzolódjon az a vízió, amit egy nemzeti egységkormány április 3át követően meg is tud valósítani. Nagyon remélem azt, hogy a szavazók jóvoltából lesz lehetőségünk ebbe az országépítő programba fogni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, a Jobbik képviselője: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! A ciklus utolsó parlamenti ülésnapja van ma, én viszont nem egy ciklusnyi, egy picit inkább történelmi, picit inkább hosszabb időtávú visszatekintést szeretnék adni. A rendszerváltás óta eltelt egy emberöltő. 1989-90-ben várakozással tekintettek a magyar emberek a rendszerváltozásra, hiszen abbéli reményüket tudták kifejezni és bíztak abban, hogy fel tudunk zárkózni a Nyugathoz. Csalódniuk kellett. Csatlakoztunk az Európai Unióhoz, óriási várakozással tekintettek az uniós csatlakozásunk irányába, hiszen olyan kormányzati szlogenek mentek, olyan reklámok mentek, hogy majd mi is nyithatunk Bécsben, Párizsban és Londonban cukrászdát. Nyilván ez a néhány kiváltságosnak sikerült is, ugyanakkor viszont az átlag magyar embernek nem, ismét csalódniuk kellett. Azt viszont senki nem gondolta volna, hogy mindeközben ez alatt az emberöltő alatt nemcsak hogy eladják, de még ki is rabolják a hazánkat, és eladják és kirabolják a jövőnket. S hogy milyen megbocsáthatatlan bűnök történtek az elmúlt időszakban: az elmúlt tíz, nyugodtan mondhatom, az elmúlt tizenkét év az, amikor is ezeket csúcsra járatták. A korrupció, az a korrupció, ami mindent átszőtt; az egészségügy, az oktatás, a kultúra átpolitizálása és tönkretétele; az elvándorlás és a szegénység ezek azok a megbocsáthatatlan bűnök, amelyeket orvosolni kell a következő kormánynak. Ezek bár megbocsáthatatlan bűnök, ugyanakkor biztos vagyok benne, hogy egy kemény és határozott munkával helyrehozhatóak. De van valami, ami ezeknél is nagyobb bűn, és az elmúlt tizenkét évben ezt tették tönkre, és azt gondolom, hogy ennek a helyrehozatalára egy újabb emberöltőre lesz szükség, ez pedig az, amit a társadalommal műveltek: folyamatos gyűlöletkeltés, hazugságok, ellenségképek keresése, mások lejáratása, társadalmi csoportok egymással szembefordítása, családoknak és barátoknak is szintén az egymással szembefordítása. Folyamatosan árkokat húztak ahelyett, hogy hidakat építettek volna az emberek közé, a magyar emberek közé, mert mindannyian magyarok vagyunk. Nem elválasztani kell, hanem összekapcsolni az embereket. És higgyék el, hogy ezt az emberek érzik és tudják. De hogy mit éreznek még nap mint nap a magyar emberek, arról is hadd mondjak néhány gondolatot! Az egyik ilyen az infláció. Ezt általában nem így hívják a köznyelvben, hanem úgy, hogy drágulás. Mondhatja azt a kormány, hogy 7,4, 8,3, 8,5 százalék. Nem, kérem, ez 30-40 százalék drágulást jelent azoknál a mindennapi termékeknél, mindennapi cikkeknél, amiket az embereknek mindennap meg kell vásárolniuk. Ennyivel lett nehezebb az élet. Az üzemanyagárak: nemcsak hogy magasak az üzemanyagárak, aminek az adója csökkentését javasoltuk, de most ott tartunk a napokban, hogy nem is biztos, hogy lehet majd kapni, korlátozni kell az üzemanyaghoz való jutást, ami egyébként mindenre kihatással van. Az élelmiszerárak: a környékbeli országok tekintetében elmondhatjuk, hogy szinte minden országban korlátozták az alapvető élelmiszerek áfáját, kivéve Magyarországon, mert a magyar kormány ezt elutasította. Javasoltuk a tűzifa áfájának a csökkentését. A magyar kormány elutasította, merthogy annak nincs aktualitása. De igenis, volt aktualitása, van aktualitása, és nagyon úgy néz ki, hogy lesz is aktualitása, hiszen a földgáz árának emelkedéséből fakadóan egyre többen fognak átállni főleg vidéken a tűzifával való tüzelésre. Mondhatnak bármit is, de higgyék el, hogy főleg vidéken egyre nehezebb az élet az utak járhatatlansága miatt és azok minősége miatt, a munkahelyek hiánya miatt, az árak miatt és a lehetőségek hiánya miatt. Önök apáinknak tettek egy ígéretet, hogy csatlakozunk a Nyugathoz, de nem váltották valóra, sokkal inkább Keletre húzódtak, most rajtunk a sor. Eltelt egy emberöltő, amiből az elmúlt tizenkét évben elmondhatjuk, hogy sokkal inkább hátra mentünk, mint előre, és Isten őrizz, hogy ez folytatódjon, mert amit önök tettek a társadalommal, az bűn, az történelmi bűn.
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője: „Buda utat mutat” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Polgártársak! Kedves Budaiak! A 2018-2022-es ciklus utolsó ülésnapján tekintsük át, hogy mit hozott ez a négy év Budának, a budapesti 4. számú választókerületnek, a II. és III. kerület polgárainak, és hogy mit várhatunk a következő ciklustól. Gondoljuk végig közösen, hogy mi alapján érdemes döntenünk április 3-án, és hogy mi a választás tétje Buda számára. Az elmúlt négy évben elvileg a fideszes Varga Mihály képviselte a választókerületünket. Mondom, elvileg, mert a gyakorlat azt mutatta, hogy nem a budai polgárok érdekeit képviselte a kormányban, épp ellenkezőleg, a Fidesz-kormány politikáját érvényesítette a budai polgárok kárára. Varga Mihály és a Fidesz-kormány voltak azok, akik elvontak 10 milliárd forintot a kerületi egészségügyi intézmények, szakorvosi rendelők fejlesztésétől, a budai betegek gyógyításától. Varga Mihály és a Fidesz-kormány voltak azok, akik elvették az iskolákat a kerületektől, és mélyrepülésbe vitték az oktatási rendszert. Varga Mihály és a Fidesz-kormány voltak azok, akik támogatták történelmi örökségünk, a 180 éves Radetzky-laktanya megsemmisítését. Varga Mihály és a Fidesz voltak azok, akik lehetővé tették a budai zöldterületek túlépítését, a Csipak-villa-szintű botrányokat, akik elvették az önkormányzatoktól az építéshatósági jogköröket. Varga Mihály és a Fidesz voltak azok, akik megakadályozták a közösségi közlekedés fejlesztését, megtagadtak egy aláírást és azt, hogy a főváros hozzájusson az európai forrásokhoz. Varga Mihály és a Fidesz voltak azok, akik hadat üzentek az önkormányzatoknak, a II., III. kerületnek és a fővárosnak egyaránt, a járványra hivatkozva forráselvonásokkal sújtották őket. A megszorításaik a mindennapi életminőséget meghatározó helyi közszolgáltatásokra irányultak. Varga Mihály és a Fidesz voltak azok, akik a régóta várt kerületi fejlesztéseket is fideszes módra hajtották végre, hitvány minőségben, elképesztően túlárazva és szétlopva a projekteket. Ebben élen járt Varga Mihály volt kollégiumi szobatársának cége. Varga Mihály és a Fidesz voltak azok, akik megígérték, de nem valósították meg a budai iskolabuszprogramot. Varga Mihály és a Fidesz-kormány voltak azok, akik megrabolták Budát, nulla forintért privatizálták ki maguknak a sok tíz milliárd forintos közvagyont, a Klebelsberg-kastély, az Óbudai Egyetem és rengeteg római-parti ingatlan ment Varga Mihály alapítványának. A Millenáris ment a bukott II. kerületi polgármesternek, Láng Zsoltnak, a kultúrkampfos, botrányos Demeter Szilárd vitte a Zichy-kastélyt és a fél Óbudai-szigetet. A korábbi OPNI ingatlana pedig Szijjártó Péter helyettesének alapítványánál landolt. Voltak azonban olyan javaslatok is az Országgyűlés előtt, amelyek a budai polgárok javát szolgálták volna. Ezeket én nyújtottam be évről évre a költségvetési törvényhez módosító javaslatként. De Varga Mihály és a Fidesz ezek közül egyet sem támogatott. Nem támogatta például a helyi forgalomcsillapítást szolgáló fejlesztéseket, a közösségi közlekedés és a közutak fejlesztését, a zöldiskolák kialakítását, a Pilisi Parkerdő és a Duna-Ipoly Nemzeti Park közösségi erdőfenntartását, játszóterek, tanösvények kialakítását, a természetromboló beruházások okozta károk felszámolását, az iskolabuszprogram beindítását, a szolgálati lakásokat nővéreknek, pedagógusoknak, rendőröknek, az óbudai hegyvidék közműhiányosságainak pótlását vagy éppen a II., III. kerületi szakorvosi rendelők fejlesztését. De nem lehet büntetlenül átverni, elárulni és megrabolni a budaiakat. Buda utat mutat, a budai polgárok tudatosak, tájékozottak és felelősen döntenek. 2019-ben ajtót mutattak a fideszes főpolgármesternek és kerületi polgármestereknek, helyettük Karácsony Gergelyt, illetve Őrsi Gergelyt és Kiss Lászlót bízták meg az önkormányzatok vezetésével. 2020-ban megfutamították Varga Mihályt és Gulyás Gergelyt, akik el sem mernek indulni már a budai választókerületekben az országgyűlési választáson. 2021-ben az előválasztáson és a népszavazási aláírásgyűjtésnél rekordrészvétellel mutatták meg a budai polgárok, hogy változást akarnak és bizalmat szavaznak az egységes ellenzéknek. [[19.00]] 2022. április 3-án Buda ismét utat mutathat, a változás útját, amely egy hozzáértő, felelős és tisztességes kormányzáshoz vezet, amely egy szabad és biztonságos, igazságos, szolidáris és zöld Magyarországhoz vezet. Ha április 3-án a budai polgárok és a magyar polgárok a kormányváltás mellett döntenek, akkor a budapesti 4-es választókerület képviselőjeként az önkormányzatokkal partnerségben a következő négy évben azon fogok dolgozni, hogy helyreállítsuk mindazokat a károkat, amelyeket a Fidesz okozott Budán, és megvalósítsuk mindazokat a fejlesztéseket, amelyeket eddig a Fidesz-kormány akadályozott. A kormányváltás után Buda utat mutat, és példát ad majd arról, hogy milyen lehet egy tudatos, politikailag és társadalmilag is tudatos, egészségtudatos, jövőtudatos Magyarország. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kállai Mária képviselő asszony, a Fidesz képviselő asszonya: „Köszönet Szolnoknak és térségének!” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindenekelőtt köszönetet szeretnék mondani a szolnoki és a térségben élő embereknek, vállalkozásoknak, cégeknek, civil közösségeknek, magánszemélyeknek, a szolnoki önkormányzat munkatársainak, a Fidesz-KDNP helyi csoportjainak azért a karitatív munkáért, a karitatív munka koordinálásáért, amelyet az orosz-ukrán háború menekültjeiért végeztek. A megyeszékhely kétszáz szálláshelyet biztosít, emellett szükség esetén a Debreceni Egyetem campusa is tud befogadni menekülteket. A szolnoki gyűjtési akció sikerességének számos mutatója van: a Dunántúltól kezdve Svájcig érkeztek a szolnoki városháza udvarára élelmiszer- és egyéb adományok, amelyeket segélyszervezeteken keresztül továbbítottunk a rászorulóknak. Tisztelt Ház! Szolnok Megyei Jogú Város és a körülötte lévő 13 település első ciklusos egyéni országgyűlési képviselőjeként köszönöm az eddigi bizalmat. Érdemes felidézni, nyilvánvalóan a teljesség igénye nélkül, hogy milyen eredményeket lehet akkor elérni, hogyha a települések vezetői, a térség önkormányzatai az ott élő emberekkel össze tudnak fogni, és a legfontosabb célokból adódó feladataik elvégzésében, megvalósításában a magyar kormány támogatja a települések munkáját. Az én választókerületemet alapvetően kettősség jellemzi: addig, amíg a megyeszékhelyen az itt található gazdasági erő és szolgáltatások adottságaiból adódóan jónak mondható a helyzet, a falvakban nyilvánvalóan komoly felzárkózásra volt szükség, hiszen infrastrukturális és intézményi nehézségekkel kezdtük a ciklust. Minden településünk korrekt jövőképpel bírt, ezért stratégiáját lépésről lépésre megvalósítva nagyon jól tudta segíteni mindezt a „Magyar falu” program és a „Modern városok” program. A „Magyar falu” programnak kiemelkedő értéke a megtartóerő növelése, a vidéki élet vonzóvá tétele és a települések együtt gondolkodásra való késztetése. Én szívből gratulálok a 12 településünknek, hiszen mintegy 117 projektbe több mint 2 milliárd forint komoly befektetés történt, ami a felzárkózásukban nagyon komoly segítség. Tisztelettel köszönöm meg ezen a helyen is a polgármesterek hozzáállását, munkáját. Képesek voltak egy asztalhoz ülni, térségi fejlesztésben gondolkodni, eredményesen, sikeresen pályázni. Feltehetjük a kérdést, hogy mit is értek el ezek a települések. Nyilván egy hozzászólásnyi idő ehhez nem elég, hogy az ember elmondja, de mindenféleképpen látni kell azt, hogy orvosi rendelők újultak meg, iskolák, intézmények épültek, újultak meg. Nagyszerű érzés az, hogy bölcsődéket, óvodákat korszerűsíthettek, építhettek; piacok, világi-egyházi közösségi terek létesültek, a település karbantartásához szükséges eszközöket vásárolhattak; és az egyik legfontosabb és kiáltó szükség volt az infrastrukturális problémák megoldása lépésről lépésre. Különösen igaz ez az én választókerületemben, Nagykörű, Szolnok, Hunyadfalva, Kőtelek térségében. Azzal, hogy ez a felújítás el tudott kezdődni különböző forrásokból, évtizedes hátrányt tudunk felszámolni. Természetesen fontos, hiszen ezek a települések kiváló közösségek, őrzik a helyi hagyományaikat, az értékeiket, gyönyörű természeti környezetben vannak, viszont az infrastruktúra miatt nem tudtak jól kapcsolódni például a megyeszékhelyhez. Bár a „Magyar falu” program fiatal, de elmondhatjuk, hogy Tószegen, Rákócziújfaluban, Szászberken, Nagykörűben szinte nem is lehet eladó házat találni. Határozottan állítom, hogy ennek a programnak a segítségével képesek leszünk a felzárkózásra. Ami Szolnokot illeti, el kell mondani, hogy folyamatos a fejlődés. Elmondhatjuk, hogy az M4-es út átadásával a megyeszékhely teljes egészében bekerült a gyorsforgalmi hálózatba. Az elmúlt négy esztendőben 300 milliárd forintnyi forrás érkezett a város fejlődése érdekében. Sok jelentős beruházásnak lehetünk a tanúi közösen, amelyek meghatározzák a megyeszékhelyet. Nyilván ebből a legfontosabb az M4-es út volt, a gyorsforgalmi út építése, de Szolnok mára elmondhatja, hogy egy összehangolt, tudatos munkának köszönhetően a vasúti gépgyártás központja, a Stadler vonatgyára, a MÁV VAGON szolnoki telephelye egyaránt komoly szerepet kap a magyar vasút modernizálásában. A megyeszékhely fejlődött a munkahelyek növelésének dinamikája kapcsán, a térség gazdasági ereje mindenféleképpen nőtt a gazdasági válság után. A Kereskedelmi és Iparkamara tájékoztatása szerint itt volt ebben az esztendőben a legerősebb a növekedés. Természetesen elmondhatjuk azt, hogy az ország gazdasági ereje térségünkben is igazolható, eredményes négy esztendőt zárhatunk. Ez akkor is igaz, és akkor is büszkének kell lenni ránk, ha nap mint nap találkozunk azzal, hogy a baloldal mindennap próbálja a kommunikációjában a semmivel egyenlővé tenni az elért eredményeket. Ezzel az ebben dolgozó emberek munkáját kérdőjelezzük meg. Nézzük viszont azt, hogy ha előrenézünk, akkor mit látunk magunk előtt, tisztelettel kérve a helyi erők, a Szolnok környéki választópolgárok bizalmát a folytatáshoz, megköszönve természetesen az intézményeknek, a településeknek, a civil közösségeknek az eddigi munkáját. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Kállai Mária képviselő asszony. Átadom az elnöklést Jakab István alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Megértésüket kérjük! Ez nemcsak ülésváltás, ez ciklusváltás is. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony: „Visszatekintés az elmúlt 4 évre” címmel. Öné a szó, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Országgyűlési képviselőkénti utolsó felszólalásomat szeretném elmondani, és ennek során egy kis visszatekintést szeretnék tenni az elmúlt négy évre. Szinyei Merse Pál, Darvas József, Jókai Mór, Illyés Gyula, Mikszáth Kálmán, Madách Imre, ezen elődök után érkeztünk ebbe a Házba 2018. május 8-án. Meg kell mondjam, mint képviselő, hiszen jogi képviselettel foglalkozom 32 éve, nem volt újdonság számomra, hogy most nem egy egyént vagy egyéneket, hanem az egész ország lakosságát képviselhetem a parlamentben népképviselőként. Azért azt is elmondhatjuk, hogy ebben a ciklusban olyan különleges események voltak, amelyek a két világháborún kívül soha egyetlen ciklusban sem. Alsóház és felsőház között közlekedtünk, tekintve, hogy a járvány miatt mindig változtatnunk kellett a helyünket. Soha még ennyi képviselőre nem kellett emlékeznünk, akik elhunytak a ciklus alatt. 234 ülés után vagyunk, és két képviselőtársunk a ciklus alatt hunyt el. Meg kell mondjam, tisztelt képviselőtársaim, hogy azért nagyon sok negatív élményem van ebben a Házban, méghozzá elsősorban a képviselői munkánkat illetően. Míg az ellenzéki képviselők fele tényleg rendkívül felkészülten, tisztességesen és valóban népképviselőként végezte a munkáját, a másik fele gyakorlatilag pihenőszobának használta a parlamenti tisztséget. Meglepő volt számomra, hogy milyen kevés képviselő volt az, aki valóban az adott témához kapcsolódóan, szakértelemmel, odaadással, felkészültséggel szólalt fel. Azt is el kell mondjam önöknek, hogy a frakcióvezetők közül egyetlen frakcióvezetőt tartok arra alkalmasnak, hogy ezt a munkát végezze, és reményeim szerint tovább végzi, ez pedig Keresztes László Lóránt. Ő volt az egyetlen frakcióvezető, aki felkészült a törvényjavaslatokból, aki a frakcióját valóban frakcióvezetőként képviselte, tekintélyt jelent nemcsak a közösségének, hanem a Háznak is. A többi frakcióvezető a stand-up comedy stílusát próbálta megteremteni ebben a Házban az elmúlt négy évben, csak sajnos három dolog hiányzott abból, hogy ez minőségi legyen: a tehetség, a tartalom és a humor. Meg kell mondanom, hogy egy-egy képviselő tényleg a személyiségét, a szellemiségét, humorát, kedvességét, felkészültségét bemutatva csillogó teljesítményt nyújtott, de a nagy többség bizony szürke maradt, és nem lehet azt mondani, hogy népképviselők voltak a Házban. A mai ülésnap egyébként, hihetetlen, de a négy év lenyomata volt. A mai ülésnapon minden előfordult, ami a négy év alatt általában. [[19.10]] A mai ülésen természetesen most éppen krumpli is volt meg hagyma is, de a mai ülésen volt egy pártkádernek köztársasági elnökké szavazása, és utána természetesen a szocialista rendszer, az ötvenes évek álló tapsának vihara. Ugyanúgy volt ma, amikor politikai nyilatkozatról tartottak vitát, a két oldal becsmérlése, egymás csúnya szavakkal illetése, illetőleg a másik politikai közösségről nem egyszerűen csak véleményformálás, hanem annak támadása. Ma természetesen újra volt mentelmijog-felfüggesztés, ami ebben a parlamentben lassan már szinte heti szinten fordult elő, és ami a legnagyobb probléma, hogy ebben a ciklusban függesztettek fel legtöbbször mentelmi jogot korrupciós bűncselekmények elkövetésének gyanúja miatt. Azt kell mondjam, tisztelt képviselőtársaim, hogy az a jogalkotási mechanizmus, ami ebben a Házban volt, bár nem újdonság, hiszen a korábbi években is tapasztaltuk, ez pedig a salátatörvényekbe bújtatott antidemokratikus szabályoknak a törvényekbe iktatása, és az ellenzéknek a lenézése, hogy talán nem veszik észre ezeket az eldugott bombákat, természetesen a mai napnak is témája volt. Nagyon nagy büszkeség volt számomra itt lenni mint országgyűlési képviselő. De azt gondolom, hogy nem mehetünk el soha amellett, hogy megköveteljük a közösségünktől, megköveteljük a képviselőtársainktól, megköveteljük a politikusoktól, hogy saját maguknál jobban egy dolgot szeressenek, ez pedig az a nép, amelyet képviselnek. Nem élhetünk buborékban, nem vonatkoztathatunk el attól a társadalomtól, amely bennünket ideküldött, és akik bennünk bíztak. Meg kell mondjam, képviselőtársaim, hogy az elmúlt időszak azt eredményezte, hogy a magyar társadalomban rendkívüli bizonytalanság van. És ahogy Mikszáth Kálmán jogelődünk mondta, a bizonytalanság megöli az emberben a szellemet. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Képviselőtársaim! Ne segítsük a társadalom bizalmatlanságát, és igyekezzünk azért, hogy a jövőben is ők úgy érezzék, hogy minket érdemesen küldtek ide! Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János képviselő úr: „A polgári Magyarországról” címmel. Öné a szó ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az utolsó felszólalásom a magyar Országgyűlésben, és bárcsak békésebb időben tarthatnám! A szomszédunkban egy véres háború dúl, emberek milliói válnak egyik napról a másikra földönfutókká, a világ pedig dermedten figyeli az orosz agresszió újabb és újabb megnyilvánulásait. Egy ilyen pillanatban alapvetés lenne, hogy legalább a nemzeti egység látszatát megpróbáljuk fenntartani. Ezért arra kérem önöket és most különösen az ellenzéki képviselőtársaimhoz fordulok , hogy ezekben a vészterhes időkben tanúsítsunk mindannyian önmérsékletet. Lehet és van is miért kritizálni a kormány külpolitikáját, kezdve a túlárazott lélegeztetőgép-beszerzésektől, az autokratikus, diktatórikus vezetőkkel való túlzott barátkozáson át egészen az Európai Unióval való konfliktusok kiélezéséig, ezek mind-mind jogos kritikák, én jómagam is és a Polgári Válasz is több alkalommal is bíráltuk emiatt a kormányt. De most, amikor a kormány végre azt teszi, ami egy ilyen helyzetben elvárható és amit tenni kell hogy most kényszer hatása alatt vagy sem, azt most hagyjuk, mert ebből a szempontból mindegy , egy ilyen helyzetben azt sulykolni, hogy a magyar kormány nem ítélte el az agressziót, nem állt a nyugati szövetségesei mellé, az a valóságnak az eltagadása, a magyar választók félrevezetése. Magyarország most ebben a helyzetben nem folytat hintapolitikát, nem folytat kettős beszédet, ahogy önök fogalmaztak, hanem pontosan azt teszi, ami a helyes, és amit eddig mi is sürgettünk, elvártunk és számonkértünk. Tudom, hogy választási kampány van, és ilyenkor mindenki szeret erőseket mondani, de nagyon kérem, értsék meg, hogy ebben a helyzetben minden egyes megszólalás, ami az ország nemzetközi megítélésén ront, az súlyos felelőtlenség, és minden olyan mondat, amely hazánkat egy olyan országnak állítja be, amely még a kritikus helyzetekben is megbízhatatlan, akiben még a háború idején sem lehet megbízni, az bizony beláthatatlan károkat okoz. Vagy amikor Márki-Zay Péter azt mondja, hogy a kárpátaljai magyarok inkább oroszpártiak, belegondoltak abba, hogy milyen károkat okoz ez, és hogy milyen célkeresztet rajzol ez több tízezer magyar honfitársunk homlokára a határ túloldalán? A jelek szerint nem. Vagy ha igen, akkor arra kérem önöket, hogy beszéljenek vele, próbálják vele megértetni azt, hogy ilyen életveszélyes helyzetben ezeknek a szavaknak nagyon nagy, életveszélyes súlya van. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt 12 év kormányzati ciklusának a történelmi megítélése az utánunk jövő nemzedékek feladata. Hogy a tankönyvekben milyen kép fog kirajzolódni erről a korszakról, azt most még nem tudhatjuk. De egy dologban biztos vagyok, hogy ezek a kihagyott lehetőség évei voltak. A magyar politikát foglyul ejtette és nem ereszti a XX. század, miközben a jelen kihívásaira nemhogy válaszaink nincsenek, de még érdemi, kulturált vitát sem tudtunk egymással folytatni erről. Fogalmunk sincs, hogy mit fogunk kezdeni azzal a helyzettel, amikor a robotizáció és a mesterséges intelligencia rárúgja az ajtót a munkavállalókra és a magyar munkaadókra. Vagy mit fogunk kezdeni egy olyan világban, ahol az algoritmusok már jobban ismerik a gyerekeinket és bennünket is, mint mi saját magunkat. Vagy elképzelésünk sincs arról sem, hogy a technikai szingularitás hogyan szolgálhatná a világot és az emberiséget úgy, hogy közben az egész világunk a felismerhetetlenségig embertelenné válna. Végül, de nem utolsósorban, hogy hogyan tudjuk megóvni a bolygónkat és benne a Kárpát-medencét, ennek az ökológiai rendszerét úgy, hogy az még a mi életünkben és a gyermekeink életében is élhető maradjon. És ez bizony több mint bűn, ez hiba, olyan hiba, amit egyszer önökön számon fognak kérni. Itt és most az utolsó parlamenti beszédemben búcsúzóul csak a reményt tudom megfogalmazni, hogy az utánunk jövőknek még lehetőség adatik pótolni azokat a mulasztásokat, amelyeket ez a politikai generáció elkövetett. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, s köszönöm szépen, hogy az elmúlt három évben itt, a magyar Országgyűlésben hazámat és a nemzetemet szolgálhattam. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett… Varju László képviselő úr... csak azért jelzem, képviselőtársaim, tudom, hogy ki következik, csak nincsenek bent, és az utolsó ülésen nem akarom kihúzni senki nevét, majd jelentkeznek. Varju László képviselő úrnak adom meg a szót: „Mi történik Újpesten?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a türelmét és a figyelmét is, elnök úr. Teljesen egyetértek azzal, hogy ez ilyen módon történjen, hiszen valóban itt a mai nap lehetőséget és egyben felelősséget is ró ránk a tekintetben, hogy a parlamenti ülésszak utolsó ülésén mely témákkal foglalkozunk. Én nem szeretnék szakítani azzal a hagyománnyal, ami arról szól, hogy Újpesten mi történik, és erről ebben a választókerületben, az angyalföldi részén mi az, amivel érdemes foglalkozni. Azt hiszem, mindannyiunknak nyilvánvaló, hogy ebben az időszakban kétséget kizáróan az orosz-ukrán háború határozta meg, hogy a világban mi történik, és nincs ez másként nálunk sem. Teljesen átsorolták a feladatokat és az életünket is átrangsorolták az elmúlt napok, hetek. Tudtuk egyébként, hogy segítenünk kell egy ilyen helyzetben. A háború kirobbanása után Újpesten, Angyalföldön egyaránt rögtön olyan döntések születtek, amelyek igyekeznek a rászorultak helyzetén segíteni, hiszen európai magyarokként egyértelműen elutasítjuk az agressziót, és kiállunk a béke, jelen esetben Ukrajna mellett. Ezt fejeztük ki például az elmúlt napokban egy vasárnap esti gyertyagyújtással, valamint azzal, hogy az ukrán zászló színeibe öltözött a városháza Újpesten. Itt találkoztam azzal a családdal, akik elsőként érkeztek a városunkba, de őket azóta már számosan követték. Természetesen a gesztusokon felül további érdemi tettekkel is igyekszünk segíteni. Az önkormányzat célzott adománygyűjtésbe kezdett, amelyhez az együttérző és adakozó embereken túl különböző szervezetek, az ellenzéki pártok is nagy létszámban csatlakoztak. [[19.20]] Így a menekültek kérésének megfelelően az élelmiszerek mellett vitaminok, tisztálkodószerek, takarók, egyéb higiéniai termékek gyűltek össze, kértek, és érkeztek az adományozóktól. Újpest és Angyalföld már számtalanszor bebizonyította, hogy az itt élők egyedülálló közösséget alkotnak, egy emberként mozdultak meg a kerületekben, s megindítóan nagy mennyiségű, nagylelkű felajánlás érkezett a gyűjtőpontokra mindössze órák alatt, amit az önkormányzatok természetesen folyamatosan juttatnak el a rászorulókhoz. Mindezen túl elkészült egy nagyon fontos dokumentum lényegében összhangban a mai parlamenti határozattal, és ma már azt mondhatom, vagy most már azt mondhatom, hogy testületi döntéssé is formálódott, és létrejött az újpesti humanitárius alap , amely válsághelyzetben tevékenykedő karitatív szervezeteket támogat. Az előterjesztésről, ahogy mondtam, a testület már döntött, és azt elfogadta. Végezetül pedig egy utolsó élményt szeretnék elmondani, amely éppen a minap történt, két nappal ezelőtt. Egy Németországban élő magyar honfitársunk képviseletében felhívtak azzal, hogy ők segíteni szeretnének. Ő Németországból érkezik, és az autóbuszával mint vállalkozó szívesen szállít kifelé utazni kívánó, Németországba eljutni akaró menekülteket, és tulajdonképpen néhány óra alatt megszerveződött. Érkezett egy busznyi adomány, amit ő magával hozott, néhány telefon, a rendőrség segítsége, s az utazás elkezdődhetett. Ezek az apró, talán nem is annyira apró gesztusok sok embernek adtak új reményt, hogy valóban, ha befogadják őket, akkor menekülőként is emberséges környezetet találhatnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Szörnyű időszak ez Európa és a világ életében, de megindító látni azt az összefogást, amire képesek vagyunk a bajban. Őszintén remélem, hogy végül a szeretet győz, a gyűlölet és a béke legyőzi az agressziót, és a demokrácia le fogja győzni a diktatúrát. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport: „Mozgásukban korlátozott fiatalok helyzetéről” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársaim! Az az igazság, hogy az ebben a ciklusban elmondott több mint 460 hozzászólás után ma nem készültem arra, hogy még napirend utáni hozzászólást is mondjak ezen az ülésen, egészen addig, amíg szokásom szerint szombaton a kispesti piacon nem vásároltam, és megszólított engem az egyik árus, aki megismert az ott viszonylag jelentős számban kiaggatott ábrázatom alapján, és beszédbe elegyedtünk egymással. Istvánnak fogom nevezni, nem fontos, hogy mi a neve. Azt mondta el nekem, hogy van egy súlyosan mozgáskorlátozott lánya, aki nemrég lett 18 éves, és elmesélte azt, hogy milyen a helyzetük. Elmondta azt, hogy összesen, az összes juttatással együtt ez a fiatal felnőtt, mozgásában korlátozott ember 70 ezer forintot kap, hogy ebből éljen meg, hogy elvesztették most már a gyerekek után járó magasabb juttatást, és ápolási díjból kell élnie a feleségének, aki otthon van ezzel a gyerekkel, aki egyébként nem tud segítség nélkül mozogni. Elmesélte azt, hogy mennyit kell dolgoznia azért, hogy biztosítsa ennek a családnak és ennek a két embernek a megfelelő körülményeket, és főleg a lányának, és hogy mennyire szeretné azt, ha tudna venni a sok munkájából egy olyan berendezést, gépet, szerkezetet, amivel a gépkocsiba be tudja segíteni ezt a fiatal felnőttet, ami több millió forintba kerül, és még az áfája is egymillió forint fölött van, mert az állam még adót szed ez után a berendezés után is. És ami igazán szíven ütött a személyes történeten túl, hogy azt mondta, maguk ott ülnek a parlamentben, és soha nem figyelnek ránk, soha nem figyelnek a kerekesszékesekre, soha nem figyelnek a mozgáskorlátozott emberekre, a fogyatékkal élő emberekre és azokra a családtagokra, akik gondozzák őket. És tudom, hogy nem így van, tudom, hogy sokszor beszéltünk az elmúlt négy évben is ezeknek az embereknek a problémáiról. Pont két olyan képviselő úr között ülök most, Ungár Péter és Varju László képviselő úr között, akik maguk is nagyon sokat tettek és beszéltek erről a dologról. De ha István így érzi, akkor nem tettünk eleget. Ha ő úgy érzi, és én biztos vagyok benne, hogy nagyon sok fogyatékkal élő ember és a családjuk úgy érzi, hogy nem tettünk eleget, akkor még van dolgunk, és nem ez az egy hozzászólás a dolgunk, hanem az, hogy azok, akik itt leszünk a parlamentben, vagy akik itt lesznek a parlamentben közülünk április 3-a után akár kormányon, akár ellenzékben, folytassuk ezt a munkát. Kaptunk most egy levelet mindannyian, parlamenti képviselők, ellenzéki és kormánypárti képviselőtársaim, amelyben a Lépjünk, hogy Léphessenek! Egyesület leírta azokat a problémákat, ami ezeket az embereket jellemzi, vagy ezeknek az embereknek az életét jellemzi. Biztos vagyok benne, hogy minden képviselőtársam elolvasta ezeket a javaslatokat, hogy mit kell tenni annak érdekében, hogy elég szakember legyen az oktatási intézményekben és a más speciális, a fogyatékkal élőket segítő intézményekben, hogy mit kell tennünk ezzel a valóban elfogadhatatlan pénzügyi helyzettel, amibe kerülnek ezek a fiatal felnőttek, hogy mit tegyünk azokkal a családtagokkal, akiknek otthon kell lenniük, de akiknek az ápolási díj nem biztosít munkaviszonyt, nem biztosítja a megélhetést, nem biztosít nyugdíjat, hogy mit kell tennünk annak érdekében, hogy javítsuk a lakhatás körülményét, hogy mit kell tennünk annak érdekében, hogy valódi, érdemi előrelépés legyen az akadálymentesítésben. Azt hiszem, hogy még sokáig folytathatnám itt ezeknek a szakmai tételeknek a felsorolását. Én azt szeretném elmondani önöknek, hogy biztos vagyok benne, hogy minden kormányzatnak vannak prioritásai és minden parlamentnek vannak prioritásai, és tudom azt, hogy ezek a prioritások nagyon gyakran különböznek a parlament két oldalán. Mást gondolunk nagyon sok kérdésről, de én őszintén hiszem azt, hogy legyünk jobboldaliak, baloldaliak, liberálisok, zöldek, legyünk egyik vagy másik oldalán a patkónak, gondoljunk bármit egyébként a világ számos kérdéséről, ez talán egy olyan kérdés, amelyben nem lenne szabad, hogy vita legyen közöttünk, nem lenne szabad, hogy ebben különbözőképpen gondolkozzunk, és nem lehet annyira szegény ez az ország, nem lehetünk annyira rossz gazdasági helyzetben, hogy ne tudjunk és ne akarjunk segíteni ezeken az embereken. Én ezt a ciklust azzal szeretném befejezni, hogy kérem minden képviselőtársamat, hogy a következő kormányzati ciklusban, akárki lesz kormányon, akár a jelenlegi kormány, akár egy új kormány lesz, gondolni fogunk ezekre az emberekre. Én ezt ígérem, ezt vállalom és ezt kérem képviselőtársaimtól is.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink Érd és térségében” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az egyik utolsó alkalom, és bízom abban, hogy ez az egyik utolsó alkalom, hogy itt, az ellenzék padsoraiban foglalunk helyet a kollégáimmal, ugyanis azt hiszem, hogy megérett a helyzet a kormányváltásra. Arról szeretnék beszélni itt ebben a következő öt percben, hogy Érd és térsége mit nyerhet a kormányváltással, ugyanis a jogállam és a demokrácia helyreállítása számos olyan gyakorlati lépést is tartalmaz, amellyel a polgárok mindennapi életét tudjuk majd javítani, és amelyek úgy a fejlesztésekben, mint az egyenlő méltóság elvében, az egyenlő bánásmód elvében megjelenhetnek. Ilyen az igazságos zöldátállás, ilyen a szolidaritás értékének megjelenése a költségvetési politikában, illetve egy olyan szabadabb, új társadalomszemléletnek a megfogalmazása, ami úgy a gazdaságpolitikának, mint a társadalompolitikának jót tehet. Érd és térsége abban nyerhet a kormányváltással, hogy az alapvetően szegényes vagy kevert infrastruktúrájú elővárosi jelleg megváltozhat. Látjuk azt, hogy újra és újra az úthálózat-fejlesztési ígéretek beváltatlanok maradtak. Azt is láttuk, hogy a 2018-ban elhangzott és egyébként nagyon világos választási ígéret, mely szerint öt éven belül a térség minden útja szilárd útburkolatot kap, messze elmaradt a várakozásokhoz képest. Csak egy adatot említek: az érdi úthálózat 400 kilométeréből 300 kilométer burkolatlan. De említhetném Tárnokot vagy Diósdot is, ahol a településeknek közel a fele nyáron porban, télen sárban jár. [[19.30]] Ezt nem engedhetjük meg magunknak, mert egy elképesztő dinamikusan fejlődő térségről van szó, ahová fiatal családok költöznek, ahol igenis el kell tudni férni, közlekedni kell tudni babakocsival, kismotorral, kisbiciklivel, nagybiciklivel. Ezek mind-mind olyan igények a polgárok részéről, amelyek válaszra várnak, és azt hiszem, megígérhetjük, hogy amennyiben van kormányváltás és amennyiben van váltás Érd és térségében, úgy ezeket az ígéreteket végre be fogjuk tudni váltani. Beszélnék még néhány olyan dologról, ami olyan, mintha elméleti lenne, de igenis a polgárok mindennapjait segíti. Az önkormányzatiság megerősítése például ilyen. Vannak olyan szakpolitikai területek, amelyeket a kormányváltás után vissza kell adni az önkormányzatoknak, mint például az építéshatóság, a gyámügy vagy a szociális ellátás. Ennek részeként egyébként, amiről az imént Arató Gergely képviselőtársam beszélt, azokról a honfitársainkról, akik a mindennapi életben akadálymentesítésre vagy egyéb segítségre szorulnak… ők végre ezt megkaphassák. Nem véletlen, hogy a szubszidiaritás elve ennyire fontos az Európai Unióban, hiszen az önkormányzatok, illetve a kisebb hivatalok azok, amelyek igenis közel tudnak menni a polgárokhoz, meg tudják hallgatni az Istvánokat, Évákat és mindenkit a piacon, illetve az ő szüleiket, mert nagyon sokszor sajnos idősebb, fogyatékossággal élő honfitársaink is a szüleikkel élnek, olyan helyzetben, ahol a családi segítség nélkül az önálló élet elérhetetlen lenne, holott egyébként ez csak egy társadalompolitikai döntés és egy intézményrendszer-fejlesztési kihívás, amit egyébként hazánk meg tudna már ugrani a jelenlegi társadalomfejlődési lépcsőfokon. De hogy továbbmenjek Érd és térsége kihívásain: Diósdra és Törökbálintra rendkívül nagy környezet- és zajterhelés nehezedik, elsősorban az átmenő forgalom miatt. Nemcsak a zajvédő falakon kell fejlesztenünk, hanem azon is, hogyan oldjuk meg például újra a kötöttpályás közlekedést, hogyan lesznek ráhordó járatok. Ezek néhány közlekedésszervezési, technikai feladattal akár megoldhatók. Azonban, ami nem megoldható, a P+R parkoló. A P+R parkolókra igenis kell fejlesztési forrás jusson. Kell fejlesztési forrás jusson az iparipark-fejlesztésre. És hogy azokra is figyeljek, a legkisebbekre a térségben, akikre talán eddig senki sem: Sóskútra és Pusztazámorra csak annyit tudok mondani, hogy például az iparipark-fejlesztéseknek fel kell nőniük a legmodernebb környezet- és természetvédelmi előírásokhoz. Én ezt tudom garantálni, amennyiben a következő hónapokban már a térség országgyűlési képviselőjeként lesz lehetőségem itt a Házban dolgozni. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak. Remélem, hogy szolgálhatom önöket.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, DK-képviselő csoport: „20 év a törvényhozásban” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Megértő elnézést kérek, de önmagamról fogok szólni. Búcsúzni kértem szót. Búcsúzom ettől a Háztól, búcsúzom azon kollégáimtól, akik az itteni munkájukkal kiérdemelték a „képviselő” megnevezést, és búcsúzom mindenekelőtt választóimtól, akiknek képviseletét itt a törvényhozásban húszévi parlamenti szolgálat után a mai nappal befejezem. Országgyűlési képviselővé 1994-ben választottak Budapest 23. számú választókerületében. Ezt azóta átalakították, így ma Újpest egy részével együtt alkotja Újpalota, Pestújhely, Rákospalota a választókerületet. Öt ciklusban szolgáltam végig e Ház falai között. Öt országgyűlési választáson kértem a helyi szavazók bizalmát, és ők mind az öt alkalommal méltónak találtak a választókerület képviseletére. Ezúton kívánom megköszönni nekik töretlen bizalmukat. A bizalmat azonban nem megköszönni kell, hanem megszolgálni, és remélem, én meg is szolgáltam valamelyest. A Horn-kormány idején a Környezetvédelmi bizottság alelnökeként fontos törvények, így a környezet védelméről, a hulladékgazdálkodásról, a vízgazdálkodásról, az erdőgazdálkodásról, a természetvédelemről, a zajvédelmi, a levegőtisztasági, a védett természeti értékek védelméről vagy az épített környezet védelméről, a műemlékvédelemről szóló törvények érdemi alakításában vettem részt. Öt cikluson át a kerület polgármestereként is szolgáltam, így a későbbiekben jórészt önkormányzatok helyzetével foglalkoztam, illetve a választókerületem ügyes-bajos dolgainak kértem szót, döntően napirend után. Háromszor voltam kormánypárti és kétszer ellenzéki frakció tagja. Kisebb és nagyobb botrányok között is töltöttem e Házban a húsz évet. Bizony, a kormányok változtak, és a kormányok között nem előnyére a stílusok. A kormányok között a legnagyobb különbség a parlament ellenőrző szerepének elfogadásában és tudomásulvételében tapasztalható. Megmutatkozott ez az interpellációkra, a kérdésekre, az azonnali kérdésekre adott válaszok tartalmában és stílusában egyaránt. E ciklusban ezek során tanúsított arroganciákban, kioktató fölényeskedésekben nem a képviselő, hanem az általa képviselt választók lebecsülése, az őirántuk való tiszteletlenség érvényesült. Az Országgyűlésről szóló törvényben a képviselői megbízás ellátásához szükséges felvilágosításra, tájékoztatásra garantált jog legalábbis az elmúlt négy évben írott malaszt maradt. Sorozatosan kényszerültünk az adatok kiperlésére. A Fidesz-KDNP-kormányok előtt ez a fogalom alig volt ismert e Házban. Ellenzékben egyetlen sikeres törvényjavaslatot, sőt módosító indítványt sem tudtam benyújtani, noha 39 alkalommal kísérleteztem. Nem volt vagyonbevallási, vagyonosodási vagy korrupciógyanús ügyem. Nem volt cégem, nincs részvényem. Nem voltam részese mentelmi eljárásnak sem. A húsz év alatt még igazolatlan hiányzásom sem volt. Képviselői eskümet nem szegtem meg. A rabszolgatörvény igazságtalansága, egyeztetés nélkül történő áterőltetése ellen szót emeltem, amiért a házelnök egy havi tiszteletdíj megvonásával sújtott. Ám az idő bebizonyította, hogy a tiltakozó képviselőknek volt igazuk. A mostani választáson már nem indulok, az aktív politizálástól visszavonulok. Záró polgármesteri ciklusom során időben gondoskodtam utódom kiválasztásáról. A választók bizalmába ajánlott polgármestert megválasztották. Április 3-án az ellenzék kormányváltásra készül, arra, hogy a választók a 106 országgyűlési választókerület nagy részében az ellenzéki összefogás közös jelöltjének szavaznak bizalmat a NER-rel szemben. Választókerületemben személyes jelöltem és az előválasztás nyertese Barkóczi Balázs, a DK szóvivője. Őt javasoltam, őt szánom utódomnak, őt ajánlottam a választópolgárok bizalmába. Kívánom, hogy ő is szolgáljon a törvényhozásban e Ház falai között legalább húsz évet. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Debrecen város költségvetése összeomlik, ha Orbán marad!” címmel. Öné a szó.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Szól a mikrofon?
A kártyáját elhelyezte, képviselő úr?
Igen, megvan. Csak a mikrofon nem megy.
Akkor azonnal segítenek a kollégák. [[Varga Zoltán elé hordozható mikrofont helyeznek.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Először is, szeretném megköszönni Hajdu László képviselőtársamnak e hosszú-hosszú évtizedes politikai munkáját. Azt hiszem, ha becsületről beszélünk, ha tisztességről beszélünk, akkor Hajdu Lászlóról beszélünk. És én nagyon boldog vagyok, hogy különben vele ülhettem egy padsorban, mellette ülhettem, és együtt dolgozhattunk. Én kívánok neki a továbbiakban is jó egészséget. De hát beszéljünk Debrecenről, mint oly sokszor már eddig. Igen, jól mondta elnök úr, a felszólalásomnak a címe az, hogy Debrecen város költségvetése összeomlik, ha Orbán marad. [[19.40]] Persze, erről nem szívesen beszélnek sem a fideszes padsorokban, sem Debrecen fideszes helytartói: Kósa, Pósán és Tasó képviselő úr, mint ahogy Debrecen jelenlegi polgármestere, Papp László sem. Persze, tudjuk azt nagyon jól, hogy az elmúlt 12 évben önök, tisztelt kormánypárti képviselők minden eszközzel, közpénzmilliárdokkal kitömött ócska propagandájukkal azon mesterkedtek, hogy az EU-t, vagy ahogy önöktől számtalanszor már hallottuk: Brüsszelt támadják és hiteltelenítsék, és az oroszokat, Putyint, Orbán haverját pedig tisztára mossák a magyar nép szemében. Ugyan azt tudjuk, hogy Orbán lassan többet jár raportra Moszkvába, mint haza, Felcsútra, de még mindig abban a hiszemben ringatja ő is és a képviselői is magukat, hogy elég a szokásos pávatánc még mindig, az, hogy gyökeresen mást mondanak az EU-nak, most már a NATO-nak is, mint aztán amit idehaza tesznek. Látjuk a lassan a határainkon tomboló háború alatt is a jellegzetes orbáni kakofóniát. Színleg a világ és a háborút ellenzők, az agresszort elítélők táborába indul, valójában az ismert megmondóemberéé a médiája, sőt, nagyon sok fideszes politikus is, az internet, a Facebook világában portyázó fideszes fizetett trollhadsereg ennek pont az ellenkezőjét teszi. Orosz propagandát közvetítenek, sokszor még a háború tényét is tagadva. Ezek után, bár valójában nem tudom, hogy miben hisznek önök, akár Debrecen vonatkozásában is, mégis jelentős EU-s támogatásokkal számolnak az ez évi költségvetés tervezésekor is. Debrecen költségvetési főösszege egy nagyon szép nagy összeg: meghaladja a 185 milliárd forintot, ami önmagában is optimizmusra adhatna okot. Az viszont, hogy a költségvetési főösszeg több mint 13 százaléka, a városi fejlesztések negyede, megközelítőleg 25 milliárd forint EU-s forrásokra épül, az ebben a formában és Orbán múltját és jelenét ismerve, hát, mit ne mondjak, több mint merész. Ugyanis tudjuk, hogy mára az Orbán-kormány valójában Orbán családja, haverjai, gázszerelője és strómanjai az EU legkorruptabb társaságává váltak, mint ahogy azzal is tisztában lehetünk, hogy az Európai Unió és annak vezetői végül megtanulták Orbán Viktort, tudják, kiismerték, hogy hogy működik. Átlátnak az ócska kocsmai trükkjein, és egyszerűen nem hajlandóak tovább finanszírozni Orbán kleptokráciáját. És csak gratulálni tudok, mert végül is sikerült a magyar kormány ostoba mesterterve: sikerült megállítani Brüsszelt. Tudjuk azt nagyon jól, hogy ez mivel járt: Orbán rárúgta az ajtót a civilizált világra, az Európai Unióra, csak azzal nem számolt, hogy a lengőajtó majd azzal a lendülettel fogja a magyar kormányt orrba verni. És ez történt. Mert valóban megállt Brüsszel, áll most, mint a cövek, azzal a nem várt következménnyel együtt azonban, hogy gyakorlatilag minden EU-s pénzforrás, ingyenpénz csapját is koppanásig elzárták. Ezek után mindhiába minden költségvetési debreceni furfang, hiába a hangzatos kormánypropaganda, ha nincs forrás, ha nincs EU-s ingyenpénz, nincs fejlesztés, ha nincs fejlesztés, nincs működő város, de nem lehet működő ország sem, és itt tartunk most a választások előtt néhány héttel. Orbán vagy Európa? Putyin, Putyin pincsije vagy szabad, demokratikus Nyugat? De továbbmegyek: euró vagy rubel? Ez a kérdés. És sajnos ez a kérdés Debrecenben is. És itt tart most Debrecen, sőt nemcsak Debrecen, hanem az összes magyar település, legyen az megyeszékhely, megyei jogú város vagy kis falu. Ezért is fogjuk elzavarni Orbánt és a hasonszőrű korrupt bagázsát április 3-án, és megnyitjuk egy új, szabadabb világnak a kapuját. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Tisztelt Országgyűlés! Én képviselő urat Varga Zoltán képviselő úrnak szólítottam. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nunkovics Tibor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A Duna-Pilis-Gerecse térség problémáiról” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Nagyon sokáig gondolkoztam rajta, hogy a mai napon milyen napirend utáni témában szólaljak fel. Gondolkoztam azon, hogy egy szamizdatban összeszedném azt, hogy milyen munkát végeztem el az elmúlt években, amióta országgyűlési képviselő vagyok, de inkább úgy döntöttem, hogy még ezt az utolsó lehetőséget is arra szeretném felhasználni, hogy a választókerületem fő településén, választókerületem központjában, Esztergomban egy Esztergomot érintő súlyos problémára, illetve hiányosságra hívjam fel a figyelmet. Ugye, Esztergom ma már napirenden volt a parlamentben, hiszen szavaztunk arról, és jómagam is megszavaztam azt a javaslatot, amely Esztergomot megyei várossá emelte. Végre-valahára Magyarország első fővárosa megyei jogú város lett, azt gondolom, hogy már nagyon régóta megillette őt ez a cím, de sajnos ez egy hosszú évek óta tartó ígéret volt a kormány részéről, sőt egyébként pont a Fidesz-kormány volt az, amely ellehetetlenítette azt, hogy egyébként korábban Esztergom vagy bármely más város megkaphassa ezt a rangot. De nagyon örülök neki, hogy a mai nappal ez megvalósult. Viszont van egy olyan problémája Esztergomnak, amely, fogalmazzunk úgy, hogy bármelyik pillanatban visszatérhet, hiszen szintén egy régi ígéret a kormány részéről, hogy megvalósul Esztergomban az árvízvédelmi gát. Mindannyian emlékszünk rá, én legalábbis biztosan emlékszem rá, hogy utoljára 2013-ban milyen súlyos árvízzel kellett szembenézni az ott lakóknak, és jómagam is munka után önkéntesként mentem a zsákokat pakolni. Szerintem senki nem szeretné, nyilván főleg az ott lakók nem, ha ez még egyszer megvalósulna, és azért is lenne nagyon fontos, hogy ez a gát végre prioritást élvezzen, és ne csak ígérgetés szintjén halljunk róla, hanem végre történjenek meg valóban az első kapavágások is, hiszen olyan értékek vannak a Prímás-szigeten, amelyeket az árvíz sajnos minden egyes alkalommal elönt, mind állami, mind önkormányzati, mind pedig magántulajdonok, amelyek megérdemlik azt, hogy megvédjük őket, főleg, ha egyébként nagyon sok pénzért épültek meg ezek. Azért valljuk be őszintén, hogy egy gát megépítése, egy árvízvédelmi rendszer megépítése egy stadion árában sem mérhető, jóval az alatt található. Nem véletlen egyébként, hogy amióta országgyűlési képviselő vagyok, a költségvetési vitánál mindig nyújtok be módosító javaslatot arra vonatkozóan, hogy ez a gát, ez a beruházás megvalósulhasson. Azt már viszont nagyon sajnálom, hogy a fideszes képviselőtársaim tulajdonképpen vita nélkül szavazták le minden egyes alkalommal ezt a javaslatomat, illetve ezt a javaslatomat is, hiszen az elmúlt években egyetlen javaslatom sem került elfogadásra a kormánypárti többség által. [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]] Kedves Képviselőtársaim! Ez egy valódi probléma, egy valódi veszély, amelyre megoldás kell, és a megoldás egyébként nagyon egyszerű: ezt a gátat meg kell építeni. Amennyiben április 3-án megtörténik a kormányváltás, és az ott élők bizalmát elnyerem, és immáron nem ellenzéki képviselőként, hanem kormánypárti képviselőként térhetek majd vissza a parlament padsoraiba, akkor ez a beruházás megígérhetem önöknek prioritást fog élvezni, és meg fog épülni az Esztergomot megvédő árvízvédelmi rendszer. Ez volt az utolsó felszólalásom, ezek voltak az utolsó mondataim ellenzéki képviselőként, és hadd mondjam el önöknek, hogy óriási megtiszteltetés volt számomra ebben az épületben dolgozni és a magyar emberekért, a magyar nemzetért dolgozni. Remélem, hogy visszatérhetek ebbe az épületbe, és folytathatom a munkát, de bármi is történjen április 3-a után, én továbbra is a nemzetemet fogom szolgálni. Isten engem úgy segéljen! Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP-képviselőcsoport: „A parlamenti ciklus végén”. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy mielőtt elkezdem a napirend utáni felszólalásomat, az utolsó felszólalást ebben a parlamenti ciklusban, kicsit visszautaljak Hajdu képviselő úrnak a felszólalására. Én azt tudom mondani, képviselő úr, hogy megható volt hallani ezt a számvetést, amit öntől hallottunk, és azt tudom mondani, hogy megtisztelő volt önnel egy ciklusban az ellenzéki oldalon politizálni itt a plenáris üléseken, és elég sok alkalommal egyébként a Fenntartható fejlődés bizottságának ülésén is. Azt gondolom, hogy ön igazán kiérdemelte a képviselői megnevezést, és egy igazi példaként szolgálhat mindazoknak, akik majd az új parlamenti ciklusban itt a nemzetet szolgálják. Úgyhogy tisztelettel köszönöm a frakcióm nevében az ön elvégzett két évtizedes munkáját. [[19.50]] S természetesen szeretném megköszönni minden képviselőnek, pártállástól függetlenül minden képviselőnek a munkáját, aki ebben a ciklusban itt dolgozott, és természetesen minden munkatársnak, minden parlamenti munkatársnak, minden tisztségviselőnek, hogy ilyen viszontagságos ciklusban is segítették munkájukkal és lehetővé tették az Országgyűlés munkáját. Részben számvetéssel szeretném eltölteni az utolsó felszólalást ebben a ciklusban. Nem tudom, hogy hány alkalommal szólaltam fel Pécs és Baranya érdekében az elmúlt négy évben, sokszor volt rá példa; mindig igyekeztem aktívan képviselni az országos ügyek mellett szűkebb hazám érdekeit, a problémáit idehoztam az Országgyűlés elé, s igyekeztem megoldási javaslatokkal is szolgálni. Ugyanakkor most arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy 24 nap múlva milyen óriási jelentősége van Pécs és Baranya szempontjából is az országgyűlési választásnak. Az elmúlt ciklusban sajnos nem sok jó hírről lehetett beszámolni. Látható volt, hogy ez a kormány gyakorlatilag semmibe vette Pécset, semmibe vette Baranyát, nem kaphattuk meg a kormány támogatását, és sajnos a megye kormánypárti országgyűlési képviselői is elárulták a térségünket. Nagyon fájó volt az, hogy egy világjárvány és egy gazdasági válság alatt nem támogatást kapott a városunk és a megye, hanem újabb elvonásokkal és megszorításokkal szembesültünk. A legsúlyosabb lépés talán az volt, hogy kiszervezték és politikai irányítás alá helyezték a Pécsi Tudományegyetemet. Pécs 1367-től kezdve az első magyar egyetemi város, s erre mi büszkék vagyunk, ez része a pécsi identitásnak. Én azt gondolom, hogy mindazok, akik semmibe vették az egyetemi autonómiát, és mindazok, akik a szavazatukkal hozzájárultak ahhoz, hogy az egyetem immár egy politikai testület uralma, irányítása alatt áll, nem értik ezt az identitást, s nem alkalmasak és nem méltóak arra, hogy Pécset és Baranyát képviseljék. Ezen is változtatni kell. [[A jegyzői székben Földi Lászlót dr. Vinnai Győző váltja fel.]] De mindazon lépések mellett, amelyek negatívan érintették a térséget, nagyon komoly veszélyek leselkednek Pécsre és a térségre. Nagyon sokszor beszéltem itt arról, hogy egy nukleárishulladék-tározót, egy atomtemetőt akarnak engedélyezni a városunk közelében, ami példátlan. Egy ilyen nagyvárosi agglomeráció közelében ilyen objektumot sehol a világon nem akarnak létesíteni. A szomszédunkban zajló szörnyű események példája alapján látható, hogy milyen könnyen válik katonai célponttá egy ilyen nukleáris létesítmény, hiszen Ukrajnában az orosz agresszorok több alkalommal is tüzérséggel támadtak radioaktívhulladék-tárolót. Azt gondolom, súlyos felelőtlenség a kormány részéről, hogy legalább ebben a helyzetben nem ismerte fel, hogy ezt a tervet át kell húzni, és semmilyen indoka nem lehet annak, hogy egy nagyvárosi térség közelébe kerüljön egy ilyen objektum. Hasonló veszélyforrás, amire nincs tekintettel ez a kormányzat, hogy egy új uránbányát akarnak engedélyezni részben a város lakott területei alatt. Azt gondolom, egy olyan opcióval is számolva, hogy ez adott esetben, ha az engedély megszületik, akár még orosz kézbe is kerülhet, a magyar uránércvagyon felett akár az oroszok is diszponálhatnak, ez is súlyos felelőtlenség. Ezen is változtatni kell, ez is a tétje az április 3-ai választásnak. Én azt tudom mondani, látva az elmúlt négy év kormányzati magatartását, illetve a kormánypárti képviselők magatartását, hogy ha meg akarjuk őrizni Pécs és Baranya biztonságát, Pécs és Baranya egészséges környezetét, akkor kormányváltásra van szükség, el kell zavarni ezt a kormányt, és el kell zavarni azokat a helytartókat, akik soha nem álltak a térségünk mellé. S ha ez megtörténik, akkor végre olyan évtizedes problémákat is tudunk kezelni, mint a közösségi közlekedés, a leromlott úthálózat vagy éppen a térség víziközmű-hálózatát érintő rengeteg probléma. Erre az ellenzéki szövetség, az Egységben Magyarországért szövetség megalapozott programmal rendelkezik. Én azt tudom ígérni mindenkinek, aki Pécsett és Baranyában él, hogy mindent meg fogok tenni a következő ciklusban is, amennyiben az Országgyűlés tagja leszek, hogy ez a térség végre elindulhasson egy valódi fejlődés útján. Az egyik első intézkedésünk lesz, hogy helyreállítjuk a Pécsi Tudományegyetem autonómiáját, és az egyetem, az egész város és az egész térség jövője szempontjából meghatározó egyetem ismét azoké lesz, akikhez tartozik, a hallgatóké, az ott dolgozóké, a szülőké és a magyar embereké. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Parlamenti ciklus összegző” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Azzal szeretném kezdeni, hogy ebben az országgyűlési ciklusban megpróbáltam felhívni az országgyűlési képviselők figyelmét arra, hogy Magyarországon a gondoskodási munka nincs megfizetve. Ezt nem azért tettem, mert azt gondolom, hogy ez egy empatikus ügy lenne, nem gondolom, hogy ez a jótékonysághoz tartozna, hanem azt gondolom, hogy ez az egyik legégetőbb és legfontosabb társadalmi kérdés ma Magyarországon. Az, hogy ki gondoskodik az idősekről, ki gondoskodik a fogyatékossággal élőkről, ki gondoskodik azokról, akikről mások nem gondoskodnak, és ezek az emberek kapnake pénzt, és ha kapnak fizetséget, mennyit kapnak, egy alapvető rendszerkérdés véleményem szerint, arról szól, hogy a gazdasági rendszer felépítése kinek az érdekében és miért történik. A helyzet az, hogy alapvetően három kérdés van, ami nagyon nehezen halasztható tovább, aminek a kitárgyalása nagyon nehezen halasztható tovább. Az egyik, és talán a legégetőbb számosságát tekintve az idősgondozás kérdése Magyarországon. A kormányoldallal nagyon meddő vitáink voltak az idősgondozás kapcsán, ugyanis ők egy olyan ideológiai álláspontot tesznek magukévá, mely szerint az idősgondozás a család feladata. Ez nem egyezik a magyar emberek élt valóságával, egyszerűen nincs így. Emberek nem ott élnek, ahol a szüleik élnek, vagy az anyósuk, apósuk él, az embereknek dolgozniuk kell. Mind a két félnek dolgoznia kell ahhoz, hogy el tudják tartani a gyermekeiket, és egyszerűen nincs lehetőségük, hogy kimenjenek a munkaerőpiacról, és ápolási díjon, ami 68 ezer forint, gondozzanak időseket. Idősgondozás az informális kereten kívül, amit a kormány nem hajlandó a minimálbér szintjén megfizetni, folyik az intézményekben is, de az intézményekben egyre rosszabb minőségben folyik, és nem azért, mert az ott dolgozók nem lennének elhivatottak, hanem azért, mert nem fizetik meg őket, és mivel nem fizetik meg őket, nincsenek elegen ahhoz, hogy érdemi munkát végezzenek. A szociális szektorban dolgozók ebben a ciklusban valójában nem tudtak előrelépni, bár egy járványhelyzetben többet dolgoztak, mint szinte bárki. Az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést sem kapták meg, az a 20 százalékos emelés pedig, amit a kormány bejelentett, már tulajdonképpen az infláció szintjét sem éri el. A másik súlyos probléma a fogyatékossággal élők helyzete. A fogyatékossággal élő gyermekeknél és később fiatal felnőtteknél a gyermekek otthongondozási díja kapcsán történt egy pozitív előrelépés, hogy itt megadták a minimálbért. S még az is pozitív előrelépés volt, hogy az ezzel kapcsolatos pontrendszert végül felülvizsgálta az emberi erőforrások minisztere. Ugyanakkor mind a munka világába való beilleszkedés, mind, amit Arató képviselőtársam mondott, a különböző gyógyászati segédeszközök kapcsán történő teljesen abszurd helyzet, mind a rettentő bürokratikus teher, amit minden ilyen segélyezési forma jelent, nem változott érdemben. Minden fogyatékossággal élő ember szülei azon aggódnak, hogy ha ők elhaláloznak, mi lesz azzal a gyermekkel. S erre megnyugtató választ soha nem fog tudni a magyar Országgyűlés vagy a kormány adni, de legalább ki tudná fejezni, hogy az ezzel való foglalatosság mindannyiunk ügye. A harmadik ilyen kérdéskör a gyermekvédelem kérdése. Ezzel kevesebb lehetőség volt foglalkozni most az Országgyűlésben. Ebben volt talán a legtöbb pozitív előrelépés mind a nevelőszülői rendszer, mind pedig a nagy, kommunista örökségből adódó intézményeknek a kitagolása. De amíg a gyermekvédelmi dolgozók 95 százaléka a garantált bérminimummal megegyező összeget kap, addig Magyarországon hiába vannak különböző ilyen gúnynevű népszavazások, nem lesz gyermekvédelem. Összességében tehát azt tudom összegzésként üzenni, hogy a gondoskodó munka és annak a kérdése, hogy ki hogyan végzi és mennyiért a gondoskodó munkát, egy rendszerkritikus ügy, egy alapvetően feminista ügy, és egy olyan ügy, ami arról szól, hogy milyen igazságosság van a magyar politikai-gazdasági rendszerben. Remélhetőleg lesz lehetőségem a következő Országgyűlésben ezt folytatni. Folytatni kell ennek az ügynek a társadalmi párbeszédben való megjelenítését, mert ha nem változik az, hogy a gondoskodó munkát ki végzi és mennyiért, akkor nem marad, aki elvégezze.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Pest megye 5. számú választókerületét érintő ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[20.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház térsége egy olyan térség, amely az ország egyik leggyorsabban fejlődő térsége. Köszönhető ez annak, hogy itt olyan emberek élnek, akik közösséget alkotnak, és közösségként lépnek mindig egyet előre; ettől tud fejlődni ez a terület, ettől lehetséges az, hogy itt iskolák újulnak meg, iskolák épülnek, most már emeletes vonatok közlekednek, utak újulnak meg, sőt utak, új utak épülnek, és sorolhatnánk azokat a fejlesztéseket, amelyek ezen a területen megvalósultak. De a fejlesztések mellett nagyon fontos megjegyeznünk azt, hogy bizony… [[Dr. Vadai Ágnes: Dorosz Dávid nyerjen! Szabó Timea közbeszól. Derültség a DK és a Párbeszéd soraiban.]] nagyon fontos megjegyeznünk azt ezen a területen [[Közbeszólás az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] hogy a következő időszakban még további fejlesztésekre van szükség, és azt, hogy ezen a területen bizony közösséget alkottunk. Nagyon fontos [[Tordai Bence közbeszól.]] , hogy olyan közösség legyen, amelyik segítőkész közösség. Igen, a szomszédos országban, Ukrajnában háború van, és ebben az időben Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház lakossága, az ott élő emberek egy emberként mozdultak meg, hogy segítséget nyújtsanak. Gyűjtést szerveztek, gyűjtöttek, és az összegyűjtött adományokat eljuttatták a rászorulókhoz. Köszönet érte! Hálás köszönet! És, tisztelt képviselőtársaim, engedjék meg azt, hogy ebben a munkában külön köszönetet mondjak egyes embereknek, akik ezt a gyűjtést szervezték, Dunakeszin Dióssi Csaba polgármester úrnak és egy civil szervezet vezetőjének, a Természetesen Dunakesziért Egyesület vezetőjének, Csoma Istvánnak, aki nagyon sokat dolgozott azért, hogy ez a gyűjtés sikeres lehessen; Fóton Vass György polgármester úrnak; Gödön két magánszemélynek, akik mind magánszemélyként, mind a vállalkozásaikon keresztül segítették ezt a gyűjtést, és az eljuttatásukban is nagyon sokat dolgoztak, sőt személyesen is részt vettek az eljuttatásban, Csabai Márknak és Juhász Attilának; Csomádon Klement János polgármester úrnak, és ezt azért is ki kell emelnem, mert Csomád egy kistelepülés, és kistelepülés létére mégis két teherautónyi két teherautónyi! adományt sikerült összeszedni; Csömörön Fábri István polgármester úrnak, Csömör is kitett magáért, hiszen három ponton [[Szabó Timea közbeszól.]] szervezték a gyűjtést, és eljuttatták azokat az adományokat, amelyek összegyűltek, azokhoz, akik erre rászorulnak; Erdőkertesen Pásztor László polgármester úrnak, aki szintén nagy segítséget nyújtott, illetve Veresegyházon Pásztor Béla polgármester úrnak. Ezen a területen eddig, a mostani időpontig több mint 14 teherautónyi adomány gyűlt össze, és ezeket a teherautókat útnak is indítottuk, és az adománygyűjtésnek még nincsen vége, tovább fogjuk folytatni egészen addig, amíg olyan emberek vannak, akik menekülnek, egy háború elől menekülnek, és segítségre van szükségük. Igen, ha segítségre van szükség, akkor segíteni kell. Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház lakossága, az ott élő emberek ezt megértették, és több ezren több ezren! vannak olyanok, akik adományokat adtak és segítettek a rászorulókon. És végezetül, tisztelt képviselőtársaim, engedjék meg, hogy az elmúlt négy év tekintetében köszönetet mondjak mindazoknak, akik helyben, ezeken a településeken segítették a munkámat; segítették azt, hogy ez a térség az ország leggyorsabban fejlődő térségévé váljon, és azt, hogy itt olyan beruházások valósuljanak meg, mint a dunakeszi diáknegyed megépítése is, amely az ország legnagyobb középiskolai beruházása; segítettek abban, hogy olyan javaslatok szülessenek, amelyek aztán valósággá válva segítik az ott élő emberek munkáját. Köszönet érte! Szeretném megköszönni azoknak a közéleti embereknek a munkáját is, akik szintén hozzájárultak ahhoz, hogy ez a munka sikeres legyen. Attól volt sikeres Dunakeszi, attól volt sikeres a térség, hogy minden munkánk összefogáson alapult, összefogtak az ott élő emberek, a helyi vezetők, össze tudtak fogni a kormánnyal, az országgyűlési képviselővel, és így együtt érhettük el, hogy ez a térség az ország leggyorsabban fejlődő térsége lehessen. [[Dr. Vadai Ágnes: És egységes is lesz, hogy Dorosz Dávidot…! Szabó Timea közbeszól.]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Dr. Vadai Ágnes: Hajrá, Dorosz Dávid!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Eddig méltósággal zajlott a napirend utáni [[Szabó Timea közbeszól.]] azt gondolom, jogosan kérhetem önöktől a továbbiakban is. Köszönöm. [[Szabó Timea közbeszól. Dr. Vadai Ágnes: Mindig erről beszélgetünk, elnök úr, de ott fenn se mindig méltósággal mennek a dolgok! Tudják, ez van! Derültség az ellenzék soraiban.]] Annyira nem kívántam önnel vitatkozni, hogy el nem hiszi. [[Dr. Vadai Ágnes: Én sem!]] Úgyhogy… [[Dr. Vadai Ágnes: Én sem kívánok önnel vitatkozni, illő tisztelettel! Szabó Timea közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés… [[Dr. Vadai Ágnes: Mindjárt elmegy Tuzson Bence, és családi körben maradunk!]] Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett [[Tuzson Bence távozik az ülésteremből. Dr. Vadai Ágnes: Így van!]] Mellár Tamás képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Mi lesz a pécsi egyetemmel?” címmel. Öné a szó, képviselő úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az a furcsa helyzet állt elő, hogy a parlamenti ciklus utolsó napján mondom az első napirend utáni beszédemet [[Balczó Zoltán: Soha nem késő! Derültség az ellenzék soraiban.]] reményeim szerint nem az utolsó parlamenti beszédem lesz ez, ezt majd még meglátjuk, de a reményem nagyon erőteljes. [[Szabó Timea közbeszól és tapsol.]] A Pécsi Tudományegyetemről szeretnék mondani néhány mondatot, néhány szót, különös tekintettel a modellváltás utáni időszakra. Ez azért is fontos Pécs szempontjából, mert Pécsett az a helyzet, hogy a városnak az egyik legnagyobb foglalkoztatója a Pécsi Tudományegyetem, tehát hogy mi lesz az egyetemmel, az nagyon-nagyon fontos a város jövője szempontjából is. És, ugye, azért aktuális a kérdés, merthogy szeptembertől ez a modellváltás elindult, ami alatt valójában egyébként egy privatizációt kell érteni, egy olyan privatizációt, amelyből azonban az állam semmilyen bevételt nem tudott szerezni, és mégis, ugye, alapítványi formába kiszervezte, és ugyanakkor pedig a költségvetésnek továbbra is finanszíroznia kell az egyetemet. De Palkovics miniszter úr azzal próbált bennünket vigasztalni, hogy azt mondta, hogy de legalább az egyetemek önállóak lesznek, mert a kuratóriumok fognak majd dönteni a legfontosabb kérdésekben, azonban ha valaki megnézi a Pécsi Tudományegyetemnek a kuratóriumát, akkor azt látja, hogy annak az elnöke Bódis József államtitkár úr, szóval elég nehezen lehet elképzelni, hogy akkor hogy lesz itt meg az államtól való függetlenség, és hát három olyan kuratóriumi tag is van, akiknek nincsen egyetlenegy publikációjuk sem, tehát megint csak nehezen lehet elképzelni, hogy hogy tudnak ők majd tudományos kérdésekben valóban döntéseket hozni. Én több alkalommal is kezdeményeztem nyilvános vitát Pécsett, hogy beszéljünk erről a nagyon-nagyon fontos kérdésről, és kértem az egyetem vezetését is és a kuratóriumot is, hogy üljünk le, és beszéljük meg ezeket a nagyon fontos kérdéseket, hiszen ezek nyilvánvalóan mindenkit érdekelnek és érintenek is. Amikor a választókörzetemben jártam, akkor ugyanezt érzékeltem, hogy az emberek számára is mennyire fontos az egyetem, hiszen valóban meghatározó jelentőségű, ugye, három szempontból is, hiszen Pécsnek egy regionális központnak kell lennie, amely regionális központnak egy tudásközpontnak is kell lennie, amelyet nyilvánvalóan az egyetem kell hogy adjon. Aztán a kis- és középvállalkozások fejlesztése kiemelten fontos, hiszen Pécs viszonylag elmaradott iparilag, itt inkubátorházakra, start-up programokra lenne szükség, amelyekben az egyetem nagyon sokat tudna segíteni, és természetesen az innováció tekintetében és az innováció vonatkozásában is nagyon erőteljesen lehetne támaszkodni különösen a műszaki karra és nyilván az orvosi karra és a mi karunkra, a közgazdasági karra. És, ugye, ezzel eljutottam oda, hogy az elmúlt időszakban én 42 esztendőt dolgoztam egyetemi tanárként, egyetemi oktatóként, és már három éve vagyok professor emeritus, és ennek nagy részét a Pécsi Tudományegyetemen töltöttem el, tehát az én szívem a Pécsi Tudományegyetemért dobog. És nem lehet tudni, hogy mit hoz pontosan a jövő, de én elkötelezett vagyok, hogy bármikor is, bárhogyan is, de mindenképpen azon fogok dolgozni, hogy a Pécsi Tudományegyetem egy felfelé menő pályára kerüljön, és teljes egészében egyetértek képviselőtársammal, Keresztes László Lóránttal, hogy ez csak akkor valósítható meg, hogyha vissza tudjuk állítani az egyetem autonómiáját. Ezért fogunk harcba szállni a következő időszakban. És a másik nagyon fontos cél, amit szintén kitűztem, hogy a Pécsi Tudományegyetem játsszon jelentős, meghatározó szerepet a város életében, mert Pécs csak akkor fogja tudni betölteni ezt a tudományos és kulturális centrum szerepét, hogyha az egyetemmel karöltve működik, de egy olyan egyetemmel, amely valóban egy felfelé menő pályán tud lenni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps az ellenzék soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Hajrá, Tamás! Szabó Timea közbeszól.]] [[20.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „Igen vagy nem?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az egész világ az ukrajnai háborúról és az orosz agresszióról beszél. Hazánkba több mint 200 ezer háborús menekült érkezett az elmúlt hetekben, csak a keddi napon több mint 1300 gyermek. A menekültek számára rengeteg somogyi honfitársam nyújt segítséget, juttatott adományt, illetve biztosított szállást, amiért köszönet jár nekik. De mit tett Magyarország oroszbarát kormánya Somogyban? Móring József Attila asszisztálása mellett átjátszotta az állami tulajdonú, több tíz milliárd forint értékű fonyódligeti gyermektábort egy kiváltságos alapítvány számára. Ahogy a BB privatizációját, úgy a fonyódligeti gyermektábor elidegenítését sem fogják elfelejteni a somogyiak. Ezt követően a Balaton-parti ingatlanon Mészáros Lőrinc csapata az adófizetők pénzéből, közel ötmilliárd forintból sátortábort húzott fel. Most, hogy háború van, kéréssel fordultam a dózerolásban jeleskedő új tulajdonoshoz, a Kárpát-medencei gyermekek üdültetését közpénzen végző alapítványhoz. Megkértem, hogy nyissák meg a fonyódligeti tábort a Kárpát-medencei, kárpátaljai gyermekek elszállásolására. De még csak válaszra sem méltattak. Tisztelettel kérdezem ezért a Fidesz-kormányt: megnyitják a fonyódligeti tábort a háborús menekültek előtt? Igen vagy nem? Tudják, azon gyermekek számára, akiket az önök barátja, Vlagyimir Putyin most a bombáival és a tankjaival lövet. Ha van emberség önökben, akkor tegyék meg ezt a gesztust április 3-áig! Hogy mi lesz április 3-a után? Egy szép reggelre fog ébredni az ország. Ezen a tavaszi reggelen más lesz a levegő, a korrupció fullasztó ködje, amely fojtogatja ezt az országot, elkezd majd felszakadozni. Lesz egy reménysugár, amely segít nekünk hinni abban, lehet tisztességes vezetése Magyarországnak. Április 4-én reggel, amikor feljön a nap, reménnyel a szívünkben, eltökéltséggel a tekintetünkben és erővel a kezünkben látunk majd neki a munkának. Lesz sok feladatunk: elszámoltatjuk a tolvajokat; visszavesszük, amit a fideszes kiváltságosok elvettek tőlünk; fejlesztjük az egészségügyet, amit tizenkét év alatt a Fidesz nem tett meg; a fiataloknak megteremtjük a lehetőséget, hogy a szülőföldjükön tudjanak boldogulni; világossá tesszük az egész világ számára, hogy Magyarország a Nyugathoz és nem a Kelethez tartozik. Világossá tesszük azt is, hogy Putyin barátai nem vezethetik ezt az országot, és elérjük, hogy Magyarország Kormánya egyetlen dolgot tegyen a jövőben: alázattal szolgálja a magyar népet. Végezetül megköszönöm a magyar embereknek, hogy itt az Országgyűlésben, a nemzet templomában szolgálhattam őket az elmúlt négy évben. Felemelő érzés volt a büszke somogyi polgárok érdekeit képviselni és boldogulásukért tenni. Szerény lehetőségeimmel minden alkalmat megragadtam arra, hogy az emberek hangjaként a mindennapjainkat megkeserítő problémákat és a megoldási javaslatokat megjelenítsem az Országgyűlésben. Megköszönöm képviselőtársaimnak is a közös munkát, megtiszteltetés volt önökkel együtt dolgozni.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ellenzéki Képviselőtársaim! Nagyon sajnálom, hogy a kormánypárti padsorok kiürültek, hisz egy nagyon fontos rendkívüli ülés következik majd itt néhány percen belül, ahol valóban tudnánk beszélni a tőlünk keletre kirobbant háborúról, az ezzel kapcsolatos magyar feladatokról és Magyarország helyzetéről ebben a helyzetben. Azt szeretném leszögezni, hogy mi feltétlenül érdekeltek vagyunk a békében, és mindent meg szeretnénk ezért tenni. E helyütt most a napirend utáni hozzászólásoknál tartunk, az utolsó rendes ülésünkön, ebben a ciklusban utoljára, és ahogy szoktam ilyenkor, most is elsősorban Miskolc és Borsod problémáit tenném újra az asztalra; kicsit összefoglaló jelleggel, hiszen nagyon sokszor beszéltem erről ebben a ciklusban, és nagyon sokszor mondtam el, hogy mennyire káros volt ez a folyamat, amit a Covid-járvány leple alatt a kormányzat indított, az a hadjárat, amit a kormányzat indított tulajdonképpen az önkormányzatok ellen és így Miskolc megyei jogú város ellen is. Elsősorban a helyi közösségi közlekedés finanszírozásának megnyirbálását emelném ki. Itt a kormány elvette az állami támogatást, mintegy 500 millió forintot az MVK Zrt.-től, és az előző fideszes városvezetés eleve egy nagyon komoly, mintegy 4 milliárdos közszolgáltatásidíj-tartozást hagyott 2019-ben a cégben. Ebben a helyzetben nyilván nagyon nehéz volt működni, sokkal jobb tömegközlekedésre van szüksége Miskolcnak. Mi a kormányváltás után vissza fogjuk adni a tömegközlekedés állami támogatását, újra több busz és több villamos járhat majd. Végre érdemben megindítjuk az utak, a járdák felújítását, teszünk azért, hogy Diósgyőrből könnyebben elérhető legyen majd a belváros, Miskolc belvárosa és az autópálya, megszüntetjük majd ezeket a dugókat. Az egészségügyet is fejlesztjük, hiszen a Covid-járvány idején sajnos kiderült, hogy elmaradtak fejlesztések, különösen a szakrendelés tekintetében a diósgyőri városrészben, és nagyon fontos a dolgozók megbecsülése és a szakdolgozói béremelés. A város egészét és a Sajó völgyét sújtó, több évtizede meglévő légszennyezési problémát mi érdemben szeretnénk megoldani a kormányváltás után. Sajnos, az elmúlt bő egy évtizedben semmi nem történt ezen a fronton. A közbiztonságról is azt tudom mondani itt a ciklust is értékelve, hogy két hét alatt nem lett rend, ahogy azt Pintér Sándor ígérte, és Lyukóvölgy sem lett Miskolc ékszerdoboza. Nagyon komoly közbiztonsági problémák vannak, és ezért erősítenünk kell a rendőrség szerepét és nyilvánvalóan a feltételrendszert is, ami a rendőrök számára adott a munkájuk végzéséhez, és az egzisztenciális helyzetüket is erősíteni kell. Az Újgyőri főtéren az átfogó közbiztonsági problémák kezelésére rendőrőrsöt fogunk létrehozni a kormányváltás után. A pedagógusok is bátran kiálltak az oktatás helyzete kapcsán az elmúlt időszakban Miskolcon is, az oktatás fejlesztése, a jövőbe való beruházás is fontos programpontunk, és tisztességes béreket kell adni a pedagógusoknak. Szeretnénk egy valóban modern várost Miskolcból, szeretnénk, ha modern város lenne, nem csak szavakban. Ehhez nemcsak luxusberuházások és presztízsberuházások kellenek, hanem valóban emberközeli fejlesztések, ezért fejlesztjük az alközpontokat, fejlesztjük a városközpontokat európai uniós források segítségével. Ilyen fejlesztést fog kapni Tapolca, a Szentpéteri kapu, a Győri kapu, a Bulgárföld, az Újgyőri főtér és Diósgyőr is, tehát közelebb hozzuk az emberekhez az alapvető kereskedelmi és egyéb szolgáltatásokat. De természetesen, ha fejlesztésekről esik szó, akkor szükséges a városkörnyéki településeket, így Varbó, Parasznya, Radostyán, Sajólászlófalva és Sajóbábony településeit is fejleszteni. Ezekre is fogunk forrásokat szerezni és szánni a kormányváltás után mindenképpen. Végezetül én is szeretném megköszönni, hogy Miskolcot és Borsodot képviselhettem itt a parlamentben az elmúlt négy évben. Nagyon köszönöm én is képviselőtársaimnak a közös munkát. A magam részéről szeretném mondani itt április 3-a előtt, hogy készen állok a folytatásra. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „A vidék hangja! -18.” címmel. Öné a szó. [[20.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, az elmúlt négy év megmutatta számomra, hogy az összefogás ereje sokkal erősebb, mint ahogy azt gondolnánk. Az elmúlt négy évben igyekeztem a Somogy 4. számú választókerület 71 települése lakóinak problémáit eljuttatni a magyar Országgyűlésbe. Hiszem azt, hogy a településeink fejlesztése, a vidékfejlesztés, az önkormányzatiság és a Balaton védelme nem pártpolitikai kérdés, ez mindannyiunk közös ügye. Csak úgy tudunk továbbmenni együtt, ha arra gondolunk, miképpen tudjuk ezeket a feladatokat megoldani, ezekre a problémákra javaslatokat megfogalmazni és később pedig úgy dolgozni, hogy ne csak megoldások legyenek, és a történelemkönyvekbe kerüljenek ezek a szavak, hanem valódi tettekben hiszünk. Ezért az elmúlt hónapokban arra helyeztem a legnagyobb figyelmet, beszélgetve a választókerületünk lakóival, hogy egy olyan programot állítsak össze, amely egy olyan alternatíva az ott élőknek, amelyből azt láthatják, hogy én valóban tenni szeretnék. Nem ígérgetésekre van szükség. Arra van szükség, hogy megfogjuk egymás kezét és közösen dolgozzunk. Hiszem azt, hogy élhető vidék nélkül nincs erős Magyarország. Ehhez pedig az kell, hogy a települések fejlesztései, a pályázati pénzek ne felülről megmondott utasítások szerint kerüljenek felhasználásra, hanem a helyben megválasztott polgármesterek és képviselő-testületek a magyar emberek hangját követve végezzenek el beruházásokat. Ehhez kell forrásokat biztosítani. Meg kell szüntetni azt a függőségi viszonyt, amely az országgyűlési képviselők és a települések, városvezetők között kialakult. Igenis arra van szükség, hogy helyben a megvalósult beruházásokat a helyi lakosság életminőségének javítására fordítsuk. Nem tekinthetünk el attól, hogy a választókerületünk központjának, Siófoknak a fejlesztésére is kiemelt figyelmet kell fordítanunk. Elsődleges prioritásként fogom kezelni az elkövetkezendő négy évben is a siófoki elkerülő út megépítésének ügyét. Már megígérték számtalanszor. Meg fogjuk csinálni. Ezenkívül fontosnak tartom a szennyvízberuházásokat körben a Balaton mentén, mert sajnos még mindig nagyon sok helyen nincs a Balaton körül szennyvízcsatorna-hálózat. Így van ez egyébként Siófokon is. És ha már Balaton: az elmúlt években többször szólaltam fel a Balaton védelme érdekében. Az elmúlt egy évtizedben számtalan olyan beruházás valósult meg, amely káros a Balatonnak. Nemcsak környezeti, ökológiai katasztrófát okoz, de sajnos elveszi a magyar emberektől közös kincsünket, a Balatont. Azt gondolom, hogy azoknak a kiemelt beruházásoknak az azonnali leállításával érhetünk el eredményeket, és egyébként a közös civil összefogás számtalan esetben bebizonyította, hogy együtt erősek vagyunk, és ki tudunk állni közös értékeink mellett. Fontos tehát, hogy megőrizzük ezt a következő generációknak. Ezért, mivel a Balaton mindenkié, meg fogom tenni, amire a kormánypárti képviselők csak legyintenek: megvédjük közösen, együtt, erősen és elszántan, mert erre van szükség. Nem engedhetjük meg például azt, amit most a Club Aligánál terveznek. Egy 9 millió éves örökséget, a löszfalat akarják azért lebontani több száz méter hosszan, hogy ott egy szálloda épüljön. Erre kell nekünk nemet mondani. Én maximálisan ki fogok állni az elkövetkezendő időszakban is, a következő ciklusban is a választókerületünk 71 településén élő minden lakosért, pártállástól függetlenül, mert azt gondolom, hogy egy országgyűlési képviselőnek a legfontosabb feladata, hogy minden térségben élőt képviseljen, függetlenül attól, hogy kormánypárti vagy ellenzéki. Én vállalom ezt a feladatot és értetek, veletek fogok dolgozni az elkövetkezendő országgyűlési ciklusban is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés rendkívüli ülésére a mai napon öt perc technikai szünetet követően, míg az átállás megtörténik a technikusok részéről, kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom.