… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] uvaženi zastupnici i zastupnice. Vlada premijera Račana predložila je, a tadašnja saborska većina prihvatila uvođenje osobnih odbitaka na porez na dohodak za neka ulaganja koja građani porezni obveznici imaju tijekom jedne porezne godine. Porezni odbitak tako uveden za iznos stvarnih troškova zdravstvenih usluga i nabavu ortopedskih pomagala i to do maksimalnog iznosa od 12 tisuća kuna godišnje. Uveden je i porezni odbitak za ulaganja na ime kupnje ili gradnje stambenog prostora, stana ili kuće. Za potrebe trajnog stanovanja poreznog obveznika. Uveden je i porezni odbitak za investicijska održavanja na posetojećem stambenom prostoru poreznog obveznika radi poboljšanja uvjeta stanovanja. Također do 12 tisuća kuna godišnje. Ako se kupnja ili gradnja stambenog prostora, odnosno investicijsko održavanje financiralo sredstvima namjenskog kredita, otplata se kamata po tom kreditu također smatra osobnim odbitkom. Konačno, za one naše sugrađane koji ne mogu kupiti stan ili kuću niti graditi, čak ni uz kredit, uveden je osobni odbitkak za iznos u visini od 50% plaćene slobodno ugovorene najamnine za potrebe trajnog stanovanja u stambenom prostoru najmodavca. Svi ti porezni odbici, te porezne olakšice da ih tako kolokvijalno nazovem bit će itekako vidljivi kada porezni obveznici ove godine od svojih poreznih uprava dobiju riješenja po godišnjoj prijavi poreza na dohodak. Oni će dobiti povrat poreza i tako jasno vidjeti da je Račanova Vlada vodila brigu o njima kao građanima. Evo prilike da i Sanaderova Vlada, odnosno parlamentarna većina koja tu Vladu podržava prihvati ovaj prijedlog SDP-a i tako nastavi istim smjerom. Predlaže se uvesti još dva porezna odbitka. Onaj za ulaganja na ime kupnje osobnog računala, računalnih komponenti i programa, te za troškove nastale plaćanjem tečajeva stranih jezika i informatičkog obrazovanja koje porezni obveznik imao za sebe i dijete koje uzdržava. Prvu olakšicu, preciznije rečeno pravo na uvećanje osobnog odbitka za kupnju računala i programa, porezni obveznik mogao bi ostvariti jednom u dvije godine, i to do iznosa od 12 tisuća kuna. Međutim, ako tu nabavljenu opremu dakle, računalo, računalne komponente i programe daruje osnovnoj ili srednjoj školi, pravo na uvećanje osobnog odbitka mogao bi koristiti jednom godišnje. Dakako, porezni obveznik bio bi dužan za korištenje toga prava Poreznoj upravi predočiti vjerodostojne isprave. Zašto predlažemo to što predlažemo? Razlog je jednostavan. Nastaviti s brigom za građane i olakšati im riješavanje njihovih bitnih problema. Ovo nije politikanski potez usmjeren na skupljanje političkih bodova. Dokaz tome su brojne olakšice koje je uvela Račanova Vlada i koje se ovim prijedlogom samo nadograđuju. Razlozi su dakle posve principijelne naravi. Naime, porezna politika svake države s jedne strane prati potrebe društva, a s druge, potiče poželjna ulaganja. SDP-e kao predlagatelj je uvjeren da se upravo u ulaganje u nabavku informatičke opreme i učenje stranih jezika poželjna ulaganja u hrvatskome društvu. To možemo i argumentirati. Pošli smo naime od činjenice, da pismenost u 21. stoljeću pored svoje klasične definicije podrazumijeva i informatičku pismenost, kao i poznavanje barem jednog stranog jezika. Zbog toga smatramo da država mora uložiti napor, da stimulira ulaganja građana u tu vrstu opismenjivanja. Na taj način ona ispunjava osnovne ciljeve porezne politike. Naime, pokazuje prepoznavanje ovog problema i iskazuje volju da ga riješi. Informatička pismenost je nezamisliva, bez posjedovanja osobnog računala, koja je pored klasičnih mogućnosti koje nudi omogućava i pristup Internetu kao mrežnoj podlozi informatičkog društva. Internet prodire u sve segmente života, od zabave, preko školovanja, pa sve do poslovanja. Već danas neke tvrtke najavljuju da će ubrzo prestati poslovati s onima koji ne koriste Internet i odgovarajuće informacijske alate. A u Hrvatskoj relativno mali broj korisnika Interneta. Svega 18% stanovništva. U prijedlogu zakona, vama je poštovani zastupnici priložen i grafikon, koji govori da u Velikoj Britaniji Internet koristi 40,2% građana. U Sloveniji 37%, u Italiji 30%, a u Slovačkoj 29%. Hrvatska dakle, sa svojih skromnih 18% tu bitno zaostaje. Dodajmo ovome i podatak da je susjedna Slovenija donijela strategiju kojom će do kraja 2006. godine 60% kućanstava imati pristup Internetu. Posve je dakle jasno da bi svako Hrvatsko zaostajanje u tom pogledu bilo pogubno sa stanovišta nacionalnih interesa. Malen broj korisnika Interneta u Hrvatskoj smatraju stručnjaci posljedica je male penetracije osobnih računala. Trenutno u Hrvatskoj ima oko 700 tisuća osobnih računala, od kojih je 46% u gospodarstvu, 42% u kućanstvima, a svega 8% je u državnoj upravi i javnim ustanovama. Porezne olakšice za kupnju osobnih računala mogu bitno pridonijeti rastu broja korisnika Interneta, a time i značajnijem podizanju ukupne informatičke pismenosti nacije. Sada i nekoliko rečenica o drugom pravu na porezni odbitak onom za učenje stranih jezika. Tu je situacija nažalost još poraznija. Analizirajući osobnu potrošnju, godišnji prosijek po kućanstvu i člana kućanstva statistički godišnjik donosi podatak da je u 2002. prosječna godišnja osobna potrošnja po članu kućanstva za obrazovanje, dakle ne samo za učenje stranog jezika, nego i za druge oblike obrazovanja iznosila tek 150 kuna, odnosno da se za obrazovanje troši 0,68% u strukturi osobne potrošnje. Polazeći od nesporne činjenice da je u podjeli rada već danas nemoguće računati na bilo kakav bolji vrednovan posao, bez poznavanja barem jednog stranog jezika. A svjesni toga da učenje stranog jezika koje se provodi u osnovnim i srednjim školama ni izdaleka ne pruža dovoljan fond znanja s ovoga područja. Smatramo da je nužno stimulirati građane za ovaj oblik cijeloživotnog učenja dodatnim poreznim olakšicama. Dame i gospodo zastupnici ovo nije politički zakon. U njemu nikakve ideologije i nema baš nikakvoga razloga da se o njemu izjašnjavamo s obzirom na stranačku pripadnost. Ovo je zakon koji s jedne strane uvodi dva nova prava na porezni odbitak za građane i mislim da će ga građani s oduševljenjem prihvatiti. A s druge strane on brine o nacionalnim interesima, jer je povećanje informatičke pismenosti i poznavanje stranih jezika uistinu nacionalni interes. Barem za one koji se iskreno i predano bez fige u džepu zalažu za uvrštenje Hrvatske u red europskih zemalja i Hrvata u red europskih naroda. Ovo je zakon za mlade. Ovo je zakon za budućnost. Zbog svega izrečenog, ja vas pozivam da ovom prijedlogu zakona dademo jednodušnu potporu i da ga donesemo jednoglasno. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Staziću. Uvodno izlaganje u ime Kluba zastupnika HNS-a PGS-a i LIBRE, kod prijedloga Zakona br. 12. podnijet će poštovani zastupnik Radimir Čačić. Izvolite.
Dobar dan, poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Uvodno nekoliko napomena. Kako bi se raščistile sve dileme oko toga da li mi uopće smatramo da bilo kakva forma zadiranja u prihode proračuna ovakvim poreznim rasterećenjima je ovoga trenutka moguća ili poželjna odmah naglašavam da kao i kod, kao u našoj diskusiji u Zakonu o smanjenju PDV-a i ovdje ponavljamo mislimo da za to nije trenutak. Ako međutim, instrumentarij koji još očekujemo koji će pojačati naplatu poreznih prihoda s jedne strane ili s druge strane postojeći instrumentariji kvalitetnije upotrebljen da rezultate za koje se pojavljuju tada smatramo da postoje i kvalitetnija rješenja koja bi sa manje štete po proračun dala bolje efekte po građane i gospodrstvo i u tom smislu je i ovaj zakonski tekst. Druga uvodna napomena je da je naš zakon ovdje i predložen i predan Saboru na razmatranje zajedno sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave, obzirom da su to dva vezana teksta, nužno je naravno o tome voditi računa. Šta je cilj, dakle, zakona koji smo ovdje vama dali na razmatranje. Cilj je dakako da se promjenom, povećanjem osnovnog osobnog odbitka sa 1500 na 2000 kuna građanima koji ostvaruju prihod od nesamostalnog i samostalnog rada omogući veća neto primjena. Dakako, da ovakav jedan zakon ima i druge efekte. Jedan od izuzetno važnih efekata je značajan udar na sivu ekonomiju koja je jedna od boljki našeg gospodarstva, ne samo našeg svih tradicijskih zemalja ali svakako mi je osjećamo. O tome je ovdje u nekoliko navrata i jučer govorio ministar Šuker a i svi ministri financija i gospodarstva i svi koji se bave uopće tom problematikom privrednom naravno ne mogu izbjeći problem sive zone. Jedna od mjera koje bitno doprinose prelasku u legalnu zonu je upravo smanjenje tereta, odnosno dizanje razine na koju počinje naplata poreza ovdje na 2000. Da je tome tako lako je provjeriti jer smo to učinili i u mandatu prošle Vlade i efekti su se vrlo brzo pokazali i o tome ću nešto kasnije govoriti i čak su kao izuzetno pozitivni prezentirani i u obrazloženju proračuna koji je ova Vlada, sadašnja Vlada predala Saboru prije mjesec dana kada smo usvajali proračun. Dakle, nikakvog spora o pozitivnim efektima tih mjera nije bilo i nema. Uz to naravno da tog trenutka u legalnu zonu za onaj dio poslodavaca koji na ruke ili nekim drugim načinima plaćaju razliku kako bi izbjegli plaćanje poreza na dohodak uz to se javlja odmah naravno za državu benefit kroz niz poreza i doprinosa s jedne strane a s druge strane socijalnih davanja jer se tada razina, vidljiva razina neto primanja i bruto primanja podiže. Dakako da ovaj zakon istovremeno predstavlja i smanjenje pritiska na poslodavce i jačanje konkurentnosti hrvatske privrede. Ovdje imamo Zakon koji je u suštini već u određenoj mjeri i ponuđen i prihvaćen od strane ovog Sabora, prisjetimo se da smo imali Zakon o podizanju osnovice za porez sa 2550 na 3000 za umirovljenike. Dakle na tragu ovog koncepta je ova Vlada već ponudila za ne tako mali broj građana isti koncept. Mi imamo ovdje pred sobom jedan od rijetkih situacija, slučajeva kada oslobađamo od poreza građane a šteta koja se dešava po proračun je manja nego što računski izgleda. To je vrlo rijetko ali u ovom slučaju je tako. Šteta naime je manja zato jer oni prateći efekti koje sam malo prije spominjao je gotovo prepolovljuju o ćemu ponovno možete vrlo lako izvrštiti promjenu na efektima iste takve mjere koju je prošla Vlada realizirala. Ovdje moramo napomenuti i da ovakve mjere koje ovdje spominjemo su pravilo a ne iznimka u svim tranzicijskim zemljama i da se snažno ide upravo ovim pravcem. Za razliku moram napomenuti, ovdje nisam to čuo u diskusijama, možda sam prečuo, za razliku od PDV-a, PDV, nažalost ima upravo obratan smijer. Naši susjedi, prilično uspješni gospodarski Slovenci su ako to nije rečeno, ovdje ću reći podigli u međuvremenu PDV, ne spustili nego podigli PDV sa 19 na 21% od kada mi raspravljamo o smanjenju jer su krenuli sa 19%m ne slučajno iz cijelog niza razloga koje smo ovdje već iznosili ali su zato s druge strane snaženo spustili druge vrste poreznih opterećenja uključivo i porez na dohodak o kojem ovdje govorim. Uputno je koji puta pogledati šta rade uspješniji od nas i ponešto naučiti. U tom smislu sugeriram da i ovdje o tome vodimo računa. Šta mi ovdje u suštini dobivamo? Prihvaćanjem ovoga prijedloga zakona samo povećanje osnovnog osobnog odbitka osiguralo bi se povećanje neto plaća osobama koje ostvaruju prihode od nesamostalnog i samostalnog rada od oko 4% a predlažemo i istovremeno usklađenje mirovina, to smo napisali ali je već učinjeno, HDZ je već to učinio ovo što smo ovdje predviđali. Drugim riječima očigledno na sličnom tragu se razmišljalo, sada bi trebalo samo nastaviti. Uz, u ovom slučaju o kojem govorimo na bazi sindikalne košarice za 4-članu obitelj od 5295 kuna ona je u međuvremenu porasla, ovo je baza u trenutku kada smo zakon predlagali, mi imamo smanjenje, poreznog tereta koji rezultira sa prosječno 212 kuna na prihodima četveročlane obitelji mjesečno uz već spomenuto smanjenje prihoda, u Državni proračun, a ono po našim proračunima iznosi od milijardu i 750 milijuna kuna. Ako to usporedimo sa proračunima opet aproksimativnim jer ovdje recimo Proračun ministra financija 2 milijarde 400, ako to usporedimo sa proračunima koje smo radili za PDV onda vidimo da je prosječno pozitivni efekt po građane ako naravno dođe do džepova građana, ako trgovci ne zadrže tu razliku, prosječni efekt smanjenja od 1,6% odnosno čuli smo jučer precizno 1,64% iznosi 86 kuna na istoj toj prosječnoj košarici. Drugim riječima sa 3 milijarde negativnog efekta po Proračun 86 kuna pozitivnog efekta po građane. I to pod uvjetom da naravno troše je li? PDV je porezna potrošnja. S ove strane imamo milijardu i 750 milijuna kuna negativnog efekta po Proračun, a 212 kuna pozitivnog efekta po građana. Nije komplicirano. Lako je usporediti. Efekti su očigledni. Dakako mi kroz ovaj prijedlog gubimo i onaj negativni dio koji PDV, smanjenje PDV-a sobom nosi a to je snažno poticanje uvoza jer 75% se obračunava na uvoznim robama. Naprotiv ovdje povećavamo konkurentnost domaće privrede dakle potencijalno i izvoza. Naravno da ne treba ni na kakav način dvoumiti da ovakav jedan, ovakva jedna mjera ide u korist svih građana bilo direktno ili indirektno. Moglo bi se naime staviti primjedbu da se ovdje radi o porezu na prihod od nesamostalnog i samostalnog rada. Dakle šta je s onim ljudima koji ne rade? Pa ti koji, ljudi koji ne rade, djeca, umirovljenici dakle, dakle ovdje su već riješeni ali oni koji ne rade djeca ili domaćice ili neki drugi, ovdje svakako imaju pozitivne efekte iz ovog prijedloga iz jednostavnog razloga što ti koji hrane obitelj, koji zarađuju novac ovdje su sa 4% u direktnoj dobiti a da to ni na kakav način ne može biti zaustavljano ni spriječeno nekim međupreprekama. Ovdje je, čini mi se jučer Šuker posebno istaknuo činjenicu da ne možemo ni na kakav način spriječiti trgovce da uzmu pozitivne efekte smanjenja PDV-a. To je istina. Samo tržište ih može spriječiti. Ne možemo nikakve pozive, nikakve parole to ne mogu učiniti. O tome nema nikakvog spora. Međutim ovaj Zakon nema trgovce između. Ovaj Zakon je direktan. Ovaj Zakon činjenicom svog donošenja odmah donosi novac u džepove građana. Dakle to nije mala razlika. O njoj bi svakako trebalo voditi računa. Ako ovdje uzmemo u obzir, o tome je bilo u niz navrata riječi, da smo vodili računa i o tome da ovaj negativni efekt po Proračun koji je dva puta, gotovo dva puta niži po našim računicama od negativnog efekta PDV-a, istovremeno nema negativne efekte po lokalne i regionalne budžete naprotiv kroz Zakon o financiranju lokalne i regionalne samouprave o čemu će biti kasnije riječi onda taj blok zakona ne samo da čini direktne koristi, značajne koristi građanima nego istovremeno snažno potiče jačanje lokalne samouprave, snaženje budžeta njihovih, njihovih izvornih sredstava i naravno riješava jedan od tih gorućih možda najveći problem Hrvatske, a to je centralizacija i metropolizacija koja je nažalost Hrvatsku pretvorila u zemlju nejednakih šansi. O tome će biti posebno riječi. Evo, ja vas molim da ozbiljno razmotrimo Zakon koji je pred nama, a mišljenje Vlade koje je odbacilo ovaj Zakon moram reći da je poništeno ovim što sam malo prije rekao jer mišljenje Vlade veli ovako: smanjenje prihoda će ujedno predstavljati pretežit, koji ujedno predstavlja pretežiti izvor financiranja lokalne i područne i regionalne samouprave pa je to negativan efekt pa Zakon treba odbaciti i prihodi od prireza, poreza na dohodak ponovno po tom osnovu a kao što sam vam prije dvije minute iznio i svi to naravno možete provjeriti mi smo obadva ta zakona dali istovremeno u proceduru upravo zato da se izbjegne svaka mogućnost da se ovakav prigovor stavi pri čemu, prema tome ili Vlada to nije primjetila ili nije htjela vidjeti ili joj je bilo sasvim svejedno, jednostavno je Zakon odbacila sa jednim obrazloženjem koje naravno nema nikakvog temelja, ne? Da je neko drugo obrazloženje ja bih razumio, ali ovdje je ovo obrazloženje, ne? Ako ima neko drugo čuti ćemo ga. Ovo u pismenoj formi je ovdje izneseno. Naravno da ima još jedan zanimljivi detalj u toj cijeloj priči da kad smo mi upozoravali u našim diskusijama kao predstavnici Hrvatske narodne stranke kod donošenja, kod prijedloga za donošenje zakona za podizanje iste osnovice za umirovljenike na 3 tisuće, da treba voditi računa o negativnim efektima koji se kroz to snažnim, jer se radi naravno o velikom broju ljudi, o velikom iznosu sredstava, koji se reflektiraju na smanjenje izvornih prihoda budžeta jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, ti naši argumenti su odbačeni, a da se nitko na njih nije osvrnuo. Sad zanimljivo naši argumenti kod istog takvog poraza su odbačeni, šteta jedinicama lokalne samouprave i regionalne je nanesena. Bitno su smanjeni njihovi prihodi donošenjem ovog zakona koji se mora donesti naravno zato da umirovljenici ne bi imali štete od 100 kuna nekoristi. Razumljivo je da je donesen, ne? Ali šteta je nanesena lokalnom, jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave, a sad na prijedlog Kluba HNS-a PGS-a i Libre imamo situaciju da je istovremeno ponuđeno riješenje da se istovremeno ne samo zadržava razina financiranja budžeta jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave nego se štaviše i povećava i o tome ovdje razgovaramo na način da se to odbacuje mišljenjem Vlade. Dakle moram vam iskreno reći da ne razumijem sasvim šta se ovdje želi i bio bih vrlo zadovoljan kad bi možda u diskusiji u ovom Saboru uspjeli raščistiti šta je stvarno pozicija i šta stvarno želimo, ne? Da rezimiram ako želimo sa malo štete po državu učiniti puno koristi po građane i lokalnu samoupravu prihvatimo ovaj Zakon, ako želimo sa puno štete po državu, a ništa koristi po građane, onda realizirajmo ono što je ponuđeno jučer. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepa, kolega zastupniče. Prije nego krenemo na ispravak netočnog navoda, ja vidim da je koncentracija u Sabornici prilično pala zbog naših gostiju na galeriji, pa evo dopustite da pozdravim povijesnu postrojbu Republike Hrvatske i Republike Mađarske. To su gardisti iz Rinske garde Čakovec i Husari husarske povijesne postrojbe iz pograničnog mađarskog grada Načkanjiže, pa evo, pozdrav. [[Pljesak.]] Hvala lijepo. Kolegice i kolege, nastavljamo s raspravom. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Kolega Jarnjak, izvolite.
Netočan je navod gospodina Čačića da je Zakonom koji je jučer raspravljan o PDV-u baš nikakve koristi građanima. To je netočan navod i netočno je to jednako tako kao što je netočno da ovim Zakonom koji vi predlažete baš sve ide u korist građana. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Raspravu mogu provesti i Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za obitelj, mladež i šport. Želi li netko od predstavnika Odbora pročitati svoje izvješće? Konstatiram ne ili da? Da, Odbor za lokalnu samoupravu. Izvolite kolega Mršiću.
Poštovani potpredsjednici, cijenjene dame i gospodo. Odbor za lokalnu, regionalnu (područnu) samoupravu raspravljao je o ova dva prijedloga i većinom glasova nije podržao prihvaćanje ova dva Prijedloga zakona. Međutim, neću čitat vam izvješće zato što ste ga dobili u pisanom obliku, ali želim ukazati na ono što je bilo u raspravi, a to je bilo da postoji bojazan da će upravo kao rezultat poreznih olakšica određene jedinice lokalne samouprave u 4., 5. i 6. mjesecu doći u opasnost da im bude pogoršana likvidnost općinskih i gradskih proračuna, a odnosi se na jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave koje se ne nalaze na područjima od posebne državne skrbi i brdsko-planinskom području. Pa smo zamolili Ministarstvo financija da prije nego što počnu povrati poreza na dohodak temeljem podnesenih poreznih prijava, sagledamo situaciju i da moguće napravimo raspravu na Odboru, a onda kao rezultati rasprave da predložimo možda i neke mjere koje, dakle, ne bi na značajno negativan način utjecalo na proračun jedinica lokalne samouprave zato što u ovom trenutku niti Ministarstvo financija niti mi nismo mogli sagledati koliko će biti više povrata poreza u odnosu na prošlu godinu. A najave su da će biti značajno više. Pa ja, dakle, u ime Odbora apeliram na Ministarstvo financija i na Sabor da prije nego što počne povrat poreza na dohodak da to zajednički sagledamo i da pokušamo omogućit jedinicama lokalne samouprave da prežive ta tri mjeseca kada će biti povrat na poreza i da ih ne dovedemo zbog toga u poteškoće. Budući da jedinice lokalne samouprave ni na koji način nisu mogle utjecati na donošenje Zakona pa samim tim i na odricanje dijela svoga dohotka poreznih prihoda temeljem tog dohotka. A ponavljam, dakle, Odbor većinom glasova nije podržao donošenje ova dva Zakona. Hvala.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Jel se možda još netko javlja od predstavnika odbora? Nije se nitko predomislio? Nije. Krećemo na raspravu po klubovima. Prvi je prijavljen Klub HDZ-a. Kolegica Katarina Fuček. Izvolite kolegice.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlozi zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak koje su u svojim primjerima i prijedlozima predložili klubovi SDP-a kao poseban prijedlog i klubovi HNS-a, PGS-a i LIBRE kao drugi prijedlog, a o kojima vršimo sada objedinjenu raspravu neće dobiti podršku HDZ-a. Evo zašto. Nije primjereno da se predlažu zakoni koji zadiru u prihode državnog proračuna, a bez projekcije utjecaja na državi proračun, posebno na financiranje jedinica lokalne uprave i samouprave kojima je porez na dohodak važna prihodovna stavka. Prema podacima Ministarstva financija povećanje osobnog odbitka na 2 tisuće kuna, kako je u jednom od ovih prijedloga zakona predloženo, rezultiralo bi efektom proračunskog gubitka po toj osnovi u iznosu od 2,4 milijarde kuna. Manjak od 1,28 milijardi kuna išao bi na štetu središnjeg državnog proračuna, a 1,16 milijardi kuna na štetu jedinica lokalne uprave i samouprave. TO sigurno ne omogućava ravnomjerni razvitak Hrvatske koji je jedan od bitnih pretpostavki za postizanje standarda razvitka s kojim Hrvatska treba uć u Europsku uniju jer bi se jedinice lokalne uprave i samouprave našle u vrlo teškom položaju. Intencija olakšica u Zakonu o porezu na dohodak je omogućavanje širem krugu građana ispunjenje osnovnih životnih potreba, kao što su stanovanje i zdravlje i odnosi se na radno aktivno stanovništvo. HDZ smatra uz sve naprijed navedene razloga da ove Prijedloge zakona ne treba prihvatiti jer je Zakon o porezu na dohodak izmijenjen i dopunjen u nekoliko navrata čime je proširen krug korisnika novih mogućnosti. Tako ću ponoviti, učinjena je izmjena visine osnovnog odbitka s tisuću 250 na tisuću 500 kuna mjesečno. Priznaju se izdaci pri utvrđivanju dohotka za uplaćene premije životnog osiguranja koje imaju obilježje štednje dopunskog i privatnog zdravstvenog osiguranja, te dobrovoljnog mirovinskog osiguranja. Osobni odbitak može se uvećati u poreznom razdoblju i za iznos stvarnih troškova zdravstvenih usluga i nabavu ortopedskih pomagala najviše do 12 tisuća kuna godišnje. Osobni odbitak uvećao se i za ulaganja na ime kupnje ili gradnje stambenog prostora za potrebe trajnog stanovanja, također do 12 tisuća kuna godišnje. A osobni odbitak uvećana se i za investicijska održavanja na postojeće stambenom prostoru poreznog obveznika ili njegovog bračnog partnera radi poboljšanja uvjeta stanovanja. Osobni odbitak može se uvećati i za iznos u visini 50% plaćene slobodne, ugovorene najamnine za potrebe trajnog stanovanja u stambenom prostoru najmodavca, također do 12 tisuća kuna godišnje. Osobni odbitak uvećava se i za darovanja dana u naravi u novcu doznačenom na žiro račun, a u kulturne, odgojno-obrazovne, znanstvene, zdravstvene, humanitarne, sportske i vjerske svrhe, udrugama i drugim osobama koje te djelatnosti obavljaju u skladu s posebnim propisima do visine 2% primitaka za koje je u prethodnoj godini podnesena godišnja porezna prijava i utvrđena konačni porez na dohodak. Obveznicima poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti osnovica poreza na dohodak može se u poreznom razdoblju dodatno umanjiti za iznos isplaćenih plaća i uplaćenih doprinosa na plaću novim zaposlenicima, te za iznos isplaćenih nagrada za vrijeme praktičnog rada i naukovanja. Obveznicima poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti osnovica poreza na dohodak se može dodatno umanjiti i po osnovi dodataka za školovanje i stručno usavršavanje zaposlenika i tih obveznika osobno i to u visini ukupnih nastalih izdataka, nastalih u poreznom razdoblju. Obveznicima poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti osnovica poreza na dohodak može se u poreznom razdoblju dodatno umanjiti po osnovi izdataka za istraživanje i razvoj i to u visini 100% nastalih i u poslovnim knjigama iskazanih izdataka. Ovo su uz već prethodno uvrštene promjene dovoljne mogućnosti za sve potrebne odbitke s kojom namjerom se također stimulira više područja za koje su lakšice namjenjene. Što se tiče drugog prijedloga posebno specifičnog koji predviđa uvećanje osobnog odbitka za ulaganje na ime kupnje računala, računalnih komponenti i programa do iznosa 12 tisuća kuna godišnje kao i za troškove nastale plaćanjem tečajeva stranih jezika i informatičkih tečajeva koje učini porezni obveznik mogu reći sljedeće. Poticanje informatičnog opismenjavanja svakako je jedan od nabitnijih elemenata današnjice i potrebe razvitka društva u cjelini i Hrvatska tu još mora puno učiniti, no sigurno ne na ovaj način pojedinim ne sustavnim intervencijama u porezne zakone i bez pravog pokazatelja djelotvornosti. U obrazloženju prijedloga navedeno je zaostajanje Hrvatske u tom području što je sigurno važan podatak koji ne smijemo zanemariti jer informacijsko komunikacijska tehnologija je pogon gospodarstva i društva znanja i hrvatska Vlada se u svom programu jasno odredila i naznačila smjernice ubrzanog razvitka društva upotrebom informacijske, odnosno informatičke tehnologije uspostavom središnjeg državnog ureda i Hrvatska koji će voditi i kordinirati informatizaciju države, prvenstveno sa ciljem osposobljavanja države uprave za kvalitetno servisiranje građana putem interneta. Razvijena infrastruktura, obrazovani korisnici i jako gospodarstvo temelj su informatičkog društva što se jedino može prevladati sustavnim pristupom i ulaganjem u ova tri segmenta. Malim zemljama kao što je Hrvatska ljudi postaju osnovni potencijal razvoja što je vezano i na promjene u sustavu obrazovanja da naše mlade generacije nastave korak sa razvijenim svijetom. Informatizaciju drušva prije svega moramo gledati puno šire od jednog zaknskog okvira i njome moramo postići višestruke ciljeve prevenstveno preko obrazovnog sustava u čijem financiranju već sudjeluju građani kao porezni obveznici. Mlada populacija je redovnim školovanjem uključena u informatično jezično obrazovanje i ove godine je za tu namjenu samo u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa izdvojeno 151 milijun kuna. U toj svoti svoje mjesto našli su osnovne i srednje škole. A da je potreban baš sustavan pristup pokazati ću na ovom primjeru. Sustavno informatičko opremanje škola Ministarstvo zanosti obrazovanja i športa prati i provodi od 1997. godine, naglašavam sustavno. Od 1366 osnovnih i srednjih škola na području Hrvatske do kraja 2004. godine sve će biti opremljene računalnim radionicama. Za ovu godinu ostale su još 190 osnovnih škola. U hrvatskim školama je 21 tisuća računala, od toga 11 tisuća i 500 u osnovnim školama 9500 u srednjim školama, dok im je prosjećna starost 3,3 godine. U osnovnim školama na jedno računalo dolazi 34,5 učenika dok je u srednjim školama 20 učenika na jedno računalo. Europski prosjek iznosi 5 do 15 računala na 100 učenika. Ovi pokazatelji govore da još puno proračunskog novca, odnosno novca poreznih obveznika treba izdvojiti za sustavni pristup upravo ovom informatičkom opismenjavanju mladih. A isto tako vidljiv je i napredak u tom sustavnom pristupu informatizaciji. Jer da nije bilo takvog pristupa, svake godine bismo po nekakvim eventualnim prijedlozima izdvajali velike svote novca a europski prosjek bio bi samo dalje. Informatizacija društva strateška je odrednica kao što sam već rekla i temelji razvitka kojom prije svega moramo postići učinkovitost a time i konkurentnost i uključiti se na svim razinama i na svim područjima u informatičko društvo. Osim cijene računala i njegove dostupnosti potrebno je zauzeti se za jeftiniji pristup internegu, za uvođenje integriranih poslovnih sustava, za usavršavanje putovanja putem interneta te u svemu tome za kvalitetnu edukaciju prije svega mladih a onda i ostalih kategorija društva. Osim toga, po ovom prijedlogu zakona ne bi se mogli, ne bi se postigli očekivani rezultati i učinci jer su porezne olakšice vezane uz izdatke koje tokom godine ima porezni obveznik ali ne i članovi njegove obitelji. Kao što je u mišljenju Vlade i navedeno, predlagatelj ovog, odnosno ovih zakona nisu imali u vidu niti povećane troškova uvođenja dodatnih evidencija od strane porezne uprave. Svako novo i neopravdano uvođenje novih povlastica, povećava broj izuzetaka što dovodi do narušavanja poreznog sustava kao pojedinih njegovih instrumenata u ovom slučaju poreza na dohodak. Sve to ima za posljedicu stvaranje nestabilnosti u poreznom sustavu što sigurno ne želimo i zato ne podržavamo ove prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolegice Fuček. Sljedeći na redu je Klub SDP-a, poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević i kolegica Marija Lugarić imate podjeljene termine. A prvo ćete vi? Izvolite kolegice Lugarić. A, oprostite, u ime predlagatelja koji uvijek ima pravo javio se kolega Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Meni je žao što već nakon prve rasprave moram u ime predlagatelja reagirati i očitovati se o ovim ozbiljnim primjedbama Kluba HDZ-a koji je dati. Prvo, zamjerano mi je da smo podnjeli Prijedlog zakona o povećanju neoporezivog dijela plaće a da nismo završili projekciju posljedica na državni proračun i proračun jedinica lokalne i regionalne samouprave. Naime, to naprosto nije točno i na saborskim odborima a posebice u ocjeni stanja predlažući izmjene i dopune Zakona o financiranju lokalne regionalne samouprave dali smo istu ili otprilike sličnu proekciju kao što je i Vlada dala. Izračunali koliko će biti pod navodnike "gubitaka" ili manje prihoda i u državnom proračunu i u proračunima jedinice lokalne i regionalne samouprave i obrazložili da upravo stoga predažemo Izmjena i dopuna zakona o financiranju lokalne samouprave, kako ne bi bilo gubitaka na strani općina, gradova i županije. Da podsjetim, Vlada je svoj obračun radila na temelju podataka iz 2002. godine a mi svoju projekciju na očekivanim prihodima i rashodima u 2003. godini. I naš podatak govori da bi prihvaćajući oba ova zakona o kojim danas raspravljamo u 2003. godini stanje bilo da bi država i Fond za izravnjanja imali prihode oko 3 milijarde 250, a lokalna i regionalna samouprava 3 milijarde 750 s naslova ubranog poreza na dohodak. Prihvaćajući naš prijedlog u Fond za izravnanje u ovoj godini bilo bi oko milijarde i 312 milijuna, a u korist jedinica lokalne samouprave 3 milijarde 937 milijuna. Dakle došlo bi do rasta prihoda proračuna općina, gradova i županija i istina pao bi Državni proračun za negdje milijardu 750. I to smo obrazložili i jasno napisali. Drugo, mi smo zakon, Prijedlog zakona podnijeli 23. siječnja, dakle 2 mjeseca prije Državnog proračuna, a ne nakon njegovog usvajanja. Treće, za primjenu naših zakona ne treba nikakve nove evidencije ni obrasce ni formulare niti bi porezna uprava i poslodavci trpjeli dodatne troškove za njihovu primjenu. Ja vas molim da na trenutak obratite pozornost jer moram iznijeti nekoliko podataka koji su izuzetno bitni zbog primjene ovog Zakona. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske u ožujku prošle godine na bazi 935 tisuća radnika, službenika, namještenika koji su primili plaću, a to je podatak bez zaposlenih u obrani, policiji, obrtu, slobodnim profesijama i individualnoj poljoprivredi 37 tisuća njih primilo je neto plaću nižu od 1500 kuna. U to isto vrijeme najniža osnovica za doprinose po državnom propisu bila je 1858 kuna. Teoretski plaća niža od 1500 kuna ne bi se mogla ni desiti ni isplaćivati jer je potpuno nerazumno i neshvatljivo da netko plaća obaveze na 1858, a radnicima isplaćuje niže od 1500. Da li je to posljedica punog ili skračenog radnog vremena, ali 49% tih zaposlenih je radilo u tekstilnoj industriji, prerada tekstila i obučarskoj industriji dakle 49% njih radi u ta dva dijela industrije gdje su mahom zaposlene žene. U rasponu od 1500 do 1800 kuna bilo je 54 tisuće ljudi i od 1800 do 2100, 70 tisuća ljudi. Što ovaj podatak govori? Da 37 tisuća zaposlenih ima nultu stopu poreza na dohodak jer je plaća manja od 1500 kuna. Po našem prijedlogu i povećanjem neoporezivog dijela plaće na 2000 kuna bilo bi oko 120 tisuća novih korisnika ili novih zaposlenika, radnika i službenika i namještenika koji bi ušli u nultu stopu poreza na dohodak. Ali i svi oni koji imaju veće plaće također bi profitirali na prosječnom nivou plaće 4% ili 156 kuna. Drugo što je izuzetno bitno. Od ove godine najniža osnovica plaćanja doprinosa sa 1858 povećana je na 1951,2 kunu i 21 lipu. Dakle skoro 2000. Pa ako je najniža osnovica za mirovinske i zdravstvene doprinose 2000, nešto malo manje onda je logično i razumljivo da i neoporezivi dio plaće bude otprilike na tom nivou. To je drugi razlog zašto smo predložili. Treće, na ovim modelu bruto trošaka rada, bruto cijena rada ostaje ista kao i dosad. Bez ijedne lipe povećanih troškova. Država ima mehanizme utjecati na rast ili pad bruto cijene rada i neto. Prije godinu i nešto dana snižavajući doprinose za mirovinsko osiguranje učinjen je napor da se snizila bruto cijena rada. Sada je prijedlog, ostavljajući isti bruto trošak da povećamo neto cijenu rada i to su ta dva mehanizma gdje država može utjecati u politiku plaća i bruto troškove poslodavcima korigirajući one doprinose na ili iz plaća ili poreze na, iz plaća. Mi ovaj put dakle predlažemo intervenciju koja dolazi do efekta u neto plaćama. Treći razlog: svi oni poslodavci koji isplaćuju ispod stola bez obračuna i to je pokazalo uvijek do sad kad se radilo nakon par mjeseci podižu realno prijavljeni iznose plaća tako da gubici porezni koji u prvih par mjeseci jesu evidentni kasnije se kompenziraju i dodju na isti nivo koji su bili kada je ta osnovica bila niže. Promatrajte te podatke od 1991. na dalje i vidjet ćete kad god je dolazilo do te promjene da nakon pola godine porezni prihod i dohodak otprilike su se podigli na isti nivo. Mi smo prošli puta povećali neoporezivi dio mirovina na 3 tisuće kuna sa 2 tisuće 550 i sasvim je normalno da sada predlažemo da dolazi i do povećanja neoporezivog dijela plaće. Zamjerke koje su do sad bile utvđivane da dio poslodavaca ne primjenjuje sistem bruto plaće pa izračun neto nego da prilikom svih korekcija naprosto korigira i bruto plaće i može biti i sindikati sami kažu da je takvih negdje oko 30%. Međutim ja moram upozoriti da prema Zakonu o radu utvrđuje se, ugovara bruto plaća i svaki drugačiji način obračun, ugovaranja u ugovorima o radu ili kolektivnim ugovorima je protuzakonit i ne možemo zakone predlagati na temelju onih koji krše nego koji primjenjuju zakone. U, ovim prijedlogom dobili smo i potporu od Saveza samostalnih sindikata Hrvatske kao jednog od bitnog socijalnog partnera i najveće sindikalne središnjice i što se tiče obrazloženja Vlade, Vlada je izračunala da bi središnji proračun izgubio milijardu 160 dakle čak manje nego što smo mi projicirali i, zapravo lokalna samouprava milijardu 160, a središnji proračun milijardu 280. Iza ove točke dnevnog reda je naš drugi prijedlog zakona gdje upravo to predlažemo da lokalna i regionalna samouprava ne bude na gubitku nego bi im se prihodi za negdje oko 200 milijuna povećali u odnosu na ono što su imali po starim propisima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo ispravak netočnog navoda i povredu Poslovnika. Zastupnik Nenadić je prijavio i jedno i drugo pa vas molim kolega Nenadiću prvo povredu Poslovnika, koji članak? Ja priznam, nisam primjetila.
Gospođo potpredsjednice, štovane kolegice i kolege. Povreda članka 210. jer štovani kolega Lesar raspravlja o sljedećoj točki dnevnog reda. Nije se držao utvrđenog reda koji smo utvrdili. Znači raspravljao je o točci Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave. Ja priznajem da je to usko vezano uz ova prva dva zakona, ali to je povreda Poslovnika jer to nije u dnevnom redu.
Kolega zastupniče ja se ne slažem da je tu povrijeđen Poslovnik zato što su slično već raspravljali i ostali i teme doista nije nelogično spajati. Izvolite ispravak netočnog navoda.
Ispravak netočnog navoda odnosi se na izjavu da će svi, ponavljam svi, općine, gradovi i županije, ajmo reći imati veći prihod ili profitirati ovom izmjenom. Ja ponavljam i to smo govorili jučer da bi ovim izmjenama Fond za izravnanje praktično bio ukinut a time bi bogatije općine dobile više, a siromašniji manje. Hvala lijepa.
Ovo je bio ispravak netočnog navoda. Sljedeći ispravak netočnog navoda zastupnica Katarina Fuček. Izvolite kolegice.
Gospodin Lesar je u svojem izlaganju uputio kritiku da sam u, u ime Kluba spomenula nekakve troškove u kojima oni nisu govorili. Odnosilo se to u svakom slučaju na drugi Prijedlog gdje se, znači, oslobođenje za kupnju informatičke opreme i troškova nastalih s te osnove mora prikupiti evidencija budući je oslobođenje predviđeno za 2 godine. Odnosilo se na drugi Prijedlog zakona, raspravljamo objedinjenoj raspravu. Drugo, nije osporio projekciju gubitka u središnjem državnom proračunu, a budući je Vlada u Prijedlogu o sniženju stope PDV-a upravo dala svoj prilog i odrekla se dijela, znači, sredstava iz proračuna na račun standarda tako da nova, sigurno novi gubici ne bi bili nikako oportuni. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice Fuček. Idemo na raspravu po klubovima. U ime Kluba SDP-a, zastupnica Marija Lugarić. Izvolite kolegice.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Klub SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zakona kojim bi se građankama i građanima omogućila povoljnija ulaganja u informatičku opremu i programe, te povoljnije učenje stranih jezika. Kao što je rekao i kolega Stazić, mi to nismo predložili iz, kao političke zakone nego zaista uvjereni da se radi o dobrim mjerama. Danas to Vlada i HDZ-ova većina u Saboru odbija i tim zakonima se protivi. To je zaista čudno, posebno ako znamo da se radi o Prijedlogu, dakako, sve dok ga SDP nije predložio, imao osim potpore javnosti i potporu Vlade Republike Hrvatske. Čak je i Vlada Republike Hrvatske u javnosti najavljivala takve korake. Primjerice, 10. veljače ove godine u "Večernjem listu" predstavnik Vlade najavljuje hitnu i brzu odluku o poreznim olakšicama za kupnju osobnih računala. Danas je HDZ-ova Vlada protiv ovoga zakona i upravo protiv toga što je sama naumila predložiti. Zlobnici, ali vjerojatno samo zlobnici, bi rekli, oni su protiv samo zato što je to Prijedlog SDP-a, a ne stoga što se radi o lošem prijedlogu. Zašto mi iz SDP-a predlažemo i podržavamo povećanje neoporezivog dijela dohotka za kupovinu osobnog računala i računalnih programa i ulaganja u učenje stranih jezika i informatičko opismenjavanje. Uređenoj državi i državi koja strateški i razvojno razmišlja, porezna politika jedan je od moćnih instrumenata kojim se potiču i ostvaruju strateški ciljevi. SDP kao jedan od strateških ciljeva u budućnosti vidi svoje sugrađane kao kompetentne sudionike u društvu 21. stoljeća. Svi se mi u razgovoru i inače volimo pozivati na činjenicu da pismenost 21. stoljeća osim klasične, odnosno tradicionalne definicije podrazumijeva i punu informatičku pismenost kao i poznavanje barem jednog stranog jezika i takvu definiciju svi načelno podržavamo i svima je apsolutno jasno i posve jasno da se bez korištenja IT-a i znanja stranih jezika ne može sudjelovati u modernom društvu. Shodno tome, mi u SDP-u smatramo da nije potrebno ovdje na dugo i na široko objašnjavati kako je porazno stanje u Hrvatskoj vezano uz informatičku pismenost, kako mali broj naših sugrađana posjeduje računalo te broj korisnika interneta i ostalih suvremenih komunikacijskih alata u Hrvatskoj, daleko ispod razine europskih zemalja. Mi smatramo da danas treba raspravljati o tome kako to stanje popraviti. I za razliku od mnogih drugih koji se zalažu i samo govore, predlažemo konkretnu mjeru koja može i ukoliko se usvoji, zasigurno i hoće pridonijeti porastu razine informatičke pismenosti što je i hrvatski nacionalni interes. HDZ-ova Vlada danas odbija naš prijedlog uz obrazloženje, između ostalog, citiram iz obrazloženja Vlade: "Da bi se povećali troškovi obrade poreznih prijava te bi se morale uvesti dodatne evidencije u Poreznoj upravi". Pa zamislite prepreke? Trebali bi se ustrojiti dodatne evidencije. Posebna je priča drugi dio našeg Prijedloga. Mi predlažemo da se naše sugrađane potiče da ulažu u svoje obrazovanje posebno informatičko i učenje stranih jezika na način da im se za konkretna ulaganja povećava neoporezivi dio dohotka. Posve slično ranije rečenom, svi se, uključivo i HDZ, načelno zalažu za cijeloživotno učenje i potrebu ulaganja u obrazovanje, a danas ta ista HDZ-ova Vlada i većina odbija Prijedlog SDP-a koji je upravo jedna od mjera poticanja cijeloživotnog učenja uz obrazloženje da je mlađa populacija kroz redovit sustav školovanja uključena u jezičko i informatičko obrazovanje, a da je za radno aktivno stanovništvo to potrebno. I tu se Vlada u obrazloženju zaustavlja, ne, upravo ne nudeći rješenja za aktivno, radno aktivno stanovništvo. A naravno da svi znamo da je danas bez dodatnog informatičkog i jezičnog obrazovanja vrlo teško opstati na tržištu rada. Istovremeno odbijajući SDP-ov Prijedlog opet vjerojatno ne zato što je loš i neprimjeren. Jedna digresija, danas više niti najjednostavnija i obrtnička, pa recimo, primjerice mehaničarska zanimanja ne mogu bez primjene informatičkih tehnologija. Poštovane kolegice i kolege, SDP će ustrajati na svom vrlo jasnom stavu da je potrebno više ulagati u suvremene tehnologije i obrazovanje i naš Prijedlog zakona snažna je argumentacija tog našeg stava. Ujedno pozivamo sve zastupnice i zastupnike da podrže naš Prijedlog, da se građanima olakša nabava informatičke opreme i programa, te informatičko i jezično obrazovanje. Smatramo da se radi o važnom strateškom nacionalnom pitanju, posebno u kontekstu uključenja Hrvatske u Europsku uniju, te da će zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru podržati Prijedlog Kluba SDP-a kako bi se usvajanjem Zakona načinili još jedan mali korak u integraciji sa suvremenim svijetom i kako za nekoliko godina ne bi više čitali novinske natpise kako je za 82% Hrvata Internet luksuz. "Večernji list", 10. veljače. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Drugi dio u ime Kluba, zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je također i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak kojeg su u saborsku proceduru uputili klubovi zastupnika HNS-a, PGS-a i LIBRA-e. Klub zastupnika SDP-a podržava ovaj Prijedlog kao pokušaj poboljšanja kvalitete življenja svih građana Republike Hrvatske. Naime, ovaj je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak logičan slijed zakonskih mjera koje porezno rasterećuju građane, povisuju neto plaće, tj., prihod od nesamostalnog i samostalnog rada i tako podižu kvalitetu življenja u Republici Hrvatskoj, podižući osobno odbitak sa tisuću i 500 na 2 tisuće kuna, ili efektivno, radi se o povećanju prihoda od oko 4%. Taj je niz mjera započeo izmjenama i dopunama Zakona koji je stupio na snagu 1. siječnja, 2001. godine, a kada su uvedene tri stope poreza od 15, 25 i 35%. Tako i u obrazloženju aktualnog Državnog proračuna za 2004. godinu stoji navod da su spomenute izmjene, odnosno smanjenje prihoda od poreza na dohodak bile u svrhu daljnjeg poreznog rasterećenja dohotka. Isto tako s 1. siječnjem 2003. godine stupaju na snagu nove izmjene i dopune Zakona koji povećavaju osobni odbitak na tisuću i 500 kuna, a uvedena je i 4. stopa poreza na dohodak od 45%. Pri tom ne valja niti zanemariti široku lepezu osobnih odbitaka poput onih za kupnju i ulaganje u stambeni prostor, korištenje unajmljenog stana ili plaćanje stvarnih troškova zdravstvenih usluga i nabavku ortopedskih pomagala u Republici Hrvatskoj, a najviše do 12 tisuća kuna godišnje. I SDP-ov Prijedlog iz ove objedinjene rasprave išao je zapravo tim smjerom. Iz pojašnjenja predloženih izmjena i dopuna Zakona o porezu na dohodak posve je jasno da je ovo alternativa Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost i da je to doista kvalitetniji i u postotku značajniji doprinos stvarnom porastu plaća građana. Upravo iz tog razloga i u cilju daljnjeg poreznog rasterećenja građana, rasterećenja koja će istina smanjiti razinu prihoda u državnom proračunu, ali će povisiti neto plaće očekuje se i socijalno pravednije postupanje hrvatske Vlade prema hrvatskim građanima iako je Vlada slabom argumentacijom koju su preuzeli i saborski odbori dala negativno mišljenje, ponavljam argumentacijom koja je jednako mogla vrijediti i predlaganju smanjenja PDV-a, mogla je vrijediti ali znamo da nije. Vlada koja želi biti i socijalna i razvojna trebala bi podržati ovakav prijedlog zakona koji građanima ove zemlje u znatnoj mjeri osigurava povećanje plaća nego smanjenje PDV-a sa 22 na 20%. No odnos te iste Vlade prema ovom prijedlogu i parlamentarnom životu definiran je činjenicom da je ovaj prijedlog izmjene i dopune zakona skinut s dnevnog reda prethodne sjednice Sabora jer se Vlada nije na vrijeme očitovala o samome prijedlogu klubova zastupnika. Jednako tako bez imalo ironije željela bih Vladi Republike Hrvatske i zastupnicima većine u ovome Domu skrenuti pažnju na činjenicu da je dosadašnjim zakonskim prijedlozima Vlada protežirala pojedine skupine građana. U tim privilegiranim skupinama bilo je i radno aktivnog stanovništva, ali spomenute zakonske promjene nisu se ticale plaća zaposlenih neovisno primaju li dohodak po osnovi nesamostalnog ili samostalnog rada. Na žalost i zaposleni su vrlo često ugrožena kategorija iz čijih se plaća solidarno izdvaja 14% u prvi stup mirovinskog osiguranja za mirovine sadašnjih umirovljenika i tek 5% u drugom stupu za njihove osobne mirovine. No odnos zaposlenih i umirovljenika nepovoljan je ne zbog činjenica da zaposlenici dijelom financiraju isplatu mirovina već i zbog produbljene razlike koja će nastati uslijed predizbornog obećanja HDZ-a umirovljenicima o povećanju neoporezivog dijela sa 2.550,00 kuna na 3.000,00 kuna. Smatram da radno aktivno stanovništvo uvažavajući sve ostale kategorije naših sugrađana ne može biti sustavno zaboravljano i zanemarivano kada se radi o povećanju prava za ostale kategorije stanovništva. Nebriga o radno aktivnima, nebriga o našoj sutrašnjici te povećanje sa 1.500,00 na 2.000,00 kuna smatram korakom ka ravnopravnijem tretmanu svih građana Republike Hrvatske, zapravo ka socijalno progresivnoj politici. Posebice i stoga što bi ponavljam ovim povećanjem plaće zaposlenika stvarno rasle barem 4%. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo ispravak netočnog navoda, dva ispravka. Prva se javila kolegica Katarina Fuček. Izvolite kolegice.
Ispravljam netočan navod kolegice Lugarić koja je u svom obrazlaganju prijedloga rekla da Vlada odbija prijedlog SDP-a aludirajući na to da odbija informatizaciju i da je argument kako je mlada populacija uključena kroz sustav obrazovanja. Vlada se zalaže za sustavni pristup i tko je odgovoran, odnosno tko je zadužen za financiranje i osposobljavanje sustava informatizacije u školama nego Vlada preko sredstava državnog proračuna. Mislim da je to ispravna interpretacija bez obzira što se obrazlaže zakon SDP-a. Hvala.
Dobro. To je bila interpretacija. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović ispravak netočnog navoda. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Uključite se molim vas.
Evo ga, bit će nešto. Uvažena kolegica Marija Lugarić izjavila je da Vlada, a i mi ovdje da ćemo odbiti ovaj zakon isključivo zato što su ga predložili oni ili su to možda rekli ne znam, zli jezici. Međutim početkom veljače nismo znali za sve dugove koje nam je ostavila prethodna Vlada, ja ću samo jedan napomenuti. Presude u korist prevarenih srednjoškolskih profesora i državnih službenika koje će ovu Vladu itekako koštati, a s tim novcem bi ostvarili ne samo ovo nego još čitav niz dobrih ideja. Hvala.
Kolega zastupniče ovo je bila rasprava. Sljedeći je na redu klub HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Užitak je ovdje danas slušati kako smo zapravo u dosadašnjem razdoblju uveli brojne osobne odbitke, kako smo povećavali sa 1.200,00 na 1.500,00 kuna, jednako tako kako smo uspjeli nešto napraviti kod odbitaka za zdravstvene potrebe pa kako smo bili osjetljivi za područja od socijalne skrbi pa kako smo, nije se ovdje spomenulo ali da ja to ipak kažem, umanjili osnovicu za plaće zaposlenih, za nagrade učenicima, za školovanje pa za stručno usavršavanje, za istraživanje i razvoj, a važno je spomenuti opet da smo također smanjili i u prošlom mandatu Vlade doprinose za mirovinsko i zdravstveno osiguranje za 2+2%. Ja bih zapravo rekao da je to bilo izbalansirano, da smo vodili računa o razvojnom i o socijalnom momentu što se tiče poreza na dohodak. Jednako tako je važno da smo evo, nedavno pomaknuli i osobni odbitak za umirovljenike, ali vjerujem da su ovaj puta potrebni i dodatni pomaci za gospodarstvo, odnosno daljnje povećanje osobnog odbitka, međutim ovdje je relativno loša pozicija što je to u direktnoj korelaciji sa PDV-om. Međutim svi ćemo se mi ovdje složiti da su plaće još uvijek u zoni sive ekonomije u gospodarstvu. Često puta spominjemo kako obrtnici varaju državu, a nitko se ne zapita zapravo da li su oni i prisiljeni varati državu jer u okolini Hrvatska država je najskuplja što se tiče obaveza. Ja procjenjujem da 80% njih vara državu zato jer se bori za egzistenciju, a 20% zato jer ima neke dodatne efekte. Tu je zapravo jedna istina, varati ili propasti stvar kalkulacije. Međutim i ukoliko se radi o keš isplatama plaća zapravo je to opet dodatni trošak i ja procjenjujem da to nije previše isplativo. Ovdje želimo sada definirati bruto plaću i želimo pomoći gospodarstvu na taj način da povećamo neto plaće za dodatnih 4%. To je zapravo jako jednostavan prijedlog i koji ide na tragu poboljšanja izmjena Zakona o porezu na dohodak kao što je to i radila prethodna Vlada. To što moramo zadirati u izmjene zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave nije pretežak zadatak jer je to lagano rješivo i kod tog zakona možemo konstatirati da država previše uzima sebi, a jedinicama lokalne samouprave ostavljamo premalo jer njihovo učešće u ukupnom proračunskom kolaču države je svega negdje oko 9%, vrijeme je da i tu učinimo neke dodatne pomake a ne da se svi samo zaklinjemo kako volimo svoje gradove, općine i županije i da bi trebalo njima dati nešto više za transfere i za kapitalna ulaganja. Ono oko čega ćemo se mi zauzimati naprosto da natjeramo poreznjake kako bi stalno razmišljali o ovom segmentu povećanja osobnog odbitka. Povećali smo ga i još jedanput ću reći sa 1.250,00 na 1.500,00 kuna, vrijeme je da učinimo dodatne pomake. Međutim dajmo si cilj. Ja predlažem da povećanja vežemo uz prosječni neto osobni dohodak za prethodnu godinu ako znamo da je on negdje na relaciji 3.900,00 kuna za prošlu godinu, sada smo na nivou 38% poreznih odbitaka. Ja smatram da bi cilj trebao biti 50% kako bi upravo riješili ovo područje sive ekonomije, kako bi poduzetnike i obrtnike motivirali da prijave i radnike i pune plaće. Zbog toga ispred kluba HSS-a predlažem da razmislimo o povećanju za 250 kuna u ovoj godini, da si damo cilj kako bi iduće godine povećali za daljnjih 250 kuna pa bi došli otprilike na 50% vrijednosti neto plaće za prethodnu godinu u gospodarstvu. Ja vjerujem da je to objektivan cilj. Siguran sam da od nas to upravo poduzetnici i očekuju i naravno da će od toga imati ne samo poduzetništvo koristi nego i država pa čak na direktni način. Pomoću ovih mjera ćemo napraviti pomak koji se od nas i očekuje. Vjerojatno bi bilo dobro da ponovim ono što sam jučer rekao da sve ovo radimo u sklopu porezne reforme pa da i razmišljamo o stopi PDV-a da li je trebamo smanjiti i koliko, ali jednako tako da razmišljamo i o poreznoj reformi svih ostalih zakona. Što se tiče prijedloga SDP-a za ove dodatne pomake kod osobnih odbitaka za troškove kupnje osobnih računala, komponenti i programa, odnosno za plaćanje tečajeva stranih jezika. Mislim da to naprosto ne možemo braniti činjenicom kako ćemo dodatno otežati rad porezne uprave. Ovo je naprosto jedan samo mali pomak gdje potpuno sigurno trebamo mijenjati stanje u ovom sektoru, jer ja nikada neću prihvatiti činjenicu da se trebamo i moramo zadovoljiti sa stanjem u javnim ustanovama gdje zapravo imamo 30 i nešto kompjutera po jednom djetetu koji su stari oko 3,5 do 4 godine u prosjeku. Znamo da su to zapravo kompjuteri neke generacije koja više ne može izvoditi zahtjevne stvari naročito što se tiče softwera i brzine pa naravno da to moramo i mijenjati. Porezna uprava će se prilagoditi kako se je prilagodila za sve ove izmjene o kojima smo govorili do sada i kojima smo se hvalili da su dobre tako da predlažem da svi zajedno pokušamo napraviti i dodatni pomak pa uključimo u osobne odbitke i kupnju osobnih računala, ali jednako tako i da plaćamo tečajeve stranih jezika onima koji to žele kako bi omogućili jedan normalan pristup ka onom što je neophodno a to je strani jezik u funkciji ovoga što je pred nama to je ulazak u Europu i jedno jednostavnije i jedno bolje, kvalitetnije i brže uključivanje u globalni svijet. Zbog toga će klub HSS-a dati prijedlog kod neoporezivog dijela osobnog dohotka da idemo sa povećanjem od 250 kuna ne 500. Predlažemo da za iduću godinu također to bude 250 kuna sa ciljem da obavežemo Vladu i poreznjake kako bi to bilo 50% neto osobnog dohotka za prošlu godinu i u cijelosti podržavamo mogućnost kupnje osobnih računala i tečajeva stranih jezika plaćanje uz korištenje osobnog odbitka. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospodinu Peceku omakao se jedan lapsus. Nemamo naime 30 cijelih i nešto kompjutera po jednom djetetu nego obrnuto. 30,5 djece dolazi na jedan kompjuter. To je isključivo zbog javnosti.
Hvala lijepa kolega Staziću. U ime kluba IDS-a zastupnik Valter Drandić. Izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Ova dva Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak klub IDS-a sagledava vezano uz predloženi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave. Klub IDS-a u tom smislu podržava ova dva zakonska prijedloga jer znate da se mi u klubu IDS-a protivimo praksi da država stalno mijenja izvore financiranja jedinica lokalne samouprave. To znači da podržavamo ova dva zakonska prijedloga, ali apsolutno vezano uz ovaj sljedeći zakon kojim se regulira financiranje jedinica lokalne i regionalne samouprave kao što su predlagatelji to i rekli i u tom smislu podržavamo ova dva zakonska prijedloga, a to znači da klub IDS-a podržava predložena obećanja osobnih odbitaka poreznim obveznicima koje u svom zakonu predlaže klub SDP-a za ulaganja na ime kupovanja osobnog računala, komponenti računala i programa i isto tako da podržavamo predložene odbitke za troškove nastale plaćanjem tečajeva stranih jezika i informatičkog obrazovanja bilo za obveznika bilo za dijete koje uzdržava. Dosta je već rečeno o značaju informatičke pismenosti o korištenju računarske tehnologije, o potrebi znanja stranih jezika. Mi smatramo da su to znanja i vještine koje su apsolutno danas potrebne građanima Hrvatske, nama kao zemlji koja je mala, koja je otvorena koja je turistički perspektivna apsolutno su potrebna znanja i jezika i što je moguće viša razina informatičke računarske pismenosti i korištenje suvremenih tehnologija. IDS također podržava prijedlog Kluba zastupnika HNS-a PGS-a i Kluba zastupnika LIBRE za povećanje osnovnog osobnog odbitka za obračun poreza na dohodak sa 1.500,00 na 2.000,00 kuna što za nas vrlo jednostavno znači veće plaće za građane i mislim da je tu cijela logika i da ne treba baš puno filozofije da bi se to shvatilo. Međutim, kada govorimo o samom porezu na dohodak želimo reći nekoliko stvari o tome. Porez na dohodak je glavni prihod jedinica lokane i regionalne samouprave, a danas imamo situaciju da iste i dalje nemaju gotovo nikakav uticaj na visinu tog poreza i to je po nama jedan od ključnih problema u financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave i zbog toga još jedanput ponavljam da bude jasno da klub IDS-a podržava ove zakonske prijedloge, ali vezano uz predložene izmjene i dopune Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave kojim su predviđena veće učešće općina, gradova i županija u raspodjeli poreza na dohodak i to je po nama uvjet jasno da bi se i ovakvi prijedlozi zakonski mogli prihvatiti, jer u suprotnom ćemo smanjenjem prihoda općine, gradova i županija ugroziti njihovo funkcioniranje. I ustvari pravo je pitanje kada će se u Hrvatskoj provesti stvarna decentralizacija i kada će se odredbe Ustava Republike Hrvatske o obvezama i pravima jedinica lokalne i regionalne samouprave putem odgovarajućih zakonskih rješenja provesti stvarno u praksu. Mi u klubu IDS-a smatramo da je za Hrvatsku izuzetno važno da što prije općine, gradovi, županije preuzmu svoje ustavne ovlasti i da im se za obavljanje tih poslova osiguraju odgovarajući izvori sredstava. Ne sredstva kao do sada regulacijom i određivanjem države nego izvori sredstava prvenstveno kroz instrument poreza na dohodak, prireza, ali ne na način da država može stalno utjecati na visinu tog poreza već da je to u autonomnoj samoupravnoj ingerenciji lokalne i regionalne samouprave koja može samostalno svojim odlukama utjecati na visinu poreza i na taj način kreirati uvjete za rad i život na svom području ovisno o specifičnostima, specifičnim potrebama neke općine, grada ili županije. To znači da mi iz kluba IDS-a a to smo više puta rekli, smatramo da je u Hrvatskoj potrebno osim ravnomjernog razvoja o čemu svi pričamo, stvarati i konkurenciju i konkurenciju između općina, između gradova, između županija na način da oni samostalno stvaraju konkurentne uvjete za razvoj određenih djelatnosti za koje imaju specifične prednosti na svom području, za koje žele da se na njihovom području razvijaju i da upravo instrument jedne samostalne autonomne porezne politike može biti jaki generator razvoja u skladu sa potrebama uprava određene lokalne ili regionalne sredine. To je bit decentralizacije. Prepustiti ne samo veće odgovornosti i ovlasti kao što danas imamo, recimo, u zdravstvu, u školstvu, u vatrogastvu, u nekim drugim djelatnostima, već prepustiti i sredstva, ali ne na način da o sredstvima odlučuje država već da o tome samostalno, jasno u određenim okvirima, odlučuje lokalne i regionalna samouprava, da odlučuju samostalno općine, gradovi, županije. Mi konačno moramo dati povjerenje nižim razinama vlasti i rasteretiti ovu državu od posla koji se kvalitetnije može obaviti na nižoj razini u općinama, gradovima i županijama. Ako jučer i danas zbrojimo efekte zakona o kojima raspravljamo u ova dva dana onda moram reć da to izgleda jako dobro. Imamo prvo smanjenje osnovne stope PDV-a sa 22 na 20%, imamo uvođenje međustope PDV-a 12% za poljoprivredu, hranu i turizam, imamo proširenje nulte stope PDV-a na dječje potrebe i novine, imamo povećanje osobnog odbitka za porez na dohodak sa tisuću 500 na 2 tisuće kuna, imamo uvećanje osobnog odbitka za nabavku računala, računalskih komponenti i programa. Imamo uvećanje osobnog odbitka za učenje stranih jezika i informatičko obrazovanje i imamo u sljedećem Zakonu uvećanje udjela općina, gradova i županija u raspodjeli poreza na dohodak. Izgleda gotovo idealno. Nažalost, gotovo ništa od toga neće biti prihvaćeno, to je problem. I postavlja se pitanje kako da u ovoj zemlji stimuliramo razvoj, zapošljavanje, uvođenje suvremenih tehnologija, kako da pomognemo i olakšamo život socijalno najugroženijim kategorijama građana, nezaposlenim, umirovljenicima, ali ne samo njima. I mnogima koji danas rade za vrlo malu plaću, a pogotovo, rijetko govorimo o rijetko iznalazimo rješenja o tome kako pomoći mladima. Kako pomoći mladima koji startaju u nekakvom samostalnom životu, koji traže posao ili koji su na njihovu veliku sreću uspjeli naći taj posao, počeli raditi. Kako da ti mladi ljudi stvore uvjete za vlastiti život, za osnivanje obitelji, za svoju djecu, za kupnju i opremanje stana i za druge potrebe? U tom smislu Klub IDS-a predlaže da predlagatelji Zakona o povećanju osobnog odbitka razmisle o tome da za drugo čitanje, ako do njega dođe jasno, ovog Zakona prošire mogućnost za ovaj osobni odbitak namjenski za mlade. Tj., da npr. mladi do recimo 27 godina imaju osnovni osobni odbitak do 3 tisuće kuna, 3 tisuće kuna. Čime im direktno možemo pomoći da ostvare veća primanja, imaju bolje uvjete za rješavanje životnih problema koji su danas nažalost u većini slučajeva pretežak izazov za mladog čovjeka i onda nažalost imamo često prilike vidjet kako ulaze u neke druge sfere alkohola, droge i ne znam čega. I na kraju, još jedanput da podcrtam, Klub IDS-a podržava ova dva Prijedloga zakona, podržavamo mjere koje uvećavaju plaće građana, podržavamo mjere koje obogaćuju informatičku pismenost, znanje stranih jezika i druga znanja, ali vezano uz Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Sljedeći je na redu Klub HSP-a. Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite kolega.
Gospođo potpredsjednice, dame i gospodo. Klub HSP-a podržava namjeru sadržanu u ova dva Prijedloga zakona, znači, Kluba SDP-a te Kluba HNS-a, PGS-a i LIBRE, te je smatra prilogom rasprave i doprinosu vezano za reformu cjelokupnog poreznog sustava u državi. I stoga, mi pravaši kao kičma Hrvatskog sabora pozivamo kolege i kolegice i sa lijeve i desne strane da se ovaj put za razliku od jučer usmjere na energiju svoju u smislu rasprave i poboljšanja, odnosno reforme cjelokupnog poreznog sustava jer hrvatski građani očekuju poboljšanje životnoga standarda, a nisu spremni i ne mogu gledati jalove rasprave i gubljenje energije na replike, ispravke, povrede Poslovnika i slično. Znači, posvetimo se i radimo ono što nam je Ustav dao u zadaću. I stoga, prvo što je bitno u svemu tome kazati je to da znamo da nam je porezni sustav, danas kakav imamo, svrha samo za punjenje državnoga proračuna. Nit nam je porezni sustav razvojni nit nam je porezni sustav socijalni. Da bi mogli doći do toga da 324 tisuće nezaposlenih koriste ove povlastice koje predlaže Klub SDP-a, da koriste umirovljenici koji imaju tisuću i 700 kuna mirovinu moramo napraviti reformu cjelokupnog poreznog sustava na način da postane porezni sustav razvojni, da država ubere ono što joj pripada. Mi smo govorili u ime Kluba HSP-a o područjima sive ekonomije koje poprimaju takve razmjere da ste i sami vidjeli koliko državni proračun gubi, a država opet nije osigurala instrumente da to sve ubere. Na primjeru brašna vidljivo je samo da se na pekarskim proizvodima godišnje državni proračun izgubi najmanje milijardu kuna. Da ne govorimo o situaciji vezano za duhansku industriju i za nalaze državne revizije kako je nestalo 550 tisuća markica 2002. godine na cigarete i duhanske proizvode. Da ne govorimo o slučajevima trošarina, odnosno kako se može desiti da su nam za vrijeme turističke sezone manji prihodi od trošarina na naftu i naftne proizvode, što bi logično trebali biti veći. I stoga sam i jučer rekao i ministru Šukeru u ime Kluba HSP-a da mi više ne očekujemo od ministra Šukera da govori kakva je situacija bila, što je naslijedio nego da nam kaže kako je riješio instrumente, a mi smo mu ponudili na koji način da se više ne dešava da se ne, da država ne ubire za duhan, da država ne ubire za brašno, da država ne ubire od trošarina. I to od njega očekuju i svi hrvatski građani. Naime, samo na taj način možemo poboljšati standard svih građana i možemo doprinijeti da se konačno počme zapošljavanje. Znači, razvojni projekti i razvojni programi koji će biti u cilju, znači, zapošljavanja hrvatskih ljudi i na taj način dolazimo do toga da će se onda u takvom jedinstvenom cjelovitom poreznom sustavu gdje ćemo imati instrumente za naplatu, gdje će se znati kako i na koji način, da će većina ljudi moći koristiti porezne povlastice za nabavku što predlaže i Klub SDP-a, a i Klub HNS-a. Znači, posvetimo se tome i na taj način ćemo doprinijeti svi zajedno ovdje onome čemu jesmo. Normalno da nas, reko sam to jučer, ne čudi ni ova odgovor Vlade jer znamo da su najčešće riječi koje ministar Šuker u zadnje vrijeme ponavlja, nema novaca, ne, ne, ne dam, nema novaca, što kažem pozdravljamo, jer smo prvi put dobili ne rastrožnog ministra financija, što je dokaz, da će znači voditi računa o poreznim obveznicima, a znamo da se državni proračun prije svega puni na temelju poreznih obveznika. Stoga, znači u tome smislu, ajmo dalje raspravljati na način da dobijemo pravi porezni sustav, da dobijemo porezni sustav gdje će biti ugrađeno i ovi svi prijedlozi. i na taj način omogućimo ono što je najvažnije sad u ovom trenutku za sve hrvatske građane poboljšanje njihovog standarda, jer onda ćemo moći doći do toga da se i povise mirovine, da Vlada izvrši svoju obvezu prema svom koalicijskom partnertu SDSS-a da se izgrade i obnove sve one kuće, a da to ne ide na utrošak i na teret umirovljenika, da ne ide na teret branitelja, nego da se stvari znači podloga, da stvarno se pokrene Hrvatska. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Sljedeći za raspravu Klub LIBRE, zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici, i nema predstavnika Vlade, makar je Vlada u svojim mišljenjima naznačila da će u ime Vlade sudjelovati ministar, državna tajnica i pomoćnik, nema nikoga od njih i naravno da to nije dobro. A kako se Vlada odnosi prema prijedlozima zastupnika Hrvatskog sabora, odnosno klubova vidi se po tome kakva su obrazloženja, o tome ću naravno nešto malo više reći, govoreći o ovim prijedlozima. Govorim, dakle u ime Kluba LIBRE istovremeno i kao predlagatelj, ali ću naravno ovu prigodu iskoristiti da kažem nešto i o prijedlogu zakona o porezu na dohodak, koji je predložio Klub zastupnika SDP-a. Ponajprije nekoliko dodatnih stajališta u vezi sa prijedlogom Zakona o porezu na dohodak, zajedničkom prijedlogu Klubova HNS-a PGS-a i LIBRE. Gospodin zastupnik Čačić, pa onda gospodin lesar govoreći u ime kluba su, mislim dobro predstavili ovaj zakon. Ali neke stvari koje se tiču samoga zakona svakako treba i naglasiti.
Kolegice i kolege zastupnici, imam osobitu čast i zadovoljstvo da pozdravimo predsjednicu Mađarske nacionalne skupštine, gospođu Katilin Szili koja se nalazi u službenom posjetu Hrvatskoj, pa molim da ju pozdravimo [[Pljesak]] Draga predsjednice Szili dobrodošli u Hrvatskom saboru. Nastavljamo s radom.
Dakle, govoreći o prijedlogu Zakona o porezu na dohodak o tom zakonu je bilo govora jučer kada smo razmatrali Vladin prijedlog i prijedlog SDP-a o smanjenju poreza na dodanu vrijednost. Treba ponoviti nekoliko vrlo važnih stvari. Treba svakako reći da je vrlo upitno kakve će koristi od smanjenja PDV-a sa 22 na 20% imati građani Republike Hrvatske i gospodarstvo što je jednako ili još važnije? Glavna teza je da će se smanjenjem toga poreza država odreći 3 milijarde kuna, sve u korist ekstra profita trgovaca koji to mogu i ne moraju vratiti nazad u gospodarstvo, a pogotovo nije nužno da smanjivaju cijene, to ovisi o nizu faktora koji postoje na tržištu koliko je razvijena konkurentnost, koliko je jaka njihova tržišna pozicija. Da ne govorim o tome da su vlasnici trgovačkih lanaca stranci, pa će dio toga profita, ekstra profita umjesto da završi u džepovima građana Republike Hrvatske preko smanjivanja cijena, završiti zapravo kao ekstra profit stranih vlasnika trgovačkih lanaca. i u državi demokratskoj kao što je Hrvatska nitko ih ne može prisliti osim gospodarske zakonitosti da oni upravo to smanjenje PDV-a pretoče u smanjenje cijena, a to znači dizanje standarda građana Republike Hrvatske. Za razliku od toga prijedloga koji u tom smislu krajnje suspektan, treba reći da povećanje neoporezivog dijela dohotka je sigurni dobitak ili za građane Republike Hrvatske ili za gospodarstvo Republike Hrvatske. Kao što znamo većina sindikalnih ugovora sporazuma sa Vladom, odnosno sa državom kao poslodavcem, se zasniva na bruto plaći. Ako je dakle, bruto plaća fiksirana, a dođe do smanjivanja neoporezivog dijela, to je izravno povećanje neto plaće svih zaposlenih u državnim službama Republike Hrvatske i tu nema mogućnosti eskivaže. Tu država kao poslodavac ne može eskivirat. Prema tome, to je izravna pozitivna posljedica za građane Republike Hrvatske. Što se poslodavaca tiče koji nisu vezani takovim sindikalnim odnosima i ugovorima, oni mogu ili ponašati se isto kao država, a to znači sačuvati istu bruto plaću, a povećati neto plaću, što je onda dakle ista pozitivna posljedica s obzirom na standarde građana Republike Hrvatske. Ili ako to ne učine, ne mogu u potpunosti izbjeći efekte ovoga zakona, onda mogu zadržati istu neto plaću, a smanjiti bruto plaću. Što kao posljedicu ima naravno smanjivanje cijene rada i naravno posljedično rast gospodarstva Republike Hrvatske. Dakle, u našim okolnostima u kojima se danas u Republici Hrvatskoj nalazimo, s obzirom na razvijenost gospodarskog života, konkurentnost itd. apsolutno je puno bolje smanjiti porez na dohodak, na način kako to predlaže Klub zastupnika LIBRE, HNS-a i PGS-a. Ovdje je bilo govora o tome da nije baš sve, kada se radi o ovom zakonu u korist građana i nije baš sve kada se radi o prijedlogu Zakona o smanjenju PDV-a na štetu građana, odnosno beskoristi po građane. To je istina da nije baš sve. Ali ogroman dio efekata ovoga zakona će biti u korist građana i najveći dio efekata smanjivanja PDV-a neće biti u korist građana. Naravno da će neki trgovac dio dobiti iskoristiti za svoje poslovanje. Ali ponavljam u uvjetima kada nemate mogućnost nekakve državne prisile, a naravno da ju nemamo kao demokratska zemlja, najveći dio toga će otići dakle u osobnu potrošnju ili ekstra profit koji nažalost neće završiti u gospodarstvu Republike Hrvatske, nego u stranim zemaljama. To je dakle razlog zašto smatramo da je ovaj prijedlog u odnosu na prijedlog Vlade apsolutno superioran. Kada sam malo prije govorio o tome da nema predstavnika Vlade, onda ću prikazati kako Vlada obrazlaže prijedloge. Zastupnici često puta nisu u stanju dati do kraja precizne analitičke podatke što neki prijedlog znači. Naravno da nisu, jer nemaju sav instrumentarij. Ali Vlada bi u tom slučaju kada daje obrazloženja, pozitivna ili negativna, trebala precizno naznačiti što to znači. Ne može se o zakonu govoriti primjerice o ovom zakonu koji mi predlažemo, reći da će doći do smanjenja prihoda u državnom proračunu i ništa više. Vlada bi trebala kao i u slučaju zakona koji predlaže SDP-e reći koliki bi to bio negativni učinak ako već tako tvrdi za državni proračun a ne samo reći da će doći do negativnog učinka i ništa više. Pa onda naravno mi ovdje u Parlamentu i hrvatska javnost koja prati rad Parlamenta ne može se zapravo do kraja razaznati o čemu se radi i Vlada je pozvana da taj podatak da. Zastupnici i klubovi i Parlament nemaju taj instrumentarij da bi mogli dati takva obrazloženja. A pogotovo što Vlada odgovarajući na Prijedlog zakona o izmjenjenom porezu na dohodak da jednu krajnje birokratsko obrazloženje u potpunosti zaboravlja da je taj Zakon vezan sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave i govori da će tim zakonom doći do smanjivanja prihoda jedinica lokalne samouprave a naravno paralelni zakon a to je cjelina, a stvari naravno treba gledati u cjelini a ne pojedinačno birokratski, taj zakon dovodi do povećanja prihoda lokalne samouprave. I mislim da je to možda još važnija dimenzija ovoga zakona nego ova prva o kojoj sam govorio. Prema podacima. O tome će naravno biti i govora kada budemo govorili o tome zakonju. Prema podacima Vijeća europe od prije nekoliko godina od 40-ak zemalja članica prema udjelu prihoda jedinica lokalne samouprave a to znači i stupnja decentralizirano zemlje Republika Hrvatska je bila na približno 30 mjestu. To je pozicija koja nije takva da bi sa njome mogli biti zadovoljni i makar je proteklih godina učinjeno nešto pomaka u tom smislu, prebacivanje kompletnog prihoda poreza na dohodak na jedinice lokalne samouprave je pravi veliki iskorak u decentralizaciji Republike Hrvatske. I ukoliko želimo u tom smislu slijediti moderne svjetske a pogotovo europske trendove onda to trebamo učiniti i nema sumnje da će to biti učinjeno. To je trend kojim se ne možemo oduprjeti, samo je pitanje kada će koja vlast biti u stanju, u poziciji imati dovoljno hrabrosti da taj korak učini. Dakle, ovo su sve razlozi zašto dakle i kao predlagatelj a naravno i kao predstavnik Kluba LIBRE zagovaram da se prihvati ovaj Zakon i da to zapravo bude ono što je najavljivao ministar financija da to bude prvi ozbiljniji, snažniji zahvat, ne samo u poreznu reformu u Republici Hrvatskoj nego najveći korak koji smo uopće učinili od nastavka Hrvatske države u decentralizaciji što je naravno trend kojem kao što sam rekao se ne treba i ne može oduprjeti. U drugome dijelu bih rekao nešto u pogledu poreza na dohodak, Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak koji je predložio Klub SDP-a koj naravno u potpunosti podržavamo. Taj zakon govori da treba dakle povećati neoporezivi dio dohotka za 12 tisuća kuna, dvogodišnje, odnosno 12 tisuća kuna godišnje u slučaju poklanjanja srednjim i osnovnim školama. I taj Zakon je u potpunosti u trendu onoga što se događa u Republici Hrvatskoj. Mi ne stojimo osobito u pogledu našega mjesta na ljestvici internetizacije u Europi ali idemo naprijed. Kada se pogledaju podaci koje je prezentirao predlagatelj onda se vidi da je u 2001. godini taj broj bio 480 tisuća priključaka na internet a u 2001. 650 tisuća. Dakle, za samo jednu godinu, malo više od jedne godine to je 170 tisuća povećanja što je ogroman skok, to je gotovo 0%. To znači da je to trend koji u Republici Hrvatskoj postoji i da je taj Zakon onaj zakon koji pogađa baš u biti jednoga procesa kojega država treba pomoći. Stoga u potpunosti naravno podržavamo ovo rješenje i itenciju a naravno sve ocjene koje se tiču internetizacije zemlje informatičke pismenosti uglavnom se tiču i prijedloga predlagatelja da se jednako tako porezno rasterete izdvajanja za učenje stranog jezika jer to su dvije međusobno povezane stvari. Naravno da je znanje jezika puno šire nego što je poznavanje kompjutera, informatička pismenost ali u suvremenom svjetu integracija i globalizacije koje se isto nećemo oduprjeti što god netko o tome mislio, vrlo je važno da građani Republike Hrvatske pogotovo mladi građani znaju više stranih jezika ili bar jedan strani jezik. Naravno da u tom smislu pozdravljamo i odluku Vlade Republike Hrvatske da se drugi strani jezik uči u školama kao obvezatan predmet ali ovo će biti dakle, dodatni poticaj. Jer, danas u Europi imate zemalja u kojoj gotovo svaki građanin ne govori jedan strani jezik nego govori 2 ili 3 strana jezika. I u takvoj Europi i u takvom svjetu možemo biti konkurentni u svakom smislu i gospodarskom i političkom i kulturnom samo ako i naši građani su na toj razini. Govoreći o tome treba ipak napomenuti neke stvari koje su po mom mišljenju vrlo, vrlo neugodne. Činjenica da smo 8% kompjutera po navodima predlagatelja je u državnoj upravi je više nego porazna. Mi smo započeli proces internetizacije odnonosno kompjuterizacije pogotovo u velikim sustavima kao što je zdravstveni sustav. Sačinjeni su dobri projekti, posao je krenuo, odlukom ministra ove godine a to smo nažalost potvrdili i u državnom proračunu, mi smo taj proces kompjutorizacije, zdravstvenog sustava Republike Hrvatske više manje zaustavili. To će nas skupo stajati. Ako negdje se ne smije štedjeti, ako negdje se ne smije biti restriktivan onda je to ulaganje u informatizaciju državne uprave pogotovo jednog tako kompliciranog sustava kao što je zdravstveni sustav. I tih 45 milijuna kuna koje smo uskratili u državnom proračunu ove godine bi se isplatile same po sebi da ne govorim o tome na koji način danas u Republici Hrvatskoj vodimo zemljišne knjige. Uvjet da bi naše gospodarstvo bilo konkurentno, naravno uvjeti jačanja i dizanja standarda, usluga građanima ove zemlje je da ne dolaze ujutro u pola 9 ili u koliko već sati se otvaraju naše gruntovnice gdje nekoliko desetaka ili stotina ljudi čeka da bi dobilo nešto što mu država mora dati po logici stvari jer mu mora biti na usluzi a to sve zato što nas sustav zemljišnih knjiga ne samo da nije sređen nego daleko od toga on nije niti nažalost u fazi ozbiljnijoj fazi sređivanja a da o kompjuterizaciji svega toga ne govorimo. Prema tome, taj podatak je vrlo porazan i ovaj zakon koji je predložio Klub zastupnika SDP-a zapravo otvara sva ta pitanja. A naravno da bi bilo dobro kada govorimo o tome da malo ozbiljnije promislimo što zapravo ta kompjuterizacija, informatizacija znači. Ona ima i svoje probleme, svoje poteškoće. Prije nekoliko dana sam sreo čovjeka na ulici koji je dobio račun za telefon od 6 tisuća kuna. U vrijeme kada se građani, dakle, pojedinačni korisnici isključuju sa interneta u tih 10-ak, 15-ak ili 30-tak sekundi dolazi do uključivanja hakera i spajanja sa nekakvim prekomorskim zemljama i tada se događa da ljudi koji imaju prihode od nekoliko tisuća kuna dobiju telefonske račune od 6 ili 7 tisuća kuna koje naravno oni ne mogu platiti. Posljedica toga je otkazivanje i priključivanja na internet. To je naravno samo pokazatelj da sa novom tehnologijom mi dobijamo i nove probleme, a u tom smislu nismo daleko odmakli i kada govorimo o svemu ovome, trebalo bi i to imati na pameti. Mi nemamo niti jedan zakon o poslovanju, o sigurnosti građana, zaštiti osobnih podataka, zaštiti od ovakvih prodora u informatičke sustave, a naravno da u takvim uvjetima kada očito raste broj korisnika interneta, bez obzira da li će to država podržati, poduprijeti ili neće na ovakav način kao što se to predlaže, to će biti sve veći i veći problem. Prema tome, trebalo bi i o tome dobro promisliti. U svakom slučaju, oba ova zakona, makar su zapravo su zakoni isti zakoni u pogledu imena zakona. Imaju zapravo sasvim drugačije intencije, oba ta zakona su pozitivna zakona i bilo bi dobro, dakle, da Hrvatski parlament ove zakoen prihvati. Ponavljam još jedanput svoju ocjenu, to će se dogoditi kad-tad. Što se prije dogodi da se prihvate ovakovi zakoni kojima se, dakle, povećava nadležnost jedinica lokalne samouprave, smanjuje porezno opterećenje građana i povećavaju olakšice za nabavu informatičke opreme, to će Republika Hrvatska imati pred sobom bolje perspektive. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Radošu. U ime predlagatelja javio se gospodin Nenad Stazić. Izvolite kolega Stazić.
Hvala vam lijepa, gospođo potpredsjednice. U ime predlagatelja Kluba SDp-a ja se zahvaljujem svim klubovima koji su sudjelovali u ovoj raspravi. Zahvaljujem se i Vladi Republike Hrvatske koja nije nikoga poslala u Sabor da prati ovu raspravu i da u njoj sudjeluje iako je u svom mišljenju navela i odredila ministra financija, gospodina Ivana Šukera, pa zatim državnu tajnicu u Ministarstvu financija, Martinu Dalić i pomoćnika ministra financija i ravnatelja Porezne uprave, gospodina Ivicu Mladinea kao svoje predstavnike u Saboru za vrijeme rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Oni bi ovdje bili korisni već i zbog toga što u ime Kluba rekla kolegica Marija Lugarić da su se u štampi pojavili napisi kako i sama Vlada razmišlja o uvođenju ovakvih poreskih olakšica. Pa bi bilo zanimljivo saznati da li to Vlada preko novinara šalje jednu poruku, a preko službenog očitovanja o takvom Prijedlogu zakona sasvim suprotnu poruku. I što zapravo Vlada uopće o tome misli i u kojem pravcu u smislu reforme Porezne uprave misli djelovati jer smo čitali i takve natpise u kojima se najavljuju ukidanje svih povlastice, svih prava na odbitak i ovih koje danas Klub HDZ-a hvali. To bi građanima bilo zanimljivo čuti, zanimljivo saznati, da li će povrat poreza koji će ostvariti ove godine moći ostvariti i dogodine. Jer neće moći, neće moći ako se te povlastice ukinu. Prema tome, tu istinu o tome još ne znamo. To su samo napisi u novinama, ali eto, nema ni predstavnika Vlade da nam tu istinu kažu, da uputi nas ovdje zastupnike, ali i građane. Tako da znaju što ih čeka. Svi klubovi zastupnika podržali su ovaj Prijedlog SDP-a. Svi osim Kluba HDZ-a. A što Prijedlog kaže? Što on nudi? On nudi samo to da se građanima omogući povoljnija ulaganja u nabavku informatičke opreme i povoljnije učenje stranog jezika. Protiv toga je HDZ, protiv toga da se građanima omogući povoljnija nabava informatičke opreme i povoljnije učenje stranog jezika. Stvar HDZ-a dakako, to će morati objasniti građanima zašto su protiv toga. HDZ je iznio i neke svoje razloge. Kaže da će se to kroz školske programe obaviti, da će tu učenici steći informatička znanja i da će tu naučiti strani jezik. Ovaj Prijedlog zakona ne govori o tome, on uopće, to je promašena tema. Prvo, prvo nije ni točno jer kako, kako će učenici steći dovoljna informatička znanja kad je sam HDZ potvrdio i iznio podatak da 30 i nešto učenika dolazi na jedno računalo. Gdje oni njih 30 mogu na jednom računalu steći makar i najosnovnija znanja o informatici? Lijepo je to da Vlada namjerava povećati broj računala u školama. To je dobro, to je potrebno, protiv toga nema niko ništa. Ali ovaj Prijedlog zakona uopće ne govori o tome. On govori i o radno sposobnom stanovništvu. Znači o onima koji su završili proces školovanja. On njima omogućuju jeftiniji nabavku računala. A zašto? Zbog čega? Prvo zbog toga da bi potakli cjeloživotno obrazovanje, ali ne zbog toga što to lijepo zvuči nego zbog toga da bi to aktivno radno stanovništvo bilo konkurentnije u nalaženju boljih poslova. U ovu zemlju dolaze strane firme, a i domaće firme, kao što sam rekao u obrazloženju uvodnom, već mnog od njih postavljaju uvjete. Neće zapošljavati, neće surađivat s nekima ko nije informatički pismen i ko ne pozna barem jedan strani jezik. Neće se moći zaposliti tamo, vrlo jednostavno. Moći će biti portir u tim firmama. Da li je to ono što HDZ odbijanjem ovog Prijedloga zakona poručuje građanima? Budite portiri jer za drugo i niste. Oprostite, ima nezaposlenih ljudi. Učinimo ih zaposljivijima. Učinimo ih obrazovanijima da lakše nađu posao. Pa to će moći, to će moći jedino ako budu informatički pismeni i ako znaju još jedan strani jezik. To je ono što se ovim Prijedlogom zakona želi postići. Gospođo Fuček, u ime, govoreći u ime HDZ-a, kaže, "Vlada čini napore". Vlada čini napore, eto, osnovan je Središnji ured za E-Hrvatsku ili I-Hrvatsku. To je lijepo, to se mora pozdraviti. Svakako, ali to nije dovoljno. Znate, jedno je informatizacija birokracije. I ta birokracije je u službi građana i ona je potrebna. Informatizacija državnog aparata je potrebna, nju svi podržavamo, ali ovaj Zakon ne govori o tome. On govori o pravu građana, o olakšici građanima, poreznim obveznicima. Prema tome, taj prigovor je potpuno promašen jer je promašio temu o kojoj ovdje razgovaramo. Kaže gospođa Fuček, već postoje odbici pa ne treba uvoditi nove. Nonsence. Nonsence. Odbici koje je uvela Račanova Vlada i parlamentarna većina prošlog saziva Sabora su odbici koji pomažu građanima da riješe osnovne životne potrebe, stanovanje, neke zdravstvene potrebe, ali i obrazovanje je potreba, pa ne možemo sada reći, zbog toga što smo građanima omogućili da lakše kupe stan i riješe stambeni problem, e sad zbog toga im nećemo omogućiti obrazovanje, dosta im je ovo. Pa ta je logika potpuno pogrešna. i obrazovanje je potreba i to nasušna potreba. Prema tome, i taj prigovor koji je iznio HDZ-e otpada kao potpuno neutemeljen. i konačno, kaže gospođa Fuček, to je novo i neopravdano uvođenje povlastica. Novo jest, ali ne opravdano, sasvim sigurno nije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Staziću. Imamo jednu povredu Poslovnika. Gospodin Matušić, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, povrijeđen je članak 214. koji kaže, zastupniku se izriče opomena ako se u svom govoru ne drži teme o kojoj se raspravlja. Naime, zastupnik Stazić je počeo gvoriti o nekakvim novinskim špekulacijama, koje uopće nisu danas tema razgovora, niti uopće razgovor o tome što će Vlada u nekom razdoblju budućem napravit. Prema tome, zna se točno koja je tema. Ja vas molim da postupate vi po Poslovniku.
Gospodine Matušić procijenila sam da nema pravo, da nije povrijeđen Poslovnik, jer se nije raspravljalo o novinskim napisima, nego o sadržaju tih napisa koji se odnose na temu. A sada imate pravo na ispravak netočnog navoda … [[govornica se isključila, ne čuje se]]
Zahvaljujem gospođe potpredsjednice. Nakon ovog govora koji graniči sa mržnjom od zastupnika Stazića, moram primijetiti da je netočnih navoda bilo toliko da ih je vrlo teško ispravit, ali dopustite mi samo neke. Naime, Vlada, netočno je da Vlada nije za to da naši građani dođu povoljnije do računala i do određenih programa koji bi im bili na raspolaganju za njihovo obrazovanje. Upravo suprotno, Vlada ima svoje mjere, ima mjere koje predviđa ovaj zakon potpuno su neprihvatljive. Vlada ima svoje mjere koje provodi kroz svoja ministarstva i to je sasvim jasno u programima. Također, doista je neprimjereno da se jedna profesija kao što su portiri ovdje upotrebljava u jednom govoru koji graniči sa omalovažavanjem tog posla. i molim vas da i o tome vodite računa.
Zahvaljujem kolega Matušić. Vjerojatno s vremenom će se vidjeti da ovo nije tako oštro bilo, govor mržnje možda prestroga procijena ovoga što je rečeno. Ali ne slaganje sigurno … [[ne čuje se]] Gospodin Krunoslav Markovinović. Ispravak netočnog navoda. Izvolite gospodine Markovinović.
Poštovana gospođo dopredsjednice, evo jedan netočan navod gospodina uvaženog zastupnika gospodina Stazića. Naime, on broji u kompjuter, ja ne znam kojim podatkom on raspolaže. A s obzirom da sam ja evo niz godina radio u školi, da mi supruga radi u školi, jako dobro znamo koliko učenika ima kompjutere. A ako je mislio na školu i 30 učenika na jedan kompjuter onda je to tako u informatičkim učionicima i to je dobar prosijek. Jer su, razni brojevi oko 23, 24, 25 učenika. Na školi od 1300 učenika ne možete očekivati 1300 kompjutera. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, molim vas, javila se gospođa Danira Bilić. Izvolite gospođo Bilić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa ispravila bih netočan navod gospodina Stazića sljedeći, koji insinuira da HDZ-e i Vlada su protiv informatizacije Hrvatske, zbog toga što ne prihvaćaju ovaj prijedlog. Ja bih rekla da ni HDZ-e ni Vlada nije protiv namjere ovog prijedloga, već je protiv načina, odnosno selektivnog načina riješavanja ovog problema. A da nije protiv informatizacije Hrvatske pokazuje, navest ću neke primjere na primjer, prvo što se nastavlja poseban program učenja stranog jezika koji je prošla Vlada započela i unapređuje se. A druga stvar, osnovan je i središnji Ured "E Hrvatska", koji bi trebao dati cijeloviti sustav način riješavanja ovog problema, za koji se nadam da će i napraviti. A ne kao što na primjer u sadašnjim dokumentima od 2000. do 2003. godine primjerice i Vladina Ureda za strategiju razvoja, informacijske, i komunikacijske tehnologije postoji cijeli paket mjera koji bi vodili sustavnom i cijelovitom riješenju problema informatizacije, ali uglavnom se nije provodilo.
Zahvaljujem gospođo Bilić. Zahvaljujem. U ime predlagatelja Kluba HNS-a PGS-a i Kluba LIBRE, gospodin Čačić. Izvolite.
Zahvaljujem kolegicama i kolegama koji su diskutirali o našem prijedlogu HNS-a PGS-a i LIBRE. i zahvaljujem svima onima, a to su bili svi izuzem Kluba HDZ-a koji su podržali prijedlog. Očigledno ne bih išao tako daleko, da ustvrdim da je Klub HDZ-a odbio podržati prijedlog, zato jer ne želi da plaće svih građana Hrvatske i primanja budu 4% veća. Da ne bi bio krivo shvaćen, pretpostavljam da to svi želimo, samo je pitanje procijene na koji način do toga želimo doći, odnosno mislimo da je najpametnije da dođemo. Ja bih samo nekoliko stvari ovdje iz diskusije još jedanputa se na njih osvrnuo. Predstavnica Kluba HDZ-a gospođa Fuček, kao ključni argument je ponovila ono što je rekla i Vlada, a to je pitanje financiranje lokalne i regionalne samouprave, a taj argument sam već u uvodnom izlaganju definitivno razotkrio kao nepostojeći, jer jednostavno ovaj zakon ide u paketu sa Zakonom o financiranju i predviđa ne samo da se ne dešavaju nikakvi minusi i nikakve štete, nego naprotiv povećanje financiranja lokalne i regionalne samouprave i pojednostavljenje cijelog tog postupka, s jedne strane. A s druge strane, i jednu ključnu stvar, a to je, da se definitivno kompletan porez osim dijela za fonda za poravnanje ostavlja na razini lokalne regionalne samouprave. Dakle, taj argument jednostavno ne stoji. Isto tako zahvaljujem naravno gospođi Fuček što je tako snažno podržala i opširno nahvalila rad prošle Vlade spominjajući pojedinačno svaku mjeru vezano na osiguranje, vezano na najam stanova, vezano na kupovinu stanova, vezano na adaptaciju, to su sve točne konstatacije i tu se potpuno slažem s gospođom Fuček. To su bile dobre mjere prošle Vlade i nadam se da će biti i zadržane uprkos nekim najavama za koje čujem ovdje da se HDZ-ova Vlada sprema to ukinuti, nadam se da to nije istina. Što se tiče ovog našeg prijedloga. Porez na dohodak kao što znamo imamo iz nesamostalnog rada, samostalne djelatnosti, imovine, imovinskih prava od kapitala i od osiguranja. Taj porez u dijelu plaće mirovine potpore i nagrade premije osiguranja itd. sad da ne navodim u ovoj godini se planira na razini 2 milijarde 579 milijuna. Od poreza i prireza na dohodak u samostalne djelatnosti predviđa se 370, dakle obrt slobodna zanimanja, dohodak kod poljoprivrede i šumarstva dohodak od drugih samostalnih djelatnosti, 389,6 milijuna. Prihodi od poreza i prireza na dohodak imovine i imovinskih prava 44,2 milijuna. Od kapitala da sad ne navodim sve 91,8 milijuna. i po godišnjoj pravi 123 milijuna. Prihodi od poreza i prireza u postupku nadzora 7,8 milijuna. A povrat, dakle negativna stavka 277. Sve ovo zajedno će biti otprilike 5% smanjeno u odnosu na izvršenje 2003. godine zbog spomenutih već ovdje izmjena i dopuna Zakona o porezu na dohodak. i u tom smislu naravno još jednom potvrđuje naš izračun koji je milijardu 750 milijuna iz ovih brojeva je to potpuno evidentno, milijardu i 750 milijuna kuna štete, uvjetno rečeno po državnim popunjenje prorčauna a to je onda vrlo važno i podcrtavam to usporediti sa 3 milijarde štete po proračun koliko je, proizlazi iz smanjenja PDV-a sa 22 na 20%. Dakle, još jednom. 2% PDV-a manje, odnosno 2 poena PDV-a manje su 86 kuna više u džepovima jedne prosjećne obitelji. Šteta po proračun 3 milijarde kuna. 4% više u džepovima na plaćama kroz ovaj Zakon koji mi ovdje nudimo su 212 kuna u džepovima građana direktno i samo milijardu i 750 milijuna manje u proračunu. Sve to zajedno u Zakonu koji mi nudimo je nesporno i sasvim sigurno jer direktno završava u džepovima građana jer bruto i neto omjer su u pitanju. Nema posrednika a u prijedlogu koji nudi Vlada, koji je PDV umanjen za 2 poena, imamo posrednika, to je trgovina i pitanje da li će do tog efekta i tih 86 kuna što je 2 i pol puta manji efekt nego ovo što mi nudimo da li će do tog efekta doći. Evo, mislim da su to ključne naznake i još jednom ih ovdje pocrtavam. Ono što bih još ovdje želio reći ili ovdje u diskusiji to spomenuto je da je prošla Vlada imala isto obećanje većina stranaka je u kampanji imala obećanje smanjenja PDV-a, prošla Vlada nije održala svoje obećanje kroz smanjenje PDV-a ali je u puno većem iznosu smanjila ukupno porezno opterećenje jer je procijenila da je to za hrvatske građane i za hrvatsko gospodarstvo važnije. Sama mjera 2% manje doprinosa na zdravstvo i 2% manje doprinosa na mirovinsko osiguranje odgovara 2% PDV-a samo ta dva doprinosa su jednaka 2% PDV-a ali trebalo je biti sposoban, zagristi kiselu jabuku, ne održati izborno obećanje ali realizirati nešto što koristi građanima i gospodarstvu. To nije bilo lako zato jer ta, ovdje smo već govorili o tom bruto prihodu, ta mjera je mogla ostati i u džepovima samo poslodavaca, dakle, potaknuti privredu, konkurentnost privrede, jer kada smanjujete doprinose onda poslodavac može sve to zadržati i ne datai zaposlenom. Dakle, kisela jabuka je bila zagrižena od strane prošle Vlade. Ovaj puta mi ne nudimo ovoj Vladi i ovoj većini parlamentarnoj kiselu jabuku, nudimo jednu slatku jabuku jer ova mjera, ovo smanjenje od osnovice za naplatu poreza na dohodak direktno nosi 4% povećanje plaća i primanja građanima. Prema tome, nitko im to ne može oduzeti, prema tome ovdje je nešto što apsolutno i nesporno diže standard građana u puno većoj mjeri nego smanjenje PDV-a. Jedino se radi o tome da Vlada mora priznati i prihvatiti da je krivo procjenila kada je išla sa izbornim i postizbornim obećanjima i sa ovim prijedlogom zakona jer to jednostavno ako netko zaista pozna mehanizme vlasti nije dobro. Moja je sugestija da se na vrijeme uvidi greška, Vlada sada ima prilike da sazna stvari koje do jučer nije znala i da napravi nešto korisno putem odluke svoje parlamentarne većine, nešto korisno za građane prihvačajući ove zakone koje smo predložili još jedanput pocrtavam i našu podršku zakonu koji je predložio SDP. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čačiću. Za ispravak netočnog navoda javila se gospođa Fuček. Izvolite gospođo Fuček.
Gospođo potpredsjednice ispravila bih netočni navod zastupnika Čačića koji je rekao da je ključni argument za ne prihvaćanje njihovog prijedloga zakona bio gubitak u financiranju jedinica lokalne samouprave. To je jedan od argumenata a jedan je tako i gubitak u središnjem državnom proračunu što nije osporio i što je Vlada kompenzirala na račun sniženja PDV-a te u tom smislu na račun povećanja standarda građana što se odnosi i na ovih njegovim 4% u ovom prijedlogu. Drugo, dopustite, nakon što Sabor donese zakone oni su hrvatski zakoni. I bez obzira tko ih je u prošlom mandatu donio ova Vlada mora u tom periodu osigurati sredstva iz proračuna za financiranje iz proračuna. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Fuček na prvom dijelu ispravka netočnog navoda. Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. Prvi se za pojedinačnu raspravu javio gospodin Zvonimir Mršić, izvolite gospodine Mršić.
Hvala gospođo potpredsjednice, cijenjene kolegice i kolege. Ulaganje u obrazovanje najisplativija je investicija stoga je dakako od nacionalnog interesa poticati građane da se obrazuju a time povećavaju svoje kompetencije pa time svakako i izglednost da se zaposle odnosno oni koji su zaposleni da mogu razvijati svoju karijeru sukladno svojim potrebama i željama. Čuli smo od predstavnice vladajuće većine statističke pokazatelje o broju PC-a u školama. Te brojke ništa ne govore. Kada se zbroj, kada ste gospođo Fuček zadnji put bili u nekoj osnovnoj ili srednjoj školi? Jeste li vidjeli informatičke kabinete u tim školama? Znate li koju konfiguraciju, koja je konfiguracija tih kompjutera PC-a? Znate li kakva je veličina ekrana na tim PC-ima? Znate ili uopće da veliku većinu kompjutera u osnovnim školama čine 4.8.6? A koje software 4.8.6. mogu uopće vrtiti? Primjerice u mom gradu većninu informatičkih kabineta nabavili smo donacijama, sponzorstvima i to su onda računala koja imaju zadovoljavajuću konfiguraciju koji mogu odgovoriti osnovnim školama, nažalost srednjoškolci danas imaju puno veće potrebe za boljom konfiguracijom i za boljim softwareima. Učenicima i studentima u školama i na fakultetima danas su nedostupni i osobna računala i pristup internetu. Jer ono malo što ima, računala u osnovnim školama i na fakultetima može se koristiti samo tijekom redovne nastave a to je svakako nedostatan jedan ili dva, ili dva sata. A internet se koristi donacijom HT-a a to se mjeri u minutama. Dakle pristup internetu se mjeri u minutama. Nedostatan je i hardware i software u osnovnim, srednjim školama i na fakultetima. Može li danas današnji srednjoškolac, a to je dakle građanin Hrvatske od kojeg očekujemo da podnese razvoj ove države, dakle, može li on steći potrebno znanje bez računala? Ako se složimo sa time da ima nedostatnih ili neadekvatni hardware i software u srednjim školama ili mu je nedovoljno dostupan, postavlja se pitanje mogu li dakle roditelji mu kupiti računalo i da li mogu kupiti roditelji software za to računalo kako bi on doma onda mogao raditi ono što bi trebao možda napraviti u školi. Ili svakako kako bi mogao pristupiti internetu i skupljati znanja diljem svjeta koja su danas dostupna putem interneta a ne samo čitati iz udžbenika koje mu roditelji dakako kupe ili knjiga koje može posuditi u knjižnici. Naravno da dio roditelja to može i da dio roditelja svakako gotovo godišnje kupuje nove, nove generacije PC-a i upgratea software ali velika većina roditelja to ne može učiniti. Ne može učiniti i zbog toga što sam jučer govorio a danas ponavljam, prosjećna plaća u Hrvatskoj je 3 995 kuna i oni koji znaju treba vam dvije prosjećne plaće za osobno računalo, nažalost trebaju vam i dvije prosjećne plaće da kupite Microsoft office. Software je skup. I onda naravno trebate imati još novac da kupujete, da plaćate račune za pristup internetu. Ovdje danas Prijedlog zakona SDP-a govori o tome da upravo tima koji ne mogu danas kupiti ili je teško kupiti, da im se učini osobna računala i softver dostupnijima. Zato jer želimo da roditelji koji su lošijeg materijalnog statusa, da njihova djeca ne trpe zbog toga i da ta djeca u budućnosti imaju jednake šanse za zapošljavanje jer će moći imati kompetencije kao što imaju druga djeca čiji roditelji im mogu omogućiti i PC i računala i informatičke tečajeve. Ovdje se, dakle, danas o tome govori. Gotovo da nema tako važne investicije u ovoj zemlji kao što je ulaganja u znanje. Pa kad onda već imamo porezne olakšice nemam nikakvog racionalnog razloga da ne uvedemo i porezne olakšice na ovo što je SDP predložio. Što se tiče stranih jezika, obrazovni sustav je u potpunosti neadekvatan. Mi smo tek od ove školske godine dobili učenje stranog jezika u prvom razredu, ali samo u onijm školama gdje sr to moće, gdje možemo uimat kadrovske potrebe zadovoljene. Nažalost, imamo škola gdje nema nastavnika. O drugom stranom jeziku jer prvi je vjerojatno engleski, nema još niti riječi osim u rijetkim primjerima privatnih škola ili mjesta gdje jedinice lokalne samouprave to podupiru. Znamo li mi uopće koliko građana Hrvatske pohađa tečajeve stranih jezika uz plaćanje, naravno? Vjerojatno bi do tog podatka nekako i mogli doći. Pretpostavljam da ga i imamo, ali znamo li mi uopće potrebu građana Hrvatske koji bi željeli ići na tečajeve stranih jezika ali im je to nedostupno? Ne mogu izdvojiti novac da plate sebi ili djeci pohađanje tečajeva stranog jezika. E upravo zato Prijedlog zakona SDP-a govori o tome, da učinimo tečajeve stranih jezika dostupnijim građanima Hrvatske. Bit ću pomalo ciničan. Zašto je HDZ-u važnije da kupci automobila o kojima sam jučer govorio ušparaju na kupnji onih 60 automobila od 50 tisuća eura 7 tisuća kuna samo na PDV-u, smanjivanjem stope sa 22 na 20, ali im nije stalo da učinimo dostupnijim PC-e, softvere, tečajeve informatike i stranih jezika ljudima kojima nikada neće pasti na pamet da kupe takav automobil. Što je važnije u ovoj Hrvatskoj? Da se kupuju skupe jahte i skupi automobili ili da nam se djeca obrazuju, da se obrazuju nezaposleni, da se obrazuju zaposleni i čine, povećavaju svoje mogućnosti svoje kompetencije? Zašto nam je, dakle, važnije kupovati jahte i automobile od softvera, od hardvera i od pohađanja tečajeva kompjuterskog opismenjavanja i stranih jezika? Danas u ovom Zakonu ovdje ne raspravljamo o poreznim olakšicama, raspravljamo o brzini razvoja Hrvatske. Ovaj Zakon govori o tome, o namjerama koliko brzo želimo da se Hrvatska razvija. I zbog toga apeliram na vas da podržite ovaj Zakon, ovaj Zakon ne nanosi štetu državnom proračunu. Ovaj Zakon donosi ogromne koristi državnom proračunu i u prvoj godini i u svakoj sljedećoj godini primjene toga Zakona. Jer to što će ti građani Hrvatske koji steknu ta znanja vratit ovoj zemlji je mnogostruko više nego što će biti eventualno porezna olakšica koju će oni ostvariti. Rasprava jučer i danas ustvari je rasprava o dva koncepta porezne politike u Hrvatskoj. Jedan porezni koncept koji predlaže HDZ je da svi dobijemo 2% više. Dakle, i oni koji imaju ništa i oni koji imaju 4 tisuće, prosječno 4 tisuće kuna i mi koji imamo 12, 13, 14 i oni koji imaju 40 ili 100 tisuća kuna više, primanja. Naravno da 2% će različito utjecati na sve nas, ali ono što oporba predlaže je da oni koji imaju manje pa i teže žive da dobiju više reformom poreznog sustava, a bogatima je ionako svejedno. Bogatima je svejedno ko može kupit auto za 50 tisuća eura, može kupiti i za 49 i za 57. Njemu je sasvim svejedno. Prema tome, podržite Prijedlog zakona koji će omogućiti, Prijedloge zakona koji će omogućiti građanima sa 4, sa 5 tisuća kuna da dobiju 10, 12, 14% više. Podupirem u potpunosti Prijedlog zakona HNS-a i PGS-a oko povećanja porezne osnovice, ali vjerujem da će to snažno poduprijeti i Hrvatska stranka umirovljenika jer ne može se dozvoliti da u ovoj državi budu diskriminirani porezni primici s osnova toga da li se radi ili ne, da li se prima mirovina ili ne. Prema tome, apeliram na Hrvatsku stranku umirovljenika da jednako onako kao što smo mi koji radimo podržali da se poveća neoporezivi dio mirovina, da sada oni podrže da se poveća neoporezivi dio plaća. Barem toliko solidarnosti bih očekivao na, od Hrvatske stranke umirovljenika u ovom Saboru. Inače se slažem s tim da će ovaj zakon imati negativni utjecaj na lokalne proračune, ali taj negativni učinak anulirat će se prihvaćanjem zakona koji nam slijedi, a to je Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. I o njima se trebalo u paketu raspravljati, ali bi bilo dobro, završavam, bilo bi dobro da nikada više u ovom Saboru ne donesemo nijedan Zakon koji ima negativni utjecaj na proračune općina, gradova i županija, a da pri tome ne preuzmemo odgovornost državnog proračuna za saniranje tog manjka. Hvala.
Zahvaljujem kolega Mršić. Za repliku prvo javila se gospođa Fuček. Izvolite gospođo Fuček.
Gospodine Mršić, vi ste u svojoj raspravi istakli da je Prijedlog SDP-a isključivo usmjeren i da se radi o brzini razvoja Hrvatske. Naša argumentacija neprihvaćanja Zakona također se odnosi na brzinu razvoja Hrvatske. Zašto? Preko čega se najprije i preko čega se uopće provodi razvitak Hrvatske ako ne preko obrazovnog sustava, što znači, povećanog ulaganja u obrazovni sustav. Brojke koje sam iznijela o pokazateljima prisutnosti informatičkih računala i opreme u školama su brojke koje pokazuju nedostatnost, a nikako pozitivnost, što znači da uz ovo što sada ulažemo nije dovoljno. Da će još uvijek biti potrebno ulaganja sredstava u državni proračun kako bismo postigli europski prosjek i kako bismo se približili tim standardima. To je bit stvari i u tom smislu mislim da, ovoga, ne možete zloupotrebljavati ove naše brojke i koristeći ih u svom nekakvom argumentu za koji mislite da će vam politički dobro koristiti. Drugo, bila sam nedavno, prije dva tjedna, recimo, u IV. gimnaziji koja, u Zagrebu, koja sigurno nije primjer prosjeka opremljenosti naših škola jer je daleko bolje opremljena ...
Vrijeme, gospođo Fuček.
... i moramo se zalagati za ...
Vrijeme.
.. bolju opremljenost. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku, gospodin Mršić, izvolite.
Pa poštovana kolegice Fuček, ja vas pozivam da dođete pogledati i koprivničku gimnaziju u kojoj se odvija u 25 učionica ide 86 razrednih odjeljenja. Nastava se odvija u tri smjene. Ne znam da li znate što znači organizirati nastavu u tri smjene. Nažalost, Vlada Republike Hrvatske nije podržala projekt izgradnje nove gimnazije u Koprivnici. Prema tome, djeca će ponovno morati ići u tri smjene, a većinu računala ili moguće čak sva računala u 3 škole koje su u toj zgradi je kupila grad i županija. Prema tome, tek toliko o podršci Vlade Republike Hrvatske. Ne da imamo škola sa 486, nego imamo škola u kojima nema niti računala, a ne samo da ima zadovoljavajuća konfiguracija računala u tome. Ali ono što je i kolega Stazić rekao, dakle ovdje se ne radi samo o onima koji idu u školu, radi se o svim građanima Hrvatske, jer svi građani Hrvatske imaju potrebu za opismenjavanjem ili imaju potrebu da dignu razinu svoje informatičke pismenosti. Nažalost, premali broj građana Hrvatske ima računalo, zna se njim koristiti. A oni koji imaju, svakako bi željeli da kupe novi softwere, da se upoznaju s novim programima, ili da im Internet bude dostupniji.
Zahvaljujem kolega Mršić. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin Matušić. Izvolite gospodine Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Doista govor koji slijedi tradiciju najblistavijih partijskih govora u kojim se imputira..
Držite se onoga zašto ste se javili, kolega Matušić to je uvijek najsigurnije.
U kojem se imputira sve i svašta HDZ-u pa među ostalim netočno se govori, da HDZ-u nije stalo do kompjuterskog opismenjavanja, do internatizacije itd. Pa samo jedan podatak iz proračuna kojeg smo donijeli na prošloj sjednici. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u programu informacijska infrastruktura izdvaja 115 milijuna kuna. Dakle, možete točno vidjeti koliko će se uložiti u računalne programe, u nabavu računalne opreme itd. Potpuno je netočna vaša tvrdnja da HDZ-u nije stalo. Vama nije bilo stalo, jer to ste mogli napraviti u prošlom mandatu. Prema tome, HDZ-e će ulagati itekako.
Gospodin Matušić držite se ispravka netočnog navoda, to kao što sam rekla je najsigurnije. Hvala vam lijepa. Sljedeća je na redu za raspravu gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite gospođo Zgrebec.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Dva dana raspravljamo o dvije vrste poreza, o porezu na dodanu vrijednost i porezu na dohodak, a ove rasprave o porezima imale bi efekat kada bi se one iskoristile na način da imamo iza toga definiranu gospodarsku politiku, odnosno gospodarske mjere koje će biti u funkciji ubrzanja gospodarskog rasta. Naime, prilikom donošenja proračuna vidjeli smo da Vlada u svojim projekcijama zapravo proicira usporavanje gospodarskog rasta. Ukoliko nećemo donositi ove mjere, pa u tom smislu u okviru tih mjera i promjene u poreznoj politici, onda ovo više neće biti usporavanje, nego ćemo za godinu ili dvije vratiti se u doba gospodarskog pada, a ne rasta. i ako sada uspoređujemo ova dva prijedloga jučerašnji poreza na dodanu vrijednost, danas poreza na dohodak, onda bi se osobno uvijek prije odlučila u ovakvoj gospodarskoj situaciji u kojoj je Hrvatska da mijenjamo porez na dohodak, nego da smanjujemo porez na dodanu vrijednost. Razlog je taj, što sam i jučer rekla, porez na dodanu vrijednost je za gospodarstvo i za poduzetnike neutralan, za građane nepravedan, jer ga ne plaćaju prema svojoj ekonomskoj snazi, nego ga plaćaju svi oni koji kupuju određeni proizvod jednako. Kad se govori o porezu na dohodak i ovim olakšicama o kojima sada govorimo, onda čini mi se da tu namjerno ili ne namjerno dolazi do određenih nerazumijevanja. Kad se govori koliko će Vlada uložiti iz proračuna za informatizaciju, kad se govori što je to u školama, i što će se to sutra u školama promijeniti u smislu učenja stranih jezika ili kompjuterskog opismenjavanja, onda to nema nikakve veze s ovim prijedlogom o kojem se govori o porezu na dodanu vrijednost i olakšicama koje se ovdje predlažu. Jer su ovo porezne olakšice za poreznog obveznika, dakle osobno za svakog onoga tko plaća porez to nema veze niti sa školstvom, nema veze niti s državnim proračunom, u tom smislu. Dakle, kad predlažemo u ovom prijedlogu SDP-a daljnje olakšice, a u prijedlogu klubova HNS-a PGS-a i LIBRE za povećanje osobnog odbitka poreznog, za poreznog obveznika, onda smo mi sasvim u skladu sa sustavom koji postoji poreza na dohodak. Dakle, on poznaje s jedne strane osobni odbitak, dakle to je ovaj prijedlog pod brojem 12. i poznaje posebne olakšice to je ovaj prijedlog Zakona koji nosi broj 44. Dakle, ne narušava se postojeći sustav obračuna poreza na dohodak. Na taj način mi bismo kroz to što bismo u jednom primjeru povećali neto osobni dohodak, ne bismo opterećivali poduzetnika za taj iznos povećanja osobnog dohotka da bi njemu cijenu rada u kalkulaciji njegovog proizvoda ili usluge bila veća. Na drugoj strani omogućili bi poreznom obvezniku za sebe osobno ili za dijete koje uzdržava da može koristiti poreznu olakšicu ako za plaćanje tečajeva stranih jezika, informatičkog obrazovanja ili za nabavku informatičke opreme i programa koji neće koristiti samo on kao porezni obveznik, nego će koristiti njegova obitelj. Dakle, u tome je razlika. i u tome je kako kažem namjerno ili ne namjerno nerazumijevanje i ova naša nazovimo tako prepucavanja. i sad pogledajmo na koji način Vlada obrazlaže zašto ne bi trebalo prihvatiti ove prijedloge. Obrazlaže u ovom prijedlogu koji je dao Klub SDP-a, da se ne bi postigla predviđena svrha. Kaže, veća informatička pismenost i bolje poznavanje stranih jezika poreznog obveznika. To je subjektivni sud. To ovisi o svakom onom koji se odluči da ide učiti, dakle ili će učiti strani jezik ili će se informatički obrazovati, hoće li to podići nivo njegova znanja. To nema veze s nikim osim onim tko će, koji će se odlučiti na takvo dodatno obrazovanje. i kaže dalje, da su vezane uz izdatke koje tijekom porezne godine ima porezni obveznik, a ne članovi njegove obitelji. Pa mi niti tvrdimo ništa drugo. Jer govorimo o porezu na dohodak koji se odnosi samo na poreznog obveznika. Mislim. Kad idete tako gledati, onda zaista se onaj koji je pisao obrazloženje zašto odbiti jedan zakon i to kasnije Vlada prihvatila, zaista si nije dao nikakvoga truda, što govori zapravo da niti želi se na takav način "ići u reformu poreznog sustava". Ja sam i jučer rekla to nije nikakva reforma poreznog sustava. i dalje se kaže, kad se govori o obrazovanju i poreznoj olakšici za ove tipove obrazovanja, da se to pretežno odnosi na radno-aktivno stanovništvo. Pa upravo i tu je potrebno dodatno obrazovanje. Jer jedan dio poduzetnika će ulagati u dodatno obrazovanje svojih zaposlenika, ali zna se da će poduzetnik birati kome će plaćati obrazovanje. Vrhunskom redu menadžera i možda do srednje razine menadžera, ostalima neće. Ostali će se morati sami potruditi da dobiju dodatna znanja kako bi mogli dobiti kod postojećeg poduzetnika bolji posao ili negdje drugdje. I to je upravo, akcenat i jest na tome da se to omogući, radno aktivnom stanovništvu. I kada govorimo o porezu na dohodak onda je on nužno u ovom našem sustavu financiranja dražavne uprave i loklane, regionalne samouprave važno progovoriti i o decentralizaciji. I zaista bi trebalo vidjeti do koje razine ostaviti prihode od poreza na dohodak centralnoj državi a koliko to spustiti na lokalnu i regionalnu samoupravu jer je to direktno stimuliranje lokalne i regionalne samouprave da više vodi računa o gospodarstvu i zapošljavanju na svom području. Više zaposlenih zanči i veće prihode i lokalnoj i regionlanoj samoupravi a gledajući razlike ili učešće u državnom proračunu prihode od PDV-a i prihode od dohotka, mislim da bi se slobodno država mogla odreći najvećeg dijela prihoda od dohotka i tako razrješiti ovaj problem, probleme koje imaj mnoge lokalne i samouprave u prihodima i u nedostatku prihoda upravo po ovoj osnovi. Dakle, naravno, s obzirom da se radi da jedan od ovih prijedloga je i prijedlog moga Kluba da ja podržavam i jedan i drugi prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Zgrebec. Za ispravak netočnog navoda javila se gospođa Katarina Fuček. Izvolite gospođo Fuček.
Gospođo potpredsjednice, ispravila bih netočan navod kolegice Zgrebec koja je u svom izlaganju rekla da ova Vlada predlaganjem postojećih poreznih zakona, odnosno ne prihvaćanjem njihovih proicira usporavanje gospodarskog rasta. To nije točno, budući da ova Vlada ima svoju projekciju pokretača gospodarskog rasta upravo preko predloženog Prijedloga zakona o smanjenju PDV-a. Budući želi pokrenuti taj krug, odnosno taj ekonomski, gospodarski kotač, smanjenom cijenom, povećava se kupovna moć, raste potražnja, a isto tako onda i proizvodnja i zaposlenost. Drugo, 3,6 milijarde koje je uložila u hrvatsko gospdoarstvo mislim da je tu dovoljna projekcija pokretačkog razvitka. Hvala.
Gospođo Fuček ovo drugo nije ispravak netočnog navoda. Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospođa Dragica Zgrebec, izvolite gospođo Zgrebec. Izvolite gospođo Zgrebec.
Pozivam se na članak 209. jer ja zapravo nisam rekla ovo što je kolegica Fuček mene ispravljala, ja sam samo rekla da je Vlada u proekcijama, makroekonomskih pokazatelja u proekcijama kod proračuna, ja sam istakla kod državnog proračuna proicira usporavanje rasta a to je točno. Jer umjesto 5% koliko je bilo proicirani rast i ostvaranje u 2003. godini ona za 2004. projekcija rasta društvenog bruto proizvoda je 3,2%.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu. Sljedeća se za raspravu javila gospođa Milanka Opačić. Izvolite gospođo Opačić.
Prije svega bih htjela reći da je ovo 4. zakon koji SDP daje u proceduru i daje prvenstveno dakle, riječ je o zakonu kao i svih onih prethodnih koje smo predložili koji omogućavaju određene dakle, kategoriji stanovništva, oni koji su negdje ljudi sa manjih prihodima da mogu puno lakše podnositi i opterečenje PDV-a o ćemu smo jučer govorili i evo danas kako bi lakše mogli nabaviti osobno računalo za sebe i za svoje djete i kako bi mogli jeftinije učiti strane jezike. Na to smo bili ponukani zbog toga što smo u ovom Saboru donjeli određene dokumente koji nas obvezuju na provođenje upravo ovakvih zakona ali s druge strane i svjest o tome da imamo vrlo lošu obrazovnu strukturu u Republici Hrvatskoj sa kojom nećemo moći daleko naprijed. Mi danas u Hrvatskoj imamo 18% onih koji nisu završili osnovnu školu što je vrlo veliki postotak, imamo oko 40% onih koji su završili samo osnovnu školu i imamo nažalost samo 7% onih koji imaju visoko obrazovanje, koji su završili fakultet. Sve ovo pokazuje i jednu vrlo ponižavajuću sluku obrazovnog stanja u Republici Hrvatskoj i pokazuje da se u tom dijelu nešto treba učiniti. Da je tome tako vidjelo je i Nacionalno vijeće za konkurentnost koje prije nekih mjesec dana sastavilo svojih 55 mjera u kojima daju određene preporuke dakle, Vladi Republike Hrvatske u kojem smjeru se kretati i što učiniti kako bi Hrvatska bila što je moguće više konkurentna na Europskom svjetskom tržištu. Tako npr. Nacionalno vijeće za konkurentnost u navođenju svojih strateških ciljeva za povećanje kvalitete života kao jedno od tri ključna sastavna dijela navodi i stupanj obrazovanja stanovništva u Hrvatskoj. Isto tako u jednoj od mjera se govori o tome kako se poticanjem donacija iz gospodarstva može pomoći ostvarenju cilja i treba pomoći da se do 2006. godine dosegne standard da se na svakih 5 učenika u srednješkolskom obrazovanju nađe jedno računalo. O informatičkoj pismenosti se evo nešto i ovdje moglo nači u obrazloženju ovog SDP-ovog zakona iz kojeg se vidi da je vrlo mali broj računala dakle, danas u Republici Hrvatskoj, dakle, negdje oko 700 tisuća osobnih računala od čega je u domaćinstvima 42%, 46% u gospodarstvu i 8% svega u državnoj upravi i javnim ustanovama. Naime, informatička pismenost, i to je valjda svima ovdje jasno danas jedan od osnovnih uvjeta da uopće možete pristupiti tržištu rada jednako kao što je to i poznavanje barem jednog stranog jezika. Kada otvorite danas novine, bilo koji oglas koji nađete vidjeti ćete da je jedan od dva uvjeta dakle, uz određenu stručnu spremu i poznavanje rada na PC-u i poznavanje dakle, jednog, barem jednog stranog jezika. Upravo zbog toga što su mnoge zemlje svjesne toga da je informatička obrazovanost uvjet za ulazak i opstanak na tržištu rada mnoge zemlje imaju strategiju kako povećati broj osobnih računala. Rade to na najrazličitije načine, rade u mnogim zemljama i ovako kao što smo mi to predložili, dakle oslobađanjem dijela plaćanja poreza na dohodak kako bi se rasterestili proračuni, dakle, naših obitelji i kako bi se našao financijski prostor za nabavku osobnih računala. Mi smo isto tako u Hrvatskom saboru u protekloj godini donjeli jedan dokument, to je dakle, stratetija Hrvatska u 21. stoljeću koji nosi naziv "Informacijska i komunikacijska tehnologija" u kojoj je u preporuci br. 4. zapisano da će se omogućiti svim građanima pristup i sudjelovanje u informacijskom društvu razvijajući informacijsku i komunikacijsku infrastrukturu u cijeloj zemlji posebno sa brigom za mlade i građane slabije imovinskog stanja. Prema tome, ovo je nešto što je jednoglasno izglasano u ovom Saboru u protekloj godini i dakle, obvezuje jednako i hrvatsku Vladu i Hrvatski sabor da to provodi. Ovaj naš Zakon je dakle, na tragu toga i nema nikakvog argumenta da se ovaj zakon ne prihvati osim onog isključivog političkog a to je da se ne želi prihvatiti zakon samo zbog toga što ga je napisao SDP dakle, jedna u ovom trenutku oporbena stranka. Ovom prilikom bih htjela reći da smo mi u proteklih 4 godine napravili vrlo veliki iskorak, da je Vlada uvela internet mrežu, da se uveo i jedan potpuno drugačiji, dakle, moderni način rada unutar Vlade, njezinih pojedinih resora dakle, određenih, dakle, djelova javnih, javne uprave koja, koja je dakle, bila povezana sa Vladom. Da se u ovom Domu učinio jedan veliki iskorak, nažalost sada smo se vratili ponovno 4 godine unatrag jer smo u ovom Domu utrošili negdje oko 300 tisuća eura za elektronsko glasanje. Nažalost od prve sjednice nove sjednice Sabora opet funkcioniramo kao u kameno doba, opet glasamo tako da se dižu ruke u ovoj Sabornici, da se to negdje ručno prebrojava. Da ovi ovdje ekrani služe ustvari samo za to da ih povremeno upalimo i negdje međusobno se gledamo, ne samo ovako uživo, nego i na ekranima. Ti ekrani služe i trebali bi služit za nešto sasvim drugo. A to je da se u ovoj Sabornici napokon počme raditi na jedan potpuno drugačiji način, da se na ovim ovdje ekranima može isčitati današnji dnevni red o kojem ćemo raspravljati, da se na istim ovim ekranima mogu isčitati i neki amandmani o kojima se glasa. Da se na ovim istim ovdje ekranima, umjesto što ovdje stoje za ukras, može isčitati i redoslijed onih koji su upisani za raspravu, a ne da svaki puta mi ovdje trčimo za predsjednički stol i pitamo koji smo na redu za raspravu. Dakle, sve ovo u šta smo uložili novce netko će iz ove zgrade, iz Hrvatskog sabora morati objasniti hrvatskim građanima zbog čega 300 tisuća eura iz njihovog džepa stoji neiskorišteno i zbog čega Hrvatski sabor radi, dakle, i funkcionira bez svega onoga što je ovdje ugrađeno i sa čime bi se moglo, dakle, olakšati i ubrzati rad Hrvatskog parlamenta. Stanje je isto tako loše i mogli bi se reći još gore kada se pogledaju podaci o znanju stranih jezika. Po nama, dakle, dostupnim podacima naši građani u prosjeku za obrazovanje troše samo 150 kuna. Dakle, vrlo je malo tu prostora za edukaciju o stranim jezicima. Isto tako, svi mi znamo bez obzira što smo uveli strane jezike u škole da je to za kvalitetno učenje stranog jezika nedovoljno i da je potrebna još dodatna edukacija koja se, naravno, mora platiti i zbog toga smo, evo, mi odlučili da se i kod stranih jezika omogući oslobađanja, dakle, plaćanje jednog dijela poreza na dohodak za naše građane, jer doista bez ulaganja u znanje nema budućnosti za Hrvatsku, nema razvoja. Dakle, svi oni koji se negdje sustavno bave time kako potaknuti gospodarstvo i razvoj u ovoj zemlji upozoravaju da je obrazovanje i ulaganje u znanje građana ove zemlje ono što je prioritet i ono što je osnova za sve. Prema tome, krajnje je vrijeme da shvatimo da je ulaganje u znanje, ulaganje u budućnost, da bez toga ulaganja i bez toga razvoja nećemo naprijed. A ja mislim da kada je u pitanju obrazovanje za rast i razvoja najskuplje je ne činiti ništa.
Zahvaljujem gospođo Opačić. Za ispravak, imamo jedan ispravak netočnog navoda Javio se gospodin Nenadić. Izvolite gospodine.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. Ispravak netočnog navoda je bio izjava štovane kolegice Opačić da glasamo kao u kameno doba. Koliko me znanje služi iz povijesti u doba kamenog doba nije bila razvijena demokracija i nije se moglo glasovati dizanjem ruku, a za uloženih 300 tisuća eura treba pitati one koji su donijeli odluku o tom ulaganju. Hvala. Aha, hvala lijepo. Hvala, gospođo dopredsjednice, štovane kolegice i kolege. Evo, ovih dana naslušali smo se brige za siromašne, djecu, porodilje, a evo sad i briga za informatički neobrazovne građane Republike Hrvatske. Ja se slažem sa svime tim što je ovdje izrečeno kao razlozi zašto da prihvatimo ova dva Prijedloga izmjene i dopune Zakona kada iza toga ne bi stajalo nešto drugo. A dopustite mi da napravim jedan kraći uvod pa da dobijemo malo širu sliku o tome šta se krije iza Prijedloga ova dva zakona. Prije svega, svi se dobro sjećamo, nije to bilo tako davno, kada smo imali na saborskim klupama Prijedlog proračuna Republike Hrvatske. I kada smo raspravljali o tome Prijedlogu proračuna. Isto tako ja ovom prilikom javno upućujem pohvalu Vladi Republike Hrvatske što je uspjela u rekordno kratkom roku pripremiti proračun sa svim onim zamkama koje se skrivalo preuzimanje svih onih obaveza koje su dospjele, o čemu je ovdje bilo jako puno govora. Nakon toga isto tako bili smo svjesni i nazočni Prijedlogu 428 amandmana na taj isti proračun gdje je pokušano dokazati da je Prijedlog Vlade nekonzistentan, da ne odgovara onome što smo mi biračima obećali i slično, međutim, definitivno je taj Prijedlog proračuna koji je poslije usvojen pokazao nešto sasvim suprotno. I danas ovdje imamo dva Prijedloga izmjene i dopune Zakona o porezu na dohodak koja direktno narušavaju stavke proračuna. I to je ono što mi svi moramo biti toga svjesni i građani toga moraju biti svjesni jer sasvim je nama jasno da mi nemamo dovoljno ni informatičkih učionica u školama, da nemamo dovoljno niti osobnih računala, a isto tako da imamo u ovo vrijeme kada je praktično vrlo teško jednoj obitelji da normalno egzistira nabaviti računala. Isto tako, postavlja se pitanje ako nekome dajete, kome ćete onda uzeti? Ovdje se pod normalno prihvaća da ćemo zagrabiti ponovo iz državnog proračuna. Zagrabit ćemo na taj način da za sve one projekte i programe koji su usvojeni u državnom proračunu, na taj način neće biti više dovoljno novaca tako da će to ići ponovo na štetu svih onih koji su zaštićeni državnim proračunom, a to su definitivno siromašniji sloj građanstva Republike Hrvatske. Isto tako, dopustit ćete mi, budući da su i moji sugovornici prije toga se osvrnuli i na sljedeću točku dnevnog reda koja je usko povezana sa ovom točkom, a to je gdje se obrazlaže kad se uzima, gdje i kome se uzima. Uzet ćemo, znači, iz proračuna i to na račun Fonda za izravnanje. Fond za izravnanje donesen je prije ne mogu točno reći koliko vremena, ali nedavno, 2001. godine i služio je da bismo, da bi bogatiji pomogli siromašnima, siromašnijima. I svi smo ga prihvatili s radošću jer je to bio jedan Fond koji je pokušao poravnati životne i ine uvjete u našoj državi koja je vrlo raznolika po tom pitanju. Pa tako u 2003. godini u proračunu Republike Hrvatske prema informacijama koje su dali predlagatelji, bilo je 3,25 milijuna kuna i tako da je Fond za izravnanje raspolagao značajnim sredstvima koja su poslužila da bi općine, gradovi i županije mogle izvršavati svoje obveze u školstvu, zdravstvu i socijalnoj skrbi. Sada se predlaže da tih 3,25 milijuna kuna svedemo na 1,3 milijuna kuna što ja smatram da je sasvim nedostatno da bi se zadovoljile potrebe siromašnijih općina, gradova i županija, a time bi dobili bogati. Jer ako na taj način izvršimo preraspodjelu prihoda državnog proračuna, sigurno ćemo dobiti sustavnu nejednakost u standardima građana Republike Hrvatske. i to je ono iza čega mi ovdje ne možemo stati i zbog toga predlažem da se oba zakona o porezu na dohodak ne usvoje. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Nenadić. Za repliku javila se gospođa Marija Lugarić. Izvolite gospođo.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Ma nekoliko stvari. Govoreći o ovoj temi koja je vrlo jednostavna i vrlo razumljiva skrivajući se iza velikih fraza, riječi državnih interesa, proračuna, amandmana, konzistentnosti, ravnopravnosti itd. pokušava opravdavati zapravo ono što je neoborivo, a to je da naprosto ne želite podržati dobru mjeru. Ali govoreći o proračunu, govoreći o donošenju nedavnog proračuna, kako je konzistentetan, kako je dobar, kako je razvojan, spominjajući amandmane, zaboravili ste izreći isto tako da su sredstva za stipendiji studentima smanjena, da su smanjene iznosi za tehnologijski razvitak, da su smanjena sredstva znanstvene sfere i znanosti u gospodarstvo, a to su bili sve i moji osobni amandmani. Onda ne možete govoriti i s tim opravdanjem odbijati ovaj zakon. Druga stvar, rekli ste daje proračun se pokazao konzistentnim, meni je to vrlo zanimljivo, jer je donesen vrlo nedavno. A a propos konzistentnosti vraćamo se u ono vrijeme gdje se bombastično najavljuje u novinama evo od sutra kreće isplata dohodaka..
Vrijeme.
Evo da završim. Je naime, niti stipendije studentima, niti išta nije do sada već tri mjeseca isplaćeno nikome. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođo Lugarić. Vi ste odgovor na repliku mislili ili? To ne možete. A za ovo je malo kasno, ali izvolite ako hoćete.
Hvala na podršci i razumijevanju. Prije svega izgleda da ovaj put ne smijem reći mlada kolegica, jer to nije nekako, ja mislim da je tipa …bio jučer. Kolegica Lugarić je ovdje sugerira ovom visokom domu zaključak da se ovo što je predloženo dobre mjere. Ja tvrdim da to nisu dobre mjere i dokazao sam, jer Fond za izravnanje je dobra mjera, a tu dobru mjeru s ovim dobrim mjerama ukidamo.
Zahvaljujem gospodin Nenadić. U ime predlagatelja Kluba HNS-a PGS-a i Kluba LIBRE, javio se gospodin zastupnik Lesar. Izvolite gospodin Lesar.
Hvala lijepa, poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Cijelo vrijeme dosadašnje rasprave kolega je sada iznio jedan od po njemu bitnih, a zapravo najtežih argumenata protiv ovog zakona nazvavši ovaj prijedlog zakona da narušava stavke proračuna. i pri tome iznio primjer Fonda za izravnanje koji bi navodno sa 3 milijarde 250 trebao pasti na nekih milijardu i 300. To naprosto nije točno. Naime, u 2002., odnosno po projekciji za 2003. državni udio, ona stopa koja je iznosila između 24,6 do 25,6 zajedno sa fondom izravnanja bili su 3 milijarde 250, a ne samo fond. To je dakle prvo što je jako bitno. Drugo, prijedlozi podrazumijevaju i povećanje izvornih prihoda lokala. Prema tome, druga kompenzacija se već čini. Ali dozvolite još nekoliko bitnih napomena. Da, ali o tome ćemo kasnije. Ovo je, ako se ja ne varam prvi prijedlog Zakona nekog od oporbenih klubova, a da Vlada nije došla sa svojim kontra prijedlogom uz mišljenje ili stav da se oporbeni ne prihvaća, jer je Vladin prijedlog to područje bolje regulirao. Dakle, i kad se radi o prijedlogu kolega iz SDP-a i ovom našem prijedlogu. i to je dobro da takva praksa započinje, samo šteta što ovlašteni predstavnici Vlade ovdje nisu prisutni, da bi mogli i u dijalogu neke stvari raščistiti. Ponavljam, a očito se taj argumenat ne želi čuti. Da je u prošlom mandatu Vlade došlo do bitnog smanjenja poreza za, doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, čime se snižavala bruto cijena rada i to je bila direktna državna investicija u gospodarstvo. Ovaj prijedlog je direktna investicija u stanovništvo. i zbog toga moramo ponoviti efekat otprilike 136 kuna mjesečno u visini prosječne plaće. A da ne opterećujemo gospodarstvo ni sa jednom lipom ili kunom dodatnih bruto troškova. Legitimni je mehanizam i legitimno pravo države da upravo ovakvim mehanizmima kada se naruše ili bitnije naruše odnosi bruto neto cijene rada, intervenira snižavajući čas jedno, čas drugo ili usklađivajući takvu politiku sa željom ili većeg reinvestiranja u gospodarstvo ili povećanje kupovne moći stanovništva. i zbog toga ponovno predlažemo da date šansu i propustite ovaj prijedlog zakona u drugo čitanje, ovo je prvo čitanje, kako bi u međuvremenu sa dodatnim pregovorima i razgovorima sa Vladom i Ministarstvom otklonili moguće nejasnoće. Treći argument protiv toga je bio da Vlada priprema ukupnu reformu poreznog sustava. U redu. Dobro je to. Međutim, kako to, da se zaustavljaju prijedlozi zakona uz opravdavanje da se čeka ukupna reforma, upravo onda kada se predlaže nešto što bi moglo ili trebalo ići u korist najsiromašniji. Četvrti argumenat, da ovaj prijedlog ne ide u korist siromašnih. Ja vas uvjeravam da naš prijedlog ide u korist i najveću korist najsiromašnijih, sa najmanjim plaćama. Ali je istina da bi korist i efekat bio i kod onih koji imaju srednja i visoka primanja. Ožujak prošle godine, nije moj podatak, nego Zavod za statistiku Republike Hrvatske. Kada je prosječna neto plaća bila 3846 kuna. To je područje u ovom grafikonu ovdje, to je prosijek. Ovi lijevi su svi koji su primali prosječnu nižu plaću od tog prosječne plaće. Njih 55,7% sa svojom neto plaćom bili su ispod prosječne plaće i oni će najviše profitirati i njih, svi oni koje do 2000 stavljamo u nultu stopu. Želite li veći efekat od same te činjenice? Dakle, ide u korist najsiromašnijih. Biti će negativni utjecaj na jedinice lokalne samouprave proračune njihove kao jedini Vladin argumenat. U redu. Predložili smo riješenje. Međutim, molim vas. Zar isto tako neće doći do pada proračuna općina i gradova, zbog povećanja neoporezivog dijela mirovine sa 2550 na 3 tisuće. Da doći će. Ali taj argument tad nije bio, bitan sada je bitan. Tad Vlada nije dala svoj vlastiti prijedlog kompenzacija lokalu, ali kad ga mi sada dajemo, onda tri put se ponovilo da narušavamo te odnose. Gubitak u državnom proračunu od milijardu 750. Da. Svjesni smo da ovaj prijedlog u sebi sadržava opasnost da bi državni proračun ostao bez milijardu 750. Međutim, ministar Šuker je jučer i četiri puta se javljao, dolazio za govornicu i rekao, sjetite se usporedbe visine PDV-a u travnju prošle godine i u osmom. i rekao da je PDV-e ubran u osmom mjesecu bio za nekih 300 milijuna kuna manje no u travnju u jeku turističke sezone. To mu je bila ilustracija, zato da bi pojačao najavu napora porezne uprave da skine utaju da dođe do povećanja naplata po postojećim propisima poreza. I prihvatili ste da tim naporima može kompenzirati 3 milijarde zbog PDV-a. Pa ako može 3 milijarde kompenzirati zbog PDV-a onda može milijardu i 750 zbog ovog lakše nego tamo 3 milijarde kompenzacije napraviti. I mi smo prihvatili činjenicu da ima utaje poreza, da je zadaća države da ona bude što manja. Zbog toga ponavljam, ovo je prvo čitanje. Imamo šest mjeseci vremena za eventualno drugo čitanje. Podržite i pustite ovaj zakon u drugo čitanje, jer vas želim uvjeriti da ovakvim mehanizmima i prijedlozima zadovoljavamo tri osnovna zahtjeva i Vlade Republike Hrvatske. Povećanje kupovne moći stanovništva, ne novog opterećenja gospodarstva i minimalno oduzimanje ili kresanje prihodovne strane državnog proračuna. To su tri cilja koja jesu sadržana u ovom prijedlogu zakona, a vjerujete mi da će građani, zaposlenici 935 tisuća plus obrana, plus vojska, plus obrt, plus slobodne profesije više cijeniti i osjetiti svoj neto efekat kod zarade i primanja nego na tržištu kroz PDV gdje ovi se isključivo o ponašanju jednog dijela tržišta, a to su trgovci. I zbog toga, ali i zbog činjenice da ovaj svoj prijedlog nismo podnijeli nakon usvajanja proračuna, nakon drugog čitanja Zakona o PDV-u nego 23. siječnja prije svih tih projekata koji su sada kao argumenat zašto ne. Na vrijeme smo išli s tim. Hvala.
Hvala lijepa gospodine Lesar. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin Nenadić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Štovani kolega Lesar je izjavio da je povećanje prihoda izmjenama i dopunama ovog Zakona o porezu na dohodak svim općinama, gradovima i županijama. To je netočno. U onim gradovima, općinama i županijama gdje nije razvijena industrija, gdje ima malo zaposlenih, puno nezaposlenih će to drastično umanjiti prihod u proračunu budući da neće biti sredstava dovoljno u Fondu za poravnanje. I drugo, kad je ministar Šuker navodio navod oko kompenzacije, netočan je navod utoliko što se planira da bi se smanjenje PDV-a planiralo od 1.1.2005. godine, a primjena ovih zakona bi išla odmah.
Zahvaljujem gospodine Nenadić. Za povredu Poslovnika javio se gospodin Lesar, iako vas upozoravam da imate pravo u ime predlagatelja kada kod želite.
Hvala lijepa. S obzirom da se zaista radi o povredi … članka Poslovnika. Naime kolega najprije ste dali krivo citirano tobožnje moju izjavu da bi se s njom polemizirali. Nisam rekao sve, rekao sam jedinice lokalne i regionalne samouprave, ali pod drugom točkom. Inače to je točno, pod drugom točkom ću vam dokazati da je to točno što ste vi mislili da sam ja rekao.
Zahvaljujem. Slažem se, uzmite fonogram, preslušajte pa ćemo vidjeti. Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. Sljedeća je na redu za raspravu gospođa Jelena Pavičić Vukičević. Gospođo Pavičić izvolite.
Hvala vam najljepša. Doista porazna je činjenica da tek 18% pučanstva ima pristup Internetu. Nedavno smo u jednom televizijskom prilogu imali prilike vidjeti kako je korištenje Interneta itekako potrebno sredstvo informiranja koje olakšava pristup stručnim recentnim informacijama i u populaciji hrvatskih poljoprivrednika, u populaciji u kojih pristup Internetu ima tek 5%. Starija se populacija ne samo ona poljoprivrednih djelatnosti i činjenica je teško privikava na nove tehnologije, ali zato mlađe generacije prihvaćaju ne samo s lakoćom već i kao nasušnu potrebu. Ovaj prijedlog zakona potiče kupnju osobnog računala i to oslobađanje naplate dijela poreza na dohodak jednom u dvije godine što i jest tempo obnove opreme računalnog korisnika. Potiču se i donacije računala osnovnim i srednjim školama. Dakle upravo prema populaciji koja će Hrvatskoj u ne tako dalekoj budućnosti osigurati daleko veći postotak korisnika Interneta nego što je to danas. Daleko veći broj korisnika Interneta, ali valja naglasiti broj korisnika koji će se tek približiti europskim standardima. Stoga mi dozvolite da se osvrnem na negativno mišljenje Vlade kao i dosta govornika prije mene, koji doista držim neprihvatljivim zato što je argument da će doći do smanjenja prihoda u državni proračun mogao vrijediti i pri predlaganju npr. Zakona o smanjenju PDV-a ali naravno nije vrijedio. Drugi je argument da će uvođenje ove porezne olakšice povećati troškove obrade godišnjih poreznih prijava nije vrijedan niti osvrta kao niti argument da se ostale porezne olakšice odnose na podnositelja porezne prijave, a da se učenje stranog jezika predlaže i za uzdržavanu djecu kao da u unajmljenim stanovima i novokupljenim domovima žive samo porezni obveznici, a ne i članovi njihovih obitelji pa i djeca. Naposljetku kao uvod u drugi dio rasprave dopustite mi da podvučem i argument da mlada populacija na koju se ovaj prijedlog navodno samo i odnosi prema tumačenju Vlade, dakle da je ta mlada populacija već obuhvaćena kroz redovno školovanje i uključena u informatičko i jezično obrazovanje. Stoga ću biti slobodna samo prelistati po dokumentu kojeg je izradila ova Vlada i koja nosi naziv "Nacionalni program Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji u 2004. godini, a koji je sukladan Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju Republike Hrvatske Europskoj uniji", dakle dokumentu koji nas doista sve obvezuje da se prema njemu i ponašamo. Ovi vladini argumenti sasvim će sigurno pobiti argumente iz negativnog mišljenja o prijedlogu zakona kao jednu od mjera i prioriteta u razdjelu znanosti i istraživanja jest i rano učenje i proučavanje stranih jezika prema tom nacionalnom programu. Pri Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa od kolovoza 2003. djeluje Vijeće za informatizaciju kao stručno savjetodavno i radno tijelo nadležnog ministra u cilju ostvarenja programa informatizacije školstva što nema nikakvog smisla ako korisnicima doista i ne omogućimo posjedovanje vlastitog osobnog računala, a i željeni tempo informatizacije školstva moći će se ostvariti tek s privatnim donacijama koje potičemo i ovim prijedlogom zakona. U segmentu visokog obrazovanja ponovno se deklarativno zalažemo za koncept cijelog životnog obrazovanja i ovdje negativno mišljenje Vlade po prijedlogu izmjena i dopuna ovog zakona pobija samo sebe. Pa i odnos Vlade Republike Hrvatske prema internetizaciji najbolje se vidi u donosu prema CARNET-u, Hrvatskoj akademskoj istraživačkoj mreži koja u ovogodišnjem proračunu nije dobila dostatna sredstva za svoj rad, a kamoli za unapređenje toga rada. U spomenutom nacionalnom programu Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji u 2004. godini stoji i plan osnivanja nacionalnog vijeća za informacijsko društvo te izrada poticajnih mjera za primjenu novih tarifnih modela a u svrhu povećanja broja korisnika Interneta u Hrvatskoj. Pa postavljam pitanje, - što će nam sve to kada znamo da za pristup Internetu treba prvo imati osobno računalo? Stoga bi Vlada zapravo od deklarativnih načela konačno trebala prijeći na konkretna djela. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Pavičić. Sljedeća je na redu za raspravu gospođa Danira Bilić. Gospođo Bilić izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovane kolege i kolegice. Dakle svi se slažemo da pismenost 21. stoljeća podrazumijeva … informatičku pismenost kao i poznavanje barem jednog stranog jezika i da u smislu takve vrste opismenjavanja Hrvatska mora još puno učiniti. Također se slažem sa intencijom ovog Prijedloga zakona da se poveća informatička pismenost i poznavanje stranih jezika poreznih obveznika i njihovih izdržavanih članova. Međutim, moram nešto kazati, što meni ovdje nije jasno. Možda se to može pripisati mom neiskustvu, ali stvarno mi nije jasno zašto se već u uvodnim izlaganjima predlagatelja Kluba SDP-a i kolega Stazić. O, ja se ispričavam, ja sam žurila da ne zakasnim na raspravu. Zašto se, zašto opetovano ponavljaju, npr. gospodin kolega Stazić, dva puta, ovo nije politikanski potez za skupljanje političkih bodova. Zatim da nema nikakve ideologije i da je isključivo za nacionalni interes. Pa to niko nije osporavo. Ili isto, kolegica Lugarić, "nismo to predložili iz političkih razloga, te da bi zlobnici ili samo zlobnici mogli reći, oni su protiv toga samo zato što je to iz SDP-a". Stvarno mi nije jasno zašto, zašto odmah toliko, toliko da se brane. I još ako bi išla, recimo, korak dalje, u strateškim dokumentima od Vlade, od 2000. do 2003. godine ima niz mjera, postoji niz mjera koje bi stvarno vodile sustavnom i cjelovitom objašnjenju problema, informatizacije Hrvatske koji se uglavnom nikada nije provodio. Dobro, i sad se shvatilo da bi to trebalo primjenjivati, to je dobro, ali se predlaže selektivan jedan pristup problemu i zbog toga isto ne shvaćam zašto se onda kažem, mislim kolegica Lugarić je, nije bitno. Za razliku od drugih koji samo govore mi predlažemo. Dakle, ja se slažem sa pozitivnom namjerom ovog Zakona, ali ne podržavam predložen način rješavanja ovog problema jer smatram da problem informatičkog i jezičnog obrazovanja moramo gledati cjelovito i da ga trebamo rješavati sustavno i to prvenstveno preko obrazovnog sustava u čijem financiranju već sudjeluju građani kao porezno obveznici. Osim toga, intencija olakšica u svezi uvećanja osobnog odbitka poreznih obveznika sadržanih u sadašnjem Zakonu o porezu na dohodak je omogućavanje širem krugu građana ispunjavanje osnovnih životnih potreba kao što su stanovanje i zdravlje, a ulaganje u informatičko, jezičko obrazovanje je potrebno, ali odnosi se pretežito na radno aktivno stanovništvo. Jer je mlađa populacija građana već kroz redovno školovanje uključena u tu vrstu obrazovanja koje plaćaju, kao što sam već rekla, svi porezni obveznici kroz raspodjelu sredstava iz državnog proračuna. Dakle, što se tiče mlađe populacije ona je uglavnom kroz redovno školovanje već uključena u program jezičnog i informatičkog obrazovanja. Sustavno opremanje škola informatičkom opremom Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta provodi od 1997. godine, a prošla Vlada je pokrenula 2003. godine u kolovozu poseban program ranog učenja stranog jezika. Taj program je odlična ideja koju podržavam, za koju mi je jedino žao što nije stigla ranije pa samim tim se i počela provoditi ranije. Ali mi je drago što nova Vlada nastavlja s tim programom i ne samo nastavlja već ga povećavaju i unaprjeđuje. Dat ću vam jedan primjer. Sukladno uputi za provedbu posebnog programa ranog učenja stranog jezika u prvom razredu i izborne nastave stranog jezika u 4. razredu osnovne škole u školskoj godini 2003./2004. omogućeno je svim osnovnim školama u Republici Hrvatskoj da od ove školske godine uvedu učenje stranog jezika uz financiranje sredstvima iz državnog proračuna. Za provođenje ovog programa ukupno je odobreno 6 tisuća 658 nastavnih sati, odnosno 350,3 radnih mjesta na temelju punog radnog vremena. A za školsku godinu 2004./2005. preuzima se financiranje ranog učenja u drugom razredu i izborne nastave u 5. razredu kao nastavak učenja u 1. i 4. razredu ove školske godine i osigurat će se novih, dobila sam podatak kao egzaktni, novih 400 radnih mjesta na temelju punog radnog vremena za kvalitetnije i opsežnije provođenje ovog programa. Što se tiče informatičkog opismenjavanja izdvojit ću da se u planu informatizacije školstva u 2004. godini između ostalog kaže da će se do kraja godine sve škole u državi imati barem jednu umreženu računalnu učionicu. Mislim, to treba, to je pozitivno i to podržavam, međutim, znamo i da bi trebalo bit najmanje 5 i 6 takvih učionica. Putem izmjena i dopuna Zakona o porezu na dohodak koje su se od 1. siječnja 2001. godine učinile u nekoliko navrata došlo je do jedne izmjene koja utvrđuje sljedeće. Da obveznicima poreza na dohodak koji obavljaju samostalne djelatnosti osnovica poreza na dohodak se može dodatno umanjiti i po osnovi izdataka za školovanje i stručno usavršavanje zaposlenika i tih obveznika osobno i to u visini ukupno nastalih izdataka u poreznom razdoblju. Dakle, ta izmjena u Zakonu o porezu na dohodak direktno stimulira dio radno aktivnog stanovništva na ovaj oblik usavršavanja, a znamo da se to u praksi najčešće odnosi u skladu s vremenom u kojem živimo na informatičko i jezično usavršavanje. Također dio ovog Prijedloga zakona Kluba SDP-a koji se odnosi na pravo uvećanja osobnog odbitka ako se nabavljena informatička oprema daruje osnovnoj ili srednjoj školi uz predočenje vjerodostojne isprave djelomično je ugrađen u jedan već, u jednu već donesenu dopunu Zakona o dohotku koja glasi da osobni odbitak uvećava se i za darovanja dana u naravi i u novcu doznačenom na žiro račun, a u kulturne, odgojno-obrazovne, znanstvene, zdravstvene, humanitarne, sportske i vjerske svrhe udrugama i drugim osobama koje te djelatnosti obavljaju u skladu s posebnim propisima do visine 2% primitka za koje je u prethodnoj godini podnesena godišnja porezna prijava i utvrđen konačni porez na dohodak. Dakle, uzmemo li u obzir da je većina mlađe populacije već zahvaćena sustavnim programom koji je u procesu proširenja, da dio radno aktivnog stanovništva uživa određene porezne olakšice iz Zakona o porezu na dohodak, na toj osnovi, te kao što je u mišljenju Vlade navedeno da predlagatelj ovog Zakona nije imao u vidu da bi navedene nove porezna olakšice znatno uvećale troškove obrade godišnjih poreznih prijava što bi zahtijevalo uvođenje dodatnih evidencija za praćenje nabave informatičke opreme svakog poreznog obveznika. Zatim da svako novo uvođenje novih povlastica povećava broj izuzetaka što dovodi do narušavanja poreznog sustava kao i pojedinih njegovih instrumenata u ovom slučaju poreza na dohodak. I na kraju, ono što je najvažnije da se ovim Prijedlogom ne bi cjelovito i sustavno riješio problem informatičkog i jezičnog opismenjavanja. Mišljenja sam da ovako formuliran Prijedlog zakona Kluba SDP-a gdje se problemu pristupa selektivno, ne treba prihvatiti. Što se tiče drugog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak koji su predložili klubovi HNS-a, PGS-a i LIBRE mišljenja sam da ga za ovu godinu ne treba prihvatiti i zbog podataka koje je predložilo Ministarstvo financija u kojem se kaže da će to rezultirati efektom proračunskog gubitka. Po toj osnovi u iznosu od 2,4 milijarde kuna i koji će imati manjak od 1,28 milijardi koji bi išao na štetu središnjeg državnog proračuna i 1,6 milijardi na štetu jedinice lokalne uprave i samouprave. I zbog toga što je proračun netom donesen i to znamo u kakvim okolnostima. Dakle, mišljenja sam da ga za ovu godinu ne treba prihvatiti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospođo Bilić. Za repliku se javila gospođa Pavičić. Izvolite gospođo Pavičić.
Hvala vam najljepša. Naime, htjela bi samo reći da mlada populacija koja je navodno obuhvaćena što se tiče oba ova projekta u osnovnom i srednješkolskom obrazovanjem, doista ima pravo i na nešto drugo. Sada je naime, jako popularan jedan novinski projekt, istina Bog uvezen, da saborski zastupnici pokušaju sa stotinu eura proživjeti jedan tjedan. Pa bih ja onda i pitala gospođu Bilić, bi li ona u smislu tog projekta recimo dozvolila da njezina djeca nemaju prilike dobiti neko fakultativno obrazovanje, nego da se doista zadrže samo na onom obrazovanju obveznom koji imaju u okviru redovnog školskog programa da li osnovnog, da li srednje školskog? Očito mislimo da su zapravo briga društva, a ne brig nas samih. i još samo jedna stvar. Ovo se doista, ovaj projekt ne može nazvati selektivnim riješavanjem problema. i to iz vrlo jedinstvenog razloga. Zato što sama koncepcija ovakvog riješavanja problema stoji u nacionalnom programu za pridruživanje Hrvatske Europskoj uniji u 2004. godini, a to je nacionalni program ove Vlade. Prema tome, ako je program i koncepcija od same Vlade, naš prijedlog tek je mjera i doista ne vidim razloga zašto je HDZ-e u tom smislu ne bi i podržao. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Pavičić. Odgovor na repliku gospođa Bilić. Izvolite gospođo Bilić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Ja bih samo rekla jednu stvar, da ovdje cijelo vrijeme se u raspravi i s jedne i s druge strane krivo postavlja sve. Ja nisam rekla da sam ja protiv namjera i protiv informatizacije i jezičnog obrazovanja građana Hrvatske, nego načina, ovog načina na koji se to pokušava riješiti. i ja smatram da je selektivan, jer je pojedinačan. A druga stvar, moje dijete svejedno olakšicom bilo bi povoljnije, ali ne bi imalo besplatno. Znači, ako ja nema i svejedno ne bi imalo besplatnu tu dodatnu, znači naobrazbu ili informatičku ili jezičnu. Hvala lijepa. i mislim, samo bih još dodala, mislim da se stvarno ovaj problem treba riješit, ali sustavno se cijelim paketom mjera koji sam već i rekla, koje inače već se sadrži i u prošlim dokumentima, a nadam se da će ova Vlada ne samo deklarativn, već da će izvršavati te mjere koje donese. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođi Bilić. Za repliku se javila gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite gospođo.
Hvala gospođo potpredsjednice. Dakle u nemogućnosti jedne valjane argumentacije, odnosno one koja bi … jednu logiku zdravog razuma, a jednako tako i pravednosti, ovdje se ide sa zamagljivanjem stvari. Selektivno, pri selektivni pristup, Vlada će to cijelovito riješit. Kako može Vlada cijelovito riješit? Da svakom onda kupi pojedinačno računalo. Pa ovo jeste selektivan pristup. Da ga kupi onaj tko hoće, ali da za to ima olakšicu. U tome jeste bit. A vi stalno govorite, Vlada provodi sustavnu informatizaciju. Pa kakve to veze ima? Ovdje se radi o osobnom računalu i osobnom odbitku od poreza koji će ga imati kod kuće. A s druge strane Vlada je zastala sa informatizacijom svih sustava, počevši od pravosuđa, uprave itd. i još nešto kolegice Bilić. Mi se uopće ne branimo. Hvala vam na poziciji žrtve koju ste namijenili SDP-u. SDP-e napada Vladu i to će odgovorno i dalje činiti.
Zahvaljujem. Poslovnički je nemoguće. Nastavljamo dalje sa raspravom. Sljedeći je na redu, ne možete Poslovnički odgovor na repliku. Sljedeći za raspravu se javio gospodin Marko Širac. Izvolite gospodin Širac.
Gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi osvrt najprije na zakon kojeg predlaže Klub zastupnika SDP-a. Predlagatelj predlaže izmjenu članka 29. o porezu na dohodak, kojim se uvećava osobni odbitak za kupnju osobnog računala, računalnih komponenti i programa do iznosa od 12 tisuća kuna godišnje. Također uvećanje osobnog odbitka se predlaže za troškove nastale plaćanja tečajeva stranih jezika i informatičkog obrazovanja. Sve se to predlaže s ciljem postizavanja veće informatičke pismenosti i bolje poznavanje stranih jezika. Moram reći da na prvi pogled kad čovjek razmotri ovaj prijedlog zakona, ne bi zapravo našao razloga da bude pored tog prijedloga, da bude protiv tog prijedloga, tim više što i Vlada Republike Hrvatske kroz niz mjera potiče i obrazovanje u školstvu, potiče i druge mjere kroz i ovaj zakon koji je već donijet, da poduzetnici na odgovarajući način školuju svoje djelatnike, da imaju pravo na sniženje poreza za kupljenu opremu itd. Međutim, što je to što nedostaje ovom prijedlogu? Jedna solidna analiza u čiju korist mi predlažemo donošenje, odnosno Klub zastupnika SDP-a predlaže donošenje ovoga zakona. Ja sam pokušao malo napraviti analizu. Znamo svi da ozbiljnije informatičke opreme, malo suvremenije na koju smo se svi danas pozivali da ne treba kupovati staru kramu nema bez 6 tisuća kuna. Da, tečaj jezika za tečaj jezika treba također ozbiljni novac. Za obrazovanje da se radi sa tom opremom, treba također ozbiljni novac. Tko od građana u Republici Hrvatskoj ovog trenutka u situaciji u kakvoj živimo može sebi dozvoliti to? Ma ja vas uvjeravam, to je samo jedan dio radno intenzivnog stanovništva. Seljaci, ribari, nezaposleni, oni koji primaju malu plaću, oni ne mogu niti kupiti opremu, niti si platiti školovanje da rade sa tom opremom, a pogotovo da si plate strani jezik. Drugo, državni proračun je donijet. Donijet je proračun i jedinica lokalne samouprave. Pa nema nikoga tko može reći da neće, da ne bi uvođenje ovih olakšica dovelo u tešku, ne tešku, ali složenu situaciju ostvarenje tog državnog proračuna. Ali ja moram istaći da bi to narušilo i pitanje razvoja i financiranja djelatnosti u jedinicama lokalne samouprave i gradova koji imaju pored pravo na dio poreza imaju pravo i na dio prireza. Prema tome, samo jedan dio stanovništva će imati korist od donošenja ovoga zakona. i taj zakon, evo donosimo ga na zasjedanju koje slijedi iza zasjedanja kada smo donijeli državni proračun. Državni proračun je isto tako zakon. i nije korektno ni od pozicije ni od opozicije, iako ja to ne uskraćujem pravo niti jednom zastupniku, niti jednom klubu da predlaže zakon, koji ruši onaj zakon kojeg smo donijeli prije mjesec dana. Evo ja sa tog uvjerenja mogao bih opširnije obrazlagati čak sa nekim elementima ovoga obrazloženja i zakon koji je predložen od strane HNS-a. Ali sa ovim stajalištima nisam i ne mogu podržati donošenje niti zakona kojeg predlaže Klub SDP-a niti zakona kojeg predlaže Klub HNS-a sa ostalim klubovima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodin Širac. Za odgovor, za repliku se prijavila gospođa Pavičić. Izvolite gospođo Pavičić.
Hvala vam. Zapravo htjela bih replicirati samo dio koji se odnosio i na ovu populaciju poljoprivrednika. Ja sam upravo u svom izlaganju rekla da je to jedna od onih populacija koja posebno u posljenje vrijeme počela uočavati pogodnosti interneta. I sve više emisija u tom segmentu poljoprivrede govori o potrebi internetizacije poljoprivrede. Odnosno o tome da svaki poljoprivrednik već ujutro može sve recentne informacije saznati preko svog računala i na taj način biti sasvim siguno puno konkurentni ne samo na hrvatskom tržištu.
Zahvaljujem gospođo Pavičić. Za repliku se sljedeći javio gospodin Nenad Stazić. Izvolite gospodine.
Zastupnik Širac se pita kome će koristiti ovaj zakon kada i onako najveća većina je toliko siromašna da si i ne može kupiti računalo, da ne može pristupiti internetu i da ne može učit strani jezik. Zbog njih. Zbog njih zastupniče Širac i predlažemo ovaj zakon. Jer znamo da su siromašni da kupe računalo, jer znamo da su siromašni da za sebe ili svoje dijete plate tečaj stranog jezika. I zato hoćemo da to računalo za njih bude jeftinije i da tečaj stranog jezika za njih i za njihovu djecu bude jeftiniji. Zbog njih to i predlažemo. Ne zbog onih koji imaju dovoljno novca za računala za aute, za brodove, za tri strana jezika, za školovanje svoje djece u inozemstvu, ne zbog njih, zbog ovih za koje vi tvrdite da ih je toliki broj da je ovaj zakon besmislen.
Zahvaljujem gospodinu Staziću. Za odgovor za repliku javio se gospodin Širac, izvolite gospodine Širac.
Uvaženi kolega Staziću, ja mislim da se ne moramo oko toga puno prepucavati da ćete se ovoga puta složiti samnom. Samo jednom cjelovitom poreskom reformom koju priprema Vlada Republike Hrvatske na koju ćete i vi i ja imati pravo staviti svoje mišljenje. Mi možemo ugraditi takve instrumente da riješimo pitanje ljudi koji danas u ovome trenutku nisu sposobni i nemaju sredstava da si nabave niti opremu, niti plate školovanje, niti da uče strane jezike.
Zahvaljujem. Za repliku je sljedeći na redu gospodin Lesar, izvolite gospodin Lesar.
Hvala lijepa. Izuzetno nerado sudjejujem u ovim replikama međutim, malo čas sam govorio o tome pa je kolega Širac u rečenici da nije korektno od oporbe ovakve zakone predlaže nakon donošenja proračuna moram na to reagirati i ponoviti. Kolega Širac, Klub HNS-a i PGS-a i LIBRE ovaj prijedlog zakona u proceduru uputio je 23. siječnja ove godine. Predsjednik Sabora je ta dva zakona stavio na dnevni red na prošlo zasjedanje Sabora ali o njima rasprava nije provedena samo zbog toga jer Vlada na vrijeme nije dostavila svoje očitovanje. To što tek danas o tome raspravljamo pogreška je u proceduri i Vlada je sa svojim ne očitovanjem blokirala mogućnost rasprave i donošenja ovih zakona paralelno ili čak i prije donošenja državnog proračuna. Molim vas imajte to u vidu i nemojte nam reći da smo nekorektni jer smo na vrijeme dali to u proceduru. Nekorektnost je bila ali ne naša ovaj put. Hvala.
Hvala, zahvaljujem kolega Lesar. Za ispravak netočnog navoda javila se gospođa Dragica Zdrebec. Izvolite gospođo Zgrebec.
Netočno je kada kaže kolega Širac da bi Zakon o izmjenama poreza na dohodak kojeg predlaže Klub SDP-a rušio proračun za 2004. Ovdje se radi o olakšicama koje se koriste kod konačnog obračuna poreza na dohodak i on može imati utjecaj samo na prorčaun 2005. godine jer će se one koristiti kod konačnog obračuna, odnosno prijave poreza u koji će se predavati u veljači 2005. godine.
Zahvaljujem gospođi Zgrebe. Sljedeći se za raspravu o ovoj temi javio gospodin Goran Jandroković, izvolite gospoidne Jandroković.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Podržavam stav Vlade Republike Hrvatske da Hrvatski sabor ne prihvati Prihvati prijedloge zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak koji su predložili Klub zastupnika HNS-a, PGS-a i Klub zastupnika LIBRE te Klub zastupnika SDP-a. Vezano za prijedlog klubova zastupnika HNS-a, PGS-a i LIBRE razlozi za takvo stajalište su sljedeći. Prvo. Budući da je sam predlagatelj prijedlog zakona nazvao alternativnim prijedlogom u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost koji je predložila Vlada Republike Hrvatske želim naglastiti da koncepciju reforme poreznog sustava koji je predložila Vlada smatram boljim, kvalitetnijim i dorađenijim rješenjem od ovoga prijedloga. Drugo. Zakon o porezu na dohodak izmjenjen je i dopunjen dva puta u zadnjih godinu dana. Tim izmjenama i doupnama visina osnovnog odbitka povećana je iz 1250 na 1500 kuna mjesečno. Isto tako propisani su i dijelovi osobnog odbitka namjenjenih pokriću stvarih izdataka koji je imao porezni obveznik za zdravstvene i stambene potrebe ukupnog iznosa do 24 tisuće kuna. Postoji još nekoliko propisanih olakšica i oslobođenja te ne držim realnim da se u ovoj fazi može ići u novo povećanje osnovnog osobnog odbitka. Treće. Procjena je da bi povećanje osnovnog osobnog odbitka na razinu od 2000 kuna imala za posljedicu gubitak poreznih prihoda u iznosu od 2,4 milijarde kuna. Pri tome bi manjak od 1,28 milijardi kuna išao na štetu središnjeg državnog proračuna a 1,6 milijardi kuna išlo bi na štetu prihoda jedinica lokalne i područne regionalne samouprave. Doduše, Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave predlagatelji pokušavaju sav teret gubitka od 2,4 milijarde prebaciti na središnji državni proračun. No, pri tome ne navode druge realne izvore prihoda koji bi nadomjestili ovaj porezni manjak. Što se pak tiče prijedloga Kluba zastupnika SDP-a želim reći da podržavam brigu za jačanje informatičke pismenosti i boljeg poznavanja stranih jezika. Što više držim to jednim od nacionalnih prioriteta i obvezom svake hrvatske Vlade jer bez toga nema razvoja te nema novih radnih mjesta, gospodarskog rasta i niti približavanja Europskoj uniji. No, zasigurno postoje i bolji modeli njihova poticanja od ovako predložene parcijalne intervencije u porezni sustav. I zaključno. Stranke, predlagatelji, ovih prijedloga zakona vrl oistaknuto su participirale u prošloj Vladi, te su imale dovoljno vremena da donesu i primjene mjere definirane u prijedlogu ovih zakona. No to nisu učinile. Stoga držim politički korektnim dopustiti aktualnoj Vladi da donese svoj model porezne reforme a koji će, uvjeren sam u bliskoj budućnosti pokazati pozitivne učinke. Hvala.
Hvala vama poštovani kolega. Replika kolegica Lugarić, izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, možda bolje pitanje koje nekako stoji tijekom cijele današnje i jučerašnje rasprave odbijajući prijedloge i SDP-a i ostalih oporbenih stranaka zastupnici HDZ-a uglavnom govore to je sve dobro ali mi to ipak nećemo podržati i postoje bolji modeli. Pa dajte već jednom predložite te bolje modele i recite koji su. Hvala lijepa.
Drugu pločicu. Ne žutu. E tako odgovor na repliku kolega Jadroković.
Samo kratko, ne mogu ispraviti netočan navod. Nisam kazao da je sve dobro. Kazao sam da su namjere dobre međutim smatram da model koji je predložen nije dobar i adekvatan i da Vlada predlaže bolji model
Hvala lijepa. Ne dobacivati iz klupa. Hvala lijepa. Na redu je da svoje izlaganje iznese poštovani kolega Pleško izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prijedlozi Zakona o izmjeni i dopunama zakona o porezu na dohodak znači broj 44 i 12. po prijedlozima klubova zastupnika SDPa HNS PGSa te LIBRE po mojem mišljenju trenutno nisu prihvatljivi te osobno smatram da i ovaj Zastupnički dom ne bi trebao podržati ove prijedloge. MOji razlozi o kojima ću pokušati obrazložiti ovo razmišljanje su sljedeći. Prvo povećavanjem osobnog odbitka sa 1500 na 2000 kn prvenstveno će se smanjiti prihodi jednica lokalne samouprave te stvoriti probleme u funkcioniranju općinskih i gradskih uprava. U njihovim poreznim prihodima te smtram da sukladno tome ne stoji ni uvodno obrazloženje predlagača koji tvrdi da ovaj zakonski prospis neće da za ovaj zakonski prospis neć ebiti potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Jer tko će, postavljam pitanje, nadoknaditi minuse i manjak proračunskiuh sredstava u proračunima jedinica lokalne samouprave ako to neće učiniti Vlada na teret državnoga proračuna. To je ponovno prebacivanje problema u tuđe dvorište kao što je bivša vlada četso činila gradnjom autoceste i cijene benzina zaduživanjem ili djeljenjem novca iz državnoga proračuna koji se mora pokriti u ovoj 2004. godini. DRguo uvođenjem novih povlastica poreznih odbitaka tipa 12 tisuča kuna godišnje za nabavu računala i računalne opreme te računalnih programa pogoduje se imućniem sloju stanovništva jer će se putem tih istih doć i u mogućnost svake dv ij egodine nabavljati suvremenu moderniju opremu i programe u iznosu od 12c tisuća kuna. Dok siromašniji dio stanovništva koji ne može ili jedva uspjeva na neki kreditni način nema sredstav za skup opremu od 3 do 5 tisuća kuna. Pa sukladno tome neka si kolege izračunaju kome ovakav prijedlog i odgovara. Te dali će ovakav prijedlog uroditi plodom i dali će rezulirati većom informatičnom pismenošću. Nadalje smatram d apovećanje informatičke pismenosti te znanje stranih jezika treba rješavait u obrazovnom sustavu povećanjem sastnica informatičke i stranih jezika u osnovnom školstvu, nabavkom opreme za edukaciju od vrtićkog razdoblja preko osnovnog i srednješkolskog obrazovanja. Tu mogu reći da primjerice da smo svaku godinu u prošle četri godine nabavljali 10 tisuća komada PCija i da smo to rasporedili po školama, to je godišnja obveza od prilike oko 40 miliona kuna. Mislim d abi danas već imali oko 40 tisuća novih PCa s kojima se djeca u školi i vrtičima mogu služiti i prema najmodernijim programima. I prema kriterijima koji se u informatici t raže. I tu bi želio onda naglasiti još jednu stvar a to je da se pod takvim državnim ustavnomaa može voditi izvoditi jedinstveni i prilagođeni državni program koji može biti i kontrliran za razliku od razlika koje nastaju u privatnim eduakcijskim centrima što znamo kako se radi informatično opismenjavanje po privatnim ustanovama po različitim školama koje su van sustava kontrole. MOžda na kraju samo da još zaključim ovakvi prijedlozi nemaju dokazanu opravdanost a otvara s mogućnost neravnomjernog razvoja te u maniri koju je jučer ovdje u ovom Domu iskazala gospođa Antičević, mogli bih ih nazvati smiješnima. Pa iz tih razloga ne mogu podržati donošenje ovih zakonskih propis.
Hvala lijepa poštovani kolega. Kolegice i kolege s obzirom da smo iscrpili listu pojedinačnih prijavljenih, žele li predstavnici predlagelja da. Kolega Lesar u ime PGSa HNSa i Libre.
Hvala lijepa kolega potpredsjedniče. Kolegice i kolege saslušajući sve argumente i važući činjenice iz sadržaja tih arguemnata koje su se iznosili protiv ovoga prijedloga o povećanju neoporezivog dijela plaća. Svodi se na to da je osnovn iproblem u mogućnosti da državni proračun i proračuni lokalne i regionalne samuprave ostanu bez dijela novaca. Toga smo svjesni to smo obrazložili. I ova točka dnevnog reda koja je sada sljedi će biti mogučnost točnih izračuna i sukoba podatka tko je a tko nkje u pravu. Ali, ako je to najveći problem a zbog poslovničke procedure, molim vas, da bi pripremili i u međuvremenu otklonili nedoumic,e i mogli pripremiti mi kao predlagatelji alternativn iprijedlog o datumu početka ovoga primjene ovoga Zakona nužno je da se on nakon prvoga čitanja priprema za drugo čitanje. Ako ga ne podržite ni u prvom čitanju, ne možemo u drugom čitanju upravo ove stvari razrješiti. I zbog toga ponovno apeliram ovo je prvo čitanje da bi sve nesuglasice i moguće dileme razrješili podržite ga u prvom čitanju. A u drugom čitanju novim ili dopunjenim prijedlogom i kroz amandmane i pitanje je trenutka od kada bi se on primjenjivao može biti razrješen u dogovoru sa Vladom. Hvala.
Hvala lijepa. Ispraavk netočnog navoda poštovani kolega Pasecky.
... [[Govornik nije uključen]]
U ime drugoga predlagatelja kluba zastupnika SDPa poštovani kolega Nenad Stazić izvolite kolega Staziću.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Doma. Ja u ime predlagatelja Kluba SDPa zahvaljujem svima koji su sudjelovail u ovoj pojedinačnoj raspravi. Oni koji su osporavali ovaj naš prijedlog zakona nisu zaprav odonjeli nikakve nove argumente nego su ponovili one koji su već izneseni u mišljenju Vlade. Bilo je doduše i zastupnika poput gospodina Jandrokovića koji je načelno podržao ovu intenciju ali reako da Vlada priprema sustavno rješenje. U tom smislu išli su i svi prigovori koji kažu da je ovo neprihvatljivo zbog toga što se ovdje radi o selektivnoj pristupu. A da ipak treba sustvno rješenje. Taj argument uspješno je pobila gospođa Antičević Marinović. Naravno da se radi o selektivnom mišljenju. A to smo i htjeli. Pa to i jeste mjera poreznih olakšicada potiče jednu vrstu ponašanja, jednu vrstu t rošenja. Tu sustavnog rješenja biti ne može. Sustavno rješenje bi bilo to, da Vlada svakom poreznom obvezniku kupi računalo. Da svakome tko hoće učiti strani jezik tečaju plati tečaj. To bi bilo sustavno rješneje koje bi sustavno moglo zamjeniti ovaj prijedlog zakona. Ovo je selektivno kao što su selektivne i sve druge olakšice. I kada ... neko koristi olakšicu za kupnju stana onda je on očito odlučio riješiti svoje stambeno pitanje, a ne novac potrošiti, recimo, na kupnju odjeće. Pa kad se netko odluči po ovom prijedlogu učiti strani jezik onda je on odlučio potrošiti novac za učenje stranog jezika i ostvariti olakšicu, a ne kupiti opet skupu odjeću ili nekakav luksuzni proizvod za koji nema olakšicu. Prema tome, taj argument otpada kao neozbiljan. Drugi argument, a to je argument Vlade koji kaže: "ostale se porezne olakšice odnose samo na podnositelja prijave, a učenje stranog jezika se predlaže i za uzdržavanu djecu". Maestralno, s dva prsta. Pincetom je razotkrila zastupnica Pavičić-Vukičević. Pa molim vas lijepo. Pa kod ostvarenja drugih olakšica opet kod kupnje za stan, pa kao da članovi, kao da uzdržavana djeca ne žive u tom stanu. Ili što? Što se sad ovi koji ostvaruju tu olakšicu moraju strahovati ne temelju ovakvog obrazloženja Vlade da će tražit da ta djeca izađu iz tog stana jer pravo na olakšicu ima samo podnositelj zahtjeva. Argument ne da smiješan nego je apsurdan. Nema, dakle, ozbiljnih argumenata da se ovaj Prijedlog zakona odbije. Ponavljam, svrha je njegova omogućiti građanima povoljnija ulaganja u nabavku informatičke opreme i povoljnije učenje stranog jezika. Nema argumenata da se ovakav Prijedlog odbije. Ima samo političke volje da ga se odbije. Tu političku volju su, koliko vidim, iz ove rasprave po klubovima i pojedinačne iskazali jedino zastupnici iz Kluba HDZ-a. A šta kaže ta politička volja? Ona kaže, e pa građani Republike Hrvatske, nećete povoljnije kupovati informatičku opremu. Ne, dok je HDZ na vlasti, ne. Nećete povoljnije učit strane jezike. Ne, dok je HDZ na vlasti, ne. Oni od vas, dragi građani, koji mogu izdvojiti dvije prosječne plaće da si kupe računalo, nek si ga kupe. Oni koji ne mogu neće imati računala. Povoljnije ga kupiti nećete. Oni koji od vas imaju dovoljno novca da sebi ili svom djetetu plate tečaj stranog jezika da bi to dijete bilo obrazovanije ili konkurentnije sutra na tržištu rada, neka plate. Oni koji ne mogu, ha, ne mogu, šta vam mi možemo. Mi vam u svakom slučaju to olakšati nećemo. To proizlazi iz rasprave, to je politička volja koju ovdje iskazuje HDZ. Znači, bogataška djeca imat će svoje računalo, učit će dva, tri strana jezika, mogu ići na školovanje van. Oni siromašni ostat će bez toga. Posve je jasno iz jučerašnje rasprave o dva koncepta PDV-a i iz ove današnje rasprave o porezu na dohodak da HDZ iz meni potpuno nepoznatih razloga ne želi olakšati život onima s manjim prihodima. Oni, dakle, koji će kupovati skupe automobile ili jahte od 100 tisuća eura uštedjet će 2 tisuće eura, prođe li HDZ-ov Zakon o PDV-u, a proći će. Uštedjet će 15 tisuća kuna, ali onaj koji kupi dječju hranu, cipelice za djecu ili informatičku opremu ili koji sam plaća učenje stranog jezika za sebe i za svoje dijete neće dobiti ništa. Slogan "Pokrenimo Hrvatsku" se ostvaruje. Pokreće se Hrvatska u skupim automobilima i u luksuznim jahtama. Hvala.
Hvala vama. Ispravci netočnog navoda. Prvo kolega Markovinović. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine dopredsjedniče. Evo, kolegi Staziću samo htio bih ispraviti navod da je netočna tvrdnja da je poruka HDZ-a da neće dobiti računala. Mislim, da ne upotrijebim koju drugu riječ nego netočna. Mene jedino zanima zašto je prošli put taj "ne" bio prisutan na prošlim izborima. Vjerojatno iz istog razloga jer i vi niste napravili ništa.
Ispravak netočnog navoda, kolegica Fuček.
Ispravljam netočni navod gospodina Stazića koji se odnosi na sustavno rješenje koje on osporava. Sustavno rješenje je u pristupu informatizaciji kao podlozi razvitku Hrvatske za koji država mora još puno, puno uložiti. U tom je naš sustavni pristup, a ne selektivni u kupnji računala jer svi znamo da je porez, da je obveznik poreza na dohodak fizička osoba. I u tom smislu ispravljam vaš krivi navod. Hvala.
Hvala vama. Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Bagarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja se prvo ispričavam da čovjek mora stalno ispravljat navode, posebno kad iziđe za govornicu kolega Stazić. Međutim, način na koji on to izgovara i način na koji on u usta HDZ-a, odnosno Vlade stavlja to što niti je Vlada kazala niti je HDZ kazao tjera čovjeka da mora doista pojasniti. Dakle, nikada nije niti HDZ niti hrvatska Vlada kazali da neće opismenjavati, pomagati u tome, da neće promovirati učenje stranih jezika i u svakom slučaju, to je kompletno netočan navod.
Hvala lijepa, kolega Bagarić. Povreda Poslovnika kolega Stazić.
Po Poslovniku se doduše može ispravljati netočan navod, ali nisam vidio da se može ispravljati i način na koji je neki navod iznesen.
Ovdje nije ispravljen način nego ispravljen je navod. Da li je navod netočan, prosudite vi. Kolega Pleško, ispravak netočnog navoda.
Kolega Stazić je rekao da je HDZ protiv jeftinijih računala i da njihov Prijedlog donosi jeftinija računala. To nije točno jer kroz PDV što je Prijedlog ove Vlade, gospodina Ive Sanadera će jeftinija računala biti za svakog građanina, a kroz njihov prijedlog bit će jeftinije samo za one građane koji imaju veću platežnu moć dok za siromašnije građane zbog ostalih povlastica se jednostavno to neće primijetiti.
Ovo je već malo čudnija računica. Kolegice i kolege ... [[Upadica se ne razumije.]] Ispričavam se, kolega, ali meni je čudna. Poštovane kolegice i kolege, zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak koji su predložili kolege iz HNS-a, PGS-a i LIBRE i kolege iz Kluba zastupnika SDP-a. Ako se slažete, kolegice i kolege, ako nitko nema prigovora, nastavili bi danas raditi bez stanke sa ciljem da oni koji moraju na put nešto lakše i u primjerenije vrijeme mogu krenuti na put, bez obzira što će biti nešto napornije raspravljati bez stanke. Drugu obavijest koju bi želio reći, još ćemo raditi jednu točku, to je sljedeća točka, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a nakon toga ćemo završiti sa današnjim zasjedanjem i zasjedanjem za ovaj tjedan. Idući tjedan je nastavak sjednice 31.3. u srijedu u 9 i 30. Počet ćemo sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o drogama i Vlade Republike Hrvatske i predlagatelja kluba zastupnika SDP-a u objedinjenoj raspravi. A nakon toga po dnevnom redu kao što su preostale točke dnevnog reda pa dok stignemo u srijedu. Evo, nakon ovih informacija dopustite da prijeđemo na točku ...
Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak, prvo čitanje, P.Z. br. 44. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak koji je predložio Klub zastupnika SDP-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade RH i izvješćima radnih tijela. Tko je za ovaj Prijedlog zaključka? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za, 36 protiv i 3 suzdržana donesen predloženi zaključak.
Evo, nakon ovih informacija dopustite da prijeđemo na točku ... - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave – Predlagatelj zakona je Klub zastupnika HNS-a PGS-a i LIBRE, prvo čitanje P.Z. br. 11. Prijedlog akta ste primili poštom. O ovom prijedlogu Zakona raspravu su proveli, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog zakona? Da. Riječ ima gospođa Vesna Pusić, potpredsjednica doma i predstavnica predlagatelja zakona. Izvolite gospođo Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Iznijet ću neke od argumenata za prihvaćanje ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave, koje su predložili Klub HNS-a i PGS-a i Klub LIBRE. Načelno, htjela bih izraziti svoje negodovanje da danas raspravljamo cijeli dan u Parlamentu bez prisutnosti Vlade. Smatram da to nema posebne veze ni sa kojim klubom zastupnika, da je to omalovažavanje cijelog Parlamenta i svih klubova zastupnika koji ovdje sjede i mislim da bi Vlada kao što mora dati svoje mišljenje o svakom prijedlogu zakona, bilo nužno da poštuje i svoju obavezu da bude prisutna u Parlamentu kad se raspravljaju prijedlozi zakona, bez obzira što o njima mislila, upravo zato da kaže što o njima misli, i bez obzira od kojeg ovlaštenog predlagatelja zakona ti prijedlozi dolazili. Druga načelna primjedba pokazalo se da je bilo nelogično i tu, iako naravno nije naša odgovornost, bi se htjela svima ispričati da je bilo nelogično i samo po naslovu učinjeno objedinjavanje rasprave o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak koji je predložio Klub HNS-a, PGS-a i Klub LIBRE s jedne strane i Zakona o porezu, izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, koji je predložio Klub SDP-a, jer se u ovom slučaju radilo doduše o istom zakonu, ali sasvim različitom tipu prijedloga. A bilo bi logično i možda neke od nejasnoća i zabluda u raspravama do kojih je došlo su nastale upravo iz te činjenice, iz tog razloga, jer bi bilo logično raspraviti zajedno prijedlog izmjene i dopune Zakona o porezu na dohodak koje je predložio HNS PGS i LIBRA i ovom zakonu, dakle ovom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave, jer oni logično čine jednu zajedničku cijelinu, ja ću nastojati to svaki put podvući kad se bude jasno pokazivalo. Jedna od najzanimljivijih barem po mojoj procijeni jedna od najzanimljivijih rasprava u proteklom sazivu Parlamenta, meni se činilo da je bila i najparlamentarnijih bar onako kako si ja zamišljam parlamentarne rasprave, bila je rasprava o našem prijedlogu Zakona o neposrednom izboru načelnika, gradonačelnika i župana. Činilo mi se da je to bila jedna od najzanimljivijih i najparlamentarnijih rasprava zato, što se raspravljalo zaista o samom sadržaju prijedloga, a ne o tome tko je iznio prijedlog. Dakle, ne o tome čiji je to prijedlog, nego baš o meritumu stvari, o sadržaju prijedloga i tu su naročito zanimljivi kvalitetan doprinos da li oni ljudi iz svih stranaka koji su imali svoje osobno neposredno iskustvo u funkcioniranju na lokalnoj razini, dakle ljudi koji mogli iz svog iskustva, a bilo ih je iz svih stranaka prepoznati one elemente koji su u svom radu kao ljudi na lokalnoj razini, dakle kao načelnici, gradonačelnici, župani ili članovi Vijeća osjetili i upravo njihovom podrškom, dakle podrškom ljudi ponovno ne svih iz nekih stranaka, nego nekih iz svih stranaka taj zakon je u prvom čitanju prošao, dobio je podršku zastupnika iz pozicijskih i opozicijskih klupa u prošlom sazivu Sabora, baš temeljem rasprava i mislim iskustva i poznavanja problema onih ljudi iz svih stranaka koji su tu imali iskustvo na lokalnoj razini. Nažalost, nije došao na dnevni red za drugo čitanje. i mi smo ga sada ponovno onda morali dati i dali u proceduru da prođe i prvo i drugo čitanje. Spominjem to, jer mislim da bi ovaj zakon ili prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave u kombinaciji sa Zakonom o kojem smo upravo završili raspravljati odnosi se na ove promjene neoporezivog dijela plaće ili neoporezivog dijela dohotka. Mislim da bi bilo za cijelu zemlju izuzetno korisno, kad bismo o ovom prijedlogu zakona mogli razgovarati na sličan način na koji smo razgovarali o prijedlogu Zakona o neposrednom izboru načelnika i gradonačelnika. Zato vas sve koji ovdje sjedite, molim da razmišljate o sadržaju zakona, o tome što se njime može postići, što on donosi, a ne samo o tome dolazi li prijedlog iz opozicije ili pozicije, to je u parlamentarnoj demokraciji logično je da je to važno i logično da se ljudi tako orijentiraju. Ali ima nekih tema, a čini mi se da je ova jedna od tih tema ima nekih tema koje mogu predstavljati neki najniži zajednički nazivnik, neki koncenzus, a da ne poremete ovu političku utakmicu i političku konkurenciju koja je prirodna, dobra, zdrava, korisna, kako god hoćete u parlamentarnoj višestranačkoj demokraciji. Dakle, molim vas da gledate taj zakon sa tog stanovišta što on, sadržaj njegov, što on faktički čini. Ovaj prijedlog zakona o financiranju, dakle izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinice lokalne i regionalne samouprave usko je vezan sa Zakonom o predloženim izmjenama Zakona o porezu na dohodak. Ovim prijedlogom riješava se onaj problem koji ste, koji su mnogi od vas spominjali, a to je da je činjenicom da se neoporezivi dio plaće povećava sa 1500 na 2000 kuna, da se time smanjuje prihod lokalne i regionalne samouprave, a upravo je porez na dohodak pretežiti, glavni, relativno gledano, ne u apsolutnim iznosim, kad-kad i u apsolutnim iznosima, ali najčešće relativno najveći izvor prihoda jedinice lokalne i regionalne samouprave. Ovim zakonom taj problem na koji ste mnogi ukazali u raspravi u prošlom zakonu ili prijedlogu zakona se riješava, jer se ovim prijedlogom ne samo nadoknađuje ono što se gubi na razini, na lokalnoj i regionalnoj razini u financiranju što se gubi povećanjem neoporezivog dijela plaće koji ljudi primaju, nego se jedinicama lokalne i regionalne samouprave daje i preko toga. Dakle, one ovim prijedlogom dobivaju, to ćete vidjeti iz obrazloženja zakona, točniji izračun, dobivaju ne jednako kao što dobivaju sada kada je neoporezivi dio plaće 1500 kuna, nego dobivaju više, nego što dobivaju sada. Kako dobivaju više? Dobivaju više zato što se od onih elemenata ili onih čimbenika koji sudjeluju u raspodjeli prihoda, dakle, u dobivanju prihoda iz poreza na dohodak i iz toga se isključuje centralna država. I ukupni porez na dohodak se raspoređuje između fonda, ajmo reći u okviru fonda za izravnanja, naravno država sudjeluje ali izvan fonda za izravnanja, ne dakle fond za izravnanja i općine županije i gradovi. To su oni koji sudjeluju u raspodjeli toga prihoda. Dakle razlika je sljedeća. Do sada su sudjelovali Fond za izravnanja, centralna država, općine, županije i gradovi. Iz te liste se ovim prijedlogom isključuje centralna država i sudjeluju fond za izravnanja, općine, gradovi i županije i tim načinom općine, županije i gradovi dobivaju ne samo jednaki iznos koji dobivaju sada, nego i veći, dakle, lokalna i regionalna samouprava dobivaju veći prihod iz ovog poreza na dohodak ovim zakonom. Suština jednostavno rečeno srž ili suština ovog prijedloga je da se prihod od poreza na dohodak vrati tamo gdje se on i uzima. Da se vrati općinama, gradovima i županijama. I iz toga se uzima otprilike onih 25% ukupnog prihoda koji odlazi u Fond za poravnanja. Drugim riječima, još jednostavnije rečeno od centralne države prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi. To je naravno očito krajnje jednostavno, čak toliko jednostavno da su bez da su čuli ovu cijelu argumentaciju, bez da su sudjelovali u našoj raspravi u kojoj ima mogućnosti iznošenja niza elemenata samim uvidimo u prijedloge zakona, dakle, u pisane prijedloge zakona da su općine i gradovi odmah to prepoznali. Pa je tako svoju potpunu podršku uputio već savez udruga, gradova i općina Republike Hrvatske koji kaže da u potpunosti u cijelosti podržava prijedlog Zakona o izmjemana i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i Prijedlog zakoan o izmjenama i dopunama zakona o porezu na dohodak. Zbog toga što naravno oni to svakodnevno proživljavaju. Svakodnevno vide i prepoznali su da to ide u interes jedinica lokalne samouprave, dakle, u interes općine i gradova a to je ono što oni zastupaju i zagovaraju. To je politika čistih računa prema građanima poreznih platišama, prema principu tamo gdje ste novac uzeli, od onih od kojih ste novac uzeli, tamo i natrag ga vračate da se poboljša standard ljudi koji žive u tim općinama i gradovima. Kombinirana kroz fond za poravnanja sa solidarnošću izraženom ne arbitraranim dobrostivim odlukama nego izraženom na pregledan način kroz Fond za poravnanja i nikakvu drugu daljnju intervenciju države u redistribuciju. No to je i mnogo više od toga, to je mnogo više od ove politike čistih računa i jasnih kriterija investiranja u solidarnost. To je slažem se nedovoljan, daleko od toga da završan, daleko od toga da je to sve što treba učiniti ali jeste jedan značajni i važan korak za dva prijeko potrebna procesa u razvoju Hrvatske i početak hvatanja u koštac sa ozbiljnom prijetnjom tom razvoju Hrvatske. Ta dva procesa kao što naravno ste svi pretpostavljam svjesni je s jedne strane decentralizacija države a s druge strane nešto št možda nitko od nas nije na vrijeme primjetio, svakako nedovoljno na vrijeme da bi se tome, da bi se tome, da bi se to dovoljno brzo počelo sprječavati. A to je proces, nuđžni proces, smanjivanje ogromnih razlika u razvijenosti i bogatstvu pojedinih regija unutar Hrvatske odnosno započinjanje modela razvoja ujednačenih šansi za sve ljude u ovoj zemlji. Pa dozvolite mi da kažem nešto o oba dva ova procesa. Prvi je proces decentralizacije, važan, često puta naglašavam, podvlaćen od ljudi iz mnogih stranaka. Zašto je važan proces decentralizacije? Glavna funkcija decentralizacije je odgovornost države građanima, dakle povećanje stupnja odgovornosti države građanima na onoj razini na kojoj oni najčešće dolaza u kontakte sa državom a to je lokalna i naglasak i razumjevanje za politiku svakodnevnog života. Odgovornost zbog toga što građani imaju puno veći i bolji uvid u funkcioniranje države odnosno formalnih institucija, regulacije života u zajednici na razini lokalne samouprave i najčešće dolaze u kontakt sa državom baš na toj razini. A politika svakodnevice na lokalnoj i regionalnoj razini. Očito je i svi znamo iz vlastitih iskustava postoji i puno dublji i sveobuhvatniji uvid, dublji i sveobuhvatnije poznavanje problema, interesa, potreba pa i mogućnost, pa i ljudskih potencijala za rješavanje i za uspješno zadovoljavanje interesa i potreba ljudi koji na toj razini žive. Svakako svatko zna za svoju općinu, za svoj grad, vjerojatno puno detaljnije što tamo treba od bilo koga na višim državnim razinama. I ta politika svakodnevnice u velikoj mjeri za nas mora postati kriterij uspješnog funkcioniranja države. Država koja je na centralnoj najvišoj razini funkcionira odlično ili barem se čini da funkcionira odlično, a život čini težim i lošijim na razini svakodnevice za većinu svojih građana, jer loše funkcionirajuća država bez obzira na sve ostale atribute i kvalitete koje joj se mogu pripisati. Europska povelja o lokalnoj, regionalnoj samoupravi govori o toj lokalnoj i regionalnoj samoupravi kao o četvrtoj nozi vlasti u onoj tradicionalnoj podjeli na tri, dakle, sudsku, zakonodavnu i izvršnu. Lokalna samouprava je četvrta noga vlasti ali upravo na toj nozi u modernim državama većina građana stoji odnosno većina građana upravo u toj dimenziji se sureće sa onime što jeste država. Ta ista povelja o lokalnoj i regionalnoj samoupravi naglašava kao važni element, kao očiti naravno važni element, što čini i hrvatsko zakonodavstvo, barem deklarativno je načelo supsidijarnosti. Ono ga ne naglašava slučajno. Načelo supsidijarnosti da samo kratko kažem, znači pojednostavljeno sve ono što se može rješiti lokalno, treba i riješiti lokalno. Odnosno na višu razinu u državnoj strukturi treba delegirati samo ono što je nemoguće riješiti riješiti na nižoj razini u državnoj strukturi. Ovo je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave vraćajući prihod od poreza na dohodak na razinu lokalnih jedinica, omogućava i praktično realizaciju načela supsidijarnosti. On također omogućava realizacija nečega što smo zapisali u našem Ustavu, nečega što piše u našem Ustavu. A to je da da bi se mogla decentralizirati funkcije države svaku decentraliziranu funkciju države mora pratiti i odgovarajući izvor financiranja. Prema tome da bi uopće mogli ići dalje u decentralizaciju, to je ustavna odredba, da bi uopće mogli ići u decentralizaciju funkcija države što nam je očito interes, ne samo interes nego što je i plan u okviru svih onih kriterija naročito u ovom slučaju političkih i državno upravnih ili onih koji se tiču javne uprave u našem približavanju i ako sve bude u redu učlanjivanju u Europsku uniju da bi dakle mogli ispuniti te kriterije moramo za to osigurati sredstva, ovo je način da se to postigne. Drugi element je razvoj ujednačenih šansi za sve građane. U Hrvatskoj kao što smo sada već postali, mislim svi svjesni postoji ogromna razlika u regionalnom razvoju, da budem precizna, postoji razlika i 1 prema 19, dakle, po podacima koji su objavljeni i u tisku, postoji od bruto društvenog proizvoda koji iznosi 19 tisuća dolara po glavi stanovnika do županija koje imaju 1000 dolara po glavi stanovnika. To ne ocrtava samo privredu, to ocrtava ukupnu ponudu. To ocrtava ukupni standadr života, jer to znači da je od obrazovanje infrastrukture, kvalitete cesta, kvalitete vrtića i uopće dostupnosti vrtića, kulturne ponude, razlika 1:19, da ima ljudi koji žive 19 puta lošje. Ili 19 puta bolje naravno. Unutar zemlje od 4,5 milijuna stanovnika ima ljudi koji žive 19 puta lošije od svojih sugrađana stotinjak kilometara dalje. Ne samo u gospodarskim mogućnostima nego u ovoj politici svakodnevice u tome da li u kakav vrtić im idu djeca, kakvu školu pohađaju, kakvu kulturnu ponudu uopće imaju u svom mjesu, a to je samo na razini županija. A svi znamo da unutar svake županije postoji ogromna razlika između pojedinih mikroregija. Da još neki dijelovi tih siromašnijih županija su kako tako a onda unutar tih županija još postoje i općine i gradovi koji su ispod prosjeka županije, dakle, još lošije, žive i još lošiji standar imaju i ove javne ponude i javnih usluga od prosjeka vlastite županije. Dakle, najveći izvor prihoda jedinice lokalne i regionalne samouprave je upravo ovaj porez na dohodak. Kreće se da točno kažem, što se županija tiče od 23,5% ukupnih prihoda do bitno preko 50% ukupnih prihoda. Grad Zagreb je tu posebna kategorija, budući da su izneseni i u onim materijalima koje ste vi dobili u vezi sa državnom revizijom zajednički porez na dohodak i dobit, dakle, prihodi od zajednički od poreza na dohodak i dobit, pa je grad Zagreb tu na razini čak od 63%. Ali za ostale županije to je između 23,5% i preko 51 i nešto posto. U prosjeku dakle, negdje oko 40% ukupnih prihoda županije i gradova dolazi upravo iz ovog poreza na dohodak. Povrat, ovo što se predlaže ovim zakonom, dakle povrat ukupnih prihoda značio bi otvaranje mogućnosti investiranja u razvojne projekte na lokalnoj razini, fiksni, predvidljivi, dugoročniji prihodi, garantirani prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave otvaraju mogućnost, hrabrijeg ulaska u razvojne projekte na lokalnoj razini. Osigurat tu sigurnost prihoda, osigurava povećanje kreditne sposobnosti jedinica lokalne i regionalne samouprave, dakle, i kroz to veću inicijativnost i fleksibilnost u ulasku u projekte. Produženje projektnog ciklusa na višegodišnje projekte dakle, koji nisu nužno ograničeni mandatima, lokalnih vlasti ili proračunskim godinama, a većina projekata naravno nužno traje duže od ograničenja političkih mandata. Drugim riječima, ovakvo osiguravanje financiranja jedinica lokalne samouprave kako je predloženo ovim zakonom HNS-a, PGS-a i LIBRE, osigurava se dinamiziranje autoktonog razvoja, dakle, dinamiziranje razvoja na lokalnoj i regionalnoj razini koje daje podlogu za brži lokalni razvoj i barem donekle kroz to, kroz mogućnost ulaženja u razvojne projekte za ujednačavanje šansi ljudi koji žive u različitim županijama, općinama i gradovima, dakle na različitoj razini razvoja. Naravno, kao što sam rekla na početku to je jedna, to nije apsolutno dovoljni korak, ali je nužni korak. Time se taj problem u potpunosti neće riješiti. Ali bez tog koraka neće se uopće riješiti. Šta to znači? Građani nisu jednaki. Nemaju jednake šanse, ne samo gospodarski nego i u svim ovim drugim ponudama o kojima sam vam govorila. Ali onda se nagriza i onaj temelj moderne države, uopće ideje moderne države da bi moderna država da bi mogla funkcionirati mora osigurati političku jednakost svojim građanima. Ova, ova mogućnost pristupa ili ujednačavanje šansi u mogućnosti pristupa servisima, uslugama koje država mora osigurati jeste jedan od bitnih elemenata te vrste jednakosti koja je pretpostavka uopće funkcioniranja države. Bez tog koraka nećemo moći učiniti one sljedeće korake koji će te šanse ili tu nejednakost šansi od 1:19 smanjiti možda na nešto što sigurno nije pravedno ali je bolje, što primjerice imaju Slovenci 1:6 to isto nije sasvim pravedno ali je svakako bolje od 1:19. Vraćanjem prihoda od poreza na dohodak od centralne države lokalnoj i regionalnoj samoupravi centralni državni proračun kao što su mnogi od vas već rekli, i kao što je izneseno u mišljenju Vlade, centralni državni proračun gubi po našem izračunu milijardu i 750 kuna, po izračunu Vlade mogli bi sada raspravljati o tome gubi 2 milijarde i 400 kuna. Pa uzmimo da sada ne ulazimo u tu polemiku, uzmimo taj izračun Vlade 2 milina 400 kuna. To je još uvijek bitno manje nego što gubi smanjivanjem PDVa za 2 poena. Smanjivanjem PDVa za dva poena gubi državni proračun ne dvije miljarde i 400, nego 3 milijarde ili nešto preko toga. Dakle, ovim prijedlogom Vlade od smanjenja PDVa od 3 milijarde i ovim prijedlogom ovdje još uvijek gubi državni proračun 25% više. Ako se prihvati prijedlog Vlade. Ali to nije ukupna argumentacija, razlika nija samo u tome što smanjenjem PDVa državni proračun gubi minimun 25% više. Bitna je razlika u tome što smanjivanjem PDVa od 2 poena najviše se koristi s jedne strane trgovcima ali s druge strane onima koji najviše kupuju. Dakle što ja više kupujem to ću imati više koristi od smanjenja PDVa što manje kupujem to ću imati manje koristi. Jer smanjenje PDVa mogu koristiti pod pretpostavkom da su sve prelike u cijene, mogu korisitti smao ako što više kupujem. Ako ne mogu kupovati onda nemam nikakve koristi od smanjenja PDVa. Ovaj povrat ide direktno na lokalnu razinu na povećanje standarda i serviza države na onoj razini na kojoj su se ti novci skupili. On povećava kreditnu sposobnost lokalne i regionalne samouprave i kroz to naravno i razvojne potencijale. To je investacija u ljude u sredinama u kojima oni žive i nije dovoljna. ali je nužna i nužna je kao korak prema tome da počnemo smanjivati razlike koje su dosegle zabrinjavajuće razmjere. to je nužni korak da činjenica da ste se rodili u Pločama u Brinju ili Gvozdu vas ne dovodi u sitaciju da 19 puta manje imate šanse nego recimo time što ste se rodili u Zagrebu. To je ne samo nepravedno to je nedodrživo i t oje loše za ovu zemlju. I ovaj korak nije dovoljan ali je nužan da bi se to počelo ispravljati. Ja molim u ime kluba HNSa PGS i LIBRE da o tome razmislite i da razgovaramo o meritumu stvari pa da vidimo o čemu se radi. Hvala vam lijepa.
Hvala vama poštovana kolegice Pusić. Žele li izvjestaitelju odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik vlade uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu su klubovi zastupnika. U ime Kluba HDza poštovani kolega Markovinović.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastpunici. Evo poodmaklo je vrijeme tema je vrlo interesantna lokalna samouprava je bila uvjek vrlo interesantna tema. Pogotovo ako se govori o nekim novcima jer ako se prisjetimo one daleke još 93 .godine kada je nasatalo kada je bila prva velika decenetralizacija kada je nasatao veliki broj općina preko 400 novih općina. Jasno uz 140 gradova dakle puno jedinica ili bolje rečeno općina i gradova, ...županija. KOje su i te kako krenuli na ubrzani komunalni razvoj. Dakle bio je to stvarno jedan procvat jasno prema mogućnosti znamo da jedan dio područjabio obuhvaćen ratom jedan dio okupiran ali tamo gdje toga nije bilo našlo se puno načina da dođe do razvoja infrastrukture. Zašto infrastruktura bitna? I danas, zašto i danas trebamo i te koliko novaca u jednicama lokalne samouprave da bi izgradili infrastrukturu pa uprvo zbog ulaganja. Jer ako nema ulagača nećemo sigurno imati ni povećane poreze a isto tako neće biti ni zapošljvanja. ja bih htio ovdje napomenuti i pohavliti da u to vrijeme smo imali izrazitu podršku i Hrvatskih voda, HEPa, Hrvatskih cesta pa i kasnije kako je išla i Hrvatska autocesta također su nam pomogli u mnogomu što nismo mogli sami. Izvori prinoda lokalne samouprave za sve oni koji se možda time manje bave su stvarno porez na dohodak kao najveći prihod porez na dobit. Zatim imamo oni koji imaju sreće da se puno kod njih gradi imaju i nešto veći komunalni doprinos. Pa i komunalnu naknadu pogotvo gdje je stacionirano više firmi. Pored toga još nekoliko malih sitnih poreza u to vrijeme bilo kojih bolje ne spominjati jer zapravo nisu sigurno punili proračun. Decentralizacija svaka je zapravo povećanje obaveza i jasno pri tome trebaju i povećana sredstav jer ako idemo na decenetralizaciju školstva to smo vidjeli već i u prvom navratu vjerojatno će biti vremenom još drugi treći, vrlo mali broj gradova i općina prihvatio je u odnosu na broj postojećih prihvatio je tu decentralizaciju, jer su uvidjeli da nemaju dovoljno novaca pratii sve potrebe školstva. Školstva o kojem smo danas puno čuli, koje je u koje treba uložiti jer oni koji imaju kompjutore možd anemaju dvoranu i obrnuto. Dakle u taj standard i te kako trebamo uložiti što obično većina jednica nema dovljno novca. Jasno da zakonska izdvajanja također ograničavaju proračun jedinica lokalne samouprave, pa se jasno određuje koliko se mora za socijalu izdvojiti, koliko za vatrogastvo, pa ne znam za teritorijalnu obranu i slično. Ono što nam se dogodilo u proteklom razdoblju dakle u proteklih nekoliko godina bio je više udar nego pomoć jedinicama lokalne samouprave, ne zaboravimo kada je neoporeziva osnovica dignuta sa 1250 na 1500 kuna, da smo to i te kak osjetili u svojim proračunima. napominjem mi jesmo za to da stvarno ljudi dobiju više. Ali pri tome moramo razmišljati i koliko će ostati sredstva jer i ovo što ostane jedinicama lokalne samouprave takošer dobivaju ljudi dobivaju opet kroz infrastrukturu, dobivaju kroz različite socijalne pomoći konačno općine i gradovi zato i pune proračun da zapravo podjele to svojim jasno od onoga što im ostane podjele svojim stanovnicima. Jer ipak najveći dio znamo i sami ide državi, županiji dakle pa taj ostatak i nije ne znam kako velik. Jasno da svoje povlastice koje su protekle godina uvedene također sigurno da su razveselile brojne naše stanovnika prije svega mlade one koji ulaze u stanogradnju koji ć kroz povrat poreza dobiti dosta novaca. Ali opet ne mogu reći da su toliko razveselile i one koji su odgovorni za proračun jednica lokalne samouprave jer im i to im bitno smanjuje. MOram reći jedino ono što nas veseli a gdjegubimo to je povećane neoporezive osnovice za umirovljenike jer bar neakko i kroz to da mi malo doprinesemo nekome neću reći izravnanju ali barem nekoj malo pomoći. Kompenzacija je bila za ovo sve uvođenje novih poreza sjetimo se i male općine dobije su i velike općine i mali gradovi, veliki gradovi mogućnost daleko većeg raspisivanja prireza nego što su imali od sada, Dakle opet novo opterećenje. Zatim bili su tu malo ovako dosta čudni porezi koje je dosta teško bilo recimo za neobrađene poljoprivredne površine. Znamo i sami kakva je kod nas situacija u gruntovnim knjigama i katastru i taj je porez većina gradskih i općinskih vijeća je odbacila, zapravo kao neprevodiv, a puno se o tome pričalo kao velikoj pomoći i poticaju za obradu površina. Provozajmo se malo danas po Hrvatskoj pa ćemo vidjeti koliko je površina obrađeno. Jedan od poreza bio je i za neizgrađena građevinska zemljišta opet često sporno vlasništvo, dokazivanje i sl. Dakle svi ovi porezi, novo uvedeni porezi koji su zapravo mogućnost novog uvođenja poreza donijela bi vrlo vrlo malo. Novi prijedlog HNS-a PGS-a i LIBRE povećanje neoporezive osnovice sa 1.500,00 na 2.000,00 kuna kao alternativa normalno smanjivanju poreza na dodanu vrijednost za 2%-tna poena značajno umanjuje prihod općine i gradova pa je ovaj predloženi zakon zapravo kompenzacija za gubitak. Možda je nešto malo, slažem se. Malo smo analizirali brojke, ja vam danas puno neću pričati o brojkama to su kolegice i kolege evo su dosta o tome pričali, ali opet je to jedna kompenzacija koja nam ne bi puno donijela, a bilo bi jako zgodno zapravo kad tu proračun značajnije ne bi gubio. Ali gledajte, ako smo se dogovorili da ćemo sa PDV-om smanjiti taj proračun za tih dva, dakle proračun konačno će postati nešto manji, ja vjerujem da su potrebe velike. Opet znači grabimo iz tog proračuna ili ako ostavljamo takav da smo ostali u 22%-tna poena vjerujem da bi i podrška bila veća to je sigurno, ali puno pričamo o tome pa da se na to ne vraćamo. Zakon zadire duboko u državni proračun koji je prethodna Vlada djelomično potrošila ili ajde moram reći i za mene sklapanje čudnih ugovora ograničila raspolaganje proračunskim novcem. Vjerujem da će ova Vlada poboljšati ono što nas muči, itekako nas muči. Mi koji smo često s ljudima, puno ljudi prolazi kroz urede nas koji još uvijek radimo u lokalnoj samoupravi je katastrofalno ubiranje poreza. Dolaze ljudi, pričaju, jest da dobivaju plaću takovu malu, ali za te male novce budite uvjereni vrlo malo ljudi bi radilo. Prema tome svi dobivaju, svi dobivaju ispod stola ili na ovaj način i to je zapravo cilj ove Vlade da ipak tu ja mogu reći gotovo katastrofalnu naplatu poboljša. Postoji i sigurno a možemo reći sivo tržište roba i usluga. Znamo da puno roba dolazi, prelazi granicu. Kada jednom uđemo u to sve skupa mislim da će sigurno se poboljšati itekako naplata, a kroz tu naplatu poboljšat će se normalno prihodi lokalne samouprave. Jasno uz to moraju ići i visoke kazne, jer bez tih visokih kazni sve ovo bit će samo priče. S obzirom da predlagatelji ovaj zakon vežu na prethodne zakone koji predlažu izmjene poreza na dodanu vrijednost i pritom obezvređuju umanjene za 2%-tna poena tvrdeći da to umanjene neće osjetiti građani. Podsjećam ih da je to u svakoj predizbornoj kampanji bilo i njihovo neispunjeno obećanje. E sada u raspravi smo već evo i po odborima imali, je mi smo na vrijeme odustali od tog, ali ljudi moji odustati nakon izbora od nekih svojih obećanja je i prevara naših birača. A ja ponavljam mi ćemo ono što smo obećali i izvršiti isto tako. Čudi me zapravo i zakašnjela briga za lokalnu samoupravu, jer od 2000. godine umjesto pomoći čelnici općina i gradova u kojima su vlast obnašali članovi HDZ-a izloženi su stravičnoj represiji. Kad mi netko još jedanput spomene ovdje represiju ja ću zamoliti da mi dadu nekoliko minuta, neću ići u detalje, mi imamo jako dugo pričati što smo sve proživjeli. Progone, pozive noćne, policija je kucala na vrata i slične stvari. Prema tome toliko o pomoći lokalnoj samoupravi. Potpis SDP, nije HNS, ali SDP je bio redovito u puno gradova i općina. Hvala na osmjehu, ali to je tako bilo. Također u državnim proračunima koji su slijedili iz 2000. godine nismo osjetili brigu vladajuće koalicije za naše probleme. Novac je odlazio jasno tamo gdje su bili podobni. Osobno vjerujem da ćemo svi mi vezani uz lokalnu samoupravu u sljedećim državnim proračunima pronaći najbolji način kako zaista pomoći lokalnoj samoupravi. Ima nas ja mislim desetak koji su što sadašnji načelnici, gradonačelnici, bivši načelnici i gradonačelnici, evo gospodin dožupan i sl. Vjerujem da svi zajedno ćemo jednog dana stvarno dogovorno nešto napraviti ovdje. Ja pritom ne obezvređujem ovaj prijedlog. Ovaj prijedlog je solidno razrađen opet kažem o brojkama. S puno stvari bi se složili, ali zahvaćanje u proračun sigurno da neće dobiti našu podršku. Bilo bi mi jako drago da zapravo i ovaj prijedlog nije samo kompenzacija za oduzeto i predlažem da se ovaj zakon ne prihvati.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege u posjeti Hrvatskome saboru su učenici Obrtničke škole iz Slavonskog Broda pa vas molim da ih pozdravimo. [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Prelazimo na ispravke netočnih navoda. Prvi je na redu poštovani kolega Mršić.
Želio bih ispraviti netočni navod da neki gradovi nisu htjeli prihvatiti decentralizaciju osnovnog školstva. To je netočno zato jer je Vlada svojom odlukom odredila 32 grada koji su to prihvatili, a ja osobno znam za barem još 10 gradova koji bi to željeli, a u ovom trenutku to ne mogu učiniti zato što je to upravo Vlada učinila svojom odlukom izrijekom navela 32 grada koji će decentralizirati osnovno školstvo i to je jako dobro jer je u tim gradovima došlo do ozbiljnog pomaka u kvaliteti osnovnog obrazovanja.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Pančić.
Ispravljam netočni navod gdje je gospodin zastupnik govorio o čudnim ugovorima koje je sklopila bivša Vlada. Točno je da je čudne ugovore sklapala ona prethodna Vlada, HDZ-ova Vlada, a jedan od tih čudnih ugovora samo da podsjetimo javnost je recimo i Istarski ipsilon, jedan kolonijalni ugovor. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovana kolegica Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Samo jedna tvrdnja koja mislim da bi trebali polako napuštati naprosto tu razinu polemike. Tvrdnja da nije bilo brige za lokalnu samoupravu i poboljšanja uvjeta na lokalnoj razini osim tamo gdje su bili podobni politički lokalni predstavnici u izvršnoj vlasti, dakle nositelji izvršne vlasti. To je flagrantno mislim netočno i jedan od najboljih primjera za to je bivši gradonačelnik Zadra gospodin Kalmeta. Ako ga pitate, on sigurno nije bio iz stranke na vlasti, ako ga pitate potvrdit će vam da je apsolutno u upravljanju Zadrom, Zadar nikad u svojoj povijesti sa HDZ-ovskim gradonačelnikom od Vlade koja nije bila HDZ-ovska nije imao veći napredak i više koristi samo se mora znati nešto raditi na lokalnoj razini. Isto tako donesen je Zakon o brdsko planinskim područjima, općinama dakle u brdsko planinskim područjima, pograničnim općinama, otočkim općinama i općinama na područjima od posebne državne skrbi. To su sve kategorije općina koje su dobile u prosjeku između 50 i 100% veći proračun nego što su imale prije toga, a to su baš lokalna razina i najugroženiji.
Hvala lijepa kolegice Pusić. Ispravak netočnog navoda kolega Peruško.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod uvaženog kolege Markovinovića u kojem je rekao da su u jedinicama lokalne samouprave gdje je HDZ na vlasti bile upućivane prijetnje od strane, ne članova SDP-a. Mislim, to je, ne da mislim nego samo siguran da je to netočno i neistinito. Vjerovo bi u to samo kad bi podastro konkretne dokaze i kad bi se to utvrdilo da smo mi ovdje svi spremni izići iz SDP-a jer se SDP takvim metodama ne služi. Hvala.
Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba HNS-PGS poštovani kolega Lesar. Izvolite kolega.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Koliko sam bio sretan da raspravljujući o ovoj prethodnoj točki dnevnog reda nije bilo previše politiziranja krenuli smo u raspravu o ozbiljnoj temi pa opet na način da međusobna politička podmetanja idu ispred brojaka. Ovo je Prijedlog zakona koji, u kojem se može raspravljati i po meni i mora samo temeljem brojaka, podataka i matematike koja ne trpi politiziranje. U 2002. godini prihodi proračuna svih općina, gradova i županije u pojedinoj županiji najveće prihode ostvario je Grad Zagreb po glavi stanovnika čak 5 i pol tisuća. Pa iza toga je Istarska za 4 tisuće 200, pa Primorsko-goranska sa 4 tisuće i 31 kunu po glavi stanovnika godišnje. Nasuprot te, ta tri primjera izdvojio bi recimo Krapinsko-zagorsku županiju u kojoj svi proračuni lokalne i regionalne dosežu tisuću 545 kuna po glavi stanovnika ili možda Virovitičku-podravsku sa tisuću 596 kuna. Kao dvije najniže ili možda Međimursku sa tisuću 618 kuna. Iz ovih podataka vidljivo je da proračuni lokalne i regionalne samouprave u Hrvatskoj su u strašno velikoj nesrazmjeru kad ih pretvaramo po broju stanovnika. Gdje je najveća struktura prihoda lokala? Normalno da je to porez na dohodak i prirezi na dohodak. Najveće strukturu prihoda naslova poreza na dohodak i prireza bilježi se u Krapinsko-zagorskoj županiji gdje čak 51,2% svih proračuna čine samo taj porez. Iza toga po veličini je Bjelovarsko-bilogorska sa 47,2% sudjelovanja dok najmanji udio s naslova poreza na dohodak i prireza se bilježi u Koprivničko-križevačkoj, svega 23,8. U Istarskoj 27,7, u Međimurskoj 29,6%. S druge strane porez na dobit najveće je prihode s tog naslova ostvaruju u Karlovačkoj županiji čak 10,7, da bi u Ličko-senjskoj s naslova tog poreza ostvarili jedino ili jedva 1,4% svih proračunskih prihoda. Županijski porezi koje, dakle, u veličini ovise o odlukama županijskih vlasti 0,70% u Istarskoj županiji u strukturi prihoda, a čak 1,8% u Međimurskoj. Gradski i općinski porezi u strukturi prihoda svih proračuna u pojedinoj županiji otprilike se kreću od 9,2% u Istri do 2,5% u Sisačko-moslavačkoj županiji. Ove podatke iznio sam naprosto stoga da predočim kolika je različitost pojedine hrvatske regije u ostvarenju proračunskih prihoda, pod istim zakonskim rješenjima, po istim formulama, ali sa izrazito različitom gospodarskom strukturom. Ako se prisjetimo da u Hrvatskoj postoje tri poreza koji su u skupini zajedničkih poreza, dakle, koje dijeli država, regionalna i lokalna samouprava porez na dobit 70% ide državi, 20% općinama i gradovima, 10% županijama. Porez na promet nekretninama 40% državi, 60% općinama i gradovima. Dolazimo do poreza na dohodak kao najveći porez koji puni općinske i gradske proračune, koji jedini odgovara i kretanju zaposlenosti, koji jedini odgovara na pitanje koliko je lokalna i regionalna samouprava poduzela da pokrene investicije, razvoj i poveća zaposlenost. Tome trebam pridodati još jedan podatak. U 2002. godini kad se zbroje svi proračuni, svi, 80 milijardi je išlo u državni, središnji državni proračun, 4,3 milijarde ostvario je Grad Zagreb, a sve općine, svi gradovi i sve županije u Hrvatskoj zajedno, 8,6 milijardi. Ili 86,1% je bio središnji državni proračun, 4,6% Zagreb i 9,3% sve općine, svi gradovi i sve županije. Ako uđemo u strukturu svih ubranih poreza u Hrvatskoj, u toj istoj godini porez na dohodak i njegovi prirezi iznosili su 8,3 milijarde ili 8,9% svih ubranih poreza. Porez na dobit 3,8 milijardi ili 4,1%. Svi ubrani doprinosi 25 milijardi i 100 milijuna ili 27%. PDV 29,9 milijardi ili 27% i trošarine 7 milijardi 400 ili 8%. Dakle, mi ovdje razgovaramo o 8,9% svih poreznih prihoda s naslova poreza na dohodak ili 8,9% svih proračuna općina, gradova, županije i države. Zašto smo predložili da država izađe iz poreza na dohodak i da on ne bude zajednički porez nego samo porez lokalne i regionalne samouprave? S obzirom da je istina da dio općina i gradova sa svojim prihodima takvom strukturom kakva je sad objektivno ne može pokrivati financijske rashode. Predlažemo da ostaje Fond za izravnanje kao svojedobna solidarnost na djelu ove države i po našem prijedlogu ili izračunu za kojega smatramo da je jako točan, a Vlada ga nije osporila, u tom Fondu ostajalo bi i dalje na godišnjem nivou milijardu i 312 milijuna. Dakle, mi ne predlažemo ukidanje tog Fonda niti bitnije smanjenje njegova mase sredstava, upravo zbog toga ovih različitosti proračuna pojedine općine, grada ili županije unutar županije ili u cjelini. Ali naš prijedlog dovodi i do toga da bi ukupni proračuni svih općina i gradova i županije porasli i bili veći za otprilike 200 milijuna i dosegli oko 4 milijarde. Sa 3 milijarde 750 to bi išlo na 3 milijarde 937 milijuna kuna. Dodatni razlozi našem prijedlogu, dodatni razlozi hitne intervencije kada je riječ o lokalnoj samoupravi jeste prva činjenica koja se ozbiljno sad već javljala u proračunima općina, gradova i županija ne u posebnoj državnoj skrbi i ne toliko u brdsko-planinskoj jest povrat poreza na dohodak čime su izuzetno smanjeni prohodi u, naročito u prva tri, četiri mjeseca. Drugi razlog što smo povećali neoporezivi dio mirovina i samim time doći će do smanjenja proračuna općina i gradova dalekoj većoj mjeri no što će to bit utjecaj na državni proračun. Treći razlog je što je u ovogodišnjem državnom proračunu sredstava za transfere prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi su manja, no što su bila prije. Četvrti ili peti razlog po redu što zaista imamo potporu saveza, općina i gradova sljedeće. Ako nije prihvatljiv naš prijašnji prijedlog o povećanju neoporezivog dijela plaće, i inzistirate da ostane na 1500, u redu. Ali, prihvačajući ovaj prijedlog zakona bez umanjenja s prihodovne strane, a preraspodjelu poreznog prihoda u korist regionalne i lokalne samouprave, u velikoj mjeri riješavamo problem lokalnog razvoja, problem u tome što država u ovoj godini ne može pratiti dio projekata lokalnih, odnosno regionalnih koje ispao iz proračuna, pa ni amandmanima nismo uspjeli prihvatiti. Dakle, molim vas probajte i ovaj prijedlog zakona promatrati bez onog prethodnog, što dobivamo ako samo njega prihvatimo. Dobivamo više novaca za općine, više novaca za gradove i više novaca za županije. Time pada pritisak, smanjuje se pritisak nad središnji proračun i na ministra Crkvenca. Sa sigurnošću, mogučnošću projiciranja, oprostite ministra Šukera. Oprostite još jedanput, ministra Šukera, nema ga tu, pa zato znate. i na kraju, gospođo Babić svjestan ja promjene, svjestan. A i većina građana. i na kraju, bilo je postavljeno pitanje, gdje je bila briga o lokalnoj samoupravi do sad? Pa ja moram potsjetiti na proces decentralizacije koje započeo 2001. godine. Usporedite visinu proračuna općina, gradova i županija do 2000. i poslije toga, i oni su otprilike jedanput veći. Ako ne vjerujete, mogu iznijeti i točne podatke. Bez ikakve potrebe. 1999. jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj ostvarile su 6 milijardi 141 milijun, a 2002. dakle, samo za godinu i pol dana primjene decentralizacije, jer je ona započela 1.7. 2001. masa tih proračuna iznosila je 8 milijardi 672 milijuna. Za godinu i pol dana primjene toga. Tvrdim da je već 2002. trebalo nastaviti taj proces. Da je 2002. trebalo povećati izvorne prihode lokalne i regionalne samouprave. i danas vjerojatno u trećem koraku ići na dalje. Ali, ako zaista smatrate da je to bila gruba pogreška bivše Vlade, OK., sad je vrijeme i to sad ispravimo. i ponavljam, da bi i do dogovora došlo kada počet primjenjivat ove zakone i propise. i ako se nadalje smatra da bi se ovime bitnije narušila prihodovna strana državnog proračuna i gubitak državnog proračuna u potsjećanje da smo i ovaj zakon predložili 23. siječnja, daleko prije što je Vlada došla sa proračunom pred Hrvatski sabor, razmislite o mogućnosti, ono što sam i prije rekao da zajedno pripremimo sa Vladom naravno konačnu verziju za drugo čitanje. Alternativa da li postoji u financiranju lokalne i regionalne samouprave, postoje alternativa u lokalnim porezima, doprinosima i komunalnim pristojbama. Trećeg nema. A s obzirom da u ovoj godini zaista, a obrazlažući niz odbijanja amandmana država nije mogla preuzeti praćenje lokalnih i regionalnih programa. Ovo je jedan od načina da lokalu damo barem dio te kompenzacije, dio novaca da s njima može nastaviti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa vama. Ispravak netočnog navoda gospodin Željko Nenadić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Štovani kolega Lesar uporno tvrdi nešto što nije točno i što smo se složili čini mi se zadnji put da nije točno da svi gradovi i općine neće imati veći proračun. Sigurno da će imati ovim, ovom raspodjelom veći proračun Međimurska županija i grad Čakovec, ali sigurno isto tako da će manje dobiti kroz Fond za poravnanje Sisačko-moslavačka županija, Hrvatska Kostajnica i Glina.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSP-a gospodin Pejo Trgovčević. Jeste li dobro čuli? Jeste.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske stranke prava pozdravlja ovu inicijativu da se otvori rasprava o financiranju lokalne i regionalne samouprave. Ali ne podržava i način na koji se to predlaže u ovom prijedlogu zakona. Načelno je naime, pitanje zašto ovaj prijedlog nije upućen u prošlom mandatu, kada je sadašnji predlagatelj imao mogućnost s pozicije vlasti realizirati ove ideje? Očito je bilo razloga da se to ne učini tada. i mi u Hrvatskoj stranci prava želimo ostvarenje i to otvaranje rasprave o pitanju financiranja lokalne i regionalne područne samouprave i to ćemo učiniti ukoliko Vlada to pitanje ne stavi na dnevni red i u roku od 90 dana uputi svoj prijedlog zakona u saborsku proceduru i to prije donošenja proračuna za sljedeću godinu. Bilo bi dobro izmjene zakona donijeti u redovnoj proceduri ove godine stim da stupi na snagu iduće godine zajedno sa novim proračunom za iduću godinu. Naime, mi u Hrvatskoj stranci prava držimo kako je decentralizacija proces koji je nužan. Ali isto tako i proces koji će voditi računa o specifičnostima Hrvatske i značiti pomak u vraćanju uloge lokalne područne i regionalne samouprave. Model koji je uvela prošla Vlada sa decentralizacijom, kojom su obveze i ovlasti prenesene na lokalnu i područnu regionalnu samoupravu, a financije centralizirane i dalje kroz fond izravnanja nije onaj koji mi u Hrvatskoj stranci prava držimo dobrim za Hrvatsku. Analizom financiranja općina, gradova i županija u prošlim godinama nije teško zaključiti kako su politički kriteriji u financiranju postojali, a postoje i dalje. Konkretno, promjenom vlasti mijenjaju se i prioriteti i pomiču su potpore. To sve upravo omogućava model centralizirane podjele proračunskog novca. Valja reći kako Hrvatska nema ujednačene jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Previše je općina i prema Europskim kriterijima biti će potrebna reforma za koju niti jedna Vlada do sada nije imala političke volje ili snage, jer je to vrući krumpir. Unatoč navedenome ili unatoč navedenoj decentralizaciji mi u Hrvatskoj stranci prava tu decentralizaciju na način koji će osigurati ravnomjeran i ravnopraavn razvoj svih djelova Hrvastke. Način koji će izjdnačiti uvjete i gospodarskog rasta i razvoja okupirane i razrušene Hrvatske i one koja je imala sreću i bila pošteđena ratnih razaranja. Onemogućiti tzv. meetropolitzaciju Hrvatske koja je u tijeku napuštaju se sela neki prostori odumiru kao primjer Lika i Banovina a mladi i obrazovani ljudi idu prema Zagrebu ili u inozemstvo. Ovaj prijedlog zakona nasuprot tome predlaće klinetelistiki model kojim će bogati bit ijoš bogatiji a sirimašni još siromašniji ili dodaj onomu koji ima da još ima i više. Primjenom ovakvoga zakona za par godina došli bi u situaciju da pojedine lokalne sredcine koje su siromašnije i koje ne mogu same sebe finacirati te i takove sredine išle bi u stečaj računi bi bilo blokirani a morali bi znati da općinme i gradovi gospodo nisu tvrtke. GDje je tu socijalna osjetljivost što će se dogodti sa malim općinama koje imaju 1000 stanovnika pa i manje a imaju zaposlene samo u državnoj upravi. Ako takove općine nemaju niti ,jedan gospodarski subjekt na svom području moguće je da od 1000 stanovnika jedne općine deset posto pa i manje ima dohodak. Onda zamislite kako bi se ta općina mogla po ovom prijedloggu samofinancirati. Zato klub Hrvatske stranke prava ne zalaže se samo za decentralizaciju, nego i za preustroj lokalne samouprave i to prije donošenjka zakona o načinu financiranja lokalne samouprave. Kadabi se ovaj prijedlog zakona prihvatio razlike bi se još povećale a prodjele produbile. Što nije dobro za Hrvatsku a što nije dobro az Hrvatsku nije dobro ni za Hrvatsku stranku prava. I zato ovaj i ovakav prijedlog zakna o financiranju lokalne i područne regionalne samouprave, klub zastupnika Hrvatske stranke prava ne može podržati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku. Imamo dva ispravka negočnog navoda. Prvo gospodine Zvonimir Mršić.
Pa želio bih ispraviti netočan navod da su prenesene samo obaveze da anisu preneseni i financijska sredstva. Dakle prenošenje svake ovlasti sljedilo je prenošenje udjela u porezu na dohodak. Kolega ja sam gradonačelnik ja jako dobro znam , znate. Prenošenjem ovlasti prenes je i povećana je udjel u zajedničkim porezima. I formiran je fond za poravnanje. Dakle prenes je i dio novaca ne sav prenese je dio novaca. Ali netočna je tvrdnja da su samo obaveze prenesene.
Hvala lijepa. Još jedan ispravak gospodin Dragutin Lesar.
Hvala moram ispraviti navod da bi prihvaćanjem ovoga zakona profitirali bogati ili oni koji su do sada imali velike prihode. Naprosto je obrnuto koliko sam na brzinu uspio poredstai, prvih 6 županija koje bi najveće benificije ostvarili ako bi se ovoga prihvatio. Po redosljedu posljedica u povećanju prihoda. Krapinsko zagorska Bjelovarsko bilogroska, Požeško slavonska, Dubrovačko neretvanska, Osječko baranjska, i Splitko dalmatinska su županije koje su imale najveće rast prihoda. A među najmanjim rast proračuna bilo bi u Međimurskoj županiji. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba. Povreda Poslovnika izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolege nisu ispravljali krive navode nego moj kolega gradonačelnik Koprivnice vjerojatno nije mene dobro shvatio ja sam govorio o općinama koje imaju koje nemaju decentralizirana sredstva. Hvala lijepa.
U redu. Hvala. U ime Kluba HSSa gospodin Željko Pecek izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, očito vodiomo jednu interesantnu raspravua međutim ja sam uvijek pobornik brojaka pa idemo pokušati malo razgovarati o brojkama. Kakav je odnos države prema jedinicama lokalne samouprave. I d arazmišljamo o načinu zaslužuje li ovaj prijedlog ipak drugo čitanje bez obzira na povezatnost sa Zakonom o PDVU. Ja smatram da ukoliko hoćemo u naravi nešto se više zauzeti za decentralizirani pristup za jednu reginalizaciju Hrvatske. Da upravo moramo mjenjati ovo stanje potrošnje prikupljenog novca, i potrošnje proračunskih novaca kod države. I kod jedinica lokalnme samouprave. Prema nalazim revizije koje imamo ovdje kod sebe na klupama, u 2002. država je prikupila i potrošila 80 miijardi 207 milijuna, Grad Zagreb 4 milijarde 314 a sve ostale jedinice lokalne samouprave znači gradovi i općine 8 milijardi 672 milijuna. U strukturi 86% država 4,65 Zagreb, a 9,3% svi gradovi i općine. To su činjenice to su brojke i 97% svih prihoda čine država i grad Zagreb. Ja vjerujem da je to dovoljan razlog kako bi razmišljali o izmjenama ovoga zakona., 8 milijardi 672 milijuna kuna troši 568 gradova općina i županija. Interesantno je ako gledamo na povećanje prihoda koje su ostvarile država i jedinice lokalne samouprave brojke nam govore o 96. do 2002. godine država je povećala svoje prihode za 46 milijardi. Sa 34 milijarde na 80 milijardi. A istovremeno gradovi i općine za sveća 3 milijarede i 900 miliona kuna. Interesantna je i struktura prihoda pa vrlo je lagano učiti da one najizdašnije prihode i one koji se najlakše prikupljaju tza sebe zadražava država. Tu je PDVe sa učešćem od 27,8% u strukturi, doprinosi sa 27 % trošarine sa 8%, sa svega 9% poreza i prireza na dohodak se dijeli između države županija, gradova i općina. Ako gledamo na one direktne izvore prihode lokalne samouprave onda su oni svedeni na brojke najčešće ispod 1%. Tako 0,2% imamo županijskih poreza u struktri, 0,7% imamo gradskih i općinskih poreza, i nešto više kod komunalne naknade svega 1,7%. Naravno lokalna samouprava zahvaljujući ovakvom stanju nema sredstva za održavanje izgradnju objakta u školstvu i zdravstvu. A ceste pitka voda, i kanalizacija najčešće mogu biti samo san ukoliko uopšće skupe novac za projektu dokuementaciju i građevisnku dozvolu onda moraju čekati na izdašnu pomoć države koja često puta ne dođe. Pošto sve brojke govore u prilog da o ovom zakonu moramo razgovarati ukoliko se zbilja zalažemo za decentralizaciju na jedan drugačiji način. HSSa ga podržava, mi smo spremni razmišljati o njemu da u drugom čitanju pokušamo precizirati preraspodjelu između države i lokalne samouprave upravo zbog toga jer smo protiv ovakvog centraliziranog prikupljanja pa iza toga transfera prema gradovima i općinama gdje zapravo stvaramo jednu ovisnost lokalnih proračuna o državnom proračunu. U svakom slučaju zauzimamo se da gradovi i općine imaju veću participaciju u porezu na dohodak koji je poprilično izdašan. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba SDP-a gospodin Zvonimir Mršić.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege decentralizacija je jedna, jedan od najvažnijih procesa započetih za vrijeme mandata prošle Vlade Republike Hrvatske. Decentralizacija je naprosto sudbina ove zemlje i ja se toplo nadam i očekujem da će njezin proces biti završen u mandatu Vlade HDZ-a. Dakle u ove 4 godine koje su pred nama. Što se ustvari dogodilo? Gdje jesmo i kamo trebamo ići? Devedesete godine dogodila se sveopća etatizacija lokalnog vlasništva. Sve što su građani mahom samodoprinosom gradili država je oduzela i upisala se vlasnikom. Tako su u državno vlasništvo prešle mnoge škole, mnoge bolnice, mnogi drugi objekti koje su gradili građani samodoprinosom. Jedanaest godina primjerice ravnatelj pojedine škole da bi nešto napravio u svojoj školi ili da bi popravio banalni kvar koji se dogodio morao je zvati u Ministarstvo, dobijati silna odobrenja a to je naravno bilo kočeno administracijom ili Državnim proračunom. Sve je stajalo. Centralni državni proračun služio je kao vrelo redistribucijsko središte i vrelo ogromne političke moći. Ubirali su se porezi u centralni proračun, a onda su se po političkoj podobnosti dijelili transferi prema jedinicama lokalne samouprave. Tako je 11 godina samo isisavan novac primjerice iz moje županije a prema podacima 2 milijarde kuna godišnje se ubere poreza na 120 i doprinosa na 120 tisuća stanovnika, a sve te godine novac se vraćao na kapaljku tek toliko da se, da sistem može funkcionirati dakle bez ikakvih investicija pa čak i bez amortizacije. Svih tih 11 godina primjerice u Opću bolnicu u Koprivnici nije kupljen ni jedan jedini medicinski aparat a sve što, iz Državnog proračuna odnosno sve što je kupljeno kupljeno je donacijama. Onda se dogodila 2001. godina. 2001. godine nakon 11 godina zakonom je rečeno da će, ne da će država nešto dati nego da će više poreza koji se ubiru u pojedinoj jedinici lokalne samouprave ostajati tamo gdje ti porezi i nastaju i prenesene su naravno obaveze i nadležnosti županija i gradova nad osnovnim školstvom, srednjim školstvom, zdravstvom, socijalnom skrbi. Što se dogodilo? Dogodilo se to da su županije odnosno županijska poglavarstva i gradska poglavarstva unaprijed znala kojim novcem će moći u toj proračunskoj godini raspolagati za taj segment, važni segment društvenog života u pojedinoj lokalnoj zajednici jer građanima je važno gdje će im djeca i u kakve škole ići, u kakvim bolnicama će se liječiti, da li će biti tu kakvih poboljšanja, da li će biti kupovine dodatne opreme? Decentralizacijom sredstava a dobilo se u određenom postotku u odnosu na porez, porez na dohodak i formiran je Fond za poravnanje tako da oni koji nisu imali dosta su iz Fonda za poravnanje dobijali onoliko, onoliko koliko su trebali dobijati i prije decentralizacije transferima iz Državnog proračuna. Dakle nitko nije doveden u situaciju da ne može funkcionirati. Ili je imao dosta iz decentraliziranog dohotka, poreza na dohodak ili je dobio novac iz Fonda za poravnanje. I stvar je krenula. Stvar je naprosto krenula. Počele su se obnavljati škole, počele su se kupovati oprema za bolnice, počela se kupovati oprema za škole. Bolje se organizirao prijevoz djece. Počeli su se graditi ili dograđivati objekti brige u socijalnoj skrbi dakle cijeli sistem je, sistem je krenuo. Što se dogodilo politički? Politički se dogodilo to da gradonačelnici i župani više nisu morali dolaziti i obijati pragove ministarstava i ministara i klečati da bi dobili započetu neku investiciju u svojm gradu i u svojoj županiji ili da bi, ne daj Bože samo dobili nešto više farbe da ofarbaju pojedinu učionicu. Odlučivanje o porezu na dohodak koji se stvara u toj jedinici lokalne samoprave ostalo je ili preneseno je upravo na mjesto gdje i treba biti a to je na čelništvo te jedinice lokalne samouprave. Na Gradsko poglavarstvo, na Gradsko vijeće na Županijsko poglavarstvo i Županijsku skupštinu. Dakle odlučivanje o porezu na dohodak koji se stvarao u pojedinoj jedinici lokalne samouprave s Markovog trga premješten je u gradove i u općine, ali je i odgovornost prenesena na gradonačelnike i župane jer sada više roditelji i pacijenti ne pitaju ministra zdravstva što će biti u bolnici, ne pitaju ministra školstva što će biti sa školom nego se i oni i nastavnici i ravnatelji i liječnici obraćaju županijama i gradovima i pitaju što će biti sa njihovim bolnicama i sa njihovim školama? Taj proces je jedan od najznačajnijih procesa koji se zbivao u proteklom razdoblju u Republici Hrvatskoj i taj proces se mora nastaviti naprosto i stoga što u procesu približavanja Europskoj uniji moramo decentralizirati u Hrvatskoj sve ono što je decentralizirano u, u Europi. Decentralizacija naravno ne znači ono što smo neki dan tu govorili da se pojedino ministarstvo premjesti iz jednog mjesta u drugo mjesto ili dio ministarstva. Decentralizacija znači da se ovlasti države spuste na niže, niže razine. Decentralizacija znači da ono što, od čega ovisi život u nekoj lokalnoj zajednici da se o tome mora odlučivati u toj lokalnoj zajednici ali da ta lokalna zajednica mora imati i fiskalnog potencijala da može to sve isfinancirati. Prijedlog HNS-a ide za tim ne da, da se na jednoj strani uzme a na drugoj strani da se stavi nego naprosto da više poreza na dohodak ostaje tamo gdje taj porez na dohodak i nastaje. Prema tome za razliku od onoga što smo imali prije i za razliku od onoga što imamo u Proračunu u ovoj godini svi će ovisiti od svog vlastitog razvoja. Sada lokalne zajednice prema ovom prijedlogu postaju ovisne ili ovise o tome koliki je broj zaposlenih, postaju ovisne o tome kolike su plaće pa samim tim ovise i o tome koliko su isplaćeni porezi na te plaće koje se isplaćuju toj jedinici lokalne samouprave. I njima je interes poticati, razvijati poduzetništvo, omogućavati nastajanje radnih mjesta, otklanjati administrativne barijere. Prema tome ovim zakonom riješavamo cijeli niz drugih pitanja o kojima danas govorimo u Hrvatskoj. Nemoguće je zamisliti da se ponovno ovim pitanjima koje sada gradonačelnici i župani mogu odlučivati mora ponovno odlučivati u pojedinim ministarstvima, ali je nezamislivo i da sada stojimo od 2001. ne znam do 2005., 2006. ili 2007. i čekamo slijedeći korak decentralizacije. Nažalost u ovom trenutku državni proračun nije izvršio svoje obaveze prema jedinicama lokalne samouprave što se tiče Fonda za poravnanje za prva 3 mjeseca. I to je jedan od problema koji će biti otklonjen usvoji li se ovaj, ovaj zakon. Zato jer nema razloga čekati da novac ode u Državni proračun pa da bude vraćen u jedinice lokalne samouprave. Zajednički porezi moraju odmah ostajati u jedinicama lokalne samouprave i moraju biti novci istovremeno dostupni jedinicama lokalne samouprave kada su dostupni i državnom proračunu ako se odnose na isti zajednički porez. Danas tomu nije tako. Danas se ponovno događa da se sav novac dakako osim onoga što je decentralizirano, prikuplja u državni proračun i da se onda ovdje na Markovom trgu odlučuje o redistribuciji tog novca. Ponovno se odluči o tome da se neravnomjerno de facto razvija Hrvatska, jer ako pogledate proračun za ovu godinu onda u proračunu gotovo da ništa nema za sjeverozapadnu Hrvatsku. Gotovo da je sjeverozapadna Hrvatska u ovom proračunu zaboravljena. Ovim zakonom koji predlažu kolege iz HNS-a to će se u budućnosti onemogućiti. Ovaj zakon predviđa da konačno započne ravnomjerni regionalni razvoj Hrvatske, ali da o tom regionalnom razvoju ne ovise gradovi i općine od ministarstava i Vlade nego da zajednički njemu doprinose. Gradonačelnici, župani i načelnici su spremni preuzeti tu odgovornost samo im moramo dati mali instrument moći, a to je da decentraliziramo nešto više zajedničkog poreza. Ovim zakonom ne gubi državni proračun ništa zato jer samo se on drugačije preraspodjeljuje i sada državni proračun će te novce koje ubere od poreza na plaće vratiti jedinicama lokalne uprave i samouprave, ali će vratiti na drugačiji način. Vratit će na način da će preraspodijeliti političkom voljom. Vratit će na način uostalom pa zar nije lakše i bolje identificirati određenu potrebu u određenoj županiji nego u Ministarstvu prosvjete. Zar nije lakše identificirati određenu potrebu za socijalnom skrbi u jednoj jedinici lokalne samouprave nego u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi? Vraća se identificiranje, artikuliranje i zadovoljavanje osnovnih životnih potreba građana u jedinice lokalne samouprave gdje oni jesu, gdje oni postoje i gdje građani očekuju da se oni i rješavaju. Danas na žalost su gradonačelnici i župani i načelnici još uvijek u prevelikom stupnju ovisni o državnom proračunu, ovisni su o Vladi, ovisni su o pojedinim ministarstvima. Prepuno uvjerevanja treba da bi se zadovoljila neka lokalna potreba, a ovim zakonom se omogućava dakle da osnaži fiskalni kapacitet jedinica lokalne samouprave i da na takav način gradonačelnici i načelnici i njihova poglavarstva mogu riješiti sve ono što je potrebno. Naravno da u tom procesu neke općine, neki gradovi neće moći zadovoljiti sve potrebe, ali zato ostaje prijedlog da 25% dohotka ostaje u Fondu za poravnanje. Upravo zato da bi se pomogao razvoj jedinica lokalne samouprave koji decentraliziranim dohotkom to neće moći činiti, ali ne možemo prihvatiti da sve jedinice lokalne samouprave moraju tražiti sredstva iz Fonda za poravnanje. Očito onda da treba korigirati takav sustav. I zaključujem, dakle proces koji je započet 2001. godine u svakom slučaju treba što je prije moguće nastaviti. Ovo je jedan korak koji bi to mogao vrlo lako omogućiti. Budući da se radi o zakonu u prvom čitanju, on je vrlo kvalitetna, vrlo dobra podloga da se tim zakonom započne rasprava u ovom Saboru o cijelom paketu zakona i mjera o lokalnoj samoupravi da vidimo što je sa financiranjem, što je sa statusom, što je sa načinom izbora čelnih ljudi u jedinicama lokalne samouprave. Sve to želimo li doista biti u skladu sa dobrim principima demokracije i obećanjima bi trebali završiti do svibnja ove godine jer su izbori za jedinice lokalne samouprave u svibnju sljedeće godine. Stoga u ime kluba SDP-a podržavamo ovaj zakon i pozivamo sve zastupnike u ovom Saboru da ga i oni podrže i da omogućimo da u drugom čitanju zajedno sa Vladom dođemo dakle do preraspodjele novca koji ionako će završiti u jedinicama lokalne samouprave, ali da i potaknemo ozbiljan razgovor u ovom Saboru o decentralizacije Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin Željko Nenadić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege ispravljam netočan navod da su se sredstva dijelila prema političkoj podobnosti onih kojima su trebala biti dodijeljena, a zaboravlja se na rat, na stvaranje Hrvatske vojske u tom periodu nakon "Oluje" i obnova kada su nama, govorim nama bile porušene kuće kada se nismo imali gdje vratiti. Prema tome, definitivno je centralizacija u tom trenutku trebala biti i ona je opravdana, a definitivno odbijam da su se prema političkoj podobnosti dijelila sredstva.
To je izražavanje mišljenja. Ispravak netočno navoda gospodin Jure Bitunjac.
Pa evo ja sam na tragu razmišljanja gospodina Nenadića, samo ću ja citirati šta je gospodin Mršić rekao a to je sljedeće: "Ubirala su se sredstva u centralni državni proračun i distribuirala se prema političkoj podobnosti i sve to do 2001. godine." To naprosto nije točno i ja ću iznijeti primjer Rijeke. Tada je načelnik 30-tak godina bio u Rijeci bio gospodin Linić, a predsjednici Vlade Republike Hrvatske bili su HDZ-ovci gospodin Valentić i gospodin Mateša. Najveća sredstva ne samo iz državnog proračuna nego čak iz javnih državnih poduzeća kao što su Hrvatske vode pa mogu reći i HEP, ogromne investicije su išle iz tih državnih javnih poduzeća upravo u Rijeku.
Išla su jer to je bio opće hrvatski valjda interes jel'. Sljedeći 10 minuta, gospodin Zvonimir Puljić. Nema ga. Gubi pravo. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Oprostite. Za riječ se je javio u ime predlagača gospodin Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ova naša rasprava koja se vodi o ovome u ponešto ležernoj atmosferi je zbog te ležernosti dobra i loša. Dobra je jer se mogu otvoriti sa više argumenata a manje političke napetosti ova važna pitanja koja sve više i više ulaze u fokus naše politike što je naravno dobro, a loša je zbog toga što se ovome pitanju ne daje dovoljna pozornost. To pitanje svakako zaslužuje našu pozornost. Ja bih ovdje komentirao, odnosno dao stav predlagatelja u vezi sa nekim izjavama koje su ovdje bile iznešene, ali bih dao i neka dodatna pojašnjenja u odnosu na ono što je ovdje u ime predlagatelja na početku izrekla gospođa Vesna Pusić. Htio bih makar je i o tome već bilo govora, svakako opovrgnuti ono što je ovdje rekao gospodin Markovinović u ime kluba HDZ-a. On je govorio i upotrebljavao dosta teške i grube formulacije da je bilo progona, a je bilo stravično itd. Ne bih u to ulazio, osim toga da želim reći da to nije točno. Bilo je govora o tome da su se za lokalne potrebe, odnosno za lokalne zajednice sredstva iz države dijelila prema političkoj podobnosti. Toga je vjerojatno bilo u svim razdobljima naše vlasti od kada postoji Hrvatska država, ali za očekivati je da toga ima sve manje i manje. Jer onaj tko to čini tamo gdje je dao više biva nagrađen, ali tamo gdje je bio manje biva kažnjen, prema tome očekujem da će svaka hrvatska središnja vlast u budućnosti odustati od toga mehanizma, ali siguran sam da nekakvih stravičnih progona čelnika jedinica lokalne samouprave nikada otkad postoji moderna Hrvatska država nije bilo. Međutim, ono što ulazi u samu bit ovoga Prijedloga je tvrdnja gospodina Markovinovića da ovaj Prijedlog smanjuje prihode jedinica lokalne samouprave i uprave. To nije točno, to je stav koji se izricao kada se govorilo o porezu na dohodak, a znalo se naravno da se ovim Zakonom ta sredstva prebacuju jedinicama lokalne samouprave tako da prema ovome Prijedlogu od nekakvih 3 milijarde za 3 milijarde i 750 milijuna kuna koliko jedinice lokalne samouprave i uprave dobijaju po ovome Zakonu, odnosno po ovom porezu, taj će prihod rasti na 3 milijarde i 937 milijuna. Znači, negdje za oko 200 milijuna kuna će rasti prihodi jedinica lokalne samouprave i uprave pa neka to bude jasno. Pa da jedan dio prihoda po ovome Zakonu, ali budući da se po ovom Zakonu državni prihodi daju jedinicama lokalne samouprave ukupan prihod jedinica lokalne samouprave po ovome Zakonu raste. No, ono što je tu važnije od toga je zapravo usporedba fiskalnih kapaciteta, odnosno fiskalne snage jedinica lokalne samouprave. Govoreći o Zakonu o dohotku sjetio sam se 99. godine, kada sam bio član odgovarajućeg Odbora Vijeća Europe i u kojem je dan prikaz snage lokalne samouprave pojedinih zemalja članica Vijeća Europe. U to vrijeme je Vijeće Europe brojalo 40 zemalja. Hrvatska se tada sa oko 14% prihoda lokalne samouprave u odnosu na prihode središnje države koji su, dakle, činili 86% nalazila na neslavnom 30. mjestu. Kako se zadnjih godina nisam posebice bavio pitanjem lokalne samouprave očekivao sam da će taj postotak od 14% proteklih godina narasti, međutim kada sam maloprije pogledao Izvješće Državne revizije koje daje taj podatak, nažalost, tomu nije tako. Prema Izvješću Državne revizije prihodi lokalne samouprave u odnosu na prihode središnje države ne čine više od 14%, što se moglo očekivati nego nažalost čine 13,9%. To znači da taj postotak stagnira. Što se naime, dogodilo? Dogodilo se to da kako su rasli prihodi jedinca lokalne samouprave tako je rastao i prihod državnog proračuna, tako da je nažalost taj postotak više-manje zadnjih 10-ak godina približno isti. Oko 14% što onda znači da se država nalazi i dalje u donjemu domu zemalja Europe, članica Vijeća Europe koje imaju, dakle, puno veće postotke u pogledu udjela lokalne samouprave u prihodima središnje države. Neke zemlje, one koje se nalaze na čelu te tabele, imaju prihode jedinica lokalne samouprave veće nego što su prihodi države. Dakle, udio lokalne samouprave u ukupnom financiranju društvenih potreba u tim zemljama je viši od 50%. U Hrvatskoj je to 14%, manje od 14% i za očekivati je da smo pali sa 30. mjesta još niže jer za očekivati je da trend povećana udjela jedinica lokalne samouprave, dakle, lokalne uprave generalno govoreći, raste u zemljama članicama Vijeća Europe. Prema tome, to nam sigurno ne služi na čast i u tom smislu treba razmatrati ovaj Prijedlog. Ovaj Prijedlog bi zapravo trebalo biti samo početak pravoga, stvarnoga procesa decentralizacije i snaženja jedinica lokalne samouprave. Ovim Prijedlogom se prihodi državnoga proračuna ovih 86% koje država ima smanjuju za oko 2%. Znači, negdje na 84%, a prihodi, udio dakle prihoda jedinica lokalne samouprave i regionalne, naravno, povećavaju se sa 14 na 16%. To apsolutno nije dostatno, to je malo. Hrvatska mora snažnijim koracima ići prema decentralizaciji, prema snaženju jedinica lokalne samouprave i ovo joj je tek prvi korak. Gospodin Trgovčević, govoreći u ime Kluba HSP-a kaže zašto to nije učinjeno prije, u vrijeme kada je većina, odnosno svi predlagatelji ovoga zakona bila, dakle, u vlasti. Zbog toga što se neke pretpostavke za to moraju ostvariti. 99. godine deficit državnog proračuna je bio preko 6%. 2003. godine on je pao na ispod 5%, a tek kada se planira državni, deficit državnoga proračuna oko 3 ili ispod 3%, onda se može snažnije ići u proces decentralizacije. Dakle, u tom smislu postoji jedna logika. Ne možete ići sa decentralizacijom dok imate tako visoki deficit državnog proračuna i to je razlog zašto je, dakle, sada pravo vrijeme da se u taj korak krene. Ali nakon ovoga, i tu je i gospodin Trgovčević i svi ostali koji su o tome govorili u pravu da neće doći do razlike, do smanjivanja razlike između jedinica lokalne samouprave. One će se poboljšati u odnosu na državu, ali neće u velikoj mjeri doći do smanjivanja razlike među njima i zbog toga sljedeći korak u decentralizaciji i snaženju jedinica lokalne samouprave mora biti i promjena poreza na dobit. Iz prihoda koji su prikazani u Izvješću Državne revizije Grad Zagreb koji čini petinu ili manje od petine ukupnog stanovništva Republike Hrvatske ima gotovo polovicu svih prihoda jedinica lokalne samouprave, a naravno da to nije ideja. Kada se radi o porezu na dobit, on se plaća, odnosno biva prihodom onih općina, odnosno onih gradova gdje pojedine tvrtke imaju sjedišta. A stvarne investicije, svi problemi, rizici i sve ostalo trpe one jedinice lokalne samouprave gdje se te firme doista i nalaze. I ako hoćemo napraviti drugi važan korak u decentralizaciji i svim ovim ciljevima o kojima je govorena, u načela kojih mislim da ovdje u ovom Saboru nema spora, onda bi ovo, ovaj važan, dobar Zakon trebao biti samo prvi korak. Nakon njega bi trebali uslijediti promjena Zakona o porezu na dobit gdje bi se jedan dio dobiti također prebacivao jedinicama lokalne samouprave na čijem području se ta dobit ostvaruje. I kao treći, zadnji i završni korak i dio doprinosa za zdravstvo bi trebao ići jedinicama lokalne samouprave. To bi onda bio puni korak, ali naravno, puni uspjeh, ali naravno svaki uspjeh, svaki dobar potez počinje sa prvim korakom, a to je ovaj Prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda Krunoslav Markovinović.
Poštovani gospodine dopredsjedniče. Pa evo, samo bi ispravio gospodina RAdoša koji nije, koji je rekao da sam ja naveo da će biti smanjeni prihodi jedinica lokalne samouprave, što nije točno. Ja sam rekao da će biti smanjeni državni proračun. Zatim, spominjao je progone, ispričavam se gospodinu, njegova stranka vjerojatno nije u tom sudjelovala jer u svim tužbama, Državnom odvjetništvu bio je potpisan općinski ili gradski odbor SDP-a. A formulacija je ista vjerojatno prema okružnici koja je poslana po cijeloj Hrvatskoj. Hvala
Hvala lijepa. 10 minuta, gospodin Damir Špančić, izvolite.
Hvala lijepo poštovane kolegice i kolege. Ne znam da li je bolje govoriti na kraju rasprave ili na početku sigurno da će se možda ponekad i ponoviti, ali možda će mi i pomoći kako bi možda mogao i pojasniti i moj osobni stav. Svakako započeti ću i rečenice sa onim što sam radio u proteklih 9 godina, bio sam gradonačelnik grada Pakraca, drugog grada poslje grada Vukovora po direktnim ratnim razaranjima,a jako dobro su mu poznati i problemi i grada Lipika koji je nažalost na neslavnom trećem mjestu. Pa mogu govoriti dosta s kojim smo se problemima nosili u proteklih, u proteklim godinama. Možda samo jedan dobar pokazatelj za početak rasprave o decentralizaciji i o predloženom zakonu. U periodu od 1997. godine do 2000. godine grad Pakrac je za obnovu kapitalnih objekata iz državnog proračuna dobio oko 130 milijuna kuna a u periodu od 2000. do 2003. godine nažalost svega 30-ak milijuna kuna. Dakle, to samo govori o tome s kakvim smo se problemim nosili, dakle, možemo reći 4,5 puta manje u protekle 4 godine smo dobili za obnovu i izgradnju kapitalnih objekata a samim time i preduvjeta za otvaranje novih radnih mjesta s obzirom da je tema o porezu na dohodak. Kolega Lesar je rekao, brojke i podaci govore ali ja ću ovdje reći da brojke i podaci govore i oni su nam dobra tema za razgovor ali i vrijeme. I ja ću se osvrnuti u svome izlaganju zašto je neophodno vrijeme za početak izrade zakona, za donošenje zakona i njegovu samu realizaciju. Vlada Republike Hrvatske je predložila ne prihvaćanje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Osobno smatram da su Vlada Republike Hrvatske kao i odbori koje smo dobili u privitku odlučili ne prihvatiti predloženi zakon. Dozvolite mi i mojih nekoliko razmišljanja. Već je donešen proračun za 2002. godinu i prihvaćanje Prijedloga zakona narušili bi se odnosi u raspodjeli poreza između države i jedinica lokalne samouprave za ovu fiskalnu godinu. Što znači da je ovaj prijedlog zakona ustvari jedan amandman na već postojeći proračun, da bi trebalo sredstva i preraspodjeliti. Dva. Premijer Sanader i ministar financija i gospodin Šuker su najavili cjelovitu reformu poreznog sustava pa predlažem predloženu raspravu o toj temi bi trebalo provesti onda kada Vlada uputi u Sabor predloženu reformu poreznog sustava. Vlada će sigurno s obzirom na dobru vanjsku politiku s kojom je započela i na kojem je najboljem putu i završili brzo biti u poziciji usklađivanja raznog broja i zakona koji se direktno vežu, pa jedan od njih je sigurno i decentralizacija. Najavljen pozitivan stav Europske komisije prema Republici Hrvatskoj otvoriti će i vrata raznih fondova i razvojnih banaka Europske unije, pa će iz tih razloga jedinice lokalne samouprave moći ostvarivati razna sredstva iz raznoraznih fondova. Naime, mogu vam reći da već veliki broj gradova iz Češke, Slovačke, Poljske, vi to jako dobro znate ostvaruje sredstva direktno iz fondova Europske unije. Ja vjerujem da ćemo uskoro i mi gradovi iz Hrvatske moći ... [[Govornik se ne razumije.]] u svemu tome. Ove godine se i kompletan povrat poreza na dohodak izdvaja iz državnog proračna za gradove i općine iz zone od posebne državne skrbi što mi koji živimo i radimo na tim područjima pozdravljamo. Znajući da se priprema i novi Zakon za zone od posebnog državnog interesa, za pretpostaviti je da će i tu biti ugrađene određene izmjene financiranja gradova i općina na tim područjima. Naime, što se dogodilo prošle godine. Prošle godine Pakrac je imao sreću da se to njega nije zadesilo zbog stanja u proračunu, međutim, veliki broj gradova i općina je u periodu od svibnja do kolovoza praktično bio blokiran zbog povrata poreza koji je išao na teret gradova i općina. Zato ove godine u svakom slučaju da nam je drago da se to ove godine neće dogoditi. U članku 1. točke 2. predloženog zakona izmjena i dopuna treba jasno ugraditi još neke parametre koji su vezani za proračunska stanja gradova i općina jer je zona od posebne državne skrbi postaje bogatiji i siromašniji. Potrebno je stimulirati sposobnije, ali isto tako i pomoći onima koji iz objektivnih razloga ne mogu još realizirati projekte i puniti prorčaun nrp. stanje infrastrukture ili razrušenost gospodarstva. Županije koje imaju zone od posebne državne skrbi na svojim područjima trebale bi još u određenom vremenskom periodu da li je to dvije do tri, dvije, tri ili četiri godine dobiti snažniju potporu iz proračuna kako bi se moglo i ujednačiti te regije. U članku 1. točka 3. smatram da bi trebalo biti još veći postotak vezano za sredstva koja idu prema otocima, jer i oni su sigurno sigurno na jednoj teškoj poziciji. Međutim, tamo bi isto trebalo ugraditi jedan vremenski period i jasno reći kako bi lokalne vlasti u tim gradovima i općinama mogle vršiti projekcije i kako bi bili svjesni da im neće država stalno pomagati kroz razno razne potpore. I sada možda jedno dva primjera. Primjer recimo moje Slavonije. Što će se dogoditi? Znamo da je agrar u teškoj poziciji i da ih treba razvijati sljedećih nekoliko godina intenzivno, ukoliko se ide i u prihvaćanje ovoga zakona sigurno da će biti i manje punjenje proračuna. Dakle, direktna je veza između razvijenog agrara kojeg trebamo napraviti i normalno poreza na dohodak kojeg će ljudi ostvarivati od razvijene poljoprivrede. Sigurno da je to period od 2004. i 2005. s obzirom i na najave i ministra koji se vežu na intenzivniji razvoj poljoprivrede. I možda jedna poruka većim gradovima. To su prije svega sveučilišni centri da se, dakle, to su gradovi preko 100000 stanovnika. Bilo bi možda jako dobro kada bi jedan postotak od tog poreza na dohodak se izdvajao i u visokoobrazovanje i u znanost. No, to prepuštam njima i hrvatskoj Vladi, pa jedan manji postotak može dakle i za sredstava koja bi išla u, za unapređenje visokoškolskog obrazovanja. I na kraju bih želio završiti da je još jedan svakako kratak rok Vlade da je Vlada svega 3 mjeseca i da nam tek prestoje prave pripreme za ove zakone o kojima ćemo razgovarati. Sigurno da i ovih 6 milijardi duga o kojima smo govorili od prethodne Vlade su jedan veliki problem koji treba riješiti ove godine. Dakle, onih direktno financijske prirode i normalno da bi trebalo Vladi dati jedan razuman rok koji će ići ka reformi sustava decentralizacije dakle, vlasti. Smatram da bi ovo trebao biti tek početak rasprave o ovom zakonu zato što zakon jasno definira budućnost jedinica lokalne samouprave uvažavajući specifičnost raznih područja. Pa tako i rasprave koje nam prethode trebaju imati puno više pokazatelja kako bi mogli lakše i ići u raspravu i ići ka donošenju ovog zakona. Ja osobno nisam za prihvaćanje ovoga prijedloga zakona jer ukoliko se sada bude išlo u prihvaćanje toga zakona dogoditi će se da velika područja Hrvatske a to su zone od posebnog državnog interesa, ja se nadam uskoro i razvijenih krajeva, biti će veliki raskorak između njih, što se tiče gospodarske moći pa će se dogoditi da recimo mi koji smo u tim zonama praktično ćemo postati kolonija razvijenih krajeva Hrvatske. Moramo razviti i razvijenu i ovu ratom razrušenu i nenastanjenu Hrvatsku kako bi zajednički mogli nastupiti prema ulasku u Europsku uniju. Hvala.
Hvala lijepa i posljednji u ime predlagača. Izvolite, gospođa potpredsjednica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, samo zbog razrašnjenja u ime predlagatelja. Točno je naravno da je donesen proračun za ovu godinu, ali nije donesen Zakon o smanjenju PDV-a za dva poena od 1.1.2005. samo je predložen i raspravljen. Iz tog razloga naravno ni ovaj zakon se ne bi primjenjivao odmah, ovo je prvo čitanje, imamo svašta još raspraviti i logično, jedino se i može primjenjivati od 1.1.2005. i zapravo ono o ćemu razgovaramo je da li je efikasnije zakon koji državni košta 3 milijarde kuna i možda donosi manju korist građanima primjeniti je od 1.1.2005. ili zakone koji koštaju državu ovisno o izračunu Državni proračun milijardu i 750 milijuna odnoso 2 milijarde i 400, također ga primjeniti od 1.1.2005. i donosi sigurnu korist građanima i dodatno još jedinicama lokalne samouprave. I isto tako naravno imate pravo da ta ogromna razlika koja postoji između općine i gradova u područjima od posebne državne skrbi je nešto što treba smanjiti i na čemu treba raditi da se eliminira postepeno ali ovo baš doprinosi tome. Ovo ide u tom pravcu. Prvi korak je već napravljen, prvi korak je napravljen u prošlom mandatu kad su općine na područjima od posebne državne skrbi, otocima, pogranične općine i općine u brdsko-planinskim dijelovima dobile posebni status što se povrata poreza tiče i proračuni su im od 1.7. prošle godine porasli u prosjeku za 80% na razini Hrvatske. Ovo je drugi korak.
Hvala lijepa. Ispravak navoda. Zdenka Babić-Petričević. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče upravo je kolegica Pusić rekla da su područja od posebnog državnog interesa prije područja od posebne državne skrbi, brdsko-planinska područja dobila poseban status i to je istina ali nismo dobili sredstva, a to je upravo ono što smo vam danas rekli da od 2001. godine, žao mi je što nema ovdje kolege Mršića, da su se stvarno sredstva dodjeljivala prema političkoj opciji. Pa bi on mogao saznati, neka nazove mjesto njegova oca gdje je rođen u Mršićima, u ... [[Govornica se ne razumije]] pa neka pita što je to imotski kraj dobio 2001. godine do 2004. godine. Zaustavljen je vodovod, zaustavljena je općenita infrastruktura, samo se nije zaustavilo nešto, osnivanje ogranaka ... [[Govornica se ne razumije]] gdje su se onda potplaćivali ljudi koji su postali članovi HNS-a.
Nije ispravak nego mišljenje [[Upadica: Stvarnost, to je, to je bilo točno, da]] A kao posljednji koji se javio danas za raspravu je Željko Nenadić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani kolegice i kolege biti ću vrlo kratak budući da nam, da je vrijeme poodmaklo, ali definitivno evo nakon rasprave koja je provedena u ovom visokom domu ja bih rekao da smo došli na, do onoga što ustvari je ovim prijedlozima zakona se htjelo i postići. To je ustvari pitanje strategije i provođenja programa Vlade Republike Hrvatske za koji je ona dobila mandat od građana Republike Hrvatske 23. studenog 2003. godine. Decentralizacija da ili ne? Ja osobno, a vjerujem i svi mi u HDZ-u smo definitivno za decentralizaciju jer ona ima svojih prednosti u odnosu na centralistički sustav, ali ne pod svaku cijenu. Meni je žao što nema ovdje štovanog kolege Mršića da ga pitam da li on smatra da naša djeca moraju ići u lošije opremljenu školu samo zato što nisu rođena u Zagrebu, u Rijeci, Čakovcu ili Koprivnici. Nacionalna politika Hrvatske demokratske zajednice vodi brigu o svim građanima Hrvatske, o svim građanima Republike Hrvatske jednako kad je u pitanju i školstvo i zdravstvo i socijalna skrb a to je upravo ono čemu služi Fond za poravnanje. Kad smo govorili o Zakonu o porezu na dohodak gdje bi se, prijedlog je bio da se osnovica, neoporeziva osnovica poveća sa 1500 na 2000 kuna, postavlja se pitanje tko će to koristiti? Normalno koristit će oni građani koji zarađuju više od 1500 kuna mjesečno. Ja vas sad pitam da li je vama poznato da postoje i oni koji imaju plaću 1500 kuna i manje. Za njih te izmjene i dopune zakona ne znače ama baš ništa. U našoj žapaniji, sisačko-moslavačkoj odkud dolazim ja ima jako puno ljudi koji rade za 1500 kuna i manje. Ne znam da li vam je to poznato? Kada je gospodin štovani kolega Lesar se jako trudio da nam pokaže raznolikost hrvatskih regije što smo mi svi, svi toga svjesni. Je, Hrvatska je takva i to je njezina i prednost i nedostatak. Pa zar ta raznolikost hrvatskih regija nije uvjet ograničene decentralizacije? Da osiguramo svim građanima Republike Hrvatske da žive podjednako, da imaju podjednak standard. Zar nije ta raznolikost hrvatskih regija uvjet opstojnosti i povećanja čak sredstava Fonda za poravnanje, a ovaj Zakon ga definitivno svodi na minimalna sredtva. Isto tako ako mi dopustite nešto o metodologiji izračuna štovana potpredsjednice Hrvatskog sabora gospođo Pusić kad ste govorili o onih 1:19 znači grad Zagreb ima 19 tisuća dolara bruto nacionalni dohodak, a neke od županija tisuću mi u našoj županiji bili smo negdje na 5. mjestu odotraga normalno, nismo bili zadovoljni i nije nam bilo jasno otkud nama bruto nacionalni dohodak 1500 dolara po stanovniku i zamolili smo i uspjeli na Gospodarskom-socijalnom vijeću Sisačko-Moslavačke županije pozvati autora studija da nam objasni kako se to desilo? Jer mi znamo da to nije točno. I tada smo dobili informaciju da je tom studijom obuhvaćeno bilo u našoj županiji svega dvanaestak trgovačkih društava bez INA-e, bez HEP-a, bez termoelektrane, MORH-a, MUP-a po sistemu dimnjaci u Sisku, a blagajna u Zagrebu. I definitivno s ovim se dokazuje da postoje različite metodologije izračuna koje mogu dokazati ili ovo ili ono, šta mi hoćemo dokazati time. Ja predlažem zato da ako već hoćemo nešto dokazati izračun a ja sam inače po struci profesor matematike i mogu reći da postoje razno razne metode kako se to radi bitno je koje ćemo uzeti premise za izračun metodologije. Ja predlažem onda ako već treba nešto izračunavati da uzmemo prvo broj građana koji primaju plaću iznad 1500 kuna za pojedinu županiju ili grad. Zatim dosadašnja sredstva u proračunu gradova i općina koja su pristigla iz proračuna i iz Fonda za decentralizaciju, pardon Fonda za poravnanje i treće, da izračunamo kolika bi to sredstva bila primjenom ovih izmjena i dopuna zakona koja je danas na dnevnom redu. Tada ćemo tek doći do pravog stanja stvari a ja vam tvrdim, ja sam radio nešto površno da će biti stvar porazna i za Sisačko-moslavačku županiju i za grad Kostajnicu i za grad ... [[Govornik se ne razumije]] i sve one ostale gradove i općine koji se nalaze tamo gdje nije puno zaposlenih i gdje su plaće izrazito male. I zaključio bih da s onime što sam počeo da nitko nema pravo oduzeti Vladi Republike Hrvatske pravo na provođenje programa za koji je dobila mandat birača Hrvatske, građana Hrvatske. Stoga dopustimo da proračun koji smo izglasali funkcionira na način kako je on donešen a sve ova pitanja neka ostanu za neku drugu raspravu. Stoga odlučno odbijam prijedlog ovih izmjena i dopuna zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospodin Mršić. Izvolite.
Ja, zvali ste me pa sam došao je li? Ovaj, porezna, porezna, prozivali ste me pardon. POrez na dohodak je prihod jedinice lokalne samouprave gdje je prebivalište poreznog obveznika a ne tamo gdje radi. DAkle nije važno gdj eradi netko ,neg oje važno gdje spava i koliko plaću ima. Dali plaća dakle, porez na dohodak ili ne. Pa tu treba onda to izračunati. Inače ja u svom govoru nisam nikada rekao da sam za to da neki imaju neki nemaju škole, ja bih za to bio da svi imaju visoki standard škola. Ali me čudi da Koprivnici koja daje po građaninu nakon Zagreba i Istre najviše poreza u ovu državnu blagajnu djeca moraju ići u tri smjene. Ja sam o tome govorio. Prema tome veći stupanj decentralizacije poreza na dohodak ne znači da će nekome nešto biti oduzeto jer Vlada i nadalje ima još ogromni proračun od 72 milijarde i predviđa se fond od poravnavanja od 25% od milijardu kuna. Iz čega se može pomoći upravo tim jednicama lokalne samouprave. Dobro je slušati ono što netko drugi kaže da se ne bi onda drugačije govorilo. A sasvim sam siguran da jedinicama lokalne samouprave gdje gradonačnici mogu kupiti službene automobile za 700, 800 tisuća kuna, nema potrebe davati nekakve još pomoći.
Hvala odgovor na repliku pa onda gospođa imate ispravak.
Ja kada sam govorio o metodologiji onda sam govorio o tome da je kriva metoda niste bili nazočni pa niste čuli. Kriva metoda je bila za izračun onih 19 naprema 1. Jer se upravo se desilo to da nisu uvažili plaće građana koji stanuju na teritoriji Sisačko moslavačke županije. Upravo sam to i govorio. A s druge strane normalno da danas je obavezno da svi idu u školu. Pogotvo osnovnu školu. Prema tome ne možemo govoriti o tome netko ide u školu netko ne ide. ali netko ima informatičku učinionicu a netko nema. Pa onome tko nema trebalo bi osigurati. To je bar moj stav. A ako mi skoro za više od 50% umanjimo fond za poravnanje ja vas pitam odakle će onaj koji nema dobiti informatičku učionicu. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa potpredsjednica Vesna Pusić.
Netočno je da je se na ovaj način eliminira solidarnost koja je izražena kroz fond za poravnanja. Fond za poravnanja više puta je naglašeno u prijedlogu i jednoga i drugoga zakona ostaje, ostaje u istom procentu. Fonda za poravnanje. Samo je razlika u tom edali se uz fond za proavnavanja osiguravaju veći autonomni prihodi jedinicama lokalne samouprave. Drugim riječima ona poznata sintagma dali je bolje da vam poklone ribu ili da vas nauče pecati. Ovo je da vas uče pecati a ne da vam daju ribe. Hvala.
Hvala lijepa. Sa ovim smo iscrpli današnji dnevni red. I ovu točku dnevnog reda zaključujem raspravu. I glasovanje će biti kada se steknu odgovarajući uvjeti. A sada ponovno obavješavam jer je kolega Arlović već rekao, da će nastaviti sjednice biti u srijedu 31.3. u 9,30 sati i da ćemo početi sa zakonima o zlouporabi droga koji su na dnevnom redu. Želim vam ugodan vikend da se dobro odmirite, i da sljedeći tjedan dođemo obnovljenim snagama u SAbor. Hvala lijepa.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, prvo čitanje, P.Z. br. 11. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika HNS-a, PGS-a i LIBRE. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave koji je predložio Klub zastupnika HNS-a, PGS-a i LIBRE zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade Republike Hrvatske i izvješćima radnih tijela. Tko je za ovaj zaključak? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za, 38 protiv i 3 suzdržana donesen predloženi zaključak. Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom na 5. sjednici Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam! Radi lakšeg snalaženja na klupe vam je podijeljen pročišćeni tekst dnevnoga reda. Imamo prema našem dnevnom redu, predlažem objedinjenu raspravu. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o suzbijanju zlouopraba opojnih droga – Predlagatelj Klub zasutpnika SDP-a, prvo čitanje P.Z. br. 35 - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni zakona o suzbijanju zlouporaba opojnih droga, prvo čitanje P.Z. br. 52 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. budući da je objedinjena rasprava, prema običaju neka u ime predlagatelja, predstavnici imaju pravo do 20 minuta. Molim u ime Kluba SDP-a, poštovanu zastupnicu Milanku Opačić da obrazloži dodatno Prijedlog zakona u ime Kluba SDP-a. Izvolite.