Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara BiH i međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 4. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici je nazočno 15 izaslanika: 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za današnju sjednicu, a sukladno članku 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 4. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 14.(?) sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH upućen je i predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH i u njemu su navedene odredbe Poslovnika kojima je regulirana procedura postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku, to su članci 155. do 157. Poslovnika. U skladu s člankom 156. stavak 1. Poslovnika najave za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći izaslanici: izaslanik Halid Genjac za ministra financija i trezora BiH, gospodina Vjekoslava Bevandu; izaslanik Mario Karamatić za ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodina Mirka Šarovića; izaslanik Martin Raguž za ministra komunikacija i prometa BiH, gospodina Slavka Matanovića; izaslanik Dragutin Rodić za ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Mirka Šarovića. U skladu s člankom 156. stavak 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onome članu Vijeća ministara na kojega se pitanje odnosi. Želim podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom RTV servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskog prijenosa ovoga dijela sjednice, u skladu s člankom 155. stavak 1. Poslovnika. Sada možemo započeti s postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem izaslaniku Halidu Genjcu. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti. Ja sam postavio pitanje, kao što je rečeno, ministru finansija gospodinu Bevandi – Koje je sve zgrade i prostori i po kojim cijenama Vijeće ministara u mandatu '10.-'14. kupilo za smještaj institucija Bosne i Hercegovine? Koji su razlozi da u kupljene objekte odbijaju useljenje Agencija za razvoj visokog obrazovanja, Institucija ombudsmena, Institut za nestale, Agencija za nadzor nad tržištem, Agencija za prevenciju korupcije i borbu protiv korupcije? Da li je zgrada 2 koju je Vijeće ministara kupilo za 9 miliona, za potrebe smještaja institucija BiH, u trenutku kupovine bila pod hipotekom? Da li je zbog tog razloga Pravobranilaštvo BiH osporilo ugovor o kupovini te zgrade, te su tako dalje i dalje u podstanarskom objektu ostale sljedeće institucije: Agencija za državnu službu, Agencija za javne nabavke i još 10 drugih, itd.? Da li je prije kupovine navedenih objekata izvršena analiza raspoloživosti objekata koji su već u vlasništvu Bosne i Hercegovine i koji su se mogli koristiti za navedene namjene? Obrazloženje: Vijeće ministara u prethodnom sazivu je donijelo odluku o sistemskom rješavanju institucija kako bi se smanjili troškovi zakupa za smještaj koji su samo tokom '13. godine iznosili 9 miliona KM. Vijeće ministara je pomenutom odlukom za kupovinu potrebnih objekata namijenilo 20 miliona KM. Najveći dio tih sredstava je potrošen, objekti su kupljeni, prema informacijama iz javnosti dostupnih, ali institucije koje su u podstanarskim objektima, prema informacijama koje su meni dostupne, još uvijek nisu se preselile u kupljene objekte. Dakle, platili smo objekte iz budžeta, a i dalje iz budžeta plaćamo visoku cijenu zakupljenih objekata. Hvala.
Hvala. Riječ dajem dopredsjedatelju Vijeća ministara i ministru financija i trezora, dakle gospodinu Bevandi, da odgovori. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege ministri, gosti, dame i gospodo, sve vas pozdravljam i želim uspješan današnji rad. Mi smo dana 28.04. primili izaslaničko pitanje uvaženog zastupnika gospodina Halida Genjca i trebalo se pripremiti za davanje odgovora na sjednici koja je trebala biti održana 29. travnja 2014. godine. Mi smo odmah po primitku dopisa, kojeg smo zaprimili preko Generalnog tajništva, Generalnom tajništvu uputili dopis sljedeće sadržine – Člankom 3. stavak 1. Odluke o odobravanju projekta kupovine i nabavka objekata za smještaj institucija Bosne i Hercegovine koji će se uvrstiti u program višegodišnjih kapitalnih ulaganja za razdoblje 2012.-'14., objavljene u „Službenom glasniku BiH“, broj 95/13 propisan je način realiziranja iste i za realizaciju su zaduženi Služba za zajedničke poslove i Povjerenstvo za provođenje postupka kupovine objekata imenovano od Vijeća ministara. U članku 3. stavku 2. točka c) navedeno je da Služba za zajedničke poslove institucija je mjerodavna za zaključenje pojedinačnih ugovora o kupovini objekata za smještaj institucija, dok je u stavku 3. točka c) propisano da je Povjerenstvo mjerodavno za predlaganje Vijeću ministara posebnih odluka za zaključenje svakog pojedinačnog ugovora. Također pojedinačnim odlukama o kupovini objekata u Mostaru, Istočnom Sarajevu, Sarajevu, Banja Luci i Tuzli, objavljena u „Službenom glasniku“, broj 78/14 i člankom 3. ovlašćen je rukovoditelj Službe za zajedničke poslove institucija BiH za zaključenje ugovora o kupovini objekata i uknjižbu istih. Odluke o rasporedu uredskog prostora za objekte u Tuzli, Istočnom Sarajevu i Banja Luci Vijeće ministara donijelo je na prijedlog Službe za zajedničke poslove institucija BiH. Za drugi dio pitanja koji se odnosi na kupovinu zgrade Hidrogradnja, a koji se referira na stavove Pravobraniteljstva BiH, želimo vas informirati da podatke navedeno Ministarstva 3 financija i trezora nije zaprimilo, a uzme li se u obzir propisana procedura, u gore pomenutim odlukama, jasno je da jedino Služba za zajedničke poslove raspolaže odgovorima na postavljeno pitanje. Da budem konkretan, pošto sam se zainteresirao slijedom vašeg pisma, objekat Hidrogradnje nije kupljen, nije plaćen i Pravobraniteljstvo je donijelo svoj stav i sasvim normalno procedura kupnje je obustavljena i ni jedna marka za to nije isplaćena. Slijedom navedenog u ovom aktu mi smo sugerirali Generalnom tajništvu u Vijeću ministara da pripremi cjelokupnu informaciju radi davanja odgovora na predmetna pitanja cijenjenog izaslanika Halida Genjca, da se zatraži od Službe za zajedničke poslove institucija BiH, a ... svega navedenog u točkama 1., 2. i 3. mjerodavna za problematiku smještaja institucija. Slijedom ovoga mi smo ovo pitanje delegirali na Vijeću ministara i Vijeće ministara je donijelo svoj stav da se pripremi cjelokupna informacija po svim kupljenim objektima i problematika smještaja da bude objedinjena u čitavom ovom aktu. I posebno što želim, evo da iskoristim, znači provjerom smo utvrdili da objekat Hidrogradnje nije kupljen, nije plaćen, obustavljeno je budući da je procedura za kupnju i zaključenje ugovora bila istovjetna za sve objekte. Evo, to je odgovor.
Hvala gospodinu Bevandi, hvala puno na odgovoru. A je li zadovoljan iscrpnim odgovorom, reći će nam uvaženi izaslanik Halid Genjac.
Pa, gospodin Bevanda i ja smo se složili, dakle u najavi da će biti pismeni odgovor. Ja također pozivam se na član 155. stav 5. Poslovnika i tražim pismeni odgovor, ali to je već i najavljeno. Hvala.
Hvala. Sad riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, gospodine predsjedatelju Vijeća ministara, gospodo ministri. Moje pitanje se odnosi na rad Vanjskotrgovinske komore BiH i upućujem ga gospodinu predsjedatelju Vijeća ministara i ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Evo prije nekoliko dana je predsjedatelj imao i sastanak sa predstavnicima Vanjskotrgovinske komore pa očekujem, pošto ovo smatram bitnim pitanjem, da je se razgovaralo i o ovoj temi. Naime, izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH članom 26. propisano je da je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH nadležno za provođenje zakona i nadzor nad radom Komore. Članom 24. stav 4. propisano je da je Vanjskotrgovinska komora BiH dužna dostaviti Vijeću ministara BiH Izvještaj o izvršenju proračuna do 31. ožujka za prethodnu godinu radi upoznavanja sa istim. Izmjene i dopune 4 Zakona usvojene su još 12.09.2013. godine i koliko mi je poznato Komora niti jednom do sada ni za jednu prethodnu godinu nije dostavila Vijeću ministara Izvještaj o izvršenju proračuna za prethodnu godinu radi upoznavanja, sukladno zakonskim propisima. Nadalje, javnosti je poznato kako Vanjskotrgovinskoj komori BiH pljušte međusobne tužbe i žalbe zbog raznoraznih stvari, posebno po pitanju poslova dodijeljenih javnim, ... dodjele javnih ovlaštenja, odnosno dodjele i raspodjele detašmana zbog čega je cijeli proces iste doveden u pitanje. Sukladno sa gore navedenim člankom 26. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa kao organ uprave nadležno je za sprovođenje zakona i nadzor nad radom Komore. Imajući u vidu da je Vanjskotrgovinska komora BiH institucija sa javnim ovlaštenjima sukladno Zakonu o upravi BiH i da je njezin rad reguliran Zakonom o Vanjskotrgovinskoj komori BiH, te Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskotrgovinskoj komori BiH, postavljam sljedeće pitanje – Zbog čega Vijeće ministara BiH i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH nije do sada reagiralo zbog nepoštivanja i neprovođenja obveza propisanih zakonom? I molim da mi se dostave podaci koliko je Vanjskotrgovinska komora BiH naplatila po poslovima prenesenih javnih ovlaštenja, odnosno koliko je od istih uplaćeno na jedinstveni račun BiH. Hvala.
Hvala. Gospodin ministar, dakle gospodin Šarović. Evo, pokušajmo se uklopiti u Poslovnik, pitanje je čini mi se prilično složeno ali ja se nadam da će ministar to uklopiti u vrijeme koje je predviđeno našim Poslovnikom.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani delegati, poštovani ministri. U okviru ove dvije minute koje stoje na raspolaganju, možda je ovo prilika da ukažem samo na osnovne odredbe Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori kojim je definisano da je Spoljnotrgovinska komora BiH neprofitna, nevladina, samostalna i nepolitička organizacija i Asocijacija privrednika sa područja Bosne i Hercegovine i da, kada je u pitanju nadzor, ovo Ministarstvo u skladu sa Zakonom o upravi ima ovlaštenja da vrši nadzor samo u okviru prenesenih javnih ovlaštenja na Spoljnotrgovinsku komoru. A što se tiče Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa na Spoljnotrgovinsku komoru BiH prenesena su tri javna ovlaštenja. O jednom ste govorili i vi, odnosi se na izdavanje saglasnosti za detašmane za rad u Saveznoj Republici Njemačkoj, ali postoje, odnosno na Spoljnotrgovinsku komoru prenesena su još dva javna ovlaštenja, izdavanje obrazaca u okviru generalnog sistema povlastica i izdavanje obrazaca za nepreferencijalno porijeklo robe. U okviru svojih ovlaštenja Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa je 2014. godine izvršilo, putem posebno formirane komisije, nadzor nad radom Spoljnotrgovinske komore u okviru izdavanja saglasnosti za detašmane za rad u Saveznoj Republici Njemačkoj i to rješenjem ministra od 10. aprila 2014. godine. Ta vrsta nadzora se priprema i za 2015. godinu. Početkom 2015. godine obavljen je, u skladu sa Zakonom o upravi, putem posebne komisije, 5 nadzor u Komori – pitanja koja se odnose na izdavanje obrazaca za nepreferencijalno porijeklo robe i izdavanje obrazaca u okviru generalnog sistema povlastica. To su ova druga dva prenesena ovlaštenja. Za ovaj dio koliko je Spoljnotrgovinska komora za izdavanje javnih ovlaštenja naplatila sredstava tokom, ja sam razumio 2014. godine pretpostavljam, možemo odgovor dostaviti pismenim putem, sa tim podacima ne raspolaže Ministarstvo spoljne trgovine, ali možemo ga naravno putem Spoljnotrgovinske komore BiH obezbijediti, ukoliko je delegat zadovoljan sa ovim odgovorom.
Hvala Vam gospodine ministre. Gospodine Karamatiću, imate li komentara, jeste li zadovoljni odgovorom koji ste upravo čuli od gospodina ministra?
Evo, zahvaljujem gospodinu ministru na odgovoru. Zadovoljan sam odgovorom, međutim sukladno članku 155. stavak 5., pošto tako nalaže Poslovnik, molim da mi se u pisanom obliku dostave podaci za 2013. i 2014. godinu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Sad riječ dajem izaslaniku Martinu Ragužu. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pozdravljam sve nazočne zastupnice i zastupnike, uvažene članove Vijeća ministara na čelu sa predsjedateljem Vijeća ministara i sve nazočne u ovoj dvorani. Ja sam dobio neposredno prije početka ove sjednice pisani odgovor i pozdravljam ovakvu, rekao bih, brzu reakciju, odgovor koji je dao i nadležni ministar i Ministarstvo koje je utvrdilo odgovor na 7. sjednici, održanoj 14.05., i nadam se da će ovaj način komunikacije zastupnika i ministara, odnosno Vijeća ministara putem javnosti ustvari postati jedan od najvažnijih oblika informiranja građana o najvažnijim stvarima u zemlji. Djelomično sam zadovoljan s odgovorom. Reći ću zašto. Znači, moje pitanje se odnosilo na tijek izgradnje najvažnijeg infrastrukturnog projekta u Bosni i Hercegovini, to je Koridor 5c, s posebnim osvrtom na povezivanje sjeverne točke, to je izgradnja mosta na rijeci Savi kod Svilaja, te nastavak izgradnje na južnoj trasi prema Mostaru i Počitelju. Znači, mi smo svjedoci da je kroz novi evropski pristup EU ustvari odlučila da podrži strateški ovu regiju, pogotovo Bosni i Hercegovinu i ovaj projekat je ustvari ključ za pokretanje i ovih gospodarskih i drugih procesa od izuzetnog značaja za Bosnu i Hercegovinu. U ovom odgovoru stoji, dakle, da ovaj most na Savi kod Svilaja već 4,5 godine ne znamo još ni ko će raditi, od kad je potpisan ugovor sa Republikom Hrvatskom. To se ne odnosi na odgovornost ovog Vijeća ministara, odmah da razdvojimo, ali ono što se traži ovdje jeste neka procjena rokova kad može doći do novog tendera. Nažalost, znači, ovdje nemamo ni implikacija ni konsekvenci zašto su neki ugovori raskinuti, zašto su neki tenderi poništeni, odnosno nisu dobili odobrenje, te kako će se provesti ovaj sljedeći tender, kad on može biti završen i kad bi trebalo početi izgradnja tog mosta? To je 6 ono što očekujem da ćemo u dodatku na ovaj odgovor, eto pismeno dobiti u neko dogledno vrijeme. Druga stvar, izgradnja autoceste Počitelj-Međugorje, ovdje je jasno navedeno da su odobrena sredstva u iznosu od 100 miliona eura, kolika je dužina mosta, dogovoreno je konačno kuda će prolaziti taj most i ovdje jedino nema roka kad počinje ta izgradnja. Očekujem, dakle, da se precizno kaže kad će krenuti ta izgradnja, kao i izgradnja autoceste na dionici Počitelj-Mostar sjever. Tu također u odgovoru stoji – postoji neslaganje s trasom autoceste u dužini od 16 km. Ono što ja očekujem kao zastupnik, što javnost očekuje, jeste da li to neslaganje može uticati na bilo koju dinamiku i sadržaj aktivnosti na izgradnji ove jedne od najvažnijih dionica i kada će se ta neslaganja otkloniti i ko je zadužen da ih otkloni. Mislim da je to vrlo važno reći zato što postoji nekoliko godina iskustva iza nas koje su usporile rad na tim najvažnijim dionicama i ne postoji više ni jedno opravdanje da grad Mostar i čitava ta regija ne bude spojena na najjvažnije koridore koji su tu na granicama i na jugu i na sjeveru. I isto tako želim jasno reći da u ovom odgovoru očekujem da se definira potencijalna dinamika, ne mora ona biti precizna, nastavka izgradnje od Tarčina prema jugu, jer je to informacija koja onda zaokružuje odgovor kako ide i koja je dinamika izgradnje Koridora 5c od sjevera prema jugu. Ali u svakom slučaju ja sam značajno i ohrabren sam ovim pristupom Ministarstva i najavom ove dinamike, ali očekujem, dakle, da se ove informacije kompletiraju, a da se u konačnici ima odgovor i šta je sa sredstvima koja su bila namijenjena od strane Vijeća ministara za izradu projektne dokumentacije vezano za idejno rješenje Jadransko-Jonske ceste i čvorišta u južnom dijelu ove zemlje. I nadam se, dakle, da ćemo kroz ovu komunikaciju davati prave odgovore, a mi vas podržati da budete adekvatan partner i međunarodnim finansijskim institucijama i svim onima koji su uključeni, i entitetima, da se ovaj najvažniji infrastrukturni projekat završi. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ja cijenim da je ovo bilo i pitanje i komentiranje odgovora. Time mislim da smo apsolvirali, dakle, po ovom pitanju, ne tražite dodatno informacije sada, obzirom da ste dobili pisani odgovor.
nije uključen mikrofon
Dobro, hvala. Ako ministar želi još nešto nadodati svakako, ali ako je to nešto još izvan odgovora, ali ako je sadržano u odgovoru mislim da nema potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, hvala. 7 Idemo, dakle, na sljedeće pitanje, to je pitanje izaslanika Dragutina Rodića za ministra Šarovića. Gospodine Rodiću, izvolite.
Poštovani predsjedavajući Doma naroda, koleginice i kolege delegati Doma naroda, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara i članovi Savjeta ministara, pozdravljam vas i pozdravljam takođe sve prisutne. Moje pitanje će biti upućeno ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Naime, poznata je činjenica da u ovom trenutku Bosna i Hercegovina nije ispunila uslove za izvoz mlijeka u zemlje EU. Obzirom da je Bosna i Hercegovina do ulaska Republike Hrvatske u EU izvozila 40 miliona litara mlijeka dovoljno govori o mogućnostima Bosne i Hercegovine u ovoj oblasti, te razvijanje industrije i primarne poljoprivredne proizvodnje. Dodatni problem za domaće proizvođače je da je 01. aprila 2015. godine EU ukinula proizvodne kvote što znači da će mljekari u EU nakon 30 godina moći da prizvode mlijeko u neograničenim količinama. Podatak da je Republika Hrvatska 2003. godine imala registrovanih 60.000 mljekara a danas radi 9.000, govori samo po sebi koliko je teška ova tržišna utakmica i koliko napora Bosna i Hercegovina treba da uloži da bi se našlo na tržištu EU koja ima 500 miliona stanovnika. Tražim odgovor na sljedeća pitanja – Kada je realno očekivati da ispunimo uslove i koje uslove za izvoz mlijeka u EU i koja je uloga Parlamentarne skupštine u tom procesu? Da li treba mijenjati zakonodavni okvir ili je dovoljna samo izmjena podzakonskih propisa od strane Savjeta ministara? Da li ispunjavanjem tih uslova dobijamo izvoznički i evropski broj i postajemo ravnopravni na tržištu EU? I treće, dokle su stigli razgovori sa Kancelarijom za hranu i veterinarstvo FVO i da li su usaglašeni osnovni principi djelovanja ispunjavanja uslova?
Hvala. Gospodine ministre izvolite.
Ključni, rekao bih, pravilnici ili ključne aktivnosti na ispunjavanju uslova za izvoz mlijeka u EU vođeni su unutar zemlje 2012. i 2013. godine kada su nakon, rekao bih, nekoliko godina pauze ili neusvajanja evropskih standarda koji bi nam omogućili izvoz uopšte hrane u EU, učinjeni pomaci sa usvajanjem tzv. higijenskog paketa i nekih drugih mjera uključujući i ovaj uvaženi Dom i Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Na osnovu urađenog u tom periodu, sredinom 2013. godine pozvana je FVO misija iz Dablina, odnosno Kancelarija za hranu i veterinarstvo sa sjedištem u Dablinu, da izvrši pregled stanja i napretka Bosne i Hercegovine u mljekarskom sektoru. I oni su u januaru 2014. godine posjetili Bosnu i Hercegovinu i na osnovu pregleda stanja sačinili izvještaj gdje su uočili praktično šest ključnih prepreka, odnosno stvari koje treba Bosna i Hercegovina da uradi kako bi u potpunosti ispunila uslove za izvoz mlijeka. Od tih šest tzv. preporuka Bosna i Hercegovina je do skoro usaglasila ili rekao bih po uputama FVO misije izmijenila u okviru ovog sektora i ostale su dvije prepreke, odnosno dvije preporuke koje su 10. aprila ove godine, kroz Akcioni plan Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno Kancelarije za veterinarstvo, predočene ponovo FVO misiji, odnosno Bosna i Hercegovina je kroz taj svoj plan našla odgovarajuća rješenja kako bi ispunili uslove za izvoz mlijeka. I kroz pismo u aprilu mjesecu FVO misiji u Dablinu mi smo na 8 neki način taj proces odblokirali, a odgovor od Kancelarije za hranu i veterinarstvo je uslijedio ubrzo, praktično početkom maja u kojem je prihvaćen naš Akcioni plan. Znači, Bosna i Hercegovina je spremna da ispuni i preostala dva uslova, i tačno je za ta dva uslova neophodno je da se i mijenja zakonodavstvo unutar zemlje, odnosno tri zakona – Zakon o veterinarstvu, Zakon o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju i Zakon o hrani na nivou Bosne i Hercegovine, i to samo kada je u pitanju međunarodna trgovina. To je suština. Znači, radi se o izmjenama i dopunama zakona, već postojećih zakona unutar zemlje. Izmjene i dopune ova tri zakonska rješenja radila je Interresorna radna grupa sastavljena od različitih institucija u Bosni i Hercegovini, uključujući i predstavnike Ministarstva poljoprivrede Republike Srpske i Federacije BiH. Ove izmjene zakona usaglašene su sa FVO misijom, a suština ovih izmjena zakona je da se uspostavi komandni lanac, odnosno sistem kontrole hrane koji garantuje za kvalitet hrane koji se izvozi u EU. U tom smislu prema i Domu naroda i Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, ja mislim već sutra, biće upućeni u parlamentarnu proceduru izmjene i dopune ova tri zakona, i to je na neki način odgovor i na vaše drugo pitanje. Zavisno od brzine kojom se budu usvojila ova tri zakonska prijedloga zavisi i rok za ispunjenje uslova za izvoz mlijeka. Mi ćemo predložiti da izmjene i dopune zakona idu po hitnoj proceduri, obzirom da su sve odredbe usaglašene kroz Interresornu radnu grupu i da očekujemo da će i prilikom pribavljanja mišljenja to ići mnogo brže nego u nekoj drugoj proceduri. Odgovor na vaše treće pitanje – Da, mi smo u stalnoj komunikaciji sa Kancelarijom za hranu i veterinarstvo u Dablinu. Imamo odobrenje od ... za mjere koje ćemo da preduzmemo. Ukoliko bi ova tri zakona usvojili u naredna dva, tri mjeseca, stvorili bi se uslovi da pozovemo FVO misiju iz Dablina, vjerovatno koncem jeseni ili krajem godine, obzirom da se njihov plan posjeta zemljama poput Bosne i Hercegovine ugovara godinu dana unaprijed. Ipak uvjeren sam da ćemo naći mogućnost da oni ipak dođu vanredno u Bosnu i Hercegovinu i ponovo, znači u završnoj fazi pregledaju stanje mljekarskog sektora i daju nam, rekao bih, zeleno svjetlo. Mi nećemo dobiti EU izvoznički broj, kako Vi kažete, ali će biti prihvaćen naš sistem koji je prilagođen evropskim standardima, a izvozne EU brojeve davat će Kancelarija za veterinarstvo BiH. I to je suština odgovora. Znači, domaće institucije osposobljene unutar zemlje, u ovom slučaju Kancelarija za veterinarstvo BiH, davaće pojedinačna odobrenja za mljekare, odnosno mljekarsku industriju koje žele da izvoze u EU. I to je možda najvažnija stvar. Znači, za bilo koju mljekaru, malu ili veliku, odobrenje će davati domaća institucija. Evo, to je to.
Hvala, hvala vam gospodine ministre. Je li izaslanik, gospodin Rodić, zadovoljan sa ponuđenim odgovorom? Želite li komentirati odgovor? Izvolite.
Ma ja želim da kažem da sam zadovoljan odgovorom, međutim takođe, u skladu sa članom 155. stav 5. Poslovnika, tražim pismeni odgovor.
Hvala. 9 Sada prelazimo na dnevni red sjednice. Za 4. sjednicu predlažem slijedeći, izmijenjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev Kolegija Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2015. godinu po hitnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda, dostavljenog od Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 3. Prijedlog odluke o imenovanju tajnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 4. Prijedlog odluke o imenovanju tajnice Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-7/15, od 12.05.2015.godine; 6. Prijedlog zakona o carinskoj politici u BiH, (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-35/14, od 15.09.2014. godine; 7. Prijedlog zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine, (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-01-33/14, od 24.07.2014. godine; 8. Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, broj: 01,02-16-1-366/15, od 10.03.2015. godine; 9. Razrješenje Semihe Borovac dužnosti članice Nezavisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanja i poštivanja ljudskih prava nad osobama nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine, materijal broj: 02/a-34-1-501/15 od 03.04.2015. godine; 10. Prijedlog zaključaka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1- 359/15, od 09.04.2015. godine; 11. Prijedlog zaključaka o formiranju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-540/15, od 09.04.2015. godine; 12. Ugovor o zajmu (Projekt vodoopskrbe Gradačac) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-377/15, od 13.03.2015. godine. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Je li se netko javlja za riječ? Ima li eventualnih izmjena ili dopuna ovog ovako predviđenog dnevnog reda? Gospodin Karamatić, le li. Izvolite Mario, izvolite gospodine Karamatić. 10
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Vjerujem da se svi slažemo da evropski put Bosne i Hercegovine nema alternativu i da se moramo držati akata koje je donijelo Vijeće Evrope i Evropski parlament. Sukladno Rezoluciji Vijeća Evrope, broj: 1481/2006 u potrebi međunarodne osude zločina totalitarnih komunističkih režima donesenoj 25. siječnja 2006. godine, tražim da se, imajući u vidu da je juče bila 70-a obljetnica početka Blajburškog masakra koji je počeo 17. svibnja u Blajburgu, a kasnije se nastavio križnim putom, uvrsti na dnevni red točka u kojoj bi donijeli izjavu kojom osuđujemo komunističke zločine i minutom šutnje odali počast svim žrtvama križnog puta i komunističkih zločina. Napominjem da u toj istoj rezoluciji Evropski parlament poziva napose sve komunističke i postkomunističke stranke da u svojim zemljama ponovo procijene povjest komunizma i jasno se distanciraju od zločina koji su počinili totalitarni komunistički režimi i da ih osude bez ikakvih nejasnoća. Gospodo, zločin je zločin počinili ga fašisti ili komunisti, tu nema nikakve razlike. I mi moramo jasno jednom podijeliti u ovom najvišem zakonodavnom tijelu razliku između antifašističke borbe i komunističkih zločina koji su počinjeni pod vođstvom jednog od najvećih zločinaca dvadesetog stoljeća Josipa Broza. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Sljedeći tko se javio? Samo malo, ja ovdje na svom monitoru ne vidim, pa moram gledati tamo.
Radmanović, replika i ...
A, gospodin, samo malo, sad je gospodin Radmanović prijavljen za raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nego? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja znam da je ovo tehnički, da nema političkih implikacija. 11
Ne, ovo je zaista tehnički problem bio, nije, naravno da nije. Izvolite.
Šalim se. Znači ja sam se javio vezano za točku 2. koju je, evo Kolegij usuglasio da uđe u dnevni red, a to je Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH. Mi u ovom pozivu koji smo imali za ovu sjednicu, do jutros, do 10 sati, nismo imali ovo na dnevnom redu. Ovo je najvažniji akt u državi. I uz svo poštovanje nužnosti i hitnosti, potrebe, vaše odgovornosti koja će rezultirati prolaskom Proračuna, mi kao zastupnici imamo pravo reći sljedeće, bar ja želim to danas jasno reći. Razumijemo, dakle, da je trajala dugo ova procedura, relativno dugo, postizanja dogovora oko nove parlamentarne većine i da je ovo u vrlo kratkom vremenu Prijedlog koji je, evo došao pred nas, što takođe treba pozraviti, ali isto tako ne mogu i ne želim podržati pristup da se Parlamentu BiH, jednom od ravnopravnih domova, uskrati mogućnost utjecaja na taj najvažniji akt. I nije ovo prvi put. I šta smo mi ovdje, šta mi predstavljamo? Samo glasački stroj koji treba potvrditi ono što neko tamo dogovori, uz svo poštovanje onog nekog, institucije Predsjedništva i Vijeća ministara. A onda nam se otvori pitanje u javnosti šta je sa institucijama od kulturnog i znanstvenog značaja, zašto propadaju godinama, zašto niko ne reagira. Evo, mi bi htjeli dati amandman, vjerujem većina zastupnika. Šta je sa najvažnijim državnim agencijama, nije samo političko pitanje hoće li neke nadležnosti preći na razinu države. Je li oni imaju dovoljno podrške od Parlamenta i od ovih institucija da rade ..., Agencija sigurnost hrane i navešću vam još 15-20 agencija koje su od fundametalnog značaja za život građana i u procesu ... Tako da, evo vjerujem da će to proći, nije kritika, ali mislim da u suštini ovaj Parlament ne može biti uskraćen za mogućnost da i da vlastiti doprinos za usvajanje što kvalitetnijeg dokumenta, uz sve limitirajuće okolnosti sa kojima ste i vi bili suočeni, ali mislim da ne smijemo dopustiti ubuduće da mi nemamo mogućnost da u jednoj interakciji sa Vijećem ministara i Predsjedništvom, i temeljem legitimnih zajhtjeva, na neki način utječemo na što bolji tekst Proračuna.
Hvala gospodine Raguž. Gospodin Radmanović. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Uvažene dame i gospodo poslanici, predsjedavajući, članovi Savjeta ministara. Stavljam primjedbu na tačku 2. i 5. iz sličnih razloga, bar na početku njegove rasprave, koju je iznio gospodin Raguž. Radi se o hitnom postupku Zakona o Budžetu, za koji odgovara ovaj i Predstavnički dom. Podsjećam vas, u parlamentarnim demokratijama parlamenti su oni koji upravljaju narodnim novcem a ne savjeti ministara ni predsjedništva, bez obzira na ustavne stvari. Dakle, mi odgovaramo za ovo. Dovesti nas u situaciju da pogledamo to jedno prije podne i dignemo ruke, bez amandmana, je, ne samo neodgovorno, nego zaobilaženje demokratije. Ja razumijem novu parlamentarnu većinu koja se dugo stvarala i sada su skoro na polovini godine i sasvim je normalno da se žuri Savjetu ministara. A da li je normalno da mi o ovome uopšte ne razgovaramo, odnosno nemamo mogućnost da nešto promijenimo. Mislim da 12 ćemo imati priliku makar da nešto kažemo kod ove tačke, ako većina usvoji da ona ide po hitnom postupku, bez obzira što nemamo amandmana, pravo na amandmane, ali imam i o tome nešto da kažem. Drugo je obrazloženje za tačku 5. Podsjećam vas da smo na jednoj od prethodnih sjednica, kada je u pitanju Krivični zakon, odbili ovo što danas nam nudite da po hitnom postupku usvojimo. Teško je objasniti kako ovi ljudi koji odlučuju u ime građana, u ime svojih birača, danas kažu jedno a poslije 15 dana drugo. Mislim da i mi to teško možemo objasniti, jer mislim da nije trebalo da ide nijedno po hitnom postupku. I ako i tu tačku usvojite imamo i tu nešto da kažemo. I kada već govorim, samo dvije rečenice povodom onoga što je predložio gospodin Karamatić. Ne želeći u ovom momentu da osporavam neke njegove argumente ovdje, a imao bih štošta tu da kažem, moram reći da se radi o suviše važnoj, kompleksnoj i složenoj temi, da bismo mogli mi da je uvrstimo kao tačku dnevnog reda u jednom momentu – predlažem i odmah da radimo. To je stvar o kojoj treba voditi raspravu u raznim komisijama, ne samo ovoga Doma, nego i u zajedničkim, i o ovome ozbiljno raspravljati prije nego što donesemo neku odluku. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Tadić. Izvolite gospodine Tadiću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi članovi Savjeta ministara, poštovane kolege. Dakle, osjećam potrebu, kada je u pitanju rasprava o dnevnom redu, da kažem dvije, tri stvari u vezi sa ovim što smo do sada čuli. Nije zbog toga što je ovo neko pitanje argumentacije koje će na ovaj ili onaj način da mijenja odluku, mislim da odluka ovdje uopšte nije sporna, nego zbog toga da ne bi ostalo da visi u vazduhu neke ocjene koje zaista nisu korektne. Dakle, ovdje se pitanje, prije svega se ovdje referišem na ono o čemu je govorio gospodin Radmanović, vezano za Budžet, dakle, ovdje se pitanje donošenja Budžeta po hitnoj proceduri određuje kategorijama normalno ili nenormalno, pri čemu se ova procedura smatra valjda ako, znači, nije normalna, onda je nenormalna, a ja bih rekao u vezi sa tim slijedeće. Prvo ova procedura je utvrđena Poslovnikom Doma naroda i u tome smislu je ona i normalna i redovna sama po sebi, imajući u vidu da je uređena Poslovnikom. Drugo, ja se sjećam vremena kada Predsjedništvo BiH, u kojem je sjedio gospodin Radmanović, nije moglo da se dogovori oko Budžeta, kada sam ja ovdje, kao predsjedavajući, bez usvajanja Budžeta i u Domu naroda i Predstavničkom domu, potpisivao Budžet i on bio objavljivan. To je nenormalno. A na to ste nas dobrim dijelo, dakle, svi vi tadašnji članovi Predsjedništva bili doveli u tu situaciju, i opet niko nije našao razlog da kaže da je to nenormalno, nego smo rekli ok, ako su takvi politički odnosi, ako su takve okolnosti, u interesu ljudi koji žive ovdje, oba entiteta da bi imali normalno finansiranje ovih organa koje imamo ovdje, da sve može da funkcioniše, itd., učinićemo što je potrebno. Pa je Denis Bećirović godinama čitao Krivični zakon da vidi da nismo negdje nešto uradili suprotno Krivičnom zakonu. Dakle, ja bih samo molio korektnost i ništa drugo. Ovo je jedna redovna procedura koja postoji po Poslovniku koji mi sada primjenjujemo. Zašto? Zato što 13 Savjet ministara smatra da je Odluka ispečena, Predstavnički dom je rekao što ima, niko se nije čak ni javno referisao da ovaj Budžet nije dobar, bio vlast ili opozicija. Drugo, što se tiče ovog pitanja vezano za antifašizam. Dakle, niko, ja sam siguran, iz Kluba delegata srpskog naroda u ovom trenutku i sa ovim povodom ne može da podrži ovu vrstu inicijative. Mislim da se tu slažemo, o tome je govorio i gospodin Radmanović. Dakle, ali evo, sad imamo jednu situaciju da kažemo nešto drugo. Ovaj Parlament do sada niti minutom ćutanja, niti na bilo koji drugi način nije osudio ni fašističke zločine, zato što su to očito bolna mjesta u raznoraznim diskusijama. Ne zato što mi nemamo stav o tome, ja sam siguran da svi imamo, nego zbog toga što to povlači za sobom neka druga pitanja. Ja sam lično za to da se osude svi zločini i da se provede ova procedura o kojoj je govorio gospodin Radmanović, jedne diskusije o tome, ne da bi raspirivali mržnju, ne daj Bože, nego da bi došli do teksta koji osuđuje sve zločine počinjene a tada su se dešavali, u toku proteklog dvadesetog vijeka, na prostoru na kojem živimo. Jer jedini istorijski kontekst koji mi imamo je kontekst dvadesetog vijeka. Dakle, svako onaj ko ... pozivao se na nešto što je radio prethodni i došli smo dotle dokle smo došli, da imamo jedan mirovni sporazum koji je makar obezbijedio mir na ovome prostoru. Dakle, i da kroz tu deklaraciju kažemo i osudimo i komunističke zločine i fašističkih, i demokratskih, i monarhističkih, i ovakvih i onakvih, i partijskih i nepartijskih, znači svega onoga što se dešavalo. I siguran sam da ćemo to podržati. Što se tiče ovoga oko Krivičnog zakona BiH, to smo dosta i na klubu govorili, dakle, tu su okolnosti bile takve da smo ustupili mogućnost razgovaranjima. Vidjećemo sada kada bude tačka na dnevnom redu, tu je predlagač da nam kaže šta se promjenilo u međuvremenu, ministar pravde, pa da vidimo na osnovu toga šta da kažemo o svemu tome. Tako da, eto, ja bih zamolio da damo priliku ministru da objasni o čemu se radilo u čitavom ovom procesu.
Zahvaljujem prvom predsjedatelju, gospodinu Tadiću. Sljedeći na redu za raspravu je gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi znamo da je ovo postizborna godina, da su izbori bili prošle godine, znamo svu našu složenostu ustavnopravnog aranžmana i probleme oko uspostave vlasti i znamo kada je Vijeće ministara uspostavljeno. I ja se zahvaljujem Vijeću ministara što je u ovom terminu dostavilo Budžet, pa makar da ga razmatramo i po hitnoj proceduri. Naravno, ja sam prošle godine i predprošle, kada je, bez ovakvih okolnosti i bez ovakvih povoda, Budžet dostavljen na Dom naroda po hitnoj proceduri, kritikovao ... Tada nije bilo razloga, sada očigledno postoje objektivne okolnosti, odnosno tada nije bila postizborna godina, tada je postojalo Vijeće ministara, a ipak smo imali od tadašnje parlamentarne većine Budžet po hitnoj proceduri. Ovo ujedno znači iduće godine Budžet u Domu naroda ne smije biti po hitnoj proceduri, pa ma o kojoj se većini radi. Tako da imamo tu osjećaj i prema objektivnim okolnostima, itd. Što se tiče drugog prijedloga da se stavi osuda Blajburških zločina na današnju sjednicu, ja sam naravno za osudu svakog zločina, ali stavljanje samo jednog zločina na dnevni red i njegova osuda, u bosanskohercegovačkim političkim i svim drugim prilikama je uvijek problem. 14 Previše je zločina na ovim prostorima bilo sa svih strana i tokom dvadesetog vijeka i na prelazu u dvadeset i prvi vijek, da bismo mogli na ovaj način uvrštavati u dnevni red. Jesam za to da razgovaramo o tome, ali ne na ovaj način i ne uzimanjem eksplicitno jednog detalja iz te nažalost previše zločinačke prošlosti, da tako kažem. Što se tiče Zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona, kako god mi to gledali, kako god mi to postavljali, mi definitivno danas imamo jasnu situaciju. ... je pokrenuo proceduru za stavljanje Bosne i Hercegovine na sivu, odnosno crnu listu. Taj scenarij znači za sve građane, za privredu i državu ogromnu štetu finansijsku i svaku drugu. Danas ako se ovaj Zakon usvoji, imamo mogućnost da se procedura obustavi. Danas ako se taj Zakon ne usvoji, ko god glasao za, protiv, po hitnoj, skraćenoj proceduri, ovakvoj ili onakvoj, moramo vrlo jasno znati, danas ako se Zakon usvoji imamo mogućnost da se obustavi procedura vrlo crnog scenarija, danas, ako se Zakon ne usvoji procedura ide u junu na zasjedanje u Australiji, vrlo vjerovatan je izlaz, odnosno rezultat da ćemo biti na sivoj ili crnoj listi. To moramo znati. Hvala vam.
Hvala Vama gospodine Genjac. Je li ispravka krivog navoda? Gospodin Karamatić. Izvolite.
Gospodin Genjac je pogrešno shvatio. Znači, ja ne tražim da usvojimo izjavu u kojoj osuđujemo zločin na Blajburgu, ja sam rekao samo povodom 70 godina zločina na Blajburg. Ja tražim da usvojimo izjavu kojom osuđujemo sve zločine koji su počinjeni za vrijeme komunističkog režima, znači i na Blajburgu i u svim ostalim dijelovima i bivše Jugoslavije, itd. Takođe, slažem se sa gospodinom Tadićem da mi trebamo osuditi apsolutno sve zločine. To sam i rekao u svom izlaganju, nema nikakve razlike između zločina jesu li ga počinili fašisti ili komunisti. Ja tu razliku ne vidim. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodine Radmanović, izvolite.
Dobro je kada pozicija i opozicija imaju oko čega i da se slože, imali smo neke saglasnosti u ovim prethodnim raspravama. Međutim, ja sam se javio zbog replike i ona se odnosi na ono što je govorio gospodin Tadić. Ima ponekad potrebe da se prisjetimo kako je to bilo, kao što se on prisjetio kako je radilo Predsjedništvo. I ja se vrlo dobro sjećam. Osam usvajanja Budžeta prethodnih osam godina u Predsjedništvu, sedam puta sam bio preglasan, a nerado se toga sjećam. Kada budemo raspravljali o ovome, a vidim da ćete to usvojiti kao tačku dnevnog reda, još jednom ću se prisjetiti. Međutim, kada sam govorio da nije normalno da ovako radimo, onda nisam mislio na poslovničku stvar. Tačno je da je Poslovnikom ovako predviđeno kao što je rekao gospodin Tadić. Govorim o normalnosti demokratskih procesa, govorim o onome o čemu ste i vi govorili, 15 o čemu je gospodin Genjac sada govorio. Dakle, čak nisam ni optužio Savjet ministra, nego sam rekao da ih razumijem. ... sam rekao da se u pravilu, u jednoj demokratskoj zemlji ne može dešavati da ne vodimo raspravu o Budžetu, kao što je rekao i gospodin Raguž. Dakle, mora se to obezbijediti onima koji su narodni predstavnici. I molim vas da tako bude i ubuduće. I, ni gospodin Tadić, ni gospodin Genjac nisu odgovorili na ono što sam pitao – šta se promjenilo u zadnjih mjesec dana, jer ovo je gospodin Genjac govorio i prije mjesec dana, iste ove rečenice kada smo odbacili ovaj prijedlog. Dakle, to niste odgovorili. Ja mislim da se ništa nije promjenilo. I mislim bez obzira na crne scenarije, o kojima govori gospodin Genjac, i ne samo on, mnogi drugi, da ovaj Parlament ne smije sebi dozvoliti kad god nekom padne na pamet van granica ove zemlje da zovne telefonom da mi mijenjamo zakon. Dakle, govorimo o suverenitetu zemlje, o kojem mnogi često govore, zaklinju se i međunarodni predstavnici i mi domaći. Da vas podsjetim, suverenitet znači vladati u svojoj zemlji vlastitim snagama. Ovo nije suverenitet, i nije prvi put. Mislim da o tome moramo voditi računa. Prije mjesec dana kada nismo ovo prihvatili rekli su uredu je ono što smo usvojili i dovoljno je, sada kažu da nije uredu. Šta će biti ako iduće sedmice ponovo zovne neko telefonom i kaže nije ni to uredu. Opet crni scenario. Moramo malo da se odmaknemo od tih crnih scenarija. Moramo da dođemo u situaciju da kažemo i onima koji misle da nema alternative nešto, da uvijek ima alternativa, pa čak i EU. ... da pripadamo onima koji su za EU od početka, mislim da treba ići brže i ostalo, ali nemojmo upotrebljavati to nema alternative. Uvijek postoje alternative. Nadamo se da nisu crne. Hvala.
Hvala Vama gospodine Radmanoviću. Imamo sad, opet prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Tadić, i ponovo se javio gospodin Genjac. Je li tako, nije to greška, Vi ste se javili ponovo, je li? Dobro, hvala, greška. Izvolite gospodine Tadiću.
Dakle, upravo radi utiska koji treba da ostavimo ovdje zajedno i kao predstavnici Kluba delegata srpskog naroda, dakle, to jeste pitanje koje interesuje, siguran sam, i gospodina Genjca i Vas gospodine Radmanoviću i mene, šta se sve dešavalo u međuvremenu. Mislim da je ministar pravde najpozvaniji i da mu damo šansu da nam objasni šta se dešavalo u međuvremenu, šta se pokušalo, šta se radilo, šta se nije radilo, da bi se sad našli u situaciji u kojoj se nalazimo i kako se odnositi prema njoj. Tu se mi potpuno slažemo. Nije gospodin Genjac adresa da on može da odgovori na to. On je delegat, uz dužno poštovanje naravno, on je imao svoju procjenu, ali on je delegat kao i svi mi ostali, u vezi sa ovim. Ovo drugo pitanje, dakle u ovoj strukturi političkog sistema koji imamo, sve su političke stranke, da se sada neko ne osjeti prozvan, ja se izvinjavam, u manjoj ili većoj mjeri na vlasti, sve. U Republici Srpskoj mi imamo na vlasti SNSD sa svojim koalicionim partnerima, i evo da ne ulazimo sada dalje kako, šta, da ne bi ispalo da neke teme selimo ovdje, kako se tamo budžet usvaja i u ovome periodu kada kao postoji stabilna većina. Dakle, hajte samo ja vas molim, dakle da pođemo od jedne istine, a ta istina je ovdje takva kakva jeste. Automobil kada koči da ne udari u zid, a mi smo sada preuzeli kočnicu, mi nismo preuzeli volan, gospodine Radmanoviću, mi volan, Savez za promjene, još nije preuzeo. Mi smo sada došli samo do kočnice u tom automobilu i mi kočimo da ne bi udarili u zid zbog one brzine i onog načina upravljanja kako su upravljali oni koji su predstavljali Republiku Srpsku u ranijem periodu. Mi dok se dohvatimo 16 volana, dakle, sigurno ovaj automobil u zid neće udariti, ali to što naš pritisak na končnicu nažalost još nije toliko jak da se automobil zaustavi na pogrešnom pravcu, to nije do nas. Mi smo stisli koliko možemo, nego je do toga koliki je gas prije toga bio da odvalimo o taj zid. A ja tada gas nisam držao, niti volan, niti bilo ko iz Saveza za promjene, nego je to činio SNSD sa svojim partnerima. Dakle, evo na slikovit način sam objasnio našu poziciju. Nadam se da neću imati potrebu dalje da ponavljamo ovu vrstu rasprave. Čim volan uhvatimo, evo tu je gospodin Šarović sa svojim saradnicima, vjerujte da ćemo napraviti zaokret koji će omogućiti upravo to, a to je da niko telefonom ne može da prozove, da niko ne može da prozove od bilo kuda telefonom, već da ovi ljudi rade svoj posao u skladu sa Ustavom i zakonima i da imaju odgovornost prema građanima i entitetima, narodima i šta sve ovdje imamo u ovom političkom sistemu. Hvala.
Hvala gospodinu Tadiću. Ispravka krivog navoda, gospodin Genjac. Izvolite.
Obzirom da sam i direktno upitan, na neki način jer je bilo možda nerazumjevanja, ja ću ipak da podsjetim oko Zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona. Što se tiče mene ništa se nije promjenilo. Ovo traje već tri godine kako traju upozorenja iz Manivala i ovo ništa nije novo. Ministar pravde je ogromnu energiju uložio da sačini jedan zakon koji je ispunjavao ono što je traženo. Prije mjesec dana mi smo napravili jedan pokušaj dijelom da uradimo, nadajući se da bi to moglo zadovoljiti. Ja vas podsjećam, tada sam rekao od gotovine pravimo veresiju, jer nije to to. Bilo je jasno da je to pokušaj, dobar pokušaj, ali neće se završiti na tome. I to nije pozivanje telefonom dans da se nešto uradi danas, to su razgovori jedne ozbiljne međunarodne institucije sa suvereno Bosnom i Hercegovinom, koji traju tri godine, uz poštivanje našeg suvereniteta i naše želje da budemo dio odgovorne međunarodne zajednice i na području borbe protiv terorizma i finansiranja terorizma. Znači, ja zaista se zahvaljujem na ovom ... suvereniteta, ali ja i gospodin Radmanović ćemo se vjerovatno složiti da pitanje suvereniteta i baratanje suverenitetom od strane nas političkih predstavnika podrazumjeva i odgovorno odnošenje prema interesima svih građana i svih entiteta u našim ..., i svih kantona, itd., itd.
Hvala gospodine Genjac. Gospodin Raguž, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Znači, odustajem od rasprave, samo kratko, vezano za ovo što je gospodin Tadić rekao nakon što smo mi imali svoj stav oko dnevnog reda. Znači, niko od nas nije osporavao Poslovnik, mogućnost da se po žurnom postupku stvari urade. To nije sporno, pravo Koelgija, ja sam ga čak nazvao odgovornim, u odnosu na rokove, itd. Ali intervencija je bila na činjenicu da 17 se to ne može koristiti ta procedura za najvažniji akt u državi koji ne može lišiti Parlament mogućnosti da kaže šta misli o Proračunu i na način da može utjecati na određenu, realno mi nismo, niko od nas nije i da li znamo, u nekoj mjeri se mora ostaviti mogućnost da se mogu neke stvari intervenirati u Proračunu. Znači to je oko toga. Što se tiče točke 5. postoje tu, po meni, različite stvari, kada je u pitanju 2 i 5 iako imaju demokratsku logiku, ovo što je gospodin Radmanović rekao, pravo da utječemo na to. Ali mi smo ovo imali na dnevnom redu u više navrata. Znači, Parlament nije bio lišen mogućnosti da priča o ovom Zakonu, za razliku od Proračuna. To je vrlo važno reći. Znači, to što se mi nismo dogovorili i nismo našli mogućnost kao i u mnogim drugim stvarima da nemamo konsenzus oko toga, to je naš problem. Ali isto tako trebamo jasno reći, i ja sam tu suglasan, da ovo nije pitanje dnevne politike, da je ovo strasteško pitanje za Bosnu i Hercegovinu i da trebamo naći rješenje da ne dođemo na crnu listu. I mislim da u tom kontekstu bi svi trebali razumjevati značaj ovog pitanja, a ne nekog pritiska na ovaj Parlament. Ali mi svi imamo odgovornost, a Kolegij posebno, za ovo što je demokratski standard, institucija Parlamenta, mogućnost zastupnika da utječu, i vi bi nas trebali opominjati da ne tražimo neke intervencije mimo toga, a ne mi vas. Ali eto, to je stvarnost.
Hvala gospodinu Ragužu. Gospodin Babalj se javio za raspravu. Izvolite gospodine Babalj.
Evo, prije svega da vas sve pozdravim. Iz ovih prethodnih diskusija mojih kolega u principu nema tu nekih većih odstupanja. Međutim, ono o čemu mi pričamo, a tiče se Budžeta, je iza nas, i to je priča o prošlosti i jednoj i drugoj, da ne stavljamo, što govori gospodin Tadić slikovito, na kantar ko je kriv, ko nije kriv, nego da mi svi zajedno ovdje pokušamo poslati jednu poruku predsjedavajućem i njegova dva zamjenika, odnosno Vijeću ministara, da zbog okolnosti u kojim se mi danas nalazimo, a to je rekao gospodin Genjac – uredu, usvojićemo Budžet po hitnoj proceduri. Međutim, isto tako niko nije ovo rekao a ja znam da svi mislimo tako, da Budžet za 2016. godinu se već uveliko treba pripremati po kalendaru, jer je već, prijatelji, više od polovine maja, da Budžet po hitnoj proceduri za 2016. godinu, poruka koju mi trebamo poslati, neće biti usvojen na ovaj način, jer neće biti izbornih godina, neće biti okolnosti zbog kojih bi realno trebalo nešto da se desi po hitnoj proceduri. Zato da, evo zaključim što se tiče Budžeta, ako sam ja dobro shvatio da je naša poruka da ovo se više neće ponoviti, da ovo danas što je ovdje je splet okolnosti koji sve razumijemo. Što se tiče 5. tačke dnevnog reda, imaćemo priliku da raspravljamo o njoj, ne bih puno, evo širio i otvarao neke diskusije, mi svi imamo neko svoje mišljenje. Nadam se da ćemo nakon završetka ove tačke dnevnog reda skinuti sebi jedan teret, evo slikovito, sa vrata i nećemo dozvoliti da nam se ono desi, kako sam ja čuo, da su sve neki crni scenariji na redu ukoliko ovo ne usvojimo. Međutim, mislim da svi trebamo biti zreli sami prema sebi i prema građanima Bosne i Hercegovine, i prvenstveno prema svojoj porodici i djeci koji žive u Bosni i Hercegovini. Hvala. 18
Hvala Vam gospodine Babalj. Ja bih sad, evo zamolio gospodina Karamatića, ili sada ili eventualno da to prolongiramo za narednu sjednicu, ipak će trebati Vaš prijedlog, inicijativa, kako ste je nazvali, izaslanici će je morati dobiti da bi, da bi je uvrstili u dnevni red. Je li to prihvatljivo za Vas? Jer ovo, ove druge primjedbe koje su bile, mi ćemo ih moći otklanjati u samom, kad budemo raspravljali o svakoj od točaka dnevnog reda. Jer, da bi smo se mogli izjasniti, ja znam da će izaslanici i svi mi da ćemo tražiti ovaj tekst. Ako to ne možete danas možemo li to prolongirati da pripremite za narednu sjednicu koju planiramo negdje za 28. ovog mjeseca? Evo, to bi bila moja zamolba, ali Vi izvolite.
Sukladno članku 60. Poslovnika ja tražim da se o ovoj točci dnevnog reda glasa, naravno uvažavajući sve stavove koji su izneseni, a možemo naknadno, evo zamolio bih Kolegij nekad u budućnosti da počnemo na radu, znači na pripremi jedne sveobuhvatne deklaracije kojom bi osudili sve zločine. Hvala lijepa.
Dobro, hvala Vam. Pošto više nema, dakle, prijavljenih za raspravu o ovom dnevnom redu onda bi se prvo trebali izjasniti o ovom Vašem prijedlogu, odnosno o Vašoj inicijativi, evo kako ćemo je nazvati, sad se moramo izjasniti, ne vidim načina. Prije, dakle, izjašnjavanja o dnevnom redu izjašnjavamo se hoćemo li uvrstiti u dnevni red, jer bi smo morali se o tome izjasniti, ovaj, hoćemo li uvrstiti u dnevni red ovaj prijedlog ili inicijativu gospodina Karamatića. Možemo li pokrenuti glasovanje. Glasujte sad. Dakle, od ukupno nazočnih 15 izaslanika – za je bilo 5, protiv je bilo 9, 1 je bio suzdržan. Iz Federacije BiH 5 za, 5 protiv, nitko suzdržan. Iz RS-a 4 su bila protiv i 1 suzdržan. Dakle, nema opće većine i dakle ova inicijativa ili ovaj prijedlog nije dobio većinu i ne možemo uvrstiti u današnju sjednicu, odnosno u dnevni red današnje sjednice. Hvala vam. Mi ćemo sad, dakle, nastaviti raditi po dnevnom redu. Prelazimo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, to je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke? Ne vidim, nema, dakle, prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Zapisniku 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. 19 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 15 – za je bilo 15, nitko protiv, nitko suzdržan. Dakle, postoji i opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je Zapisnik 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, to je, Ad. 2. Zahtjev Kolegija Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2015. godinu po hitnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda, dostavljenog od Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Ne mogu da vjerujem, dame i gospodo, da niko neće ništa reći o ovakvom Budžetu. Onda je ono što smo gospodin Raguž i ja govorili na početku izgleda uzaludno, da je čak ... [[ne čuje se]]
Možda da sjednete, uključite, izgleda da nešto, ne čuje se najbolje.
On sebe čuje ...
Može li neko od tehničkih službi pomoći gospodinu Radmanoviću, e sad je u redu, sad je u redu, možete nastaviti. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Treba li da ponovim ili je snimljeno, pa da ponovim. Ne mogu da vjerujem da niko nema ništa da kaže o aktu koji je među važnijim, ako nije i najvažniji u toku godine koji usvajaju parlamenti. I ne usvajaju ga slučajno parlamenti. Tačno je da je po hinom postupku i da ne možemo amandmane podnijeti i promjeniti ovo, ali možemo reći i ukazati nešto što se u buduće 20 ne bi trebalo i ne bi smjelo dešavati. I zbog toga ću da ukažem na neke, nekoliko samo stvari, iako bi se svaki budžet pa i ovaj mogao analizirati u detalje. Tačno je da se Predsjedništvo i Predstavnički dom opredjelili da drže budžet na istom nivou kao prethodne godine. I to na prvi pogled može da izgleda dobro, međutim, podsjećam vas sve na neophodno vrijeme štednje, na neophodno vrijeme stezanja kaiša koje traži javnost od nas. I da ne bi neko rekao – kako je bilo prije kad si ti nešto odlučivao, odmah da kažem da sam i tada vodio računa o tome i svih sedam preglasavanja koje sam imao oko budžeta bila su zbog toga što sam smatrao da on treba da bude manji nego što je i ovaj, nego što je bilo i ranije, uz konkretne primjedbe i prijedloge. Nije vrijeme danas da govorim o tim konkretnim primjedbama i prijedlozima, jer je nemoguće promjeniti, ali hoću da vas podsjetim na neke stvari koje su u najmanju ruku neobične, koje nisu štednja. Tekuća rezerva je povećana za 40% na sredini godine, podsjećam vas na sredini godine povećava se za 40%. I pogledajte čuda šta se desilo u tih 40%. Sad da se malo vratimo nazad. Prošli Budžet je Predsjedništvo poslalo Parlamentu bez ovog famoznog člana zakona u kome se odobrava predsjedavajućem i dvojici potpredsjednika Savjeta ministara da dijele dio tekuće budžetske rezerve kako njima padne na pamet. Dakle, u prijedlogu nije tako bilo. Parlament je to izmijenio, prihvatio i ponovo dodijelio predsjedavajućem i potpredsjednicima da dijele jedan dio budžetske rezerve kako oni hoće. Iskreno, siguran sam da su se građani nadali da se to više nikada neće ponoviti. Ove godine kada trebamo još više da štedimo Predsjedništvo traži još dio tekuće budžetska rezerve da troši kako ono hoće. A u tom Predsjedništvu prošle godine je čovjek glasao da ne bude ni predsjedniku ni podpredsjednicima Savjeta ministara, a kamo li Predsjedništvu, a sad glasa da bude i Predsjedništvu. Podsjećam, da svi pogledate član 13., dakle u njemu tačno stoji da će 6% tekuće budžetske rezerve članovi Predsjedništva da troše kako oni hoće, svaki pojedinačno svojom odlukom, bez kriterija, osim što imaju obavezu da to objave. I već to rade od ranije, a i sada će ponovo, 4% te tekuće rezerve predsjedavajući i dvojica podpredsjednika da troše, opet bez kriterija i opet kako oni hoće, osim obaveze da objave šta je i kako je potrošeno. Nije u redu i moram reći da je nepotrebno. Ako je Predsjedništvo moglo, pa evo da kažem, 15 godina da bude bez toga – šta se sada desilo da njima treba tih 6% da troše, i to mimo sredstava koje Predsjedništvo ima. Ovo je iz tekuće budžetske rezerve, to su nova sredstva ... Mislim da to nije u redu. Da štednje nije bilo treba pogledati unutrašnju raspodjelu u budžetu, dakle, a ne samo ovu cjelinu, pa ćete vidjeti npr. da pored ovih 40% nekoliko institucija ima značajno povećanje i ... smo molim vas u sredstvima, dakle ne u procentima – 6,4 miliona Služba za, poslove, zajedničke poslove institucija BiH, 6,5 miliona, a zatim Ministarstvo odbrane, SIPA, OSA 5,5, 4, 3 miliona, itd. Više nego što su imali. Nemamo rezultata rada njihovih svih od Zajedničke službe pa na ovamo, da kažemo da su izuzetni, da ih treba nagraditi i da trebaju još više da rade u narednom periodu. Naravno, podrazumijeva se da je bitka protiv terorizma vrlo važna i da dvije od ovih institucija koje sam nabrojao treba da budu značajno podržane, ali ne samo cifrom, ne samo evo vam ovoliko para, bez pravog programa rada, bez toga da znamo kakvi će biti rezultati rada, jer u dosadašnjoj borbi protiv tog terorizma njihovi rezultati rada nisu baš za pohvalu. O budžetu bi se moglo mnogo govoriti, pretpostavljam da ima još onih koji žele da govore, zato za sada hvala, dosta. 21
Hvala Vama, gospodine Radmanoviću. Javlja li se netko još za riječ vezano za proceduru? Gospodine Tadić, jeste se Vi prijavili?
nije uključen mikrofon
Pardon, pardon. Dragutin Rodić, gospodin Rodić, a ja sam pogrešno pročitao. Gospodine Rodiću, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege delegati, predsjedavajući Savjeta ministara, članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Obzirom da prilikom utvrđivanja ove tačke dnevnog reda je dosta rečeno oko ovog Budžeta, ali želim da kažem samo nekoliko stvari obzirom na argumente za i argumente protiv. I ono što smo mogli čuti u diskusijama, ja ću samo napomenuti da period 2010.–2014. godina je bio period koji je bio po mnogo čemu specifičan od samog konstituisanja Savjeta ministara, pa i usvajanja budžetaj sve je to bilo prilično na tankim ..., i mi smo imali prvi usvojeni budžet negdje u 2012., '13. godini. Ali ono što ja želim da kažem da određene stvari koje, evo koliko sam ja razumio i koliko sam pročitao i koliko sam se upoznao i u inauguralnom govoru predsjedavajućeg Saveta ministara i svemu onome što slijedi u ovom narednom periodu jeste da će to biti drugačije. Ali ako pođemo od pretpostavke da smo mi svi odgovorni kako se troše javna sredstva i da stvaramo ukupan milje i u javnosti i u svemu onome što je percepcija kako radi najveći zakonodavni organ u Bosni i Hercegovini, onda evo ja ću da poručim sljedeće – neka ovo bude posljednji budžet koji se usvaja po hitnoj proceduri i vidjećemo na kraju krajeva šta će se dešavati u narednom periodu. Na kraju krajeva mi nismo imali priliku, ja znam da je bilo vrlo kratko vrijeme, da se prođe kroz sve ono što je trebalo da se prođe od, znači, budžetskog kalendara. Ali evo, nažalost, ni Komisija za finansije i budžet Doma naroda nije imala prilku bilo šta da kaže, dok je Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma imala mogućnost da raspravlja. I Predstavnički dom je spojio prvo i drugo čitanje, ako se ja ne varam. I danas mi imamo Zakon o Budžetu po hitnoj proceduri. Ono što želim da kažem, svaki budžet, i slažem se tu sa kolegama, je jedan od najvažnijih akata u svakoj državi, ali u budućem periodu to mora biti prije svega programsko budžetiranje, da se tačno zna za šta se izdvajaju sredstva. Takođe mora da bude analiza zašto je to tako. Mi imamo mali milion revizorskih izvještaja o učinku koji decidno govore o ovim institucijama, šta jeste dobro, šta nije dobro. Koliko je to ispoštovano u ovom Budžetu je neću danas da ulazim u te analize, ali budite sigurni da u principu možda je kratko vrijeme bilo da uđemo i da na kraju krajeva ovo i nije specifičan budžet čim je on budžet samo institucija i međunarodnih obaveza. Jednostavno, evo moram to spomenuti, mi iz Komisije za finasije i budžet smo imali skoro jedan seminar koji je tri dana bio samo posvećen budžetu. I mi smo bili krivci i nas su učili kako se usvaja ovakav jedan dokument, bez obzira koliko smo se trudili da kažemo šta je to, međutim ova praksa predugo traje i mislim da je treba napustiti. I evo godine pred nama su test kako će se to dešavati dalje. 22 Naravno, ja podržavam ovo što je govorio moj kolega Radmanović, mi smo i opozicija u ovom Domu, odgovornost za budući rad nosi pozicija. Hvala.
Hvala Vama gospodine Rodiću. Gospodine Raguž, izvolite.
Zahvaljujem se. Vrlo kratko, znači potrošili smo dosta vremena oko dnevnog reda, ali evo red je reći par riječi. Znači, Proračun se kreće u okviru prošlogodišnjeg, znamo da nije lako Vijeću ministara i Ministarstvu financija i sigurno, dakle, da je ovdje urađen veliki napor, to apsolutno nije sporno. I ova dimenzija da ne možemo danas utjecati nas sada limitira, ali ipak samo dvije stvari. Znači, kad bi smo gledali sve ove institucije ovdje koje se financiraju iz Proračuna ne može niko reći ova je važnija, nevažnija, ne smijemo griješiti dušu, svaka je važna i svaka ima dimenzije odgovornosti za ono što joj je u nadležnosti. Ali ipak kad gledate neke stvari kako se odvijaju tektonski, koliko imaju utjecaja na ukupne procese u Bosni i Hercegovini, ja ću samo izdvojiti ovo samo egzemplarno stvarno – Služba za poslove sa strancima, hajmo sad uzeti ovu dimenziju sad šta se dešava, evo da ne elaboriram ništa, njoj je smanjen proračun za 2 miliona, ne znam je li to usuglašeno, mislim nemamo dovoljno argumenata, volio bi imati argumentaciju je li potrebno bilo tu pojačati finansijske kapacitete, obzirom na izazove koji stoje pred tom Službom ili ih smanjivati. Evo jedno pitanje. Drugo pitanje, svi govorimo o nužnosti i neovisnosti pravosuđa i pravosudnih institucija. Kad pogledamo ja mislim da je tu trebalo malo ojačati poziciju tih institucija finansijski, evo neću više ništa da kažem o tome. Ali uzmimo samo jedno važno pitanje obrazovanja. Ovdje imamo dvije agencije, evo gospodina Novića nekad smo mukotrpno došli do njih kroz Okvirni zakon o visokom obrazovanju, sad se pokazuje koliko su to značajne institucije. Nismo prenijeli nadležnosti, da ne bi neko krivo shvatio, nego smo uspostavili instrumente da se može osigurati razvoj visokog obrazovanja. A pogledajte šta imamo danas, imamo jednu hiperinflaciju i ja bi rekao jedno prilično neargumentirano forsiranje kvanitete na uštrb kvalitete i pitanje je šta mi radimo evo da osiguramo pretpostavke za rad tih važnih institucija. I evo, spomenuću, oko toga se možemo mi razlikovati, oko kulturnih institucija od povjesnog značaja. Pa, mi svi baštinimo tu povjest, možemo je različito interpretirati, to nije sporno, ali ne možemo imati neogovarajući odnos svi skupa prema tim institucijama. Mislim da, to su neki refleksi koje je Parlament trebao, trebao pokazati kad je u pitanju ovaj, pa ako ništa i ova mala rasprave nek bude uvod da sutra bude bolje. Evo, hvala.
Hvala Vama gospodine Raguž. Ne vidim više prijavljenih, dakle ja sad zatvaram raspravu. 23 I sad ćemo, dakle, glasovati o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 15 – za je glasovalo 11, protiv su bila 2, suzdržana 2. Iz Federacije BiH za 9, protiv 1, nitko nije bio suzdržan. Iz RS-a 2 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Dakle, postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2015. godinu po hitnom postupku usvojen. E sad, po Poslovniku trebamo otvoriti raspravu o Prijedlogu samog zakona, mada su već kolege izaslanici raspravljali, ali evo ja ću ipak ispoštovati, dakle, poslovničku odredbu. Otvaram raspravu o samom Prijedlogu zakona. Ako neko želi još diskutirati, izvolite. Hvala vam, ne vidim za to namjeru, nisam htio prekidati, maloprije se raspravljalo o samom Proračunu. Dakle, evo zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2015. godinu u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 15 – za je bilo 10, protiv 1, suzdržana 4. Iz Federacije BiH za 8, protiv nije bio nitko, 2 suzdržana. Iz RS-a 2 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina postoji i entitetska većina. Konstatiram da je Zakon o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2015. godinu usvojen. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, to je, Ad. 3. Prijedlog odluke o imenovanju tajnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Kolegij Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 8. sjednici, održanoj 18.05.2015. godine, u skladu s člankom 187. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH jednoglasno utvrdio Prijedlog da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH za tajnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH imenuje Bojana Ninkovića. Dobili ste Prijedlog odluke o imenovanju. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Ne vidim interesa, hvala vam, zatvaram raspravu. Glasujemo o imenovanju Bojana Ninkovića za tajnika Doma naroda. Molim vas pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. 24 Od nazočnih 15 – za je bilo 12, protiv nije bio nitko, suzdržana 3. Iz Federacije BiH za 10, protiv nije bio nitko, suzdržan nije bio nitko. Iz RS-a 2 za, protiv isto tako nije bio nitko, 3 su bila suzdržana. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je za tajnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH imenovan gospodin Bojan Ninković. Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda, a to je, Ad. 4. Prijedlog odluke o imenovanju tajnice Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege i kolegice, poštovani predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, sve vas pozdravljam. Želim povodom ove tačke dnevnog reda da kažem nekoliko rečenica. Prije svega da izrazim svoje veliko žaljenje što ovaj Zakon, tako bitan Zakon, vrlo značajan i znamo zbog čega je taj Zakon značajan, je doživio da praktično preglasavanjem u Bosni i Hercegovini ga donosimo, a on se primjenjuje teritorijalno na cijelom području Bosne i Hercegovine. Ovaj Zakon je dugo u proceduri i svi mi to znamo. Čuli smo u obrazloženju zašto je ova tačka po hitnom postupku i najmanji je problem da li bi ona bila po hitnom postupku ili ne, kada bi suština i sadržaj ovog Zakona bili potpuno usaglašeni za cijelu Bosnu i Hercegovinu. Ja mislim da je trebalo učiniti dodatne napore od strane resornog ministarstva i da se sa Republikom Srpskom, koja je imala ozbiljne primjedbe na ovaj Zakon, postigne konsenzus. On je izostao bez nekog obrazloženja, bar meni nepoznatog, i morala se otvoriti dodatna jedna rasprava da razjasnimo šta je to neprihvatljivo od strane Republike Srpske, odnosno šta je to neprihvatljivo za ministarstvo resorno, Ministarstvo pravde, prijedlozi koje je davala Republika Srpska. Mislim da to nije dobro, nije dobro na startu kada resorni ministri imaju ulogu, znamo kakvu, i da je to uglavnom koordinirajuća uloga na nivou Bosne i Hercegovine u najvećem broju slučajeva. Da li će se time zaista u značajnoj mjeri već u startu doći do nepovjerenje između resornih ministarstava u nekom od entiteta zajedno sa ovim resornim ministarstvom. Ovaj Zakon bi bio ustvari dobar zakon kada bi to Bosna i Hercegovina bila Hrvatska ili neka druga država, Slovenije ili ne daj Bože Austrija, kada se u njoj postoji i vlada pravni sistem u koje nema nepovjerenja unutar same Bosne i Hercegovine, a posebno odnosi koji vladaju u javnosti prema Sudu i Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, i prema nekim od institucija unutar Bosne i Hercegovine kada je to potpuno drugačije percepcija naša kakvi su tu odnosi. Zašto to govorim? Vidite zagovornici ovog Zakona kažu kako je ovim odlično izvršena podjela, precizna podjela između entiteta Republike Srpske i Federacije BiH, itd., a ja uvjeravam sve da je ovim otvorena odlična mogućnost za klasičnu zloupotrebu ukoliko se želi, bude željelo, od strane Tužilaštva BiH da to radi na nivou nekog od entiteta, kantona, itd. Zašto? Iz jednostavnog razloga – Tužilaštvo BiH ili neka druga tužilaštva i agencije na nivou Bosne i Hercegovine koje opslužuju Tužilaštvo dođu do određenih podataka, tzv. operativnih podataka, u nekom od entiteta, one zasnivaju predmet, zasniva predmet Tužilaštvo BiH. Šta o tome zna drugi entitet? Ništa. On će voditi taj predmet i voditi dalje i kad dođe do trenutka kad su ispunjeni uslovi za provođenje određenih istražnih radnji, itd., ili podizanja optužnice, ne mislimo valjda da će to Tužilaštvo velikodušno reći – izvolite vi u entitetu sad to radite. Ne, tu je suština podjele što nismo, zašto, zato imam ozbiljnu primjedbu, zašto to nismo precizirali, da ne bude nikakve sumnje. Dakle, ja neću da polazim od toga da će to se dogoditi, ja sam ukazujem šta se može dogoditi i tu je ključni taj, ta sumnja iz Republike Srpske da može da bude zloupotreba, a ne da se brani ovaj ili onaj zbog pranja novca. Ta naša stalna objašnjenja – Manival traži, itd., ja sam bio sticajem okolnosti direktor SIPA-e kad smo uveli Bosnu i Hercegovinu u Manival u Vašingtonu i jako dobro mi je poznato šta Manival znači uošte i koliko je interes sprečavanja pranja novca. I to, dakle, nije nikome sporno, nije sporno što Manival insistira na potpuno razrješenju čistih odnosa u krivično- pravnom smislu, ali je, i nije Manival nametnuo ni jednu formulaciju pa rekao ova formulacija mora da bude za Bosnu i Hercegovinu ili ne znam neku drugu državu, već naprosto mi unutar 26 Bosne i Hercegovine moramo da postignemo konsenzus da ne povrijedimo ustavno-pravno uređenje, niti na nivou Bosne i Hercegovine, niti na nivou entiteta i kantona, i da dođemo do jednog konsenzusa o formulaciji. Ne možemo reći da ova formulacije ne odudara od formulacije koja je bila u dosadašnjem Zakonu. Tumačićemo različito, vjerovatno, jedni, drugi, peti, i to je na kraju pravničko očigledno, jer kažu kod pravnika dva i dva može biti četiri, a kod ekonomista cirka 4, tako da se tu negdje razlikuju jedni i drugi. Usko u vezi sa ovim, nerazumljivo mi je zašto se nismo mogli dogovoriti da preciziramo šta je sa imovinom koja se ovim krivičnim djelom oduzima od izvršilaca. Pod pretpostavkom da Sud BiH vodi postupak, evo za krivično djelo koje je i na teritoriji Federacije, i u Republici Srpskoj, i nekom kantonu, i oduzima se imovina stečena tim krivičnim djelom – kome pripada? tamo gdje ona jeste ili pripada Bosni i Hercegovini, budžetu Bosne i Hercegovine da tako kažem? Ne možemo zasnivati, teritorijalno zasnivamo odgovornost, a ne zasnivamo teritorijalno i kad je riječ o oduzimanju imovine. I mislim da se to tako jednostavnom formulacijom moglo razriješiti. Zato mi je žao što ovaj mjesec dana, o kojema je bilo u prethodnom vremenu, mada je bilo tri godine dana, ovaj, rasprave o ovom Zakonu, ali i ovaj posljednji mjesec kad smo vidjeli da ćemo morati donijeti zakon, nismo iskoristili, to je sjesti za jedan dan, odgovorni ljudi za jedan dan sjedu i formulišu vrlo precizno. To je razlog straha zbog čega ovaj Zakon ne možemo podržati, pogotovo ne u hitnom postupku. Da je to u redovnom postupku onda bi uložili i potrebne amandmane, jer mislim da smo to mogli za ovaj mjesec dana uraditi ako je već se smatralo. Kad smo oborili onaj prethodni zakon i tada je u ovom Domu i u Predstavničkom domu govoreno da treba novi zakon, da neće Manival biti zadovoljan, itd. Ali zadovoljan, nezadovoljan Manival, mi smo trebali ponuditi zakona na koji bi, koji bi išao u dva čitanja i gdje smo mogli sa amandmanima, siguran sam u to, da postignemo jedinstven stav. Ovo nije običan zakon, on je izuzetno važan zakon za suzbijanje ne samo pranja novca, tu je i mnogo šta, tu je mnogo bitnija stvar pitanje terorzima, pitanje korupcije, pitanje organizovanog kriminala, što se sve može da podvede na neki nači i pod ovo krivično djelo. Evo toliko i hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Gospodin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Evo, imam potrebu da kažem nekoliko riječi, a obzirom da je gospodin Nović, predsjedavajući Kluba, u najvećem dijelu rekao ono što smatram bitnim, ali takođe da malo i analiziramo ono šta se dešavalo u prethodnom periodu i čisto da nakon ove sjednice ostane zabilježen trag. Na kraju krajeva u parlamentarnoj proceduri i sam ovaj Parlament ne mora biti Parlament istomišljenika nego ljudi sa svojim stavovima i ljudi koji će iznijeti i argumente oko ovog Zakona. Do sada u javnosti, pogotovo u zadnjih 10-15 dana moglo se čuti raznoraznih ocjena i raznoraznih konotacija o ovom Zakonu i onima koji podržavaju Zakon i oni koji ne podržavaju. Znate jedni su za borbu protiv terorizma, za legalnost, za pranje novca, ili za zabranu svih tih krivičnih djela, a zaboga drugi, evo žele da se ništa ne usvoji i da bude status qvo. Ja odgovorno 27 tvrdim da to apsolutno nije istina, jer sam ovaj Zakon je bio u proceduri i u prethodnom sazivu, dočekao je i ovaj saziv, mnogo smo mi oko toga raspravljali. I neću se vraćati na to, nego ću reći, obzirom da mnogi ovdje se pozivaju i na Manival, reći ću da od 27. januara 2015. godine do zadnjeg akta, koji smo dobili 13.04.2015. godine, bile su i različite ocjene i onoga šta je Manival tržio od Parlamentarne skupštine BiH. Pa ću reći da gospodin Jagland u pismu navodi da unutar Manivala vlada zabrinutost o vremenu potrebnom za dopunu Krivičnog zakona, te da ukoliko ne bude moguće usvojiti dopune prije aprila 2015. godine da bi bilo važno da se usvoje bar amandmani koji se odnose na finansiranje terorizma, itd., što smo mi i učinili. Nakon toga slijedi još par pisama u kojima govori se da to nije dovoljno i da treba tragati za još nekim rješenjima koji bi zadovoljili ovu formu. Na kraju krajeva gospodin Genjac, kada smo imali ovaj Zakon prije mjesec dana, je ukazao na sve ono i kao da je predvidio scenarij šta će se dešavati. Ja ne sumnjam, poznavajući gospodina Genjca, da je tačno znao šta će se desiti. Ono što želim da kažem još da je Vlada Republike Srpske u više navrata pokušavala sa Ministarstvom pravde BiH usaglasiti izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH u cilju preporuka Manivala, u cilju izbjegavanja negativnih posljedica koje povodom neusvajanja izmjena Krivičnog zakona BiH mogu nastupiti, Vlada Republike Srpske predlagala je i sam tekst izmjena, ali nije naišla na razumijevanja Ministarstva pravde BiH. Naime, zajednički sastanak održan je u Banja Luci 11. maja 2015. godine i istom su prisustvovali predstavnik Ministarstva pravde BiH, ministar pravde Federacije BiH i delegacija Evropske komisije i predstavnik Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske i ministar pravde Republike Srpske. Spremnost da u prijedlogu Vlade RS-a od 23.04.2015. godine raspravljaju i da ga modifikuju prihvatili su svi osim predstavnika Ministarstva pravde BiH, koji na insistiranje predstavnika Republike Srpske da se objasni stav o neprihvatljivosti prijedloga Vlade RS-a nije iznio ni jedan konkretan argument. Da se ne bi ostalo na tome, a gospodin Nović je govorio o potrebi dogovora, dijaloga, konsenzusa, pogotovo kod ovakvih zakona koji treba da se primjenjuju na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine, onda oni treba da budu usvojeni i najširim konsenzusom. A iz razloga da se često znalo reći – predstavnici iz Republike Srpske su protiv a konkretno ne mogu da objasne protiv čega su, jer tu nema ni prenosa nadležnosti niti bilo čega, ja ću u četiri tačke reći, odnosno u tri, šta je to što će vjerovatno, kada usvojimo ovaj Zakon tada ćemo se suočiti sa određenim činjenicama. S obzirom na ovu predloženu normu u ovom predloženom Zakonu u hitnom postupku, na ovakav način se komplikuje i usložnjava pitanje nadležnosti u većini slučajeva izvršenja krivičnih djela pranja novca između entiteta i Bosne i Hercegovine. Ovo je posebno izraženo kada se radi o slučajevima kada se krivično djelo pranja novca potiče iz predikativnog krivičnog djela, te bi u tim predmetima se predikativno krivično djelo na osnovu krivičnog zakona entiteta, bilo nadležno entitetsko tužilaštvo a za krivično djelo pranje novca Tužilaštvo BiH. To bi dalje podrazumijevalo da bi se protiv istog osumnjičenog lica vodila dva krivična postupka, jedan na nivou entiteta drugi na nivou Bosne i Hercegovine, a ne jedinstven krivični postupak što bi sa pozicije ljudskih prava bilo nedopustivo. 1. Nemogućnost procesuiranja počinilaca krivičnih djela pranja novca od strane bilo kojeg tužilaštva u Republici Srpskoj jer s obzirom na teritorijalni princip na kojem insistira Ministarstvo pravde BiH. 2. Tužilaštvo u Republici Srpskoj gotovo ne bi bilo nadležno za krivično djelo pranje novca. 3. U slučaju usvajanja ovakvog prijedloga, a s obzirom da se predloženim izmjenama u svim slučajevima procesuiranja po krivičnom djelu pranja novca utvrđuje nadležnost Tužilaštva i 28 Suda BiH, imovina oduzeta nakon okončanja postupka, po važećim propisima postala bi imovinom Bosne i Hercegovine, bez obzira što bi štetne posljedice počinjenjem tog krivičnog djela mogle nastupiti i za Republiku Srpsku. I obzirom da je Zakon po hitnom postupku i da nema mogućnosti ni ulaganja amandmana i bilo čega da bi došlo do bilo kakvih promjena, ja ću reći a da ostane i u stenogramu, šta bi to bilo sasvim prihvatljivo i mislim da tu nije bilo problema da se oko ovoga svi zajedno dogovorimo i da danas imamo konsenzus oko ovog pitanja. Znači, taj član 219. bi glasio – Ko novac i drugu imovinu, za koju zna da je pribavljena počinjenjem krivičnog djela, primi, zamijeni, drži i raspolaže njime, koristi u privrednom ili drugom poslovanju, vrši konverziju ili prenos istog, ili na drugi način prikrije ili pokuša prikriti njihovu prirodu, izvor, lokaciju, raspolaganje i kretanje vlasništvo ili drugo pravo, ako su takav novac, imovinska korist, pribavljeni počinjenjem krivičnog djela koje je propisano Krivičnim zakonom BiH ili drugim zakonom na državnom nivou, kazniće se kaznom zatvora od 1 do 8 godina. Mislim da je ovo bilo na tragu onoga što je moglo da dovede do zajedničkog rješenja i što bi zadovoljilo sve ove potrebe. Ali evo, čuli smo sve argumente danas, i od određenog broja poslanika imamo prijedlog pred sobom. Ono što želim na kraju da kažem, ovo nije pitanje odnosa prema ovim krivičnim djelima, ja apsolutno stojim na onoj poziciji gdje ću se uvijek boriti za vladavinu prava. Na kraju krajeva ovaj proces nije trajao samo oko ovih izmjena Krivičnog zakona, bio je to Zakon, koji je usvojen u ovom Domu, oko pranja novca, tako da je pokazana volja da se ide ka rješenju. Ali mislim da su uvijek dobra ona rješenja koja će poštovati odnose unutar Bosne i Hercegovine i tražiti zajednički imenitelj, bar ono oko čega možemo. I mislim da ovaj Zakon nije trebao da ovako završi, ali evo, pred nama je pa vidjet ćemo. Hvala.
Hvala Vam lijepo gospodine Rodiću. Ima li još prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda? Dakle, u pitanju je procedura. Ako ne, onda ću zatvoriti raspravu, dakle, zatvaram raspravu. Sad glasujemo o proceduri. Dakle, hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda? Ja vas molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 15 – za je bilo 12, protiv 3, suzdržan nije bio nitko. Iz Federacije BiH 10 za, protiv nitko, suzdržan nitko, iz RS-a 2 za, 3 protiv i nitko nije bio suzdržan. Dakle, postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH po hitnom postupku usvojen. Eh, sad ja ću ponovo otvoriti raspravu kao i kod one prethodne točke, mada kažem pod, vidim da je rasprava vođena, evo oko samog postupka, ja opet nisam htio naravno kolege izaslanike prekidati. Dakle, otvaram sad raspravu o Prijedlogu zakona ponovo. Dakle, tko se želi javiti, ako ima interesa? Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. 29 Dakle, sad ćemo preći na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa člankom, dakle, 124., odnosno sad ćemo glasovati o samim izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sad. Od nazočnih 15 – za je bilo 12, protiv 3, suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH za 10, protiv nitko, suzdržan nitko, iz RS-a 2 su bila za, 3 protiv, nitko nije bio suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH usvojen. Prelazimo na točku šest, to je, Ad. 6. Prijedlog zakona o carinskoj politici u BiH, (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasuje se o Prijedlogu zakona. Vi ste dobili Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog zakona zajedno s 4 amandmana, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 7. sjednici, održanoj 26.02.2015. godine, usvojio zakon u drugom čitanju također s 4 amandmana. Ako ima potreba, gospodine Radmanoviću, daću Vama riječ. Izvolite, jer ste Vi predsjedatelj ovog Povjerenstva.
Čini mi se, gospodine predsjedavajući, da ima mala razlika u odnosu na ovo što ste Vi rekli. Naime, Izvještaj ste dobili, to je tačno, on je iscrpan, Komisija je radila dva puta vrlo efikasno i nakon izjašnjavanja Savjeta ministara isti dan je obavila raspravu i predlaže da se usvoji. Ali ne, čini mi se, ne ovako kao što ste Vi rekli. Naime, bilo je 6 amandmana, podsjećam, ja moram da podsjetim to, od kojih su 3 gospodina Kadića i gospodina Karamatića usvojeni, 3 koja sam ja podnio, 2 su potpuno odbačena, 1 je djelimično usvojen, odnosno kompromis koji je Savjet ministara predložio je usvojen na Komisiji i predlaže se da se tako usvoji u Domu naroda. A razlika je u tome što nije ovoga kompromisa bilo, čini mi se, u Predstavničkom domu, ali nisam siguran. Dakle, predlažemo ovako kao što je u Izvještaju da se usvoji.
Hvala Vam. Onda kako ja Vas razumijem vjerojatno ćemo Zakon onda usvojiti u različitim tekstovima, pa ćemo formirati Povjerenstvo koje će usuglasiti. Nemamo drugog izbora sad ovom prilikom, jer su izgleda očigledno amandmani različiti. Dobro, evo ako ima potrebe i predlagatelj se oglasiti, ako ne. Dobro. Evo sad ću onda otvoriti raspravu o samom zakonu. Otvaram, dakle raspravu. Jel' se neko javlja za riječ? Ne. Hvala vam. Zatvaram raspravu. 30 Dakle, sad ćemo se izjasniti o Prijedlogu zakona sa ovim amandmanima. Dakle, sad prelazimo na glasovanje. Molim vas pripremite se. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta je, nije, još ćemo malo sačekati gospodina Tadića, tehnika je zakazala malo. Dakle, evo malo još pojašnjenja, dakle ovi amandmani su postali sastavnim dijelom teksta Zakona. Mi ćemo se sada izjasniti dakle o Zakonu, a onda ćemo naknadno formirati povjerenstvo koje će to usuglasiti sa Zastupničkim domom. Ja vas molim da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sad. Dakle, od nazočnih, eh neko je biće izišao u međuvremenu, 14 – za je bilo 14, protiv nitko nije bio, suzdržanih također nije bilo. Iz Federacije je bilo 9 za, nije bilo ni protiv ni suzdržanih, iz RS-a je bilo 5 za, također dakle nije bilo ni protiv ni suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Zakon o carinskoj politici u BiH usvojen. Ali evo, obzirom da je usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, sad ćemo morati formirati Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta Zakona. Ja molim predsjednike klubova da se izjasne tko su osobe koje će usuglašavati. Hoćete li Vi gospodine Genjac? Izvolite, koga predlažete?
Klub Bošnjaka, gospodin Kadić.
Kadić. Hvala lijepo. Ljiljo, izvolite.
Klub Hrvata, gospodin Karamatić.
Karamatić, dobro. Gospodine Noviću, koga Vi predlažte?
Od Kluba Srba, gospodina Radmanovića.
Gospodin Radmanović. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 31 Dobro, hvala vam. E sad moramo, dakle se i izjasniti za ove naše članove, dakle Zajedničkog povjerenstva koje ste upravo čuli, to je gospodin Kadić, gospodin Karamatić i gospodin Radmanović. Pripremite se za izjašnjavanje. Glasujmo sad. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije je bilo 9 za, nije bilo protiv ni suzdržanih, iz RS-a također 5 za, nitko nije bio suzdržan niti protiv. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, konstatiram da su za članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda, evo imenovani upravo, dakle gospodin Kadić, gospodin Karamatić i gospodin Radmanović. Prelazimo na sedmu točku današnjeg dnevnog reda, to je, Ad. 7. Prijedlog zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine, (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
Zahvaljujem. Ja ću odmah i ovo što se tiče Komisije i što se tiče ovih amandmana, vrlo kratko. Znači, Zakon je urađen prilično tehnički nekvalitetno i onda je bila za velikim brojem intervencija. 62 amandmana usvojena na Predstavničkom domu. Bila je dilema da li da se vrati Zakon da se ponovno izradi, ali ipak opredjeljenje je sa amandmanima da se popravi. To je 62 amandmana prihvaćena na Predstavničkom domu i na našoj Ustavnopravnoj preuzeti i prihvaćeni. I onda kad je zakonodavnopravni sektor pregledao sve te usvojene amandmane kod dva amandmana nađeno je da ima tehničkih grešaka. U Amandmanu 2. pogrešna numeracija i u Amandmanu 61. u verzijama na našim jezicima, na bosanskom su izostavljene dvije riječi. To su razlozi što sam ja predložio ove amandmane koji su čisto tehničke naravi i ja bih zamolio da se prihvate, a to znači da ćemo morati formirati komisiju za usuglašavanje. Hvala vam.
Hvala Vama gospodine Genjac. 32 Ima li potrebe predlagatelj, ako ima? Nema. Dobro. Evo sad ću otvoriti raspravu. Otvaram raspravu po Prijedlogu zakona. Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. E sad moramo glasovati o Vašem amandmanu, gospodine Genjac. Dakle, sad glasujemo o Amandmanu 1. izaslanika Halida Genjca. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH za je bilo 9, protiv i suzdržanih nije bilo, iz RS-a 5 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, konstatiram da je Amandman 1. izaslanika Halida Genjca usvojen. Sad glasujemo o Amandmanu 2. izaslanika Halida Genjca. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sad. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 9 je bilo za, nije bilo protiv ni suzdržanih, iz RS-a 5 je bilo za, dakle nije bilo protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je Amandman 2. izaslanika Halida Genjca usvojen. E sad se pripremite da se izjasnimo o Prijedlogu zakona. Dakle, sad glasujemo o Prijedlogu zakona. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Za je bilo iz Federacije 9, protiv i suzdržanih nitko, iz RS-a 5 za, nije bilo protiv ni suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Zakon o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH usvojen. Konstatiram da je Zakon o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, te da moramo formirati Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta Zakona. Ima li prijedloga za članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta zakona? Gospodine Genjac, izvolite.
Klub Bošnjaka, gospodin Podžić.
Podžić, dobro. Gospođa Zovko, recite koga Vi predlažte ovdje?
... na Ustavnopravnom povjerenstvu, ja bih Ljilju Zovko predložila.
Dobro. Idemo na Srpski Klub, da vidimo gospodine Noviću, koga Vi predlažete? 33
Klub Srpskog naroda, gospodin Darko Babalj.
Darko Babalj. Hvala vam. Dakle, sad ćemo se izjasniti o ovom Povjerenstvu. Molim vas da se pripremite. Glasujte sad. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Federacije BiH 9 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo, iz RS-a 4 su bila za, protiv nitko, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, za članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda imenovani su gospodin Podžić, gospođa Zovko i gospodin Babalj. Prelazimo na osmu točku današnje sjednice, to je, Ad. 8. Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2014. godinu Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2014. godinu, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 10. sjednici, održanoj 08.04.2015. godine, usvojio Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2014. godinu. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, naravno carine, promet i veze, ako ima potrebe. Nema potrebe. Hvala Vam. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je nazočan i ako ima potrebe. Nema potrebe. Hvala Vam. Otvaram sad raspravu. Nema prijavljenih, nejavlja se nitko za riječ, zatvaram raspravu. I sad glasujemo o Izvješću o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2014. godinu. Molim vas pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 15 – za 15, protiv nitko, suzdržan nitko. Iz Federacije BiH 10 za, iz RS-a 5 za. Dakle, postoji i opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2014. godinu usvojeno. Prelazimo na točku devet, 34 Ad. 9. Razrješenje Semihe Borovac dužnosti članice Nezavisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanja i poštivanja ljudskih prava nad osobama nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, gospodo ministri prisutni u sali, sve vas pozdravljam. S obzirom da je pred nam neto završena izborna godina, sami znamo koliko je bio aktivan nevladin sektor po ovom pitanju, dakle Izbornog zakona, posebno meni je ostavio jak 36 utisak ove organizacije „Pod lupom“. Mislim da smo malo ignorantski prešli preko svih tih njihovih primjedbi, odnosno njihovog uključivanja u svu ovu tematiku. Zato je moj prijedlog da se ipak nevladin sektor uključi u sve ovo i da se u članku 2. nakon, na završetku rečenice umjesto tačke stavi zarez i da se doda tekst „a osigurat će se učešće 3 predstavnika nevladinog sektora kao pridruženih članova.“ I sad ću malo, ono iz moje bivše profesije jel', ovaj član 4. ... Interresorne radne skupine nema roka. Ja bih predložio da i tu iza tačke se doda“ rok – najkasnije do 01. februara 2016. godine.“ Hvala.
Hvala Vama. Ima li drugih komentara ili prijedloga? Pa, čisto da bi se Dom upoznao, dakle i ja sam osobno na Zajedničkom kolegiju predlagao, odnosno ponukan inicijativom od strane ove nevladine organizacije, međutim moram priznati da nije to podržano na Zajedničkom kolegiju i da također Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH nije, dakle, prihvatio, evo da u sastav ove radne skupine ulaze i predstavnici nevladinih organizacija. Naime, tamo se postavilo pitanje šta ćemo sa drugima, jer ima dosta, dakle a ja sam osobno primo predstavnike ove nevladine organizacije, razgovarao sa njima i znam da imaju dosta tako prijedloga koje ćemo sigurno razmotriti. Ali evo, ja sam imao potrebu čisto informirati Dom o ovome o čemu sam ja upoznat i u čemu sam ja sudjelovao. Gospodin Raguž se prijavio. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Mislim da je ovo bio vrlo racionalan prijedlog koji je iznio gospodin Podžić i, znači kao pridruženi članovi. Mi svi moramo biti svjesni da nije dovoljno formalno formirati interresornu radnu skupinu. Imali smo mi i u prošlom mandatu, ta interresorna radna skupina, mogu odgovorno reći, nije napravila ni jedan ozbiljniji zahvat u suštinskim promjenama Izbornog zakona koje su neophodne. Počeću samo, da vam, od primjene Odluke Ustavnog suda koji je naložio da se u roku od 6 mjeseci implementira odluka vezano za Mostar, pa još nekih drugih stvari. Imamo situaciju, dakle, da čitav ovaj sektor, nije on samo nevladin, on je i kompetentan sektor za tu vrstu oblasti, imao je uvid u transparentnost i regularnost izbornog procesa i da ne pričam sad o tome, o tome bi mogli i nadugo i naširoko. Ali suština priče je valjda svima nama da dođemo do kvalitetnih promjena Izbornog zakona i do demokratskog i regularnog izbornog procesa kao početka demokratskih odnosa u ovoj zemlji. To je snažno napadnuto, ne samo na ovim zadnjim izborima, nego u kontinuitetu, tako da, evo ako ništa možemo ohrabriti te ljude koji su radili, koji su uložili ogroman napor, koji posjeduju ogromno sad iskustvo, da na neki način budu tu dio toga ozbiljnijeg pristupa promjenama Izbornog zakona. Zato moja potpora, potpora ovom prijedlogu.
Hvala. Gospodin Karamatić se prijavio, čini mi se, jeste. Izvolite gospodine Karamatiću. 37
Čudo je nevladin sektor, ja upravo zamišljam kako čovjek nakon cjelodnevnog frezanja po vinogradu uzima Izborni zakona i usklađuje ga sa evropskim zakonodavstvom. Mislim, gospodo draga, te samozvane nevladine organizacije i tako su na platnom spisku političkih stranaka, pa nek preko svojih stranaka upute prijedloge koje imaju i da završimo slučaj, ili preko instiucija OHR-a i ostalih međunarodnih organizacija koje ih finansiraju i kontroliraju. Hvala lijepa.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Ima li još prijavljenih? Nema, ima, to je ispravka krivog navoda ili tako nešto, gospodin Raguž se javio ponovo. Izvolite.
Znači, radi se o organizacijama koje su bile izravno uključene u izborni proces, samo o tom dijelu civilnog sektora, ne generalno civilnom sektoru da budemo vrlo precizni. I, dakle, radi se o kompetentnim i stručnim osobama koje su prošle značajan stupanj edukacije i treninga. I ne radi se ni o kakvoj improvizaciji nego o šansi da jedan dio civilnog društva, kao u svim demokratskim zemljama, može uticati, ne, oni neće dati glas svoj, niti glasovati mogu, ali mogu dati svoje mišljenje. Ne vidim da je tu nešto loše, ..., da sad ulazim u neku politizaciju, ... nemam potrebe.
Hvala Vam. Gospodin, samo malo, pa može kako da ne, prvi zamjenik uvijek može. Gospodin Tadić.
Ne bi, ovaj, dakle iz ozbiljnih razloga sam se javio ... sad u ovoj diskusiji, nije ispravka krivog navoda u onom klasičnom smislu, praktično argumenti svi stoje, ali ovdje imamo jedno tehničko pitanje bitno. Mi sada donosimo odluku o formiranju te komisije. Mi bi u slučaju da proširujemo to na bilo koji način morali imati i novu proceduru i konkurs i imena, a što mi sada nemamo. Znači, nisu ispunjeni uslovi za proširenje ove Odluke. Ne možemo reći – omogućiće se. Ko će omogućiti? Možemo mi omogućiti jedino jer mi formiramo komisiju. Ako nemamo organizacije, nemamo imena, nismo proveli javni konkurs ko bi to mogao biti, jedni će se ljutiti, drugi se neće ljutiti i ostale stvari, onda nemamo uslove da usvojimo ovo o čemu je govorio gospodin Podžić, a što je, po meni, jako korektna i korisna ideja. Znači, nemamo tehničke predpostavke. Mi možemo da ovu situaciju riješimo tako što ćemo prvo usvojiti Odluku da bi mogli donijeti u vezi sa njom zaključak, a u zaključku da kažemo da će Komisija u svom radu, u svoj rad odnosno, izvinjavam se, uključiti predstavnike nevladinog sektora koji su do sada, pa sad napravimo organičenje, u proteklih pet izbornih ciklusa bili akreditovani kod Izborne komisije, učestvovali i šta ja znam, dakle, da ne kaže bilo ko, da bi se izbjegla ova varijanta o kojoj potpuno opravdano govori gospodin Karamatić, dakle mi imamo raznih nevladinih organizacija, 38 dakle i da onda kroz tih pet ciklusa bili uključeni, dobiju neko pravo, mislim ne neko pravo nego da se nađu u okruženju koje arbitrira oko budućih rješenja. A nemamo uslove da uradimo sada to tako, da kažemo uključuje. Jer onda moramo imati imena, pa ako nemamo imena onda se postavlja pitanje ko predlaže, pa ako se postavi pitanje ko od nas predlaže, postavlja se pitanje zašto toga a ne ovoga, morao bi neki biti konkurs. Jer, kao što su te nelvadine organizacije, koje žele transparentnost rada, alergične na to da bilo koja vlast sebi pribavlja više nadležnosti od onoga što jedna građanska, kako bih rekao, koncepcija može da daje, onda će tako isto biti alergične sve one koje mi sada nismo uključili ovom Odlukom, zašto smo izabrali ove ili one. I onda se otvara ova tema o kojoj govori gospodin Karamatić, ko koga eventualno ima na, ne znam, itd. Dakle, najbolji način, i ja to predlažem i sugerišem ako je ikao moguće, kao kompromisno rješenje, to je – usvajamo Odluku, nakon nje zaključak o uključenju organizacije iz nevladinog sektora koji su proteklih pet izbornih ciklusa bili uključeni u izborni proces, akreditovani kod Izborne komisije BiH u utvrđivanje rješenja po ovome pitanju kao partnera, a ne možemo kao ... članova jer to nije definisan pojam u samom Poslovniku našem, jer to onda povlači za sobom pitanje prava, obaveza, pravo glasa, imam, nema, naknada za rad, sto nekih stvari. Dakle, slažem se sa idejom, samo oko modifikacije, mislim da je ovo rješenje koje tehnički je lakše sprovesti. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadić. E sad, jeste li? Jeste, gospodin Podžić se ponovo javio. Izvolite gospodine Podžiću.
Hvala gospodinu Tadiću. Nisam mislio uopšte da mi određujemo, ovaj, ko bi iz nevladinog sektora učestvovao, ako ne, možda dati njima da se oni dogovore, ali meni je u potpunosti prihvatljiv Vaš prijedlog i slažem se.
Ja sada ne bih davao novi prijedlog, evo kada imamo od gospodina Tadića, međutim ja ipak moram nešto reći. Mislim da bi bilo najkorektnije, pošto će ovo povjerenstvo raditi, ono će morati zvati stručnjake iz različitih oblasti, dakle i nevladinog sektora, pa i neke druge stručnjake, sad ukoliko mi, evo kažem, i ovakav zaključak gospodina Tadića usvojimo, mi smo opet usvojili nešto drugačije u odnosu na Zastupnički dom. Ja mislim da bi bilo najkorektnije onda da ovo povjerenstvo koje bude izabrano, da se koristi, da kažem, znanjem i iskustvom nevladinog i iz drugih sektora. Jer bojim se ako mi sada evo i ovako, kažem, usvojimo opet smo mi nešto napravili različito u odnosu na Zastupnički dom. Pa bi, evo htio bi jednostavno da ne napravimo nešto što neće biti. Evo izvolite, recite ponovo.
Dakle, samo podsjećanja radi. Mi kada usvojimo Odluku kakvu je usvojio Predstavnički dom, mi smo time usvojili u istom tekstu ono što je Predstavnički dom usvojio i mi ničim dalje ne obavezujemo Predstavnički dom, niti njegov rad. Ovaj zaključak, to je stav Doma naroda u 39 odnosu na ta pitanja. I on sam po sebi ide, ne mora ga uopšte ponavljati Predstavnički dom, kao što smo mnoštvo puta imali da usvojimo neku odluku, a onda se svaki dom još zasebno izjasni o nekim stvarima gdje smatra da je mišljenje potrebno, prije svega radi javnosti. Zaključci se radi javnosti donose. Tako da u tom smislu ne postoji, kako bih rekao, nikakva razlika između onoga što je usvojio Predstavnički dom i što je usvojio Dom naroda. Je li tako Marine, jesam li u pravu ja? Da. Hvala. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... izglasovat, dakle, prvo moramo Odluku, prvo se moramo izjasniti o Odluci. Dakle, jesmo li mi da se izjasnimo, znači evo zatvaram raspravu ako nema više, je li ima netko još, želi li? Ne. Zatvaram. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, sad glasujemo, ne o Prijedlogu zaključka, nego glasujemo o Odluci, prvo glasujemo o Odluci. Dobro, zaključak jeste, jeste da ova imena koja su, dakle koja smo maloprije izdiktirali, a to su, da još jednom ponovim, znači iz Doma naroda to su gospoda, znači gospodin Halid Genjac, Bariša Čolak i, samo malo, i Dragutin Rodić. Čuli ste, još jedanput sam samo htio radi pojašnjenja. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od 15 nazočnih – 13 za, protiv nitko, 2 suzdržana. Iz Federacije BiH su bili 8 za, 2 suzdržana, nitko protiv. Iz RS-a 5 za, nitko suzdržan, nitko protiv. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, konstatiram da smo usvojili zaključak o formiranju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH u koje smo iz Doma naroda imenovali Halida Genjca, Barišu Čolaka i Dragutina Rodića. Sad bi se trebali izjasniti, evo o, dakle o ovom zaključku koji je maločas predložio gospodin Tadić. Je li tako? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]