Uvaženi delegati, uvaženi predstavnici sredstava informisanja, cijenjeni gosti, otvaram 25. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo dobili ste predlog dnevnog reda, ali pre nego šte pređemo na raspravu o dnevnom redu želim da vas obavjestim da današnjem zasjedanju prisustvuju 3 delegata iz reda hrvatskog naroda uz napomenu da gospodin Živković će nam se brzo pridružiti, 5 delegata iz reda bošnjačkog naroda i 5 delegata iz reda srpskog naroda, što znači da imamo kvorum da možemo donositi punopravne i punovažne odluke, a želim da vas obavjestim da je svoje opravdano odsustvo najavio gospodin Niko Sušac. Kolegij Doma naroda u skladu sa Poslovnikom predložio je sljedeći dnevni red za današnju sjednicu 1. Usvajanje zapisnika sa 24. sjednice Doma naroda, 2. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu Bosne i Hercegovine, drugo čitanje, predlagač Vijeće ministara, 3. Izjašnjenje Doma naroda o izvještajima Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju sporazuma u istovjetnom tekstu a) Zakona o koncesijama, b) Zakon o upravi i c) Zakon o veterinarstvu BiH, 4. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o postizanju saglasnosti za Zakon o gradu Sarajevu, glavnom gradu, 5. Predlog zakona o zadrugama, drugo čitanje, predlagači delegati Nikola Špirić, Ilija Šimić, Sejfudin Tokić, 6. Ratifikacija Sporazuma o konvenciji o biološkoj raznolikosti Rio de Ženejro 5. juli 1992. godine 7. Ratifikacija Sporazuma o suzbijanju dezertifikacije u zemljama pogođenim jakim sušama, 8. Ratifikacija Razvojnog kreditnog sporazuma Projekat upravljanja krutim otpadom između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj, 9. Odluka o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa, predlagač delegat Sejfudin Tokić. 2 Dame i gospodo Kolegij Doma naroda sazivajući današnju sjednicu se rukovodio osjećajem da bi danas dobro bilo da ovo bude posljednje zasjedanje kao što će da bude i da ono rezultira pre svega usvajanjem bitnih zakonskih projekata od interesa za državu BiH. To su Zakon o koncesiji, Zakon o upravi, Zakon o veterinarstvu, izmjene i dopune Zakona o vazduhoplovstvu. Vas molim dakle da sve pojedinačno da damo svoj doprinos kako bismo posle naravno mogli zaključiti ovo zasjedanje uz prigodan koktel. Tu pozivam predstavnike javnog informisanja koji su vjerno pratili i dosljedno izvještavali sa ovih naših zasjedanja sve goste koji danas prisustvuju zasjedanju Doma naroda da se počastimo, poslužimo, onda da idemo svi svojim zadacima. Oni koji vode predizbornu kampanju da nastave, naravno da jedni drugima čestitamo unaprijed na onome što nas očekuje 5. i iza 5.-tog oktobra. Hvala vam lijepo. Otvaram raspravu vezano za dnevni red. Ivo Divković, pa gospodin Ibro Spahić Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, poštovane kolege, ja želim vas da podsjetim da smo na prošlom 24. zasjedanju ovog doma donjeli jedan zaključak koji je obavezivao ovaj dom da na današnjoj sjednici raspravljamo o informaciji o događajima na pijaci Arizona vezano za eksproprijaciju zemljišta od strane Brčko Distrikta. Mi smo se tada dogovorili i to je ušlo u zaključak da do ove sjednice se dostavi informacija od organa Brčko Distrikta i od Vijeća ministara, ukoliko Vijeće ministara smatra za potrebno da piše neku svoju informaciju. Od informacijama koje ja imama, koje sam dobio jutros dolazeći na ovaj parlament informacija od organa Brčko Distrikta da je dostavljena. Znači postoje svi potrebni preduvjeti da se o tome danas raspravlja. Ja znači predlažem da se ova tačka dnevnog reda koja je i zaključak ovog doma sa prošle sjednice uvrsti u ovaj dnevni red. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ivi Divkoviću. Ja želim samo da vas informišem da smo mi zaključke Doma naroda sa prošle sjednice proslijedili Savjetu ministara Brčko Distrikta i vladama entiteta, da do danas neposredno pre zasjedanja nismo dobili informacije. Imam informaciju da je Vijeće ministara imalo to kao drugu tačku na današnjem zasjedanju i da su informacije u Parlamentarnoj skupštini, ne znam da li su do svih delegata došli. Ja nemam ništa protiv da gospodin Divković definiše tačku dnevnog reda, pa ćemo se naravno kao što dolikuje Domu naroda izjasniti, hoćemo li prihvatiti da to bude posljednja tačka dnevnog reda ili ne. 3 Za riječ se javio gospodin Ibrahim Spahić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara i gosti, građani involirani u problem Arizone, želio bi potpuno podržati prijedlog gospodina Ive Divkovića za stavljanje, ne na zadnju tačku dnevnog reda ovo, nego da se napravi pauza da ne bi odmah završili na koktelu i da dobijemo tu informaciju i kao što je dogovoreno da se odmah oko toga razjasnimo. Zato što je u međuvremenu došlo do stvarno neprimjerenih odnosa između organa vlasti i građana na tom terenu, a ja sam u više navrata obišao taj prostor i moram reći da je to apsolutno neprihvatljivo i da tu ne postoji nikakva zavrzlama između informacija koja je stigla u Parlament i delegata. Delegati su ovdje i služba to može da im to podjeli u roku od 5 minuta. Ja bi želio da to dobijemo odmah i da to raspravljamo na početku. Prva stvar. Druga stvar, kada je riječ i obavezi i zapisnika iz 24. sjednice vidljivo je da je na toj sjednici sa dnevnog reda zbog odsustva gospođe Azre Hadžiahmetović, ministrice za vanjsku trgovinu u Vijeću ministara BiH, nakon izjašnjavanja rečeno da će ona podnjeti usmeno informaciju na temelju interpelacije koju sam dao prije ravno skoro šest mjeseci i koju ovaj dom podržao. S ozbirom da je interpelacija dokument koji je obavezan po Poslovniku u Parlamentu BiH, to dakle nije dokument o kojem se može stavljati i skidati na dnevni red. To ne može biti predmet saglasnosti “da” ili “ne” samog kolegija hoće li nešto staviti ili neće na dnevni red i kada će ga staviti. Ja bi zamolio s obzirom da je ovdje gospodin Aljoša Čampara koji je koliko znam jedini od vas trojice pravnik, a ima i dužnost sekretara da sasvim jasno se izjasni, ne da bi tumačio Poslonik, nego da jasno odredi poziciju koja kaže da se interpelacija ne može po volji bilo koga stavljati ili skidati s dnevnog reda. Radi se o ekonomskoj i socijalnoj politici. Ja razumijem razloge zašto se izbjegava debata, jer sam vidio da su ljudi obećali sve moguće stvari koje se mogu obećati u životu. Ja sam tražio jednu ocjenu koja je racionalna, korektna, organa vlasti koji još uvijek vrši tu vlast u ovom trenutku i mislim da, pošto je to Poslovnikom tako predviđeno, ne postoji način da se 6 mjeseci izbjegava ta odluka. Molio bi dakle precizno u skladu sa Poslovnikom da na tačci dnevnog reda bude, naravno u dnevnom redu i prema obavezama koje su preuzete, gospođa Azra nije više na putu, ona je u Sarajevu, ne potpisuje nikakve kredite, čak i njen zamjenik je ovdje i uopće ne dovodi se u pitanje njen silazak sa trećeg sprata na drugi da podnese usmeno informaciju na temelju interpelacije koju sam ja podnjeo. Pošto ste vi svi dobili interpelaciju da ne bi to bilo shvaćeno krivo, ja uopće ne želim da koristim svoj 20 ni 30 minuta, dakle ne želim da koristim. Želim da koristim od tog vremena samo 3 minuta da bi jednostavno formalno ispunio obavezu, ali tražim da Dom naroda sasluša izvješće gospođe koja je to uradila zajedno sa Vijećem ministara i imala tačku dnevnog reda na Vijeću ministara, završila taj posao prije nekoliko mjeseci. 4 Nema razloga praviti opstrukciju, kao što nema razloga praviti blokade za jedan ovakav zahtjev. Ne želim ništa drugo obrazlagati, samo molim da se poštuje Poslovnik i da se poštuje činjenica da je ovaj dom i ovaj kolegij zatražio ovaj odgovor. Odgovor je stigao. Davno je mjesecima u Parlamentu. Nema nikakvih formalnih razloga da se to ne stavi na dnevni red. I ne postoji nikakav svečarski razlog koji opravdava činjenicu da se objelodani javnosti ne saopšti šta je to zaključilo Vijeće ministara u vezi sa aktuelnom ekonomskom i socijalnom situacijom u BiH. To je stvar parlamentarne procedure i poštivanja odnosa između parlamenta i Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Molio bi da definiše tačku dnevnog reda. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Dragutin Ilić. Izvolite.
Dakle tačka dnevnog reda je da uđe u zapisnik, odgovor na interpelaciju gospodina Ibrahima Spahića u skladu sa zaključcima 24. sjednice.
Ja bi molio da definišete pismeno da bismo se izjasnili. Znam šta govorim.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege delegati, u ime Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku predlažem da u današnju sjednicu u dnevni red današnje sjednice uvrstimo i Izvještaj o radu naše komisije koji je usvojen na Komisiji i bilo bi dobro da mi naš mandat završimo, da ne ostavljamo iza sebe ništa ne urađeno i zbog toga bi molio da uvrstite u dnevni red ovaj naš izvještaj.
Zahvaljujem. Molim gospodina Dragutina Ilića da dostavi u pisanoj formi. Ko se dalje javlja za riječ? Nema više diskutanata. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o predlogu gospodina Ive Divkovića da posljednja tačka, ja vas molim, ukoliko ga usvojimo, mora biti posljednja tačka, jer poslovnički nije moguće mijenjati redosled. Želim da kažem da mi još uvijek zvanično u Parlamentarnoj skupštini nismo dobili informaciju Vijeća ministara, a znam da je bila druga tačka dnevnog reda. Zato molim službe Parlamentarne skupštine da ukoliko usvojimo ovu tačku dnevnog reda da preuzmu tu informaciju da je podjele delegatima, da ukoliko bude 5 potrebe kada ovo završimo i damo pauzu i da naravno damo naravno primjeran doprinos tački dnevnog reda. Gospodin Divković je predložio da tačka dnevnog reda se zove – Razmatranje informacije o eksproprijaciji zemljišta od strane organa Brčko Distrikta na pijaci Arizona. Ko je zato da ova tačka bude posljednja tačka dnevnog reda? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Šest uzdržanih. Molim tumačenje. Prošla je tačka dnevnog reda s obzirom da se uzdržani ne računaju u ukupan broj glasova. Dakle, biće ovo posljednja tačka dnevnog reda. Ja bi molio dakle službe da od VIjeća ministara preuzmu informaciju koju je razmatrao kao drugu tačku dnevnog reda i molim Klub delegata iz reda hrvatskog naroda s ozbirom da su tražili ovu tačku dnevnog reda da definišu zaključke kako bismo mogli vezano za tu informaciju ovu tačku dnevnog reda završiti na najbolji mogući način. Gospodin Ibrahim Spahić je tražio da se uvrsti tačka dnevnog reda – Odgovor na interpelaciju Ibrahima Spahića o ekonomskoj i socijalnoj politici u BiH. Ko je za ovu tačku dnevnog reda? Ko je protiv? – 3 Konstatujem da ova tačka uvrštena kao, koja je 10. tačka dnevnog reda, 11. tačka dnevnog reda. Dragutin Ilić je zahtjevao da posljednja tačka 12. tačka dnevnog reda bude – Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku za period april-septembar 2002. godine. Ko je zato? – 11 za Ko je protiv? – Nema protiv. Ko je uzdržan? 1, 2 uzdržana. Konstatujem da je ovo 12. tačka dnevnog reda. Dame i gospodo zahvaljujem. Konstatujem da je dnevni red usvojen uz izmjene i dopune. Dakle uz tri nove tačke dnevnog reda. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. To je Ad. 1. Zapisnik sa 24. sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Ima li neko da se javlja? Nema. Zaključujem raspravu. 6 Ko je zato da usvojimo zapisnik sa 24. sjednice? Konstatujem da smo sa 13. glasova za jednoglasno usvojili zapisnik sa 24. sjednice Doma naroda. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. Ad. 2. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH, drugo čitanje, predlagač Vijeće ministara Otvaram raspravu.
Gospodin Špirić ima riječ.
Dame i gospodo, cijenjeni delegati, uvaženi gosti. Kolegij Doma naroda se odlučio da izmjene i dopune Zakona o vazduhoplovstvu BiH bude druga tačka dnevnog reda iz razloga što je Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH bez izmjena i amandmana usvojilo ovaj zakon u prvom i drugom čitanju. Cijenimo da bi bilo od velike koristi da Dom naroda usvoji izmjene i dopune ovoga zakona i time bi BiH došla do rekao bi značajanih promjena u ovom zakonu i vi znate da bi to bilo od velikog interesa za vazduhoplovstvo BiH, za poziciju aerodroma u BiH, za kontrolu leta i ja vas molim dakle da danas damo podršku ovom zakonu u drugom čitanju kako bi jednostavno došli do istovjetnog teksta u oba doma. Do sada koliko ja znam nije bilo definisaih amandmana i zato očekujem da će u drugom čitanju ovaj zakon dobiti podršku. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Nema diskutanata. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon u drugom čitanju? – 12 za Ko je protiv? – 1 Nema uzdržanih? Konstatujem sa zadovoljstvom da smo usvojili izmjene i dopune, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH u drugom čitanju. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda. Ad. 3. Izjašnjavanje Doma naroda o izvještajima Zajedničkih komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju sporazuma u istovjetnom tekstu a) Zakona o koncesijama 7 Vi ste dobili izvještaj Komisije. Želim sa zadovoljstvom da vas izvjestim da su komisije i Zajednička komisija Doma naroda i Predstavničkog doma usaglasile tekst zakona, jedinstven tekst zakona i nama je ostalo još jedino da se svojim izjašnjavanjem potvrdimo izvještaj i stav Komisije. Dakle ko je zato da usvojimo Zakon o koncesiji u istovjetnom tekstu kako su se usaglasile komisije? – 11 za Ko je protiv? Ima li izdržanih? Konstatujem da smo sa 11 glasova za i 2 uzdržana usvojili Zakon o koncesijama u BiH. Prelazimo na izjašnjavanje vezano za b) Zakon o upravi u BiH Takođe želim da vas izvjestim, vi imate to u pisanoj formi da je Komisija u oba doba postigla saglasnost zakona u istovjetnom tekstu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da usvojimo izvještaj Komisije? – 13 za. Niko protiv? Niko uzdržan? Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zakon o upravi u BiH. Prelazimo na izjašnjavanje o c) Zakon o veterinarstvu u BiH Vi takođe znate da su oba doma Parlamentarne skupštine usvojila zakon u različom tekstu i da su formirali komisija. Komisija je sa zadovoljstvom konstatujem postigla saglasnost. Prelazimo na izjašnjavanje vezano za Zakon o veterinarstvu u BiH na usaglašeni tekst prema radu Zajedničke komisije. Ko je za? – 13 Konstatujem dakle da smo jednoglasno usvojili i ovaj tekst zakona, dakle Zakona o veterinarstvu. Hvala vam lijepo. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda Ad. 4. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o postizanju saglasnosti za Zakon o gradu Sarajevu, glavnom gradu Dobili ste izvještaj. Kolegij Doma naroda nije postigao saglasnost. Vi znate kako je tekla rasprava. Saglasnost nije postignuta iz razloga što, po mom viđenju dakle kao članu Kolegija, radi se o materiji koja je definisana zakonom koja izlazi iz Ustava BiH, 8 odnosno van Ustava i molim lijepo Dom naroda mora da se izjasni u definitivnoj. Nema izjašnjavanja. Dakle mi vas samo informišemo. Nema rasprave. Želimo. Ko je protiv iz Republike Srpske? - 5 protiv Konstatujem da ovaj zakon nema potrebe da završimo. Pošto predlagač insistira Ko je protiv iz Federacije? – Nema niko protiv. Konstatujem da ovaj zakon dakle nije dobio podršku. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda. Ad. 5. Predlog zakona o zadrugama, drugo čitanje, predlagači delegati Nikola Špirić, Ilija Šimić, Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o ovom zakonu u drugom čitanju. Ko je zato da Zakon o zadrugama usvojimo u drugom čitanju? – 12 za Ko je protiv? – 1 protiv Uzdržanih nema. Konstatujem da je Zakon o zadrugama dobio većinu i da je usvojen. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda. Ad. 6. Ratifikacija Sporazuma o konvenciji o biološkoj raznolikosti Rio de Ženejro 5. juli 1992. godine Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema niko. Gospodin Spahić, pa gospodin Ilić. Izvolite.
Želim da poduprem naravno ratifikaciju o biološkoj raznolikosti, jer svaka vrsta bio ...je zapravo nešto što je jako važno za BiH. Pošto je ona prije svega biološki vrlo raznovrsna, a rekao bi ima i najbolje prirodne i ljudske resurse. Tim povodom bi želio samo da kažem sljedeće. Moram sačekati dok ovaj Špirić se konsultuje, šta ću ja sve reći. Špiriću. Kolegij se konsultuje. Izvinjavam se. E sad su se konsultovali. Dakle gospodine predsjedavajući, gospodo predsjedavajući, dame i gospodo. Želim da se povodom ratifikacije o biološkoj raznovrsnosti obratim vašim naravno cijenjenim interesima za biološku raznovrsnost u BiH i istaknem dvije stvari. 9 Prvo. BiH je biološki jedna od najraznovrsnijih prirodnih stanica u Evropi i Svijetu pod broj 1. Pod brojem 2. također ima jednu vrlo pripadajuću raznovrsnost u ljudskim resursima tako da zaista je ova konvencija kao melem na ranu za one koji ne trpe biološku raznovrsnost u bilo kojem pogledu i ja želim da poduprem snažno ratifikaciju ovog sporazuma. To je dakle razlog zbog čega ja to podupirem. A sada bi kao čovjek koji je stvarno pravio ekološke pokrete, časopise i akcije vodio od Skakavca vodopada do Nijagare i učestvovao u projektima 92. godine u pripremi iz Rio de Ženejra još, ja bih htio da kažem jednu jedinu rečenicu. Ja sam zaprepašten bezobrazlukom u BiH onih kojima smo mi dali zakonom potporu da rade posao kao javni posao, a tiče se naravno PBS Javnog televizijskog servisa i svih koji su bili uključeni u to da jedna
Ja bi vas molio da se držite tačke dnevnog reda.
Da konvenciju o biološkoj raznovrsnosti koriste u jednoj prilici koja je nevjerovatna u vezi sa dignitetom ove zelje i posvećena ljepoti žena, ljepoti naravno koja se vezana za izbore MIS-a. Ja sam šokiran da je jedan aktuelni zamjenik ministra mogao koristiti u priliku biološke raznovrsnosti da prezentira svoje ekološke ambicije.
Ja bi vas molio, molim gospodina Spahića da ne koristi, zadržavate, shvatili smo konvenciju.
Dakle ja kao delegat, završavam, podržavam ratifikaciju, ne podržavam ponašanje ljudi koji ne trpe biološku raznovrsnost, ne poštuju vrijednosti ljudi, ni vrijednosti žena. Mislim da je to sramota.
Ja vas molim. Hvala lijepa gospodinu Spahiću. Ima li još neko da se javlja za riječ? Gospodin Dragutin Ilić. Izvolite.
Želim da obavjestim Dom naroda da je Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku saglasna i predlaže Domu da dà saglasnost na Konvenciju o biološkoj raznolikosti koja je usvojena u Rio De Ženejru. 10
Zahvaljujem delegatu gospodinu Iliću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da izvršimo Ratifikaciju Sporazuma o konvenciji o biološkoj raznolikosti? – 13 za. Niko izdržan. Niko protiv. Zahvaljujem. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda. To je Ad. 7. Ratifikacija Sporazuma Konvencije o UN-a o suzbijanju dezertifikacije u zemljama pogođenim jakim sušama Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Imamo izvještaj komisije. Komisija predlaže da izvršimo ratifikaciju. Nadležna dakle komisija. Zaključujem rasprave. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da izvršimo Ratifikaciju ovog sporazuma? Ko je za? Mislim da je gospodin Divković, mislim da je. Znači 13 za niko protiv, niko uzdržan. Konstatujem jednoglasno smo donjeli odluku da izvršimo ratifikaciju. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda. Ad. 8. Ratifikacija Razvojnog kreditnog sporazuma Projekat upravljanja krutim otpadom između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Zatvaram raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da izvršimo ratifikaciju ovog sporazuma? – 13 za ukoliko računamo Ibru Spahića. Niko uzdržan, niko protiv. Konstatujem da smo izvršili ratifikaciju ovog sporazuma. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda. To je Ad. 9. Odluka o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa, predlagač delegat Sejfudin Tokić Otvaram raspravu. Pozivam predlagača da ukoliko cijeni da treba da obrazloži da to uradi na početku rasprave. 11 Gospodin Sejfudin Tokić. Izvolite.
Pa ja bih istakao da sam ja samo formalni predlagač ove odluke o da ustvari ova odluka predstavlja koncipirani stav Sindikata grafičkih radnika i udruženja grafičkih poslodavaca. U javnosti je bilo puno razgovora o ovoj problematici. Očito da je kontinuirano u proteklom periodu čitav niz poslova koji se mogao raditi u domaćoj grafičkoj industriji dodjeljivan izvan zemlje i dobro bi bilo da se prekine s tom praksom. Ja ne bih želio ovdje sada otvarati šire debate niti politizirati, obzirom da su sve političke stranke se u principu čak i u javnosti istakle za podršku jednom ovakvom odnosu i ponavljam radi se dakle o kontinuiranim greškama koje su provođenje još od štampanja udžbenika pa da ne nabrajam do sadašnjih glasačkih listića Izborne komisije koja je je li mimo znanja ovog doma napravila jednu takvu odluku. No, bez politiziranja ja bih vas molio da ovu odluku prihvatimo. Naprosto radi se o mom pokušaju da mi kao Dom naroda u svojoj posljednjoj sjednici jel donesemo jednu odluku koja će obavezivati u naredni period instituciju da ipak više misle za grafičke radnike i jednog i drugog entiteta, koji zajednički dakle stoje na stajalištu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Tokiću. Ko se dalje javlja za riječ?
Gospodin Špirić ima riječ.
Dame i gospodo, ja mislim da ima smisla danas da podržimo ovu odluku s ozbirom da se radi o zaštiti jedne bitne rekao bih grane, a to su grafičari u BiH, dakle i u entitetu RS i u Federaciji BiH. Čini mi se da ima smisla da izvršna vlast u BiH na svim nivoima vodi računa kada su pitanju tenderi za grafičke, ustvari kada su u pitanju grafičke usluge. Radi se o poslovima koji nisu male vrijednosti, a grafička industrija u BiH znate u kakvoj je situaciji. Zato je dobro da Dom naroda donese ovu odluku. To je samo dakle samo, dakle ta odluka služi samo kao upozorenje svim organima vlastima na nivou BiH da u buduće dakle vode računa kada se povjeravaju rekao bih takvi poslovi neki ino kompanijama, ukoliko se zna da u BiH postoje kapaciteti i obučeni radnici da te poslove mogu da odrađuju. Dakle ja vas molim da danas podržimo ovu odluku, jer ona u suštini ne može da mijenja ono što je do sada urađeno, ali može da bude od koristi za buduća vremena u BiH. Hvala vam lijepo. 12 Ja vas molim, pošto vidim da nemamo kvoruma, ali evo ako se slažete da zavrđimo rad. Samo malo gospodine Divkoviću, samo malo Ibro Spahiću.
Ne, ne može se uopšte, mora se prekinuti sjednica. Sčaekaćemo ovdje.
Ja vas molim. Hajte da se dogovorimo ovako. Nisam vidio da nema kvoruma kada sam ja govorio. Pravimo pauzu 15 minuta i radi informacije koju treba da služba podjeli delegatima vezano za narednu tačku dnevnog reda interpelacije, a da za 15 minuta uđemo ovdje da se izjasnimo o ovoj odluci. Rasprava o odluci je zaključena. A nije zaključena. Dogovoreno. 15 minuta pauze. / PAUZA 15 MINUTA/ Imamo kvorum. Pozdravljam kolegu Živkovića. Za riječ se javio Ibrahim Spahić, pa onda Dragutin Ilić koliko se sjećam.
Dakle moja je dužnost gospodine predsjedavajući, dame i gospodo da kao predsjednik izdavača knjižara BiH, poslovne zajednice dam potporu ovakvoj izjavi Parlamenta BiH i da izrazim još jednom nezadovoljstvo što to radimo na način da zaboravljamo ono što su njihove stvarne mogućnosti bile u datom momentu. Ja, prepuštamo to nekim budućim odlukama. Jedino što bi želio reći jeste. Imaju pravo, ne samo grafičari, ne samo štampari, nego i poljoprivredni proizvođaći i sva industrija kod nas na jednak tretman i istu konkurenciju kao i drugi
Ja vas molim ovo je o grafičarima
Dakle grafičari su postavili jedan problem temeljni i društveni konkretno na svom primjeru, a to je zaštita domaćeg rada i proizvodnje i pameti. Mislim da ljudi imaju potpuno pravo, dabogda da se sutra dignu svi poljoprivrednici i ostali da ovo traže isto. Samo da to ima smisla i efekta i čestitamo grafičarima što su imali toliko strpljenja i pameti da dočekaju barem to da čuju danas da ih neko podupire. I podržavam ovu inicijativu.
Hvala lijepo. Gospodin Ilić. Izvolite. 13
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, iako nemam tu odluku, imam samo ovo pismo Sindikata grafičkih radnika koje sam dobio kao delegat hoću da kao delegat ovdje reagujem i da im dam punu podršku. Žalosna je činjenica da Parlament mora na ovakav način da štiti elementarna prava naših ljudi da rade i makar od novca koji uplačuju naši grašani iz poreza da taj novac ostane u BiH. Zaista u pravu je gospodin Spahić kada kaže da mi uopšte ne štitimo svoje domaće proizvode, danas mi uvozimo mlijeko, a naše mlijeko daje se svinjama i neke druge proizvode. Ti uvoznički lobiji su toliko moćni izgleda da zbog provizija rade ovo što rade i ja mislim da poslije ovih izbora to više neće biti tako.
Zahvaljujem gospodinu Iliću, premda svinje nemaju mnogo veze sa grafičkom industrijom. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodine Novaković. Izvolite, ali ja vas molim samo kratko.
Kolege delegati, s ozbirom da su ove vaše diskusije bile na liniji podrške, ja samo pretpostavljam da ćete vi, odnosno vaše stranke iz ovoga dobiti sve glasove grafičkih radnika.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Zaključujem raspravu. Ne javlja se niko više. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da podržimo ovu odluku? – 10 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 je uzdržan Gospodin Ilić telefonira, pretpostavljam da je za, znači 11 - .... protiv, 1 uzdržan. Konstatujem da smo odluku usvojili. Prelazimo na desetu tačku dnevnog reda, a to je Ad. 10. Razmatranje informacije o eksproprijaciji zemljišta od strane organa Brčko Distrikta na pijaci Arizona Dobili smo informaciju koju je razmatralo Vijeće ministara. Pretpostavljam da su uspjeli da je pročitaju. 14 Ko se javlja za riječ? Otvaram raspravu. Gospodin Ilija, gospodin Ivo Divković, pa dopresjedavajući gospodin Ilija Šimić.
Poštovane kolege, ja se prije svega zahvaljujem organima Brčko Distrikta koje su dostavile informaciju koju ste vi imali da vidite, koja vam je na stolu. Ja upravo cijeneći naše vrijeme i na neki način korektnost odnosa kada je u pitanju ova informacija imam jedan prijedlog, a to je da ne vodimo puno polemike oko informacije s tim što bi ja predložio dva zaključka ispred Kluba hrvata u ovom domu vezano za navedenu informaciju koji bi na neki način jel bili sastavni dio zaključaka koje ćemo usvojiti. Prvi zaključak je bez da polemišemo o informaciji je da nadležni organi Distrikta Brčko preispitaju do sada donešene odluke o eksproprijaciji zemljišta za pijacu Arizona I drugi da se formira parlamentarna komisija Doma naroda koja će uključivati, koja će se uključiti zajedno s organima Brčko Distrikta i predstavnicima vlasnika zemljišta na rješavanju, daljnjem rješavanju ovog pitanja. Mislim da bi ova dva zaključka na neki način mogla biti podržana i da na taj način se privede na jedan miran korektan zakoniti način ukupna ova situacija koja se gore desila. Želim podsjetiti i ovdje prisutne medije da su tu prisutni i sjede predstavnici vlasnika zemljšta gospoda iz Brčko Distrikta. Ja bi zamolio i njih ovdje ispred govornice da ne otvaramo raspravu i polemiku oko ovoga, a nakon ovoga će biti, oni drže konferenciju za štampu na kojoj će oni moći iznjeti svoje stajalište oko ukupnog ovog problema. Eto toliko, ja ne bih dalje otvarao polemiku, ukoliko ne budem na to pisiljen. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Ja bi molio da mi zaključke u pisanoj formi ako može dostavite. Gospodin, zamjenik predsjedavajućeg gospodin Ilija Šimić. Izvolite.
Uvažene kolege izaslanici, dame i gospodo, razgovaramo o jednom pitanju koje je ovih mjeseci bilo na vrlo jedan rako bih najblaže žalostan način vrlo prisutno u našim medijima. Naravno da sam suglasan i sudjelovao u kreaciji prijedloga Kluba hrvata i zalažem se također da ne otvaramo polemiku ovdje, nego da podržimo zaključke koje je gospodin Divković predložio. 15 Moram reći i zahvaliti kolegama za razumjevanje što je ova točka uopće došla na dnevni red. Naime u Distriktu Brčko potpuno je poznato da su svi dužnosnici i parlamentarne i izvršne vlasti iz reda hrvatskoga naroda imali oprečno mišljenje od ostalih predstavnika i u parlamentarnoj i izvršnoj vlasti. To je samo po sebi već vrlo ozbiljno pitanje i Klub hrvata u Domu naroda ne želi to dizati na nivo zaštite vitalnih nacionalnih interesa, ali želim upozoriti da je takav primjer vrlo nepoželjan u našoj parlamentarnoj praksi. I ja želim s ove govornice poručiti da je Brčko Distrikt dio ustavnog sustava BiH i da to svi nivoi izvršne i parlamentarne vlasti u Distriktu Brčko moraju imati na umu i da se ne može tamo ništa dešavati posve separatno od onoga što je opći interes javnosti, države i što je opći demokratski interes BiH. Ima u svemu ovome jedna vrlo neugodna činjenica. Naime, cijeli ovaj problem je eskalirao u predizborno vrijeme. Ja bih sada rekao da je bilo grube upotrebe i zloupotrebe tih činjenica i prića oko činjenica u predizborne svrhe pojedinih stranaka. Međutim opasnije od toga je da reći ću pojedini činovnici u Distriktu Brčko, uklučujući čak supervizora za Brčko, sve ono što je eventualno u vezi s tim nejasno i problematično pokušavaju pokriti time da sve što se kaže u vezi s tom problematikom da je kao u predizborne svrhe. Ispada da se ni najelementarnije činjenice ne mogu reći, jer zaboga to neko zloupotrebljava u predizborne svrhe. Zato pozivam moje kolege izaslanike da odista poslušamo prijedlog gospodina Divkovića da ne raspravljamo previše ili ako je moguće nikako o tomu da ne bi eventualno došli u napast kako bi narod rekao da stvarno predizborne poruke šaljemo s ove važne govornice, nego je moj prijedlog da se poslije našeg zasjedanja nakon ovih usvojenih zaključaka ljudi iz Distrikta Brčko obrate javnosti i oni kažu što misle o tome, a da naši zaključci budu odprilike onako kako je to gospodin Divković predložio. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Šimiću. RIjeć ima gospodin, drugi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Tokić, pa se javlja gospodin Spahić, pa gospodin Momčilo Novaković.
U svakom slučaju mislim da je ovo jedno vrlo vruće pitanje, važno pitanje iz nadležnosti skupštine, odnosno VLade Distrikta dobro da je došlo na zasjedanje Parlamentarne skupštine BiH, između ostalog zato što je pomalo zaboravljeno da je Parlamentarna skupština BiH nešto što bi u principu zajedno sa Vijećem ministara trebalo da bude ambijent gdje će se sinhronizovati propisi i gdje će se pozicija Distrikta etablirati na način da obezbjeđuje interes i jednog i drugog entiteta iznad svega kompletne države BiH. U prinicpu smatram da ovdje imamo situaciju u kome Vijeće ministara, nažalost nam je samo proslijedilo informaciju od Vlade Distrikta što nije dobro. Jer Vijeće ministara ovdje ima svoje direktne nadležnosti. O ovome se moralo očitovati 16 Ministarstvo za ljudska prava sa svojim mišljenjem i moralo se očitovati Ministarstvo za civilne poslove i komunikacije i u tom kontekstu ja ne vidim nikakvu logiku da i gospodin Zubak i gospodin Svetozar Mihajlović budu kako bi rekao u funkciji protokola da prosljeđuju nama određenu informaciju. Ideja da se formira parlamentarna delegacija uz svo poštovanje, Komisija je pomalo zakašnjela ideja, jer podsjećam vas izbori su 5. i u principu je li vrlo brzo nakon, za 15-ak dana mi ćemo imati novi saziv Parlamentarne skupštine i to bi svakako trebalo biti jedna nova parlamentarna delegacija, pa da mi to možemo dati inicijativu kao ovamo. Ali, ja bi se založio gospodine Divkoviću, ukoliko vi to prihvatite da mi jednim zaključkom obavežemo VIjeće ministara koji ima kontinuitet rad i po Ustavu sve do izbora novog Vijeća ministara, a njegove nadležnosti su ovdje vrlo jasne, vrlo kako bi rekao jake, da Vijeće ministara se involvira u ovaj problem i da mi obavežemo. Mi to možemo. Mi možemo obavezati Vijeće ministara da sagleda sve činjenice u ovom pitanju. Ukoliko utvrdi određene nepravilnosti iz aspekta ljudskih prava i poštivanja nezakonitosti da se zatraži preispitivanje odluke od strane Distrikta. To može takođe VIjeće ministara i da naložimo VIjeću ministara da njihova jedna ekspertska grupa ili interresorska grupa ode tamo i upozna se sa svim ovim događajima. Po meni bi to bilo sasvim logično da uradi eto u periodu odmah poslije izbora kako ne bi upali u ovu predizbornu. Svaki drugi zaključak, plašim se da bi bilo politiziranje, jer sad da mi formiramo neku delegaciju da u naredna tri dana tamo ode, vjerujte ne vjerujem da postoji kako bi rekao, ali možemo dati inicijativu da se Parlament uključi. Ali ja bi se založio za ovaj zaključak da se Dom naroda Parlamentarne skupštine nakon razmatranja ove informacije obavezuje Vijeće ministara da u skladu sa svojim nadležnostima, pogotovo Ministarstvo za ljudska prava, odnosno Ministarstvo za civilne poslove i komunikacije sagledaju dakle svu dokumentaciju. Ukoliko nađu osnova, pozovu na preispitivanje određene odluke, a da interresorska grupa Vijeća ministara podsjeti Distrikt Brčko i pokuša se uključiti u rješavanje ovog problema, jer je to u nadležnosti institucija BiH. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Tokiću. Molio bi da u pisanoj formi definiše ovaj zaključak. Izjašnjavaćemo se naravno. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam u vezi s ovim pitanjem podupro gospodina Divkovića da se stavi na dnevni red ova tačka i to iz samo jednog prostog razloga. Rekao sam da sam u više navrata se uvjerio na terenu u Arizoni u različite verzije ovoga što sam maloprije pročitao kao informaciju koju smo dobili kao službenu informaciju. Postoji 17 mnogo verzija ovih koji su na licu mjesta drugačije nego što piše tekst. To je u prirodi stvari normalno. Ljudi štite svoje interese. Imaju svoje ambicije itd. Ne govorim uopće o političkim izjavama, one me u ovom trenutku ne interesiraju, nego o ljudima koji su involvirani u procese. I zbog toga sam podržao ovaj stav. Drugo što bi želio reći je da je očito da dolazi vrijeme potpunih reformi ekonomskih i novih socijalnih potresa i da ovaj primjer Arizone je od početka bio kao primjer jednog netvorka mreže za povjerenje i pomirenje putem trgovine i komunikacije među ljudima. On se, s obzirom na to da se povređuju temeljna ljudska prava na privatnu svojinu da se poređuju temeljna ljudska prava koja proizilaze iz prava na organizaciju svoga života i naravno na odbranu svoga života da se izbore ljudi za rad pod svaku cijenu ako im društvo i država ne stvara ambijent i ne daje priliku, onda je to najlegitimnije pravo, kao što je pravo da ljudi jedu, spavaju itd. Znači ...sva ljudska prava i slobode baš u Arizoni i mislim da politika ne može da presuđuje tim pravima, jer ona nije dala odgovore ni ekonomske, ni socijalne, ni političke, ni pravne kako da se suoči sa problemima da tržište bude regulirano i odnosi da budu regulirani u BiH. U tom smislu ja sam naravno čovjek koji želi reći da zaista bi bilo najinteligentnije razmotriti sasvim drugačiji pristup ovom problemu od onoga kako smo ga do sada imali. Možemo mi preuzeti obavezu koju ne možemo realizovati kao što je ova parlamentarna komisija to će raditi drugi parlament. To neće donjeti utjehu nikakvu, osim da smo mi eto uradili jedan postupak koji bi bio korektan, da mi imamo mandat još godinu dana ili šest mjeseci. I u tom smislu ovaj prijedlog se zaista može korigovati tako da se da nekome ko će funkcionisati u interegnumu, a to je Vijeće ministara. Taj prijedlog je sasvim u redu koji smo maloprije čuli. Ali, nisu to poslovi u nadležnosti kako je ovdje napisano samo protočnog bojlera Ministarstva civilnih poslova i komunikacija koje je prema nama prepustio informaciju bez ikakvog komentara, kao da se to ne dodiruje tog ministarstva. Niti je to moguće u principu raditi od strane Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, jer onda bi značilo kao da ih se to ne tiče, neko je tamo donjeo odluke, sudove, stavove i njih se ne dodiruje. Takođe je nevjerovatno da nemamo ovdje jedan sasvim drugačiji pristup od strane Vijeća ministara u kojem bi nužno bilo prisustvo Ministarstva za ekonomske odnose i vanjsku trgovinu i u kojem bi takođe bilo nužno područje koje se tiče naravno investiranja u BiH, a upravo je to riječ ovdje, domaći, lokalni kako kažu partnera i partnera stranca. Potpuno su oprečne informacije o tome koje su to vrste investicija i kako će na kraju sve to skupa završiti i ko ustvari ulaže taj kapital i kako ga ulaže. I to svako ko je razložan i dovoljno pažljivo sluša ljude može zaključiti rekao bi da treba u najmanju ruku otvoriti anketnu strukturu, jednu anketnu komisiju da se ta stvar rasčisti. Zato što je to najranjivije. To je kao jedan trbuh recimo, kao jedan čir, ili kao čir na trbuhu, otprilike djeluje sada Arizona i to mora pući, to ne može spregnuti ni Vijeće ministara, ni ova parlamentarna skupština, niti ljudi okupljeni oko raznih interesa. Da to ne bi proizvelo teške posljedice, karcenogene i da ne bi udarilo na investitore koji imaju insteres da ulažu u BiH, da ne bi poljuljalo interese domaćih investitora, a da bi zaštitili prava ljudi da rade i prava ljudi na njihovu imovinu, očito je da treba sasvim drugačiji jedan rez i drugačiji politički pristup ovom problemu. 18 Nije ovaj problem pred izbore gurnut u prvi plan. On je samo ranije gurnut pod tepih i jednostavno se oslobodila odgovornosti izvršna vlast da se ovim pravi pitanjem. Normalno je da ljudi reagiraju kada su u fokusu interesovanja, interesne grupe hoće da se izbore za pozicije, onda i one inteligentno djeluju pa kažu jednoj političkoj partiji de ti mene podrži pa ću ja tebi dati glasove, pa drugoj političkoj partiji, ti ako me podržiš ja ću tebi dati glasove.
Ja bi molio gospodina Spahića da se drži dnevnog reda i da ostavi političke partije na miru
Tako je jeste. Zaključio bi sljedeće. Naravno. Zaključio bi sljedećim prijedlogom. Dakle isključivo iz iskustva i susreta sa ljudima i sa elementarnim ljudskim pravima i slobodama, po mom dubokom uvjerenju, ako je data arbitraža međunarodna za aluminijum, ako je aliminijum pod međunarodnom arbitražom, po mom dubokom uvjerenju, pošto se ovdje sve lomi, svi interesi u BiH, jedino po mom uvjerenju i ja ću to napisati predlažem da Parlament donese zaključak da preporuči Vijeću ministara da zatraži međunarodnu arbitražu jer očito da se odnosi između Distrikta i države BiH ne mogu regulisati na pravi način, kao ni među dva entiteta koji sukobljavaju svoje interese preko ovog prostora. I moje je uvjerenje da treba međunarodna arbitraža da se zaštite interesi svih onih koji su involvirani ovaj proces. To je sve što želim reći. Međunarodna arbitraža. Sramota je da desetine hiljada ljudi ovisi o ovoj našoj debati danas i da se lome koplja na sve moguće načine. Eto i ja ću predložiti. Možete prihvatiti ili odbiti.
Zahvaljujem. Molim u pisanom obliku zaključak. Ja bi molio ako može pomoći sugestija ministrice Azre Hadžiahmetović. Javila se za riječ gospodine Divkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem, uvaženi delegati više u smislu pojašnjenja zašto je Vijeće ministara proslijedilo bez ikakvih sugestija i objašnjenja. Ja ću vas podsjetiti da je u ovom propratnom pismu koje je kolega Mihajlović uputio gradonačelniku Distrikta Brčko, između ostalog pomenuto da je aktom kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara od 27.9. Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija bilo obavezno da po zahtjevu Doma naroda dostavi predmetnu informaciju za današnju sjednicu. Danas je 30.9. Kolega Mihajlović nas je jutros obavjestio da je jutros pred sjednicu Vijeća ministara dobio informaciju koja vam je dostavljena na stolove i Vijeće ministara je tokom zasjedanja imalo jednu kratku pauzu da se upozna sa ovom informacijom. Ja ću 19 vam reći da, bez obzira na rezerve nekih članova Vijeća ministara na neke stavove u ovoj informaciji Vijeće ministara danas nije bilo spremno da razgovara, eventualno utvrđuje činjenično stanje, donosi zaključke, prijedloge itd. U tom smislu je odlučila da predmetnu informaciju dostavi a da o narednim aktivnostima vezano za Distrikt Brčko i konkretan problem dogovori aktivnosti i sa kako sa Domom naroda, tako i sa samim Distriktom Brčko. I ovo, mislim da ćete iako nemam ovlaštenja u ime Vijeća ministara, ali sama sam bila ta koja je izrazila rezerve, ne prema sadržaju informacije, toliko više zbog pozicije uopšte Distrikta Brčko i komunikacije i državnih institucija, naročito Vijeća ministara sa Distriktom Brčko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministrici Hadžiahmetović. Gospodin Ivo Divković. Jel to replika, krivi navod.
Praktično vezano zaključke. Naime ja sam u početku rekao obzirom da ne bi htjeli da od ovoga pravimo bilo kakav politički marketing, nije nam na kraj pameti da ne vodimo, odnosno raspravu svedemo na najmanju moguću mjeru. Pa u tom smislu prijedlog gospodina Tokića da Vijeće ministara se uključi u rješavanje nastalog spora kao drugi zaključak umjesto naše komisije, mi iz Kluba hrvata podržavamo, u kratkim konsultacijama odmah smo se dogovorili oko toga s tim da Vijeće ministara izvjesti Dom naroda o rezultatima te svoje aktivnosti. To bi trebalo dodati tu. Da li će ovaj klub, odnosno da li će ovaj dom naroda u ovom sazivu biti tu da bude izvješten ili naredni to je sad manje važno, jer i naredni Dom naroda će se uključiti dalje u rješavanje tog problema, ukoliko bude neki problem i ukoliko bude potrebe za tim. Znači eto to je, htio sam da kažem da prihvatamo taj drugi zaključak Tokića, ovaj naš prvi da ostane, uz ovo, uz dodatak da se izvjesti Dom naroda od Vijeća ministara o rezultatima te aktivnosti. Eto to je sve.
Zahvaljujem gospodinu Divković. Riječ je tražio gospodin Novaković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolege delegati, ja ću vrlo kratko s obzirom da smo dovedeni u neku poziciju da s jedne strane imamo izvještaj koji je potpisao gradonačelnik, a s druge koji sasvim drugačije stavlja svjetlo na ovo čini mi se od ovih drugih, tako da je pozicija nas dosta nezahvalna i ja mislim da, odnosno stavljam rezervu i na onaj prvi dio zaključka upravo zato što ako se prihvati drugi zaključak gospodina, odnosno prijedlog gospodina Tokića da onda nema svrhu prvi zaključak, jer tek na osnovu te informacije Savjeta ministara, onda ćemo mi da izražavamo sumnju je li to u redu ili nije, treba li ponovo izršiti provjeru ili ne treba. 20 Jer ne vidim funkciju da Savjet ministara sad raspravlja o nama, mi smo već izrazlii ovdje prvim zaključkom sumnju da tamo nešto nije u redu. A gospodin Kisić kaže opet da je tamo sve u redu. Zbog toga ja predlažem da zaključak se svede samo na ovaj zaključak uz dopunu ovu koju je rekao gospodin Divković, dakle da ide ovo, da se izvjesti Dom naroda nakon razmatranja te informacije. Tim prije što imamo, hajde da kažemo uslovno neku tamo međunarodnu arbitražu, imamo supervizora koji bi sigurno da tamo nešto nije u redu reagovao i vjerovatno bi situacija išla u sasvim drugom pravcu. Zbog toga, dakle ja ostajem, što se mene tiče dakle podržaću zaključak koji je predložio gospodin Tokić uz ovu dopunu gospodina Divkovića. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću.
Riječ ima gospodin Špirić.
Dame i gospodo, cijenjeni delegati ja sam i prošli put čini mi se dao konkretan doprinos da relaksiramo situaciju vezano za ovaj problem. Iako smo naš zaključak Doma uputili nadležnim organima na vrijeme, ovih dana sam provjeravao jer su me zvali sa različitih strana zašto Dom naroda ne reaguje. Nažalost, nismo imali odgovora ni sa jedne strane. Mislim da se radi o ozbiljnom problemu koji treba rješavati. Čini mi se da svi zaključci koji rješavaju problem imaju smisla. Dakle svi koji rješavaju problem. Ovo što je gospodin Ibro Spahić predložio da se obezbjedi međunarodna arbitraža, moram da kažem da je dosta interesantno, ali skup. Budemo li mi na svakom slučaju u BiH uvodili međunarodnu arbitražu, onda budžet koji ima Parlametnarna skupština BiH biće potrošen za međunarodnu arbitražu i zato međunarodni eksperti mogu slobodno da trljaju ruke, jer je ovo vrijeme kada nadležni organi koji primaju platu na različitim nivoima u BiH treba da rade svoj posao. U tom smislu, čini mi se da je možda u ovom trenutku najcjelishodniji zaključak koji, jednostavno oči organa vlasti BiH drži na ovom problemu jeste gospodina Tokića koji kaže obavezuje se Vijeće ministara da u skladu sa svojim nadležnostima formira interresorni tim koji će ispitati da li u ovom slučaju postoje kršenje ljudskih prava ili povrede propisa te da u svojim nalazima izvjesti Parlamentarnu skupštinu BiH. Ja mislim da je to dobar zaključak, to je zaključak koji drži Vijeće ministara u problemu, drži i Parlamentarnu skupštinu, jer mora tražiti od Vijeća ministara da podnese izvještaj. Vijeće ministara ima ingerencije kada je u pitanju saradnjom sa Vladom Brčko Distrikta i čini mi se da ćemo imati aktivan pristup način na koji se definisana. Sam gospodin Divković je rekao da ovaj drugi zaključak oni povlače iz razloga jer i sam misli da je bolje da se VIjeće ministara involvira ovaj problem na jedan snažniji način i ja mislim da ovaj zaključak, s tim što ćemo se naravno izjasniti ako se slažete o svim zaključcima, ali 21 mislim da je ovaj zaključak je dobar i da jednostavno ne trebamo mi ove probleme zatrpavati serijom zaključaka. Vijeće ministara je naše vijeće ministara, ono je dužno da radi svoj posao, pogotovo ukoliko mu Dom naroda Parlamentarne skupštine skrene pažnju ili da u zadatak da se bavi ovim problemom. Eto u tom smislu, ja mislim da bi dobro bilo da smognemo volje i snage, ali sa namjerom dakle da se ovi problemi rješavaju, ne da se stave pod tepih i ja molim kolegu Ivu Divkovića da shvati da stvarno želim da dam doprinos da se oči javnosti i pažnje pa i Parlamentarne skupštine i VIjeća ministara drže na ovom problemu. Hvala vam lijepo. Ima li. Izvolite gospodin Živković.
Gospodo predsjedatelji, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ovaj slučaj na tržnici Arizona pokazao je zapravo nešto novo meni ovdje da je vrlo loša, gotovo nikakva komunikacija između organa Brčko Distrikta i Vijeća ministara BiH. Čak imam osjećaj da je ovo prvi put da je ovaj slučaj zapravo otkrio da je ta komunikacija tako loša i da je ovo prvi put da se Vijeće ministara uključuje u jedan problem Brčko Distrikta. Ja podsjećam da ovo nije dobro, jer je Brčko Distrikt integralni dio BiH i da u buduće ova suradnja treba biti bolja. Utoliko mi je drago da je ovaj slučaj to pokrenuo, bolje ikad nego nikad, a također podržavam zaključke koje je predložio gospodin Divković, pozdravljam gospodu iz Brčko Distrikta i drago mi je da će oni moći otvoreno pred javnošći na tiskovnoj konferenciji progovoriti o ovim problemima. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Spahić. Je li krivi navod, replika?
Dakle, gospodo predsjedavajući, ja bi poslije izjave gospođe Azre Hadžiahmetović da će Vijeće ministara se pozabaviti ovim problemom, jer sad nije bilo uvjeta koliko sam razumio prihvatio taj prijedlog da se formira interresorska grupa, ali bi tražio da osim dva ministarstva koja su najavljena bude i treće ministarstvo, ministarstvo gospođe Azre Hadžiahmetović. Zašto što se ovdje radi o direktnim zaštitama interesa investicija domaćih i stranih i Vijeće ministara u cijelini. Međutim, ono što želim da navedem, ovo može dekuražirati ljude da ulažu u BiH i može ih spriječiti da shvate zemlju ozbiljnom, jer ovakvih problema u BiH ima koliko god hoćete. Od Glamoča do Sarajeva. Zato bi ja želio da povlačeći ovaj prijedlog da vam stvorim uvjete da se lakše govori o međunarodnoj arbitraži, želio samo nešto napomenuti. Kako tako BiH više ne može raditi, niti ovaj parlament kako je radio do sada i ja sam ovo detektovao naprosto zbog toga, ovom međunarodnom arbitrađom, jer mi imamo već tamo u ime međunarodne zajednice i supervizora. 22
Ja vas molim gospodine Spahiću, povlačite dakle zaključak
Dakle ja predlažem zaključak i predlažem, samo da upozorim
Hvala vam lijepo. Nemojte. Hajte molim vas budite parlamentarni.
Samo da upozorim. Ovi ljudi će se na kraju obratiti Sudu u Strazburu i imaju pravo da zaštite svoja prava.
Hvala vam lijepo. Nema smisla. Hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Šimić. Slažem se. Molim vas još malo strpljenja da budemo kolegijalni jedni prema drugima, ali molim delegate, u pravu je gospodin
Uvažene kolege, minuta ili dvije maksimalno. Naravno rasprava ide dobro, ali što se tiče zaključaka treba prihvatiti interresornu grupu VIjeća ministara svakako, ali prijedlog Kluba hrvata, prvi zaključak po meni.
Molim malo strpljenja. Izvolite gospodine Šimiću.
Zahvaljujem vam lijepo. Dakle, prijedlog prvog zaključka Kluba hrvata, ja ne bi bio nikako spreman, a ni gospodin Divković u ime Kluba hrvata nije povukao prijedlog prvog zaključka, jer ako taj zaključak ne ostane, onda nismo ništa napravili. U tom slučaju Distrikt Brčko bi nastavio po svome, a Vijeće ministara bi radilo nešto drugo. Prvi zaključak je glasio da svi organi Distrikta Brčko involvirani naravno u ovaj problem još jednom preispitaju sve to s obzirom na eskaliranu situaciju itd., jer gospodin Novaković koji je predložio da se upravo od tog zaključka odustane zapravo je u svojoj diskusiji potvrdio da taj zaključak je neophodan, jer je rekao da gradonačelnik ima jedan stav, a drugi imaju drugi stav. Pa mi o tomu i govorimo. O tomu i treba da se država BiH za jedan dio svoje teritorije i svojih organa gdje ima nadležnosti da bude na demokratski i parlamentaran način uključena. Dakle ja sam siguran da Klub hrvata predlaže ovaj prvi 23 zaključak i drugi i da ti zaključci zaista idu ka rješavanju problema, a ne ničemu drugom. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Nema više diskutanata. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem gospodinu Spahiću što je odustao od svog zaključku. Zahvaljujem gospodinu Divkoviću što je rekao da drugi zaključak može biti nadomješten predlogom gospodina Sejfudina Tokića. Dakle, ostaju svega dva zaključka. To je zaključak u ime Kluba delegata hrvatskog naroda, ja ću ga pročitati. Da nadležni organi Brčko Distrikta preispitaju do sada donesene odluke o eksproprijaciji zemljišta na pijaci Arizona. Ko je za ovaj zaključak? – 4 za Ko je protiv? – 4 Ko je uzdržan? – 3 uzdržana. Konstatujem da ovaj zaključak nije usvojen. Prelazimo na zaključak Sejfudina Tokića. Obavezuje se Vijeće ministara da u skladu sa svojim nadležnostima formira interresorni tim koji će ispitati da li u ovom slučaju postoje kršenja ljudskih prava ili povrede propisa, te da o svojim nalazima izvijesti Parlamentrnu skupštinu BiH. Ko je za ovaj zaključak? – 11 za. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 1 uzdržan i 11 za. Konstatujem da je ovaj zaključak usvojen, prošao. Završili smo sa ovom tačkom dnevnog reda. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda. Ad. 11. Interpelacija gospodina Ibre Spahića Molim gospodina Ibru Spahića da bude dosljedan kad je rekao da će govoriti tri minuta, s obzirom da će ministrica Hadžiahemtović uzeti učešća.
Zahvaljujem se.
Ja molim gospodina Ivu Divkovića da ostane jer nećemo imati kvoruma.
... sa građanima iz Brčkog to je dopušteno Domu naroda postoji lobing. 24
Ja vas molim samo malo strpljenja iobziljnosti da privodimo kraju ovu sjednicu.
Dakle, želio bih iskoristiti ova obećana tri minuta, mada mi se predviđa 20,odnosno 30 minuta da mogu da govorim i želio bih tim povodom reći slijedeće. Prvo, izražavam zadovoljstvo što je nakon polugodišnjeg rada došlo do odgovora Vijeća ministara na interpelaciju o ekonomskoj i socijalnoj politici i mogućnost da se na dnevnom redu Parlamenta BiH nađe taj odgovor. Drugo, želio bih reći da nakon strategije ekonomskog i socijalnog razvoja pod nazivom «Poduzetničko društvo» na kome smo radili u Predstavničkom domu i Domu naroda u periodu '99-2001. i činjenica da smo ovdje pred oba doma usvojili načelno tu starategiju poduzetničko društvo, našli smo se u poziciji da od 2001. .... razgovaramo u BiH uglavnom od dva centralna pitanja. Prvo, o strategiji borbe protiv siromaštva. Drugo, da razgovarmao o ekonomskim i socijalnim reformama u zemlji. To je važno. Konačno su na državnom nivou počele se odvijati rasprave o temeljnim pitanjima siromaštva BiH o temeljnim potanjima socijalne politike u BiH. Ja sam imao priliku da konsultujem u vezi sa ovom interpelacjom i u vezi sa ekonomsko-socijalnom politikom u BiH više od 129 porodičnih, malih, srednjih i velikih preduzeća koje se nalaze u procesu tranzicje, privatizacije ili su privatizirane u cijeloj BiH. Zato bih želio da navedem tri primjera i preko ta primjera da pokažem kakva je dramatična ekonomska i socijalna situacija u BiH. Prvi primjer odnosi se na Brčko, na Luku Brčko. U Luci Brčko radi 63 radnika, koliko se sjećam, spremna je da sa svoja dva velika krana počne rad za milion tona transporta. Luka Brčko, nažalost, ne može da osigura početak radova, jer se radi o sporu da li će to biti međunarodni ili međudržavni sporazum između Hrvatske, Slovenije, BiH i Jugoslavije. U slučaju da je to međunarodni sporazum jasno je da se stvaraju perspektive za deset miliona ljudi koji se oko Save nalaze i mogu stvoriti perspektive za različite vrste poslova, tranporta i stvoriti, normalno, 100% novo zaposlenje u Luci Brčko, ali, itovremeno i obezbijediti da se pored vodenog saobraćaja, cestovnog saobraćaja i željezničog saobraćaja u Luc i Brčko sabere ponajbolje što ima za ... privredu u BiH. Mi bi trebali imati agresivniju politiku u tom pogledu da to bude međunrodni a ne međudržavni sporazum i sasvim je jasno da je pozicija međunrodne zajednice a i BiH na strani međunarodnog sporazuma da se pripada onda svim mogućim drugim riječnim tokovima, stvaraju se mnogo bolje ekonomske perspektive. Drugi primjer je Doboj- Doboj jug-Doboj istok i Doboj. Jedan se nalazi u ZD-o Kantonu, drugi u Tuzlanskom kantonu, treći u RS dio Doboja. Sva tri dijela tog jednog 25 grada su rasuta i ekonomksi potpuno ugrožena, naprosto zbog toga što im je priroda stvari da Doboj putevi Bosanska, Vegafruit, Bosna ekspres i drugi udruće svoje ekonomske i socijalne i kadrovske potencijale i naprave jednu prirodu ekonomsku zonu, gdje bi, normalno, Doboj bio ne samo regija, nego jedan od najdinamičnijih centara koji je od ranijih preko 570 prolaza autobusa sveden na 5-6 procenata od tog prometa. Istovremeno, jedna od najinteresantnijih i najinteligentnijih zajednica pretvorila se, zaprvo, u jednu zajednicu praznog prostora u kojem i Doboj Jug i Doboj Istog i Doboj gube, gubi BiH, građani, radnici i svi oni koji su vezani za taj posao. Treći primjer se odnosi na Biru kod Bihaća. Ljudi su tamo obnovili Fabriku rashladnih uređaja i sada im je vrlo interesantan svako ko dolazi kuca i pritišće ih da se što prije privatizira, posebno gospoda iz Gorenja koja su naletila i traže izlaz pod svaku cijenu i to je u stvari tačno zato što su ljudi osvojili već 20% tržišta rashladnih uređanja i na taj način su zaključili da bi mogli sami rditi. To izgleda slovenački lobi dobro sada koristi. I, poslednja minuta koju koristim da se rpedstavi ovaj program jeste vezan za tri velike firme, ovo su manje. Jedno je Fabrika duhana, drugi Aluminijum, treća Rafinerija Modriča. Sve tri firme su danas u BiH s jedne, druge i treće strane superprofitabilne. Sve tri firme su, zapravo, firme koje su veliko iskušenje BiH jednako kao porodične srednaj i mala preduzeća. Pozivam zato gospođu Azru Hadžiahmetović kao predlagač interpelacije da nam kaže što ona vidi u programu ekonomskih mjera u narednom periodu i što smatra da je propušteno kao prilika za ovaj period, imajući u vidu da je to možda najbolji znak da ljudi konačno mogu prestati se zabavljati velikim obećanjima koja su ponudili u ovom trenutku narodu da će ih zapošljavati po 600, 357, 200 hiljada ljudi, a da pri tome ekspertna analiza Vijeća, našeg vijeća ministara i Vijeća za implementaciju mira govori da će tek 2004. godine doi do 60-tak hiljada ljudi zaposlenih, ne govorim ništa o tome ko će biti otpušten i da sve analize govore da ćemo morati proći put pravne, ekonomske i socijalne reforme, jedan težak put na koji bi treblao ljude upozoriti prije nego što se odluče da povjeruju u velike ...koji su im, jednostano, zatvorili oči pred stvarnošću. Dakle, zahvaljujem se na prilici da ova tri minuta ovako pametno i racionalno iskoristim.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću, probio je za minut i po, ali nije to mnogo kako Ibro zna. Predlažem da gospođica ministrica, ja vas molim da saslušamo ministricu Hadžiahmetović. Jeste, ali kad je značajno Ibro kratko govori kad nije on dugo, nikad potrefiti. Ja vas molim malo strpljenja i ozbiljnosti da damo pašnju ministrici Hadžiahmetović.
Hvala predsjedavajućem koji me pozvao da dam odgovor na interpelaciju što će biti korekcija delegatu Ibri Spahiću, koji me pozvao da odgovorim. Drugo, pozvao me je 26 kao predlagača interpelacije. Meni nije ni palo na pamet iskreno da vam kažem nisam ni znaja za tu poslovničku mogućnost, ali sam bila obavezna da odgovorim na vašu interpelaciju. Obzirom da najvećim dijelom nadležnost iz teme koju ste vi povodom interpelacije postavili, spada u nadležnost Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno koordinacije sa resornim ministarstvima entiteta, moram pomenuti da je odgovor na interpelaciju utvrdilo Vijeće ministara u posovničkom roku i dostavilo Domu naroda, dakle, u roku 60 dana. Od tada je prošlo, nažalost, nekoliko mjeseci, ali sticajem okolnosti ova tačka dnevnog reda do sada nije bila razmatrana. Dakle, ja ću nastojati u najkraćim mogućim crtama da vas upoznam sa odgovorom na interpelaciju, uz napomenu da su neke od ovih stvari, a ja ću kad naiđem na njih dodati šta je u međuvremenu, dakle, nakon nekoliko mjeseci od kako je utvrđen ovaj odgovor ustanovljeno. Prvo, inicijativa Parlamentarne skupštine BiH koju smo dobili u vidu interpelacije o socio-ekonomskom stanju u zemlji je, zaista, hvale vrijedan potez koji može pomoći u sagledavanju naših trenutnih napora u više oblasti. Razumijemo ih kao namjeru da se intenzivira društveni dijalog u budućim razvojnim planovima i da se naprvi presjek onoga šta je urađeno u proteklom periodu. U samoj interpelaicji je vrlokorektno navedeno da je nepotpuna koordinacija između državnih institucija i stoga ovakve inicijative mogu samo doprinijeti da različiti segmenti izvršne i zakonodavne vlasti ostvare bolju komunikaciju i steknu cjelovitije razumijevanje napora koje svaka od institucija sprovodi. Ne sagledavanje cjeline poslova može lako dovesti do ucjene o ne postojanju strateške koncepcije i sinhroniziranih aktivnosti u oblasti ekonomskih i socijalnih reformi. Ipak, precizniji i dublji pregled učinjenog i onoga što je u toku govori da aktuelne aktivnosti inicijative imaju jasan cilj, koncepciju i metodologiju. Međutim, usporena dinamika provođenja pojedinih reformi, kompletan proces donošenja odluka, sprečavjau da naši građani brže osjete pozitivne rezultate i uvide svrsishodnost i cjelovitost reformi. Kratko vođenje i koordinacija politike razvoja. Nakon inicijative parlmentrne skupštine BiH, prošle godine je napravljen i prezentiran Gobalni okvir ekonomske strategije za period do 2004. godine. Kao prvi i strateški materijal u našem budućem ekonomskom i socijalnom razvoju, prošavši dug put pripreme i diskusije pod vođstvom Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, ova strategja je dobila široku podršku u javnosti i u stručnim klubovima, zato su preporuke i zaključci iz ovog dokumenta odmah počeli koristiti u razradi drugih dokumenata i biranju alternativa pri donošenju odluka. Većina odluka koje su donesene u međuvremenu donesene su pravcu onog što je zapisano u ovom dokumentu, a njegova vrijednost postaje tokom vremena sve evidentnija, naročito pri tumačenju naših opredjelenja i prioriteta u komunikaicji sa međunarodnom zajednicom. Nadalje, vezano za pierespi proces, ja želim podsjetiti radi se o strategiji borbe protiv siromaštva koja se zove tako i radi po uobičajenoj metodologiji koju su utvrdile međunrodne finansijske institucije, na nju su obavezne sve zemlje ispod određenog nivoa ekonomske razvijenosti. U suštini radi se o razvojnoj strategiji siromašnih zemalja. Dakle, jedna od konkretnih primjera globalnog okvira je bio početak rada na pijerespi procesu i na osnovu toga u Ministrstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je 27 pripremljena preliminarna strategija koja je, kao što je to rečeno i ono što je pružiookvir Globalni okvir ekonomske strategije dobila kvalitetne ocjene od strane međunarodnih finansijskih koje su za to relevantne. Ova strategija je ključni dokument koji međunrodna zajednica očekuje da pripremi svaka zemlja na nivou razvoja i sa socijalnim problemima kao što su trenutno u BiH i u njemu će biti sadržano sva naša ključna opredjeljenja u pogledu ekonomskog razvoja, smanjenja siromaštva i pospješenja socijalne kohezije. Glavna karakteristika ovog procesa je pribavljanje opširnih konsultacija sa svim segmentima društva, sa ciljem da se postigne opšti društveni konsenzus oko ključnih pitanja, obzirom da je to predulsov uspješne realizaicje. Ministarstvo vanjske trgovine je do sad auložilo velike napore da se ovaj proces i započne i ubrza i zatu svrhu je kao što znate formiran ured za pripremu pijerespija, dakle, koordinacija aktivnosti, uspostavljen mehanizam koordinacije između državnog i entitetskih radnih grupa, završen je prvi krug konsultacija, započet je rad na sektorskim studijama. Ja vas želim obvijestiti da je taj rad pri samom kraju, napravljene tematske konsultacije oizgradnji auto puta Koridor 5C, monetarnom aranžmanu Karensibord, svim mjerama stimulisanja poljoprivredne proizvodnje prošle sedmice održan okrugli sto, zatim, uspostavljen je mehanizam interakcije sa nevladinim sektorom iodržana tri seminara za prirpemu učesnika procesa konsultacija u kojima su bili, između ostalog, i predstavnici Parlamentrne skupštine. Ovaj obiman proces prirpeme konačne strategije će potrajati još jedno mjesec do dva, do tada će se održati brojni forumi za diskusije po pojedinim temama i sa različitim učesnicima, što će biti i prilika da se uzme u obzir i sugestije koje su iznesene u toku podonšenja interpelacije delegata gospodina Spahića. Ja želim samo pomenuti da se aktivnosti na izradi ove razvojne strategije odvijaju po predviđenoj dinamici. Medijskinisu prezentirane da se ne bi zloupotrebljavale u predizborne svrhe. Koordinacioni odor za ekonomski razvoj i evropske integracije. Kao što znate same podijeljene nadležnosti i komplikovani sistem odlučivanja proizašao je iz našeg ustavno-pravnog uređenja o važnim pitanjima koja se veću za vođenje razvojne politike, što se pokazalo i kao značajna prepreka i uzrok mnogih zastoja u provođenjur eformi i odnosima sa međunarodnim institucijama. Nove izvršne vlasti, dakle, postojeće garniture i na nivou Vijeća ministara i obje entitetske vlade suočene su sa ovim problemom na početrku svog mandata i odlučile da naprve mehanizam za efikasnije dogovaranje i provođenje politika. U tom cilju su, na početku izrade nacionalne strategije za smanjenje siromaštva ustavnovile koordinacioni odbor za ekonomski razvoj i evropske integracije koji uključuje i predstavnike i Vijeća ministara i obje entitetske vlade. Ovaj savjetodavni mehanizam kao što i sam naziv kaže koordinacioni odbor, do sada je pokazao odlične rezultate naplanu unutrašnjeg dogovoaranja i dijaloga sa međunarodnom zajednicom i ako nema ovlasti u donošenju izvršnih odluka. Ovaj forum kojim predjsedava predsjedavajući Vijeća ministara, uspio je da integriše rpocese dogovaranja oko važnih ekonomskih pitanja i pomogao je uspješnom okončanju pregovora sa MMF- om oko Stend bay aranžmana, zatim ispunjenja uslova za isplatu kredita za privatizaciju banaka i preduzeća, nadziranju procesa izrade strategije borbe protiv siromaštva, uobličavanja budućih odnosa sa Svjetskom bankom i slično. Cijenimo da je ovaj potez pokazao političku volju izvršnih vlasti sa nivoa BiH i oba entiteta da koordinirano rade na provođenju ekonomskih reformi. 28 Kad je riječ o samom socio-ekonomskom stanju populacije, nedostatak adekvatnih statističkih pokazatelja o socio-ekonomskom stanju u zemlji pokazao se kao ozbiljna prepreka za vođenje odgovarajućih politika. Podaci koji su prikupljani nakon rata bili su vrlo nepouzdani i nisu davali kompletnu sliku o stanju. Uprkos nedostatku iskustva i neizgrađensoti naših statističkih institucija, domaće izvršne vlasti, dakle, i Vijeće ministara i obje entitetske vlade odlučile su da započnu posao na stvaranju pouzdane nacionalne statističke baze o životnom standardu i paralelno izgrdje domaćih kapaciteta. Uz pomoć donatora u toku prošle godine na teritoriji cijele zmlje sa jedinstvenom metodologijom provedena anketa mjerenja životnog stndarda. Ovo isgtraživanje po svomo bimu bilo vrlo opsežno jer je obuhvatilo 14 modula po kojima su skupljani podaci u reprezentativnom uzorku od 5.600 domaćinstava. Korištena metodolo9gija omogućava da se dobijeni rezultati mogu unakrsno upoređivati sa drugim zemljama i međunrodnim stndardima, odnosno ciljevima. U nedostatku dovoljno vremena ja vam neću prezentirati ključne pokazatelje iz ove ankete životnog standarda, koga interesuje može ih dobiti u Ministarstvu vanjske trgovine. Nezaposlenost se, prema anketi za mjerenje životnog standarda, mjerila rpema metodologiji međunarodne organizacije rada, odnosno ... i kao procenat osoba koje aktivno traže posao i koje nisu imale zaposlenje u poslednjih sedam dana. Prema tim nalazima nezapsolenost se procjenjuje na oko 20%. Ja ću vam reći tačnije prema nekim pokazateljima 17,8% i to je i razlogom zašto ćete nekada u prezentiranju ključnih makro- ekonomskih pokazatelja u BiH naići na veoma različite indikatore, konkretno kad je riječ o nezaposlenosti koje se kreću od 17 – 40%. Sve je to rezultat, upravo, ovoga o čemu je maloprije bilo riječi. Ovo oko 20% pominje se i kao razlog što uzima u obzir zaposlenost i u sektoru tzv. sive ekonomije koja se vrlo visokim procentomocjenjuje u BiH. Naše zvanične statističke analize govore o nezaposlenosti oko 40% na osnovu prijavljenih u biroima za zapošljavanje. Imajući u vidu da nemamo segment tržišta rada u BiH uređen i ove pokazatelje treba shvatiti sa rezervom. Kad je riječ o makro-ekonomskomokviru. U makroekonomskom pogledu, ja ću podsjetiti samo uz jednu opasku na uvodno slovo podnosioca interpelacije gospodina Ibre Spahića, kad je riječ o makro ekonomiji, kad je riječ o jednom ... području u smislu ekonomske i socijalne situacije u BiH mirko ekonomski primjeri i pokazatelji koje je kolega Spahić maloprije iznosio nisu pouzdan pokazatelj za uvod u ovaku temu. U mkro ekonomskom pogledu mi nastavljamo generalnu orjentaciju koji je zacrtan sa prošlim stend bay aranžmanu. To znači strogo pridržvanje pravila koje nameće valutni odbor, odnosno mehanizam Karinsiborda u pogledu monetrne i politike deviznog kursa. U pogledu fiskalne politike ključno opredjeljenje, uravnoteženje prikupljanja i trošenja javnih prihoda, bez gomilanja zaostataka i dugovanja. Ekonomski rast u prošloj godini je procijenjen na 5,5% s tim da rast u RS je bilježio značajno usporavanje u odnosu na rast u Federaciji BiH zbog pada u industrijskoj proizvodnji. Inflacija je u RS dodatno smanjenja pa je tako na nacionalnom nivou iznosila 3% u prošloj godini. Vanjski dug je u relativnom omjeru smanjen sa 68,7% džidipija u 2000. na 55,7 u 2001. dok je izvoz u toku 2001. godine porastao za 16,1 zahvaljujući sporazumu o slobodnoj trgovini 29 preferencijalnom tretmanu naših roba pri uvozu na tržište Evropske Unije. Generalno deficit je smanjen sa 20% džidipija u 2000. na 13% u 2001. godini. Rast deviznih rezervi, zhvaljujući procesu konverzije u euro je prevazišao očekivanja i predstavaljaju čvrstu podlogu za konvertibilnu marku. Klapanje novog Stend bay aranžmana je došlo do, do sklapanja je došlio sa zakašnjenjem, uglavnom, zbog problema sa usvajanjem državnogo i netitetskih budžeta, te sa dogovorom o rspodjeli prihoda od akciza između dva entiteta. Ipak, treba istaći da u periodu između dva stend bay aranžmana smo nastvili odgovorno voditi naše makro ekonomske politike, te nije došlo do narušavnja saradnje sa Međunrodnim monetarnim fondom. Ovo kakšnjenje, naravno, neće proći bez posljedica, jer je izgubljeno vrijeme i nepotrebno odgođeno vrijeme dobivanja neophodne budžetske podrške a tim je usporena realizacija nekih važnih budžetskih stavki. Naša buduća marko-ekonomska politika biće realizovana na dva glavna pravca. Prvo, striktnog poštovanja aranžmana Karensibord, i Drugo, odgovornoj fiskalnoj politici U prvom mislim da nema potrebe detaljnije govoriti. Ja ću samo pomenuti da je fiskalna politika na svim nivoima u BiH, da je neophodno da bude usmjerena na smanjivanje konsolidovano budžetskog deficita za cijelu zemlju na 5,1% džidipija, što znači da će se prekinuti praksa gomilanja neizmirenih obaveza, te prestanak prakse pozajmljivanja od domaćih i vanjskih komercijalnih izvora osim koncesionog, odnosno povoljnog pozajmljivanja koje nam pružaju Svjetska banka, Evropska banka za obnovu i razvoj itd. Glavni faktor u smanjivanju ovog deficita se očekuje da će biti povećan i prihodi potpomognuti pojačanom poreskom upravom, implementacijom poreskog identifikacionog broja i uvođenjem automatizovanog sistema asikuda za obracu carinskih prijava. Na nivou Federacije BiH planira se smanjenje budžetksih rashoda kroz značajno smanjenje vojnih izdataka, a u RS kroz, taj će se broj uposlenih u ovom sektoru smanjiti za 1.500 osoba. Na nivou BiH Budžet žće biti izbalansiran, s tim što se očekuje povećanje Budžeta od 40% kako bi se finansiralo uvođenje novih institucija i prođirenja Državne granične službe. Kad je riječ o strukturnim reformama u ekonomiji kratko, u proteklom periodu nastavljen je rad na radnije definisanim strukturnim promjenama, koje trebaju da transformišu naš ekonomski sistem u oblasti javnih finansija. Strukturne promjene u području javnih finansija najvećim dijelom su uspješno realizirane u sledećem. Uvođenjem trezorskog načina poslovanja u svim budžetima, jačanje uloge javnih revizora, sanacija penzionih fondova u oba entiteta, uspostava lokacije akciznih prihoda između entiteta, integracija boračkih fondova u Federaciji BiH, poboljšanje načina budžetskog planiranja itd., što sve skupa ima za posljedicu bolji sistem prikupljanja javnih prihoda i veću transparetnost u njegovom trošenju. Naravno, 30 aktivnosti u ovom pravcu se ne iscrpljuju ni u jednom entitetu sa mjerama koje su, urpavo, pobrojane. Posla još uvijek ima u oblasti javnih finansija. Kad je riječ o poslovnom okruženju, važan segment strutkurnih promjena na kojma je intenzivno rađeno u proteklom perioduf je poboljšanje poslovnog okruženja. To predstavlja jedan od ključnih dijelova naše ekonomske politike kao što je definisano u Globalnom okviru ekonomske strategije, jer se direktno tiče povećanja stranih investicija i jačanja domaćeg poduzetničkog sektora. Ovo predstvlja i set reformi našeg ekonomsko- pravnog sistema,odnosno okvira kakav su prošle sve druge uspješne tranzicijske zemlje. Tome do sada nije bila posvećivana gotovo nikakva pažnja pa je naš ekonomsko-pravni okvir postao gotovo neprohodan zbog gomilanja nekonzistentnih i neusklađenih zakonskih propisa. Da bi pokrenuli sve te stvari sa mrtve tačke, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je prvo uz pomoć Savjetodavne agencije Svjetske banke FIJAS naprvilo dijagnostičku studiju o administrativnim brijerama za investiranje. Na osnovu toga se krenulo u izradu plana aktivnosti za otklanjanje tih barijera, koje je usvojen od strane i Vijeća ministara i obje entitetske vlade i koji se već nalazi u procesu implementacije. Nadalje, borba protiv korupcije jedan je od ključnih faktora za poboljšanje ekonomskog stanja u zemlji, jer korupcija ima krajnje distorzioni efekat na razvoj privatnog sektora i trošenje javnih prihoda. Rješavnaje ovog problema je data naglašenja pažnja i u cilju prvljenja sveobuhvatne koncepcije borbe protiv korupcije prišlo se osmišljavnaju seta mjera iz oblasti zakonodavstva, institucionalnog izgrađivanja i obrazovanja. Pominjem samo da je, takođe usvojen akcioni plan koji je u koordinaciji sa nadležnim institucijama u BiH i predstanicima međunarodne zajednice koji su uključeni u segment anti-korupcionog djelovanja, urađen akcioni plan koji je, također u fazi implementacije. Kad je riječ o privatizaciji, proces privatizacije je u potpunosti pod kontrolom entitetskih vlada, ali je uprkos tome Vijeće ministara na različite načine nastojalo da utječe na bržu dinamiku tog procesa. Snažni napori su bi8li usredsređeni na promovisanju naših investicionih mogućnosti i privlačenje strnaih investitora. Da bi se privatizaicja kompanija od strateškog značaja pospješila i ubrzala, dogovoren je kao što znate i kreditni aranžman sa Svjetskom bankom za tehničku pomoć u prodaji tih preduzeća u oba entiteta. Na osnovu nega moguće je angažovati svjetske posrednike, koji će pod našom strogom kontrolom, dakle, kontrolom entitetskih vlada pripremiti ponude i posredovati upronalaženju ozbiljnih investitora i postizanju veće prodajne cijene kapaciteta. Kad je riječ oliberalizaciji trgovine, kratko da bi se prevazišla svojevrsna izlovanost u koju smo zapali u ratnom i posratnom periodu BiH je krenula uproces približavanja sa globalnim integrisanjem. Važan dio tog približavanja i uspstava liberalizovane trgovine sa glavnim trgovinskim partnerima, na koji način naša privreda dobija priliku da pod istim uslovima plasira svoje proizvode na tržištu drugih zemalja, a time i pomoći povećanja izvoza i veću uposlenost naših kapaciteta. Najefikasniji način na 31 koji država može obezbijediti povoljnije uslove izvoznicima je zaključivanje bilateralnih i/ili multilateralnih ugovora o slobodnoj trgovini i korištenja sistema povlastica. Naši sporazumi su zasnovani na primjeri standarda i smjernica Evropske unije i Svjetske trgovinske organizacije čime imaju puni međunarodni kredibilitet i omogućiće brži pristup BiH Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Da pomenem da je u proteklom periodu sa mnogo napora Vijeće ministara, odnsono sve institucije u BiH Predsjedništvo i Parlamentarna skupština uložila na sklapanju bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom, Jugoslavijom, Makedonijom, Turskom i Slovenijom a u toku su pregovori sa Rumunijom, Bugrskom, Albanijom i Moldavijom. Dakle, sa svim zemljama predviđeno je da do kraja ove godine sa svim zemljama u regiji na osnovu obveza ... Pakta stabilnosti ispoštujemo predviđene dogovore. Da pomenem, također, da treba naglasasiti da smo uspjeli dobiti i povlašteni, odnosno uslove povlaštenog uvoza od strane Evropske Unije, Rusije, Švajcarske, Norveške, Japana, SAD, Slovačke, Novog Zelanda, Kanade i Mađarske i ako su sve ove povlastice izuzetno korisne, naročito kad su unilateralne kao što je slučaj sa BiH sa sigurnosti se može reći da su za BiH privredu najpovoljniji preferencijali odobreni od strane Evropske Unije i od strane Švajcarske kako zbog njihove obuhvatnosti tako što je i zbog toga što je u posljednje četiri godine 44% izvoza iz BiH bilo usmjereno na tržište Evropske Unije a 6% na Švajcrsku. Jednako tako, Evropska Unija jednostrano omogućava izvoz bez carina i kvantitativnih ograničenja za 99% bosanskohercegovačkih roba. Ovome treba dodati i sklapanje drugih vašnih međunarodnih sporazuma kojima se stvara uslov za unapređenje ekonomskih odnosa i to trgovinski sporazumi, sklopili smo ih od prošlog marta sa Indijom, Rumunijom, Pakistanom, Švajcarskom, Ukrajinom i nekim drugim zemljama i sporazume o unapređenju i zaštiti investicija sa Češkom, Jugoslavijom, Kuvajtom, Makedonijom, Njemačkom, Pakistanom, Portugalom, Rumunijom, Slovenijom, Španijom, Ukrajinom itd. ja govorim itd. jer od perioda pisanja ove interpelacije imali smo već sklopljenih nekoliko bilateralnih aranžmmana i trgovinskih sporazuma i sporazuma o zaštiti i unapređenju investicija. Kad je riječ o kreiranju novog zakonodavstva, vrlo važan preduslov za uobličavanje našeg ekonomskog sistema jačanje državnihinstitucija i stvaranja adekvatnog zakonodavno institucionalnog okvira za približavanje evropskim integracijama. Stoga je tome posvećena velika pažnja u radu, posebno Ministrstva vansjke trgovine i pripremljeni su ili su u završnoj fazi sljedeći zakonski propisi iz ekonomske oblasti. To je, kratko i ako znam da se ne zove zakon o električnoj energiji, odnosno zakon o prenosu itd. elektroenergetskog sistema, zatim Zakon o zaštiti potrošača o koncesijama o slobodnim zonama o veterinarstvu, industrijskom vlasništvu, konkurencija o autorskim pravima, vanjskotrgovinkoj komori, izmjene zakona o carinskoj tarifi o zaštiti bilja itd. ukupno od marta prošle godine 19 zakona ekonomskih iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Neki od ovih zakona su definisani kao što znate ui paketom, ekonomskim paketom Rod map, odnsono Mape puta Evropske Unije i njihovim usvajanjem otklonjene su sve prepreke za naredne aktivnosti u približavanju BiH evropskim integracijama. Kad je riječ o reformama u sektoru socijalnih politika, kratko, u posreratnom periodu nisu napravljeni dovoljni pomaci i promjene u oblasti socijalne zaštite, jer su u 32 fokusu bila fizička rekonstrukcija i povratak izbjeglih i raseljenih. Socijalna pomoć i dječija zaštita je pokušavala izvršiti tranziciju od humanitarne pomoći kao uspostavu održivog sistema. I, ako su doneseni zakonski okviri
Ja vas molim samo malo strpljenja da saslušamo ministricu.
I ako su doneseni zakonski okviri stvarna prava se nisu u značajnojmjeri promijenila od predratnog perioda. Kratko. Ozbiljni napor ka uspostavljanju socijalne održivosti počele su 2000. godine i do sada su naprvljeni sljedeći pomaci u reformi penzionog sistema čime su isplate penzija postale redovne i eliminisano gomilanje dugova. U napređenju sistema finansiraja zdravstvene zaštite i u oblasti rada dovele su do veće fleksibilnosti u uređivanju radnih odnosa i smanjivanju poslodavaca. Također u jačanju institucionog okvira za vođenje politike socijalne zaštite kroz formiranje entitetskihinterresornih radnih grupa. Jedan od najkrupnijih problema je nedovoljno finansiranje, jer se u 2000. godini u Federaciji BiH za socijalnu i dječiju zaštitu izdvajalo samo 0,7% u RS 1,1% džidipija. Primjera radi, izdvajanja za socijalnu i dječiju zaštitu u 2000. u Makedoniji su bila 1,6 u Hrvatskoj 1,9 u Bugarskoj 1,4 u Latviji 2,4 Estoniji 2,1 itd. Kratko, izgradnja i obnova infrastrukture, prioritetni, posleratni program rekonstrukcije infrastrukture uglavnom je okončan i nalazi se pred završetkom u mnogim sektorima, što znači da je bazna infrastruktura, putevi, elektro sistem, bodosnabdijevanje, aerodromi, grijanje itd. u stanju da približno ponudi nivo usluga na predratnom nivou. U nekim oblastima kao što je stanovanje još nije dostignut taj nivo. Međutim, ovaj ostvareni nivo je minimum za uspostavu osnovnih uslova za život stanovništva i trenutni nivo aktivnosti i ako ne zadovoljava potrebe za ubrzanim rastom i razvojom u srednjoročnom periodu predstavlja podlogu za konstantne napore, nastavak napora da se nastavi i unarpeđuje izgradnjanovih infrastrukturnih objekata. Kratko da napomenem samo da je uz pomoć međunarodnih finansijskih institucija u proteklih godinu i po dana uspjeli smo započeti i okončati pregovore i sledeće velike investicione zahvate. Modrnizacija željezničkog sistema BiH ukupno je vrijednost od 120 miliona KM aranžman koji je sklopljen sa Evropskom investicionom bankom i Evropskom bankom za obnovu i razvoj. Nadalje, izgradnaj i uvođenje novog načina upravljanja elektorenergetskim sistemom u okupnoj vrijednosti 320 miliona KM Svjetska banka, Evropska investiciona banka i Evkropska banka za obnovu i razvoj Projekt ... 3. Nadalje, izgradnja i modernizacija putne mreže, ukupna vrijednost 180 miliona maraka, također, sa Svjetskom bankom i Evropskom investicionom bankom i izgradnja auto puta na prilazu u Sarajevo i civiflna avijacija u oblasti vazdušnog saobraćaja, Projekat OPAS, OPAS program za osposobljavanje civilnih avijacijskih struktura za preuzimanje poslova od SFOR-a nakon tranzicijskog perioda. Ovaj posao se uglavnom uspješno obavlja. Ovima su vlasti u BiH samo ove tri oblasti pokrenule investicije u vrijednosti od preko 600 miliona maraka koje će se realizirati u nredne 3-4 godine. One 33 su, uglavnom finansirane kroz koncesione kredite a s obizirom na karakter radova očekuje se da će većina biti realizovana kroz korištenje domaćih kapaciteta. Kad je riječ o koordinaciji pomoći da bi se unarpijedio način korištenja i poboljšala lokacija raspoloživih resursa kreirali smo projekat kroz koji će se po prvi put u bliskoj međuresorskoj saradnji i saradnji između različitih vlada ustanoviti proces biranja prioriteta i definisanja naših prioriteta. Ovaj obiman projekat će trajati tri godine i osposobit će naše institucije da mogu kvalitetno i planski reagovatina planu saradnju sa međunarodnim donatorima i poboljšati unutrašnju koordiniranost. Zbog njegove važnosti ovaj projekat je dobio punu podršku razvojnom programu UN i više bilateralnih donatora. Da pomenem samo da je ejt kordinešen, odnosno koordinacija pomoći uspostavljen punt odnosno mehanizam u vladi RS na nivou Vijeća ministara u Ministarstvu vanjske trgovine, očekuje se i skoro uspostavljanje pri Vladi Federacije BiH. Na kraju, naš trenutni nivo socio ekonomskog razvoja ne daje razloga za zadovoljstvo. Bosna i Hercegovina je prošla kroz jednu deceniju koju su obilježila strahovite i patnje i stradanja stanovništva, fizičke destrukcije i kolaps privredne aktivnosti a sve to u ambijentu odsustva vladavine zakona i stalne političke nestabilnosti i neizvjesnosti, to nas je i dovelo na nivo najnerazvijenijih i najsiromašnijih zemalja Evrope sa tek početim procesom tranzicije. Aktuelna poltiička garnitura, odmah je po preuzimanju instrumenata izvršen i zakonodvne vlasti počela da deblokira i ubrzava procese koji su duži period vremena bili zakočeni nedostatkom političke volje. Na tom polju su angažovali maksimum narpoloživih snaga i u značajnoj mjeri uspjele da pokrenu proces ekonomskih reformi. Duga je lista postignuća koja je ostvrilo Vijeće ministara u proteklom periodu, ali ovaj pregled je, uglavnom skoncentrisao na aktivnosti Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa obzirom da se interpelacija fokusirala na pitanja iz oblasti vjerovanja ovog ministarstva. Pri analizi svakako treba voditi računa i o ograničenom instrumentariju za vođenje ekonomskih politika i ograničenim nadležnostima na držvnom nivou. To svakako predstavlja prepreku za djelovanje, odnosno djelotvornije rješavanje naših aktuelnih teškoća i veću efikasnost i u tom smislu saradnja između izvršnih i zakonodvnih segmenata vlasti jedan je od ključnih preduskova za provođenje reformi. Na mnogim primjerima smo se osvjedočiti da, kada te saradnje i razumijevanja nije bilo u punoj mjeri da su važni projekti bili usporeni, što je imalo direktne posljedice na ekonomski rast i standard siromaštva. Urgentnost aktuelnog socio- ekonomskog stanja zahtijeva od nas sviju da unaprijedimo proces ugovaranja i donošenja odluka. Ja ću sebi dozvoliti na kraju u ime Ministrstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa koje sam vodila u posljednje godinu i po dana da se Domu naroda, odnosno Kolegiju Doma naroda i svim delegatima Doma naroda zahvalim na saradnji koja je, zaista, bila uspješna u posljednju godinu i po dana. Vi ste uspješno usvojili i set, čitav set ovih zakona koji su bili pretpostavka za naredne aktivnosti vezano za priključenje BiH Evropskoj Uniji, vrlo važne zakone koji su bili pretpostavka za početak reformi u pojedinim segmentima kako energetskom sektoru u oblasti veterinarstva, mnoštvo drugih 34 oblasti koje smo pokrenuli, naročito u posljednjih godinu i po dana. Hvala vam svima. Hvala predsjedavajućem, stojim na raspolaganju za pitanja.
Zahvaljujem ministrici Hadžiahmetović. Dame i gospodo, čuli ste izlaganje uvažene ministrice. Ima li još neko da se vezano za ovu interpelaciju jvlja za riječ? Nema niko. Zaključujemo raspravu vezano za interpelaciju gospodina Ibrahima Spahića. Prelazimo na posljednju tačku dnevnog reda. Ad.12. Usvajanje izvještaja o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku Dobili ste pisani izvještaj. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Predlažem da usvojimo ovaj izvještaj. Ko je za? – 11 11 za niko uzdržan niko protiv. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj. Dame i gospodo, želim da vam se zahvalim hvala vam na strpljenju, hvala vam na doprinosu koji ste dali u radu današnje sjednice. Pozivam vas na jedan prigodan koktel da se osvježimo i da se naravno pozdravimo, sala do nas i sve novinare, dakle, pozivam i goste koji prisustvuju današnjem zasjedanju.