Poštovane kolegice i kolege želim vam dobar dan. Krećemo sa točkom dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 757 …/
…/Upadica Ivan Pernar: Uvaženi predsjedavajući 600 radnika Đure Đakovića nije primilo plaću od rujna i trenutno su jako ogorčeni, država ne čini ništa da im pomogne./…
Poštovani kolega Pernar ja bih vas lijepo molio da sjednete jer vam nisam dao riječ, možete tražit [[Upadica Ivan Pernar: Uvaženi zastupniče Brkić…]] možete zatražit riječ kasnije kad …
…/Upadica Ivan Pernar: Radnici ne mogu više čekat, čekali su već dovoljno. Ja znam da vama to nije bitno i da to nije tema dnevnog reda, ali ja smatram da Hrvatski sabor treba služit hrvatskim građanima i naravno da bi HDZ trebao vratiti ona 24 miliona kuna./…
./… temeljem Članka 239. izričem vam opomenu i molim vas da sjednete na svoje mjesto.
[[Upadica Ivan Pernar: Uvaženi predsjedavajući 600 radnika odnosno 700 radnika Đure Đaković grupe od rujna ne prima plaću, od danas su počeli sa štrajkom. Dok ne dobijem čvrsta jamstva da će im plaća sjesti…]] poštovani kolega Pernar [[Upadica Ivan Pernar: … odnosno da će biti plaćeni za svoj rad ja neću prestati govoriti.]]
Temeljem Članka 240. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi i molim vas lijepo da sjednete.
… [[Upadica Ivan Pernar: Govornik nije uključen.]]
Temeljem članka, kolega Pernar temeljem Članka 241. izričem vam opomenu sa udaljenjem sa sjednice i određujem stanku do 9 sati i 45 minuta. STANKA U 9,33 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Poštovani kolega Ranko Ostojić povreda Poslovnika. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 241., naime potrebno je obrazložiti oko stegovne mjere jel se to odnosi na jednu točku, cijeli dan ili u dvostrukom trajanju? Pa pretpostavljam na najblažu mjeru, a to je samo za jednu točku. Također želim iskoristiti ovu priliku još jedanput, od 2003. godine u arhivi predsjedništva Hrvatskog sabora je Prijedlog zakona o saborskoj straži, primjena sredstava prisile mora biti definirana zakonom. Hvala.
Zahvaljujem kolega Ostojić. U pravu ste, dakle ako nisam naglasio da nije za dva dana onda je za jedan dan. A što se tiče ovog prijedloga to ćemo vidjeti u kojoj je proceduri to sada trenutno. Prelazimo na točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 757 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika poštovanog gospodina Tomislava Mihotića da nam da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnici. Postojećim Zakonom o cestama uređuje se uloga Ureda državne uprave u županiji kao tijela sustava državne uprave kod primjene Zakona o cestama u sljedećim postupcima: - u postupku izdavanja lokacijske dozvole za građenje i rekonstrukciju županijskih i lokalnih cesta i građevine iz stavka 4. stavka 1. podstavka 6. Zakona, posebne uvjete izdaje nadležni ured državne uprave u županiji, - kad pravna osoba koja upravlja javnom cestom odnosno koncesionar želi stupiti u posjed nekretnina prije pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju podnosi zahtjev za stupanjem u posjed nadležnom uredu državne uprave u županiji, - kada ŽUC namjerava postaviti prometne znakove, signalizaciju i opremu te turističku i ostalu signalizaciju na javnoj cesti na temelju prometnog elaborata potrebna je prethodna suglasnost ured državne uprave u županiji, - ured državne uprave u županiji donosi rješenje o stupanju u posjed sukladno članku 107. Zakona. Donošenjem ovog Zakona o izmjenama Zakona o cestama usklađuju se norme predmetnog zakona sa Zakonom o sustavu državne uprave NN br. 66/19 u cilju uspostave jedinstvenog pravnog sustava RH i to na način da se svi prethodno navedeni poslovi ureda državne uprave u županiji povjeravaju nadležnim upravnim tijelima županije odnosno Grada Zagreba. Hvala.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Imamo replike, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče. U e-Savjetovanju prijedlog HT-a argumentirano je odbijen i to je objavljeno u prilogu sa zakonom. Nakon završene procedure odbijenog HT-ovog prijedloga je objavljen dodatak u izvješću u e-Savjetovanju koje glasi: „Nakon dodatnih argumentacija traženja HT-a d.d. te uz konzultiranje HAKOM-a, Ministarstvo prometa i infrastrukture ipak usvojilo taj zahtjev“. Zašto ste van e-Savjetovanja usvojili taj zahtjev na članak 86. kao i stavak 5. Pitanje da li je Zakon o cestama ušao članak 86. i kao stavak 5. prijedloga HT-a iz savjetovanja?
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Mihotić. Izvolite.
Ta primjedba HT-a nije predmet ove izmjene zakona. Znači ovdje je samo usklađivanje sa Zakonom o sustavu državne uprave. A sve to drugo je predmet izmjena i dopuna Zakona koja će naknadno doći na Sabor. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, djelomično ste mi odgovorili sada. Naime, u javnom savjetovanju bile su daleko veće i šire dopune zakona, dobili smo sada ovaj prijedlog. Očito će ići u procedure i one izmjene i dopune zakona koje su bile u javnom savjetovanju prije. Samo to.
Zahvaljujem. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a, nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama kao što kaže tajnik ovo je samo usklađivanje sa prenošenjem ovlasti na županiju u slučaju Zakona o cestama. Međutim, činjenica je da ovolike ovlasti županija prenositi u ovome slučaju na županije kada vidimo da nisu ni riješile one svoje obaveze koje su imale po pitanju zdravstva, školstva, navodnjavanja, gospodarenja otpadom sada im prenosite ovaj dio jel županije su činjenica bespotreban alat u rukama onih koji vladaju. Oni jednostavno ovim zakonom im se omogućuje da još bolje kontroliraju procese unutar županije jel je činjenica i moram kazati još jednom da samo u slučaju van ovoga zakona ono što rade županije u biti one su samo one koje decentralizirani novac prihvaćaju i dijele ga onima koji su poslušni načelnici, gradonačelnici tako da jednostavno ti ljudi koji upravljaju lokalnim samoupravama moraju biti poslušni i županije su smisao same sebi, a mi ih ojačavamo. Mi te male tvorevine faraonske koje ima svoje čak i krune, one su, gdje se bore za prijestolje mi im daje sad ovim zakonom i moć uz to što smo primijenili 60, 70 zakona, što smo urede državne uprave dali sada također županijama, povećali smo im 200 novih ovlasti, a županije su u biti kočnica razvoja, ja mogu to posvjedočiti što se tiče Splitsko-dalmatinske županije. Od kad je Županija Splitsko-dalmatinska? Od '93. godine, Dalmatinska zagora i naravno Šibensko-kninska koja vata dijelom Dalmatinske zagore iselilo 100.000 ljudi. Niti jedan ključni problem koji je značajan za građane Dalmatinske zagore nije riješen, od obrazovanja gdje imamo škole prazne, do zdravstvenih usluga koje nikada nisu bile gore. Tako da je veće štete su napravile županije do sada po pitanju upravljanja na tim područjima nego svi okupatori do sada. Ja to mogu tvrditi jer je vidljivo da za vrime Turaka svih koji su prošli više je bilo stanovnika na tim područjima. Gospodarenje određenim stvarima koje, određenim resursima koje imamo na tim područjima je vidljivo, a ovaj zakon daje još jednu ovlast županiji, ojačajete županije koje jednostavno decentralizirani novac, rekao sam dijele onima kojima oni žele. Reći ću primjera, u predizbornim kampanjama kad je bilo za županiju kad sam išao kroz Imotski sa, prolazio kroz Imotski tijekom kampanje, u kampanji doslovno oni traže gdje će asfaltirati, oni mole bakice da im asfaltiraju do koćaka, do koćaka gdje drže kokoši, doslovno toliko asfaltiraju da nemaju se kokoši gdje uprpat od asfalta. A da izvadite uzorak određenih općina gdje je na vlasti istovjetno kao u županiji i općinama, da izvadite uzorak točno bi vidli asfalta, točno bi vidli izborne cikluse, kad su lokalni malo je deblje, kad su parlamentarni još malo deblje, kad su predsjednički malo tanje tako da dajemo ovlasti onima koji ne gospodare dobro novcem decentraliziranim sredstvima. Prava decentralizacija bi bila da se daje ovlast lokalnim samoupravama i upravljanje lokalnim samoupravama i tako bi došao novac do prerije, do zaboravljenih općina na kojih imamo na 100-tine općina, viška također kao i županije i smatram da ovo nije dobar put. Vjerujte mi da nije dobar put. Jer nije dovoljno samo predizborno asfaltiranje cesta, tribamo riješiti brojne probleme evo koje sam ja sada rekao, to je pravo služnosti, da nam teleoperateri plaćaju, ja sam dao to kroz prijedlog zakona o telekomunikacija koji nisu prihvatili, sad će se pokušati to progurati po hrvatskim cestama, ali puno jeftinije i pod uvjetima Hrvatskog telekoma kao jednog od monopolista. Znači, u Hrvatskoj državi jedino u Hrvatskoj pravo služnosti ne plaćaju teleoperateri. To su ogromne štete, to se radi o milijardama za lokalne samouprave koje su mogle biti ulagane u školstvo, u zdravstvo na tim područjima. Ovde nije ovaj zakon niti ozbiljan, niti je transparentan, niti će biti transparentan, jer sav novac što dolazi u županiju isključivo je, isključivo samo u predizborne svrhe, samo za udomljavanje svojih kadrova. Jel kad uspoređujem sad ovaj zakon izmjena o hrvatskim o Zakona o cestama i kad vidim gospodarenje otpadom, evo primjera usporedit ćemo sad problem gdje iz Vrgorca su ljudi oštećeni mislim 120 km će morati prevoziti smeće u Sinj, naravno da mi to nećemo dozvoliti, gdje će 3 puta poskupiti tim ljudima prevoženje otpada, u isto, u isto znači odlagalište sa istim sanitarnim uvjetima. A županija je od 2005. godine, 2009. je Sanader župan bio, saborski zastupnik, rekao je da će 2011. godine bit otvorena Lećevica taj štetni projekat u Dalmatinskoj zagori koji je ekološki i ekonomski štetan jer je na krškom području ugrožava pitke vode. To je rekao da će biti 2011., 30 miliona kuna je županija svojih vlastitih sredstava tzv. vlastitih to su nije njihova vlastita sredstva, ne znam od čega oni to uprihoduju, dan danas ja evo i vi tajniče možemo otići sad gori vi ste odozdal možemo otići u Lećevicu i brat gljive. I to je štetan projekat Lećevica, to nije pametno gospodarenje otpadom raditi još jednu Marišćinu, vidimo koji je problem i to u srcu Dalmatinske zagore, gdje su pitke vode. Tako da jednostavno igramo se vatre, županije su ogroman problem, one su kočnice razvoja lokalnih samouprava poglavito perifernih krajeva. Evo vidimo brojna obećanje, evo godinu i pol dana je od sjednice Vlade u Splitu gdje se obećala evo recimo brza cesta povezivanja zaobilaznice Dicma – Kukuzovac – Križice tj. da se Cetinska krajina opet ću ponoviti koja je veća od Splitsko-dalmatinske, koja je veća od Međimurske županije po površini, a brojnija je Cetinska krajina po broju stanovnika od Ličko-senjske županije, ima li pomaka, nema. Rekao je župan Boban ako ne budu te vertikale riješene da će on prosvjedovati, šator i metniti ispred sabora, ispred Vlade. Nije on to napravio, niti će napravit, nego će to opet biti sad upotrebljeno u predizborne svrhe, opet će otvarati ta cesta koju sam već otvorio, poist će se ono janjaca šta je ostalo, ali vrlo je i ostalo, napravit će se janjocid pred izbore, ljude će se pokušati opet navući da kupuju janjce, da paprčke i prasad da pojedu, malo da im se posoli i narod na to nasjeda. Neće više. Neće više zato što je rezultat takve politike da imamo priko 15,6 milijardi kuna u proračunu na doznake iz inozemstva, znate šta to znači, da su naši ljudi iselili i da danas u Hrvatsku državu šalju deviza 15,7 milijardi kuna. To vam je politika koju je Josip Broz Tito provodio u tim krajevima samo što vi još trebate vlakove organizirati, on je onda vlakove organizirao da odlaze ljudi, da se vraća pare, to je politika 60-ih godina. I onda se hvalite sa bilancama a teritorij nam je prazan. Ili ovo pogodovanje teleoperaterima di naplaćivate pravo služnosti. Gdje u Hrvatskoj najveću dobit imaju baš teleoperateri koji koriste naše ceste, naše prometnice a ne plaćaju pravo služnosti i tu se radi o milijardama i zato se hvali, zato imaju 40% marže, 42% marže HT dok u Europi, u EU-u, pa u cijeloj Europi je prosjek negdje između 18 i 20%, ne ponašaju se tako u državama odakle dolaze. Sad zamislite da je taj novac, da je to normalno regulirano zakonodavstvo, da se ne pogoduje, da ne upravlja, da ima premijer hrabrosti ali nema zbog toga što mora biti u dobrim odnosima sa Angelom Merkel ima hrabrosti reći da, ponašat ćete isto kao što se ponašate, nije ovo populizam, isto ćete se ponašati kao u državama odakle dolazite vi teleoperateri jer ne možete imati u Hrvatskoj, siromašnoj zemlji, puno je bogatija Njemačka, bolje uvjete, imat najveću dobit, najveću maržu u RH pa ćete plaćati pravo služnosti. Ja sam dao prijedlog Zakona o telekomunikacijama, da plaćaju pravo služnosti e ali onda dolazi velike su štete ako se to napravi evo kod kolege gore u vrličkom kraju, pa zamislite vi koje su to štete a oni imaju 40% dobiti, šta ne plaćaju pravo služnosti. To su naši roditelji platili i vi stariji koji ste tada davale samodoprinose. Vi ste platili infrastrukturu koja prolazi preko cesta, vi ste platili, naši roditelji. I infrastrukturu a na kraju krajeva sad su oni to što ste vi platili, preko naših puteva i cesta i sada oni imaju dobit od toga i to je njihovo vlasništvo i još vidite neće plaćati pravo služnosti. Ja sam dao taj zakon, sjećate se, nije bio nažalost prihvaćen, da plaćaju pravo služnosti vama čelnicima lokalnih samouprava i da se točno zna iznos ne da HAKOM odlučuje, njih 5 koliko će taj bit iznos a donedavno su u istoj zgradi bili HT i HAKOM, donedavno. Naravno da nam treba tržište, da treba biti korektan ali ja samo tražim korektno prema svim, ali ja samo tražim da budu isti uvjeti teleoperaterima kod postavljanja njihovih objekata, bilo bazne stanice, bilo infrastruktura bilokakva, da budu isti uvjeti kao što je u Njemačkoj, kao što je u Švedskoj odakle dolaze drugi teleoperateri. Da budu isti uvjeti. Mi donosimo ovdje jedan zakon gdje samo ojačavamo u biti, evo u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, sam grb ima kruna ko da su kraljevi župani. Čelnici lokalne samouprave ako nisu dobri sa županom, neće dobit kune. Evo to je činjenica i vrlo teško je bit u oporbenoj ili nezavisni ili oporbena neka stranka i biti gradonačelnik. Jel to korektno? Jel to županija? Jesu to ceste? Jel to izmjena Zakon o cestama i mi sad spuštamo ovlasti županijama umjesto da smo donijeli jedan akt, jedan akt. Evo tu ej župan Sanader, on je obećao 2009. g. da će biti centar za gospodarenje otpadom lijepi okoliš, kako se zove, da će 2011. biti gotova, da će prva vrećica biti odložena u tom štetnom projektu u kojem je potrošeno 30 milijuna kuna za ništa. Za ništa, zaposlili ste 15-ak, 20 ljudi i sad nemate toga voditelja uopće i tako ćete im dati sada i ceste. I tako ćete im dati i ceste. Pa više su puta otvorili Lečevicu gore, ove trake otvorile, najavljivali, jedino šta je ostalo je janjci, pojelo se ono janjaca šta je bilo, čak i to je šteta, nema janjaca više. Jedino to. Nama trebaju projekti infrastrukturalni koji će pomoći razvoju poglavito Dalmatinske zagore. Više ste projekata otvorili zaista, to je nevjerojatno koliko se to naslikavalo, otvaralo, najavljivalo ali nema rješenja ali nema rješenja. I sad mi ovlasti, to je smiješno, da, ali ovo je istina, tko ne puše u županiji u vaš rog, samo što je problem što se u Splitsko-dalmatinskoj županiji je borba za prijestolje. Imamo Sanaderove, imamo Bobanove, imamo ove, imamo one i onda uglavnom na tome sukobu traje a ovo ceste, to je samo moć, to je samo moć, pitanje moći. Znači jedini akt koji je bio pravi je trebalo gašenje županija, gašenje, ja kad sam se kandidirao za župana, da sam bio izabran ali sam sam, umalo ih nisam dobio ali zamalo bila je panika nemila, prvi što bi bio moj prijedlog, gašenje županija. Koji je smisao županija ajde nek mi neko objasni ovdje meni. Koji je smisao županija osim šta decentralizirana sredstva šalje županiji i oni lojalni i odavnim čelnicima plaćaju asfaltiranje kao što sam rekao u ovome slučaju. Ponavljam, evo otić ćemo, evo je bivši župan, sad politički tajnik HDZ-a Ante Sanader, pokazat ću vam na svakom mjestu uzorak asfalta, znači uzorak, vidjet ćete izborne cikluse, lokalni, predsjednički, točno se vidi. Svak izbori se crni asfalt a sve manje ljudi i stanovnika, sve manje se ulaže u bitne infrastrukturalne objekte. 100 000 ljudi je otišlo iz Dalmatinske zagore otkad su osnovane županije, od kad funkcioniraju. 100 000 ljudi. Znači nešto ne funkcionira. Nije to prava decentralizacija ako je čelnik samouprave ovisan o bilokakvome projektu o jednoj osobi jer u ovome slučaju samo će dijeliti novac oni, koja je to funkcija? I šta treba naravno, ja sam čak i poklonio 4 stolice, trebalo bi proširiti zgradu Splitsko-dalmatinske županije dolje prema rivi jer ja sam dao prijedlog na proračun ali nije bilo prihvaćeno da se digne kata zgrade jer šteta je da onoliko ljudi koji su primljeni sjede po hodnicima ili vanka ispred po travi, bar da imaju uvjete za rad a ne njih 15 u 15 kvadrata. Zato ponavljam još jednom, trebamo zaštititi naš novac i infrastrukturu, graditi u interesu razvoja tih područja, a ne u interesu opstanka župana i županija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a poštovani kolega Stipo Šapina. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Kao što je predlagatelj pred nama je danas u Hrvatskom saboru Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama, s Konačnim prijedlogom zakona. Danas ćemo raspravljati o pitanjima koje se trebaju urediti ovim zakonom. Na početku je bitno napomenuti da se predlaže donošenje zakona po hitnom postupku kako bi se osiguralo konzistentno provođenje Nacionalnog programa reformi za 2019. godinu i radi usklađivanja sa novim Zakonom o sustavu državne uprave pa je zato potrebno izmijeniti zakone kojima se propisuje stvarna nadležnost ureda državne uprave u županijama za obavljanje poslova državne uprave. Predloženim zakonom će se pojedini poslovi državne uprave iz nadležnosti ureda državne uprave povjeriti nadležnim upravnim tijelima županije odnosno Grada Zagreba u čijem je djelokrugu obavljanje povjerenim poslova državne uprave koje se odnose na prostorno uređenje. Npr. u postupcima kod izdavanja lokacijskih dozvola za građenje i rekonstrukciju županijskih i lokalnih cesta i građevina iz članka 4. stavka 1. podstavak 6. ovog Zakona posebne uvjete izdaje nadležno upravno tijelo županije odnosno Grada Zagreba u čijem djelokrugu obavljanje povjerenih poslova državne uprave koje se odnosi na prostorno uređenje. Posebni uvjeti izdaju se prija izdavanja lokacijske dozvole odnosno drugog akta kojima se provodi dokumenti prostornog uređenja sukladno posebnom propisu. U postupku kada pravna osoba upravlja javnom cestom odnosno koncesionar želi stupiti u posjed nekretnine prije pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju podnosi zahtjev za stupanje u posjednom nadležnom upravnom tijelu županije odnosno Grada Zagreba u čijem je djelokrugu obavljanje povjerenih poslova državne uprave koje se odnosi na prostorno uređenje. Prometni znakovi, signalizacija i oprema te turistička i ostala signalizacija postavljaju se na javnoj cesti na temelju prometnog elaborata. Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste i koncesionari uz prethodnu suglasnost ministra odnosno ŽUC-a uz prethodnu suglasnost nadležnog upravnog tijela županije odnosno Grada Zagreba u čijem je djelokrugu obavljanje povjerenih poslova državne uprave koje se odnosi na prostorno uređenje ovlašteni su izmijeniti prometni elaborat iz stavka 1. ovog članka odnosno postojeće stanje iz stavka 2. ovoga članka. Sve zahtjeve, posebne uvjete i suglasnosti neće se više raditi u uredima državne uprave jel se oni gase nego nadležna upravna tijela županije odnosno Grada Zagreba u čijem je djelokrugu obavljanje povjerenih poslova državne uprave. Slijedom navedenog donošenje ovog zakona vrši se usklađivanje sa Zakonom o sustavu državne uprave NN br. 66/19, a u cilju uspostave jedinstvenog pravnog sustava RH. Treba napomenuti da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna RH. U izvješću o provedenom savjetovanju, javno savjetovanje u Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama Zakona o cestama, s Konačnim prijedloga zakona bilo je nekoliko primjedbi koje predlagatelj nije prihvatio, a osnovni razlog što nije prihvaćeno jer se većina njih nije odnosila na predloženi zakon, a neke primjedbe ministarstvo će sigurno imati u vidu kada se budu mijenjale odgovarajuće odredbe Zakona o cestama. Svakako, Klub zastupnika HDZ-a podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Nada Turina Đurić. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ustvari zakon kao takav je tehnička provedba odnosno usklađenje zakona kako bi se mogao provesti novi Zakon o sustavu državne uprave odnosno velika reforma kako je to najavljeno iz redova Vlade odnosno redova vladajućih koja se zove nekakvom velikom decentralizacijom državne uprave i prenošenjem određenih ovlasti i poslova na županije kao lokalne odnosno regionalne samouprave. Osobno, a i kao članica političke opcije Liberala sam veliki zagovornik decentralizacije državnih poslova s obzirom da je u više navrata dokazano da sve ono što preuzmu lokalne odnosno regionalne samouprave u pravilu se ti poslovi na terenu obavljaju i kvalitetnije i na korist građana nekako adekvatnije nego što se to čini kada se čini sa razine centralne države. Naprosto se svi problemi i bolje vide i jasnije razaznaju na mjestu gdje se događaju nego sa razine centralne vlasti. I u tom smislu i onaj prvotni zakon, a i sve ove zakone koji u stvari usklađuju se sa temeljnim Zakonom o sustavu državne uprave odnosno prenošenju ovlasti na županije, GLAS će podržati. Međutim, kao što smo u raspravama kod donošenja prvog zakona odnosno prvih izmjena, reformskih izmjena, a i donošenja cijelog niza zakona usklađenja upozorili, upozorit ćemo i ovaj puta. Naime, ne može se čovjek oteti dojmu da je pod firmom velike decentralizacije ovlasti u stvarnosti pokušalo se prenijeti ovlasti županijama i dati snagu i moć županijama kako bi se zacementiralo postojeće administrativno upravljanje ovom državom, znači kompletan administrativni sustav koji je u više navrata i u mnogim izborima do sada, izbornim kampanjama doveden u pitanje i u mnogim je programima političkih stranaka, pa i one koje na vlasti, bilo da će se izvršiti adekvatna analiza stanja pa tek onda ići u određene zahvate i decentralizacije, a eventualno i centralizacije nekih poslova odnosno novi regionalni ustroj RH i uopće pitanje velike rascjepkanosti, administrativne rascjepkanosti RH počevši od toga da imamo stvarno veliki broj lokalnih samouprava koje su nažalost sve teže održive, a posebno je to bilo u razdoblju gospodarske krize koja je vladala i u Hrvatskoj. Govorilo se da treba i tu napraviti određene zahvate i rezove, pa se između ostalog govorilo i o tome da će se županije drugačije koncipirati. Ja osobno ne mislim da su županije kao međustepenica vlasti između lokalne samouprave i centralne vlasti nešto što je bespotrebno kao što je tu maloprije kolega rekao. Ja mislim da županije jesu potrebne, možda ne ovakve kakve su sada i ovaj broj kakav je sada, ali sigurno kao jedno tijelo i među, između lokala i centralne vlasti koja može koordinirati određene poslove i imati određene ovlasti na određenom području su sigurno korisni, to govorim iz osobnog iskustva i žao mi je da država nije krenula, ne u ovom dijelu prenošenja ovlasti možda vezano uz poslove koja je imala nekad državna uprava, nego u onom dijelu koji se odnosio na već dobivene ovlasti u županijama, a to su u zdravstvu i obrazovanju te nisu išli korak dalje u tom dijelu i dali veće ovlasti županijama u sadržaju tih resora, znači i zdravstva i obrazovanja, ali naravno, uz adekvatna sredstva koja bi to pratila. To nije imalo, tamo se hrabrosti od one Vlade Ivice Račana koja je napravila prvi korak, nije se imalo hrabrosti krenuti dalje i nešto učiniti i učiniti najprije kvalitetnu analizu, a onda ići i u daljnje korake decentralizacije. S ovim što se sada čini, mislim da je kolega naglasio, nisu potrebna, kaže kolega, napisali su naime da nisu potrebna dodatna financijska sredstva pa ja sam o tome govorila, kažem, kad su oni set zakona donesen vezano za neke druge resore gdje je rečeno da će se prebaciti određena sredstva, odnosno uglaviti određena sredstva u proračunu za 2020. g. koja su do sada bila potrebna za funkcioniranje državne uprave koja će prema Ministarstvu financija biti dostatna za obavljanje poslova na razini županija i koja će biti prihod županijskih proračuna, a o tim sredstvima će županije pojedinačno pregovarati sa centralnom vlašću, što je potpuno suludo, što znači da to nije decentralizacija. Decentralizacija bi bila stvarna kad bi bila i fiskalna, znači kad bi županije imale izvorne prihode, ne samo za ove poslove jer ovdje je relativno mali broj u stvari, djelatnika koji će preći u županije s obzirom da županije i sada imaju već poslove, prihvaćene te poslove prostornog uređenja i graditeljstva i to sigurno sada bolje funkcionira nego što je funkcioniralo unatrag 6, 7 godina kada je to radio Ured državne uprave, sada to rade županijski uredi, znači tu nije veliki broj ljudi, ali sigurno da bi se kvaliteta usluge poboljšala, ne samo zbog plaća koje su i inače u županiji bolje nego i viši su koeficijenti nego što su za državne službenike nego i zbog ulaganja u te ljude, a i prostore u kojima oni rade, sigurno će biti potrebno dodatnih novaca i izbora sredstava kako bi se to radilo, tako da bi ljudi bili zadovoljni, odnosno kako bi te funkcije bile ispunjene onako kako je to potrebno i predviđeno. Ovako da li će to biti potrebno, kako je predviđeno i zamišljeno, to ćemo, naravno vidjeti. Hoće vjerojatno jer će se svaki župan i županijska vlast potruditi, ja se nadam, barem oni koji to mogu, ima onih koji to i ne mogu u Hrvatskoj. Ja dolazim iz županije koja je uvijek na svojim leđima iznijela taj neki minus kojega je plasirala država donošenjem ovakvih zakona jer je to mogla, ali ima županija u Hrvatskoj koje to baš i ne mogu, a s druge strane, kažem, želimo upozoriti na ovaj način je otvoren ću reć, HDZ, budući da vlada u većini županija u RH, otklonio bilo kakvu sumnju odnosno bilo kakvu ideju o tome da se danas sutra razgovara o preustroju, administrativnom preustroju RH, u smislu da se poveća učinkovitost, efikasnost rada regionalne razine vlasti. Tolike ovlasti koje su date sada kroz ovo prenošenje ovlasti ureda državne uprave, naprosto teško da će netko pokrenuti kao pitanje, naime po meni i po nama bi to bili preveliki zahvat i prevelika reforma koju teško da će politički netko moć izdržat nadajući se da će mandat nakon toga ponoviti tako da evo, želimo upozorit na to, želimo upozorit da novci nisu osigurani, da pitanje financiranja nije samo pitanje financiranja kadrova njihovog ulaganja u kadrove obrazovanja, prostora u kojima će radit itd., nego pitanje financiranja ovih poslova vezanih konkretno uz ceste pa i druge resore ali recimo ovdje uz ceste danas o tome razgovaramo i ustvari pitanje novaca koje država može osigurat kao izvorni prihod ne samo za obavljanje ovih poslova, to bi bila prava decentralizacija, nego da se osiguraju prohodi iz kojih će se financirat ulaganja u te ceste. To bila pravi potez decentralizacije. Pitajte u županijskim cestama kako stoje sa prihodima i na koji način krpaju ceste. O lokalnim samoupravama neću ni govorit, niti kune lokalne samouprave nemaju kao izvorni prihod za značajnije ulaganje u ceste. Ono šta prikupe kroz komunalne doprinose nije dostatno ni za probijanje ceste sa bagerima a kamoli za gradnju tih cesta i ulaganja u infrastrukturu koju je potrebno ugradit u lokalne ceste. Dakle to bi bila prava tema a ova tema da smo sad tu napravili neku veliku decentralizaciju, veliku reformu, to nije ništa drugo nego jedan dosta spretan politički manevar, to se mora priznat, tu u HDZ-u su majstori za to a i još neki koalicijski partneri su isto tako majstori za to pa su sada zabetonirali županije ovakve kakve jesu danas i vjerojatno ih nijedna politika narednih 50 g. neće bit u stanju odbetonirat niti uopće čak možda otvorit niti pitanje reforme koje bi se odnosilo na sadržaj administrativnog funkcioniranja RH u tom smislu i županija kao međuvlasti između lokala i centralne vlasti međutim kažem, mi ćemo podržat zakon s obzirom da smo podržali decentralizaciju, podržat ćemo i ovaj zakon međutim upozoravamo na ovo što mislimo da je važno da zna javnost tko šta obećaje i tko šta izvršava i tko se ustvari ruga sa građanima i biračima, pred izbore jedno, nakon izbora drugo, do kraja mandata treće. To nije odgovorna politika a ponajmanje vjerodostojna politika ali kako ne bi doživjeli napad da smo protiv decentralizacije jer bi se to i tako moglo izvrnut u nekakvom političkom spinu kako je to danas moderno, mi načelno podržavamo da se određene ovlasti predviđene ovim zakonima pa i ovakvim tehničkim, odrade i obave i da Sabor tome da zeleno svjetlo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegi Turini Đurić. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, i sadržaj ovog zakona u smislu ovog zakona je izmjena članka sukladno premještanje zapravo ukidanjem državnih ureda u županijama, ureda državnih uprava u županijama i stvaranjem upravnih tijela u županijama umjesto tih državnih ureda i u tom smislu doista nemamo ništa protiv ako je to smjer Vlade, primjedbe o tome smo već dali kad se donosio sam taj zakon ali u kontekstu ove rasprave valja reći slijedeće. Naime, kako je prethodna govornica kolegica Turina Đurić spomenula, ključna riječ kad se govori o ovoj temi je zapravo pitanje decentralizacije i sredstava koja su potrebna da bi se poslovi koji su definirani i u ovom zakonu, obavljali. Evo za početak pročitat ću jedan naslov, to je na sastanku ravnatelja hrvatskih ŽUC-eva, u Karlovcu, naslov je glasio, taj zaključak tog sastanka, lokalne ceste u Hrvatskoj u sve lošijem stanju, treba im rješenje za sustavno financiranje, ključna riječ ovdje je sustavno financiranje. Na obljetnici 20 g. postavljanja ŽUC-eva, g. Škorić izjavio je slijedeće, trebamo imati održivi sustav financiranja županijskih i lokalnih cesta u RH jer je sadašnja preniska razina ulaganja dalje neodrživa i već sada dovodi u pitanje urušavanja razine sigurnosti prometa na tim cestama. Sadašnja sredstva za županijske i lokalne ceste iznose samo 44 000 po kilometru godišnje. Dakle predstavnici ŽUC-eva upozoravaju vrlo otvoreno i vrlo jasno da je narušena čak i sigurnost na tim cestama. Vjerujem da ste se našli u situaciji, dozvolite mi tu sliku, našli se u situaciji za ručkom kad imate svoje mjesto, sve vam je servirano, čak je stiglo jelo i onda se desi jedna nezgoda morate se ustati da bi zamolili tamo nekoga tko je prilično udaljen od vas za stolom, da vam dohvati sol, sigurno ste se našli u takvoj situaciji. Zašto spominjem sol? Na ovom slikovitom primjeru želim pokazati koliko je zapravo i decentralizacija u kojoj se nalaze sad Županijske uprave za ceste, u kakvom se stanju nalaze, jer to sam pročitao, mislim državni tajniče da je to točan podatak, ovdje sam našao inače slijedeću stvar, kaže sredstva se ŽUC-evima doznačuje u mjesečnoj visini od 1/12 utvrđenog godišnjeg iznosa, HC se sklapa sa ŽUC-evima Ugovor o financiranju, te u ime i za račun ŽUC-eva nabavlja sol za održavanje cesta, eto toliko o decentralizaciji. Dakle, i sol nabavlja, nabavlja HC, pa ona ispostavlja fakturu ŽUC-evima, kao da ŽUC-evi nisu sposobni nabaviti sol, a ionako je snijega sve manje. Imamo povijesni kontekst, imamo povijesni kontekst u kojem smo, u kojem su nastale i ŽUC-evi i društva, regionalna društva za održavanje cesta, još tamo od '60.-tih godina to su tzv. društva za puteve, danas mislim da u RH postoji 14 takvih društava, podaci pokazuju da su njihova ovisnost o ŽUC-evima je nešto smanjena, bila je čak 80% njihovih izvora prihoda naslonjene na ŽUC-eve, dakle na javna, na javna sredstva, danas je to nešto manje od 65%. Prijedlogom izmjenama ovog zakona ŽUC koja je osnivač županija će tražiti od upravnog tijela županije posebne uvjete za dobivanje lokacijske dozvole. Ne znam jel, jer jasno zapravo šta se ovdje zbiva? Ponovit ću još jedanput, ŽUC koja je osnivač županija tražit će od upravnog tijela županije posebne uvjete za izdavanje lokacijske dozvole. I sad samo postavlja pitanje, koliko će to sve vremenski trajati i hoće li trebati doista iz jednog ureda u drugi koji možda odvaja vrata, trebati možda tjedan dana da taj zahtjev prođe. Ovo govorim stoga što se nadam da će na ovaj način barem efikasnost biti, biti veća u tom radu iako zbog ovih prethodnih izjava i samih predstavnika ŽUC vrlo malo, vrlo malo sredstava ŽUC-evi troše na izgradnju cesta, građenje, uglavnom je to na održavanje, najveći dio sredstava je na održavanje, a i za to nema dovoljno i sad dolazimo onda na ključne točke koje želim naglasiti, financiranje ŽUC-eva. Dakle, to financiranje se odvija, kako, kako sad da to kažem ne znam, odvija se na taj način da ministar odredi koliko će kojem pojedinom ŽUC-u dati sredstava da bi ostvario one planove. Tako je bilo u prošlosti, tako će vjerojatno biti, tako je sad, tako u budućnosti, a to nije, to nije dobro. Sredstva za održavanje, rekonstrukciju i građenje raspoređuje ministar prometa infrastrukture, sredstva koja HAC doznači ŽUC-u koristi se za financiranje izvlaštenja nekretnina, građenje i održavanje, te povrat kredita kojima se financira građenje županijskih lokalnih cesta. Te su aktivnosti sukladne godišnjim planovima građenja i održavanja županijskih lokalnih cesta koje uz suglasnost ministarstva donosi ŽUC. Dakle, svaki ŽUC donosi suglasnost, svoj plan održavanja i gradnje, naravno to ide prethodno, prethodno se ide na županijsku skupštinu, prethodno je mišljenje ministarstva i sve je to lijepo, ali novca nema dovoljno i onda na kraju ipak odlučuje ministar o tome tko će, koliko će sredstava raspodijeliti. Jedna stvar koja još upada u oči, a vezana je za ŽUC, vezano je općenito za lokalnu, teritorijalni ustroj RH, tu postoji strašan, strašan, ovoga oprostite na izrazu, nered, postoji strašan nered, već sam spominjao to od plaće pojedinih načelnika gdje u pojedinim općinama, čak neovisno o veličini, zamjenik načelnika ima veća primanja nego načelnik u susjednoj općini, pazite zamjenik načelnika, o tome govorim. Ovdje se pokazuje da jest, da je po ŽUC situacija posve različita neovisno o tome koliko kilometara po zaposleniku ima, uglavnom moramo naglasiti ŽUC imaju mali broj zaposlenika koji, koji evo u Osječko-baranjskoj županiji na jednog zaposlenika je gotovo 150 km ceste, ali ono što isto trebamo naglasiti da su plaće po zaposleniku, prema Državnom zavodu za statistiku, dvostruko veće od ŽUC-a, dvostruko veće nego u sektorima, sličnim sektorima, na te stvari trebamo ukazati i mislim da zbog nepostojanja jasnih kriterija, a opet se onda vraćamo na lokalnu ili područnu (regionalnu), u ovom slučaju područnu samoupravu županije, na njihovo, odluke njihovih skupština, pa kasnije i onda odluka u tom društva koje je osnivač da oni mogu samostalno, znači ne smije se zadirati u samostalnost njihovog odlučivanja, ali ipak dozvolite da, da, da konstatiramo da je riječ o neredu jer ljudi za isti posao dobivaju posve različite plaće, a u ovom slučaju evo vidimo u odnosu na druge sektore i dvostruko veće plaće, iako s obzirom da je mali broj zaposlenih ti izdaci nisu toliko veliki, najviši dio, najveći izdataka ide prema, prema održavanju cesta. Evo samo za kraj još samo da spomenem neke da ne budu samo ovoga kritike, što bi valjalo evo učiniti, dakle ovdje se, koristio sam i rad koji su napisali g. Anto Bajo, Marko Primorac i Mihael Blažeković, koji spominju slijedeće preporuke, meni se čine, meni se čine ovoga dobre, znači što ŽUC-evi trebaju, značajno poboljšati pripremu, izradu financijskih planova, kao i projekcije financijskih planova za duže razdoblje i donijeti ih na vrijeme, usklađene s procesom planiranja županijskih proračuna, ali i proračuna Hrvatskih cesta, utvrditi jasne kriterije za određivanje osnovice za obračun plaće, te obračun isplatu plaća i naknadu i naknada uskladiti s donesenim unutarnjim aktima i osigurati jednaka pravila postupanja. Vi znate, vi znate da svake ŽUC imaju i upravo vijeće koje dobiva naknadu za svoj rad, ne znam kakva je tu situacija, pretpostavljam da isto nije, nije ovoga uređena. Značajno poboljšati transparentnost poslovanja, naročito u području djelokruga i unutarnjeg ustrojstva, planiranje izvršenja planova računovodstvenog poslovanja i financijskog izvještavanja prihoda, rashoda imovine i zaduživanja te javne nabave. Inače državni nalazi revizije za 2017. g. pokazuju da u pojedinim županijskim upravama za ceste ima dosta nepravilnosti, dobili su uvjetno mišljenje, istina je da su većina njih bezuvjetno mišljenje ali o tim stvarima se treba pozabaviti. Na kraju treba zaključiti da županijske uprave za ceste nemaju dovoljno sredstava, to i nije baš decentralizacija ako oni većinu sredstava dobivaju iz Hrvatskih cesta, dakle oni imaju autonomiju da odlučuju o programima održavanja ali novca za to nemaju nego moraju čekati da im to Hrvatske ceste doznače, bilo je tu nekih prijedloga oko ove trošarine goriva koja sad 80 lp ide Hrvatskim cestama, kasnije oni s tim raspolažu, ali o tim stvarima treba razmišljati ako imamo županijske uprave za ceste da mogu odraditi svoj posao i na transparentan i jasan i predvidljiv način jer u suprotnom onda je bolje ih ugasiti pa neka Hrvatske ceste preuzmu taj dio posla jer nije riječ o sve skupa lokalnim i županijskim cestama u duljini od gotovo 20 000 km, 18 000 i nešto kilometara. Što se kažem tiče samog ovoga prijedloga zakona, ne vidim razloga zašto ga ne podržati, hvala.
Zahvaljujem, prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Potpredsjedniče, dozvolite mi samo jedan prijedlog koji bi volio da razmotrite na predsjedništvu Sabora, evo na početku sjednice svjedočili smo jednom nemilom događaju, provociranju, iznošenja iz sabornice i ja bi predložio vama ako smatrate za shodno, da se kod takvih situacija, ispravno ste postupili, prekinuli ste sjednicu ali isto tako bi molio i da se ugase kamere. Naime, koju sliku šaljemo hrvatskoj javnosti, koju sliku šaljemo omladini, mladima, naprosto očito bi na sjednicama Sabora trebalo pisati ono +18 jer znači samo za punoljetne. Mislim da ovakve provokacije nisu dobrodošle i prvenstveno smatram da kao institucija da bi trebalo na takav način ograničiti određene kolege koji provociraju ovakve okolnosti. E sada o samom prijedlogu zakona. Naime, ovo je jedan formalno-pravno-tehnički zahvat usklađivanja sa Zakonom o sustavu državne uprave i u principu kad smo prihvatili krovni zakon, onda nema nekog rezona ne prihvatiti ovaj prijedlog zakona i ne usuglasiti se sa njim, to je jedno. Međutim iskoristit ću priliku i ukazati na određene možebitne nelogičnosti ili neka razina preklapanja ovlasti ali u smislu da isto tijelo samo sebi dodjeljuje ili formalizira određene stvari. Uredi državne uprave kad su bili uredi državne uprave, to je bila jedna druga razina, županijski ured je nešto drugo, sad kad su županije preuzele poslove iz nadležnosti državne uprave a sada po ovom novim zakonu, uredima državne uprave odnosno županijskim uredima, upravlja župan. Tu smo čuli isto u raspravi a možemo svjedočiti i u praksi da nažalost određeni čelnici županija ne postupaju u dobroj praksi, u dobroj vjeri tako da velim, tu može biti i određenih korištenja pozicije u onom cilju i smislu u kojem ne bi trebalo biti. Svjedočimo isto tako i izraženo je nezadovoljstvo puno puta sa samim stanjem prometnica, autoceste, državne ceste, ok, međutim županijske a pogotovo lokalne ceste kojima upravljanu ŽUC-evi odnosno županija, župan, svakako ne zadovoljavaju niti minimalne tehničke uvjete eventualno da se mogu kategorizirati kao nerazvrstane ceste koje su u nadležnosti lokalne samouprave. Širina prometnica 2,70, maksimalno 3 metra, znači tu nisu ispunjeni minimalni tehnički uvjeti. Ulaganje u lokalne ceste, nula, u doslovnom smislu nula. Ako se jedanput godišnje pokose bankine, ako se očisti granje šumskog kompleksa ili ne znam odakle, to je upitno, komunalna poduzeća koja imaju vozila za skupljanje otpada, trpe štete, sve je to u nadležnosti ŽUC-a. ŽUC, razumijem s obzirom na raspodjelu sredstava, nema dovoljno financijskih sredstava međutim postavlja se pitanje uopće da li nam je potreban ŽUC, da li su nam ŽUC-evi potrebni? To je prvo pitanje koje postavljam. Bila su određena razmišljanja u prethodnom periodu da se županijske ceste, lokalne ceste da naprosto preuzmu Hrvatske ceste. Kad pogledate razinu održavanja državnih cesta, to je vrh vrhova. 5 do 6 puta minimalno kroz godinu održavanje bankina, prvi zahvat, drugi, odvodni jarak itd., županijske ceste ako jedanput, ako jedanput a lokalne ceste uopće da ne govorim. Situacija nije zadovoljavajuća. I naravno kao čelnik lokalne samouprave, građani su upućeni na nas, načelnike, gradonačelnike, mi naprosto nemamo alata, nemamo mogućnosti a radi se uglavnom govorim o lokalnim cestama, županijske ceste svojim dimenzijama, ajde mogu zadovoljit donekle, međutim što je bitno? Bitno je kada bi kojim slučajem prometni inspektor došao, on bi naprosto morao kao što stavlja blombu na ugostiteljski objekat, stavit blombu zatvoren promet na određenim lokalnim prometnicama. U gorem su stanju nego nerazvrstane ceste koje održava lokalna samouprava koja usput rečeno ne dobiva niti lipe za svoje nerazvrstane ceste kojih u prosjeku ima tri do četiri puta više u dužini i širini po površini nego lokalnih cesta kojima upravljaju ŽUC-evi. Ja sam i očekivao zato sam i postavio kroz repliku pitanje kada će doći Zakon o cestama jer smatram da je to ključan krucijalan problem koji moramo riješiti. I sada kada je još župan dobio veće ovlasti, naravno da se to negativno reflektira. Nažalost, moram konstatirati ovisno o političkim opcijama. Nije svagdje pravilo, ima i pozitivnih primjera, međutim uglavnom ne mogu izraziti zadovoljstvo sa tim. Pa tako u ovim izmjenama zakona imamo članak 4. kojim se članku 97. mijenja, znači radi se jedna forma koja manje-više velim nije sporna. Međutim, tu se govori citirat ću „Kada se javna cesta razvrstava u jednu od četiriju skupina razvrstava u drugu skupinu ili prestaje biti javna cesta“. Što to znači? Nerazvrstane ceste nisu kategorizirane kao javne ceste. I dajete mogućnost u sljedećim izmjenama zakona da lokalna samouprava može preuzeti na upravljanje lokalne prometnice jel one uglavnom jesu unutar naselja, one uglavnom povezuju naselja unutar određene lokalne sredine. Zašto to govorim? Nažalost promjenom političke vlasti, mi smo imali relativno jako dobru suradnju i mogu pohvaliti, konkretno govorim za Varaždinsku županiju, isti ravnatelj ŽUC-a jednaka politika, promjena vlasti situacija je nezadovoljavajuća, čak ne dobivamo niti odgovore upite. Mi smo napravili registar prometnica katastar svih prometnica od državnih, županijskih, lokalnih, nerazvrstanih i upravo temeljem toga snimili kompletnu situaciju i šaljemo uporno dopise svake godine što mi smatramo što naše tehničke službe smatraju da bi trebalo na pojedinoj prometnici urediti. sufinanciramo. Međutim, kada tražimo da sami interveniramo ne dobivamo … čak ne dobivamo niti odgovor. To je žalosno. Da ne govorim o gradnji nogostupa, nema šanse. Nerazvrstane ceste bolje su uređene nego javne ceste odnosno lokalne ceste na području lokalnih samouprava. Isto tako osvrnut ću se kratko i na nerazvrstane prometnice. Očito kao da te prometnice kao da se lebdi po njima, kao da se po njima ne vozi. Ja razumijem da je financijski problem, međutim s punim pravom naši građani upućuju upite na načelnike i gradonačelnike, veli plaćamo iz cijene goriva. Postoji lokalni porez koji je prihod isključivo županije, pa dajte inicijativu, ja ću je dati da taj lokalni porez ide u proračun ŽUC-a i da se popravi situacija na prometnicama koje ima ŽUC upravu. Županije to troše to je porezni prihod, znači ne namjenski. Naravno da je to zahvat Ministarstva financija, ali isto tako mislim da bi bilo dobro pozitivno da dođe inicijativa od resornog ministarstva jer vi ste odgovorni za stanje na prometnicama, javnim, neovisno kome su povjereni poslovi. To su iznosi negdje više, negdje manje, ali svakako može biti doprinos. Naime, zašto to govorim? Sada kada su županije preuzele funkciju ureda državne uprave, postavlja se pitanje koji je smisao županija? Postavlja se pitanje da li ona treba imati skupštinu, da li treba imati direktno biranog župana? Meni kao liberalu mnogi mogu zamjeriti, međutim pitanje je i operativne funkcionalnosti kao takvih. Oni vrše decentralizirane funkcije, a sa ovim zakonom oni su produžena ruka države, oni su u punom smislu riječi regionalna država. A tu isto postavljam pitanje i financiranje samih županija. Da li se one mogu financirati iz porez na dohodak? To nema smisla. Naravno to nije područje izmjena zakona, ali je pitanje vezano na taj dio. Što se tiče dalje zakona, ja bih volio velim članak 97. definira citirat ću ga „ili prestaje biti javna cesta“, odluku donosi ministar, ali isto tako volio bih da se u članku 98. koji definira nerazvrstane ceste da se tu još dodatno intervenira u ovaj dio jel tu je ograničeno, kaže članak 98. točka 1. „Ceste koje su na području gradova s više od 35.000 stanovnika“, ima neke logike, međutim isto tako, a što je sa onim sredinama koje žele preuzeti odgovornost temeljem opravdanog zahtjeva svojih građana da oni vrše uslugu održavanja, čišćenja, uređenja lokalnih prometnica i radi se unutar naselja. Imate još jedan nesklad u praksi, gradske ceste se od snijega promptno, županijske ceste nažalost sa danom, dva zakašnjenja. Kome se upućuju kritike za to? Pa čelniku lokalne samouprave. Naprosto nismo u mogućnosti intervenirati. Tražili smo da se upravo u naseljenim mjestima zajednički organizira zimska služba, naravno to je interesantno na onim područjima gdje ima snijega, a hvala Bogu kod nas ga ima i preko mjere. Ništa manje nego Gorski kotar ili Lika. Nismo mogli dobiti nikakvu suradnju itd., da mi imamo raspisane natječaje godišnje ovako, onako, lijevo, desno, ostavljam pitanje. Čemu uopće služe županijske uprave za ceste? Čemu služe upravna vijeća? To je trošak. Tako i tako ne donose nikakve odluke nažalost. Govorim o primjeru o kojem znam. Isto tako financiranje nerazvrstanih cesta. Ima ih više 2 do 3 puta nego županijskih i lokalnih, ponavljam niti jedne lipe, a građani pitaju kroz cijenu benzina, kod registracije, kod poreza na motorna vozila. Mislim da je to jedna nepravda i očekivao sam i očekujem isto tako kad će doći zakon koji je prošao javnu raspravu iako te teme se tamo ne reguliraju, ali očekujem da dopunite i da otvorite te mogućnosti jer vjerujem da je veliki broj gradova, za općine ne mogu tvrditi spreman preuzeti odgovornost, ali uz pravičnu nadoknadu. Koja usput rečeno neće biti dostatna za sve ono što treba raditi, ali spremni smo iz poreznih prihoda vlastitih, upravo da bi na zadovoljstvo građana i sigurnosti svih sudionika u prometu. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s izlaganjem u ime kluba zastupnika. Slijedeći je kolega Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, ovaj prijedlog Zakona o cestama s konačnim prijedlogom zakona po hitnoj proceduri je iz razloga da se prati tijek navodne reforme decentralizacije, uređenja sustava državne odnosa prenosa ovlasti na županije. I s pravom se treba postaviti pitanje, koji je konačni cilj ovih aktivnosti. Da li je cilj kvaliteta usluge građanima ili je cilj samo politički da se kaže da se nešto radi i da se kroz tu reformu omogući nekome da ima veće ovlasti. Mislim da bi prvi cilj trebao biti da imamo jeftiniju državu, a činjenica je da imamo skupi sustav i aparat državni i da bi trebala biti u konačnici bolja kvaliteta usluge građanima, jedinicama lokalne i regionalne samouprave kad je riječ o ovom predmetnom zakonu. Naime, i u ovom zakonu se navodi da za provođenje zakona nije potrebno dodatna financijska sredstva. Pitanje da li je, evo mi već sad neki 65, ovo je 66 ili 67 zakon koji hitno mijenjamo da bi se uskladila sa navodnom reformom zakonodavstvu, da li su sagledani učinci ovih propisa i koje će to biti uštede i da li će doći do povećanja kvalitete pružanja usluga građanima i jedinicama lokalne samouprave, a prije nekoliko godina kad su županije preuzele poslove iz Ministarstva graditeljstva odnosno državne uprave preuzimali i djelatnike kad je bila zbog povećanih potreba posla prijenos to na županije, preuzeli smo djelatnike županije i samo smo prve godine dobili sredstva za njihove plaće. Već druge godine ne. Pa je pitanje moje, bilo je riječi da će ovu reformu pratiti i prijenos financijskih sredstava i da će to biti planirano u proračuna za naredne 3 godine, volio bih vidjeti da li je to stvarno tako i da li će biti tako jer se dovodimo u situaciju da ćemo opet prenesti ovlasti, poslove, ali ne i sredstva za rad i za provođenje ovih aktivnosti i da će i na taj način biti dovedeno u pitanje funkcioniranje same kvalitete pružanja usluge građanima i jedinicama lokalne samouprave. Jer trenutno u upravnim odjelima za graditeljstvo i prostorno uređenje po županijama nedostaje kvalitetne stručne radne snage jer teško je za te iznose osobnih dohodaka da ćete dobiti na te poslove arhitekta ili magistra građevine, najčešće se tu zapošljavaju pravnici i problem je što u većini tih upravnih odjela i dalje je velik broj zaposlenika na ugovor o radu na određeno vrijeme, što evo demotivira iste da se stručno usavršavaju i da kvalitetno i na vrijeme obavljaju svoje poslove. Pa mislim da bi i to trebalo potaknuti i istaknuti kao jedan od problema koje treba hitno rješavati kad se već prenose ovlasti na županije ovim zakonom i dodatni poslovi preusmjeravaju na županije. Također, je ovdje važno reći da i već je spomenuto taj odnos lokalnih cesta, nerazvrstanih cesta, županijskih, gradskih i državnih cesta i ja evo želim potaknuti da kod pripreme novog Zakona o cestama se raspravi i odnos po županijama. Koliko u kojoj županiji je lokalnih cesta, gradskih cesta, državnih cesta, jer činjenica je da neke županije koje su bile politički aktivnije, da ne kažem moćnije i bliže vlasti su, imaju povoljniji omjer državnih cesta pa je onda održavanje i građenje im lakše, a neke županije imaju veliki broj i veliki broj kilometara lokalnih i nerazvrstanih cesta i imaju otežano održavanja, a o građenju da i ne govorim. Jer primjerice ako jedna županije kroz županijsku upravu za ceste ima 6 miliona kuna godišnje za investicije i građenje pa ja vas pitam koliko se tu može napraviti u izgradnji ako znamo koliko danas košta kilometar izgradnje nove lokalne ceste. Mislim da na taj način ne dajemo jednaku šansu za razvoj svim regijama i da sigurno treba razgovarati o modelu financiranja županijskih uprava za ceste jer na ovaj način ovo je neodrživo i jednostavno će se sustav urušiti, jer ako želimo, a ističemo stalno i kroz druge zakone da je povećano, povećati sigurnost u prometu, da želimo smanjiti broj poginulih i stradalih na našim cestama, onda nije dovoljno samo naglašavati problem alkohola, brzine, mobitela, nego treba pošteno reći i kakva nam je kvaliteta lokalnih, gradskih, županijskih, pa i državnih cesta na našem području, kolko se u njih ulaže, gdje su to kritične točke i što tu možemo napravit. Sigurno da sa postojećim sredstvima s kojima raspolažu ŽUC u ovom trenutku to nije moguće pratiti da bi dostigli onu sigurnost u prometu koju želimo. Naravno da tu i kroz investicije želim ponovno želim istaknuti problem i prometne povezanosti, pogotovo Slavonije, Baranje i Srijema gdje želimo razvoj ove regije, znamo da je po BDP-u su, najlošije stoje Slavonija i Lika i ako želimo u Slavoniji potaknuti investicije i omogućiti građanima da tamo ostanu živjeti onda sigurno treba pojačano investirati u izgradnju cesta i prometnu povezanost jer nije dovoljno samo izgraditi cestu do Križevaca i Koprivnice, nego pod hitno nastaviti s investicijama i spajanjem podravskom magistralom Osijeka i pripadajućih naselja na ovoj cesti prema Zagrebu, ali isto tako treba istaknuti i veliki problem što je više puta istaknuto da imamo pojačani promet teretnog kamionskog prometa, međunarodnog prometa na našim gradskim, državnim i lokalnim cestama jer izbjegavaju strani prijevoznici i plaćati cestarinu u RH, pa ne voze autocestom, nego voze ovim magistralnim cestama i sigurno da moramo naći model kako vratiti taj teretni kamionski promet na autoceste da se ne uništavaju ove lokalne, gradske i državne ceste koje su ionako po županijama u lošem stanju i još jednom istaknuti i taj problem graničnog prometa, prekograničnog prometa i zakrčenje naših cesta i graničnih prijelaza i u Staroj Gradiški i u Slavonskom Brodu, a evo pogotovo ove godine bilo je i u Lipovcu gdje je praktički onemogućeno građanima Lipovca i ostalih naselja zbog zakrčenja prelaza prema Srbiji da je dio kamionskog prometa išao tim lokalnim cestama, jednostavno nisu mogli obavit ni poljoprivredne radove, izić iz svog dvorišta sa traktorom ili kombajnom jer je bio gust promet, pa evo sigurno da se tu moraju tražit rješenja zajedno sa lokalnom i regionalnom samoupravom, ali i Ministarstvo prometa je sigurno tu glavno koje bi trebalo pokrenuti tu inicijativu. Kad je riječ o samom ovom zakonu bilo je i primjedbi u javnoj raspravi, a ja ću evo ponovit da je sigurno jedinicama lokalne samouprave otežavajuća okolnost da predugo traju procesi ishođenja lokacijske i građevinske dozvole, a kojem prethodi postupak izvlaštenja jer je ova procedura definirana i Zakonom o cestama i Zakonom o komunalnom gospodarstvu i Zakonom o izvlaštenju koji je ovdje zbog Zakona o cestama, kad je riječ o izgradnji lokalnih i nerazvrstanih cesta, puno stroži i jednostavno otežava ishođenje lokacijske dozvole i ulazak u posjed, pa je nužno da kod slijedećeg zakona, novog Zakona o cestama koji se najavljuje, da se i ovo razmotri i da se ubrza procedura izvlaštenja i uvođenja u posjed kako bi se omogućilo jedinicama lokalne samouprave da mogu na vrijeme ishoditi dokumentaciju i prijeći izgradnji cesta, pogotovo što se i kroz javne pozive za EU sredstvima kroz mogućnosti ruralnog razvoja postoje i EU sredstva za ovakove investicije, a cilj nam je onda privući više sredstava, a ovo je jedna od kočnica koju treba ispraviti. Također bih evo iskoristio priliku postaviti pitanje da li su ishođene dozvole za izgradnju pristupnih cesta na području općine Stara Gradiška, nedavno je evo otvorena izgradnja mosta kod Stare Gradiška gdje bi se spojila autocesta Republike Srpske i BiH, prema RH, prema čvorištu Okučani, a lokalno stanovništvo se pita da li su u planu i kad će biti početak gradnje pristupnih cesta od tog novog mosta prema čvorištu Okučani odnosno da li su, da li je itko od njih pitao kako će se to reflektirat na kvalitetu njihovog života tamo, da li će oni moći doći do svojih poljoprivrednih površina, da li će se moći baviti onim aktivnostima koje su radili na tim površinama, a najčešće je tamo ratarstvo i stočarstvo i isto tako važno je, tamo imamo i 2 državna lovišta, gdje su važne migracijski putovi divljači, da li se vodilo u tom projektiranju o, računa o ovome, odnosno koji je interes RH, da li štititi svoje građane ili samo dobra suradnja sa BiH, sa Republikom Srpskom, naravno da smo mi iz HSS-a da za ulazak BiH u EU, ali tražimo jednak tretman prema građanima koji žive i s ove i s one strane rijeke Save, a ovo naglašavam iz razloga što je evo i nedavno bio prosvjed stanovnika u Bosanskoj Posavini, naselja Garevac i ostalih naselja, gdje se tamo Republika Srpska planira izgradnju autoceste i plinovoda preko kuća naših Hrvata povratnika, pa je moje pitanje da li smo mi, vi iz Ministarstva prometa ili netko od nadležnih ministarstva i državnih institucija odreagirala i pomogla našim sugrađanima da se reagira na projektiranje te autoceste i plinovoda, da se zaštiti hrvatski živalj u Bosanskoj Posavini, a ne da im se opet ruše kuće, a ovdje blagonaklono mi dajemo dozvole, gradnja mosta, gradnja pristupnih cesta bez obzira dal je to naš interes lokalnog stanovništva ili ne, mislim da moramo štitit Hrvate ma gdje živjeli. I također evo kad sam već spomenuo EU sredstva, doživljavamo jedan apsurd, pa ga želim ovdje istaknuti da se zahvaljujući inicijativi lokalne samouprave napravi ideja i od ideje dođe i do projekta i do ishođenja projektne dokumentacije za uređenje lokalne prometnice sa zacjevljenjem, sa pješačkim stazama, sa svim, da je projekat vrijednost nekih 20 milijuna kuna, da je čak država dala sredstva za projektnu dokumentaciju i sad taj projekat i građevinska dozvola stoji, a riječ je o općini Brodski Stupnik, nema se gdje kandidirati, nismo predvidjeli mogućnost da se takova sad projekat onda dovede i u finalizaciju pa evo moje pitanje u prigodi u ovih cesta, hoćete li što poduzeti da ovakvi projekti a ima još, ne samo u Slavoniji nego u cijeloj Hrvatskoj koje su jedinice lokalne samouprave same iskreirale, isprojektirale, čak je evo i potpomognutim i sredstvima EU-a, i žalosno bi bilo sad da taj projekta, da građevinska dozvola stoji u ladici nego evo tražim ako već nema natječaja i mogućnosti da se kandidira prema EU sredstvima kroz nekakvu projektnu dokumentaciju, kroz nekakve modele, onda da se takvi projekti gdje imamo građevinske dozvole, isfinanciraju iz nacionalnih izvora i evo, tražit ću i kod donošenja državnog proračuna da se ovo uvrsti u naš proračun. Hvala lijepa.
Hvala i vama, nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a je kolega Branko Hrg. Izvolite, kolega Hrg.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva. Ništa se neće bitno promijeniti na terenu donošenjem izmjeni ovog zakona jer neće više posebne uvjete izdavati uredi državne uprave nego će izdavati upravni odjeli županija tako da tu nema nekih velikih problema ali bit će ipak malo bolje u ovom djelu obzirom da su upravni odjeli u sastavu županije koja u krajnjem slučaju ma interes da nešto napravi na cestama pa neće onda imati onih problema od ureda do ureda, između ureda tko je je državni, tko je lokalni dužnosnik i tko je kome nadležan, tko je iznad koga. Dakle, u tom djelu normalna stvar. No ono što su svi do sada naglašavali pa i ja ću naglasiti, u redu je da kad je ovakva tema na dnevnom redu, da kažem da bi se izdavali posebni uvjeti za lokacijske dozvole, mora se imati sredstava da bi se moglo graditi. I nadovezat ću se na već govoreno, nije dobro ovo kako sada imamo posloženo financiranje ceste, nije dobro. I nije normalno da se iz trošarine na gorivo ne odvaja ništa za županijske, lokalne i nerazvrstane ceste. Taj se novac skuplja na terenu ne samo na benzinskima uz autocestu, on se skuplja tamo gdje ljudi žive i danas imamo stvarno jednu situaciju u Hrvatskoj a što je ponavljam ovdje govoreno, da su neki krajevi Hrvatske uređeni jako dobro, nisam zavidan, nisam zavidan, odlično da jesu ali ipak jedna sugestija za neka buduća vremena, resorno ministarstvo, ne Ministarstvo uprave koje u ovom djelu ima obavezu spajanja ovih ureda, nego Ministarstvo prometa da se ozbiljno razmotri ravnomjerniji razvoj cestovne infrastrukture u RH jer mi danas imamo još uvijek u Hrvatskoj, u pojedinim dijelovima neasfaltiranih županijskih cesta i lokalnih cesta, ima i državnih, da, ima tamo jedna kod Čazme, kroz onu šumu ide jedna dosta dugačka državna cesta ali sad govorimo ovdje o lokalnoj razini, o cestama na lokalnoj razini, da ne govorimo o nerazvrstanim. Imamo znači kuća, imamo ljudi koji žive u ruralnim prostorima, koji nemaju asfaltnu cestu. Drugi dio problema gdje bi se također trebale izdavati posebni uvjeti za lokacijske dozvole je rekonstrukcija cesta. Dakle te lokalne i županijske ceste su danas preopterećene u prometu ne zbog samo povećanog prometa nego zbog tereta koji njima prometuje. Posebno u ruralnim dijelovima. Imamo danas ogromne strojeve koji više i nisu traktori, koji jednostavno zbog svog tereta te ceste pojačano uništavaju. Kažu autoprijevoznici, cestovni autoprijevoznici da im u jednom djelu takvi strojevi, tzv. traktori nisu ni lojalna konkurencija jer da autoprijevoznici kod registracija plaćaju naravno dio za ceste a ovdje imamo situaciju da se ne plaća, voze se dosta velikom brzinom govorim, to iz lokalnog iskustva na onom području iz kojeg dolazim, području oko grada Križevaca i okolnih općina, dakle se kreću ogromni traktori po tim cestama, uništavaju te ceste, jednostavno ŽUC pa ni lokalne samouprave za nerazvrstane ceste, nemaju sredstava to sanirati. Saniramo cestu recimo od Križevaca do Apatovca gdje je punionica izvorske i mineralne vode, gdje znači svakodnevno idu šleperi po tu vodu, saniraju ŽUC dionicu po dionici, malti ne kilometar, dva po kilometar, dva, taman kad dođe do kraja, prvu treba opet dionicu sanirat. Znači mi imamo situaciju ako hoćemo izdavat posebne uvjete za lokacijske dozvole, ako hoćemo da se nešto radi, moramo još neke zakone promijeniti koji će omogućiti da se mogu izdavati posebni uvjeti za lokacijske dozvole i da se malo ozbiljnije krene prema ravnomjernijoj raspodjeli sredstava jer definitivno napravljena velika nepravda posebno u jednom djelu, u jednom periodu ne tako davno kada su pojedini ŽUC-evi dobili ogromna jednokratna sredstva dok su drugima uzeta i nikad im nisu više povraćena na tu razinu. Tu je došlo do još većeg nesrazmjera u razvoju cestovne lokalne infrastrukture. Dakle, mi ćemo naravno podržat ove izmjene ali upozoravamo i na ovaj problem koji je prisutan u Hrvatskoj, u dobrom dijelu Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Miro Bulj. Kolege Bulja nema dakle gubi pravo na raspravu. Nakon njega je Petar Škorić. Kolege Škorića nema, gubi pravo na raspravu. Nakon njega je kolega Borić, kolege Borića nema, gubi pravo na raspravu. Nakon njega je kolega Saša Đujić, kolege Saše Đujića nema, gubi pravo na raspravu. Nakon njega je kolega Gordan Maras. Evo kolege Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Zbilja mora čovjek reći da je vrlo teško isplanirati kada će ti biti rasprava s obzirom na situaciju u Hrvatskom saboru odnosno da se iznenada može desiti da desetak ljudi nema u sabornici. I sada ja koji sam planirao da će to biti možda za pola sata, 45 minuta došao sam ono u zadnju stotinku. Tako da sa te strane možda ne bi bilo loše da imamo određene stvari regulirane tako da se zastupnici bolje obavijeste. Kada govorimo o ovome prijedlogu i o tome kakvo je stanje u biti, govorimo o cestogradnji jel tako? … [[Upadica se ne razumije.]] Pa da, zato što ima dvije točke danas. Može vam biti smiješno, ali ja sam tek ušao sada u sabornici jednostavno ne znaš jel možda već prošla i prva i druga točka. Tako da hvala vam lijepo. Kada govorimo o ovom prijedlogu i kada govorimo o situaciji koju imamo u RH, a ja ću se posebno osvrnuti na grad Zagreb i na to koliko je u biti po meni potrebno ulagati i u cestovnu infrastrukturu, a nažalost nemamo situaciju koja je u Hrvatskoj obećavajuća odnosno jedinice lokalne samouprave kada govorimo pogotovo grad Zagreb ima jednu lošu naviku, a to je da svake godine građani sugrađani moji u gradu Zagrebu, Zagrepčani i Zagrepčanke vide radove na istim prometnicama odnosno na istim cestama. Lokalne jedinice bi trebale apsolutno više ulagati u infrastrukturu i više na neki način povećavati kvalitetu te infrastrukture, naravno pod uvjetom da imaju novac. Znači mi imamo situaciju u gradu Zagrebu gdje gradonačelnik grada Zagreba raspolaže sa 400 milijuna kuna više novaca nego šta je imao recimo u prvih šest mjeseci prošle godine, ali to građani grada Zagreba ne osjete. Znači mi imamo neke mjere koje su okrenute populistički prema jednoj maloj skupini ljudi, a s druge strane nemamo nove mostove, nemamo nove prometnice, nemamo održavanje na kvaliteti koju bi trebali imati i ja mislim da ta razina transparentnosti u ulaganju u prometnu infrastrukturu, pogotovo u jedinicama lokalne samouprave treba biti na višoj razini. Tako da ono što Hrvatska je radila u proteklih 20 godina ulagala u prometnice, ulagala u autoceste, nažalost nisu pratila neka druga prometna rješenja i mislim da danas u Hrvatskoj treba omogućiti da se razvijaju i određene druge alternativna transportna rješenja, primjerice željeznica koja je u katastrofalnom stanju. To govorim na nacionalnoj razini i naravno što se tiče lokalne željeznice, lokalnog transporata prigradskog koji se eventualno nešto razvio oko grada Zagreba. Znači imamo dvije razine, jedna je ova državna razina koja nažalost kaska u prometnim rješenjima željezničkog tipa, a uvjeren sam da će vrlo brzo u EU stupiti uredbe na snagu koje će u smislu prometa regulirati čak i da zrakoplovno povezivanje ispod 300, 400km više neće biti moguće s obzirom na onečišćenje koje zrakoplovni promet radi. Znači Hrvatska bi na razini države trebala razvijati željezničke promet, u ceste smo ulagali dosta, a na lokalnoj razini nažalost još uvijek što se tiče cestovne infrastrukture kaskamo. Možda su rješenja koja su recimo u sjevernom dijelu Hrvatske, tu se dosta ulagalo i tu se zbilja puno napravilo, recimo Krapinsko-zagorska županija je zbilja visoka i velika razina cestovne infrastrukture. I tu naravno kada vode ljudi računa kako se to radi onda to tako izgleda, ali nažalost u nekim dijelovima Hrvatske to baš nije tako. Ono što mene zanima najviše rekao sam na početku lokalno je grad Zagreb i nažalost konstantna ja bih rekao obnavljanje jednih te istih prometnica, a ne nuđenje nekih novih prometnih rješenja. U gradu Zagrebu je kao što znate u gradu Zagrebu nažalost već petnaestak godina nije izgrađen niti jedan most, nije izgrađen neki novi alternativni prometni pravac, a promet i ono što u gradu Zagrebu imamo od prometa je jedan od najvećih problema jedinica lokalne samouprave. Tako da s te strane naravno uvijek se može kad se govori o ovoj temi dotaknuti i tih stvari s obzirom da naši sugrađani imaju apsolutno pravo da izdvajanjem iz svojih poreza i ja bih rekao iz svog dohotka da im se omoguće kvalitetne usluge u prometnom sektoru. Evo hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sljedeća pojedinačna rasprava je kolega Davor Lončar. Izvolite kolega Lončar.
Poštovani državni tajniče, što se tiče samog zakona i prijedloga zakona o izmjenama konačnog Zakona o cestama kad je pitanju ocjena stanja, kako treba urediti kroz održavanje izgradnju, trošarina na energente gdje se inzistira na uključenju obnove i rekonstrukcije, smatram to neučinkovitim. Razlog ovog pogleda na takvu odluku temelji se na sigurnosti, kvaliteti i gustoći prometa koji isključivo trebaju kvalitetne prometnice koji moraju osigurati nositelji upravljanja po kategorizaciji istih. Zato smo obavezni iz svih trošarina, naknada, sredstva upravo vraćati u obnovu i izgradnju kako postoji tako i novih cesta zbog povećanja velikog broja vozila. I sami znate da još imamo cesta iz prošlog stoljeća kao žile kucavice koje povezuju naša veća i manja središta, koje trebaju hitnu obnovu jer više apsolutno nemaju mogućnosti biti u funkciji velike gustoće prometa. Zapravo, one i kad su građene, nisu bile predvođene za vječito prometovanje. Pratim i drago mi je ma gdje bilo u RH da se grade i rekonstruiraju postojeće ali kad su u pitanju tzv. nerazvrstane ceste koje su u nadležnosti jedinica lokalnih uprava, moram istaći da su prepuštene sustavu koji nije u stanju pod ovakvim načinom iz održavati a kamoli graditi. Zato predlažem kad su već kategorizirane po Zakonu o cestama, da se za njih iznađe mogućnost i za financiranje. Svi smo svjedoci da su upravo one prve koje služe za prvo povezivanje s prometom i nelogično je da žitelji koji ih koriste, a izdvajaju sredstva, nemaju pravo imati kvalitetne nerazvrstane ceste. Nije zločesto od jedinica lokalnih uprava da ovo tražimo jer uvjeren sam kako znamo da moramo sredstva isključivo vraćati u njihove potrebe bez da molimo druge institucije a i za najmanje zahvate radi osposobljavanja normalnog prometovanja na tzv. nerazvrstanim cestama. Ako već struka misli da smo u krivu, neka ih briše iz kategorizacije a sredstva od uplata vlasnika vozila, koji uredovno plate obaveze, neka ceste pripadaju nekom drugom koji za to ima bolje uvjete. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike, prvi je kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. G. Lončar, vi ste upozorili na jedan problem koji se recimo sada i meni desio preko vikenda, ceste koje su kategorizirane primjerice sa rangom županijske ceste, nerijetko su u takvom stanju pa čak i nisu asfaltirane, znači mene je doveo, pošto se ne vozim puno tim djelom Hrvatske, doveo me GPS, znači tu sa te strane nisam znao točno put i iznenadio sam se koliko još u Hrvatskoj ima županijskih cesta koje nisu asfaltirane. Znači trebali bi početi rješavat te probleme jer mislim, opet kažem, to je pitanje jedinica lokalne samouprave odnosno županija, i gradova i općina,. Ili im dajte više novca i prepustite dio posla ili počnite radit sa razine države. Znači nevjerojatno je koliko još u Hrvatskoj ima neasfaltiranih primjerice županijskih cesta. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Kolega Maras, nije od jučer da su velike količine prometnica još uvijek u makadamskom stanju, ja sam uvjeren da RH ne od jučer čini velike napore kako to sve treba dovesti u stanje prohodnosti jer i sami ste svjesni da stotinama godinama se zapravo nije ulagalo u sve vrste prometnica i uvjeren sam da će se u skorom razdoblju zapravo i to sve dogoditi, izgraditi ono što još nije izgrađeno.
Slijedeća replika, kolega Lipošćak.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Lončar, vi ste evo nešto i govorili o problematici nerazvrstanih cesta, normalno i sa vaše pozicije kao čelnika jedinice lokalne samouprave i zapravo ukazali ste na određene probleme prilikom samog održavanja i financiranja istog. A ono što me zanima, vaše stajalište odnosno vaše mišljenje upravo kao čelnika jedinice lokalne samouprave, kakva je vaša suradnja sa županijskom vašom matičnom županijskom upravom za ceste i da li ste zadovoljni s njom?
Izvolite, odgovor.
Hvala, kolega Lipošćak. Što se tiče suradnje ŽUC-a u Zadarskoj županiji, konkretno evo moje jedinice lokalne uprave, ja moram izraziti zadovoljstvo jer upravo na razgovorima, odlukama, prioritetima koje smo sa razine županije i potencirali su se događale i obnavljale takve ceste nužne i prioritetne na prostoru Zadarske županije što je i dalo velike rezultate kad je u pitanju promet na prostoru zadarske županije, hvala.
Hvala i vama. Pozdravimo učenike i učenice i profesore Ekonomske upravne škole iz Osijeka koji su nam se upravo pridružili, dobar dan i dobrodošli u Sabor. [[Pljesak.]] I posljednja pojedinačna rasprava na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama je rasprava kolegice Marije Mačković, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, osvrnut ću se na Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o cestama a kao što je poznato i danas u raspravi je rečeno, ceste se razvrstavaju u javne ceste i u nerazvrstane ceste. S nama je evo i u ime kluba zastupnika ravnatelj ŽUC-a, konkretno iz moje županije. Danas kad razgovaramo i ovaj prijedlog zakona je ustvari suštinski tehnički dio jer smo i donijeli odluku u sustavu državne uprave gdje su određeni poslovi iz ureda državne uprave povjereni županijskim uredima i smatram da je to dobro i da će se određene stvari rješavati daleko brže, naravno zavisi o onima koji su zainteresirani da se ti predmeti rade. Također u raznim raspravama je bilo povika na župane, na županiju, na upravna vijeća međutim poznato mi je jer nalazim se, općina iz koje dolazim i čelnik sam više od 20 g., da ŽUC-ovi ne mogu i ne prave svoje planove prema našim potrebama, većinom rade prema sredstvima koje imaju, dakle oni tu imaju ograničene mogućnosti i ne bi uopće se ni javila za riječ jer smo se mi svi odmakli malo od teme ali svi želimo reći na neki način svoje probleme, jer dakle oni prave svoje planove košto i mi radimo u našim sredinama za nerazvrstane ceste, a nerazvrstana cesta je svaki onaj putić kojim prođe jedan bicikl i koji je ovaj u interesu svakom stanovniku da bude u funkciji. Također moram reći da se svakako trebaju iznaći sredstva za ŽUC, ja sam pobornik da ŽUC kao i dosada su te koje vode brigu o županijskim i lokalnim cestama jer one su u njihovoj nadležnosti bez obzira na probleme koje mi svi imamo. Također treba reći da im treba dati dodatna sredstva i da treba za ova ruralna pogranična područja koja su dakle pogranična i već je bilo rasprave sa državnim prijelazima jer postoji velik problem i na našem području, državni prijelaz prema BiH, zajednički u Gradini gdje imate kolone gdje domaći ljudi ne mogu svojim kućama doći jer nije adekvatno riješen prilaz državnom prijelazu. Također treba voditi brigu da se iznađu sredstva za ruralna područja koja se nalaze slijedom okolnosti u parkovima prirode gdje imate elementarne nepogode, poplave gotovo svake godine gdje se milijuni kubika vode ispuštaju prirodne retencije, kako bi se rasteretila rijeka Sava i okolni pritoci, a nakon toga svi trpimo štete i sve naše zahtjeve iz lokalne sredine ne može riješiti ni ŽUC, a ni mi sami. Dakle, treba iznaći u Zakonu o cestama novom, treba iznaći način financiranja i vidjeti što je to što bi odgovaralo dakle ŽUC-u da održavaju te ceste županijske i lokalne koje su u njihovom nadležnosti, a pogotovo način rješavanja problema nerazvrstanih cesta jer jedinice lokalne samouprave to same nisu u mogućnosti činiti jer poznato je da dobre ceste su i preduvjet gospodarskog razvoja jer u ruralnim prostorima svakako RH ne smije ostati bez stanovnika. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Maras, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gđo. Mačković, vi ste kao načelnica vjerojatno dobro upoznati sa time koliko u biti sredstava imate na raspolaganju kako bi se brinuli o nerazvrstanim cestama, mene to uvijek fascinira kad odem na dan neke općine, pa onda načelnici čitaju koliko su uložili i što su uložili, tu se obično radi o ne milijunima, nego stotinama tisuća, a nekada i manje, kuna i onda ljudi govore pobrinuli smo se za, ne znam, par sto metara itd., to govori da nemate kao jedinica lokalne samouprave dovoljno novca i to je problem u RH. Znači, mi smo što se tiče cesta stvari dosta centralizirali, ukoliko nemaš nekoga u Hrvatskim cestama da izlobiraš da bi si nešto napravio u svojoj jedinici lokalne samouprave, vrlo teško da ćeš doći do, do nekog konkretnijeg i kvalitetnijeg rješenja. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku izvolite, samo mi signalizirajte kad odgovarate.
g. Maras, vi na neki način ste u pravu, ali osim što imate Hrvatske ceste, imate i ministarstva gdje čelnici jedinica lokalne samouprave ako imalo žele dobro svom kraju, kandidiraju projekte i na, i na taj natječaje, a također imate i europske projekte i svaki čelnik jedinice lokalne samouprave koji se donekle trudi imati dokumentaciju, svakako i taj dio treba koristiti.
Replika br. 2, kolega Vucelić, izvolite.
Poštovana kolegice, dajte mi recite kako biste riješili problem Zagreba u kojemu imamo slučajeve da Bandić primjenjuje instrumente izvlaštenja na nerazvrstane ceste i te ceste ne spadaju u građevine od državnog ili regionalnog značaja, a samo kako bi započeo gradnju preko privatnih parcela, a pitanje cijelog postupka prepustio sudu koji naravno taj slučaj neće moći riješiti. Hvala.
Slijedeća replika kolega Daus Emil.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice Mačković, mi se dosta razumijemo jer smo s lokalne samouprave i vi i ja i slažem se s dosta toga što ste rekla, mene fascinira da svi pričaju o decentralizaciji, napokon da ne priča samo IDS, ali još uvijek se ona ne provodi, dalje je samo forma, a nije sadržaj. Čuli smo i danas, starih prometnica ima i županijskih, lokalnih, nerazvrstanih, dio njih je i neasfaltiran, ali moramo kolegice i kolege odlučiti konačno da dio sredstava moraju ići lokalnim i županijskim proračunima, pa neka budu strogo namjenski, naravno neka se koriste isključivo za izgradnju, da li je to bilo iz cijene goriva, da li je to bilo iz cestarina, nešto sam čuo da je u najavi za županijske, ali isto tako neka se razmišlja dio o lokalnoj samoupravi, o gradovima i općinama i tada će nam te ceste biti kako treba. Da slažem se, svi mi idemo i na EU fondove i kandidiramo u ministarstvu, al ta sredstva nisu dostatna. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Slažem se potpuno sa vama i svakako trebaju se iznaći sredstva, a ja sam uvjerena da će se iznaći za pomoć malim ruralnim općinama jer da nema takvih malih ruralnih općina RH svakako bi bila u nekom drugom položaju nego što je danas jer te male općine, naročito pogranične su i pokretači razvoja u svojim sredinama.
Posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Pa evo, kolegice kao što ste rekli u svojoj raspravi, ovaj dio jest, ovaj zakon zapravo je dio ovoga decentralizacijskog paketa, možemo tako reć i ja bi volio da kroz ovu decentralizaciju stvarno iznađemo jedan model kroz koji ćemo financirati obnovu ili izgradnju određenih županijskih cesta, naravno i, i nerazvrstanih jer imamo ogromne razlike na području RH u pojedinim jedinicama lokalne samouprave u stanju u kakvom su nerazvrstane ceste, naravno one prvenstveno ovise o tome sa koliko kilometara pojedina jedinica lokalne samouprave upravlja nerazvrstanih cesta, ja kad smo radili kad smo ovdje raspravljali zapravo i indeksu razvijenosti sam predlagao da i kilometri nerazvrstanih cesta budu jedna od komponenta koje bi trebalo uzeti u određivanju toga. Dakle, mi trebamo naći određeni financijski model jer određene jedinice lokalne samouprave sa svojim sredstvima ne mogu niti pošteno održavati te ceste, a kamoli ih graditi.
Hvala kolega Vešligaj. Dobro. Dakle, završili smo i sa pojedinačnom raspravom i sada u ime predlagatelja završno zaključno kolega državni tajnik Tomislav Mihotić.
Kao što sam rekao u uvodu tema ovog, ove izmjene zakona je samo usklađivanje sa Zakonom o sustavu državne uprave, ali normalno iz rasprava je proizašlo pitanje o čitavom nizu problema financiranja cesta. U RH autocesta imamo sve skupa prema razvrstavanju 1.500 km od toga je preko 1.350 km realizirano. Tu imamo sustav naplate, sustav gradnje, sustav održavanja koji je uspostavljen i na dosta visokom je nivou. Isto tako Hrvatske ceste gospodare sa po prilici 7.000 km državnih cesta, tu je također stanje zadovoljavajuće čak što više na dosta visokom nivou u odnosu na okruženje. Problem koji se javlja su županijske i lokalne ceste u prvom redu, a zatim nerazvrstane ceste koje su u ingerenciji jedinica lokalne samouprave. Kod županijskih i lokalnih cesta mi imamo sustav financiranja na način da najveći dio tog financiranja dolazi iz registracije vozila. Temeljem pravilnika koji se usklađuje, koji će se sasvim sigurno popravit i donijet će veće izvore financiranja ŽUC-evima, ali druga stvar koja se regulira ovim izmjenama zakona gdje je dosta bilo riječi to je pitanje trošarina. Kod trošarina nekad su županijske uprave za ceste imale 0,1 kunu iz trošarina koje su bile njihov prihod i koje su služile za izravnavanje. To znači da oni ŽUC-evi koji nisu imali dovoljno sredstava su dobivali veći dio iz tog iznosa i mogli su na neki način se izravnavat standardi održavanja. Ove izmjene Zakona o cestama koje će nadam se vrlo brzo doći pred vas te stvari će značajno popravit i onda će uvažavajući sve ovo i što je danas rečeno se vodit računa da ti izvori sredstava budu dostatni. Što se tiče nerazvrstanih cesta tu je bio problem u ingerenciji, 2011. kad je rađen Zakon o cestama onda je temeljem, činjenica je da je to komunalno opremanje gradova izvor financiranja za nerazvrstane ceste definiran Zakonom o komunalnom gospodarstvu i Zakon o cestama nije u to zadirao. To je očito stvar koja skupa sa udrugom općina je potrebno da se postavi sasvim na druge osnove i da se iznađu dostatna sredstva da bi to sve skupa moglo funkcionirati. Eto, samo toliko kao komentar.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi je kolega Vucelić. Izvolite.
Pravo puta kao jedan od izvora jedinica lokalne samouprave nije kvalitetno regulirano i teško se naplaćuje. Teleoperateri ga odbijaju platiti pa su jedinice lokalne samouprave prisiljene to naplaćivanje tražiti sudskim putem. Apsurdno je da se naplata regulira pravilnikom HAKOM-a koje donosi njegovo vijeće od 5 članova. To vijeće može oduzeti prihod jedinicama lokalne samouprave. Zbog uvođenja 5G tehnologije HT, u stvari teleoperateri vrše pritisak na HAKOM da se taj prihod smanji ili da se taj prihod ukine bez da se išta pita jedinice lokalne samouprave. Hvala.
Izvolite.
Dobro, te odredbe vezano za visinu prava puta će se preispitati i uskladiti. Prema tome to je predmet analize i donijet će se onda odgovor na ovo pitanje.
Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče, evo ja bi htio postaviti jedno pitanje, govorili ste o decentralizaciji odnosno o prebacivanju nešto više novca na jedinice lokalne samouprave, htio bih vas pitat da li u okviru ministarstva postoji određena inspekcija koja bi mogla prekontrolirati evo ja sam spreman u Zagrebu 5, 6 prometnica istaknuti koje svake godine se obnavljaju. Pazite, mislim to nije normalno. Znači siguran sam da tu nije potreba obnavljanja i da li se može na taj način iskontrolirati šta rade Zagrebačke ceste odnosno Grad Zagreb vezano uz te prometnice. Znači, meni građani poprilično nezadovoljni javljaju da evo opet je recimo Ilica tamo prije okretišta Črnomerec, svake godine se obnavlja. Znači tu nešto zbilja nije u redu. Da li postoji neka inspekcija koja bi to mogla prekontrolirati?
Izvolite odgovor na repliku.
Pa dobro, inspekcija na području Grada Zagreba, inspekcija Ministarstva mora, prometa i infrastrukture zadužena je tj. ima ugovor o praćenju stanja cesta koje su preuzete kao bivše županijske ceste, a sada pripadaju gradovima, velikim gradovima preko 35.000 stanovnika i oni mogu ispitati njihovo stanje. Prema tome, temeljem toga mogu reći što je potrebno na njima eventualno popravljati, kako i kada.
Dobro, zahvaljujem. Kolega Beljak izvolite, replika broj 3.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče imam jedno pitanje. Da li ste kod novog rješavanja, kod rješavanja ovog zakona imali u vidu određene različitosti na području RH? Naime, govorim o geološkim različitostima i o geografskim odnosno klimatskim različitostima. Naime cesta, prometnica nije u istom stanju, odnosno nije u istom položaju u Dalmaciji, recimo na otocima ili u brdsko-planinskom dijelu Hrvatske ili negdje drugdje. Dakle u ovom trenutku se novci dijele praktički isto i za ceste na Hvaru i za ceste u Lovincu, primjerice, a cesta u Lovincu je daleko teža za izgraditi, to je prva stvar, a kamoli za održati. Dakle, imate zimsku službu koja traje nekoliko mjeseci, dok toga recimo u Dalmaciji nema. Zimska služba, znate i sami, oštećuje cestu na više načina, dakle, prvo kod samih padalina, drugo kog čišćenja, odnosno kod micanja snijega i treće kod posipavanja sa soli gdje se događa drastična devastacija [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno prva brža devastacija prometnica [[Upadica: Kolega Beljak.]] u tom području nego ... [[Govornik se ne razumije.]]
Izvolite odgovor.
Kroz tehničku kategorizaciju cesta, što se provodi kroz restrukturiranje cijelog sektora programa sa skupa sa svjetskom bankom, radi se ta tehnička kategorizacija temeljem koje će se odrediti nivo stanja bez obzira na to je li županijska, je li državna, je li lokalna i onda će se uspostaviti standard koji mora zadovoljiti održavanje svake od tih cesta.
Hvala vam [[Upadica: To je u tijeku.]] Hvala vam. Zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 757. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 757. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o cestama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 25 suzdržanih i 6 protiv donijet Zakon o izmjenama Zakona o cestama.
Sljedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama, drugo čitanje, P.Z. br. 640; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. koji je u vezi sa čl. 190 Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika o radu HS-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, prometnu infrastrukturu. Predstavnik predlagatelja, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture g. Tomislav Mihotić, dat će dodatno obrazloženje. Izvolite.
Konačnim prijedlogom zakona predlažu se treće izmjene i dopune Zakona o poštanskim uslugama kojima će se urediti pravni okvir za djelotvornu izravnu primjenu u domaćem pravnom poretku Uredbe EU 2018/644 EU parlamenta i vijeća od 18. travnja 2018. o uslugama prekogranične dostave paketa. HS prihvatio je prijedlog zakona u prvom čitanju na 12. sjednici održanoj 14. lipnja 2019. g. U odnosu na prvo čitanje u HS-u nije bilo značajnijih izmjena, odnosno dopuna u skladu s izvješćem Odbora za zakonodavstvo HS-a, prihvaćena je potreba nomotehničke dorade odredbe čl. 6. Konačnog prijedloga zakona, a u čl. 5. provedeno je usklađenje naziva tržišne inspekcije Državnog inspektorata sa Zakonom o državnom inspektoratu. Temeljna pitanja koja se uređuju ovim zakonom, konačnim prijedlogom zakona uređuju se sljedeća temeljna pitanja, regulatorni nadzor u vezi s uslugama dostave paketa, transparentnost cijena i ocjenjivanje cijena za određene usluge prekogranične dostave paketa kako bi utvrdile one cijene koje su neopravdano visoke, informacije za potrošače koji trgovci stavljaju na raspolaganje, a odnose se na usluge prekogranične dostave paketa, određivanje Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti tijelom nadležnim za provedbu navedene uredbe, odredbe o inspekcijskom nadzoru i prekršajne odredbe za nepostupanje u skladu s pravilima iz navedene uredbe. Ciljevi koji se postižu donošenjem ovih zakon, donošenjem ovog zakona potaknut će se unapređenje usluga prekogranične dostave paketa te osigurati domaćim potrošačima i poduzetnicima iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog europskog tržišta utvrđivanjem pravnog okvira za djelotvorniji regulatorni nadzor tržišta dostave paketa i regulaciju usluga prekogranične dostave paketa. Također, potaknut će se tržišno natjecanje te povećati transparentnost cijena prekogranične dostave paketa koja plaćaju građani te mali i srednja poduzeća što će u konačnosti omogućiti smanjenje cijena te jednostavniju i pouzdaniju prekograničnu dostavu, kupnju i prodaju robe i usluga, bolju zaštitu od domaćih potrošača, osnaživanje trenda rasta paketnih pošiljaka i elektroničke trgovine u RH odnosno rast domaćeg gospodarstva u cjelini. Slijedom navedenoga, Vlada RH predlaže HS-u da raspravi i prihvati Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama.
Hvala. Na vaše izlaganjem imamo 3 replike, prvi je kolega Krešo Beljak, izvolite.
Poštovani državni tajniče, vezano uz ovaj zakon, mene zanima koliko će se i dali vi imate utjecaj na to na funkcioniranje hrvatskih pošta odnosno poduzeća koje se zove Hrvatska pošta, koliko će se još poštanskih ureda u Hrvatskoj ukinuti? Je li vi znate da HP-e traže od jedinica lokalnih uprava sufinanciranje poštanskih ureda ili automatski ukidanje pod krinkom isplativosti? Hrvatske pošte kao poduzeće od strateškog je interesa, ne može poslovati u većem dijelu Hrvatske sa dobitkom, to je jednostavno nemoguće, na hrvatskim otocima, u Ličko-senjskoj županiji, Žumberku itd., nema nikakve zarade. Da li nešto poduzimate da se napravi određeni fond solidarnosti gdje će svi pružatelji poštanskih usluga na području RH, bilo državni bilo privatni, uplaćivati po uzoru na zapadne zemlje koje to imaju regulirano i sređeno, uplaćivati u taj fond iz kojeg će se onda financirati poštanski uredi na neisplativim područjima [[Upadica: Hvala vam.]] umjesto da to prebacuje država [[Upadica: Kolega.]] na najčešće siromašne općine i gradove.
Kolega Beljak, hvala. Odgovor, izvolite.
Viđeno, do daljnjega zatvaranje poštanskih ureda, trenutno ih u RH ima 1016, a po minimalnim potrebama tj. po potrebama potrebno ih je 700, znači preko 300 ih je više od onoga što je potrebno, a to se pokriva iz onih koje profitabilno djeluju.
Slijedeća replika kolega Maras.
Hvala vam lijepa. g. Državni tajniče, mene zanima jedna situacija koja se desila odnosno kako je ministarstvo reagiralo prema Hrvatskoj pošti. Znači, kao što znate, HAKOM je došao, doneo rješenje prije nešto manje od mjesec dana da Hrvatska pošta više ne smije naplaćivati uručenje malih paketa iz međunarodnog prometa, što je ona uredno radila 9. mjeseci neusklađeno sa zakonom i propisima na koje ima obavezu uskladit svoj rad. Znači hrvatskim građanima tijekom 9. mjeseci ove godine Hrvatska pošta je, ako ste evo primjerice klasično naručili neki paket mali preko e-trgovine koji je došao u RH, naplaćivala 4,50 kune po uručenju tog paketa, a nije to smjela raditi. Znači, mene zanima da li postoji određena sankcija prema odgovornim osobama u Hrvatskoj pošti i onima koji su trebali primjetit da se ne primjenjuju propisi koji bi se trebali primjenjivati [[Upadica: Hvala kolega Maras]] na, na, na isporuku tih paketa? Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
… [[Govornik se ne čuje]] regulatora, prema tome regulator postupa prema zakonu, mi ćemo tražit izvješće šta je napravljeno.
Hvala. I posljednja replika, kolega Baričević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. g. Državni tajniče, mene interesira ako je poštanska usluga javna usluga i svi državljani RH ili oni koji borave na području RH bi trebali imati istu ili sličnu uslugu, nažalost ako uzmemo Dalmatinsku zagoru, otoke, Gorski kotar, Liku, to nije slučaj, što se događa i na koji način u budućnosti takvo jedno stanje mislimo popraviti? I još jednu stvar, znamo da su mnoge pošte u svijetu i u Europi ovaj uvele elektronski potpis dostave pošte, to je jako bitno u raznim sudskim podnescima, prepiskama, tužbama i upravnim postupcima, da li se u tom smislu nešto razmišlja da se osuvremeni, način dostave pošte i da se uvede taj elektronski potpis. Isto tako, elektronski potpis je u zemljama u Europi [[Upadica: Hvala vam]] da se uspostavlja problem jer takvo izvješće nemamo [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]] u RH. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Dobro, Hrvatska pošta kontinuirano prati nove metode dostave i uručivanja pošiljki. Prema tome, i ovo je u planu da se uvede.
Hvala vam. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegice Jelkovac, kolega Ćosić, ako ne otvaram raspravu o: - Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 640. Krećemo sa raspravom u ime kluba zastupnika, prvi je MOST nezavisnih lista, kolega Miro Bulj, kolege Mire Bulja nema, dakle gubi pravo na raspravu o ovoj točci. Slijedeća je u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Ljubica Maksimčuk, izvolite kolegice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, danas je pred nama Konačan prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama. Poštanski sektor predstavlja važnu infrastrukturu koja osigurava pristup mrežama i uslugama koje su ključne za razvoj gospodarskih aktivnosti i sveukupnog funkcioniranja država. Razgranatost i dostupnost nacionalne poštanske mreže, te njezina integriranost u globalne i poštanske mreže, kao i kakvoća poštanskih usluga izravno potiču rast gospodarstva. Osnovni cilj poduzeća koji se bave paketnom distribucijom je da u što kraćem vremenu, te uz minimalne troškove dostavi paket, te da na taj način osigura da svi sudionici u procesu budu zadovoljni. Pristupanjem EU RH je postala dio europskog tržišta poštanskih usluga. Nacionalno zakonodavstvo u cijelosti je usklađeno s propisima EU, tržište poštanskih usluga je liberalizirano, te su otvorene granice prema drugim državama članicama EU. Tako su stvoreni preduvjeti za povećanje trgovinske razmjene s državama članicama EU, jačanje konkurencije, smanjivanje cijena, dostupnost šireg spektra usluga i povećanje količine prenesenih paketa. Ovim prijedlogom zakona uređuje se pravi okvir za izravnu primjenu EU uredbe 2018/644 kojom se osigurava regulatorni nadzor u svezi s uslugama dostave paketa, transparentnost cijena, informacije za potrošače koje trgovci stavljaju na raspolaganje, a odnose se na usluge prekogranične dostave paketa, određivanje Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti tijelom nadležnim za provedbu navedene uredbe, te odredbe o inspekcijskom nadzoru i prekršajne odredbe za ne postupanje u skladu s pravilima iz navedene uredbe. Unapređenjem usluga prekogranične dostave paketa, domaćim potrošačima i poduzetnicima omogućava se iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog europskog tržišta. Kako bi se potaknuo dodatni rast gospodarstva, ovim zakonom će se omogućiti poticanje tržišnog natjecanja, te samim time povećati transparentnost cijena u cilju smanjenja neopravdanih razlika u cijenama prekogranične dostave paketa, posebice u udaljenim i rjeđe naseljenim mjestima. Tijekom povijesti, pa sve do danas, poštanski sektor predstavljao je važnu infrastrukturu koja osigurava pristup mrežama i uslugama koje su ključne za razvoj gospodarskih djelatnosti i sveukupnog funkcioniranja društva. Odlike nacionalnog davatelja poštanskih usluga su mogućnost pristupa kućanstvima putem učinkovitog popisa adresa, povjerljivost i sigurnost razmjene dokumenata te sposobnost, osiguranje, učinkovitih i jednostavnih financijskih transakcija. Zakonodavni okvir za obavljanje poštanskih usluga kojim se uređuje tržište poštanskih usluga u RH uređen je Zakonom o provedbenim propisima. Osnovni propis na području tržišta poštanskih usluga u RH Zakonom o poštanskim uslugama u odnosu na ranije važeći ZPU promjene se odnose na ukidanje isključivih prava odnosno monopola na obavljanje rezerviranih usluga na način određivanja jednog davatelja univerzalne usluge na cijelom području RH. Podjelu poštanskih usluga, mehanizam financiranja univerzalne usluge, omogućivanje pristupa mrežnim davateljima univerzalne usluge drugim davateljima poštanskih usluga i korisnicima usluga te davanje prava i obveze obavljanja univerzalne usluge Hrvatske pošte na cijelom području RH u trajanju od 15 godina, primjenom mehanizma preispitivanje uvjeta obavljanja univerzalne usluge svakih pet godina. Liberalizacijom tržišta poštanskih usluga ostvaren je osnovni preduvjet za jačanje tržišnog natjecanja na tržištu poštanskih usluga. Stupanjem na snagu ZPU-a uvjetovalo se određene promjene i prilagodbe svih sudionika novonastalim uvjetima potpuno otvorenog tržišta pa tako i davanja poštanskih usluga. U takvim okolnostima na kraju 2018. bilo je ukupno 22 davatelja poštanskih usluga među kojima je Hrvatska pošta d.d. najveći davatelj s udjelom od oko 85%. Hrvatska pošta d.d. jedina ima pravo na davanje univerzalne usluge. Ovim zakonom proširuju se ovlasti HAKOM-a Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti osigurava pretpostavke za ravnopravno tržišno natjecanje, stabilan rast i prostor za inovacije na tržištima elektroničkih komunikacijskih poštanskih i željezničkih usluga. Napredak informacijsko-komunikacijskih tehnologija u proteklom razdoblju uzrokovao je ukupan pad broja poštanskih usluga, ali je pokrenulo nove trendove u obavljanju poštanske djelatnosti omogućujući spektar novih poštanskih usluga koje su davatelji ponudili krajnjim korisnicima usluga. Između ostalog nove tehnologije potaknule su razvoj e-Trgovine koja utječe na intenziviranje trgovinske razmjene i povećanje količine prenesenih paketnih usluga, jačanje konkurencije u trgovini poštanskim i logističkim uslugama, smanjivanje cijena te dostupnost šireg spektra usluga. e-Trgovina je važan temelj budućeg gospodarskog rasta, ona omogućuje poduzetništvu globalnu prisutnost i komuniciranje te provedbu transakcija u stvarnom vremenu, a kvalitetna poštanska infrastruktura jedan je od bitnijih elemenata e-trgovine. Na hrvatskom tržištu e-Trgovina ima velik potencijal rasta. Kao preduvjet za učinkovitu e-Trgovinu nužno je u poštanskom sektoru razviti skup logističkih usluga kojima će se upotpuniti lanac vrijednosti e-Trgovine za one trgovce koji nemaju vlastite logističke kapacitete na temelju uvida u trenutačne logističke kapacitete davatelja poštanskih ili logističkih usluga u RH te njihove usporedbe s odgovarajućim primjerima u drugim državama članicama EU. Na hrvatskom tržištu potrebno je izgraditi jedinstveno tržište. Tržište poštanskih usluga u RH sastavni je dio europskog tržišta poštanskih usluga. Nacionalno zakonodavstvo usklađeno je u potpunosti s direktivama EU, tržište poštanskih usluga u cijelosti je liberalizirano, a granice su otvorene prema drugim državama članicama EU. Za donošenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva i zbog svega gore prethodno navedenog klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata je kolega Krešo Beljak. Izvolite kolega Beljak.
Hvala vam lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani uvaženi državni tajniče. Ja sam osupnut načinom na koji se banalizira problematika poštanskih usluga odnosno stanja u kojem se nalaze hrvatske pošte na području RH i sve to skupa predstavlja kao nešto eto super pozitivno jel eto otvorili smo liberalizirali u potpunosti tržište i to je kolegica rekla u nekoliko navrata u svom čitanom govoru. U nekoliko navrata u potpunosti smo liberalizirali tržište kao ta je to nešto pozitivno. E to vam je kolegice i državni tajniče, ono što je državni tajnik rekao razlog te potpuno odnosno posljedica te potpune liberalizacije i nepotrebne, a to ću objasniti nešto kasnije, posljedica vam je zatvaranje već nekoliko stotina i u pripremi još nekoliko stotina poštanskih ureda u RH. Ne mogu poštanski uredi u većem dijelu Hrvatske biti isplativi, ne mogu. Da, to bi se trebalo kompenzirati iz područja koje jesu isplativa, ali puno više isplativa, ali na liberaliziranom tržištu na potpuno slobodnom tržištu ta visoko isplativa područja preuzimaju privatnici odnosno davatelji usluga ovih 21 osim Hrvatskih pošta. Bit ću vrlo plastičan i vrlo konkretan, imam iskustva kao gradonačelnik na kojem području grada Samobora gdje Hrvatske pošte evo već 10 godina pokušavaju zatvoriti jedan poštanski ured koji čak i nije u onoj donjoj vrsti najneisplativijih u Hrvatskoj nego je prosječan, ali mi morao sufinancirati sa gotovo 300.000 kuna godišnje, dakle grad čija to nije obaveza Hrvatskim poštama davati novac da se taj ured ne zatvori. A što Hrvatske pošte rade odnosno što je država pustila da se događa Hrvatskim poštama? Sad ću vam ispričati. Kada imate obavezu kao što ima obavezu komunalno poduzeće slati mjesečne uplatnice odnosno mjesečne računa onda mora raspisati javni natječaj ili tražiti tri ponude i izabrati najjeftiniju. Redovito najjeftinija nije Hrvatska pošta nego to bude netko od ostalih na liberaliziranom tržištu kolegice. Onda što se dogodi? Taj netko tko je jeftiniji prvo uzme posao Hrvatskoj pošti, onda podijeli sve uplatnice, sve račune u gusto naseljenim gradskim urbanim prostorima, a na Žumberak ili tamo gdje mu se ne isplati, gdje je daleko gdje treba voziti 18 km i bacit jedan, jedno pismo ili jednu dopisnicu, stavi markicu Hrvatskih pošta i ubaci u kaslić. Dakle, što je napravio? Oduzeo je profitabilni dio posla Hrvatskim poštama, a onda im je još nabio onaj isključivo, isključivo gubitaški dio i oni to moraju raditi. Razumijete što se događa. E sad, kad govorimo o Europi o potpuno liberaliziranom tržištu, nema potpuno liberaliziranog tržišta osim u državama kao što je Hrvatska. Kako su to, imate danas google, danas ne trebate biti intelektualac i ne trebate imati sva znanja, dovoljno je ukucati kako to rade u Velikoj Britaniji, u Njemačkoj, Austriji ili negdje drugdje. A sad ću vam reći kako. Tako da ovih 22 davatelja, 22 davatelja pružatelja usluga mora uplaćivati da bi dobili koncesiju da bi mogli obavljati taj posao na području određene države određeni iznos u fond iz kojeg se onda financiraju ovi uredi koje u Hrvatskoj, koje u Hrvatskoj zatvaramo ili namjeravamo zatvoriti. Vrlo je jednostavno. Dakle, želi li bilo koja firma, bilo koja privatna pošta pružati usluge u Hrvatskoj mora iz svoje zarade uplaćivati u koncesijski zajednički fond iz kojeg se onda plaćaju, plaća opstanak ureda na području cijele RH. Hrvatska je izuzetno neravnomjerno naseljena država sa daljnjom tendencijom porasta urbanih sredina odnosno velikih gradova kao što su Zagreb, Rijeka, Osijek, Split i sa daljnjom tendencijom nestanka odnosno još manjeg broja stanovnika u više od 90% Hrvatske. Ako ćemo gledati isključivo ekonomskom logikom onda ćemo u slijedećih 10 ili 20 godina zatvoriti 90% poštanskih ureda u cijeloj Hrvatskoj. Ne može na Olib, Silbu, Lovinac, Donji Lapac, pa čak ni u neka poznatija mjesta poštanska usluga biti isplativa po cijeni markice za poštansku pošiljku ispod 50 grama od 3,1 kune. To jednostavno ne može biti isplativo. To je socijalna kategorija, da to treba opstati, to treba ostati na taj način, ali opstanak ureda što je i nužnost za neku buduću decentralizaciju o kojoj svi pričaju, a malo ljudi uopće razumije što to je, a ovo vam je isto priča o decentralizaciji, dakle gdje nema pošte, gdje nema škole, gdje nema osnovnih funkcija bilo kakvog naselja, to naselje će u svakom slučaju odnosno ne da će izumrijeti ono je osuđeno na izumiranje. Pošte u Hrvatskoj imaju dugu tradiciju i žalosno je da smo mi dočekali državnu samostalnost da bismo uništavali onu infrastrukturu koju nam je još Austrougarska da ne govorim o nekom drugom, stvarala kao pretpostavku održivog prostora, kao pretpostavku održive države, samoodržive države, a mi Hrvatska država smo to prepustili kao što je kolegica rekla općoj liberalizaciji tržišta, a opća liberalizacija tržišta nužno vodi prema uništenju većeg dijela prostora RH. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Josip Borić. Kolege Borića nema što znači da gubi raspravu, pravo na raspravu o ovoj točci. Slijedeća pojedinačna rasprava je kolega Gordan Maras. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici ovo je po meni jedan vrlo važan zakon i ono što smo već imali prilike čuti u prethodnim raspravama radi se o jednom spektru usluga koji su vrlo važni za svakodnevni život naših sugrađana, a postaju sve važniji i važniji u suvremenoj trgovini i svijetu koji na neki način očekuje da se uz što manje troškove ljudi ili poslovi što bolje povezuju. I ne znam koliko je u biti Hrvatska pošta tu napravila iskorak odnosno unaprijedila svoje poslovanje, vidimo da se prije nekoliko tjedana otvorila nova sortirnica, velika investicija koja bi trebala omogućiti Hrvatskoj pošti bolje poslovanje u odnosu na ono što je bilo jučer, ali u nekim stvarima sigurno da se nisu prilagodili. Ili su se prilagodili na onaj stari poznati balkanski način da love u mutnom. Evo rekao sam jedan primjer koji je bio nevjerojatan. Znači 9 mjeseci naplaćivati nešto na šta nemaš pravo i prilikom isporuke stotina tisuća paketa do 2 kg u RH naplaćivati ljudima 4,5 kune dodatno šta je regulirano određenim uredbama i pravilnicima gdje to pošta ne bi trebala naplaćivati kao operator je nevjerojatno. Da to prvo nitko, ne vjerujem da to nitko u pošti nije primijetio, jer vjerojatno ljudi prate što smiju, a šta ne smiju, ali nevjerojatno mi je da se to 9 mjeseci na taj način odvijalo. Znači, milioni kuna su ljudima naplaćeni i Hrvatska pošta ih je naplatila, a da to nema pravo. S obzirom da će se e-trgovina odnosno trgovina preko neta razvijati, ta vrsta usluga dostave direktne međunarodnih pošiljaka će biti sve više i više izražena i vidim ovih dana da je pošta kupila jednu, jednu tvrtku jedan start up iz 2016. godine koji se bazira na ekonomiji dijeljenja. Znači to je jedna tvrtka registrirana u Zagrebu koja je angažirala studente, nezaposlene na način da ukoliko im je usput dostave paket koji su oni iz svojeg centralnog skladišta za neke web trgovine odnosno međunarodnu e-trgovinu obavljali. Sa te strane dobro je razvijati taj posao, ali ovo šta kaže kolega Beljak problem nije Zagreb i problem nije Split i Rijeka. Znači problem je tamo gdje nema puno ljudi i gdje ne možete na taj način smanjiti troškove dostave i gdje na neki način ćemo imati puno lošiju uslugu nego što to građani od nas očekuju i zaslužuju. Sa te strane pošta bi trebala pošto ima ja bi rekao jednu povlaštenu poziciju na tržištu i godinama je razvijala svoju prodajnu mrežu koja je kao što smo čuli sada na 1.000 i nešto lokacija trebala bi po najavama državnog tajnika to smanjiti za 300 mjesta, znači tu treba iskombinirati jednu socijalnu dimenziju odnosno to da pošta mora održavati kontakte i mora omogućavati svoje usluge građanima na području cijele Hrvatske kao nacionalni koncesionar određenih usluga koje jedina može obavljati, a sa druge strane prilagođavati, modernizirati svoje poslovanje kako bi pratila određene trendove u svijetu, pogotovo u svijetu trgovine. Znači, prateći sa strane malo poštu, činjenica je da se tamo dešavaju određeni pomaci, da se poslovanje unapređuje i da, barem ne čujemo više ono što smo slušali prije 10-tak i više godina kad je pošta bila uredno epicentar razno, raznih korupcijskih afera, ali ovo što smo sad recimo čuli da se naplaćivalo 9 mjeseci nešto što se nije smjelo naplaćivati je nešto šta zabrinjava i šta bi po meni vlasnik, bez obzira da li se tu radi kaže državni tajnik o HAKOM-u, pa to nije bitno, znači HAKOM je nešto registrirao, ali država je vlasnik možda čak i državni tajnik ili netko iz ministarstva sjede u nadzornom odboru, treba tražiti izvješće zašto je to tako, zašto je nekoliko miliona kuna hrvatskih građana uzeto na šta nije imalo pravo i treba naći odgovornu osobu. Znači, s jedne strane gospodin Beljak kaže da građani opravdano prosvjeduju zbog toga što u svojem mjestu nemaju poštu jer je to mjesto od 2.000 stanovnika i ne isplati se pošti tamo više imati ured, a sa druge strane kada se uzima na ovaj način milione i milione kuna nitko ne reagira. Znači, moramo uvesti i sustav odgovornosti u vođenju tako jedne strateški i bitne tvrtke jer naši građani su opravdano nezadovoljni sa ovim nekim potezima. Ja se također slažem sa kolegom Beljakom vezano uz smanjenje ureda i na neki način ovu subvenciju koju nažalost grad Samobor mora plaćati od 300.000 kuna za poštu na svom području. Znači, mi moramo vidjeti način na koji bi to u budućnosti egzistiralo da primjerice tijekom cijele sezone imate otvoreno neke pošte na otocima koje objektivno u jedno ljetno, u ljetnim mjesecima rade, a zimi ne rade jer se računa da nema dovoljni broj ljudi. Znači, mislim da je pošta vrlo važan segment, segment svakodnevnog života naših sugrađana i da bi trebali pokušati zadržati i da bi država trebala na neki način subvencionirati taj dio troška, a ne da se na taj način žmiču lokalne jedinice odnosno gradovi, gradovi i općine. Znači, još jednom ću reći ovdje da očekujem daljnju modernizaciju, daljnju liberalizaciju u smislu jednostavnosti kako bi rekao pokretanja poslovanja odnosno obavljanja određenih poslova koji se mogu obaviti. Znači, ova tvrtka koju je kupila pošta, koja se bavila reko sam zove se Locodels, znači koja se bavila dostavom paketa u konceptu ekonomije dijeljenja, znači da pojednostavim kao da se radi o Uberu za pakete. To je dobro, znači tu treba liberalizirati i omogućavati ljudima da rade određene poslove, da start up-ovi razmišljaju na način ne da ih se izbacuje se tržišta, nego da im se omogućava da razvijaju svoja poslovanja, ali sa druge strane naravno država mora naći modele i način da zadrži i poštanske usluge primjerice u manje naseljenim sredinama. Znači jedno je Zagreb, jedno je Rijeka, jedno je Split, ali nama je interes da u cijeloj Hrvatskoj imamo standarde i da građani žive jednako kvalitetno jer ukoliko to tako neće biti imat ćemo danas, sutra situaciju da će se u potpunosti ovaj iseliti dijelovi Hrvatske i onda će de facto tamo biti uopće više i preduvjeta za neki kvalitetniji život. Znači ja ću što se mene tiče osobno, a vjerujem i klub zastupnika podržati ovaj zakon, mislim da je to područje regulirano dosta i da ga treba pokušati malo i deregulirati u određenim segmentima. Vjerujem da će se takvi standardi koje imamo znači i koji se primjenjuju na području EU i dalje deregulirati i da će se na neki način liberalizirati poslovanje, ali ne trebamo nikada zaboraviti taj moment koji sam maloprije rekao da je pošta u nekim dijelovima nekada shvaćena i kao dio normalnog društvenog života u nekoj sredini i da bez, bez pošte u nekoj općini, županiji ili gradu, županiji ne, ali gradu ili općini ovaj jednostavno ljudi više nemaju taj standard kao što su imali do jučer. Tako da evo, sa te strane nadam se, nadam se da nećemo zatvorit ovih 300 pošti jer to bi bilo zbilja, to bi bilo zbilja loše. Pa da to može biti i izborna tema, ja se slažem sa kolegom Beljakom ukoliko Vlada ima koncepciju zatvaranja tih 300 pošti netko drugi može ponuditi da ljudi opet imaju taj standard koji su imali do današnjeg dana. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Prvi je kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Maras u svojem izlaganju ste rekli da Grad Zagreb nije problem, ja sam u svom kvartu imamo velikih problema, dakle Španskom. Špansko je naselje zapravo Gradska četvrt Stenjevec koja otprilike ima oko 40, 50.000 stanovnika i imala je jedan poštanski ured, čekalo se evo mogu doslovno reći sat vremena dakle u redu, izvadili ste onaj broj, al ljudi nisu mogli ić obavljati neke stvari jer nisu znali kad bi došli na red, tek nakon pritiska vijećnika gradske četvrti i samih građana koji su bili spremni na peticiju, otvoren je još jedan ured u Malešnici, tako da je situacija bolja, ali godinama je tako bilo u Španskom, jedan poštanski ured.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Pa to je problem zagrebačkih kvartova koji, koji jednostavno tako funkcioniraju. Znači, ja sam također iz jednog takvog kvarta, Novog Zagreba odnosno iz Travnoga, mislim više ne živim tamo, al sam većinu svoje mladosti proveo tamo, takva je situacija bila i taj, ti uredi spadaju u ovo što je državni tajnik rekao u one koji nose enormne profite jer tisuće i tisuće ljudi dnevno rješavaju svoje poslove i svatko ostavi za poštanske usluge 5, 10. 50,00 kn i sad računajte, znači ukoliko jedan ured prođe 1000 ljudi, to je 10.000,00 kn prihoda dnevno, na 2-3 zaposlenih 30 dana, to su ozbiljni novci. Ako već to omogućavamo pošti, pa onda moramo omogućiti i da Krešo Beljak ne mora plaćat 300.000,00 kn na Žumberku za poštu [[Upadica iz klupe: Nije u Žumberku, u Svetom Matinu]] u Svetom Martinu, pardon. Znači, sa te strane ako omogućavamo pošti da može raditi jedina [[Upadica: Hvala kolega Maras]] i ekstra profite ostvarivati [[Upadica: Slijedeća replika je…]] na nekim ljudima, onda mora subvencionirati i neki put [[Upadica: Kolega Maras…]] Hvala lijepo.
…molim vas. Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, da dobro je, RH je članica EU i kroz uređenje odnosa Hrvatskih pošta sa europskim zemljama i članicama poboljšava se usluga našim sugrađanima u smislu brzine dostave određenih pošiljaka iz Europe u RH, ali evo na taj način još pokazujemo da smo zemlja apsurda jer naime taj paket koji putem interneta naručite iz Londona ili Berlina, prije će na neko odredište u RH, neko mjesto, nego pošiljka iz jednog gradskog naselja do seoskog naselja koje je 10-15 km udaljeno od gradskog središta, od ureda pošte jer tamo hrvatski, djelatnik Hrvatskih pošta dolazi jednom ili dvaput tjedno. A što ako je tu nekakav poziv ne daj Bože za sud il nekakvo porezno rješenje i ako ne dođe na vrijeme da se taj građanin može žalit, evo to je još jedan razlog zašto se iseljava iz ruralnih prostora [[Upadica: Hvala]] i ukidanjem poslovnica pošta dalje [[Upadica: Hvala vam]] uništavamo RH.
Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepa. U pravu ste, ukoliko vam dođe poziv, a niste Turudić, onda imate probleme, Turudić nema probleme, on ne mora dva puta primiti poziv i ovaj ne odazove se sudu i Đuro Sesa kaže sve je u redu, nisi ukaljao ugled suca, nastavi tako i dalje, ne odazivaj se sudu. Ali ono što ste opravdano rekli, ja mislim da je to tako. Znači, sigurno u nekom malom mjestu pošta ima centralnu ulogu komunikacijsku, pogotovo kada se radi o starijim ljudima. Znači, sa te strane, ili o trgovini, znači, pa nemaju svi šoping lance u svojim mjestima. Čovjek ode na web trgovinu, naruči, dođe mu, pa dobro je da imaš poštu u svojem mjestu i kažem još jednom, ukoliko smo im omogućili da zarađuju ekstra na nekim lokacijama, onda imaju pravo i ovi mali [[Upadica: Hvala vam]] imali svoju poštu da se rade određeni [[Upadica: Kolega Maras hvala]] krugovi kako bi se to moglo ostvariti [[Upadica: Slijedeća replika…]] Hvala lijepa.
…kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Maras, spomenuli ste da bit problema, pogotovo u ruralnim sredinama. Ono što bi isto volio istaknuti da su nam se uredi pošte u tim nekim sredinama sve više pretvorili u trafike i trgovine, a sve manje se bave samim poštanskim uslugama. Naravno da za to nisu krivi djelatnici i djelatnice, dapače poštari na mopedima, po kiši i po snijegu pokušavaju svoj posao što je bolje moguće učiniti. No ono što treba svakako uzeti u obzir da je potrebno pomoći i dodatno reorganizirati sustav, izbalansirati zapravo napraviti tu protutežu od urbanog prema onim ruralnim udaljenijim mjestima. I da, izgubilo se dosta ureda pošte, a nije se, poštanskih ureda, a nije se to adekvatno kompenziralo i mislim da bi država tu trebala biti ta koja će zapravo učiniti reorganizaciju sustava i koliko god je moguće vratiti prema prethodnom stanju.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Slažem se s vama, samo da zamolim potpredsjednika da u zadnjem dijelu rečenice mi dopusti da dođem do točke jer vidim da je na stotinku našpanan, ovaj, tako da, tako da, evo htio sam samo, htio sam samo reć da se apsolutno slažem sa vama i volio bi da tu državni tajnik evo pred hrvatskim građanima kaže da narednih godinu dana neće biti zatvoren više niti jedan poštanski ured, to bi bilo korektno. Evo to je nešto što se danas u raspravi iskristaliziralo jer ipak ovdje sjede ljudi koji su predstavnici građana, razgovaraju sa njima, načelnici, gradonačelnici itd., znači ukoliko od 10 načelnika i gradonačelnika svi kažu jedan te isti problem, bilo bi dobro da državni tajnik ovdje preuzme tu obvezu ispred Hrvatske pošte da neće više niti jedan ured biti zatvoren kako bi standard naših građana bio zaštićen. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Slijedeća replika kolega Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Maras, evo ja se pridružujem vašim zahtjevima, dakle ako je već u planu 300 pošti za zatvaranje, mislim da tu trebamo jasno reći da poruka današnje rasprave treba biti da se HS ne slaže s tim planom i dobro ste rekli, u mnogim sredinama je pošta bila oduvijek, a u pravilu pošta kad se vodi planovima zatvaranja onda gleda danas isključivo i samo komercijalnu svrhu što ne bi smjelo bit jer upravo je neisplativost pod navodnicima održavanja poštanskih ureda u onim sredinama koje su nerazvijenije, u kojem u pravilu žive stari ljudi, a stari ljudi preko pošte danas ipak dobivaju i mirovinu i poštu i neke druge stvari i ako im se ugasi poštanski ured u njihovom mjestu, praktički dolaze u teško, teški oblik općeg funkcioniranja i zbog toga trebamo svi jasno poslati poruku odavde da smo protiv toga.
Hvala. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Ovo je zbilja, evo mislim prate nas mediji, ovo je vrlo važno, ovdje smo dobili službenu najavu Vlade RH da će se 350 pošti zatvoriti u narednih godinu dana [[Upadica: Tko je to reko?]] Državni tajnik. Slušali smo, i rasprava je, rasprava je otišla u tom smjeru. Znači, moramo biti svjesni šta je ovdje rečeno, 350 pošti će se zatvoriti u narednih godinu dana, višak ih je i nisu na neki način rentabilne i Vlada ima namjeru ih zatvorit. Ljudi, tome se moramo suprotstavit, to ne smijemo dopustiti, to je znatno unižavanje standarda života naših sugrađana. Ja moram reć da sam u ovom trenutku šokiran, još sam pod dojmom te informacije. Znači, molim da se ovdje to demantira, znači nećemo i ne smijemo dozvoliti da se zatvaraju pošte dalje, narednih godinu dana više niti jedna.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, replika od kolege Lončara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, moram kazati da se dijelom slažemo vašoj raspravi, ali kad je u pitanju zatvaranje poštanskih ureda onda to ne mogu prihvatit jer to nije točno. Dolazim iz sredine u kojoj je jako puno obijeno poštanskih ureda i koji nisu zatvoreni i koji su na usluzi građanima. I druga stvar, nitko u zakonu nije obvezao jedinice lokalne uprave da moraju sufinancirat dostavu pošiljaka i to nije točno, to je samo na dobrovoljnoj bazi, a to je i kod mene ili bilo gdje drugdi ukoliko je nekakva politička dobit i to je istina, a sve ostalo nije točno, evo hvala lijepo.
Izvolite odgovor na repliku.
Dajte moram, moram reći da ovo šta vi govorite mogu prihvatiti, ali to nije ono šta je rekao državni tajnik, rekao je da će gotovo 400 pošti u RH zatvoriti. Pa znate li šta je to? 40% svih pošti u RH nisu rentabilne i žele ljudima u njihovim mjestima zatvorit, pa to ne smijemo dozvolit, to je tema, ne, ne, to je tema g. Klarić, ovdje se slučajno omaškom državnom tajniku to omaklo i rekao je to nama zastupnicima, mi na to moramo reagirat, idemo se zajedno protiv toga pobuniti, i vi g. Klarić i vi gđo. Maksimčuk, svi ovdje koji jesmo u opoziciji, a opozicija, skoro 400 pošti u RH Vlada RH preko Hrvatske pošte ima namjeru u narednih godinu i nešto dana zatvorit, to je po meni vrlo zabrinjavajuće.
Hvala. I posljednja pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Saše Đujića, izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, tema je rad i funkcioniranje Hrvatske pošte i ja sam se javio jer želim ukazat na još jedan problem. Dakle, kada se hrvatsko tržište otvorilo i drugim poduzećima i kompanijama koje se bave poštanskim uslugama, osim Hrvatske pošte, to je u jednom trenutku možda povećalo konkurentnost i smanjilo poslovanje Hrvatske pošte, ajmo to tako reć. Međutim, Hrvatska pošta je opstala zato što je pružala najkvalitetniju uslugu od svih novonastalih firmi koje su se počele bavit tim poslom, a nije ni čudo da je pružala najkvalitetniju uslugu zato što je to tvrtka koja već desetljećima posluje na ovim prostorima, ima ogromno iskustvo, ima vrijedne i dobre djelatnike koji, zna se ono šta je poštar u selu, poštar zna svaku kuću, pozna svakoga, dok nove firme nisu tome mogle konkurirat. Međutim, zašto sam se ja javio za ovu raspravu? Zato što se posljednjih nekoliko godina dešava nešto što ja ne mogu odgonetnuti, volio bi danas državni tajniče ako možete reći zbog čega proteklih nekoliko godina pada kvaliteta usluge Hrvatske pošte? Dakle, u mom gradu se često dešava da pošta kasni i po 10-15 dana, o tome smo razgovarali i na gradskom vijeću kod mene, nekad se neka pošta se i zagubi i ja tu ne krivim poštanske djelatnike, nego kad s njima razgovaramo kažu jednostavno nije nas dovoljno, mi nemamo dovoljno radne snage i sad ja ne pričam o nekom ruralnom kraju, nego pričam o gradu koji ima 5500 stanovnika koji nije baš ono neko malo mjestašce, koji oduvijek ima poštu i u kojem je sada zadnje 2-3.g. pošta počela kasnit, u kojoj se mijenjaju poštari, u kojoj poštar malo radi u Crikvenici, malo radi u Novome, malo radi ne znam gdje, dakle dođe čovjek koji uopće nije iz našeg grada, treba mu 2-3 tjedna da upozna uopće grad, ulice, tko gdje živi i tek kad to sazna onda ga presele negdje drugdje. Zbog čega je to tako? Zašto se to dešava? Druga stvar, reći ću vam još jedan apsurd, poštanska ispostava u mjestu Šmrika, u gradu Kraljevica, radi od 9 do 1, dakle osoba koja tamo dobije preporučenu pošiljku, a zaposlena je, npr. u Rijeci, nije u mogućnosti dignut tu preporuku jer ju može dignut samo osobno od 9 do 1 i onda ne može 5 dana kasnije, 5 dana mora čekat da se ta pošiljka vrati npr. u Kraljevicu gdje pošta radi do 8 navečer. Šta će onda uopće poštanski ured tamo ako ljudi ne mogu doć do svoje pošiljke po 5-6 dana i moraju uzimat godišnji odmor da bi mogli dignut preporučeno pismo, to se prije nije dešavalo i točno je ovo što se je reklo maloprije, dakle nigdje u zakonu nije propisano da gradonačelnici i načelnici moraju sufinancirat poslovanje pošte, ali se dovedu pred svršen čin, dakle njih se reketari jače i to nema veze sa strankama i nema veze sa, tko je gradonačelnik i načelnik iz koje političke opcije. Dakle, i kod mene u općini Vinodolskoj se donese odluka, tamo je HDZ na vlasti, gasimo poštanski ured u Grižanama jer on više nije isplativ, ali ako nam općina da besplatno ured i općina sufinancira poslovanje te ispostave sa 200-300.000,00 kn onda ćemo ju ostavit tamo sa jednim djelatnikom i to u ovoj smjeni od 10 do 1. To se radi na terenu, a gradonačelnici i načelnici radi kvalitete svojih sugrađana koji žive na tom području su prisiljeni pristajati na te stvari, prisiljeni su jer ljudi ne pitaju kako to funkcionira i tko je tu odgovoran, čovjek oće poštu u svom mjestu i oće da ona funkcionira i o tome moramo ovdje govorit, a Hrvatska pošta je dovoljno velika, ima dovoljan profit da može košto i prijašnjih godina držat i ove pod navodnicima neprofitne ispostave i o tom problemu treba govorit jer vam je, pala je kvaliteta usluga poštanskih u zadnje 3.g. i nikad se nije dešavalo ovo što se dešava, fali ljudi, fali usluge i jednostavno to ne funkcionira i ja pitam zašto je to tako i šta radite po pitanju da se to promijeni i očekujem najavu nekih aktivnosti kako će se to promijenit, a ne još da najavljujete dodatno gašenje ovo što je reko kolega Maras, 300, 300 ispostava. Nemojte se smijat državni tajniče, to je problem. Dakle, u mom gradu na vlasti je HDZ i svi smo složni da pošta ne funkcionira i ne valja. Iz mog grada dolazi ministar Butković i na tom vijeću smo se svi složili, sve političke opcije, da imamo problem s poštom. Recite mi zašto je to tako? Zbog čega je svaki tjedan drugi poštar u mom gradu? Zbog čega se tamo ne zaposle 2 dodatna poštara? Zbog čega ljudi po 10 dana moraju sortirat poštu koja dođe? Ne stignu ju rasortirat, a kamoli podijelit, zašto je to tako? To nije smiješno i ja vas molim da odgovorite na ta pitanja. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Beljak, izvolite.
g. Đujiću, vi ste rekli da je pošta unatrag odnosno otkad je liberalizirala tržište da je izgubila dio profita, to nije istina. Hrvatska pošta, Hrvatska je pošta se nekad zvalo to poduzeće Hrvatske pošte i telekomunikacije i najprofitabilniji, najpotentniji, najbogatiji dio tog poduzeća je izdvojen i poklonjen Nijemcima, to je napravio HDZ, to je izdaja nacionalnog interesa, to je bila izdaja nacionalnog interesa, kada se poduzeće podijelilo na 2, kada su se telekomunikacije izdvojile i poklonile Nijemcima i sad tu zlatnu koku muzu Nijemci. S druge strane, da se to nije dogodilo onda se sigurno danas ne bi razgovaralo o tome da se zatvara gotovo 400 po priznanju državnog tajnika poštanskih ureda na terenu ako priznaju gotovo 400, to znači da je to vrlo vjerojatno i puno više jer zna se jako dobro kako oni funkcioniraju jel ne priznaju [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]]
Odgovor na repliku, izvolite kolega Đujić.
Ja se slažem da ovoga možda ta brojka nije točna, možda je to puno manje košto oni govore, zato što pitanje koliko će gradonačelnika i načelnika u, u, pristat u budućim razgovorima sufinancirat poštanske urede u svojim mjestima da bi tamo ostali, al to nije dobro, to nije sustavno rješenje problema, dakle dobro ste rekli dok je bilo spojeno sa telekomom, onda je bio prihod puno, puno veći i možda je mogo financirat ove nazovimo ih tako, gubitaše odnosno ne možda nego 100%, ali okej, tu smo gdje jesmo, dobro je o tome govorit, al ajmo vidjet kako, kako napravit dalje jer ljude to ne zanima, ljudi oće poštu na vrijeme u svome mjestu, dakle ne može poziv za neki događaj doć 5 dana nakon što je događaj prošo, a to se dešava, barem u mojoj županiji, ne znam kako je u ostatku RH, al vjerujem da nije drukčije, možda je čak i gore.
Hvala. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. g. Đujiću, vi ste rekli da vam je pošta odnosno ne vama nego gradu u Novom Vinodolskom došla sa zahtjevom da se sufinancira inače zatvaraju poštu u jednom dijelu, u jednom mjestu na području vašeg grada. Sad postavlja se slijedeće pitanje, znamo mi kako to funkcionira i pitanje je da li je to baš tako transparentno i da li su svi u istoj poziciji kao što ste vi dobronamjerno pretpostavili? Ukoliko ima takvih skoro 400, 300 i nešto koji moraju davati poput kolege Beljaka 300.000,00 kn, mene iskreno zanima da li su svi gradovi u istoj poziciji, na koji način se naplaćuje, da li možda negdje gdje netko iz neke druge stranke se ne naplaćuje ništa, a pošta također nije rentabilna, vidite koliko tu postoji prostora za mutno financiranje ne transparentno po strankama, znači i politički [[Upadica: Hvala vam]] i političko određivanje, to je nešto [[Upadica: Hvala]] šta je jedno vrlo ozbiljno pitanje [[Upadica: Kolega Maras]] koje treba razmotrit.
Hvala, to je 10 sekundi. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo. Samo da vas ispravim, kolega Maras, ne u mom gradu, nego u susjednoj općini, u vinodolskoj općini, općina sufinancira poštanski ured u mjestu Grižane, ne znam, ne znam tko plaća i tko ne plaća i tko koliko plaća, ali znam od više gradonačelnika i načelnika koji su mi rekli da su prisiljeni davati gradske prostorije za 0,00 kn da tamo bude poštanski ured, što nemam u konačnici neki ni problem s time jer to, to, to se može, to nije to, al imam problem da grad ili općina mora sufinancirat poduzeće državno da bi ono tamo radilo, a taj rad predstavlja kvalitetu usluge ljudi koji tamo žive i bilo bi dobro čut podatak koliko je takvih ureda koji se sufinanciraju od gradova i općina i s koliko novca i onda napravit ovu analizu o kojoj ste vi govorili, pa da vidimo jer to ne smije bit tako, to nije sustavno rješenje problema.
Kolega Vešligaj izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo, kolega Đujić, također moram potvrdit da sam imo isto pritužbe građana, a i određenih osobnih iskustava koji idu u smjeru ove vaše rasprave, a to je jedan drastični pad kvalitete poštanskih usluga koje je očito posljedica te jedne reći ću nove politike racionalizacije koja potiho ide prema tome da se zatvaraju određeni poštanski uredi diljem RH, posebice u manjim mjestima, radi se to očito na početku na taj način da se nude određene usluge koje bi bilo dobro da gradovi i općine uzmu jer će vam oni pomoć u poslovanju, a onda se ide i na to da se sufinanciraju također rad određenih poštanskih ureda. Nemam ništa protiv, no međutim gledajte, financijska situacija lokalnih jedinica u RH je jako različita i vjerujem da u određenim dijelovima RH nije to problem sufinancirati, međutim u dijelovima RH di su niski izvorni prihodi, a to je sjeverozapadna RH [[Upadica: Hvala]] je to gotovo nemoguće, a i evo imam sad novu najavu porezne reforme koja isto uzima sredstva [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite odgovor kolega.
Kolega Vešligaj, evo vi ste kao gradonačelnik izišli u biti potvrdili ovo o čemu razgovaramo i da, zato zbog tih razlika između gradova i općina gdje nije svatko u situaciji uopće da može sufinancirat, to ne smije bit pravilo, to ne smije bit pravilo i to se mora sustavno riješit, a nije samo točno da se poštanski uredi zatvaraju u malim sredinama, u centru Rijeke je pošta prodala zgradu u kojoj je sad otvorena najveća Zara nakon Dubaija ili ne znam šta je tamo otvoreno, a desetljećima je tamo poštanski ured. Dakle, u gradu Rijeci, na Korzu jedan reprezentativan objekt, pa ako Hrvatskoj pošti nije bitno poslovanje u jednom gradu kao šta je Rijeka, onda ja ne znam šta će bit u nekoj maloj sredini gdje živi možda 50-tak ljudi, to je krivo, tako se ne radi.
Posljednja replika kolega Saucha.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić, kad govorimo o kvaliteti, padu kvalitete, još jedan, recimo istaknuo bi jedan još problem koji možda nije ovako važan kao ovaj problem o kojem ste vi razgovarali, ali tišti većinu građana i često mi se obraćaju s tim, a to je da poštari Hrvatske pošte recimo kad donose poštu preporučeno dolaze ili u neka vremena kada znaju, mislim nema teoretske šanse da je netko doma, ili se često i kad je netko doma ne udostoje popesti na više katove, jednostavno ostavljaju ceduljke nakon kojih onda slijedi ono famozno šetanje do centralne pošte i čekanje po sat, dva, tri, koje ljudi u pravilu nemaju, to ih strahovito živcira i mislim da to nije ona usluga za koju su platili, nije ono što bi Hrvatska pošta trebala raditi. Mislim da, ako recimo npr. da se ne desi da ak nekim slučajem ste si dobri sa poštarom, ako se promjeni poštar, šanse da vam netko dođe doma i uruči preporučenu poštu su izuzetno male. Mislim da to isto tako govori o padu kvalitete pošte koji je itekako zabrinjavajući. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor kolega.
I to ste u pravu kolega Saucha, to sam i ja doživio, dakle da sam bio doma i da sam samo i čekam pošiljku i da dobijem samo cedulju i nije tu samo problem da vi morate ić onda do centralne pošte, nego ne možete ni ić taj dan, dakle vi ako je poštar bio u 10, vi ste u 12 našli onu obavijest, tek drugi dan možete ić uopće dignut, tako da točno je, pada kvaliteta usluge, pada po tom pitanju, ali evo ja sam kroz razgovor sa djelatnicima pošte u mome gradu su mi rekli da im fali ljudi, da im fali ljudi i da svi rade sve i žene na šalteru i poštari razvrstavaju poštu, zatrpani su tamo u hrpama, ne stignu izać na teren, po 2-3 dana ne stignu izać, onda im se mijenjaju djelatnici, opet kažem to seljenje tko koga pozna, tko pozna koji grad, tko zna kad je tko doma, kad tko nije, dakle prije je poštar znao praktički sve, bio vam je ko član obitelji, zadnjih nekoliko godina to nije tako.
Hvala. Završili smo sa pojedinačnom raspravom, sada se prijavio kolega Gordan Maras, završno u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa kolegice i kolege, znači nakon ove rasprave i određenih stvari koje su se u raspravi otvorile, moramo ovdje istupiti u ime Kluba zastupnika SDP-a i upozoriti na, po meni, jedan veliki problem, a to je da s obzirom da imamo Hrvatsku poštu kao koncesionara odnosno tvrtku koja jedina može obavljati poštanske usluge i, i odnosno ne jedan, jedan tip poštanskih usluga može obavljat jedino Hrvatska pošta i ovdje na tržištu Hrvatske pošte je 85% u RH, nužno je ovdje poslati jednu poruku stabilnosti hrvatskim građanima i na neki način dati garanciju da se ova mreža poštanskih ureda koja je po meni minimum nečega što hrvatska država mora osigurat svojim građanima radi kvalitete života i usluge koju dobivaju da se neće smanjivati. Znači, zabrinuti smo najavom Vlade RH da će se skoro 400 poštanskih ureda zatvarati, zabrinuti smo s time da u ovom trenutku u tim uredima koji su kao neprofitabilni Hrvatska pošta uzima naknadu od jedinica lokalne samouprave i na taj način ucjenjuje jedinice lokalne samouprave, još ne znamo naravno niti na koji način se postavlja prema svima, ali pošto ih je 400 vjerojatno tu nema nekog posebnog principa nego tko se kako dogovori šta isto nije dobro i htio bi napomenuti da Hrvatska pošta ostvaruje milijardu i 700 milijuna kuna prihoda u 2018.g., doduše dobit je mala odnosno zanemariva, 39 milijuna kuna je neto dobit, 2015.g. je neto dobit bila 160 milijuna kuna na nešto niži prihod, to vam isto govori kakvi su prioriteti i kako se upravlja sa Hrvatskim poštama. Znači, 2015.g. 160 milijuna neto dobiti, 2018. 39 milijuna kuna, prihodi su otprilike isti, udio se na tržištu povećava, al ono što je također zanimljivo, u zadnjih nekoliko godina odnosno konkretno zadnje 2.g. trošak osoblja je povećan za 100 milijuna kuna odnosno 10%. Znači, ja se bojim da nažalost ta vrsta analize i rentabilnosti je, problem je u samoj pošti, znači može se naći prostora pa da je samo ovih 100 milijuna kuna raspodijeljeno na ove tzv. nerentabilne pošte, vjerojatno jedinice lokalne samouprave ne bi morale ništa isplatiti odnosno ne bi morale dati niti jedne kune, niti participirati u bilo čemu i usluga bi mogla biti ista ovakva kao šta je, kao šta je danas. Znači, samo 100 milijuna kuna se potrošilo na ko zna šta, vjerojatno neka uhljebljivanja itd., u jednoj godini odnosno u dvije godine više troškova nego šta je to bilo 2016.g., to je ozbiljan novac i, i, i postavlja se pitanje na šta on ide, možda bi trebalo tražiti konkretnije odgovore od ministarstva koje je nadležno za tu tvrtku, ali još jednom treba poslati hrvatskim građanima, onu osnovnu, da se ova mreža pošte koja je sada u RH zadužena za kvalitetu usluge naših sugrađana, dostavku pošiljaka, plaćanja, pisama itd., neće smanjivati ukoliko se smanji, ukoliko se ucjenjuje jedinice lokalne samouprave, one nemaju novca, pa onda pošta zatvori tu poslovnicu, moramo poslati ovdje vrlo jasnu poruku da se promjenom vlasti će se to vratiti u vaše mjesto, grad ili općinu zbog toga šta ne smijemo dozvoliti da se ova najava od 400, gotovo 400 najavljenih zatvorenih pošti obistini u RH jer to bi bila katastrofa za naše sugrađane, tako da evo zbog ozbiljnosti teme koja se doduše izrodila iz ovog zakona koji ćemo podržati morali smo to još jednom podcrtati i, i, i inzistirati na tome da zaštitimo naše sugrađane od, ja bi rekao, nevjerojatne najave zatvaranja pošti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada u ime predlagatelja državni tajnik g. Tomislav Mihotić završno tj. zaključno.
Pa dobro, s ove govornice bi samo želio još jedanput ponovit šta sam rekao i zamolit g. Marasa i g. Đujića da dobro saslušaju fonogram ove sjednice, pa će onda možda shvatiti i ovo što je zadnje pola sata govoreno povući jel, nije bilo razloga uopće za ovakvu raspravu. Znači, ja sam rekao da u RH postoji 1016 poštanskih ureda, da ih je prema svim analizama potrebno 700 i da nije u planu da će se sada bilo koji od njih zatvarat, to je ono točno što sam rekao, zašto je to izvrnuto ne znam, ne razumim. S druge strane, Hrvatska pošta ima konkurenciju, tu je bilo nekoliko primjedbi tipa da je monopolista na hrvatskom tržištu, nije, prema tome podložna je konkurenciji, ona mora zadržat svoju kvalitetu, ona je od države jedino podržana da ima univerzalnu uslugu na području cijele RH i zato su predviđena sredstva iz proračuna s kojim se to financira, eto samo toliko za završetak. Hvala.
Hvala. Imamo 3 replike, prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Maras, onda kolega Prelec, izvolite.
Hvala g. državni tajniče, evo meni je drago da ste rekli ovo šta ste rekli, dobro sam shvatio, dakle neće se zatvorit niti jedan poštanski ured po tome šta ste sada rekli i nije točno da nema razloga za ovu raspravu. Dakle, vi meni niste odgovorili na nijedno moje pitanje, zbog čega pošta u poštanskim uredima zadnje 3.g. kasni, da li je točno da fali poštanskih djelatnika, zbog čega se poštari sele iz grada u grad, zbog čega žene na, na, na prijemu, na pultu sortiraju poštu, zbog čega je to tako, zbog čega imamo problem sa padom kvalitete poštanskih usluga ili recite da to nije istina, recite da to nije, da tu ne govorim istinu, dakle na to mi niste odgovorili. Ja sam rekao da Hrvatska pošta na konkurentnom tržištu je najbolja baš zbog svoje kvalitete koju je imala, ali ako ovako nastavi past će kvaliteta poštanskih usluga odnosno past će kvaliteta pošte i to sve ide u tom pravcu i zbog toga vas tu upozoravamo. Recite mi zbog čega kasni pošta [[Upadica: Hvala]] u priobalnim gradovima?
Hvala. Izvolite.
Svugdje gdje imate saznanja o kršenju postupanja suprotno zakonu i propisima, imate poštansku inspekciju kojima se takve stvari trebaju prijavit, pa ćete dobit odgovor, ona je pri HAKOM-u … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Molim vas, molim vas. Kolega Maras izvolite slijedeća replika.
Hvala lijepa. Danas je 24.10., pozivam sve koji nas sada gledaju, a ukoliko se u njihovom mjestu ili negdje zatvara pošta da mi se obrate, da mi se jave. Znači, državni tajnik je rekao da neće više biti niti jedan poštanski ured zatvoren i da to nije u planu. Također pozivam sve čelnike jedinica lokalne samouprave da prestanu plaćati subvencioniranje Hrvatskoj pošti jer očito to nije potrebno, rekao je državni tajnik da se neće zatvoriti nijedna pošta i nema potrebe da Hrvatska pošta uzima novac od jedinica lokalnih samouprava odnosno od građana iz tih jedinica koji bi taj novac mogli utrošiti na ceste, vrtiće, škole i nešto drugo, prestanite plaćati Hrvatskoj pošti i ukoliko se slučajno zatvori jedna pošta, slobodno mi se obratite. Slažete li se s time da se prestane [[Upadica: Hvala]] plaćati Hrvatskoj pošti državni tajniče?
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, evo drago mi je da čujem ovo, vaše optimistične riječi da se neće vjerojatno zatvarati više pošte jel svi smo svjesni toga ako želimo ravnomjerni razvoj RH da pošte ne smijemo zatvarati. U mnogim jedinicama lokalne samouprave, općinama, gradova nema banaka, nema ništa onog gdje bi građani mogli vršiti uplate ili slične usluge i meni je to drago čuti, ali bi volio kad bi vi nešto poduzeli vezano uz reketarenje Hrvatske pošte prema gradovima i općinama. Ja sam to isto osobno doživio, u mojem općini imamo 2 pošte i od mene su tražili da sufinanciram rad pošte, jasno da sam odbio to, mi nemamo dovoljno sredstava u gradovima, općina, da još i financiramo pošte, mi moramo raditi i izgraditi infrastrukturu, to je naša, naš prioritet i ja vas molim da se to više ne rade jel ima male općine koje jednostavno nemaju drugi izbor, moraju plaćati svojevrsni reket pošti da ne bi zatvorili [[Upadica: Hvala]] poštu i ljudi još više otišli. Hvala.
Hvala kolega Prelec. Time zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama, drugo čitanje, br. P.Z.E. br. 640. Glasovat ćemo o točci kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 640. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 34 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda, drugo čitanje, P.Z. br. 768. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 207.a Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka 207.a Poslovnika propisano je da se zakoni koji su u skladu sa Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori i u pravilu se donose u jednom čitanju. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predstavnica predlagatelja državna tajnica gđa. Majda Burić dati dodatno obrazloženje? Želite? Izvolite. Državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava gđa. Majda Burić daje dodatno obrazloženje zakona. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici i zastupnice u Hrvatskome saboru. Dakle na tripartitnom sastanku na kojem su sudjelovali Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava te socijalni partneri a koji je održan u Zagrebu 27. ožujka 2018. godine zaključeno je kako je potrebno pristupiti ratifikaciji Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda br. 144. i to iz 1976. godine. Naime, ovu je Konvenciju do sada ratificiralo 149 država članica Međunarodne organizacije rada i gotovo sve države članice EU. Slijedom svega toga Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava pripremilo je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Konvencijom se propisuje obaveza državama članicama da provode postupke savjetovanja između predstavnika Vlade i reprezentativnih udruga poslodavaca i radnika i to o pitanjima koja se odnose na aktivnosti Međunarodne organizacije rada na način sukladan nacionalnoj praksi. Obaveza savjetovanja postojati će za ispunjavanje upitnika, izradu redovitih izvješća o ratificiranim ali isto tako i o neratificiranim konvencijama, podnošenje usvojenih instrumenata i za sve ostale aktivnosti koje proizlaze iz statuta mora odnosno Međunarodne organizacije rada. Ratifikacijom ove Konvencije RH postati će stranka sve 4 upravljačke i svih 8 temeljnih Konvencija Međunarodne organizacije rada. Hvala.
Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi je kolega Maras. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gđo. Burić, mene zanima jedna stvar, govorimo danas o Konvenciji o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda, zanima me kakvi su to standardi u RH pogotovo kada se govori o razgovorima sa sindikatima i poslodavcima kada imamo u ovom trenutku štrajk u osnovnim i srednjim školama a premijer i Vlada RH se prijete da taj štrajk neće biti plaćen. Recite mi da li možete ovdje ispred Vlade RH garantirati da će učiteljicama i učiteljima u osnovnim i srednjim školama taj štrajk i njihova opravdana borba za njihova prava jer su podcijenjeni, znači njihov koeficijent je daleko zaostao za nekim drugima koje Vlada promovira u razno raznim ministarstvima da li garantirate da će njima njihov štrajk biti plaćen? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. Maras, dakle ono što moram posebno podcrtati jest da je naša namjera i želja aktivni socijalni dijalog, isto tako sve u cilju rješavanja gospodarskih i socijalnih pitanja. Također moram vas podsjetiti da je ova Vlada u svega tri godine povećala plaće za 240 tisuća javnih i državnih službenika za 11,5% sa namjerom za dalje povećanje od 6,12%. A isto tako moram podsjetiti da u razdoblju kada ste vi bili ministar nije bilo povećanja plaće ni za učitelje, ni za liječnike, niti za policajce a osim toga ukinuli ste i božićnice i regrese što je ova Vlada Andreja Plenkovića vratila. Osim toga u ponedjeljak opet sjedamo sa našim socijalnim partnerima za stol, konkretno u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, sastanak sa javnim i državnim, sindikatima, predstavnicima sindikata. Hvala.
Hvala. Replika br. 2 kolega Vlaović.
Hvala. Poštovana državna tajnice. Usvajajući ove konvencije međunarodne mi želimo ojačati poziciju radnika u RH. Pa jedno od osnovnih prava je pravo na rad a drugo ono što proizlazi iz rada je plaća za obavljeni rad. Pa vas pitam koliko još ima tvrtki u Hrvatskoj koje ne isplaćuju plaće za obavljeni rad radnicima, koliko je to radnika a pitam vas s razlogom jer evo od jutros od 7h štrajkaju i djelatnici grupe Đuro Đaković u Slavonskom Brodu, njih više od 600 jer za rujan nisu primali plaću a država je suvlasnik odnosno suosnivač ove grupe. Pa vas pitam kako je to moguće i zašto je to, se Vlada ne reagira da se osiguraju sredstva za plaće radnika Đure Đakovića i drugih tvrtki gdje je država suvlasnik a ne isplaćuju se plaće.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem. Dakle vezano uz vaše pitanje dozvolite da sve informacije koje ste tražili naknadno dostavimo budući da se ipak radi o inspekcijama koje su pod ingerencijom Državnoga inspektorata a ne više inspektorata koje je svojevremeno postojalo u Ministarstvu rada, sada je to sve pod kapom Državnoga inspektorata. Hvala.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolica Jelkovac, kolega Maras? Vi želite riječ? Da, da, izvolite, samo pitam. Kolega Maras u ime Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo.
Hvala lijepa. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora na 50.-oj sjednici održanoj 16. listopada 2019. godine raspravlja o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda koje je predsjedniku Sabora podnijela Vlada 10. listopada i Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 83. Poslovnika kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je istaknuo kako se predloženim zakonom potvrđuje Konvencija te se na taj način pokazuje predanost temeljnim vrijednostima Međunarodne organizacije rada koja ove godine slavi 100 godina svog djelovanja. Socijalni partneri suglasni su da je potrebno pristupiti ratifikaciji čime se daje podrška međunarodnom ugovoru koji se već primjenjuje na gotovo cjelokupnom području europskog gospodarskog prostora. U raspravi je podržano donošenje ovog zakona i nakon rasprave Odbor je jednoglasno sa 7 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Otvaram raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Prvi prijavljeni u ime Kluba zastupnika HDZ-a je kolega Mladen Karlić. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajniče sa ... [[Govornik se ne razumije.]] , cijenjene kolegice i kolege. Evo pred nama je jedna Konvencija koju smo svi složni da treba prihvatiti ali i ono u nekoliko stvari naglasiti da RH kao članica EU Međunarodne organizacije rada ima obvezu štiti i promicati prava radnika te njihovih organizacija. Sloboda sindikalnog udruživanja jedan je od oblika opće slobode udruživanja koja pripada među temeljne slobode čovjeka. Ostvarivanje navedene slobode temeljni je preduvjet za uspostavu kvalitetnog sustava industrijskih odnosa te za mogućnost sudjelovanja radnika i njihovih organizacija u kreiranju gospodarskog i socijalnog procesa. U RH postoji relativno duga tradicija tripartitnog socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini ali ipak i još uvijek se povremeno javljaju nerazumijevanja i nesporazumi između sudionika i ostatka javnosti a vezano uz neke procese i ulogu sudionika u tom socijalnom dijalogu. Radnik kao pojedinac u pravilu ne raspolaže socijalnom snagom osim u nekim iznimnim slučajevima i nema baš moć pregovaranja zato obično prihvaća uvjete rada koje nudi poslodavac. Stoga na strani svijeta rada snaga leži u kolektivnoj moći. Poslodavac pojedinac predstavlja akumulaciju materijalnih i ljudskih izvora odnosno u socijalnom smislu tvrtka je sama za sebe kolektivna moć. Neusporedivo jača snaga poslodavca na tržištu rada može za radnike stvoriti neljudske uvjete života i rada. Na taj način se stvara eksploatirano radništvo i to može biti prijetnja javnom poretku i sigurnosti države. Radi izbjegavanja ovakvog razvoja događa te kao posljedica shvaćanja nejednakosti i snaga na tržišta rada između poslodavca i radnika na Mirovnoj konferenciji u Versaju 1919. osniva se Međunarodna organizacija rada sa zadaćom podupiranja država u kreiranju ravnopravnog zakonodavstva i drugih propisa kojima bi se osigurali humani uvjeti rada, života i rada radnika. Jedno od sredstva koje bi donekle utjecalo na uspostavu ravnopravnosti u pregovaračkim pozicijama, svijeta rada i svijeta kapitala je sloboda udruživanja u reprezentativne organizacije. Jedino na taj način radnici mogu donekle ravnopravno postaviti se poslodavcima na ekonomski jačoj strani na tržištu rada. Stoga je Međunarodna organizacija rada imala presudnu ulogu u vidu potpore državama članicama radi poduzimanja mjera nužnih za uspostavu i promidžbu načela slobode, udruživanja u njihovom nacionalnom, suverenom, državnom području. S aspektima međunarodnog radnog prava poseban značaj imaju konvencije i preporuke kao ishod normativnih djelatnosti Međunarodne organizacije rada. Osnovu organizacijske strukture Međunarodne organizacije rada čine tri glavna stalna tijela, Međunarodna konferencija rada, upravno tijelo i međunarodni ured rada. Tripartitni sustav nacionalnog predstavništva omogućava zastupljenost državnih, radničkih i poslodavačkih interesa, tripartitnost kao karakteristika strukture nacionalni povjerenstava, država članica Međunarodne organizacije rada jedinstvena je u međunarodnim odnosima koji je pridonio uspješnom djelovanju organizacije. Naželo tripartizma i kreiranje socijalne pravde nije moguće u potpunosti ostvariti ako i poslodavci i njihove organizacije također ne uživaju slobodu udruživanja. Prema tome i poslodavci imaju pravo po slobodnom izboru temeljiti udrugu poslodavaca te se u nju učlaniti. Kako bi se načelo tripartizma u potpunosti ostvarilo nužno je postići ravnopravnost i neovisnost kako sindikata tako i udruge poslodavaca. Jedino uz ravnopravnu zastupljenost svih strana moguće je kreirati kvalitetne gospodarske i socijalne politike koje će biti usmjerene podizanju socijalne pravde. RH kao članica Međunarodne organizacije rada od svog osamostaljenja a na temelju notifikacija o sukcesiji stranka je niza Konvencije i preporuka Međunarodne organizacije rada. RH stranka je svih 8 temeljnih konvencija Međunarodne organizacija a uz navedene temeljne konvencije stranka je i 3 od 4 upravljačke konvencije. Jedina neratificirana upravljačka konvencija jest Konvencija o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Opća Konferencija Međunarodne organizacije rada održana '76. godine usvojila je u Ženevi Konvenciju o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda kao važnu upravljačku konvenciju, usmenu promociju djelotvornih konzultacija između javnih vlasti i reprezentativnih organizacija poslodavaca i sindikata na nacionalnoj razini. U okviru tripartitnih konzultacija i socijalnih dijaloga koji se u RH odvijaju kroz institucionalni okvir djelovanja Gospodarskog socijalnog vijeća i njegovih povjerenstava u ožujku 2018. u Zagrebu je održana Tripartitna konferencija o predmetnoj Konvenciji na kojoj je suglasno usvojen zajednički zaključak o potrebi njezine što brže ratifikacije. Sudionici nacionalne tripartitne rasprave o ratifikaciji konvencije bili su i Ministarstvo rada i mirovinskoga, HUP i četiri sindikata hrvatska. Suglasno su zaključili da je potrebno što prije pristupiti ratifikaciji ove Konvencije. Cilj ovog zakona je pokazati predanost temeljnim vrijednostima Međunarodne organizacije rada koja ove godine slavi 100 godina svog djelovanja potvrđivanjem ove Konvencije uspostavom tripartitnog mehanizma promocije provedbe međunarodnih standarda rada, Međunarodne organizacije rada o svim fazama njezinih aktivnosti. Ovim zakonom potvrđuje se konvencija kao i njezine odredbe u smislu Članka 141. Ustava RH, postalo dio unutarnjeg pravnog poretka RH, uskladili bi se u tom međunarodne organizacije rada i zbog toga će Klub HDZ-a podržati što prijašnju ratifikaciju ove konvencije. Hvala.
Hvala i vama. Možete, možete ostati ovdje ne morate otići jer je, sada ćete govoriti o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda i to u ime SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa.
Pardon, pardon, pardon …
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici…
Gospodin Maras, gospodin Maras.
… a dobro strpit će se Miro.
Digo je ruku, nisam vidio, nisam vidio. Kolegijalno izvolite samo. Ne, ne, čekajte, čekajte. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta o ovome konačnom prijedlogu zakona o promicanju međunarodnih radnih standarda jer se moramo konzultirati jer je ovo vrlo značajna tema poglavito u okolnostima gdje su svi radnici u RH povrijeđena njihova prava, gdje nemamo u biti radnika jer štetna politika Hrvatske vlade prema radnicima koji se uglavnom iseljavaju kao što sam rekao da je politika ciljana, da radnici poglavito stručni osobe od medicinskog osoblja odlaze u treće zemlje i na temelju toga Hrvatska vlada uprihoduje 2,4 milijarde kuna ili 5% BDP-a, što je najštetnija odluka po pitanju RH i ciljanog iseljavanja naših radnika. Šta to znači? Da 5% sredstava naši radnici, naš narod iz BDP-a 14, znači 2,4 milijarde EUR-a ili 18 milijardi kuna šalje svojim obiteljima ovdje taj se novac troši. Ali to je ciljana politika, znači nema veće štete za ove mlade ljude nego kad ih se iseli, ali to je politika trenutno, trenutno dobra za naša radnička, kao da se hvali premijer kako ima veliku dobit, BDP, izravnanje svih računa. Međutim činjenica je da su ugrožena radnička prava i da se provodi politika kao i '60. godina, politika iseljavanja naših ljudi koji šalju devize, samo što su onda bili organizirani vlakovi, koji rade u trećim državama šalju devize ovdje i novac se troši. Radnička prava se ne mogu štititi štetnim zakonima po pitanju radnika. Od Dalmatinke pa do Đure Đakovića.
Hvala lijepo gospodine Bulj, naravno da ću vam dati 10 minuta, ali nakon toga što će govoriti gospodin Maras jer je već bio počeo govoriti, a poslije ćete se moći konzultirati još bolje. Jel da? Izvolite gospodin Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, Klub zastupnika SDP-a će podržati Prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Naravno i u okviru toga što se pokazuje sa prihvaćanjem te konvencije koja je usput budi rečeno prihvaćena u gotovo svim zemljama EU odnosno Europe čak i šire od EU i Hrvatska nažalost među zadnjima potvrđuje tu konvenciju, ali bolje ikad nego nikad i na taj način pokazujemo da barem iz pozicije deklarativnog odnosno želje da smo predani temeljnim vrijednostima Međunarodne organizacije rada koja usput budi rečeno, sada ove godine slavi 100 g. postojanja. Nažalost kolegice i kolege, danas u RH nemamo standarde s kojima bi mogli biti zadovoljni iz pozicije tripartitnog razgovora odnosno konzultacija i sa te strane vidimo kako nažalost hrvatska Vlada pokušava jeftinim PR trikovima i populizmom izaći iz problema koji je objektivan, ovdje govorimo još jednom o štrajku u srednjem i osnovnom obrazovanju odnosno njihovom zaostajanju u plaćama gdje premijer Plenković jednostavno zbog svog stava i zbog toga što jednostavno ne može prihvatiti da nije upravu, radi jednu krucijalnu pogrešku i diže plaće svima, na taj način opterećujući hrvatske građane koji plaćaju poreze, hrvatske poduzetnike koji uplaćuju poreze i na neki način ne uvažavajući i sugestiju hrvatskih građana koji nisu da se digne svima nego da se ispravi nepravda prema određenim zaposlenicima u javnom sektoru. Konkretno, učiteljima, konkretno, medicinskim radnicima, sestrama, konkretno svima onima za koje hrvatski građani vide da vrlo vrijedno svakodnevno doprinose kvaliteti njihovog života. I nažalost tu komunikacije nema, znači Vlada tu ne pokazuje, meni je žao šta je naša državna tajnica, evo sada ima tu naučenu rečenicu, dvije, koju ponavlja kao da su navinuti u HDZ-u, da su oni digli plaće 11% i onda uspoređuje neusporedivo. Znači uspoređuje 2019. odnosno 2020. g. sa 2014. ili čak 2012. g. Pa gledajte, ove godine kada dođe državni proračun, mi ga još nismo vidjeli ali za pretpostavit je da će u prihodovnoj strani biti negdje na 140 milijardi ili možda koju milijardu kuna više. To je kada se komparira čak 27, 28 milijardi više nego šta je bilo 2015. a preko 30 milijardi više nego šta je bilo 2012. g. i onda će premijer Plenković reći nema novca, znači mi smo se rastegli koliko možemo itd. Stvar je prioriteta, da li su prioriteti ostvarivanje novih prava u mirovinskom sustavu koje forsira HDZ, koje HDZ gura i pojavljuju se novi ratnici nakon 25 g., nakon šta je rat završio, da li je prioritet kupnja nove eskadrile F16 aviona, da li je prioritet trošiti javni novac na stvari po mojem mišljenju na koje se ne bi trebale trošiti, a u hrvatskoj državi ih ima jako puno pa i nova zapošljavanja u javnom sektoru na none načelnike sektora u ministarstvima. Znači to je sve ono šta je prioritet nažalost HDZ-u a svi oni koji su danas u štrajku i koji najavljuju podršku ovima koji se bune opravdano jer je nerazumno zbog čega im se nije htjelo izać u susret i izdvojiti nešto malo manje od 400 milijuna kuna, nego sve upravo suprotni potrošilo 3,5 puta više samo da bi premijer rekao ne, nije po vašem, nego je po onome što sam ja rekao i sve se to odvija u situaciji gdje nema uopće tripartitnih konzultacija, znači sindikati su tu isključeni, nitko ih uopće nije ni pozvao, oni imaju press konferenciju svaki dan, jučer su imali pred Vladom RH, znači tu nema nikakvih razgovora a da nema razgovora ni oko drugih stvari, pokazuje i povlačenje Zakona o radu koje je bilo na sjednici odbora prije 2 tj. kada je gđa. državna tajnica došla tamo jer nitko nije u Hrvatskom saboru uopće znalo da je Vlada povukla te zakona a najmanje su znali oni koji su tamo predstavnici i poslodavaca i sindikata s kojima bi oni trebali te stvari razgovarati i dogovarati i to vam pokazuje samo kolika je razina razgovora, koliko se uvažava socijalne partnere, koliko u biti ima volje u Vladi RH da naprave određene stvari kako bi kod nas konačno stvari krenule na bolje a koliko se u biti radi od danas do sutra paušalno i u biti bez ikakvog suvislog koncepta gdje jednostavno ne znate šta će se sutra premijer Plenković ili netko drugi sjetiti u Vladi RH i donijeti odluku koja nema veze ni sa čime. Tako da znači ova naravno rasprava je malo šira od onoga što konkretno piše u ovom zakonu odnosno ovoj konvenciji i potrebno je ja bi rekao, na neki način progovarati o temama koje su otvorili ovdje i kolege zastupnici, nevjerojatno je da u RH danas imamo državnu tvrtku a nije to jedina, ... [[Govornik se ne razumije.]] odašiljači u gradu Zagrebu su otišli u stečaj također, 100, 150 zaposlenih mjesecima nije primalo plaću, državnu firma Đuro Đaković danas u Slavonskom Brodu isto nisu primili plaću, neko vrijeme je situacija bila takva i u državnim brodogradilištima, znači država vlasnik ne isplaćuje plaće radnicima koji rade u njenim tvrtkama, to vam dovoljno govori koliko je ova u biti Vlada predana provedbi međunarodnih radnih standarda a standard je da kad radiš, dobiješ naknadu, plaću za taj posao. Znači osnova svega je pravo na rad, to je jedna od ustavnih vrednota i dostojanstven život i plaću koju možeš dobiti na osnovu tog rada, koja bi trebala također bit dovoljna za dostojanstveni život. Ukoliko država ne isplaćuje plaće u svojim tvrtkama, kako onda uopće ima obraza bilo tko iz Vlade, pričati o ne znam kakvim povećanjima plaće, kakvim standardima. Nevjerojatno je uopće da ovo imamo danas na dnevnom redu koje koincidira sa 600 i nešto radnika Đure Đakovića koji ne dobivaju plaću. I sa te strane, naravno da bi voljeli da u RH nema takvih situacija da se što manje ljudi izlažu ja bih rekao nepotrebno takvim stresovima jer tih 600 ljudi u ovom trenutku razmišljaju o svojim egzistencijama, o tome kako će danas sutra prehraniti svoje obitelj i osigurati određena sredstva da bi mogli njihove obitelji živjeti, školovati se i na neki način imati normalan život. Tako da iako ćemo podržati ovaj zakon, moramo istaknuti da nismo zadovoljni standardima koje Vlada RH na ovom području održava. Znači nismo zadovoljni ni sa situacijom o kojoj sam malo prije rekao da ljudi u državnim tvrtkama, u bilo kojoj tvrtki ali kada se radi o državnim tvrtkama, to je još teže kada se ne isplaćuju plaće, da nismo zadovoljni, da nema komunikacije sa sindikatima u obrazovanju, da nismo zadovoljni da medicinske sestre su se jedva i tehničari izborili za određene stvari a još uvijek su u situaciji da se bore i dalje za nešto što mislim da ih opravdano nažalost Vlada im to ne da pripada. Tu vidimo da su se neki sindikati i podijelili među njima, to je dosta često situacija kojoj Vlada pribjegava a to je da umjesto da rješava problem pokušava podijeliti sindikate i na taj način sebi olakšati posao. Ali činjenica na kraju mjeseca ostaje ta da ljudi koji rade vrlo odgovorne poslove, koji rade vrlo teške poslove kojih u Hrvatskoj manjka, koji se iseljavaju iz RH nemaju adekvatno plaćene poslove. I ukoliko bi Vlada razmišljala prvo bi trebala misliti na njih a ne na to kako će zbrinuti pomoćnike ministara koji prestaju biti dužnosnici i sutra će se javiti na natječaj u svojim ministarstvima i vrlo vjerojatno svi biti izabrani na načelnička mjesta i imati plaće vrlo vjerojatno još veće nego što su imali do sada s obzirom na ovo povećanje koje je najavio premijer Plenković. Znači premijer daje onima koje uhljebljuje a ne daje onima koji su zaslužili to svojim predanim radom. Mi smo upravo suprotno, mi smo za to da damo plaću onima koji su se strpjeli i bili su strpljeni godinama, znači čekali su da hrvatsko gospodarstvo ima 3, 4 godine gospodarski rast, da proračun bude preko 140 milijardi kuna i mislim da je sada vrijeme da se njima izađe u susret. Neka izdrže u tom štrajku što duže, na kraju krajeva neracionalnost premijera je jedino što u ovom trenutku sprječava da se okonča štrajk. Jer da premijer prihvati opravdane zahtjeve, sutra više štrajka ne bi bilo i uopće ne bi pričali da li sutra i koja županija sutra štrajka i djeca bi u tim županijama mogla normalno planirati svoj odlazak u škole. Nažalost, takvu racionalnu Vladu nemamo, nemamo ni predsjednicu RH koja je u stanju uopće referirati se na to. Znači u Hrvatskoj se dame i gospodo već 15 dana skoro štrajka, predsjednica Republike nije rekla ni A ni B, kao da se nju to ne tiče. A u biti samo strah od toga kako će HDZ reagirati, odnosno kako će reagirati premijer Plenković. Predsjednica Republike prvi dan štrajka je trebala izreći svoj stav, podržava ili ne podržava učitelje i ljude u obrazovnom sustavu i na taj način kako neki autoritet u RH iz pozicije predsjednika utjecati da se taj problem riješi. Naša predsjednica paralizirana strahom od gubitka izbora šuti već 2 tjedna i trebala bi konačno o toj temi progovoriti bez obzira da li će se zamjeriti Andreju Plenkoviću ili neće. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Budući da u ovom trenutku je prisutno točno 5 zastupnika u sabornici, ja ću dati 15 minuta pauze kako bi se mogli možda i skupiti jer je sljedeći govornik gospodin Bulj, naravno nakon konzultacija koje će imati sada u svom klubu. Hvala lijepa. STANKA U 13,49 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,05 SATI]] Dobro, sada kada nas ima 20% više možemo nastaviti raspravu. I govoriti će g. Miro Bulj ispred Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice, tj. kolege predstavnici Vlade, uvažena tajnice sa svojim suradnikom. Pred nama su kao uvijek brojne konvencije, direktive, uredbe, u ovome slučaju Potvrđivanje Konvencija o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. U konačnom prijedlogu je ovaj zakon koji će zaista puno pomoći u ostvarivanju radnih standarda u RH kao i do sada, svi oni koje smo donijeli ovdje, koji se ne poštuju i zbog toga danas imamo štrajkove ljudi, obezvrjeđivanje od strane, sindikati su, ukazuju na obezvrjeđivanje od strane Vlade RH a inače sve manje i manje je radnika u RH, jednostavno kao što sami i govorio i to ću uvijek ponavljati i još jednom na štetne politike Vlade Andreja Plenkovića. Kao što sam rekao i zatražio stanku, 2,4 milijarde eura, 18 milijardi kuna dolazi od doznaka iz inozemstva, od našeg naroda, od naših građana to je 5% BDP-a što znači da su uglavnom radnici koji su radili u RH iselili u treće zemlje i s time se hvali naravno, s tim doprinosom se hvali Andrej Plenković, ministar financija a taj novac se uglavnom troši za potrošnju pa je povećan gospodarski rast a u biti dugoročno to je najštetnija politika koja se može dogoditi i demografska jer je ovo planski kao što je i rekao sam Josip Broz Tito '60.-tih godina slao u vlakovima organiziranim naše ljude u Njemačku, tako sada i Andrej Plenković. 5% BDP-a je trenutno u 2018. godini. I stručnjaci dižu svoj glas. Da su zaštićena radnička prava kao u međunarodnim, u drugim državama onda ne bi naši radnici kvalitetni odlazili u druge države. I ovo je jedan težak podatak i odnos prema radnicima, vidimo da sada štrajkaju medicinsko osoblje koje uglavnom odlazi vanka, vidimo prosvjetni radnici, vidimo srednjoškolci, vidimo problem radnika na razne evo Đure Đakovića kojeg je spominjao malo prije kolega koji ne mogu ostvariti svoja prava i primanja. Tako je u škverovima najkvalitetniji ljudi, tj. u brodogradilištima najkvalitetniji kadar od varioca do inženjera, do projektanata koji su otišli također u treće zemlje a Hrvatska je bila prepoznata u svijetu po brodogradnji a danas su ti ljudi koji su stvarani, koji su ulagano u njih, od liječnika, od brodograditelja, koja je bila i industrijska izvozna grana, ti radnici ostvaruju svoja prava u trećim državama. I opet ponavljam, kroz doznake, kroz uplate šalju novac u RH uvažena tajnice i to vam je danas 5% BDP-a s kojom se vaša Vlada i vaš premijer hvali kako napreduje RH. 5% BDP-a od doznaka našega naroda iz inozemstva. Zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne od Slavonije, Gorskog Kotara, Zagorja, nešto imamo Dalmacije, cijeloga zaleđa, nešto imamo uz obalni pojas stanovnika, imamo nešto od turizma prihoda ali opet nemamo dodatnu vrijednost jer i rad u poljoprivredi je srozan na dno. Jednostavno sve što se je ulagalo u poljoprivredu, krivo se ulagalo, poticale su se kompanije koje su bile u biti držale za vrat hrvatsko gospodarstvo. Naš seljak, poljoprivrednik, težak kao i u industrijskim granama je iselio vanka i opet ponavljam, nema štetnije politike trenutno od ove današnje. Ponoviti ću ono što sam i jutros rekao, to ću ponavljati svaki dan da je sad manje stanovnika u naj nekad demografski najjačim područjima kao što je moja Dalmatinska zagora pa i zaleđe u BiH, tj. Hercegovina gdje je bio izvor ljudskih potencijala s kojima se je popunjavao i Zagreb i treće zemlje, danas su doslovno prazne i to je demografski slom. Mi danas nemamo radne snage, trenutno nemamo. A to vam je ovaj pokazatelj da se iz doznaka, slušajte dobro, u 2018. to ministar je zatajio, financija u izvješću, on je zatajio ovaj podatak da u 2018. 2,4 milijarde stiže od našeg naroda, tj. od naših građana kroz doznake iz inozemstva 2,4 milijarde dolazi u RH. Ali to je dugoročno, to je trenutno dobro za Andreja Plenkovića koji će se hvaliti povećanom potrošnjom, izravnanjem bilance ali jednostavno nemamo radnika, sve je otišlo, a to je politika planska, ciljana, kao što je ciljana bila '60.-tih tako je i sada. Nema gore politike. Za vrijeme Otomanskog carstva, Turskog carstva na području odakle ja dolazim više je bilo stanovnika nego sada a sada smo slobodna RH. Tako je i u Slavoniji. I sad još novim zakonom gdje će se moći prodati poljoprivredno zemljište strancima, otići će strancima poljoprivredno zemljište, nešto je Vlada govorila da će ona tražiti produženje rokova prodaje stranim, fizičkim i pravnim osobama zemljišta. Tako da će tu možda ostati koji radnik u poljoprivredi ali koji će raditi u interesu stranaca, ustvari na svojoj djedovini će raditi za strane kompanije. Umjesto da stvara dobro koje će se, novu vrijednost koja bi se u turizmu morala prodavati kroz poljoprivrednu proizvodnju a ne da uvozimo lošu, štetnu hranu iz drugih država lošije kvalitete sigurno nego što se prodaje u tim državama gdje su naši ljudi otišli raditi. Naravno da ovaj zakon kada spominjete da treba, znači konzultacije tripartitne između Vlade, sindikata, poslodavaca, to je dobro čuti za uho međutim kada se ja vratim samo unazad malo kakva su prava u RH radnika, samo kada se sjetim, evo ovdje sam pitao o radnicama Dalmatinke koje 9 godina nisu primila svoja potraživanja, bio je stečajni postupak gdje je država kriva, to je bilo vlasništvo nekada države. Da se odrekne svojih potraživanja država te radnice koje su 9 godina čekale a 10-ak godina radile bez plaće, da se država odrekla svoga potraživanja a to je premijer meni obećao ovdje na pitanje, nije se toga dijela odrekla država. Bar bi te žene koje su gladne, bez marende, bez organiziranoga prijevoza jer nisu imale za prijevoz, radnice Dalmatinke sinjske, tako i u drugim područjima, da se odrekla, bar bi te žene primile svoju zarađenu plaću. Jer onaj tko ne daje plaću to je kažnjivo i po pravdi zemaljskoj i Božjoj. Nema veće, nema većega zla, ima znači jedan od najvećih zala je ne platiti čovjeku njegov rad. A to je u Hrvatskoj sasvim normalno. I naravno kada priča ovdje ispred Vlade imamo konzultacije, to je zakon, to će sad pospješiti. Šta će pospješiti? Šta će pospješiti? Hoće pospješiti još organiziranih ciljanih izlazaka naših mladih ljudi, to je već planska politika, '60.-tih godina. To se isto događalo u mojim krajevima, ponavljam još jednom ali u cijeloj RH ali onda su ostajali bar djeca i supruge uglavnom jer muškarci su išli u inozemstvo, slali su taj novac i ulagali u svoje obitelji. Znači ovdje je kriva politika, ekonomska i demografska. Ponavljati ću ovaj podatak non-stop. Najštetnije politike koja može biti i na to su počeli sada i stručnjaci javno govoriti da je začuđujući taj podatak, strašno loš. Epske razmjere će imati utjecaj, epske da je 5% BDP-a od doznaka naših ljudi iz inozemstva. 5% BDP-a, 2,4 milijarde, najveći udjel u BDP-u je iz toga dijela, doznaka naših ljudi iz inozemstva koji rapidno raste. Šta to govori? Da ciljano iseljavamo ali trenutno dobro za premijera, one će se hvaliti kako je taj novac, jer taj novac služi za potrošnju. Nikad gora politika nije bila, nikad gora politika prema radnicima u RH i njihovim pravima. Jer da imaju prava ostali bi ovdje raditi i živjeti i stvarati obitelj, jer nema ljepše države od RH, raznolikije. Međutim, mi nemamo snage zaštiti niti radnika u RH, mi nemamo zaštiti svoj teritorij niti proglasiti isključivi gospodarski pojas, mi nemamo zaštiti svoje šume gdje bi stvarali dodatnu vrijednost pa bi radnici imali veću plaću nego gdje imamo šume, izvozimo naše proizvode ali usput za njima idu i naši ljudi koji su stručni kadri, gdje su radili i u pilanama i stvarali dodane vrijednosti kroz namještaj a nemamo snage zaštiti niti poljoprivredno zemljište koje je zaraslo u korovu. Mi nemamo snage navodnjavanja da ostanu ljudi na tim područjima. Mi nemamo snage i hrabrosti da ljudi ostanu na tim područjima raditi i živjeti da ostvaraju svoja prava od rada ni na području gdje nama vodoopskrbe. Pa sramotno je da u mome kraju gdje gledaju iz sela Cetinu, rudu, izvore gdje se napaja Split, da nemaju vodoopskrbu. Područje Zelovskog platoa, Ogorja, Muća, podkamenščinskog dijela, rude, izvori, bogatstva, brojni izvori pritoka rijeke Cetine. To je činjenica Hrvatska a to su najbogatija područja bila ljudskim resursima, najbrojnije obitelj. Veliki dio ljudi je porijeklom iz tih krajeva i u Zagrebu i u drugim velikim gradovima i sredinama i najkvalitetniji su i stvaraju nove vrijednosti ali nažalost ne u RH. I ovo je politika Vlade koja je strašno loša, dugoročno bojim se ne popravljiva da ciljano odlaze ljudi vanka jer nemaju ovdje radnička prava kakva imaju u drugim državama. Nemaju jer ako je 5% BDP-a 2,4 milijarde eura ili 18 milijardi kuna na doznakama tih naših, našega naroda onda je to zaista neprihvatljivo i naši ljudi bez obzira na ovu Konvenciju o tripartitnim konzultacijama između Vlade, sindikata i poslodavaca politika nije dobra. I to govore ekonomski stručnjaci, možete pratiti posljednjih dana i po medijima. Ja sam to rekao kada je bio ovdje ministar financija ali on je tada rekao puno manji iznos, puno manji iznos na osnovu doznaka iz inozemstva. A sada je evo ga činjenica je izašla da je to 2,4 milijarde eura ili 18 milijardi kuna. Prema tome, radnička prava su najbitnija prava samo što smo ostali bez radnika, u brodogradnji u industrijama. Ja ne znam u poljoprivredi, gdje su, ja ne znam. I oni kombinati koji su postojali oni su ugašeni. Ovi giganti koji su se stvarali preuzimaju stranci. Znači mi imamo problem ogroman, mi ništa nismo zaštitili, ništa. Naši ljudi koji rade u multinacionalnim kompanijama dobit teleoperateri neću ni govoriti a plaće su puno niže našim radnicima u tvrtkama npr. u HT-u je puno niže nego Deutche Telekom u Njemačkoj. To su činjenice i to je neravnopravnost hrvatskoga naroda unutar EU. Ili isti teleoperater ako daje plaću u Njemačkoj duplo veću svome radniku a u Hrvatskoj smanjio broj uposlenih, preuzeo je našu infrastrukturu, ne plaća prava služnosti, ne treba mu građevinska dozvola a našem radniku je smanjio broj i smanjio plaću a dok u tim državama ima 20% dobiti ili marže u RH se hvali predsjednik te uprave se hvali sa 42% dobiti marže. Znači unutar EU sve ove konvencije koje donosimo hrvatski radnik nije zaštićen. Evo uzeo sam primjer tvrtke koja djeluje u Njemačkoj Deutche Telekom i njegova znači i tvrtka njihova ispostava jedino što nosi HT, ali veze nema sa Hrvatskom jer dobit se izvlači, ne ulaže se u RH nego se dobit ulaže u druge države gdje će naši opet radnici morati ići. I to je ogroman problem. Ogroman problem što u Hrvatskoj nije osigurani uvjeti da radnik ima svoja prava kao i standarde kao u drugim državama. Koliko će ova konvencija pomoć, ja bi volio da pomogne malo, ali bojim se da neće nimalo. Strah me da će nastaviti se isti trend ciljanoga iseljavanja i na osnovu doznaka, to je palo u Jugoslaviji na pamet da iseljavaju naše ljude, obitelji ostaju, onda su oni deutsche marke slali svojim obiteljima. Ista politika Adreja Plenkovića sada 2019. ili Josipa Broza Tita 60-tih. I tako se punio proračun, tim devizama, ista, jer je nevjerojatno da je 5% najveći dio BDP-a iz doznaka iz inozemstva od naših ljudi koji rade vanka. Bilo to liječnici, profesori, radnici, varioci, inženjeri, to je činjenica. Ali će nam ostati prazna država, ostat ćemo bez radnika, radne snage i na tome treba raditi. A sve ove konvencije ako se nastavi ovakva politika, slobodno možete, uvažena tajnice, iskidati. Hvala lijepo.
Sada ćemo najprije pozdraviti učenice i učenike prve Osnovne škole Ogulin. [[Pljesak.]] Molim vas aplauz. Lijepo da ste s nama. Sada je g. Ante Babić kao pojedinačna rasprava, nema ga. Gubi pravo. G. Bulj povlači i g. Saša Đujić je na redu sa svojom pojedinačnom raspravom, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, g. državna tajnice sa suradnikom. Dakle, ja ću kao i kolege iz mog kluba podržati ovaj Zakon o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi provedbe međunarodnih standarda rada, ali ono što želim reći je, spomenuti ukratko okolnosti u kojima mi raspravljamo o ovom zakonu, dakle, simbolično je da mi danas raspravljamo o međunarodnim standardima rada i razgovorima praktički donosimo Zakon o pregovorima sindikata i Vlade u trenutku kada gotovo cijela Hrvatska štrajka, kada već više od 10 dana za redom nema škole, kada se ti štrajkovi nastavljaju, kada se štrajka u gospodarskim granama, ne samo u prosvjetarskim, itd. i to je vrlo simbolično. A zašto je došlo do tog štrajka? Dakle, ja neću govoriti sada o razlozima što traže sindikati, što Vlada ne da, nego želim reći da donosimo zakone i potvrđujemo međunarodne konvencije po kojima bi se trebali ponašati, a u svojoj zemlji se toga ne pridržavamo. Dakle, ispada da zbog bahatosti čelnika Vlade mi danas imamo štrajkove i da se već šalju poruke cijelo vrijeme kao recimo, prije 10-tak, 15 dana, premijer govori, mi sindikatima nudimo 4%, oni traže 6, to nije kompromis, nema odstupanja. Onda tu sa saborske govornice kaže, evo idemo na 6 svima, itd. Dakle, govori se kako je mirovinska reforma koju je provodilo vaše ministarstvo nešto najbolje što se moglo dogoditi Hrvatskoj, ulupali ste milijune u promidžbene spotove i reklame koje su građanima koji očito po vašem mišljenju ne znaju i ne vide da trebali objasniti kako je ta reforma baš super stvar za njih, kako je to odlično i kako mi iz oporbe svi pričamo gluposti, a onda ste to nakon skupljanja potpisa za traženje referenduma o tom pitanju, onda ste to povukli kao da to nikada nije postojalo. I to je ono što oslikava odnos ove Vlade prema sindikatima, prema socijalnim partnerima i prema pregovorima o njima. Dakle, postupci koji dolaze nakon tvrdih stavova premijera Plenkovića i ministara u ovoj Vladi da se nešto ne može i da je nešto super i onda nakon toga se odustane od toga i ponaša se kao da se ništa nije dogodilo, pokazuje da tu nije stvar nemogućnosti nego isključivo stvar volje i stvar odnosa Vlade prema sindikatima. Dakle, svi potezi kasnije pokazuju da se odmah moglo to napraviti i ne štrajka se danas zbog toga što, ne znam, su i sindikati nerazumni ili zato što, ne znam, traže nešto što im ne pripada nego isključivo radit toga jer Vlada nije željela razgovarati. Dakle, prije par danas nas je ministar uvjeravao, mi smo svoje rekli, nema razgovora. Danas nam Vrdoljak koji nije uopće ništa u ovoj Vladi nema nikakvu dužnost, šalje poruku u ponedjeljak će sjesti 3 ministra za stol sa sindikatima. Od kud, ne znam, neka osoba koja je predsjednik neke stranke koja sudjeluje u Vladi, a nije ni dužnosnik u državi ima pravo slati prije nego bilo koji ministri ili bilo koji, ili predsjednik Vlade u konačnici? Mene zanima da li će, recimo, predsjednik Vlade nakon 3 ministra u ponedjeljak sjest sa sindikatima za stol jer treba zatomiti ego i razgovarati. A onda ne bi došli do ove situacije jer u ovoj situaciji najviše pate učenici, učenici i roditelji. Dakle, djeca koja ne idu u školu, radnici koji ne dobivaju plaće, recimo u Đuri Đakoviću pa idu na štrajk, to je sad jedna druga priča, ali u konačnici najviše pate roditelji i pate djeca koja možda danas ne idu u školu, ali će morati odrađivati te dane za koje nisu išli, a zašto? Zbog ega dužnosnika u Vladi i to je ono o čemu trebamo reći i nikakve konvencije ni međunarodni dokumenti neće, ne mogu pomoći niti olakšati situacije ako je u pitanju ego onih koji bi trebali razgovarati, provoditi i ponašati se europski kako stalno govore u skladu s tim konvencijama koje mi ovdje usvajamo. Evo, da ne dužim, samo sam to želio reći. Podržat ću ovaj zakon, smatram da je on dobar, ali treba reći u kakvom ozračju ga donosimo i tu je najbolja slika toga da nekada i zakoni, ako ih se ne pridržavamo, onda nemaju smisla. Hvala lijepo.
Dvije replike, prvu repliku je tražio g. Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega, dobro ste rekli da evo učitelji, profesori, nastavnici s pravom štrajkaju i da usvajajući ovu međunarodni ugovor, deklaraciju, što već je dovodimo se u pitanje prije svega da si moramo postaviti pitanje što nam vrijede zakoni, ako se oni ne provode u RH i ako nema pravog dijaloga između socijalnih partnera oko ovakvih zakona. A pogotovo kad se dovedemo u situaciju da sindikati najave štrajk, da upozore Vladu još u srpnju i premijera da će Đuro Đaković doći u situaciju da neće moći isplatiti plaće i da nitko ništa ne reagira. Onda čemu međunarodni ugovori, čemu zakoni, ako se zapostavlja ono što je najvrijednije u Hrvatskoj, a to je rad, plaća iz tog rada da se isplati i radnici koji čine okosnicu ovog društva i punjenje proračuna RH. Zašto su radnici uvijek negdje na margini [[Upadica: Hvala.]] i da moraju svoja prava rješavati štrajkom?
Odgovor, g. Đujić.
Upravo tako, kolega Vlaoviću, a kada pričamo o Đuri Đakoviću, onda je odgovornost Vlade još veća budući da je Vlada gotovo 40%-tni suvlasnik Đure Đakovića. I po onome što danas sindikati i ljudi od tamo poručuju, već godinu i pol dana upozoravaju Vladu na probleme u svojoj tvrtki i upozoravaju da će doći do ovoga do čega je danas došlo, a do toga da oni već mjesecima nemaju plaću i ne mogu živjeti i sa štrajkom se moraju boriti za neke stvari koje su u Europi normalne. Dakle, pozivamo se na europsku Hrvatsku, na europske standarde, a u vlastitoj zemlji se ne pridržavamo onoga što je najnormalnije, a to je da ljudi budu plaćeni za svoj rad.
G. Culej.
Poštovani, Đuro Đaković jeste problem ove Vlade, ali ja ću reći kada je bio problem jedne bivše Vlade koja je to rješavala na ovaj način, Đuro Đaković je bacio novac u dokapitalizaciju Tesla banke za vrijeme Kukuriku koalicije. Direktor je bio iz HNS-a Kovačević, naravno, sve uz znanje Milanović. Isti taj Kovačević potpisao je sa ženom Nenada Stazića ugovor za PR usluge. Njena firma se zove Business klinika, a ugovor je bio na 30 tisuća kuna mjesečno. Nismo vidjeli nijedne PR akcije za Đuru Đakovića. To su premetali sindikalci Đure Đakovića pa je famozni ugovor sa ex Stazićkom raskinut. Kovačević kojega su Čačić i Vrdoljak postavili u Đuru Đakovića, svaki dan je sa vozačem išao iz Zagreba u Slavonski Brod, pa sada izračunajte troškove direktora stručnjaka koji je ostavio Đuru Đakovića u dugovima od 150 milijuna kuna. Ovo će rješavati ova Vlada jer ona nije napravila ništa osim što je zadužila.
G. Đujić, odgovor.
Pa kolega Culej, ako je točno to sve što ste sada rekli, onda ja ne znam kako će to ova Vlada rješavati kad u ovoj Vladi taj HNS koji je prouzročio problem po vama i dalje sjedi zajedno s vama i svaki petak diže ruku, a ja se ne bi čudio da se g. Vrdoljak i dalje vozi tamo s tim autima, ali niste o tome rekli problem. Dakle, g. Vrdoljak danas najavljuje u ponedjeljak pregovore 3 ministra, a vi sad ovdje govorite kako je on sukrivac za propast Đure Đakovića, a vaš je partner, znači govori što vaša Vlada radi, tako da ja ne znam kako ćete to riješiti ako je uzročnik tih svih problema i dalje tu sa vama, evo, to mi nije jasno jedino.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona… Izvolite.
G. predsjedniče, Klub zastupnika SDP-a moli stanku prije glasanja o Zakonu o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Naime, u normalnom svijetu tripartitne konzultacije podrazumijevaju konzultacije Vlade, sindikata i poslodavaca, a u Hrvatskoj je to pod tripartitne konzultacije su konzultacije HDZ-a, HNS-a i žetončića o zahtjevima sindikata. Zbog toga smatramo da je potpuno potrebno da se o ovoj temi malo raspravi. U svjetlu toga da imamo slučaj da nastavnici već duže vrijeme traže 6%, što bi koštalo 350 milijuna kuna, da je premijer koji i dalje ima povrijeđen ego rekao nećete, nego ćemo dat svima milijardu i 200 samo zato da vama ne udovoljimo. Kad su mu koalicijski partneri zaprijetili da će izaći iz Vlade, najprije su govorili o tome da je prelomio, da će ih izbaciti, a onda je pristao na 2% za pola godina, što je 90 milijuna kuna. Dakle, želim reći da SDP podržava zahtjeve učitelja, da SDP predlaže Vladi i premijeru da prihvati te zahtjeve jer vrijede, jer koštaju puno manje od onoga što su sami rekli, da se prekine ova situacija u školama, a što se tiče koalicijskih partnera, moj dojam je da oni pristaju na onoliko povećanje koliko im je rejting. Sad su pristali na 2% jer im je tu negdje rejting oko 2%. Da im poraste na 4%, bilo bi 4%. Prema tome, poštovani g. predsjedniče, Klub SDP-a doista misli da se ovi standardi tripartitnih razgovora trebaju najprije primijeniti u Hrvatskoj da bi onda mogli pristati na međunarodne standarde, da se vrati socijalni dijalog, da se sjedne za stol sa sindikatima i da se ova priča oko štrajka nastavnika riješi onako kako treba, a ne da roditelji i učitelji i djeca i dalje pate zato što premijer ne može suzbiti svoj povrijeđeni ego. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolega Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a pretpostavljam.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo i mi u okviru ovog zakona naglasili važnost tripartitnih konzultacija. I podržavamo i zalažemo se za razgovore i sa poslodavcima i sa sindikatima, to je vrlo važno i ova Vlada upravo sada održava razgovore sa sindikatima na temu pregovora oko kolektivnog ugovora. No ovdje bi ja podsjetio kolegu Bauka da se u ovom slučaju i zahtjevu sindikata ne radi o razgovorima o dokumentu koji nastaje kao rezultat dogovora Vlade i sindikata nego o dokumentu koji je u isključivoj nadležnosti Vlade RH. I meni je drago da SDP podržava prijedlog sindikata u prosvjeti, ali ja bih podsjetio svih nas, kolegice Glasovac, ja vas molim da budete demokratična i propustite da i pustite da [[Upadica: Kolega, ovako, samo.]] do kraja, dakle.
Samo malo, kolega Bačić. Zaustavite vrijeme. Kolegice i kolege iz SDP-a, govorili ste slobodno, kolega Maras, vi ste govorili daleko iznad onog što Poslovnik dopušta, nitko vam nije upadao u riječ. Pa dajte budite dovoljno korektni i pristojni da ostavite i drugima da govore. Ja vas lijepo molim. Izvolite.
Dakle, ja sam rekao, g. predsjedniče da je meni jako drago da SDP podržava zahtjeve sindikata u prosvjeti. Samo, ne tako davno su tim istim prosvjetarima ukinuli božićnicu, ukinuli regres, smanjili osnovicu za jubilarne nagrade, ukinuli prijevoz, itd., na taj način su pokazali koliko im je doista stalo do profesora i učitelja odnosno prosvjetara. Sad je ova njihova naknadna pamet koja je uobičajena kad su u oporbi, a dok su na vlasti ne mogu riješiti niti jedan zahtjev sindikata. Ova Vlada je riješila sve zahtjeve sindikata, vratila je Božić, vratila je regres, vratila je božićnicu, vratila je naknadu za regres i povećala je osnovice za jubilarne nagrade. Nadalje, povećala je plaće za 6,12%, u idućoj godini će povećati, a sve zajedno preko 20%. I ovim ustupkom koji smo rekli za iduću godinu, govorimo da ćemo prije svega, riješiti dalje [[Upadica: Hvala vam.]] uredbe o koeficijentima, [[Upadica: Hvala.]] i na taj način omogućiti daljnje [[Upadica: Hvala kolega Bačić.]] povećanje plaća.
Odobrava se stanka i vama. Izvolite kolega Batinić u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Hvala lijepo predsjedniče. Klub HNS-a također, radi konzultacija vezano za ovaj zakon, tražimo stanku, ali evo, koristim prigodu da pokušam kolegama, kolegi Bauku, iako on to vrlo dobro zna o čemu se radilo, o čemu se razgovara, praktički jučer se vodio razgovor koalicije što nije ništa neobično. Uostalom, spomenule su se neke određene teme. Nama u HNS-u niti u jednom trenutku nije palo na pamet, a kamoli da bi nešto radili da bi preuzimali ulogu, ona koja nama ne pripada ali jednako tako vrlo jasno smo unatrag zadnje dvije godine i sa ove govornice i u razgovoru na koalicijskim sastancima vrlo jasno se pozicionirali i istaknuli koliko nam je važna provedba obrazovne reforme, to je bila tema i jučer. Ono što bih također želio kazati da se ne ponavljam za kolegom Bačićem, ali moram spomenuti ipak neke stvari. Očito da brzo zaboravljamo neke stvari pa sve ovo što je kolega Bačić rekao da je bilo na uštrb radnika u prosvjeti, to sve svakako stoji. Nadalje, kada nemate vlastitih ideja onda posežete za potezima ili idejama drugih, a ovu bezidejnost od strane SDP-a što se tiče određenih prijedloga, ne samo zakona ovdje nego općenito u javnom prostoru, to nije nikakva novost, to traje već zadnje možda jedno tri do četiri godine, tako da ne zamjeram kolegama da aktualiziraju određene teme gledajući što rade i drugi. Iako se neki puta kod njih u tim njihovim inovativnim raspravama i idejama ponavlja ona stara uzrečica „Ako nemaš što drugo kopiraj od drugoga“ iliti po onoj staroj „Dokon pop i jariće krsti“, tako i on.
Odobrava se i ta stanka. Kolega Vučetić, izvolite vi ste isto javili.
Zahvaljujem. U ime kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e, Nove politike tražim stanku od deset minuta kako bih upozorio javnost i kako bi se konzultirali upravo o ovome da tripartitne konzultacije pripadaju društvima koji su izvan feudalne logike. Kako u Hrvatskoj vlada duh feudalne logike, a feudalna logika podrazumijeva da se ne pregovara sa sindikatima nego da se pregovara sa svima onima koji su zainteresirani za političko preživljavanje, a to je i HDZ i HNS. Ako i nisu u ovom slučaju zainteresirani za školu za život, a to su prosvjetari, ja ću i na vlastitom primjeru pokazati na koji način se odvija taj otpor. Nećete me iznositi iz sabornice, ali sam najvjerojatniji jedini u ovoj sabornici kojem će biti oduzeta ova od zastupničkog paušala zbog toga što sam bio u štrajku. Bio sam u štrajku kao sveučilišni nastavnik, ne da se povisi plaća meni nego da se povisi plaća svima onima koji su bili obezvrijeđeni zbog svog znanja, a obezvrijeđeni su zbog svog znanja upravo zato što postoje neprestane konzultacije oko toga kako će duh feudalne logike u Hrvatskoj prevladavati i opstati. Duh feudalne logike negira sindikate kao tijelo koje zastupa djelatnike u ovom slučaju prosvjetne djelatnike. Duh feudalne logike ovisi o onim najavljenim dogovorima pa čak i u ovoj epifaniji premijera koji je došao u sabornicu i objavio da će svima povisiti plaću na 6,11%. Ta njegova objava epifanijska je bila na razini asocijalnog bića jel bi vi trebali upravo kolege iz HDZ-a biti poniženi jel nije uzeo u obzir ni vas i vi bi trebali osnovati sindikat HDZ-a jer ste svojim pljeskom tada dokazali da ste bili iznenađeni, nije vas konzultirao, a sa sadašnjim osmjesima dokazujete da ste potpuno njemu podvlašćeni. Zbog duha feudalne logike i … sindikata tražim stanku.
Zahvaljujem. I ta stanka bit će odobrena. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kada govorimo o pregovorima treba jasno reći da se ovdje nisu vodili nikakvi pregovori [[Upadica Predsjednik: Vi tražite stanku?]] Tražim stanku u ime MOST-a kako bi se konzultirali u klubu o tome kako zapravo o ovome o čemu govore kolege i što je tema ove i sljedeće točke nekakvi pregovori, da se ovdje nisu vodili nikakvi pregovori. Ovdje se vodilo pitanje ucjena koalicijskih partnera. Svjedočili smo ovih dana izlasku jedne afere o tome da je predsjednik HNS-a u svojoj fiktivnoj tvrtci zaposlio bivšeg čelnika Fonda za zaštitu okoliša. Zanimljivo je da je ta afera upravo izišla sada i da ju je vrlo vjerojatno netko šapnuo voditeljici koja je to pitanje postavila Ivanu Vrdoljaku. Isto tako svjedočili smo jučer potvrđivanju optužnice ključnom koalicijskom partneru HDZ-a Milanu Bandiću i Petru Pripuzu što je također jedan vid prisile, a prisiliti se može samo korumpirane. Ova koalicija koja se sastoji od lopina i prevaranata i koja nije stabilnost kako se predstavlja hrvatskoj javnosti i građanima nego je savršena lopovska ravnoteža od koje koristi imaju samo koruptivne i interesne strukture koje i drže ovu Vladu, znači tu lopovsku ravnotežu treba razotkriti i treba jasno reći da ovdje nisu bili u pitanju pregovori i zato Vlada nije razgovarala sa sindikatima. Vlada odnosno Andrej Plenković je prisilio one koje i onako ima već ucijenjene i na tim stupovima počiva ova Vlada, a o profesorima, nastavnicima i učiteljima nitko ne vodi računa.
Nastavljamo s radom u 12,55 sati. STANKA U 12,45 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa glasovanjem. Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za i 3 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih radnih standarda. Povreda Poslovnika, izvolite kolegice Sabolek.
Poštovani predsjedniče HS-a povrijedili ste čl. 15 Poslovnika jer niste zastupniku dostavili odluku, kome, kada pod kojim uvjetima i na temelju kojeg dokumenta ste dodijelili sabornicu EPP-u. U odluci o korištenju dvorana jasno stoji da se dvorane mogu dati na korištenje klubovima stranaka u Europskom parlamentu, to ne postoji, postoje samo klubovi zastupnika.
Kolegice Sabolek, dakle, zastupnik će bit izvješteni, dobit će sve što je tražio u skladu sa pravilima, dokumentima, procedurom, tako da će se sve to dogoditi onako kako nalaže zakon i propisi koji važe u Saboru. Ja vas molim sada da sjednete jer ćete dobiti opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro.
Prelazimo na posljednju točku dnevnog reda danas: - Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2018. godini; Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo, predlagatelj je Vlada, naravno. Želi li predstavnik predlagatelj dati dodatno obrazloženje? S nama je g. Zdenko Lucić, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH predstavlja HS-u Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2018. g. sukladno Zakonu o slobodnim zonama. Podaci navedeni u izvješću dostavili su korisnici koncesija za osnivanje slobodnih zona za zone osnovane na kopnenom području, dok su za slobodne zone osnovane na lučkom području podatke dostavili nositelji suglasnosti za zasnivanje slobodnih zona. U izvješću se izraz „korisnici koncesija“ koristi za obje kategorije. Radi cjelovitosti, izvješće sadrži i prikaz zakonodavnog okvira za osnivanje i poslovanje slobodnih zona u Hrvatskoj, iako se zakonodavni okvir u 2018. g. nije mijenjao. U izvješću su ukratko prikazane i ostale značajke slobodnih zona. U izvješću nadalje slijedi prikaz poslovanje svake slobodne zone pojedinačno, a posljednji dio izvješća sadrži grafičke prikaze koji daju usporedbu poslovanja s prethodnim godinama u pogledu broja korisnika, zaposlenih, prihod, dobiti, izvoza i dr. Prema zbirnim podacima u poslovanju slobodnih zona u 2018. g. u slobodnim zonama poslovalo je ukupno 89 korisnika. Kod korisnika slobodnih zona bilo je zaposleno 2885 radnika, korisnici su ukupno ostvarili 1,97 milijardi kuna prihoda ili za 9,32% više nego prethodne godine. Na razini svih slobodnih zona ostvarena je dobit u iznosu od 150,45 milijuna kuna ili za 35,74% više nego u prethodnom razdoblju. Udio izvoza u ukupnom prihodu korisnika slobodnih zona iznosio je 51,1%, kod lučkih slobodnih zona je udio izvoza u ukupnom prihodu korisnika slobodnih zona znatno viši i iznosi 76%, dok kod kopnenih taj udio iznosi svega 20%. Izvoz, uključujući isporuku dobara na tržište EU i slobodnih zona iznosi nešto više od 1 milijardu kuna, što je za 4,33% više nego godinu dana prije. Iz podataka o broju slobodnih zona, broj korisnika koji u njima posluju, kao i broja zaposlenih, može se zaključiti da je poslovanje u slobodnim zonama privlačno korisnicima koji posluju u trećim zemljama. Kao važnu promjenu vezano za poslovanje slobodnih zona u Hrvatskoj tijekom 2018. godine ističemo kako su u 2018. godini Izmjenama i dopunama Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture slobodne zone postale dio poduzetničke infrastrukture i to kao jedna od kategorija poduzetničkih potpunih institucija. Uz već postojeće oblike kao što su npr. razvojne agencije, poduzetnički centri, poslovni inkubatori i poduzetnički akceleratori. Vlada RH smatra kako predstavljanje ovoga izvješća Hrvatskom saboru doprinosi boljem razumijevanju sustava slobodnih zona posebno po mogućnostima koje nudi kao i po pravilima poslovanja za korisnike slobodnih zona te slijedom toga predlaže usvajanje Izvješća o poslovanju slobodnih zona u RH za 2018. godinu. Hvala vam.
Hvala i vama. Prvu repliku je tražila gđa. Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvaženi tajniče, ja ne sumnjam u ove podatke koji su tu navedeni da su točni i sve je to OK, međutim svi smo svjesni da ulaskom u EU i tim velikim zajedničkim tržištem da se prvobitni smisao slobodnih zona promijenio odnosno nisu više toliko atraktivne i dobro je da je 2018. donijet ovaj zakon kojim se one mogu postati potporne institucije. Međutim, mene zanima sljedeće, uz ova izvješća da li su te poslovne zone donijele i kakve planove i da li vi imate uvid u te njihove planove daljnjeg poslovanja jer evo iz ovih podataka je vidljivo da svega nekoliko ostvaruje od 2 do 15% na europskom tržištu a ostalo zapravo izvozom trećim zemljama što i je intencija i one imaju smisla ali sve ove ostale po meni su problem i da li one imaju kakav plan koji bi vam dostavile u ministarstvo?
Hvala. Izvolite.
Znači, poslovanje slobodnih zona odnosno poslovanje poduzetnika koji rade u sustavu slobodnih zona je ustvari njihova sama volja i oni vide korist od takve vrste poslovanja jer to je malo veći trošak nego da su u recimo tako u običnoj poslovnoj zoni. Tako da sustav slobodnih zona je dobar, namijenjen je za tvrtke, odnosno poduzetnike koji posluju odnosno izvoze u treće zemlje i oni, znači zemlje van EU i oni ustvari imaju najviše koristi od poslovanja u slobodnim zonama. Što se tiče planova samih slobodnih zona odnosno korisnika znači sve ove najbolje slobodne zone i dalje nastavljaju sa poslovanjem zato što poduzetnici imaju potrebu za takvim uslugama odnosno za biti u sustavu slobodnih zona. A ono što je napravila Vlada RH znači što je uvela u definiciju poduzetničkih potpora i institucija kako bi dodatno pomogli korisnicima.
Hvala. G. Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Evo pozdravljam ovu temu, naime, na Odboru za gospodarstvo bila je dilema da li da uputimo ovu temu u raspravu u sabornicu ili je dovoljno da se raspravi na matičnom Odboru za gospodarstvo. Mišljenja sam i onda i sad bilo da je dobro da o ovoj temi razgovaramo u sabornici, da je malo gospodarskih tema u sabornici i da češće moramo razgovarati o gospodarstvu, o potporama za gospodarstvo. I ovo je jedan svijetli primjer kako se u smislu podizanja poduzetničke klime i stvaranja poduzetničke infrastrukture dobro učinilo sa zonama. A moje je pitanje prema vama, uz naravno da ćemo usvojiti ovo izvješće, na koji način pomoći upravo ovih 4 ili 5 koliko je još ostalo na kontinentu slobodnih zona. Vidimo da je tu nekih 89 poslovnih subjekata koji tu rade, da je to 2 tisuće i 800 radnika, kako im omogućiti, olakšati poslovanje da povećaju izvoz i kojim mjerama porezne politike učiniti to da bude i dalje privlačno poslovati u slobodnim zonama? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala na pitanju, dobro pitanje. Znači svakako je u interesu, odnosno cilj nam je privući što više investicija u RH, svakako i na područja slobodnih zona. Kontinentalna Hrvatska što se tiče većih proizvodnih investicija. Ono što mi dalje radimo znači radimo i izmjene i dopune Zakona o poticanju ulaganja kako bismo honorirali nove investicije, nova ulaganja u modernizaciju. A što se tiče ovih kopnenih, slobodnih zona znači one su većim dijelom znači Osijek, Vukovar, u područjima gdje je veća nezaposlenost mi kao Ministarstvo i dodjeljujemo veće potpore poduzetnicima koji ulažu u područja sa većom stopom nezaposlenosti.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Prvi je g. Miro Bulj ispred Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Nema ga, gubi pravo. Drugi je g. Davor Lončar ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] slobodnih zona ono doprinosi promociji slobodnih zona zbog svoje specifičnosti i pravila poslovanja za korisnike koji se nalaze u njima. Ovo Izvješće o poslovanju slobodnih zona regulira osnivanje poslovanja istih. Što se tiče samih podataka o poslovanju korisnika navedene su u izvješću na način da se međusobno uspoređuju za posljednjih 5 godina. Kada razgovaramo o ovakvim izvješćima uvijek kruži pitanje da li da ili ne poslovne zone ovakvog tipa. Ono što mogu odgovorno potvrditi da poslovne zone nude razne modele za gospodarstvenike koje u suradnji sa jedinicama lokalnih uprava uspješno i operativno se privode svrsi. Toliko puta sam kazao da su gospodarstvenici plahi, oni traže lokaciju na kojoj mogu dobiti najbolje pogodnosti za svoj rad a to su uvjeti, vrijeme jer svaki dan za svakog gospodarstvenika je važan. Dakle vrijeme će im omogućiti da u što kraćem roku imaju izgrađenu ... [[Govornik se ne razumije.]] da dobijemo sve moguće potrebite dozvole kako bi što prije mogli realizirati svoje projekte. Ovdje u ovome izvješću imamo podatke koji su bitni a oni govore da imamo veću mogućnost ponuditi zainteresiranim ulagačima kojima je svaka olakšavajuća ponuda bitna za ulaganje i zaposlenje. Dakle, na području svih slobodnih zona, imamo oko 3000 zaposlenika, imamo prihode oko 2,5 milijarde, to je pokazatelj što one znače za ukupni doprinos razviju gospodarstva RH. Poslovne zone nisu samo prostori koji su određeni detaljni planovi, urbanistički planovi ili infrastrukturom već prema važećoj zakonskoj regulativi moraju biti posebno građeni, označeni, moraju imati podatke i službe poput špedicije, carine, policije i vatrogastva. Sagledavajući sve oko poslovnih zona a posebno slobodnih, stekli smo dovoljno iskustva ulaskom u EU kroz ovo nekoliko godina što gospodarstvenik mora imati radi svojih potreba kako bi mogao slobodno konkurirati na tržištu EU-a. Svakako još moramo naći načina olakšica gospodarstvenicima vezano za koncesije i za bolje propise itd. Ovako izvješće u zadnjih nekoliko godina daje nam da možemo pratiti na koji način, koja zona u RH bez obzira bila ona na kopnu ili na obalnom lučkom području, posluje kakva su ulaganja, koliki je broj zaposlenih i koliki postotak izvoza i proizvodnje. Hrvatska je specifična jer imamo doticaj sa europskim zemljama zbog svog geografskog položaja koji omogućava privlačenje investicija i zato sam uvjeren da su slobodne zone kao i ostale, mogu ponuditi nov val investicija koji je nužan za veći razvitak RH. Dakle, u izvješću kao takvom možemo govoriti praktički onom u zadnjih godina kao pokazateljima što se upravo dogodilo na terenu, kolike vrijednosti imamo poslovnih zona koje nisu male i koje će iz godine u godinu dati veće rezultate. Klub HDZ-a će podržati ovakvo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Žarko Tušek.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege, pa svi smo zajedno svjesni da je cilj osnivanja slobodnih zona zapravo bilo oživljavanje proizvodne djelatnosti i stvaranje kvalitetnijeg okvira za poduzetnike kroz brojne povlastice koje su takve zone i takav režim gospodarenja nudili od zajedničke infrastrukture, dobre poveznice sa svim institucijama jednog sigurnog poslovnog okruženja carinskih i poreznih olakšica. Važno je napomenuti da Hrvatska zbog svojeg geoprometnog položaja ima tu prednost što je poduzetnicima, gospodarstvenicima omogućavala poslovanje i kroz kopnene poslovne zone i kroz lučke slobodne zone i na taj način otvarala pristup milijunskom tržištu potrošača posebice kroz aktivnosti na lučkim područjima. Danas 20 g. od postojanja domaćih slobodnih zona, iz ovog izvješća vidimo da je od 11 slobodnih zona u ovom trenutku aktivno njih 8. Zona Kukuljanovo je neaktivna dok su 2 zone trenutačno u likvidaciji i to jedna u Krapinsko-zagorska, jedna u Splitsko-dalmatinskoj. U odnosu komparativno na ostale članice EU-a i dalje imamo jedan značajan broj poslovnih zona, slobodnih zona, primjerice Njemačka, Francuska i Finska imaju po 2 slobodne zone no dok god netko u okviru tih poslovnih zona, slobodnih zona posluje, dok god on vidi svoj gospodarski interes, smatram da takvu ponudu moramo održati i da se moramo prilagođavati potrebama gospodarstvenika i potrebama tržišta u cijelosti. Činjenica jeste da smo ulaskom u EU postali dio unutarnjeg tržišta Unije, da robna razmjena sve više ne tretira kao izvoz pa su slobodne zone prestale biti atraktivne kao što su one to bile do sada pogotovo u onim poduzetnicima i gospodarstvenicima koji posluju sa tržištem EU-a jer su na neki način ti gospodarstvenici izgubili dio povlastica kroz carinski i kroz porezni tretman koji su imali no ipak one su i dalje interesantne za sve one koji posluju spram trećih zemalja i tu treba gledati daljnji njihov potencijal. Cilj je naravno privući neke nove korisnike usmjereni na tržište trećih zemalja i održati maksimalnu popunjenost postojećih kapaciteta koje danas te slobodne poslovne zone imaju. Ovo izvješće također na pokazuje da unatoč trendu pada korisnika kao što sam rekao, one imaju svoj potencijal budući da je ukupni izvoz svih korisnika slobodnih zona prošle godine rastao za 4,33% u odnosu na godinu prije također i dok su ukupni prohodi svih korisnika poslovnih zona rasli za nešto više od 9%. Neke poslovne zone kao što sam i rekao i ona u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji su u procesu likvidacije uglavnom što su to bile poslovne zone koje su se koristile pije svega u skladišne svrhe, u njima nije bilo proizvodne djelatnosti a upravo takva djelatnost osigurava veći prihod od one koja je projicirana isključivo u skladišnim prostorima i najmom takvih prostora. I za kraj bi spomenuo ono što je već spomenuto i u replici kolegice iz HNS-a da su slobodne zone kao poduzetničke potporne institucije dio ukupne gospodarske infrastrukture i treba razmotriti mogućnost da se i ta područja uključe u korištenje izvora sredstava EU u smislu rekonstrukcije i nadogradnje tih poslovnih zona i da je to upravo omogućeno izmjenama Zakona o unaprjeđenju poduzetničke infrastrukture. U tim smislu evo pohvaljujem ovo izvješće, poslovne zone, slobodne zone u Hrvatskoj su još uvijek žive, Hrvatska ima određenih komparativnih prednosti u smislu upravo takvih potpornih institucija i dok postoji tržišna volja i tržišni interes, treba ih i dalje podržavati i razvijati. Hvala lijepa.
I vama. Gđa. Makar je tražila repliku.
... [[Govornik se ne čuje.]] predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Tušek, s obzirom da dolazite iz Krapinsko-zagorske županije, upravo bi se osvrnula na poduzetničku zonu u vašoj županiji koja je u fazi likvidacije, ne znam da li je u ovo vrijeme već završena i ono što stoji, što ste i vi rekli je to da je u zadnje vrijeme bila korištena ajde nešto više oko 60 do 70% za skladište, ostalo je bilo prazno, da je potpuno opremljena, da sad nema više ni proizvodnje ni skladišta i upravo na tragu ovoga što je kao potporna institucija poduzetničkoj infrastrukturi, što vi planirate dalje, da li imate kakva saznanja konkretno u vašoj poduzetničkoj zoni, hvala. Ustvari u slobodnoj zoni odnosno vjerujem ubuduće.
Odgovor, g. Tušek, izvolite.
Pa ja konkretnih saznanja nemam u kojem smislu se zna u Krapinsko-zagorskoj županiji treba razvijati, većina proizvodnih kapaciteta Krapinsko-zagorske županije je orijentirana prema tržištima EU-a tako da su tamo skoncentrirani najveći gospodarski poslovni subjekti barem iz onog dijela, pa iz vašeg dijela hrvatskog od kud vi dolazite što je pohvalno na neki način a da li bi se u te resurse koji postoje u tim zonama mogle privući neke druge investicije koje su okrenute trećim tržištima osim ovdje skladišnih kapaciteta koje su djelomično korišteni plus špedicije i sve ostalo što je tamo bilo prisutno o tome je teško govoriti. Tržište samo definira, gospodarstvenici sami definiraju svoje interese. Ukoliko ih oni imaju oni će ih na neki način i realizirati ali to ne znači ukoliko se ta situacija u Krapinsko-zagorskoj županiji više ne akceptira kao što je to bilo u vremenu do sada da takav oblik institucija nema svoju vrijednost i da ih ne trebaju dalje podupirat.
Hvala g. Vlaović.
Potpredsjedniče. Kolega Tušek, u svom izlaganju spomenuli ste da treba naći modele i tu vas podržavam, osmisliti modele kako omogućiti poslodavcima koji rade u zonama da osvoje treća tržišta izvan EU jer vidimo da je svega 20% poduzetnika se, ostvaruje prihode iz izvoza i u kontinentalnim zonama. Znači ne smijemo ih ostaviti same na tržištu nego mora država stati uz njih i pronaći modele plasmana njihovih roba i olakšati poslovanje na trećim tržištima. A isto tako onim tvrtkama koje su bile u sustavu slobodnih zona poput ... [[Govornik se ne razumije.]] industrije u Đuri Đakoviću u Slavonskom Brodu omogućiti određene povlastice da nastave dalje sa investicijama i radom iako više ne posluje u okviru slobodne zone. I tu država mora biti partner takvim poduzetnicima. Hvala lijepo.
Odgovor, g. Tušek.
Uvaženi kolega, ja sam više sklon liberalnoj ekonomiji tako da ove, ... [[Govornik se ne razumije.]] u nekom obliku meni vam posebno nije sklon, ja vam tome nisam posebno sklon, razumijem s koje vi pozicije govorite i razumijem o kojim gospodarskim subjektima vi govorite i u svakom slučaju iza njih država treba stati jer se radi o nekim od strateških i kapitalnih gospodarskih subjekata u RH, jednoga od tih ste i vi spomenuli. Ali ukupno bolje da se država što manje petlja u poslovanje naših gospodarstvenika i poduzetnika, stvaramo nekakav okvir a tržište će svoje odraditi. Dolazim iz kraja koji je uvijek bio orijentiran izvozu, proizvodnji i stvaranju nove vrijednosti i kako je god bilo sa gotovo nikakvim ili bez državnih intervencija sačuvali smo jednu vrlo zdravu, jednu vitalnu ekonomiju na području RH a to je ekonomija sjeverozapadne Hrvatske u kojoj se nije upumpavalo nikakve državne subvencije niti milijarde kuna nego su ljudi uistinu sami stvarali nove vrijednosti i radili.
G. Saša Đujić je sljedeći govornik.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ja također podržavam ovu današnju raspravu na plenarnoj sjednici. Mislim da je dobro da o tome govorimo, da se malo građanima i ljudima koji prate ovu raspravu približi uopće šta su to slobodne zone. Dakle čuli smo već ovdje da u proteklih, pogotovo od ulaska Hrvatske u EU pada i interes za radom u poslovnim zonama. Međutim, treba naglasiti da su one odigrale svoju u logu u dosadašnjem radu i od ovih 11 evo neke idu u likvidaciju. Ja bih se fokusirao malo i na ove 4 lučke slobodne zone koje su čak i održale rad naših luka kada su one same po sebi, ajmo reći malo šepale tako da su poslovanje kroz slobodne zone u lučkom dijelu su pa pomogle i samom opstanku i luka u tom području. Iako su se one evo jednim dijelom čak koristile uglavnom i kao skladišne iako su zamišljene da tamo bude prvenstveno proizvodni pogon. Ali mislim da je vaše izvješće dobro, ja ga osobno podržavam i smatram da dokle god poslovne zone ostvaruju profit a vidimo da, iz vašeg izvješća da profit na području poslovanja slobodnih zona i dalje raste, da su one održive i da tamo djeluje i radi veliki broj ljudi, do tada ja mislim da ih trebamo zadržati kao model poslovanja. Mislim da će jednostavno tržište i potreba za poslovanjem u slobodnim zonama odraditi svoje. Dakle kada one više ne budu bile potrebne tržištu i gospodarstvenicima one će krenuti jedna po jedna u likvidaciju kao što idu sada recimo ove tri. I mislim da je to neizbježno ali dokle god to ovako ide treba dapače i poticati poduzetnike koji neke svoje interese mogu ostvariti kroz rad slobodnih zona da to i dalje čine. Evo u svakom slučaju podrška ovom izvješću i mislim da ono pokazuje da je prisutnost slobodnih zona na području RH itekako i dalje opravdana i da trebamo nastaviti sa tom praksom. Evo, hvala lijepa.
Hvala i vama. Replika, g. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani tajniče, uvaženi zastupniče. U Hrvatskoj postoji 11 slobodnih zona od toga su 8 aktivnih, 2 su u likvidaciji, jedna je neaktivna i to naša zona gore u Kukuljanovu. Recite mi pošto u zonama je djelatnost manje-više jedna transportna, skladištenje robe, poticanje nekakvih razvojno investicijskih centara, što vi mislite o proizvodnji i da li bi trebalo forsirati proizvodnju u tim slobodnim zonama jer postoji jako mali postotak proizvodnje? Da li bi to dalo rezultate i pridonijelo opstanku slobodnih zona? Hvala.
Odgovor g. Đjujić.
Apsolutno ja sam uvijek za proizvodnju u svim zonama i poslovnim i slobodnim. I one zbog toga i jesu zamišljene kao zone u kojima bi se odvijala proizvodnja. Nerijetko je ne samo u slobodnim zonama nego i u poslovnim zonama. Pa evo vi ste spomenuli ovu našu na Kukuljanovu koja je najveća poslovna zona Rijeke praktički, odnosno na području grada Bakra ali to je riječka poslovna zona većina djelatnosti tamo je trgovačka, dakle trgovačka i skladišna. Ja bih bio sretniji da je više tog proizvodnog dijela i tamo jer to je ono budućnost nekakvog dugoročnog odvijanja gospodarske djelatnosti na tom području. Jer trgovina, skladištenje, skladištenje je samo vezano dakle uz neke gospodarske procese koji idu kada ima potrebe za skladištenjem ono se odvija ali ista stvar je i sa trgovinom a proizvodnja je jedina ona koja garantira nekakvu dugoročnost. Tako da ja se uvijek zalažem za proizvodnju.
Hvala. Sljedeći govornik je g. Gordan Maras. Nema ga, gubi pravo. I na kraju g. Arsen Bauk će govoriti završno u ime SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, nisam se mislio javiti o ovoj temi ali neki događaji u posljednjih 24h su me inspirirali na ovaj govor. Po definiciji pojam slobodne zone predstavlja zonu ili prostor sa posebnim uvjetima rada uz posebne pogodnosti. Saznali smo jučer da je ova naša sabornica pretvorena u slobodnu zonu i da se počela iznajmljivati za političke stranke da bi imali, da bi imali posebne pogodnosti u smislu svojih sastanaka. Jesam u temi g. potpredsjedniče [[Upadica Radin: Oprostite?]] Dobro. Dakle što se tiče slobodne zone ove sabornice [[Upadica Radin: Čekajte, čekajte, …]] :… … situacija je sljedeća, kada vladajuća stranka iznajmi sabornicu za sastanak platiti će 42 tisuće 500 kuna a kada oporbeni zastupnik nalijepi naljepnicu u slobodnoj zoni koja se zove sabornica koju je DIP proglasio uredskom prostorijom platiti će duplo više, 86 tisuća kuna. Znači sastanak kojeg organizira HDZ vrijedi duplo manje od Marasove naljepnice. Prema tome, veći je skandal proglasiti sabornicu uredskim prostorom i slobodnom zonom nego istog iznajmljivati kasnije. Zahvaljujem.
Ne znam da li ste govorili o temi ali ste govorili tako da sada možemo zaključiti. Izvolite, članak?
Članak 239. dakle vi ste trebali upozoriti kolegu Bauka da nije pažljivo pratio dosadašnju raspravu jer bi znao da kolega Maras, njegova naljepnica spada u proizvodnju za razliku od HDZ-a koji je u biti skladištenje zato Marasova naljepnica više vrijedi u slobodnoj zoni nego recimo HDZ-ov sastanak.
I šta predlažete i šta očekujete?
… [[Govornik nije uključen.]]
Hoćete da mu dam opomenu?
Da.
Gospodine Bauk, imate opomenu na zahtjev g. Đujića. Hvala lijepa. Sutra, dosta, neću davati više, ipak bilo je dosta cirkusa, bilo je dosta cirkusa. Hoćete još cirkuse? ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, pa ionako nas ima 3, 4 ovdje, pa.
G. potpredsjedniče, povrijeđen je članak 239. jer mi niste mogli dati opomenu jer u Poslovniku zahtjev Saše Đujića nije naveden kao razlog za davanje opomene. Zahvaljujem.
Dobro onda ću vam dati opomenu jer ja kažem da ste zaslužili opomenu. Je li može tako?
Sa ponosom prihvaćam vašu opomenu.
Hvala lijepa. Hvala lijepa, sutra ujutro u 9,30, vidite kako se slažemo g. Đujić i ja, sutra ujutro u 9,30 nastavljamo sa Izvješćem o radu Odbora za europske poslove u 2018. godini a onda nakon toga je samo još jedna točka dnevnog reda i to je Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2018. godinu. Hvala lijepa i doviđenja. SJEDNICA JE PREKINUTA U 14,58 SATI
Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2018.g. Podnositelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2018.g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 1 suzdržan i 9 protiv prihvaćen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.