Sljedeći je uvaženi zastupnik Davor Dretar iznošenje stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade. Poštovane kolegice i kolege. Evo ja bih se nadovezao na ovo izlaganje zastupnice Jeckov, iako sam u početku želio govoriti o nečem potpuno drugom, ali uz svo dužno poštovanje gospođo Jeckov, vi ste članica trenutne koalicije koja vlada ovom Hrvatskom državom, nećemo razgovarati ovdje niti ima vremena, niti ima potrebe o motivima koji su ustvari vas doveli za ovu govornicu sa ovom temom koju ako ćemo iskreno govoreći o toj pomirbi i o tom nekom novom pogledu na hrvatsko-srpske odnose koje vi i vaša koalicijska stranka HDZ promovirate onda ne razumijem čemu ovakav govor i čemu ovakav intenzitete. Vi ste na vlasti pa provedite te promjene, a ne eto ovako sa ove saborske, slobodno ću reći pozornice, ponovno ići izazivati iste podjele, iste frustracije kao što je evo nedavno i poštovana zastupnica Peović uspjela bljesnuti ovdje sa sjajnom izrekom da je odnosno tvrdnjom da je dr. Franjo Tuđman gotovo pa osuđeni ratni zločinac. Eto nisam čuo od vaše stranke u tome trenutku niti jedan prosvjed, niti jedan glas se nije digao niste se dakle očigledno našli u poziciji da toj tvrdnji ma koliko god možda ona bila po izjavama zastupnice Peović i donekle istinita prigovorite iti jednom jedinom riječju ili mišlju. Dakle, molim vas složite svoje stavove, mi ćemo iz Domovinskog pokreta uvijek biti za razgovor i uvijek biti za pomirbu i zajedničku budućnost svih stanovnika ove države, ali molim vas lijepo bez povišenih tonova i naročito ovakvog optuživanja jer i vaš sunarodnjak major JNA Milan TEpić koji je u miniranju vojarne u Bjelovaru ubio 11 hrvatskih vojnika, danas u Beogradu ima svoju ulicu. Pa eto onda molim jednu peticiju od vaše stranke, vašeg naroda prema srpskim vlastima u Beogradu jel to je gotovo ista priča, ako ne i potpuno. No vratit ću se brz ovdje na svoj govor. Kada smo se osnivali, kada je Domovinski pokret krenuo na početak zvali su nas dosta posprdno politički analitičari i kreativni novinari, ekipa sa Škorinog Martinja, to je bilo kao jako, jako smiješno, ali evo sada vidimo da ekipa sa Škorinog Martinja u HS-u ima 12 zastupnika, 12-tero oprostite, a HDZ-ovo Martinje iznjedrilo je jedno prekrasno korupcijsko čudovište u tajnovitom klubu u Slovenskoj sastajaše se bivši i sadašnji političari, aktualni ministri i menadžeri uz iće i piće dogovarali su se poslovi, dijelili su se milijunske provizije, radili su i u doba lockdowna bez ijedne inspekcije bilo koje vrste dok su istovremeno propadali mali kafići, restorani, male privatne tvrtke i frizerski saloni. Čak je i gospodin predsjednik Republike našao vremena da navrati u taj opskurni prostor pa se čovjek malo družio, bacio na karte, šalio, ostalo je viška klope. Uvijek je našao vremena, čini mi se svratiti u taj prostor, ali nije našao vremena kao predsjednik Republike sudjelovati u parlamentarnim izborima kao glasač niti je našao volje doći u Sabor kao predsjednik RH na konstituirajuću sjednicu. Dakle, očigledno dobra riba na gradelama za našega predsjednika ima više prioritete od rada HS-a i Hrvatske države. Strašno. Trenutno gospodin predsjednik države i gospodin predsjednik Vlade zabavljaju dobro poznatim skečom otklanjanja pažnje javnosti sa stvarnih problema. Priča se o tome tko je bio, što je jeo i koliko su bile dugačke minice hostesa sve se to zajedno spušta na razinu trač partije ispred seoskog dućana nakon mise. Uslijed korona krize i ove gospodarske krize propast visi kao mač, još ću jednom naglasiti nad sektorom ugostiteljstva i sektorom zabave u Hrvatskoj, deseci tisuća radnih mjesta su u opasnosti, a naravno da ne pričamo i o svoj onoj drami koja je samo ovim jednim korupcijskim skandalom pokazala još jednom svu trulež i nemoć hrvatske aktualne politike na vlasti da pokrene ozbiljne, kvalitetne promjene. Samo ću na kraju eto, ostalo je još malo vremena, spomenuti drakonske kazne od po 30.000 kuna organizatorima tri koncerta od 4. do 12. rujna u Muzeju suvremene umjetnosti. Organizatori su poštivali sve propisane epidemiološke mjere, dijelili maske na ulazima, mjerili temperaturu, a na kraju su dobili po 30.000 kuna kazne zbog kršenja mjera fizičke distance jel se publika previše približila što pozornici, što jedni drugima. Dakle, dragi moji vladajući otvorite vi negdje neki novi klub pa se o tome uz glazbu, vino, ribu i hostese dobro i konkretno dogovorite molim vas, ali nemojte zaboraviti govoriti tiše od 65 decibela jel je to sukladno novoj nenormalnoj i suludoj odluci stožera. Poštovana zastupnice, jedva čekam vašu povredu Poslovnika. Izvolite.
Imamo povredu Poslovnika, uvažena kolegica Dragana Jeckov.
238., gospodine Dretar zahvaljujem se što ste mojem govoru posvetili dvije minute. Ja ću vas podsjetiti da sam ja zastupnica u HS-u, predstavljam srpski narod, srpsku zajednicu u RH. A to kako se zove ulica u Beogradu, to trebamo ostaviti narodnim poslanicima u Republici Srbiji. Hvala.
vo nije bila povreda Poslovnika, opomena i vama. Sljedeća Povreda poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Sabora, povreda Poslovnika, čl. 238., uvaženi kolega Dretar u svom izlaganju dakle uporno spominje termine korupcija, uporno blati trenutnu garnituru, uporno blati hrvatsku Vladu i HDZ a svi jako dobro znademo da je dotični kolega svojevremeno bio član stožera predsjedničkog kandidata g. Vidoševića, kandidat je završio na četvrtoj poziciji a 4 g. kasnije u zatvoru pod optužbom da je izvukao [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] desetak milijuna kuna iz HGK-a. Toliko o političkoj korektnosti, kontinuitetu, konzistentnosti kolege Dretara. Hvala lijepo.
Nije bilo povrede Poslovnika, imate opomenu i vi. Uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović iznijet će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Imao sam namjeru govoriti o jednoj temi, međutim jutros kada sam čuo kolegicu Posavec Krivec jednostavno moram govoriti o jednoj drugoj temi, s obzirom da osim kluba Hrvatskih suverenista nitko drugi neće eksplicitno, jasno bez onoga ali braniti život od začeća. Dakle, imat ćemo još jedan igrokaz s obzirom da kolege iz SDP-a pripremaju Zakon o pobačaju koji je nešto restriktivniji odnosno slobodoumniji kako bi oni rekli, progresivniji od postojećeg, a HDZ će biti tobože protiv njega, a zapravo su istomišljenici. Tako da ćemo imati još jedan igrokaz u HS-u gdje će SDP braniti pravo na pobačaj, a zapravo branit će ga HDZ, samo HDZ kroz postojeći zakon, a SDP kroz novi zakon koji neće vidjeti svjetlo dana. Ali fantastično je kako netko može doći za ovu govornicu ovdje i nazvati sebe progresivcem, naprednjakom, a zauzimati se za oduzimanje života nekome, bez suđenja, bez krivice, jednostavno zbog toga što je to nekome palo na pamet. I onda će kolege iz SDP-a, ali reći ću i iz HDZ-a nazivati progresivnim stavom ubijanje nerođenih, ali živih jer možete ubiti samo ono što je živo, ono što je mrtvo ne možete ubiti. A znanost kaže da život počinje začećem, dakle svako ona koja prekida trudnoću ubija nerođeno i to je ono što treba naglasiti. Ja se ovdje moram osvrnuti opet na kolege iz HDZ-a koji će tobože kada je kampanja pa će malo obilaziti samostane, crkve, biskupe, kler i govorit će o zaštiti života, a kada je kampanja u jednom trenutku kao u onoj „Šuma striborova“ kada ona snaha pokaže onaj zmijski jezik, pokazat će srednji prst svima onima koji su za zaštitu života. Sjećate se tog srednjeg prsta, naše predsjednice bivše, Bogu hvala što je bivša, znači KOlinda Grabar koja je dobijala glasove konzervativaca, nazadnjaka, al na koncu je pokazala da je progresivna, da je za napredak, da je kratko i jasno za ubijanje. Ja ću malo ovu temu pokušati i aktualizirati. Danas u svijetu imamo još jednu veliku borbu za život prolajf i pročojs, a trenutno se događa u Americi. Trump, bez obzira na njegove mane, on je, i to je pokazao jer Republikanci su to pokazali, prolajf. Biden i Demokrati su pročojs. Nismo čuli podršku Andreja Plenkovića o Trumpu i Republikancima, naravno kad je bliži demokratima. A svi hrvatski mediji, ja ih ovaj put moram prozvati, pa nek im bude pravo ili krivo, uvijek će graknuti i ukazati na svaki propust Trumpov i stvarat će umjetnu sliku u hrvatskim medijima, dok će Bidena bez obzira na njegovu nesuvislost pokazivati kao bolji izbor. Možda je razlog upravo u ovome što je i Amerika kao i čitav svijet podijeljen na dva bloka, napredne, ali stvarno napredne i one koji imaju razum i srce, koji su za život i licemjere i stvarno nazadne, ljudi koji ne poznaju znanstvene činjenice i koji su za ubijanje živorođenih i nerođenih, kako god. Ovih dana je počela opet akcija „40 dana za život“. Evo Hrvatski suverenisti i toj akciji i svim moliteljima ispred hrvatskih bolnica daju punu podršku jel, jer se i molitvom može puno toga postić. I na kraju možda samo jedna kratka informacija što je naša Ursula von der Leyen ovih dana izjavila u Europskom parlamentu. Znate li što je izjavila? Izjavila je ako si roditelj u jednoj zemlji bez obzira što zakon hrvatski, hrvatski ustav onemogućava brak između muškarca, pardon, između dva muškarca i dvije žene, bit ćeš roditelj u svakoj zemlji. Dakle, polako nam se iz Europe nameće ta agenda da ćemo morat usvojiti i ono što je hrvatski narod jasno na referendumu rekao da se, da ne prihvaća.
Uvažena zastupnica Dalija Orešković iznijet će stajalište Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a.
Uvaženi predsjedniče HS-a, kolege zastupnici i zastupnice. Više puta u ovoj sabornici upozoravani smo da smo novi i da se baš ne snalazimo kako treba, a jučer nas je i predsjednik države upozorio da smo samodopadne provokatorice jer smo se usudile biti ispred prostorija u kojima je predsjednik države bio s druge strane vrata. No mi se trudimo učiti od iskusnijih pa smo danas nabavile brojač novca jer smo vidjeli da je to običaj u klubovima. Nama je žao što nam nitko nije rekao da klub treba imati brojač novca pa ga nismo na vrijeme nabavile. Brojač novca u banci ili mjenjačnici je tehnička naprava i na neki način simbol transparentnosti ispravno prebrojanog novca, pomoćno suvremeno sredstvo i ništa više. No što je brojač novca u jednom privilegiranom klubu u kojem se miješaju karte i valute raznih grana vlasti i razina političke elite? Nitko se ne bi sjetio domaćinu pokloniti brojač novca da u klubu ne postoji nekakvo nedvojbeno strujanje svijesti da se tu vrti nekakva para i da je to uglavnom svima u tom klubu jasno. Brojač novca je ovdje metafora moći, nedodirljivosti i uzvišenosti pa je bez problema i pred očima bilo kojeg uobičajenog gosta mogao vidljivo stajati na polici. I tu počinje problem za sve posjetitelje kluba u Slovenskoj 9, ispričavam se, tu bi počeo problem za sve posjetitelje kluba da smo iole prosječno normalna europska država. A zapravo bi u problemu bila cijela država jer smo u tom trenutku trebali ostati bez dvije i pol grane vlasti i glave oružanih snaga u jednom jedinom istom trenutku. U iole normalnoj državi predsjednik koji odlazi usred lockdowna jesti i piti u ilegalnu zalagaonicu bio bi nakon dva, tri javnih pritisaka, čak i bez aktivnosti oporbe bivši, a naš predsjednik prijeti i vrijeđa one koji upozoravaju na što je sveo instituciju predsjednika. Ne samo to, on čak kaže da je tamo bio i dva dana nakon potresa kada mnogi Zagrepčani nisu mogli ni mirno zaspati u oštećenim zgradama, traumatizirani izolacijom i korona karantenom s jedne strane, a strahom od stalnih podrhtavanja tla s druge strane. Baš u to vrijeme preko volje, solidaran sa svima nama, predsjednik je prema vlastitim riječima natjerao načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga da s njim tuče neprijateljsku silu morskih plodova u ilegalnom klubu. U iole normalnoj državi ostali bismo sada i bez načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga jer profesionalni časnik ne bi mogao braniti čast sastajanja u kvazi stožeru u kojem se tuče bela i mjerkaju hostese dok građani ne mogu ni do starih roditelja u susjedni grad ili općinu. U prosječno normalnoj državi u jednom bismo danu ostali bez najmanje tri ministra koje bi sam premijer ispratio iz Vlade da uopće spasi i sebe i samu Vladu. U prosječno normalnoj državi jedan bi županijski sud ostao bez predsjednika brže nego da ga lovi najbrži presretač u zemlji. U prosječnoj normalnoj državi predsjednik Parlamenta i premijer svako bi svoju izjavu za javnost tjednima počimali i završavali jednom te istom sintagmom bez iznimke, ispričavamo se javnosti za ono što su učinili svi oni koji su dali ostavke ili su smijenjeni. Ali mi živimo u Hrvatskoj. U Hrvatskoj vladajuću većinu čini 75 zastupnika, taman jedan preko praga potrebne većine. I većina je uz ovakvu sramotnu aferu očito stabilna. Hoće li se u Hrvatskoj na strani vladajuće većine naći samo jedan jedini zastupnik koji će reći da ovakvo što više ne može svojim obrazom podržavati? Jedan je zastupnik javno rekao da je jedini uvjet njegove potpore ove vladajuće većine transparentnost, on se u hrvatskoj javnosti izbrendirao kao nedvojbeno i neupitno čist i transparentan gradonačelnik. Ovaj brojač novca je zato ovdje kao simbol omalovažavanja te transparentnosti, treba sada to progutati i dati potporu vladajućoj većini čiji zastupnici usred lockdowna kartaju, piju i jedu u ilegalnom klubu i ostavljaju mobitele na ulazu. Ministri ne ostavljaju mobitele niti ih itko može pregledati ni na ulazu u Vladu, ni na ulazu u Sabor, ali očito postoji mjesto nad kojom vlast odnosno jurisdikciju nema regularna država pa se i ministri moraju pokoriti poslovniku te kuće. Potpora vladi čiji se ministri pokorno podređuju paradržavi i skrivaju od vlastitih mobitela ne da se pokriti nikakvom alkemijom transparentnosti kolega Dario Hrebak. Ako u vama ima političke dosljednosti vi ćete kolega Hrebak sigurno prijeći na ovu stranu Sabora, a ujedno ćemo svi vidjeti postoji li već taj netko tko će odmah na onu drugu stranu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ovim brojačem možemo i brojati koja strana sada ima 75, a kad koja strana ima 76 ruku. Hvala.
Uvaženi zastupnik Silvano Hrelja iznosi stajalište Kluba zastupnika HSU-a i HSS-a.
Poštovane kolegice i kolege, ja ću govoriti o onome što se svaki dan događa mnogim građanima u RH. Postoje biološke nejednakosti protiv kojih se ne možemo puno. Recimo, ja se dobro držim za svoje godine, ali neće me baš zvati u nogometnu reprezentaciju. S druge strane, postoje društvene nejednakosti koje moramo u najvećoj mogućoj mjeri eliminirati kako bi svi građani uživali u punini života, bili uključeni u život zajednice, ostvarivali svoja prava. Društvena, ekonomska nejednakost, problem je koji stvara čovjek pa je on i pozvan da ga riješi. Srećom, nalazimo se na za to idealnom mjestu, Saboru, izvoru rješenja. HS mjesto je u kojem se donose zakoni. Dobri, promišljeni zakoni čine život boljim, zajednicu uspješnijom, loši zakoni umanjuju kvalitetu života i nagrizaju društvo. Zakon mora popraviti uvjet iz prošlosti koji je doveo do problema, u ovom slučaju, siromaštva, ali i spriječiti stvaranje novih u budućnosti. To je logika, to je motivacija svih naših prijedloga zakona. HSU-ova strategija borbe protiv siromaštva koju smo izradili ove, 2020. g. čini 6 preciznih zakona. Precizni su u argumentaciji, izradi, namjeni i ciljanoj skupini. Danas ću vam pojasniti dva koja upućujemo u proceduru ovaj mjesec. Ključna je riječ cenzus, ... [[Govornik se ne razumije.]] granica koja postaje besmislena ako se ne prilagođava promjenama u cijenama i troškovima života. Cenzus granica kojom štitimo. Prošli smo tjedan u proceduru uputili prijedlog Zakona o izmjeni zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju kojim tražimo prilagodbu cenzusa za oslobađanje od plaćanja police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Cenzusi si u prijedlogu zakona dogovorni, dogovorni su, na pola puta između 2004. i 2020. što se tiče rasta plaća i mirovina. I takvi su još uvijek ispod granice siromaštva, ali joj se bar približavaju. Naši prijedlozi zakona nisu reda radi, nisu agresivni napad na sustav, nisu žicanje ni traženje nemogućeg, nisu prosjačenje. Prema svim dostupnim informacijama sustav bi bio održiv sa cenzusima od 2500 kuna za samca i 2000 kuna za člana kućanstva. Ako vam to nije dovoljno, što su pošteni i pravedni prema socijalno najugroženijima, znajte, svi znajte da su mogući. Evo, s tim sam već dosadan sebi i svima koji me znaju jer im nije jasno zašto galamim za 70 kuna mjesečno. Blago svima kojima je 70 kuna mjesečno malo, njihovo je kraljevstvo zemaljsko. Uz te cenzuse, 2500 i 2000 kuna vežemo i prijedlog zakona koji upućujemo i ovaj tjedan. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o HRT-u trenutna je socijalna mjera našeg javnog servisa ako ste se prijavili kao TV pretplatnik do 12.10.2015. i imate mirovinu, samo mirovinu, ne prihode, manju od 1.500 kuna, plaćate 40 kuna. Svi ostali plaćaju 80 kn i oni sa 1.600 i oni sa 8.000 i oni sa 16.000 i oni sa 25.000, taj je raspon jednostavno prevelik. Nepravedno je i socijalno neosjetljivo u zemlji s toliko siromašnih stalno izjednačavati namete i potraživanja. U našem prijedlogu zakona tražimo da svi građani s manje od 1.500 kuna ne plaćaju mjesečnu pretplatu, a svi s primanjima manjim od 2.500 odnosno 2.000 kuna plaćaju polovicu, 40 kuna. Mi nismo populisti, ne tražimo potpuno ukidanje pretplate jer uvažavamo vrijednost javne televizije, samo tražimo pravedniju raspodjelu tereta. Poštenije bi bilo tražiti treći razred pretplate da oni s većim primanjima plaćaju više od 80 kuna nego da nekoga ko ima 1.600 kuna tražimo svaki mjesec 80 kuna pod prijetnjom ovrhe. Znači ovo je samo dio naše strategije borbe protiv siromaštva. Ako je, vam je iz vaše perspektive čini malo, pogledajte iz kuta onih koje ti zakoni obuhvaćaju. Nakon usvajanja ovih zakona, čovjek koji mjesečno preživljava s 2.000 kuna imo bi 110 kuna više na raspolaganju, a sustavi bi išli dalje i jaki i postojani. Hvala lijepa.
Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženog zastupnika Nine Raspudića u ime kluba Mosta nezavisnih lista.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Ovo su slobodni govori i oni koji govore imaju slobodu odabrati o čemu će govoriti ali ja imam slobodu prokomentirati izbor tema koji je takav kao da u situaciji kad vam gori kuća, vi se bavite nekom drugom aktivnošću. Bavite se bilokakvom drugom aktivnošću u situaciji dok vam gori kuća, slobodan sam interpretirati kao izbjegavanje gašenja kuće ili govora o gorenju kuće. U situaciju di imamo dosad neviđenih sukob institucija u Hrvatskoj, gdje Predsjednik države govori o kriminalnom curenju informacija iz DORH-a, uz ovakve međusobne optužbe Predsjednika i premijera, u situaciji gdje javnost zasipaju motivi kreme društva koje viđamo samo u filmovi o narko kartelima, dakle od milijuna eura u kešu ubačenih u gepek automobila sakriveno kod prijatelja preko eskort dama do faraonskih grobnica. Govoriti o biločemu drugom u Hrvatskom saboru koji je izvlašten dok se odluke očito glavne donose u kojekakvim klubovima je izbjegavanje teme. Mogu shvatiti da tu temu izbjegavaju vladajući pa nam i kolegica Jeckov koja je dio vladajuće koalicije, umjesto da govori o ovoj aferi, radi ono što je V. Gotovac davno nazvao egzorciranje ustaškog duga iz Hrvatske. Da kolegica Posavec Krivec, budući da je njen stranački kolega iz SDP-a sada u zatvoru gradonačelnik, ne govori o toj aferi nego evo u slobodnom govoru unaprijed se upinje i pokazuje tu svoju žar i budnost da ne bi slučajno koja beba ostala nepobačena. Kolega Zekanović, govorit ćemo o pobačaju i zakonu o pobačaju kad za to dođe vrijeme, ali mi je nejasno i njegovo junačenje i davanje sebi nekog ekskluziviteta, ima nas tu još uvijek koji smo vrlo eksplicitno se izrazili za zaštitu života od rođenja do smrti. Kolega Matula, od vas sam također očekivao nešto o ovoj kući koja gori a ne neko cjepidlačenje oko rasporeda i satnice u Saboru. Ovo što se događa danas u državi, neodoljivo podsjeća na aferu sa masonskom ložom Propaganda Due u Italiji 1981. zbog koje je pala Vlada premijera Forlanija tada. Naime, policijska istraga poduzetnika koji se zvao Licio Gelli, slučajno su u njegovoj ući otkrili popis članova paramasonske P2 od nekih 980 ljudi, ono što je bilo šokantno za talijansku javnost je da su na tom popisu bili političari, vrh politike, vrh vojske, vrh tajnih službi, vlasnici velikih medija i čak i što je posebno zabavno, najutjecajniji politički komentatori. Otkrilo se dakle da postoji jedna država u državi, da se odluke o tokovima, glavne političke odluke, novca i svega drugog u Italiji donose u toj loži a ne tamo gdje bi trebalo, u parlamentu. Uslijedila je parlamentarna istraga, pad Vlade, dosta toga se otkrilo. Jedan od članova lože je bio i Silvio Berlusconi, tada mladi poduzetnik koji je nekako uspio ipak oprat imidž i ostat u igri. Danas imamo vrlo sličnu situaciju, u našem klubu imamo čak i više nego što je bilo u loži P2. imamo predsjednike, bivše predsjednike, ministre, saborske zastupnike, direktore velikih javnih poduzeća, zapovjednika vojske, to je ovo što do sada znamo i predsjednika suda. To je nešto o čemu Sabor treba razgovarati, Sabor je zadnja obrana hrvatske države i ustavnopravnog poretka. Zato smatram da je jako važno osnivanje istražnog saborskog povjerenstva koje bi se bavilo ne konkretnim slučajem Janaf jer se ne može istražno povjerenstvo baviti procesima koji su u toku nego se baviti radom DORH-a a u DORH-u smo imali svašta, od glavnog državnog odvjetnika koji podnosi dokumentirano, na Wikileaksu imate sve raporte stranoj ambasadi i pokazuje povjerljive dokumente gdje bi u bilokojoj ozbiljnoj državi završio na dugogodišnjoj robiji, do ovog predzadnjeg koji je bio član smiješne paramasonske lože koja čak nije ni prava nego je neki Pera ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Srbije od prevaranta u pizzeriji u Italiji dobio ... [[Govornik se ne razumije.]] lože pa ga je prenio dalje. To je ono o čemu treba govoriti, nažalost, i na HTV-u se govori o zeki i potočiću. Zašto mi na Otvorenom nemamo ovu goruću temu nego se govori o drugim, u ovoj situaciji sporednim stvarima? A na koncu kontraverzni premijer Plenković relativizira sada problem korupcije pa za Barišića koji je očito problem jer je umirovio svoj mandat a bez njega će se morati aktivirati spavači, kaže, pa nije to toliki problem kao Rimac koja je izbačena iz stranke jer on nije uzeo mito nego se radi samo o trgovini utjecajem i zlouporabi položaja. Evo to je situacija u kojoj se Hrvatska nalazi danas, ponavljam naša odgovornost kao od naroda izbranih zastupnika danas je da se bavimo tom stvari, da spašavamo hrvatsku državu i njene institucije i ustavnopravni poredak. Zato apeliram na vas da se posvetimo ovoj temi a za sve ove druge bit će i vremena. Hvala.
E sad imam nekoliko povreda Poslovnika. Ja vas molim da ne koristite povrede Poslovnika za replike. Možete ić na mjesto. Prva povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Dragana Jeckov.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega je upravo koristio kao i ja, institut slobodnog govora iznošenja stajališta. Ne znam odakle iziskuje [[Upadica Sanader: Koja točka?]] 238., odakle iziskuje potrebu da mojem klubu kojem pripadam, on određuje teme. Zašto bi bilo tko od nas bilo kome određivao teme? Posebno ne od strane kluba čija je popularnost sve manja, odnosno trenutno manja od 6%. Zar vi stvarno mislite da ću ja pitati vas o čemu ću govoriti [[Upadica: Vrijeme.]] tokom iznošenja stajališta koje koristim kao i svaki drugi zastupnik i zastupnica u RH.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, izričem vam drugu opomenu s oduzimanjem govora za uzimanje riječi. Sljedeći povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Povreda Poslovnika po čl. 238. zastupnik Raspudić pretenciozno ... [[Govornik se ne razumije.]] drži lekcije i komentira ove govore i ne vidim na koji način bi to uopće moglo biti teme, na koji način bi se to moglo u slobodan govor uzeti da se jednostavno koristi taj govor. Po meni je to povreda Poslovnika, ovo tu je slobodan govor, ne vidim zbog čega bi se to onda koristilo da bi se držalo ovakve paušalne lekcije.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. To je vama jasno, izričem opomenu i vama. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, dakle čl. 238. Kolega Raspudić je rekao da se junačim po pitanju zaštite života. Da, junačim se i junačit ću i tu ću biti jasan i eksplicitan za razliku od vas iz Mosta koji ste po pitanju zaštite života uvijek bili onako mutni, niste nikad imali jasan stav. Čak evo ga, i vi osobno i vaša supruga se niste dogovorili jeste li za zaštitu života ili niste, ali i to je legitimno, da budete mutni, ja sam bio jasan i junačit ću se po tom pitanju.
Jasno vam je da ovo nije povreda Poslovnika pa i vama izričem drugu opomenu sa oduzimanjem riječi. Sljedeća povreda Poslovnika je ... [[Govornik se ne čuje.]] aha, Nino Raspudić. Izvolite uvaženi zastupnik Raspudić. Mikrofon niste upalili.
Ispričavam se. Povreda čl. 238. od kolegice Jeckov i kolege Matule. Čl. 238., naime, vrijeđan sam kao zastupnik zato što mi je tendenciozno stavljeno u usta nešto što nisam rekao. Ja sam na početku svog govora vrlo jasno kazao, da su ovo slobodni govori i da svatko ima slobodu govoriti ono o čemu hoće, ali da sam isto tako ja slobodan u situaciji kad kuća gori, reći da mi je znakovito da netko ne govori o požaru kuće, nego o drugim temama. Dakle, nisam, vrijeđa me to jer mi se imputira da sam na bilo koji način doveo u pitanje njihovu slobodu. Vi ste slobodni, ali isto tako, javnost je slobodna ovo gledati, pa i interpretirati, da li vi izbjegavate iz nekih političkih razloga kao član većine [[Upadica: Vrijeme.]] ovo u kriminalu ili možda vi izbjegavate govoriti o ovom kriminalu [[Upadica: Vrijeme]] jer je netko možda od vaših pokrovitelja upleten u to. Mislim na g. Tedeschija, konkretno, vi ste već [[Upadica:]] poznati kao tajkunska ... [[Govornik se ne čuje.]] Hvala.
Vi isto tako dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Uvaženi zastupnik Vilim Matula sljedeći će iznijeti stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorit ću o običaju koji smo primijetili u zeleno-lijevom bloku, a to je da se dosta često, da se veliki broj sjednica odbora održava istovremeno sa sjednicom, plenarnom sjednicom u Saboru. Naravno da imamo razumijevanja da je to ponekad teško drugačije organizirati, međutim, uvjereni smo da baš ono u ovo vrijeme kada je zbog epidemije i zbog protuepidemijskih mjera je, naravno, nemoguće organizirati raspravu u sabornici kao što je to inače običaj, upravo je u ovom trenutku po nama jedina mogućnost da se malo dublje i ozbiljnije uđe u raspravu je po odborima. Mi razumijemo zastupnika, veliki broj zastupnika koji nisu u Zagrebu, ne žive u Zagrebu i koji zbog obiteljskih obaveza ili zbog obaveza koja imaju na svojim funkcijama kao gradonačelnici ili načelnici općina da i njima odgovora da budu jedan dio tjedna naravno kod sebe ili da ne moraju biti cijeli dan u Zagrebu, sve to razumijemo. Međutim, uvjereni smo da je vrlo važno imati pravu raspravu na odborima, a ne samo formalno. U tom smislu možda je primjer Europskog parlamenta dobar primjer. Naime, tamo se odbori održavaju jedan tjedan, a onda su plenarne rasprave drugi tjedan. Ovdje vidim predsjednicu Odbora za poljoprivredu i želim naglasiti da dapače, da to nije primjer našega odbora u kojem sam ja, ne, stvarno nije. Čuo sam ovdje i predsjednika Sabora da je apelirao da se sjednice stavljaju utorkom, ako već ne mogu razumijem, ne mogu ponedjeljkom. Međutim, isto tako nisam sam, bio je zastupnik iz HDZ-a jedan drugi i kolega iz SDP-a su prošli tjedan o tome govorili i ja sam već tada imao pripremljen ovaj govor pa stjecajem okolnosti nisam ga uspio izgovorit, ja samo želim reći da se osjeća da je u ovom trenutku nekako politički zrela ova situacija da se probamo dogovoriti na koji način da to organiziramo, a posebno zato što one tematske sjednice odbora, konferencije koje smo prije, ja kao gledatelj izvana vidio, sve zajedničke pressice u kojima ste vi mogli stručnjake zvati izvana da budu ovdje u Saboru, okrugli stolovi i sve one slične formate koje ste vi prije, uvaženi kolege održavali, sada je to jednostavno nemoguće. I evo uzet ću samo za primjer, na Odboru za poljoprivredu mi smo izglasali, ja sam digao ruku za to da Poljoprivredna komora organizira tematsku sjednicu izvan Sabora, da drvni klaster organizira sjednicu izvan Sabora, međutim to svakako nije dobra praksa. Važno je da Sabor organizira i da on zakupi prostor, da li na Velesajmu ili bilo gdje da nismo mi od lobista i od zainteresiranih stranaka … naravno da oni to mogu organizirati, međutim mi smo onda odjednom gosti na jednoj vrlo važnoj raspravi. Postoji još jedan običaj koji me čudi, a to je deponiranje ili kuvertiranje glasanja, što znači da danas sutra kada ćemo napokon dovesti i stručnjake u ove odbore, ja čujem da će to krenuti ovih dana, da ćemo za tjedan, dva imati te ljude, kako je moguće da ja znam unaprijed jer sam se u klubu dogovorio da po ovom pitanju sigurno glasam tako i tako, a nisam čuo uopće govore. Eto, na kraju bi htio reći, da li je u interesu demokracije da se zastupnici dobro pripreme ili ne? Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta uvažena zastupnica Marijana Petir u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala vam g. potpredsjedniče, zastupnice i zastupnici. Danas je ovdje bilo rečeno toliko parola i populističkih poruka i izjava od kojeg hrvatski narod i hrvatski građani neće imati apsolutno nikakve koristi i dok neki po modelu kruha i igara zabavljaju narod, nabacuju se blatom na one koji štite zakonitost postupaka i žele pokazati da imamo nultu toleranciju na korupciju. Ja danas ovdje želim govoriti o stvarnim ljudima koji trebaju našu podršku i zatražiti od vas naravno podršku za inicijativu da se za zaposlene u trgovini uvede dostojanstveno radno vrijeme i slobodna nedjelja jer je riječ o pitanju za koje moramo naći trajno rješenje obzirom da je to nešto što je predmet i civilizacijskog dosega. Danas smo ovdje također čuli iskrivljeno shvaćanje ženskih prava, pa ću podsjetiti da je u trgovini na malo zaposleno 116 875 radnika od čega većinu čine žene koje često rade i po 3 tjedna bez prekida za prosječnu plaću od 4.765 kuna. Zato bih pozvala sve one koji nameću ovdje ideološke rasprave i selektivan pristup ženskim pravima da se okrenu rješavanju stvarnih problema i zaštiti ženskog dostojanstva u njenoj punini. Jer u rijetkim slučajevima kada žena koja je zaposlena u trgovini za rad nedjeljom dobije neki drugi slobodni dan u tjednu, to ne može biti adekvatna zamjena zato što njena obitelj nije tog dana slobodna. Zakonodavstvo i praksa kako u EU, tako i u državama članicama trebaju pružiti veću zaštitu zdravlja, sigurnosti i dostojanstva zaposlenih. Europa, pa sukladno tome i Hrvatska se danas nalaze pred nekoliko bitnih izazova, a podsjetit ću da onaj od svakako velikih izazova jest i demografski izazov u kojem nesigurnost posla i teški neprimjereni radni uvjeti imaju negativan utjecaj na postizanje ravnoteže između obiteljskog privatnog i poslovnog života. Zbog toga ću uvijek biti na stajalištu da moramo biti glasnici kulture života i ljudskog dostojanstva jer više ljudi i podrazumijeva više genijalnosti, više talenata, više inovacija i više svega dobrog. Prema podacima Sindikata trgovine ako se izuzmu dani tjednog odmora i dani godišnjeg odmora, svaki radnik u trgovini preostalih 282 dana u godini odradi 141 sat više od redovnog radnog vremena i to pokazuje da radnik i država izgube na godišnjoj razini gotovo jednu mjesečnu satnicu, radnik plaću, a država doprinose i poreze. Nasuprot tvrdnji da će se kroz rad trgovina nedjeljom povećati broj zaposlenih u uslužnom sektoru dolazi upravo do suprotne pojave. Nespecijalizirane maloprodajne trgovine ne mogu se boriti sa rastućom konkurencijom velikih trgovačkih lanaca, te su mali trgovci prisiljeni zatvarati svoje trgovine. Očigledno je da rad trgovina nedjeljom prvenstveno pogoduje velikim trgovačkim lancima, često u stranom vlasništvu, a na štetu malih domaćih trgovaca u specijaliziranim trgovinama koji su i najugroženija skupina trgovaca. Unatoč tvrdnji pojedinih trgovaca i trgovačkih lanaca kako im je promet nedjeljom najveći i ukoliko se ukine radne nedjelja da će bilježiti značajne gubitke, da će morat otpuštat radnike, ja moram ovdje reći da ih porezna uprava demantira jer je promet petkom čak 50% veći nego nedjeljom. U kršćanskoj tradiciji nedjelja je tradicionalno neradni dan, no u Hrvatskoj trgovine mogu raditi 365 dana u godini 24 sata na dan. Majke koje rade u trgovinama ne mogu nedjelju provesti sa svojom djecom, djeci su uskraćena oba roditelja i to je nešto što nije nadoknadivo. Nedjelja je dan za obitelj. Upravo su to kao najčešći razlog za uvođenje slobodne nedjelje navodili hrvatski građani u istraživanju koje sam provela prošle godine kao hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu, a koje je pokazalo da više od 80% hrvatskih građana podržava uvođenje slobodne nedjelje. Brojna istraživanja potvrdila su da rad nedjeljom negativno utječe na zdravlje radnika, uzrokuje emocionalnu iscrpljenost, konstantan stres i psihosomatske smetnje. Sve se to odražava negativno na obiteljske i međuljudske odnose. Stoga ja osobno kao nezavisna zastupnica, te Klub zastupnika HDZ-a u čije ime danas također govorim, smatramo da zakonom trebamo osigurati slobodnu nedjelju i dostojanstveno radno vrijeme za sve zaposlene u trgovini i vjerujemo da će vlada podržati našu inicijativu. Hvala vam lijepo.
Uvažena zastupnica Dragana Jeckov iznijet će stajalište Kluba zastupnika SDSS-a.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. U Hrvatskoj danas 2020.g. u 10-tak gradova postoje ulice koje nose imena pripadnika i ideologa ustaškog pokreta odnosno ustaških funkcionera odnosno ratnih zločinaca. Bjelovar, Pakoštane, Slavonski Brod, Pag, Vinkovci, Bilice, Čačinci, Pleternica i Zagreb imaju ulice Mila Budaka, 10. travnja, Franje Nevistića, Ivana Oršanića i Julija Makanca. O 10. travnju, danu osnivanja NDH, nadam se ne trebam govoriti. Mile Budak, da podsjetim, bio je ministar bogoštovlja i nastave u prvoj NDH-azijskoj vladi, te ministar vanjskih poslova. Inače potpisnik niza rasnih zakona protiv Roma, Židova i Srba. Ostao poznat po stavu da je prisilno iseljenje i vjerska konverzija Srba nacionalna politika NDH. Julije Plemeniti Makanec, dr. filozofije, '42.g. postao pročelnik za duhovni odgoj u ustaškoj mladeži odakle je propagirao i tumačio poglavnikove ideje. Obnašao dužnost ministra narodne prosvjete u NDH. Ivan Oršanić, šef promidžbe NDH i zapovjednik ustaške mladeži. Franjo Nevistić obavljao je funkciju tajnika zloglasnog ministra pravosuđa i bogoštovlja Mirka Puka, tajnik veleposlanstva NDH u Rimu, zadnji urednik propagandnog tjednika „Spremnost“. Činjenica da neki od tih dužnosnika u NDH eventualno dali doprinos na književnom ili kakvom drugom planu ne može imati utjecaja jer je njihov moralni značaj i reputacija nepovratno uništena sudjelovanjem ili podrškom takvom režimu. Nisu ulice u gradovima širom Hrvatske tako nazvane zbog zasluga tih ljudi na drugim poljima. Ne, to je urađeno jedino zbog rehabilitacije ustaškog režima. Pozivi iz medija, protesti nevladinih udruženja, traženja antifašista da se one, ona maknu, ništa od toga nije dalo rezultat, čak ni odluka ustavnog suda da je nazvati ulicu po 10. travnju neustavno i nezakonito nije provedena. To ime i dalje nosi ulica u mjestu Slatinski Drenovac, općina Čačinci. Postoji način, još važnije, država ima pravo da to uradi na osnovu našeg ustava u čijim izvorišnim osnovama jasno stoji da se puna suverenost RH očituje nasuprot proglašenju NDH, te RH nikako ne može biti slijednica NDH po bilo kojoj osnovi. Način su i ratificirane konvencije EU-a kojoj pripadamo. Možda i najvažnije, postoji moralna obaveza prema osnovama demokratskog poretka da se to uradi. I još nešto što se ne smije zaboraviti. Kada počnemo konačno poštovati vlastiti ustavni sud i provoditi njegove odluke, predlažem da građane koji će zbog promjena naziva imati troškove mijenjanja dokumenata zbog promjene adresa, oslobodimo svih davanja i taksi prema državi. Pozivam da svi zajedno učinimo što je potrebno da naša zemlja prestane se sramotiti na ovakav način.
Izvolite, stanka ili?
Smijem stanku tražiti?
Ne može stanka.
Ne smijem stanku. Dobro, ok, mislio sam da ne može. Zato tražim povredu Poslovnika. Dakle, čl. 238. ja ne mogu vjerovati da danas 2020. godine imamo isto ono ispiranje mozga koje smo imali od 1945.-1990. Kolegice Jeckov, ovo je Hrvatska država koja je nezavisna i koja je slobodna, smetalo to vama ili ne. A ja ne mogu vjerovati da smo mi pet minuta slušali o Ustašama opet iz vaših usta i to sve zahvaljujući sve hrvatsko-srpskoj trgovačkoj koaliciji. Pa prekinite više.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, to vi znate, imate opomenu. Dobro jutro. Nastavljamo s radom za današnji dan. Evo prvo, iznošenje stajališta, prva je uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Da bi žene u Hrvatskoj trebale imati pravo na izbor kada se radi o trudnoći, rađanju i prekidu trudnoće smatra 81% građana prema posljednjem istraživanju provedenom u proljeće ove godine. Istraživanje potvrđuje da žene u Hrvatskoj u 21. st. moraju imati pravo odlučivati o svom tijelu i svom reproduktivnom zdravlju. Dakle, za 81% ispitanika pitanje trudnoće, rađanja i prekida trudnoće je pitanje slobode i prava žene da sama odlučuje o svom tijelu i svojoj budućnosti. Klub SDP-a ovu temu ponovno otvara danas u HS-u, ovaj put povodom 28. rujna, Međunarodnog dana sigurnog i dostupnog prekida trudnoće. Podsjećamo, zadaća nas saborskih zastupnika i saborskih zastupnica je da sukladno odluci Ustavnog suda ne dopustimo daljnju eroziju prava žena u društvu i da donesemo moderan zakon kojim ćemo unaprijediti prilike za reproduktivno zdravlje žena i osigurati ženama u Hrvatskoj siguran, dostupan, informiran i besplatan medicinski postupak prekida trudnoće, kao i dostupnu i besplatnu kontracepciju. Zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece koji je na snazi danas u Hrvatskoj datira još iz 1978. g. U njemu se rješenjem očitovao i Ustavni sud RH koji je u ožujku 2017. obvezuje zakonodavca, znači nas, da u roku od 2 godine donesemo i osuvremenimo zakon. Taj je rok jednostavno zanemaren i istekao je pred 17 mjeseci. Još nema ni nacrta novog prijedloga zakona, a samo povremeno iz medija osluškujemo moguće smjernice njegova donošenja. I to je ono što nas zabrinjava i to je ono na što opetovano upozoravamo. Svi znamo da je 1978. g. medicinska znanost napredovala i jasno je da taj zakon mora modernizirati sukladno novim spoznajama. Ali je isto tako i činjenica da je 1978. taj zakon poštovao međunarodne standarde ljudskih prava, ali da je i napredno predvidio kasnije usvojena prava vezana uz reprodukciju kakva postoje u Konvenciji, o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, usvojeno na Općoj skupštini UN-a 1979. g. Danas prekid trudnoće u Hrvatskoj je zakonom dopušten, ali on nije dostupan. Žena ga ne može izvršiti u velikoj većini zdravstvenih ustanova u RH. Nakon rješenje Ustavnog suda i ignoriranja Vlade RH, HS pozvan je odlučiti o novom zakonu. Žena je punopravna i po Ustavu RH ravnopravna članica društva i njezinu odluku valja poštivati, a nikako propitivati. Trenutno u Hrvatskoj, najmanje 5 bolnica u kojima je na snazi kolektivni priziv ginekologa i u kojima nije moguće obaviti prekid trudnoće. U bolnicama Zagreba i Splita, dakle dva najveća hrvatska grada, ukupno 80% zdravstvenih djelatnika je pod prizivom savjesti. Istovremeno povećava se ionako visoka cijena zahvata, medikamentozni prekid trudnoće, koji u pravilu treba biti znatno jeftiniji i dostupniji, izvodi se u samo 9 zdravstvenih ustanova. Iako je većina zemalja EU, takav medicinski zahvat oslobodila plaćanje i on je za ženu besplatan, ministar Beroš najavljuje da to tako u Hrvatskoj neće biti. Nakon Covida-19 i pandemije, ukazuju podaci da je pobačaj u RH još nedostupniji nego prije pandemije. Hrvatska je suočena s nizom prepreka i pravnih ograničenja oko obavljanja pobačaja koji ne rezultiraju smanjenjem broja zahvata, već dokazano prisiljavaju ženu da traže rješenje za nesiguran prekid trudnoće ili da traže rješenje preko granice. Stoga Klub SDP-a je pripremio novi prijedlog zakona o medicinskom postupku prekida trudnoće koji upućujemo u saborsku proceduru jer želimo osigurati zakonske preduvjete da svaka žena u Hrvatskoj ima pristup besplatnom, sigurnom i legalnom prekidu trudnoće na svoj zahtjev. Stoga pozivamo sve progresivne snage u ovom HS-u da daju podršku donošenju predloženog zakona, koji kao zakonodavstvo tijelo imamo priliku uskladiti ovu vrlo osjetljivu materiju sa suvremenim kretanjima zdravstvenih, znanstvenih, medicinskih postignuća današnjeg vremena. Kolegice i kolege, prekid trudnoće nikad nije lak izbor. Ali, on mora ostati izbor. Od toga nećemo odstupiti.
Idemo na prvu točku dnevnog reda koja je: - Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019. godinu Podnositelj je glavni državni revizor na temelju čl. 24. Zakona o Državnom uredu za razviju. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Izvolite zastupnik Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime kluba Mosta tražim stanku na temu Ureda državne revizije tj. izvješća. Mi moramo ovdje ukazati da iz godine u godinu imamo izvješće Državne revizije koje je kvalitetno odrađeno i svaki put vidimo brojne anomalije na koje upozorava Državna revizija. Tako i sada, imamo 50% uvjetnih izvješća i što se tiče lokalne samouprave, tvrtki u vlasništvu države, lokalne samouprave, što se tiče koncesija, što se tiče državnih tvrtki, a vidimo kako funkcionira DORH. Sve je to Državna revizija gospodo što mi raspravljamo kao saborski zastupnici dostavila nadležnim tijelima, sve anomalije i kriminal koji je uočen u državna revizija nama to prezentira, mi ode raspravljamo, a što se događa? Događa se da iz DORH-a nam cure informacije, da, vidimo slučaj i Pađene Krš, slučaju gđe. Rimac, a vidimo i zadnji slučaj, JANAF. Vidimo kako funkcioniraju naše institucije. Mi moramo ovdje raspraviti o institucijama koje su nadležne kao što je DORH jer državna revizija odradi svoj posao. Tako smo govorili o slučaju brodogradnje gdje su novac namjenski država davala milijarde, one nisu trošene za brodogradnju, tako imamo i zadnji slučaj JANAF. Sve se u biti odlučuje u dubokoj državi, u klubu kao što je Slavonska 9, državna revizija sav svoj trud koji uloži i mi ode ove rasprave, baci se pod vode, pod noge jer institucije ne funkcioniraju. Vidimo kako iz DORH-a cure informacije i vidimo kako se prekidaju mjere, kako se, što se događa. Prema tome još jednom upozoravam, svaka čast državnoj reviziji, ali ostale institucije kao što je DORH ne funkcioniraju [[Upadica: Vrijeme.]] i zbog toga nam se raspada država. Hvala lijepo.
Vrijeme. Odobravamo 5 minuta stanku. Nastavljamo u 10,33. STANKA U 10,28 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,32 SATI]] Evo, nastavljamo dalje s radom. Uvaženi glavni državni revizor Ivan Klešić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju, HS dostavljeno je izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019.g. Poslovi ureda, vrste revizija, subjekti i predmeti revizije, te … [[Govornik se ne razumije]] Državnom uredu za reviziju, za reviziju, te strateški plan za 2018. i 2020. i programom i planom rada za 2019.g. Tako su programom i planom rada za 2019. obuhvaćeni svi subjekti za koje je Zakonom o Državnom uredu za reviziju i Zakonom o financiraju političke aktivnosti i izborne promidžbe propisana obveza obavljanja revizije svake godine, a to su Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH, te političke stranke, nezavisni zastupnici i članovi predstavničkih tijela lokalnih jedinica izabranih sa liste grupe birača. Sve druge revizije planirane su isključivo na temelju zakonom propisanih kriterija, a to su procjena rizika, financijska značajnost subjekta revizije, rezultati prijašnje revizije, te prikupljene informacije o poslovanju subjekta revizije. Za 2019.g. bile su planirane 244 financijske revizije, 47 revizija učinkovitosti i 49 provjera provedbe naloga i preporuka, te 102-je, te 102 uvida u financijske izvještaje. Do 30. ožujka 2020.g. kada je u zakonom propisanom roku HS-u dostavljeno Godišnje izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019.g. obavljene su sve planirane revizije osim financijske revizije za dva subjekta, neprofitne organizacije i trgovačkog društva u vlasništvu lokalne jedinice, te reviziju učinkovitosti upravlja listama čekanja na postupke magnetske rezonance i prodaja dionica i udjela u trgovačkom društvu u državnom vlasništvu koje se u vrijeme sastavljanja Godišnjeg izvješća o radu bile u tijeku, a do danas su obavljene. Revizijom je obuhvaćeno ukupno 1105 subjekata. Revizije su obavljene u skladu s međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija kodeksom profesionalne etike državnih revizora i Zakonom o Državnom uredu za reviziju. Sva izvješća o obavljenim revizijama dostavljene su hrvatskom, HS, objavljene su i na našim mrežnim stranicama i dostavljene su naravno državnom odvjetništvu. Financijskim revizijama obuhvaćeni su dokumenti, isprave, izvješća, sustav unutrašnjih kontrola, računovodstveni, financijski i drugi postupci, te druge evidencije radi izražavanja mišljenja jesu li Godišnji financijski izvještaji sastavljeni u skladu s mjerodavnim financijsko izvještajnim i pravnim okvirom. Također ocijenjeno je jesu li aktivnosti, financijske transakcije i informacije u svakom bitnom pogledu u skladu s mjerodavnim propisima kojima se uređuje poslovanje subjekta revizije. U 2019.g. objavili smo, obavili smo financijsku reviziju državnog proračuna i 25 korisnika državnog proračuna, 75 lokalnih jedinica i 5 proračunskih korisnika lokalnih jedinica, 3 trgovačka društva u vlasništvu lokalnih jedinica, 19 nacionalnih parkova i parkova prirode, 45 političkih stranaka i 16 nezavisnih zastupnika, 24 lučke uprave, 12 studentskih centara, 24 sportske udruge i 3 druge neprofitne organizacije. Za sve njih izrazili smo po dva mišljenja. Dakle, mišljenje o financijskim izvještajima i mišljenje o usklađenosti poslovanja. Tako je u financijskim, u financijskim izvještajima za 242 subjekta revizije izraženo 130 bezuvjetnih, 109 uvjetnih, te 3 nepovoljna mišljenja i to za grad Viroviticu, Općinu Donji Andrijevci, DVD Predavac, a usklađenost i poslovanja 140 bezuvjetnih, 98 uvjetnih, 3 nepovoljna mišljenja i to za grad Viroviticu, NP Plitvička jezera i Županijsku lučku upravu Opatija, Lovran, Mošćenička Draga. Revizijom učinkovitosti ocijenjeno je jesu li subjekti revizije provodili programe, projekte i aktivnosti u skladu s načelima ekonomičnosti i djelotvornosti i svrsishodnosti. U ovom izvještajnom razdoblju revizijama učinkovitosti obuhvatili smo upravljanje i raspolaganje nogometnim stadionima i igralištima, provedbu koncesijskih ugovora za autocestu Zagreb-Macelj i Istarski ipsilon, informacijski sustav centraliziranog obračuna plaća, te mjere i aktivnosti poduzete za ublažavanje siromaštva u RH. Rezultati svih ovih revizija detaljnije su opisani u pojedinačnim izvješćima o obavljenoj reviziji i zbirnim izvješćima sastavljenim prema skupini, skupinama subjekata, te ukratko u Godišnjem izvješću o radu kojeg imate ispred sebe. Za sve nepravilnosti i propuste koji su utvrđeni tijekom revizije, subjektima revizije dani su nalozi i preporuke kako bi se nepravilnosti otklonile odnosno kako bi se poduzele aktivnosti da se nepravilnosti ne bi ponavljale. Osim toga Državni ured za reviziju provjerio je jesu li navedeni subjekti revizije postupili po nalozima i preporukama danim u prošlim revizijama. To je provjereno u okviru svake financijske revizije ili posebnim revizijskim postupcima. Tako smo u 2019.g. utvrdili da su subjekti revizije od ukupno 3109 naloga i preporuka danih u prošlim revizijama, proveli njih 52,6% 7 ili 7,2% naloga i preporuka je djelomično provedeno ili se u postupku provedbe 37,1% naloga i preporuka nije provedeno, dok manji broj naloga i preporuka nije više primjenjiv zbog izmjene propisa, zbog toga što se zakon ne može primjenjivati retroaktivno. U skladu s novim Zakonom o Državnim uredom za reviziju, za sve one subjekte koji nisu postupili po našim nalozima i preporukama, kao i za one koji nisu u Državnom uredu za reviziju u zakonskom propisanom roku dostavili plan provedbe naloga i preporuka, obaviješteno je Državno odvjetništvo. Ovdje želim posebno napomenuti, s obzirom na to da se zakon ne primjenjuje retroaktivno, što sam maloprije rekao, DORH-u dostavili smo obavijesti za one subjekte za koje je izvješće o obavljanoj reviziji postalo konačno nakon stupanja na snagu zakona, dakle nakon 31. ožujka 2019. g. Osim poslova revizije, godišnjim planom i programom rada za 2019. g. planirani su i poslovi suradnje s pravosudnim i drugim tijelima te poslovi međunarodne suradnje. Što se tiče suradnje s pravosudnim i drugim tijelima, ova suradnja obuhvaća razmjenu dokumenata i izvješća, odgovore na upite, davanje pojašnjenja i drugih informacija, kojima ured raspolaže, te sudjelovanje na organiziranim sastancima u vezi s predmetima revizije. U ovom izvještajnom razdoblju dostavljena su izvješća, dokumentacija i dodatna pojašnjenja drugim državnim tijelima za 90 subjekata. DORH-u dostavljena su sva izvješća o obavljenoj reviziji, sva izvješća, kao i dokumentacija za subjekte revizije, kojima je izraženo nepovoljno mišljenje. Dostavljene su i obavijesti u vezi s nepravodobnim dostavljanjem plana provedbe naloga i preporuka za 5 subjekata te 36 obavijesti za političke stranke i nezavisne zastupnike za koje su utvrđene nepravilnosti u poslovanju, kao i 27 obavijesti za političke stranke i 15 obavijesti za članove predstavničkih tijela lokalnih jedinica koji nisu dostavili DUR-u financijske izvještaje za 2018. g. Značajna je i međunarodna suradnja koju ured provodi s drugim vrhovnim revizijskim institucijama u cilju razmjene znanja i iskustava. Kao član Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija, INTOSAI i njezine regionalne organizacije EUROSAI, Državni ured za reviziju aktivno sudjeluje na međunarodnim kongresima, konferencijama, seminarima, radionicama te u radu različitih strukovnih odbora i radnih skupina radi ujednačavanja metodologije rada s međunarodnim standardima te praćenja suvremenih trendova razvoja revizijske profesije u svijetu. Obavljam i paralelnu reviziju s vrhovnim revizijskim institucijama Mađarske, Bugarske, Latvije i Slovačke s temom mjere i aktivnosti za ublažavanje siromaštva, a započeli smo i paralelnu reviziju s vrhovnim revizijskim institucijama Italije, Slovenije, BiH, Crne Gore i Albanije s temom Zaštita Jadranskog mora od zagađenja, kojim Državni ured za reviziju ujedno i koordinira. Završen je ... [[Govornik se ne razumije.]] projekt jačanja kapaciteta Vrhovne revizijske institucije R. Sjeverne Makedonije koji naš ured vrlo uspješno proveo, s Nacionalnim uredom za reviziju Bugarske, a pri završetku je i projekt tehničke pomoći u Državnoj revizijskoj instituciji Crne Gore u kojoj su sudjelovali stručnjaci iz naših ureda. Državni ured za reviziju je tijekom 2018. i 2019. g. ... [[Govornik se ne razumije.]] ured za reviziju R. Poljske obavio uvid u etički okvir EU revizorskog suda, o čemu je sastavljeno izvješće, a rezultati uvida predstavljeni su članovima Europskog revizorskog suda. Ovdje moram reći da je ovo zaista jedno veliko priznanje za naš ured, jer raditi u ovom Europskom revizorskom sudu je da tako mlada institucija kao to je Državni ured za reviziju RH koji postoji 25 godina zaista je veliki, veliki, čak bi rekao i presedan. U skladu s odredbama novog zakona u Državnom uredu za reviziju kao sastavni dio ovog godišnjeg izvješća o radu Državnog ureda za reviziju, dano je i izvješće neovisnog revizora o financijskim izvještajima ureda za 2019. g. Prema mišljenju neovisnog revizora, financijski izvještaj u svim značajnim odrednicama istinito i fer prikazuju financijski položaj Ureda na dan 31. prosinca 2019. te financijsku uspješnost ispunjenja poslovnih ciljeva poslovanja. Ovdje bih još samo želio napomenuti da smo mi ovo tražili već prije kojih 7, 8 godina. Do sada su osigurana sredstva i mislim da je to jako dobro i mi želimo da naši financijski izvještaji koji, nas nema tko kontrolirati, budu dostupni, da bude sve transparentno i da javnost bude upoznata sa našim radom. Ono što bih još želio posebno naglasiti da poseban izazov za Državni ured za reviziju predstavlja održavanje broja zaposlenika, odnosno zapošljavanje novih zaposlenika. Ono što bi još želio posebno naglasiti je da poseban izazov za Državni ured za reviziju predstavlja održavanje, dakle broja zaposlenika, odnosno zapošljavanje novih zaposlenika, tu je problem, dakle odljeva kadrova. Jednostavno, na današnji ran u uredu ima 289 zaposlenika, od kojih 241 državni revizor, a prema sistematizaciji radnih mjesta predviđeno je 370 zaposlenika. Ovdje također, moram naglasiti problem u kojem smo se našli, a to je da lagano smo naišli na ono što je neminovno, vrijeme prolazi, na jednu smjenu generacija, tako da u sljedećih godinu i pol odlazi nam u mirovinu 24 ljudi. To su vrhunski iskusni revizori, što naravno da će predstavljati, mi imamo mlade, vrlo talentirane ljude, ali čujte, to je struka koja se stječe godinama rada i ti ljudi će nam strahovito nedostajati. U posljednje 3 godine iz ureda je otišlo 40 zaposlenika, što zbog odlaska u mirovinu, odlaska na neka druga radna mjesta ili iz nekih drugih razloga, a ovo sam rekao, u sljedeće 3 godine, ja sam rekao 2, 24, u sljedeće 3 godine, 26 zaposlenika u mirovinu. U isto vrijeme protekle 3 godine bilo je planirano zaposliti 54 ljudi. A zaposleno je 46. U iduće 3 godine planirano je zaposliti 65 zaposlenika i to 20 u '21. godini, 20 u '22. i 25 '22., i 20 u '23. Planirano zapošljavanje temeljeno je na broju zaposlenika koji odlaze u mirovinu te proširenju ovlasti ureda i na ovim obvezama koje proizlaze iz Zakona o Državnoj reviziji koja je donesena u ožujku mjesecu prošle godine iz čega je vidljivo, što je čak i Europska komisija 2015. još godine tražila da se trebaju ojačati kapaciteti Državne revizije radi pojačanje kontrole rashodovne strane državnog proračuna, a tu se prije svega mislilo i na zapošljavanje novih ljudi. Međutim, ured nastoji stalnom izobrazbom i edukacijom državnih revizora osigurati preduvjete za uspješno obavljanje zakonom propisanih revizija odnosno revizija utvrđenim godišnjim programom i planom rada. Na kraju želio bih zahvaliti HS-u i Vladi RH što ste donošenjem Zakona o Državnom uredu za reviziju uredu osigurali funkcionalnu operativnu i financijsku neovisnost u skladu s Ustavom RH, ali i u skladu sa obvezama koje je RH preuzela zatvaranjem poglavlja 32. – Financijski nadzor u predpristupnim pregovorima za ulazak Hrvatske u punopravno članstvo EU, a ta je Vlada RH preuzela obvezu da će se poštivati neovisnost ustavne kategorije što je Državna revizija. Time je postignuto i usklađenje regulative sa zahtjevima koje postavljaju međunarodni standardi vrhovnih revizijskih institucija. Kako bi se postigla potpuna financijska neovisnost našeg ureda što je i obveza prema zatvaranju poglavlja 32, a da bi se kružnica zatvorila, ako mogu tako reći, a sve u skladu sa Ustavom RH, potrebno je donijeti i zakon o plaćama ovlaštenih državnih revizora kojim bi bili obuhvaćeni i svi zaposlenici, a što bi u cijelosti pridonijelo financijskoj neovisnosti i stvorilo preduvjete za jačanje kapaciteta Državnog ureda za reviziju. U tijeku je izrada Nacrta prijedloga zakona o plaćama u Državnom uredu za reviziju kojim bi se između ostalog osiguralo adekvatno vrednovanje rada državnih revizora s obzirom na posebno zahtjevan i odgovoran posao koji revizori obavljaju u javnom interesu. Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici hvala na pozornosti.
Imamo replike, molim vas da ostanete gospodine Klešić, ostanite tu imamo 15-ak replika, pa ćete odgovarati na replike. Prav replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Državni revizoru, napravili ste ovdje izvješće koje sta nama dostavili kao i svake godine i ovdje vidimo da imamo dosta uvjetnih i naravno nepovoljnih izvješća za brojne tvrtke lokalne i regionalne samouprave i naravno je ovdje ključno koliko ste vi uputili DORH i ostalim institucijama sve nepravilnosti, čisto da mi kao saborski zastupnici imamo tu informaciju i cijela javnost? I zanima me ključno pitanje jel vidimo da se posljednjih dana ono što vi ne morete revidirati izvršiti reviziju to je donošenje odluka po klubovima kao što je u Slovenskoj 9. mene zanima, da li ste, ako jeste, kada ste obavili reviziju financijsku i reviziju poslovanja u Janafu jel očito sve je je provodilo u Slovenskoj 9, zanima me da li ste obavili ovu reviziju?
Poštovani gospodine zastupniče. Kratko ću odgovoriti na vaše pitanje. Dakle, aktualnost Janafa je danas u hrvatskoj javnosti općepoznata, mi smo bili posljednji puta u reviziji u Janafu, ako se mogu sjetiti to je davno bilo, bilo je to 2014. godine, radili smo reviziju javne nabave u Janafu. Utvrdili smo dosta nepravilnosti, mi smo to izvješće dostavili HS-u i DORH-u. Državni revizori dali su 18 naloga i preporuka od kojih je od 2014. do 2018. provedeno 14, a 4 nije. Mi smo radili reviziju učinkovitosti javne nabave za razdoblje od 2011.-2013. godine, a ovo što se danas zbiva kolege iz DORH-a i PNUSKOK-a rade 2019., 2020. godinu. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, uvažena zastupnika Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Prvo, da vam se zahvalimo na izuzetnoj preglednosti ovog dokumenta koje je nama zaista olakšao i čitanje i razumijevanje nalaza. Imam neka dva ključna pitanja, prvo, najviše područje u kojima se utvrđene nepravilnosti za zapravo sve subjekte koje ste analizirali gotovo 95% je u području računovodstvenog poslovanja i financijskog izvještavanja. Dakle, vidljivo je da negdje postoji problem bilo u regulativi koja nije jasna ili postoje propisi koji jednostavno nisu i možda su međusobno kontradiktorni jer ja ne vjerujem da svi ti ljudi namjerno to rade, nego evidentno postoji neki problem i u tom smislu bi željeli dobiti od vas možda preporuku kako Sabor RH može zakonodavni okvir poboljšat da bi računovodstveno poslovanje i financijsko izvještavanje poboljšali u smislu kvalitete pravila koja se daju subjektima koja ste revidirali?
Hvala vam lijepa na vašem pitanju. Ja bih odgovorio vrlo kratko. Mislim da je tu u pitanju ljudski faktor i sustav unutarnjih kontrola mora funkcionirati da se ne bi ponovile neke stvari, kao što recimo grad Virovitica itd. gdje sustav nije funkcionirao, da je funkcionirao minimalno to se ne bi dogodilo. Isto tako to se može reći i ovdje. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Žarko Tušek.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Uvaženi gospodine Klešić. Prije svega dozvolite i u kontekstu naše rasprave koju smo imali na Odboru za financije da iskažem jedno poštovanje prema radu Državnog ureda za reviziju prema poslu koji ste uspjeli napraviti u kontekstu realnih problema koje imate, prije svega u kadrovskom smislu, a u kontekstu, svi znamo koja je situacija i zbog čega jest dolazi do odljeva kadrova i dolazit će ako neke stvari nećemo promijeniti. Dvije su teze koje bi htio samo provući. Vezano za izvješća koja radite, zanima me u kojoj mjeri postoji recidivnost negativnih mišljenja i da li eventualne sankcije koje vi dajte djeluju odvraćajuće na određene javno pravne subjekte? I skrenuo bi pozornost samo na još jedan detalj užasno važan, a to je kontekst cijele javne nabave koje prema podacima za 2019.g. na razini Hrvatske je bio oko 54 milijarde kuna, od kojih je 11 milijardi kuna bila bagatelna javna nabava. Zanima me kako i na koji način se taj dio kontrolira i da li se tu nešto može napraviti više, govorim o bagatelnoj javnoj nabavi koja je 11 milijardi kuna od ukupne vrijednosti javne nabave?
Oprosti nisam prvi dio [[Upadica: Vrijeme]] nisam prvi dio čuo, oprostite.
Ako mogu ja ću vam ponoviti, ali to nije do mene, ispričavam se.
Odgovorite drugi dio.
Dobro ništa, ja mogu, vi ste govorili o nepovoljnim mišljenjima jel tako, koje smo mi utvrdili u poslovanju prošlih godina, prošle godine. Dakle, to su, to je nepovoljno mišljenje za grad Viroviticu, imali smo, znači 5 subjekata gdje su izražena 3 nepovoljna mišljenja o financijskim izvještajima, 3 o usklađenosti poslovanja. Tu je grad Virovitica, zatim Općina Andrijevci, zatim NP Plitvička jezera, Županijska lučka uprava Opatija, Opatija, Lovran, Mošćenička Draga. DORH je, dakle uz sve, o svemu tome izvijestili smo, dakle državno odvjetništvo, dostavili svu potrebnu dokumentaciju i dalje sve na kolegama da rade na tom slučaju. Oprostite, ja nisam onaj prvi dio čuo što ste rekli, [[Upadica: Hvala]] oprostite.
Zastupnica Orešković, vi ste nešto tražili?
… [[Govornik nije uključen]]
Nismo vas evidentirali, al dat ćemo vam repliku.
… [[Govornik nije uključen]]
Oke, hvala gospođo. Slijedeća replika uvažena zastupnica Katarina Peović.
Hvala. Moje pitanje je dakle, prvo jasno je da imamo neke nepravilnosti koje ste utvrdili, na tome vam zahvaljujemo jer je to jako važno da imamo tu, taj podatak i evidenciju da je niz nepravilnosti prisutno u koncesiji Zagreb-Macelj, u koncesiji istarskog Ipsilona i u mjerama i aktivnostima poduzetima za ublažavanje siromaštva. No mene zanima što bi se trebalo desiti da ocjena ne bude prolazna jer ovo je gotovo metafora koju živimo u današnjem društvu gdje je utvrđeno niz nepravilnosti, ali je ocjena prolazna. Pa ću vas podsjetiti da u izvješću piše da za koncesiju Zagreb-Macelj nedostaje dokumentacija na temelju koje, na temelju koje je izdana koncesija. Znači, što se tiče ublažavanja siromaštva da ste vi vrlo jasno rekli da, mislim što je osnovna stvar u jednoj takvoj mjeri, da nema jasnih kriterija za davanje ocijene učinkovitosti provedbe mjera, što je temelj, znači bilo kakve provedbe u ovom smislu. A mi imamo stvarno dramatičnu situaciju što se tiče pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti i s njima se stvarno ozbiljno moramo pozabavit, [[Upadica: Vrijeme]] ali to nije moguće [[Upadica: Vrijeme je]] na ovaj način.
Što reći na ovo što ste vi, ovo je više konstatacija nego čak pitanje, ali evo zahvaljujem, to mislim da je vrlo kvalitetno. Ja bi samo rekao što se tiče, dakle revizije učinkovitosti za autocestu Zagreb-Macelj i Istarski ipsilon, mi smo u ovom našem opširnom izvješću sve opisali, mislim da je sve tu jasno, to treba, dostavljeno je državnom odvjetništvu na daljnje postupanje, mi nismo ti koji možemo sankcionirati. Što se tiče naloga i preporuka koje ste vi spomenuli u reviziji siromaštva, dakle sve naloge i preporuke koje mi dajemo, izmjenom zakona odnosno donošenjem novog zakona, ja sam rekao izmjenom jer je to novi članak, to je čl. 35. koji, dakle reguliran na način da, koji je reguliran na način da naloge i preporuke revizori daju, a plan naloga i izvršenje preporuka može dostavit nama i naravno ono što su po tome učinili. Ako to ne učine, tada mi dostavljamo, dostavljamo izvješće državnom odvjetništvu onima koji to nisu učinili, a vi znate da je tim čl. 35. zakona na zahtjev Europske komisije [[Upadica: Vrijeme]] uvedene su sankcije 20 do 50.000 kuna za subjekt revizije, a 2 do 20.000 kuna [[Upadica: Hvala vam, vrijeme]] za zakonskog predstavnika. Ispričavam se.
Hvala lijepa, sve u redu. Slijedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani, evo u ovom vašem izvješću puno ste toga naveli, ja se ne bi mogla složiti s tim da je ovo opširno izvješće jer ste nagovijestili gdje sve novac curi i kako se s njim loše upravlja, ali niste to opisali do kraja. Istaknut ću samo jedan detalj na koji bi htjela vaš odgovor. Naime, kažete da bolničke zdravstvene ustanove duži niz godina imaju poteškoća zbog ostvarenih gubitaka. Također kažete da stabilnost poslovanja bolničkih zdravstvenih ustanova nije postignuta, te da i nadalje bolničke ustanove nemaju dovoljno sredstava za redovno podmirivanje obaveza. Također konstatirate da je Državni ured za reviziju izrazio mišljenje, te probleme da se financiranje zdravstvenog sustava ne može dugoročnije riješiti povremenim pomoćima koje iz državnog proračunu doznačuju se bolničkim zdravstvenim ustanovama, te da treba što prije poduzeti aktivnosti kako bi se osigurali uvjeti za njihovo stabilno i racionalno poslovanje. Moje pitanje glasi, jeste li, kada, kome, na koji način, koliko detaljno objasnili gdje to novac curi, zašto imamo ovakve probleme u financiranju zdravstva [[Upadica: Hvala]] i mogu li se ti dokumenti javno dobiti na uvid [[Upadica: Hvala vam]] svim zastupnicima u HS?
Hvala lijepa, vrijeme. Odgovor na repliku.
Poštovana zastupnice, također jako dobro pitanje, odgovorit ću vam vrlo jasno. Mi radimo tematske revizije svakih možda 2-3.g., tada obradimo kompletan zdravstveni sustav u RH. Tu je i bivši ministar Lalovac, i on to jako dobro zna. Dakle, na sjednicama ovoga doma, a i na sjednicama Odbora za financije i proračun mi smo ta izvješća prezentirali. I vi ste potpuno u pravu, iz godine u godinu gomilaju se ti dugovi a ne čini se baš nešto previše, uostalom mi ni sami ne znamo koje je tu pravo rješenje ali mi smo uvijek dali i dali neke sugestije kako bi se to moglo riješiti. Hvala lijepa.
Hvala vama. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Boris Lalovac [[Upadica Orešković: Oprostite, pitanje je bilo kada i kome?]] Oprostite. Hvala vam, lijepa. Slijedeća replika, poštovani g. Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani državni revizoru. Pa evo kada gledamo ovako godišnje određena vaša izvješća koja zapravo pronalaze određene nepravilnosti, ispada je da je svake godine u Hrvatskoj sve gore i gore. Pa vas ja molim čisto da dobijemo, javnost da dobije određenu percepciju, kako je ipak, ja ipak mislim da ipak ova vaša izvješća imaju učinak i sama što imaju učinak i u raspravi u Saboru i u Odboru za financije itd., na sveukupnu javnost, pa čisto vaš osjećaj da li se zapravo Hrvatska odnosno svi oni korisnici, da li se popravljaju u zadnjih nekih 5, 6, 7 ili 10 godina? Kad ovako gledamo, ispada da smo još gori nego 2009. Pa čisto me zanima taj trend da li se Hrvatska odnosno i korisnici tih državnih proračuna, da li se išta popravljamo kao jedan trend vremenski. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Oprostite, molim vas g. državni revizore, možete govoriti kad vam ja dam riječ, izvolite, odgovor na repliku, sve u redu, hvala vam.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, da, ljudi imaju dojam da se iz godine u godinu stvari pogoršavaju ali ja ne bi tako rekao, evo baš maloprije izvijestili su me moji recimo zamjenica mi je rekla recimo sada su npr. dostavili gotovo svi u zakonskom roku [[Upadica Škoro: Ispričavam se, moram vas prekinuti, molim vas, oprostite…]] plan …
G. Klešiću, moram vas prekinut. G. Zekanoviću i g. Beljak, ja vas lijepo molim, ako imate voditi neke razgovore, vodite ih izvan sabornice, morate nositi maske, držimo se svi tih pravila, Hvala vam lijepa na razumijevanju. Osim toga, g. Beljak, vi ste ustvari ili neko od vas dvojice je neparan ovdje, višak, evo. Moramo se, oprostite, samo da raščistimo [[Upadica Klešić: Samo izvolite.]] G. Zekanović, je li vi imate sad, je li vaš neki zastupnik neki već ovdje?
Je, poštovani potpredsjedniče, ja sam digao repliku pa sad će bit svaki čas. A ima nas manje od 41 u Saboru tako da mislim da su epidemiološke mjere zadovoljene, znači ima 30 i par [[Upadica Škoro: Ja vas potpuno razumijem, ali takva su pravila.]] Dobro, hoćete li zvat onda kada bude, bit ću ja vani pa me vi obavijestite. Ok, bit ću ja vani [[Upadica Škoro: Poslat ću nekoga.]] [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
OK. Hvala vam lijepo, oprostite evo. Hvala vam puno, izvolite g. Klešiću.
Dakle, mislim da se stvari ipak popravljaju, posebno ovim donošenjem novog zakona i ovaj čl. 35. rekao bih je upozoravajući za one koji to ne rade jer iz Europske komisije su pratili razvoj situacije kod nas i vidjeli su, bilo je npr. jedan subjekt koji u 7 g. nije proveo nijedan nalog i preporuku, to se sada mijenja, uvedene su sankcije za one koji to ne poštuju i mislim da se tu stvari kreću na bolje. Nadam se da ste zadovoljni odgovorom. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika, uvaženi g. Troskot, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovani g. glavni revizoru. Iščitavajući vaše izvještaje, prije svega bismo vam se htjeli zahvaliti na vašem iscrpnom radu i ja bi se ložio sa konstatacijom da stvarno ti izvještaju daju dosta iscrpne informacije vezano za stanje na terenu. Iščitavajući vaše revizije o učinkovitosti, vidjeli smo dva su nekakva glavna zajednička nazivnika, jest da u javnom natječaju fali dokumentacija i da u javnom nabavi fali procesi i procedure kako bi se uopće vidio kakav je bio selekcijski proces dobavljača. Naše pitanje je što mi kao zakonodavno tijelo možemo napravit da se spriječi primjerice jedan Janaf, posebno na projektima kao što su autoceste Macelj i Istarski ipsilon s obzirom da dosta ta dva projekta evociraju na ove afere u Janaf-u? Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani g. Klešić, izvolite.
Hvala vam lijepa na vašem pitanju. Vaše pitanje je zaista rekao bih jako dobro kao što ste postavili pitanje na Odboru za financije i proračun vezano za onu materijalnost u reviziji itd., itd., jako stručno pitanje. Što se ovoga tiče, dakle mi smatramo da jednostavno trebaju institucije odraditi svoj posao. Ja ću evo se u ovom slučaju kao moj odgovor bi bio jedna ta rekao fraza koja se koristi u javnosti, institucije trebaju odradit svoj posao, mi smo svoj posao odradili vrlo profesionalno, dostavili smo svu potrebnu dokumentaciju koju smo imali i napisali sve što su revizori utvrdili. Sve je jasno. Ako se ne posjeduje dokumentacija na bazi koje je izabran neki koncesionar. Hvala lijepa, to je to, nadam ste zadovoljni odgovorom. Hvala vam.
Hvala vama. Slijedeća replika, poštovani g. Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. Klešić, čestitam na radu Državnoga ureda za reviziju i način izvještavanja Hrvatskog sabora o izvršenim revizijama. Ono što želim posebno istaknuti, to je vaša revizija poslovanja političkih stranaka i kad se malo bolje pogleda koje to političke stranke imaju uvjetna ili bezuvjetna mišljenja, onda u pravilu one stranke koje su jako glasne ovdje u Hrvatskom saboru pa i tijekom jutra, docirao drugima o načinu poslovanja, rada, eventualnim nezakonitostima, u pravilu imaju uvjetna mišljenja što znači da one same ne rade u skladu sa zakonom. Da ne kažem da je DIP prije nekoliko dana objavilo i ukazalo na nepravilnosti u financijskom poslovanju tijekom izborne kampanje SDP-a i ostalih stranaka Restart koalicije, i Domovinskog pokreta i Mosta, i Stranke sa imenom i prezimenom i Fokusa i Pametnoga, zbog toga što primjerice nisu dostavili račune za gorivo, račune za restorane, kafiće, pizzerije, nedostaju ugovori o najmu i zakup poslovnih prostora, fali računi za špeceraj i trgovačkih centara itd., itd., dvostruki kriteriji. S jedne strane [[Upadica Škoro: Vrijeme.]] se ovdje docira a s druge strane njihovo poslovanje apsolutno nije u skladu sa zakonom. Hvala.
Vrijeme, vrijeme, hvala vam. Imamo jednu povredu Poslovnika, izvolite poštovana gđo. Orešković.
Uvaženi kolega Bačić, vi ste ne držite teme ovog izvješća. Ja nemam ništa protiv toga da se govori o nepravilnostima i to vrlo manjim, tehničkim nepravilnostima o izvješćima političkih stranaka no više bi voljela da vas zabrine ono što piše recimo na str. 15 izvješća ovog, ne čuje me se dobro a bilo bi mi šteta da me g. Bačić ne čuje. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Više ga uzrujava kad čuje dobro [[Upadica Škoro: Molim vas, molim vas, hvala vam lijepa, gđo. Orešković. Dakle ovdje govorimo o razinama... …]] Upadica Škoro: Molim vas, hvala vam, vrijeme./… …ustanova u zdravstvu, muzejima, kazalištima, ustanovama u kulturi [[Upadica Škoro: Molim vas, nemojte me tjerati da vam izreknem opomenu.]] koje distribuiraju novcem poreznih obveznika [[Upadica Škoro: Gđo. Orešković.]] uglavnom su to vaši namještenici i stranački uhljebljeni kadrovi. To je glavni problem ove države.
Gđo. Orešković, izričem vam opomenu, hvala vam lijepa, hvala vam lijepa, izričem vam opomenu. Ja vas lijepo molim, idemo se držati reda, idemo raditi onako kako predviđa Poslovnik, nemojte me tjerati da se ponašam onako što nije u mom karakteru i ne bi volio, vama se g. Klešiću ispričavam, dakle nije ovo povreda Poslovnika, dobili ste opomenu, g. Bačić je također zaslužio da mu se barem skrene pozornost da u svojoj replici ne implicira neke stvari koje nisu vezane uz temu a sada odgovor na repliku g. Bačića, izvolite.
Ja nemam tu što jednostavno reći, makar se traži da bi ja nešto odgovorio, ovo nije čak bilo ni pitanje, bilo je više konstatacija, jel', ali što se tiče dakle nas iz Državne revizije, političke strane su dužne dostaviti svoje financijske izvještaje dakle Državnom uredu za reviziju, DIP-u i FINA-i. Do nekih prije 3, 4 g. dakle mi smo prema onom čl. 42. imali mogućnost o tome da izvijestimo Odbor za Ustav i Poslovnik Hrvatskog sabora koji je imao daljnju nadležnost vezano za postupanje po eventualnim nepravilnostima i naravno uz to DORH tako da mi sve ono što smo mi napisali, napisali smo dakle u našim izvješćima. Hvala lijepo.
Hvala vama. Slijedeća replika poštovani g. Zvane Brumnić, izvolite.
Dobar dan, lijep pozdrav. Ja moram priznati, godinama sa zainteresiranošću čitam vaša izvješća o gradu Zagrebu i u tim izvješćima se kontinuirano ne provede neke od mjera koje vi propisujete a zanima me posebno da li ste ikada napravili reviziju Zagrebačkih otpadnih voda, koncesionara u gradu Zagrebu koji ostvaruje neprimjerenu odnosno u zadnje vrijeme i nezakonitu dobit od 170 milijuna kuna godišnje? Evo.
Hvala lijepo, odgovor na repliku, izvolite g. Klešiću.
Evo odgovorit ću vam, također dobro pitanje, naravno. rekao bih ovako, nismo to dugo radili, moram priznati ali sa 244 ovlaštena državna revizora i 15 000 i nešto subjekata koji su u našoj nadležnosti, mi to jednostavno ne možemo sve obaviti. Te obveze odnosno ovlasti odnosno ovlasti svih naših revizija su još proširena ovim novim zakonom jer smo dobili dakle provođenje naloga i preporuka kao jedan segment i dobili smo nalog na reviziju najviše monetarnih institucija u RH, to je HNB ali ovo što ste vi rekli, mi sve bilježimo što saborski zastupnici i zastupnici u ovom domu govore i mi prema tome ćemo to svakako planirati i u buduće vrijeme obaviti tu reviziju. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na redu je poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Glavni državni revizore, ja bi htjela istaknuti još jednom svoju podršku načinu i predanosti kako Državna revizija obavlja svoj posao. Iz vašeg izlaganja koje je bilo, rekla bi stvarno umjereno, možemo čuti glas koji vapi iz pustinje jer ako 52% preporuka je ispunjeno onda vidimo da imamo problem sa onim ostatkom od 48%, očigledno tu imamo i neke recidiviste koji nikako ne žele poslušati preporuke i vratiti se na pravi put. Zato bih vas upitala, mislite li vi da je možda potrebno osigurati neke dodatne zakonske mehanizme kako bi se te slabosti koje sada uočavate, otklonile?
Hvala vam, odgovor.
Pa evo ja ću odgovoriti na vaše pitanje, gledajte mislim da ovim uvođenjem čl. 35. dakle za sankcioniranje onih koji ne provode naloge i preporuke Državne revizije, uvedene su novčane kazne, znači za subjekt revizije je 50 do 100 000 a za zakonskog predstavnika 2 do 20 000. Dakle to je rekao bih, možda svakako jedan važan način da se možda ljude malo pokrene i druga stvar je naravno ono što trebaju odraditi iz DORH-a koji imaju te zakonske ovlasti jer mi te zakonske ovlasti nemamo. Hvala lijepa.
Hvala vam. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. Klešiću, vi znate da cijenim iznimno trud svih vaših službenika i vas u preciznosti vaših revizija ali mislim da one svake godine više postaje sveta vodica. Dakle, da nema efekta jer po njoj nitko ne postupa. Dakle, imate s jedne strane inspektore koje obrtnika kazne za 40, 50 000 kn jer na meniju nešto ne štima, a ovdje ministri nemaju račune. Prema tome, ja mislim da je sazrelo vrijeme za neovisnu reviziju pod oporbenim parlamentarnim nadzorom zbog toga što imamo svestranu i sveobuhvatnu neefikasnost svih sustava a pogotovo trećeg stupa vlasti koji jednostavno ne procesuira nikakve ni kaznene ni prekršajne stvari koje vi nalazite. Prema tome, moramo se zamisliti, moramo mijenjati sustav jer je totalno neučinkovit. Ljudi moji, vi možete govoriti šta god hoćete, ali [[Upadica Škoro: Vrijeme kolega Hrelja.]] ali strategija borbe protiv siromaštva, od 2014. do 2020. je mrtvo slovo na papiru.
Molim vas, hvala, vrijeme je isteklo, odgovor na repliku, izvolite.
Tu nemam isto šta reći, ovo je više konstatacija [[Upadica Hrelja: Ispričavam se.]] Sve u redu.
Hvala vam. Možete reći slažem se, recimo. Šalim se. Slijedeća replika, g. Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, glavni državni revizore sa suradnicama, kolegice i kolege. Naravno, danas u ovoj raspravi će biti i pohvala i pokuda i kritika, kritika i prijedloga, svega. Međutim, na str. 38 i 39 imamo tablicu br. 12 koja glasi, mišljenja o financijskim izvještajima i o usklađenosti poslovanja prema političkim strankama. Revizijom ste obuhvatili 45 stranaka nezavisnih listi, od toga njih 24 su dobila bezuvjetno mišljenja po oba kriterija, a 21 stranka ili nezavisna lista uvjetno odnosno 46%. Tih 46% će danas, sutra, preksutra biti najglasniji u prozivanju svih i svakoga. Međutim, ja sam se javio zbog slijedećeg. Rekli ste da sva svoja izvješća gdje su bile nepravilnosti dostavljate DORH-u. Da li imate povratnu informaciju što se poduzelo i riješilo? Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani g. zastupniče, ja sam to na početku rekao, to je naša zakonska obveza. Dakle, kada mi završimo određeni ciklus revizija, mi te revizije dostavljamo najprije HS u istom danu, državnom odvjetništvu i objavljujemo na našim mrežnim stranicama isti dan. Isti dan također pozovemo u naš ured sve predstavnike medija, znači pisanih medija, televizijskih kuća itd., gdje mi odgovaramo na pitanje novinara vezano za naše revizije koje smo obavili. Dakle, mi sve to dostavljamo, ponavljam, državni revizori nisu stručnjaci za kazneno i prekršajno pravo, to je posao nekih drugih institucija, mi svoj posao obavimo, što se dalje događa sa tim, oni, kolege iz državnog odvjetništva nisu dužni nas izvijestiti što su oni učinili po našim izvješćima. Oni dolaze ovdje kao što smo mi danas došli iz državne revizije i podnose izvješće ovom visokom dome gdje onda možete pitati što je učinjeno po pojedinim revizijama koje smo mi obavili [[Upadica: Hvala vam lijepo]] A posebice po onima [[Upadica: Hvala vam]] na kojima je dano nepovoljno mišljenje.
Hvala vam, vrijeme. Slijedeću repliku postavit će zastupnik koji zaštitnu masku nosi iz solidarnosti i estetskih razloga, g. Hrvoje Zekanović, izvolite g. Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, vidim da se dobro snalazite u novoj funkciji, neka [[Upadica: Hvala]] Evo, kad ste već spomenuli, poslao sam dopis ako imate možda informacije je li ko iz HZZO-a odgovorio moram li masku nositi ili ne, ne samo ja nego i kolega Bartulica … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Molim vas držite se teme, hvala vam]] Dobro hvala vama, [[Upadica: Molim]] poštovani potpredsjedniče. Dakle, pitanje je ima li smisla uopće raditi revizije na način kako ih vi radite? Jer vi na koncu date ocjenu uzoran, dobar ili loš i na tome ostane. To je ono kao vladanje u školi. I zapravo roditelj svaki je zadovoljan kad mu dijete donese peticu, a to vladanje gotovo i ne gleda, gledajući gotovo i ne gleda jer nema sankcija zapravo. Tako da ja bi volio da sve ono što vi napravite da ima neke sankcije odnosno na koncu da svi oni koji su prekršili da se moraju pridržavati vaših naputaka, a to ne rade.
Poštovani g. zastupniče…
Izvolite, hvala.
…ako sam…
Odgovor, može.
Hvala lijepa, oprostite.
Molim, molim
Malo sam prebrz.
Ja vidim da se vama žuri, ali evo, hvala vam.
Hvala lijepa na vašem pitanju. Ja ću, ovako ću vam odgovoriti. Ovdje, dakle se, čak može protumačiti ovo pitanje kao, da li uopće ima smisla da postoji državna revizija? A ja ću vam ovako reći, najciviliziranija društva u Europi i u svijetu imaju konstituirane državne revizije kao institucije preko 300.g., Austrija, Njemačka, Mađarska, Velika Britanija, Italija, Španjolska, SAD, sve južnoameričke zemlje preko 200.g., dakle revizija ima smisla. Ali ja bih rekao to da svi zajedno moramo učiniti više, da moramo biti svi zajedno profesionalniji i da svako treba odradit svoj dio posla vrlo, vrlo profesionalno i mislim da je to onda interes ove zemlje. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika poštovana zastupnica Vesna Nađ, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani glavni državni revizoru, mene zanima, vi ste rekli, dakle dostavljate svoja izvješća DORH-u, DORH nema obvezu da vas izvješćuje što dalje s tim izvješćima, da li pokreće ili ne pokreće kaznene postupke, ali zar vas ipak ne zanima što je sa tim vašim izvješćima o nezakonitostima i o nepravilnostima? Bilo bi dobro da je i u ovom izvješću nekakav statistički podatak koliko se pokrene kaznenih postupaka putem vaših izvješća koje ste dostavili o nezakonitostima i nepravilnostima.
Gospođo, mora, oprostite ja ću vam odgovorit na onaj način … [[Govornik se ne razumije]] , pa molim nemojte pogrešno shvatit, ovo nije…
Može odgovor na repliku, može.
…posljednje što bi učinio da vas povrijedim. Dakle, treba pročitat naš zakon, znate i onda ćete vidjeti koje su naše ovlasti, mi to ne možemo pisati. Dakle, ovo što sam vam rekao, tu je ključ i odgovor na vaše pitanje. Kada dođe kolegica, glavna državna odvjetnica ovdje za ovu govornicu, onda ju to možete pitati. Iz našeg izvješća možete i na našim web stranicama izvaditi sve po godinama i po našim izvješćima što mi radimo, što smo, koja smo nepovoljna mišljenja dali, koja, itd., itd. i na bazi toga možete tražiti što ste učinili po ovom izvješću, ovom, itd., to možete pitat. Mi nemamo te, te zakonske ovlasti, niti pravo prema našem zakonu pisati te stvari. Hvala lijepo, nadam se da ste zadovoljni odgovorom, ali odgovor je zaista ispravan, vjerujte mi.
Hvala vam. Slijedeća replika poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizoru. Pa evo, svjedoci smo da u 2019.g. ste napravili 75 revizija lokalnih odnosno regionalnih i općinskih proračuna i to je preko 18,5 milijardi kuna vrijednosti prihoda koje su te jedinice ostvarile. Ono što je jako važno, vi ste u tome kontrolirali i utrošak europskih sredstava koja su došla iz Europskih fondova i bilo je nekih primjedbi vezano za evidenciju prihoda odnosno ostvarivanje troškova po tim projektima. Dakle, vrlo je značajno da i vi kao takve institucije date svoje preporuke kako bi se što kvalitetnije vodili svi ti projekti.
Hvala lijepo, slažem se…
Odgovor na repliku, izvolite.
…slažem se s vama, to je, mi dakle svoje mišljenje o tome napišemo u izvješću, e sada ovisi o tome kako će se to provoditi što mi napišemo. Hvala lijepa.
Hvala vama. Evo dakle ako se ne varam sada po dnevnom redu po ovoj točci vi ste poštovani gospodine Klešiću slobodni i možete ići na svoje mjesto. Hvala vam na skoro pa izvrsnoj suradnji. Mi nastavljamo dalje po ovoj točki. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Gospođo Perić? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Onda u tom slučaju otvaram raspravu. Prvi se u ime kluba Hrvatskih suverenista javio poštovani zastupnik Željko Sačić koji će podijeliti svoje vrijeme sa ako se ne varam gospodinom Hrvojem Zekanovićem. Gospodine Sačić, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici. Pred sobom imamo jedno štivo, jedno krasno izvješće o državnoj reviziji i ono je kao uvijek iscrpno, inspirativno osobito za nas, vidio sam u sabornici nepodijeljeno svi govorimo gotovo o istoj temi, a to je dobro ste napravili posao detektirali ste sve, identificirali ste počinitelje onih koji su dobri, osobito one koji su prema vašem mišljenju neprolazni, koji su dobili negativnu ocjenu. O tome ste izvijestili DORH i sada nas kao i hrvatsku javnost, tako i sve nas saborske zastupnike i zastupnice interesira što DORH po tome radi. Ali nažalost znamo odgovor, to ne znamo. Naime, mi moramo promijeniti praksu koja traje ovdje više 15 do 20 godina. Svojedobno kada sam bio šef Kriminalističke policije MUP-a mi smo imali posebne odjele, evo gospodina Zrinušića ovdje vidim on je bio tada u vrhu Financijske policije, gospodin Kovačić Marijan također i vi gospodine Klešić glavni državni revizore. Čestitam vam, znate i sami bili ste sudionik iznimne tada kadrovske ekipe koja se borila protiv gospodarskog financijskog kriminala. Mi smo imali svoje zasebne timove koji su se isključivo bavili pitanjima visoko sofisticiranog kriminala, upravo ovakvog kriminala bijelog ovratnika, tako smo zvali, a to nisu mogli obavljati tu smo imali ogromne probleme jer diplomirani pravnici kriminalisti nisu imali i nemaju ni danas ta specifična stručna znanja koja treba imati ekonomist, financijer pa smo se dovijali na raznorazne načine i kadrovirali i onda te ljude godinu dana obrazovali da dođu u priliku upravo otkrivanja i čitanja zapravo tih izvješća koja nam je gospođa Šima Krasić poslala. Rezultat toga je bilo 16.000 kaznenih prijava dragi moji prijatelji, 16.000 kaznenih prijava smo mi podnijeli za kriminal u pretvorbi i privatizaciji ovog društva. O tome hrvatska malo znade da je KRIM policija jako, jako puno ulagala zajedno sa Poreznom upravom, sa Financijskom policijom, sa Carinom čak sa ostalim institucijama i mi smo to sve dostavili DORH-u, a DORH je to odradio dio kako je odradio, nešto je procesuirano, mnogo to je optuženo ali ostalo je na sudstvu. Mnogi su ti predmeti ili još uvijek na sudstvu, vidim neki su u zastari neki su oslobođeni. E sad dragi prijatelji, ono što je meni obaveza zapravo se nameće sama po sebi iz odgovornosti prema našem zakonodavstvu, našem Ustavu, našoj javnosti da mi kao saborski zastupnici donesemo određeni zaključak ili čak da izmijenimo zakon gdje ćemo dragi naš glavni revizore Klešić, vas ovlastiti da vi tražite nakon što ste dostavili svoje izvješće DORH-u o potencijalno sumnjivim radnjama odnosno nepravilnostima da vas DORH ima izvijestiti vas, a onda vi nas svi zajedno u primjerenom roku od 6 mjeseci što su oni po tome napravili. Jer kada sada analiziramo proteklih 10 godina izvješća sva kada bi stavili, a to ćemo si dati druga, imamo određene mogućnosti mi u klubovima, posebno klub Hrvatskih suverenista da uzmemo desetodišnje izvješće iz revizija što ste sve i koliko puta tamo utvrdili da je nešto nepravilno. A kakav je epilog toga? Pa idemo pred hrvatskom javnosti tko je zakazao. Ako treba DORH-u, a znam da im treba, treba im prostora, treba im stručnih pametnih ljudi, nije dovoljno biti diplomirani pravnik i hvatat se u koštac sa ovakvim strašnim oblicima računovodstvenim, financijskim itd. trebaju znanja biti, mi nemamo takve mogućnosti. Pravni fakulteti, čak i forenzika, kriminalistika to sve daje. Mi moramo DORH-u pomoći da se on osposobi da zna čitati to izvješće, da zna djelovat i na kraju krajeva da vas izvijesti. Ako treba pojačat broj ljudi, pa pojačat ćemo 20, 30%. Strahovito mi je žao u ovih 24 glavnih revizora, molim vas nemojte ih na tržište ostaviti, to su visokovrijedni ljudi koje treba zaposliti Zrinušiću. Nekako im dajte savjetodavne mogućnosti kakve postoje, zaposlite ih ili u MUP-u u KRIM policiji ili u DORH-u jel vi znadete ali nama to u KRIM policiji to treba. Ti ljudi trebaju biti edukatori, zatim uopće ne znam di je problem zašto ste tražili ste 54, odobrili su vam 46 popuniti se. U svakom slučaju možemo ovo izlaganje završiti sa zaključkom, da moramo zakonski obvezati DORH, da vaše izvješće ne bude mrtvo slovo na papiru nego da nam kažu šta su učinili i kada nisu činili zašto nisu. Mi moramo naći sredstva, vidite koliko milijarda kuna odlazi, a nemamo mogućnost vežemo ruke ljudima koji trebaju nit su kadrovski opremljeni, niti prostorno, niti informacijsko-tehnički, a najbolje alate zakonodavno pravno imaju. Nema u Europi države koja ima bolje pravne alate za borbu protiv organiziranog kriminala. Mi sve to imamo i to Bogu hvala znadete kada smo zajedno smo radili, išli smo u Ameriku u Europu u Interpol sve što treba najbolja država za borbu protiv organiziranog kriminala, Amerika to mi imamo. I zato vam je ovaj klub 9 Slovenska ne bi drugačije došli, za drogu također, za financije trebaju posebni oblici borbe. E tu treba raditi na struci i zato ove ljudi suho su zlato i njih treba zadržat koliko košta da košta. Neka ima novaca, vidite da novaca ima i krade, ima ga toliko da se krade čak. Prema tome moramo naći model da te ljude zadržimo u interesu općeg dobra. Hvala vam lijepa. Ja ću sada ove dvije minute sada ostaviti gospodinu Zekanoviću, ali vas molim moram ga pronaći vani. Tu čeka. Može to?
Što se mene tiče vrijeme vam teče.
Ali nek vrijeme ne ide, evo potrčat ću. Hvala vam.
Hvala vama. U stvari po Poslovniku bi trebao oduzeti riječ, ali. Poštovani kolega Zekanović molim vas budite bliže ubuduće.
Bio sam ispred vrata, ali bilo je nekih problema. Poštovani potpredsjedniče HS-a. Evo samo jedna mala objekcija, neka makar bude koja sjedalica ispred vrata za nas koji ne možemo ući u sabornicu da ne moramo na nogama stajati. Nije teško, ali evo bilo bi bolje da imamo jednu foteljicu da možemo čekati ispred sabornice. 28 od 41 zastupnik, ali evo epidemiološki očito ne mogu dva suverenista biti istovremeno u sabornici jel smo malo zarazniji. Dakle njih 15 nema tu, 14 koliko već, ali ok. Poštovani potpredsjedniče utječite malo na gospodina Jandrokovića da se ovo promjeni jel ovo nema smisla, ne možemo ovako raditi, ne mogu ja ispred vrata čekati da uđem u sabornicu, a pola kolega neradnika nema ovdje. Čak sam i malo ljut.
Poštovani gospodine Zekanoviću molim vas samo malo, ajd ja vas lijepo molim, ajde držite se teme. Ovo što imate reći možete reći na drugom mjestu, ja razumijem vašu frustraciju, ali nije vrijeme molim vas suzdržite se toga i držite se temi. Govorimo o reviziji, izvješću.
Poštovani potpredsjedniče u redu. Evo kratko o reviziji. Već sam u replici rekao imamo ocjenu uzorno vladanje, dobro i loše i nakon toga nemamo ništa i to je ono što trebamo promijeniti. Ja ne znam na koji način to promijeniti osim npr. da DORH končano počne raditi. Nisam čuo koliko ste vi toga uputili prema DORH-u, evo to mi može biti interesantan podatak, koliko ste vi tih slučajeva zaključili da je sumnjivo i da ih treba, šapnite … [[Upadica se ne razumije.]] sva izvješća su, aha, a onda DORH procjenjuje hoće li postupati ili ne. Dobro ok, dakle očito onda DORH vi imate jedan kriterij za nešto što kod vas nije prošlo, DORH može reći to je ok jednostavno nemamo kapaciteta, nema smisla to pokretati pa se to i ne pokreće. Uglavnom, ja bih volio da vi u Državnoj reviziji kada vas ima troje u uredu na primjer, kada uđe četvrti da jedan ne mora izaći sa svog kompjutera nego da budu sva trojica jer tako će rad Državne revizije biti puno efikasniji i volio bih da sve državne službe nemaju ovakve mjere kakve imamo mi jer će onda i sustav funkcionirati puno bolje.
Hvala vam lijepa na svim savjetima poštovani gospodine Zekanoviću i na inventuri zastupnika u sabornici. A sada će u ima Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite gospodine Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani glavni državni revizoru sa suradnicima i poštovani državni tajniče. Klub SDP-a će podržati Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019. godinu. Ovo je jedno sveobuhvatno izvješće o radu Državnog ureda za reviziju, dan je pregled učinjenih financijskih revizija i revizija učinkovitosti za 242 subjekta na državnoj i lokalnoj razini. Na državnoj razini obavljena su financijska revizija i revizija usklađenosti poslovanja kod 25 korisnika državnog proračuna te je izraženo 14 bezuvjetnih i 11 uvjetnih mišljenja. Uvjetno mišljenje dobilo je Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH te pojedina ministarstva kao što je Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Ministarstvo poljoprivrede i graditeljstva i prostornog uređenja te Ministarstvo državne imovine. Revizijom su utvrđene nepravilnosti i propust u području planiranja i izvršenja plana, računovodstvenog poslovanja rashoda imovine i javne nabave. Znači samo ukratko nekoliko utvrđenih nepravilnosti koje se odnose uglavnom na ministarstva odnosno na korisnike državnog proračuna. Kod pojedinih korisnika proračuna podaci u glavnoj knjizi i pomoćnim knjigama nisu istovjetni, zatim pojedini proračunski korisnici nisu se pridržavali upute za planiranje i računovodstveno revidiranje prihoda i rashoda iz eu sredstava te prihoda i rashoda kao i prijenosa eu sredstava drugim korisnicima nepravilno su evidentirani. Na temelju propisa javnih poziva proračunski korisnici financiraju provedbu određenih programa za udruge. Pojedini davatelji sredstava nisu obavljali terenske provjere nego samo kontrolu namjenskog korištenja sredstava uvidom u dokumentaciju i dostavljena izvješća. O obavljenoj kontroli dostavljenih izvještaja i dokumentacija nisu sastavljeni zapisnici. Zatim, dio roba i usluga nabavljen je bez propisanih postupaka javne nabave i u pojedinim slučajevima kod jednostavne nabave nisu primijenjeni postupci propisani unutarnjim aktima. Zašto ovdje ovo govorim? Znači pred nama se sad, i zašto je bilo jutros moje pitanje kako napredujemo kao zemlja, dal i smo bolji u odnosu u zadnjih 10, 15 g. kada se jača Državni ured za reviziju, kada se jačaju sve institucije jer ulaskom i biti ravnopravan igrač na europskom tržištu je zapravo jačanje institucija ne samo jačanje institucija USKOK-a, DORH-a, svih drugih, PNUSKOK-a, Državnog ureda za reviziju, OLAF-a itd., znači jačanje institucija kako bi kvalitetno mogli koristiti EU sredstva. Znači to je sada neko razdoblje pred nama i to je rizik za Hrvatsku. To je rizik za Hrvatsku a ne pojedine, svakako treba procesuirati sve pojedinačne propise međutim ono što je pred nama sada je da 22, 23 milijarde eura su pred Hrvatskom za financiranje gospodarstva, za financiranje države, za financiranje poduzetništva. I kada netko iz Europe zapravo gleda šta se događa u Hrvatskoj i kada pogleda zapravo ovo izvješće Državnog ureda za reviziju, jednostavno će reći ok, stanite malo, da li vi zadovoljavate sve kriterije, uvjete da tih 23 milijarde eura u na rednih 7 g. ćete propisno potrošiti odnosno sukladno propisima i zakonima i zato sam i pitao uvodno glavnog državnog revizora, kako Hrvatska napreduje u zadnjih 10 g. i koliko sam zapravo uspio razumjeti, Hrvatska napreduje i to je bitna isto poruka jer ako ćemo mi sami sebi svaki dan govoriti kako ne valjamo, kako smo zapravo sve ono što su institucije, onda je veliki problem i u funkcioniranju cjelokupnog sustava a onda imamo ozbiljan problem korištenja EU sredstava. To je po meni mislim jedan od ključnih problema za Vladu i da jača te institucije, da sve što treba, vrlo brzo procesuira i da možemo koristiti cjelokupnu omotnicu EU sredstava jer nama jedini izvori i najvažniji izvor prihoda dolazi nam iz Europe za naredno sedmogodišnje razdoblje a u ovom izvješću ovdje Državnog ureda za reviziju, upravo se o tome govori, kako su sredstva odnosno pojedini proračunski korisnici nisu se pridržavali uputa o evidentiranju tih EU sredstava, o prijenosu tih Eu sredstava itd., itd., odnosno za javnu nabavu i zato je apel Vladi i svim institucijama da se zapravo i ekipiraju, da poprave sve ono što trebaju popraviti i zapravo da Hrvatska i slijedeće godine kao što je rekao državni revizor, ima određenog napretka i da zapravo počnemo koristiti u potpunosti omotnicu EU sredstava. Kada se vidi kako državni korisnici koriste Eu sredstva, onda kada pogledamo kakva su izvješća za lokalne jedinice, onda je još, percepcija je da je još stanje da je još gore. Od 75 lokalnih jedinica, znači 20 županija, grad Zagreb, 28 gradova i 26 općina, dano je 38 bezuvjetnih i 35 uvjetna rješenje, jedno nepovoljno mišljenje odnosno zanimljivo je da su 3 najveća grada, Zagreb, Split i Rijeka imaju uvjetna mišljenja odnosno a najlošije stanje je kod svih općina, od 20, njih 7 samo ima bezuvjetno mišljenje odnosno 19 ima uvjetno. Kada se ponovno pogleda zapravo šta je ono Državni ured za reviziju pronašao u tim općinama, onda su zapravo pogleda se nekakav utvrđene nepravilnosti, znači ono što Državni ured navodi, pojedine namjenski prihodi nisu utrošeni za propisane namjene nego za druge proračunske potrebe, najčešće se to odnosi na prihode od komunalnog doprinosa, komunalne naknade, spomeničke rente te zakup i prodaja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države. Zatim poslovni prostori dani su na korištenje u zakup bez provedbenog javnog poziva odnosno natječaja ili bez obveze plaćanja zakupnine. Za neke poslovne prostore ugovori o zakupu su istekli a sa zakupcima nisu provedeni i zaključeni novi ugovori iako zakupci i nadalje koriste te prostore. Zatim obavljanje komunalnih djelatnosti izravno je povjereno pravnim i fizičkim osobama bez postupka javnih natječaja. Pojedine lokalne jedinice nisu propisale uvjete i kriterije procedure za dodjelu donacija za odabir programa odnosno projekta nisu proveden sukladno javnom natječaju te pojedine lokalne jedinice imaju iskazane značajne dospjele obveze i ukupni manjak prihoda i primitaka a plan načina podmirenja obveza i pokrića manjka prihoda i primitaka nisu donijele. Kada pogledamo zapravo koliko su nam jake institucionalno lokalna uprava zajedno sa županijama, zapravo vidimo da su oni u još lošijem stanju nego što je to razina korisnika državnog proračuna i u ovom kontekstu znači oni su još slabije pripremljeni za korištenje EU sredstava. Ako vidimo kako nas je u ovom djelu COVID-a zapravo pogodila da vrlo brzo lokalne jedinice mogu ostati bez značajnog djela prihoda, pogotovo od prihoda od poreza na dohodak, vidite kako se vrlo brzo, ove godine ne znam hoće li biti i slijedeće, npr. poreza na dobit itd., da jedini izvori sredstava i za državu i za lokalnu jedinicu u narednim periodima će zapravo biti EU sredstva a institucionalno, govorimo cijelo vrijeme jer Državni ured za reviziju ne progoni nikakvog pojedinca, oni brinu o sustavu, oni brinu o sustavu da cjelokupni sustav, svih onih koji koriste sredstva, napreduju i sad je percepcija nas da li napredujemo brzo, sporo, da li možemo bolje i ovo što je danas bilo pitanje, da li mi ovdje sa zakonodavne strane još trebamo nešto poboljšati, dati određen doprinos ili mijenjati određene zakonske okvire kako bise zapravo ne samo Državom uredu za reviziju nego svim ovim institucijama, pojačali ih da bi zapravo kao institucije bolje poslovale odnosno koristili ta EU sredstva. Bit će veliki problem ukoliko, a ja vjerujem da i Europska komisija čita ovo izvješće Državnog ureda za reviziju da se nakon nekog određenog razdoblja ukoliko se javlja određena pitanja i korištenje EU sredstava, RH će gubiti. To je onaj problem što ovdje moramo gledati i sliku RH u cjelokupnom ovom procesu. Svakako ovdje je bilo danas govora od kolega da je Državni ured za reviziju obavio i financijsku reviziju 45 političkih stranaka i 6 nezavisnih zastupnika kojim su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje za 2018. g. i obavljena je provjera, dostavljena godišnjih izvještaja kojima su mandati u tijeku te obavljanje financijskih izvještaja političkih stranaka i nezavisnih zastupnika. Osim navedenog, obavljen je i uvid u financijski izvještaj za 43 izvan parlamentarne političke stranke i ono što je bitno da su u ovom jednom moru nepovjerenja hrvatskih građana prema svim institucijama političke stranke ipak dovele u red svoje financije. To je ovdje već bilo danas govora. Ukoliko ima određenih nepravilnosti, te nepravilnosti se trebaju ispraviti, ukoliko se, da li se radi o računovodstvenim nepravilnostima. Ali kada gledate danas kako stoje političke stranke, barem prema izvješću Državnog ureda za reviziju jel, stoje bolje i od države, stoje bolje i od institucija, znači ipak su se tu napravili određeni pomaci. Znači ipak su određene preporuke i ovo što je bilo danas govoreno, političke stranke prihvatile to i zato ne vidim razloga da sve ove institucije i državne institucije i institucije na lokalnoj razini prihvate preporuke Državnog ureda za reviziju i da imamo slijedeći put bolje izvješće. Zahvaljujem još jednom. Klub SDP-a će prihvatiti ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa poštovani g. Lalovac. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se i još jednom zahvaljujemo na predstavljanju ovog izvještaja. Ono što iz ovog izvještaja možemo nepobitno zaključiti da se u velikom dijelu subjekata koji su bili podvrgnuti reviziji neodgovorno i nepravilno trošila su proračunska sredstva. Tako primjerice, posebno je zabrinjavajuće da javne ustanove koje upravljaju nacionalnim parkovima i parkovima prirode iako su prema financijskom planu imale osigurana sredstva, nisu ulagale ta sredstva namjenski u zaštitu, održavanje i očuvanje zaštićenih područja, što naravno nam ukazuje na to da se parkovima prirode upravlja kao potrošnim turističkim resursom koji služi isključivo na micanju profita umjesto da se ulaže tamo gdje se treba ulagati, a to je zaštita prirode i područja koja su pod zaštitom. Umjesto, dakle toga da ulaže u to što im je bila primarna funkcija, te javne ustanove odobravale su primjerice donacije humanitarnim organizacijama, sportskim društvima, udrugama za organizaciju različitih manifestacija bez utvrđenih kriterija, bez mjerila, bez postupka, bez provođenja javnih natječaja za dodjelu tih sredstava. I šta nam to govori? Govori nam o jednoj shemi odnosno dijelu cjelokupne sheme kako zapravo klijantelistička mreža u Hrvatskoj funkcionira. Zašto? Ko postavlja i ko zapravo bira čelnike tih javnih ustanova? Zna se. Ko su te, ko su čelnici tih sportskih organizacija i vrlo često humanitarnih organizacija na lokalnom nivou koji bez natječaja dobivaju ta sredstva? Isto tako se zna. A prosječna hrvatska obitelj si ne može priuštit 4 ulaznice za jedan od nacionalnih parkova jer ih to košta koliko ih košta hrana za tjedan dana, ako ne i više. Zašto ne može? Zato što se mora bankomat punit da bi se iz tog bankomata preljevala sredstava lokalnim moćnicima koji su opet postavljeni po načelu zna se. Posebno nas zabrinjava nalaz revizije za lučke uprave. Znači, lučke uprave prvo nisu donosile Godišnji plan dodijele koncesija. Ja se pitam ko, dal će odgovorat, dal će odgovarat po Zakonu o koncesijama? Dakle, ne donesu plan dodijele koncesija, a daju koncesije za gospodarsko korištenje lučkog područja i zaključe Ugovore o koncesiji i to, te koncesije dodjeljuju na zahtjev bez prethodno donesene odluke upravnog vijeća, ne obavljaju nadzor rada, niti izvršavanja plana i programa ovlaštenika koncesije, niti o tome podnesu izvješće upravnom vijeću. Državni ured za reviziju kaže, dakle da bi to cijelo područje obveze i naplate prihoda od lučki, pristojbi i naknada, te naknada od koncesija, trebalo jasnije i preciznije urediti. Imali smo tu priliku prošli tjedan kada smo govorili o, o, o problemima naplate koncesije, o tome da Hrvatska dobiva u proračun izrazito malo sredstava s obzirom na bogatstvo javnih resursa i javnih dobara koje daje, niste htjeli prihvatiti niti jedan amandman. Sada ovdje imate ponovno nalaz Državne revizije koji vam govori da gubimo novce jer nismo dobro regulirali to područje. Ja se pitam koliko će sad, koliko će sad ljudi koji su na čelu upravnih vijeća i koji su na čelu lučkih uprava, koliko će njih zbilja dobiti otkaz zbog toga što ne donose ono osnovne dokumente koje po zakonu moraju donosit i ne slijede proceduru Zakona o koncesijama, niti Zakona o koncesijama na pomorskom dobru? Nadalje, koncesije na autocestama. Dakle, za dvije koncesije autocesta Zagreb-Macelj i autocesta Istarski ipsilon, što je utvrđeno? Prvo, utvrđeno je da u ministarstvu ne postoji dokumentacija na temelju koje je dana koncesija. Mislim, ja se moram pitat kak je to moguće? Kako je moguće da ne postoje podloge na temelju kojih se uopće išlo u koncesiju? Znači, prvo nema dokumentacije. Opet pitam, da li će netko za to u ministarstvima odgovarat? Drugo, dakle državna, Ured za Državnu reviziju vam kaže da je greška što je država preuzela čitav rizik, osnovni rizik projekta i autoceste Zagreb-Macelj i Istarskog ipsilona, a to je pad prihoda od prometa. I sad, vama se to možda, ne znam, 2004. činilo kao smiješno jel, šta imamo turizam, idu turisti, pa okej bit će prometa. Istu tu klauzulu imamo i u koncesijskom Ugovoru za aerodrom. Šta ćemo napraviti sa proračunom za 2021., koliko ćemo love morat iskeširat koncesionarima zbog pada prometa na autocesti Zagreb-Macelj, Istarskom ipsilonu i na aerodromu zagrebačkom? Koliko je to sredstava? A govorite s druge strane da trebamo rezati neke troškove, da trebamo primjerice ojačati konkurentnost gospodarstva na leđima radnika kojima idete mijenjat Zakon o radu i kojima idete još više olakšavat mogućnost otpuštanja radnika, dok s druge strane novci koji bi možda ti poduzetnici trebali se uzimaju zato da bi se pretakali kroz ovakve loše ugovore pojedinim, pomno naravno biranim koncesionarima, biranim po načelu zna se. Još želim naglasiti da, osim što poklanjamo te novce u takvim ugovorima šakom i kapom, da smo prošli tjedan ovdje govorili o važnosti toga da Sabor može na temelju utvrđene povrede gospodarskog interesa RH krenuti u izmjene zakona o koncesijama. Vi ste tvrdili da ne trebamo staviti gospodarski interes u taj članak zakona. Rekli ste da to možemo i ovako i onako napraviti, ja ću sad to testirati. Ja ću testirati da li možemo na temelju nalaza Ureda državne revizije, da li možemo pristupiti izmjeni koncesijskih ugovora svih koji sadrže klauzulu gdje je RH, odnosno građani RH su preuzeli rizik pada prometa. Dakle, nama rizik, a koncesionaru profit pa ćemo vidjeti da li smo trebali dodati taj gospodarski interes u zakon ili nismo i da li će nam vladajuća većina ovdje dozvoliti da mijenjamo evidentno štetne ugovore koje plaćaju građani, obrtnici, samozaposleni, poduzetnici u ovoj Hrvatskoj iz svog džepa zato jer propuštamo regulirati ono što se regulirati mora. Još dodatno, porez svih problema koje imamo sa siromaštvom u Hrvatskoj, pored činjenice da smo jedna od zemalja koja ima najveću stopu rizika od siromaštva u EU, koju strategiju mi ne provodimo? Ne provodimo strategiju borbe protiv siromaštva jer baš ta nam od svih onih 140 koje imamo, baš ta nam vjerojatno ne treba. Znači od 10 mjera, učinkovito se provela jedna. Jedna. Mislim, strategija već sad izlazi ove godine, ako se ne varam, 2020. Provela se jedna do 2018., a niti za 2018. se nije napravio plan i program, a da ne govorim o načinu financiranja provedbe mjere iz te strategije. Provedba mjera iz strategije borbe protiv siromaštva je bila ključna za ostvarivanje ona 3 cilja Europe 2020 od kojih je jedan bila, bilo pitanje uključivosti, odnosno Europe koja uključuje, odnosno smanjenja siromaštva jer je plan bio smanjiti siromaštvo na razini EU za minimalno 20 milijuna ljudi. Koliko smo mi tome doprinijeli? Ništa. Nula. Imamo dakle nalaz državne revizije koji to potvrđuje. Ono što je pitanje tko će snositi političku odgovornost za to? Tko će snositi političku odgovornost da se nisu doveli planovi za provedbu te strategije? Tko će snositi poslovnu odgovornost, dakle odgovornost od državnih službenika koji su trebali na tome raditi, a nisu radili i da li će itko? Ono što zapravo svi ovdje pokušavamo naglasiti je, da kada pogledamo sve ove brojke, kada pogledamo sve one nalaze, da se moramo zapitati koliko je to nas ukupno koštalo. Mene bi, konkretno zanimalo, zaista vidjeti podatke, samo na primjerice, temelju ovih štetnih ugovora o koncesijama na autocesti Zagreb-Macelj i Istarskom ipsilonu. Kolika je, koliki je potencijalni gubitak državnog proračuna za 2021. ako će se koncesionari pozvati na tu klauzulu i tražiti da im platimo pad prometa? Zanima me za svaku od stavki koje su utvrđene kao, bilo da su, nisu u skladu sa zakonom, bilo da se radi o nepravilnostima, zanima me kolika je objektivna šteta i kolika je moguća izmakla dobit RH u smislu proračuna. Jer, kada bi mi pročešljali, recimo, 5 godišnjih nalaza revizije i zbrojili izmaklu dobit i objektivnu štetu, ja se dam okladiti da bismo dobili iznos kojim bi mogli nadoknaditi velike gubitke koje imamo, primjerice unutar Covid krize. Sve zbog propuštanja da se regulira i sve zbog toga što se zanemaruje, čak i kad imate [[Upadica: Vrijeme.]] dobre primjedbe od strane oporbe, što se zanemaruje propustiti zaštititi [[Upadica: Vrijeme. Hvala vam lijepa.]] javni interes i interes građana [[Upadica: Hvala.]] RH. Hvala vam.
Moram prekinuti vašu raspravu. Hvala vam. Sljedeći je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Anton Kliman.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani kolege iz državne revizije, poštovani g. Klešiću. Evo, na početku želio bih se zahvaliti zaista na ovom izvještaju za koji ste dobili zaista pohvale i za koji mogu reći s ovog mjesta da ste potvrdili svoju neovisnost, dakle onu vašu temeljnu odliku, rekao bih tako, gdje ste nepristrano izvještavali o svemu onome što ste u svojim revizijama utvrdili. To je izuzetno važno za hrvatsku javnost i to je izuzetno važno za ovaj Visoki dom, da imamo u percepciji, da sve ono što ste napisali, da ste napisali profesionalno, da ste napisali bez predrasuda i da ste kao dokument nama dostavili da o njemu raspravljamo kako ... [[Govornik se ne razumije.]] svi zajedno poboljšati stanje institucija u RH i na tome vam se zaista zahvaljujem. Čuli ste i s kolega iz oporbe, kad vas oni hvale, onda zaista možete biti ponosni na svoj rad. Mi, isto tako ćemo dati doprinos tome da vas pohvalimo i da zaista vas, na neki način ohrabrimo da i dalje radite kvalitetno svoj posao i da sve institucije koje uslijedu dalje sa vašim izvještajima trebaju postupati da ih ohrabrimo da postupaju, isto tako, neovisno i profesionalno kako bi zaista poboljšali stanje u našoj državi. Mi smo mlade demokracije, država u razvoju i to trebamo gledati na taj način, da nismo, da nije ovdje samo u pitanju ovaj, kriminal, kao što neki vole reći, nego da je tu edukativno pitanje gdje se i sa ovim vašim preporukama, moramo svi suočiti, moraju se suočiti i čelnici dakle na svim razinama države, u javnim poduzećima, da poboljšaju rad svojih institucija i da što učinkovitije raspolažu sa javnim dobrima i javnim novcem. Tako možemo reći da evo, ove godine smo dobili izvještaj za 2019. g., obuhvaćeno je ako se ne varam, ako sam dobro iščitao, 418 revizija i obuhvatili ste oko 1100 subjekata na državnoj i lokalnoj razini. Dakle obuhvaćene su financijske revizije državnog proračuna i svih njegovih korisnika, lokalnih jedinica, njihovih korisnika, trgovačkih društava, nacionalnih parkova, parkova prirode, neprofitnih organizacija, lučkih uprava, studentskih centara, sportskih udruga i političkih stranaka. Pa evo, bitno je reći da zaista u tom obilnom poslu, napravili ste zaista jedan dobar pregled i dobar presjek svega ono što ste radili i ja bih iz ovoga pridružio se ocjeni kolege iz SDP-a da ipak država ide naprijed, da se više uvažavaju vaše primjedbe, vaše upute i rekao bih da bez obzira na manjkavosti koje ste pronašli u svojim izvješćima, da ipak vaš utjecaj i vaše preporuke su sve jače, sve snažnije i dobro je da se ozbiljno uvažavaju, dakle da ozbiljno uvažavaju čelnici lokalnih, državnih i javnih poduzeća ove vaše preporuke i da ispravljaju iz godine u godinu apsolutno svoje poslovanje. To nas sve zajedno veseli i evo, apeliram i na one koji obnašaju dužnost i koji su obuhvaćeni vašom revizijom, da zaista se ozbiljno posvete ovim vašim primjedbama i da u slijedećoj nekakvoj reviziji a vi ste rekli definitivno da je jedan od dakle kriterija za buduću reviziju je da morate provjeriti ono što ste radilo u prethodnoj reviziji, da se ozbiljno prihvate posla i da isprave greške koje ste vi dakle pronašli i na koje ste upozorili. Isto tako, obavljene su i revizije učinkovitosti koje su obuhvaćene sve ove aktualne teme kao što revizija centraliziranog obračuna plaća, koncesijskih ugovora autocesta o kome je ovdje nešto bilo i riječi te mjere i aktivnosti za ublažavanje siromaštva u RH. Sada kad radite, evo ja ću se malo na Istarski ipsilon referirati, kolegica Benčić je tu nešto rekla oko toga, dakle, vi kad radite ovu reviziju, vi ste ovdje na kraju. Kontekst cijelog dobivanja koncesije je negdje davne '95. g. bio, dakle taj kontekst i današnje stanje ovo što ste gledali su sasvim drugačije dvije pozicije. Dakle, od početka kada smo bili '95. g. praktički na kraju rata za samostalnost RH, kada apsolutno nitko nije htio doći ulagati u RH jer smo bili praktički ratna zona, počeo se graditi Istarski ipsilon, mogu vam reći da je donio izuzetno velikih benefita za gospodarstvo u Istri a kad je u Istri onda i u RH, gdje smo vidjeli i ovih dana u ovoj COVID krizi da su poslovale dvije, tri županije koje su auto destinacija, koje su dobro povezane autocestama u RH i koje su iznijele da tako mogu reći sav ovaj teret zahtjevne turističke sezone, da njih nije bilo, ne bi imali apsolutno ni takvih rezultata u toj cijeloj priči, normalna stvar da uvažavamo apsolutno vaše primjedbe koje ste dostavili, dakle ovo što sam sad rekao ne umanjuje ovaj vaš nalaz, dapače, trebaju se sve vaše primjedbe uvažiti, dakle otkloniti ove nepravilnosti koje ste uočili na što brži mogući način tako da sve bude u najboljem redu ali htio sam reći, definitivno da su neki procesi počeli davnih godina kada su bili sasvim drugačije okolnosti od ovih danas koje imamo, na to moramo voditi računa jer lako je sada ono što se kaže popovati sa druge strane kao što smo i danas čuli, treba vidjeti i ovaj benefit i siguran sam da ako stavite benefit i autoceste Zagreb-Macelj i ako stavite ono što se kaže pod račun i podvučete crtu, puno je više benefita su te ceste donijele RH nego štosu štete donijele kao što bi htjeli neki kolege iz oporbe reći. Dakle, u tome definitivno odluke koje su donesene da se radi Istarski ipsilon i da se radi autocesta Zagreb-Macelj su prave odluke i evo, pokazale su se sad u ovoj krizi da su definitivno bile. Isto tako treba reći i to da od izuzetnog značaja bi trebalo biti ono što je državni revizor i utvrdio obavljajući reviziju ministarstva i javnim poduzećima do lokalnih jedinica, neprofitnih organizacija do političkih stranaka da se ove stvari isprave da svi zajedno u slijedećem izvješću vidimo da vi imate jednu snagu i da definitivno možete iznijeti taj jedan rekao bih, jednu težinu za što veću uređenost RH u slijedećem razdoblju. Isto tako treba naglasiti da se i promijenio Zakon o Državnom uredu za reviziju, mi smo ga donijeli prošle godine i njime su između ostalog, po prvi puta propisane sankcije za one subjekte i njihove čelnike koji ne postupaju po nalozima i preporukama državnih revizora. To je nadajmo se, jedan mehanizam koji će pridonijeti tome da subjekti revizije počnu ozbiljno shvaćati što i državni revizori nalažu te da trebaju obaviti odnosno da postupe po njihovim nalozima jer se protivno zakonom propisuju sankcije i to za subjekte od 20 do 50 000 kn, za čelnika od 2 do 20.000 kuna, to su zaista niske kazne, ali evo bolje i to nego što smo imali do prije godinu dana. U ovom pritisku će sigurno imati i svoju značajnu ulogu DORH. Htio bih još napomenuti da cijeli ovaj posao obavlja samo 240 revizora, ovo što smo sada rekli, da imaju i novih zadaća koje su stavljene u nadležnost ureda i na problematiku nam je ukazao glavni državni revizor u vezi zapošljavanja novih djelatnika, a isto tako definitivno treba osnažiti kadrovski i nadasve financijski. U svakom slučaju Klub zastupnika HDZ-a će u potpunosti podržati ovo izvješće i još jednom se zahvaljujem na predanom radu u cijelom Uredu za Državnu reviziju RH. Hvala još jednom.
Hvala vama. Sljedeći će u raspravi o Izvješću o radu Državnog ureda za reviziju za 2019. godinu sudjelovati poštovani zastupnik Zvonimir Troskot u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite gospodine Troskot.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Poštovani gospodine glavni revizoru, suradnici i poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana. Što se tiče kluba Mosta mi ćemo dati podršku izvješću Državne revizije iz 2019. godine i htio bih vam se još jednom zahvaliti na vašem trudu i radu. Ova podrška je samo dodatna potvrda kluba Mosta Državnom uredu za reviziju koju smo izglasali na Odboru za financije. Vezano za ovo izvješće, htio bih se samo fokusirat na dva ugovora o koncesiji za financiranje i izgradnju autoceste Macelj i Istarski ipsilon i tu izraziti nekakve stvari koje smo uočili koje su prijeko potrebne za ekonomsku i općenito financijsku investicijsku klimu u RH, ali i suživot općenito. Glavna stvar koju smo primijetili u tim izvještajima da koncesionari u 20 godina nisu preuzeli nikakav operativni rizik te nikakvu ozbiljnu odgovornost za poslovanje tih cesta. Te ceste su mogle biti izgrađene bez iti jednog auta, a RH bi na temelju ovih nepovoljnih ugovora plaćala visoke iznose novca, a što zapravo i danas plaća. Vezano za autocestu Macelj, dakle prva točka koju smo uvidjeli jest da Državna revizija smatra da naknada za koncesiju možda nikad neće biti niti naplaćena. O čemu se radi? Vidimo da je jedno neredovito plaćanje koncesijske naknade koje je zadnje bilo plaćeno u 2011. godini u iznosu od 2,5 milijuna kuna, međutim zadnje projekcije govore da bi ta koncesijska naknada trebala biti dodatnih 107 milijuna kuna. Ako uzmemo u obzir da se prvo naplaćuju krediti od banaka, zatim određeni zajmovi za naknade za smanjenje prometa uviđamo da postoji veliki rizik da do 2032. godine dokle traje koncesija državni proračun neće dobiti svoje novce koje mu po ugovoru pripada. Točka broj 2, značajan dio projekta se financira iz državnih subvencija, što znači da su do sada državne subvencije plaćene u iznosu PDV-a u iznosu od 575 milijuna kuna, a ministarstvo nije nikada utvrdilo prije sklapanja tog samog ugovora, niti planiralo koliki bi taj iznos subvencija po tom ugovoru trebalo biti. Po nekakvim projekcijama koji je dao Državni ured za reviziju do kraja ugovora o koncesiji državni proračun bi trebao biti smanjen za dodatnih milijardu kuna. Vidimo slabu naplatu naknada i brzopotezno plaćanje subvencija i ono što je tu bojazan jest da je ta jedna milijarda kuna koja je navedena u izvještaju Državne revizije upravo nešto čime će se smanjiti i financijska omotnica iz EU ako i uspijemo povuć te novce. Pod broj 3, prilikom donošenja odluke o dodjeli koncesije nije bilo javno prikupljenih ponuda, a tu je problem iz razloga što je tada bio važeći Zakon o koncesiji iz 1992. godine, što je i izvijestio Državni ured za reviziju. Dakle, nije bilo niti javnog prikupljanja ponuda, niti javnog natječaja što dovodi do pitanja i potencijalno protuzakonitu radnju jer nisu sve stavke bile ispunjene. Pod broj 4, naknada za promet, društvo je dužno ministarstvu dostavljati dokumente kao podlogu i obračun za tu naknadu. Ono što jest istina je da ministarstvo provodi odnosno korigira i provjerava obračun te naknade, međutim ne provjeravaju se podloge na temelju kojih se obračunavaju tako visoki iznosi naknada, u ovom slučaju govorimo o 195 milijuna kuna. Nadalje, iz nepoznatih razloga društvo je promijenilo amortizacijsku stopu na obračun koncesije, obračun amortizacije utječe na račun dobiti i gubitka, a račun dobiti i gubitka utječe i na izračun naknade koja onda tereti proračun, ni na te stvari nisu bila stavljena pozornost. Vezano za Istarski ipsilon također ne postoji dokumentacija. Nadalje, nije plaćena koncesijska naknada još od 1995. godine, pa se onda postavlja pitanje da li su to možda neki konteksti koji isto trebamo uzeti u obzir i ratno stanje? Da li ćemo onda svim koncesionarima dopuštat takvu jednu utakmicu da ne trebaju uopće plaćati svoje koncesijske naknade što je i vidljivo iz Istarskog ipsilona i autoceste Zagreb-Macelj. Druga stvar koja je isto upitna zbog nepoznatog razloga ovaj koncesionar ne mora uopće plaćati porez na dobit. Zašto? Tri država odnosno državni proračun je dala predujam u iznosu od 114 milijuna kuna koji koncesionar ne mora vratit. Zašto? Na kraju dana imamo i nešto što se zove financijski doprinos i voljeli bismo ukazat građanima RH da hrvatska vlada besplatno kreditira Istarski ipsilon i do sada je uplatila već 3,5 milijarde kuna, nadalje ne naplaćuju se koncesije na taj rad, ne naplaćuju se porez na dobit i ne naplaćuju se predujmovi koji su do sad već dosegli iznos od 114 milijuna kuna. U samoj nekakvoj analizi i nekakvoj sumi ovog izvještaja postavlja se pitanje zbog čega ovakva financijska pogodovanja za projekte koji nemaju niti financijsku podlogu, nije odrađen javni natječaj i niti se poštuje Zakon o javnoj nabavi vezano za 3 ponude, što zapravo nepotrebno stavlja jedan dojam mističnosti na selekcijski odabir dobavljača. Autocesta Macelj i Istarski ipsilon nije zapravo stavljanje krivnje na nikoga u ovom zakonodavnom tijelu iz razloga što one predstavljaju potencijalne afere kao što je Janaf i od nacionalnog interesa jest da se te afere ne dogode i zato je bilo upućeno pitanje danas glavnom državnom revizoru šta je to šta mi kao zakonodavno tijelo možemo napravit, dal je to možda veći pritisak na DORH koji je slijedeća instanca jednom kada se predaju ti financijski rezultati da se spriječe ovakve afere u javnosti i da jednostavno je od nacionalnog interesa da, da se to, da se takve stvari ne događaju. A zašto je to važno? Važno je to za naše unutarnje odnose. Važno je to za naše, našu gospodarsku klimu, investicije koje gledaju vanjski poduzetnici iz inozemstva, iz EU-a, iz SAD, Kanade i ostalih razvijenih zemalja i ovakve stvari sigurno zaobilaze Hrvatsku u kratkoročnoj i dugoročnoj budućnosti. Nadalje, tu su, tu je i financijska omotnica koja, koja nam potencijalno dolazi i bilo bi bez veze da ove novce koje smo dobili od EU-a da moramo plaćat ovakve rupe u proračunu za ovakve projekte gdje nismo bili promišljeni, a s druge strane te novce ne dat možda u obrazovanje naših mladih, otvaranje novih poduzeća, otvaranje vrtića, škola i sve ono što je prijeko potrebno za razvoj društva. I u tom smislu, dakle u tom smislu ovakve afere da se ne dogode su prijeko potrebne i nužne i za naš suživot općenito. Hvala lijepo.
Hvala vama. U svom izlaganju ste samo iskoristili sintagmu jači pritisak na DORH, ne bi bilo dobro da neko od nas može raditi pritisak na DORH, mislim da se neke stvari i događaju zbog pritisaka koji su totalno nelegitimni. Slijedeća u ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege i kolegice zastupnici. Pa smatram da je Državni ured za reviziju jedno od možda najznačajnijih državnih tijela čiji rad bi mogao i trebao omogućiti učinkovitu borbu protiv korupcije. Ali daleko smo od tog cilja i ostat ćemo daleko ukoliko ne pristupimo, redefiniranju ovlasti, zadataka, pa i rezultata rada ovog tijela. Ovo izvješće je jedno u nizu, vrlo je slično svim prethodno podnesenim izvješćima. Vrlo je suhoparno, u njemu se zbirno navode financijski podaci o nekolicini onih proračunskih korisnika koji su bili subjektom nadzora u pojedinoj godini. Zbog građana koji ovo gledaju, a ne znaju kako sustav funkcionira, potrebno je naglasiti, dakle nadzorom su svake godine obuhvaćeni samo neki, a ne svi. Drugim riječima, sustav provjere ne funkcionira. Državni ured za reviziju nema kapacitete, nema alate za sustavnu, koordiniranu, kontinuiranu provjeru. Ovakva kakva je, provjera koju radi Državni ured za reviziju ciljano je u sistem ugrađena kao selektivna i to je problem broj jedan. Problem broj 2 je to što je ona sadržajno promašena. Evo, dopustite mi da samo ukažem na neke ključne elemente. Što je cilj sukladno onome što i sam glavni državni revizor u ovom izvješću navodi? Kaže da je cilj utvrđivanje jesu li financijski izvještaji sastavljeni u skladu sa propisima, a onda istovremeno kaže da kod onih korisnika kod kojih su utvrđene neke nepravilnosti vrlo često se radi o tome da imamo kontradiktornosti u samom zakonodavstvu, pa se onda daju preporuke kada se utvrđeno činjenično stanje ne može povezati sa odredbom bilo kojeg konkretnog propisa ili unutarnjeg akta nekog pojedinog državnog tijela, pa onda državna revizija procijeni da bi provedba preporuke koju državni ured daje imala pozitivan učinak na povećanje transparentnosti poslovanja. Zatim državni ured utvrđuje neusklađenost ili neujednačenost zakona i to je jedan od razloga zbog kojih različiti proračunski korisnici različito postupaju i iz godine u godinu mi vidimo slične rečenice u izvješćima Državnog ureda za reviziju. No HS po tom pitanju i po tom problemu ne poduzima nešto. A evo, evo o čemu još HS ne vodi računa. Kaže se ovako na str. 13, određeni proračunski korisnici osim sredstava iz državnog proračuna ostvaruju i značajne vlastite prihode. E sad, nadležna ministarstva za te proračunske korisnike dužni su nadzirati ostvarenje i trošenje tih vlastitih prihoda i povodom toga donijeti Pravilnik. Ali gdje je problem? Pa problem je u tome što većina ministarstva nije niti donijela Pravilnik kojim bi bila određena mjerila i načini korištenja vlastitih i drugih prihoda kojima nije utvrđena za namjena. Državni ured za reviziju kaže da odluku o načinu korištenja tih vlastitih prihoda ne bi trebalo u potpunosti prepustiti samim proračunskim korisnicima. I mi sada tražimo izvore korupcije. Pa evo vam je, to je izvor korupcije kojeg apsolutno nitko ne kontrolira. Skrenut ću pozornost na još jedan detalj, na str. 15, kaže se ovako postoje proračunski korisnici državnog proračuna kojeg nazivamo tzv. korisnicima treće razine, a to su ustanove u zdravstvu, muzeji, kazališta i druge ustanove u kulturi nacionalni parkovi i parkovi prirode, sudovi, zatvori, centri za socijalnu skrb, sveučilišta, fakulteti, visoke škole, veleučilišta, javni instituti i dr. I sad obratite pozornost, zbog velikog broja navedenih proračunskih korisnika, njihovi financijski planovi nisu iskazani u državnom proračunu pojedinačno po korisniku nego u okviru zajedničkih proračunskih glava u proračunu nadležnog ministarstva. A Ministarstvo financija nema podataka o pojedinačnim financijskim planovima i izvršenju tih financijskih planova uključenih u zajedničke proračunske glave. Navedenim podacima raspolaže nadležno ministarstvo koje sudjeluje u izradi i usklađivanju njihovih financijskih planova. Drugim riječima, crna rupa kroz koju se sakrije sva korupcija koju u ovoj državi očito netko želi sakriti. Također, jedan mali detaljčić sa strane 17., revizijom je također, uočeno da u poslovnim knjigama, zamislite, u poslovnim knjigama pojedinih subjekata nije evidentirana određena imovina. Riječ je o državnoj, o javnoj imovini, najčešće se to odnosi na udjele u trgovačkim društvima i određena potraživanja, a pojedini korisnici proračuna u poslovnim knjigama imaju i evidentirana potraživanja koja su nenaplativa pa ako želite pronaći trag i posljedice korupcije koja se već dogodila, evo, to je izvor od kojeg treba krenuti. Želim skrenuti pozornost da ne možemo iz godine u godinu čitati ovakva izvješća, usvajati ih, a ne poduzimati ništa. To je odgovornost i krivnja svih saziva Hrvatskog sabora do sada. Ne dopustimo da i ovaj Sabor napravi ovakvu neoprostivu grešku. Želim također, istaknuti da je jedan od problema taj što građani korupciju doživljavaju apstraktno i kada je nešto otuđeno iz javnog proračuna, a pogotovo kada se radi o iznosima od nekoliko milijuna, nekoliko stotina milijuna, nekoliko milijardi, građanima je vrlo teško to povezati s nečim što je oteto iz njihovih džepova. A upravo se o tome radi, dakle, svaka kuna koja je utrošena nenamjenski, koja je utrošena krivo, da ne kažem da za svrhovitost utroška proračunskih sredstava nitko nikada nije odgovarao, oduzima kvalitetnu javnu uslugu na kojoj bi građani imali pravo. Da se svi ovi silni milijuni i milijarde nisu utrošili u nečije privatne džepove nego su otišli u kvalitetnu zdravstvenu skrb, u škole, u bolnice, u sve ono što čini javni sektor, mi bismo danas bili jedna poprilično prosperitetna zemlja. I kako pronaći izlaz? Dakle, ja ne dvojim da u Državnom uredu za reviziju rade pošteni, časni, savjesni i marljivi ljudi, ali okvir je takav da sa ovakvim ustrojem i sa ovakvim ovlastima, korupcija se zapravo dobro čuva i dobro štiti. Ja se zato zalažem za jednu moćnu, puno moćniju državnu reviziju od one koju imamo sada. Državnu reviziju koju bi u njihovom radu pomagala druga državna tijela, kao zainteresirani građani i javnost. Puno se govori o transparentnosti u ovom Saboru, no transparentnosti očito nema ili barem ne namjere da se ona uvede. A vrlo je jednostavno. Naprosto uvedite punu fiskalnu transparentnost svih korisnika javnih proračuna. Kad kažem svih, doista mislim svih, pa i ovih koje sam maloprije nabrojala, tzv. korisnika treće razine. Sve što se plaća javnim novcem treba biti u jednom jedinstvenom preglednom formatu dostupno svim građanima RH. S jedne strane uplate, s jedne strane isplate. To je transparentnost, ne ono o čemu g. Hrebak govori. Veća je opasnost da će se korupcija dogoditi u državnim tijelima koje nitko trenutno nema na radaru, kao što su to razno razne agencije, a raspolažu sa velikim financijskim iznosima, nego u jednom maloj općini, dakle puna fiskalna transparentnost trebala bi biti i glavna tema strategije suzbijanja korupcije o kojoj sam već nekoliko puta govorila u ovom Saboru. Prema tome, ukoliko ne pristupimo tome da sustav počnemo mijenjati iz temelja uključujući ovlasti i zadatke nadležnih državnih tijela, naprosto ćemo generirati iste one probleme o kojima sporodično govorimo danas. U slučaju kada se otkrije neka afera koja 3 dana zauzima svjetlo pozornice i interes medija, a nakon toga sve padne u zaborav i država koruptivno nastavi funkcionirati kao što je funkcionirala i do sada.
Hvala vam lijepa. Sljedeća u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani glavni državni revizoru sa suradnicama. Dakle, Državni ured za reviziju je Ustavom RH uspostavljen kao najviša revizijska institucija RH. Obavlja reviziju financijskih izvještaja i poslovanja subjekata revizije utvrđenih zakonom, provjerava usklađenosti njihovog poslovanja s mjerodavnim propisima, ocjenjuje ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti upravljanja javnim sredstvima te daje naloge i preporuke radi otklanjanja nepravilnosti unaprjeđenja poslovanja. U obvezi o svom radu izvijestiti HS i druge dionike zainteresirane javnosti. U izvješću možemo pročitati kako je rad Državnog ureda za reviziju usmjeren prema dobrom upravljanju u javnom sektoru, transparentnosti, javnoj odgovornosti te djelovanju u interesu građana. Vrijednosti koje si je ured zacrtao predstavljaju polazište ili smjernice koje određuju postupanje Državnog ureda za reviziju i njihovih zaposlenika, a odnose se na samostalnost, neovisnost, integritet te odgovornost i pouzdanost u rad Državnog ureda za reviziju te profesionalnost, odgovornost, nepristranost, savjesnost i etičnost te timski rad zaposlenika. U Klubu zastupnika Domovinskog pokreta provjerili smo jesu li u Državnom uredu za reviziju uspjeli u onome što su naumili. Iznimno važan segment ovog izvješća odnosi se na koncesijske ugovore i autoceste. Stanje je katastrofalno. RH ne posjeduje ugovore za koncesije svojih vlastitih autocesta. Revizija za autocestu Zagreb-Macelj zapravo nije niti provedena, ne daje nam nikakve brojke niti konkretne pokazatelje pa stroga smatramo da bi taj dio izvješća u cijelosti trebalo odbaciti. A za Istarski ipsilon izvješće pokazuje da RH vrlo vjerojatno u velikim financijskim gubicima pa se postavlja pitanje da li je od ovih koncesija RH ima ikakve koristi ili samo navedene gubitke? Pa krenimo redom. Dakle, Istarski ipsilon, ugovor je sklopljen na razdoblje od '95. do 2019., RH se obvezala otkupiti zemljišta na trasi autoceste, izmjestiti svu komunalnu infrastrukturu, financirati izradu idejnog projekta, ishoditi lokacijske dozvole, izgraditi 12 km jednog kolnika, prepustiti na upravljanje već postojećih 48,2 km dionica, dati na upravljanje tunel Učku. Koncesionar je u međuvremenu izgradio još 96 km s dva kolnika a po ugovoru je morao izgraditi ukupno 144 km. Preostalih 48 km je samo s jednim kolnikom. Koncesionar je u to uložio ukupno 4,5 milijardi kuna a taj je novac pokrio kreditima koji se isplaćuju iz financijskog doprinosa. Zanimljivo je što znači riječ financijski doprinos. Navodi se da je do konca 2018. to doprinos državnog proračuna RH i da je iznosio nevjerojatnih 3,5 milijarde kuna kao da je i posljednjih 10 g. taj doprinos činio 57% izvora koncesionara, vjerujem kako se mislim prihoda koncesionara. Nameće se pitanje, ako smo dali sve nabrojeno ranije, dakle tunel Učku, 12 km kolnika, otkupili zemljište, izmjestili svu komunalnu infrastrukturu o svojem trošku i k tome još dali 3,5 milijarde doprinosa od ukupno 4,5 milijarde koje je koncesionar uložio, postavlja se pitanje zašto smo uopće tu autocestu davali u koncesiju i koja je korist RH od te koncesije ako je taj doprinos iznosio 57% prohoda koncesionara a povrh toga tu su i cestarine koje plaćaju građani, zašto RH nije sama upravljala tom autocestom? No to nije sve. I financijski laik poput mene jasno vidi onu preostalu jednu milijardu koju je ipak koncesionar trebao sam uložiti, on vraća ostalim iznosima, prihodom od cestarina taj dio svi razumijemo, zatim temeljenog kapitala valjda društva koncesionara, predujma RH u iznosu od 14 milijuna kuna, dakle još smo im dali i njih povrh prethodno spomenutih 3,5 milijarde. Dakle, ukupno je to preko 3,6 milijardi. Napominjem da je taj iznos nepovratan i koncesionar ga nema obvezu vratiti. Dakle koncesionar je dobio na upravljanje sve ono što je ranije već bilo izgrađeno te ukupno preko 3,6 milijardi kuna od ukupno 4,5 koje su u 10 g. uložene, drugim riječima RH je pokrivala i 80% svih ulaganja za vrijeme koncesijskog ugovora. Osim toga RH u 100%-tnom iznosu pokriva rizik naplate cestarina tj. pokrivala je koncesionaru manjkove od predviđenih cestarina. Moje pitanje je koliko smo platili koncesionaru tog rizika jer taj odgovor revizija ne daje na uvid javnosti i taj iznos treba pribrojiti onom iznosu od 3,6 milijardi kuna ili 80% ulaganja koje je RH uložila od ukupno 4,5 milijardi ne računajući vrijednost svega što je već ranije izgrađeno dala na upravljanje? Navodi se da je nakon 2019. rizik potražnje djelomično prenesen i na koncesionara no postavlja se pitanje zašto je uopće išta prenošeno na koncesionara ako koncesijski ugovor prestaje 2019. godine? Zašto RH od 2019. g. nadalje nije sama preuzela upravljanje tom autocestom? Moje je pitanje tko uopće sada u 2012. g. upravlja Istarskim ipsilonom? Da li je taj isti koncesionar nastavio i dalje upravljati svime onime što nije sam izgradio i svime onime što je u omjeru od minimalno 80% izgradila RH? Kada se doda tunel Učka i ostalo nabrojeno, to vjerojatno premašuje i 90% vrijednosti. Stoga ako je RH do sada snosila 100% rizika poslovanja autoceste koju je minimalno 80% sama izgradila ne računajući tunel i ostalo, nameće se pitanje koliko je iznos rizika i čemu uopće sada nastavljamo plaćati nekome ko je uložio manje od 20% u predmetnu infrastrukturu? U izvješću se navodi i jedna nadasve čudna izjava na str. 82 izvješća a to je da ministarstvo ne posjeduje dokumentaciju na temelju koje je dodijeljena koncesija. Ne znam kako vi poštovane kolegice i kolege zastupnici, ne znam niti kako svekolika hrvatska javnost koja nas prati putem medija ali mi u Klubu zastupnika Domovinskog pokreta smo zgroženi podatkom kako u Ministarstvu prometa, mora i infrastrukture su zapravo izgubili dokumentaciju na temelju koje je dodijeljena i provodi se koncesija nad Hrvatskim autocestama, konkretno ovdje nad Istarskim ipsilonom. Hvala vam lijepo.
Hvala vama gđo. Vukovac. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ovime smo iscrpili rasprave u ime klubova. Slijede pojedinačne rasprave, prema mojoj spoznaji ima ih 15 pa ćemo krenuti redom, prvi u pojedinačnoj raspravi sudjeluje poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni revizoru sa svojim suradnicima. Pred nama je poštovani građani, ko prati evo nalaz izvješće Državne revizije, mogao bih ovdje govoriti što sam i u proteklom mandatu govorio, da ono što napravi Ured državne revizije, napravio ogroman posao u skladu sa svojim kapacitetima, ne znam, to je isto pitanje da li treba osnažiti ured sa ljudskim resursima, materijalnim i mislim da bi trebao taj ured imati puno veći značaj i ove rasprave da ne budu samo priča jer jednostavno vidimo, evo sad je spomenuta, autoceste se spominju tako da se spominje cesta koja je Istarski ipsilon u koju je uloženo 5 milijardi kuna, nešto manje gdje ministarstvo je Olega Butkovića izgubilo dokumentaciju o koncesiji, što je nevjerojatno, da je izgubio koncesiju, vjerojatno možda mu je ostalo u klubu, u Slovenskoj 9 jer očito koliko voli igrati na karte, da je zaboravio bit će ponijet pa vjerojatno je koja eskort dama krivo potegla nažalost plaćena za naše pare, potegla tu torbu pa odnila tu dokumentaciju u Beograd odakle dolaze sve, to je sad pitanje, al je sramotno i žalosno. Kad govorimo o ovoj reviziji, rekao sam i na početku da sav trud koji revizija uloži vjerojatno, tu sam ima informaciju od prija, to šalje nadležnim tijelima, sve nepravilnosti, nezakonitosti, pa bi vas zamolio da i ovo pošaljete po pitanju toga da ministarstvo investiciju od 5 milijardi EUR-a, pardon, 5 milijardi kuna, da nema Ugovor o koncesiji dok koncesionar još funkcionira na kojim ugovornim osnovama nitko živ ne zna. Ja bi samo ovdje još nešto napomenio. Lokalne samouprave, evo ovdje imamo tj. regionalne lokalne samouprave, to je više od 50% u biti od 75 koje su rađene ovaj revizija, 35 imamo uvjetno nalaz, a 2 imamo znači nepovoljna. To samo govori kako lokalne samouprave funkcioniraju, a o državnim tvrtkama kako funkcioniraju dovoljno je reć ovaj slučaj Janaf. O javnim nabavama je priča za se i poticaj, ovdi ja ne vidi nigdi poticaj, poticaji su ti interesantni jel jednom je ministrica poljoprivrede rekla da poticaji u poljoprivredi daje sve transparentno i jasno. Međutim, ne znam imate li vi alat da provjerite ako neko prima za krave po grlu, neko ako prima za goveda ovaj poticaj dal on ima uopće ta goveda i možda da im date test kako krava izgleda znadu li ti šta primaju poticaje jel doslovno ja ne vidim nigdi krave, a ogromni se novci daju kroz poticaje, nikad veći poticaji, tako da damo naglasak na to bilo bi dobro ako imate ljudskih resursa da provjerite te poticaje gdje milijarde odlaze u džepove ko zna koga, a ne odlaze u naše, našim stočarima, poljoprivrednicima i onima koji bi tribali graditi Hrvatsku samodostatnu, a ne Hrvatsku koja će biti, znači ovisna o uvoznim lobijima, interesnim skupinama, tako da i to ministarstvo je interesantno. Pitao sam vas za Janaf, rekli ste 2015., 2014. ste napravili reviziju da je bilo ovaj dosta nepravilnosti. Ne znam jeste to poslali državnom odvjetništvu? Jeste? Imate li kakav odgovor? Vidimo da je bio jedini odgovor da su nastavili krast još više i to krast na torbe, čak su brojače nabavili. Znači, ja očekujem da ćete i ove godine napraviti reviziju premda već se sad radi revizija jel je to, ova istraga je temeljena 2018. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] javni, e, e, poslije vaše revizije u biti [[Upadica: '19. i '20]] da, '19. i '20. Znači, u svim tvrtkama koje imamo, znači javnim trgovačkim društvima, ustanovama, se namištaju javne nabave. Javne nabave su glavni uzrok uništavanja konkurencije jel vidimo primjer kako je maloprije kolega Bačić spomenio neke stranke koje su imale u predizbornim, ovo izvješća nakon izbora da sa 100 kuna, 200 nisu imali neki račun, a ja njemu ovaj mogu ovdje spomenuti već ako govori o lokalnim samoupravama, evo neka pogleda i s političkim strankama, samo neka pogleda Viroviticu, kakvo mu je mišljenje o gradu Virovitici di HDZ upravlja, di ne znaju za 17 milijuna kuna gdje su nestali. Mislim, toliko o transparentnosti i funkcioniranju. Ovdje je i poštovani gradonačelnik Otoka, načelnik ili gradonačelnik da ne bi ga povrijedio, pa pravo na informaciju, ljudi peglaju kartice, nikako ne mogu dobit ljudi u tim općinama pravo na informaciju gdje je taj novac, odlazi li transparentno. Tako da svi smo mi ovdje obavezni iskazivati javno i transparentno svoj novac, a poglavito javne tvtke. A pozivam još jednom vas da date izvješće ako možete zatražit [[Upadica: Vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]] koliko su poduzeli koraka … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa]] nepravilnosti izvješća. Hvala vam.
Ostanite, imamo, imamo jednu repliku, ostanite. Žao mi je vi ste zakasnili gđo. Mrak-Taritaš. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Oprostite? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Mahali ste rukom, a niste tablicom, oprostite, evo Poslovnik nam ne dopušta mahanje rukom. Replika poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Hvala. Evo, ja bih voljela postaviti kolegi Miri jedno pitanje nadajući se da će preć na moju stranu vrlo brzo. Ono što ste postavili kao pitanje, znači zašto iako je provedena znači revizija u Janafu nismo ništa od toga imali? Ja sam shvatila dobro, jel. Imali smo reviziju, pitali ste, rezultat toga je ništa jel više-manje. Tako će bit u svakom slučaju, tako će biti i u ovim revizijama, to nam je svima sasvim jasno, al zašto? Zato što je riječ o strukturalnoj, sistemskoj korupciji gdje se nekad i ne može nać neke konkretne koruptivne radnje, već je riječ o tome da u ovim koncesijama kao što vidimo nema ništa koruptivno. Znači postoji ugovor, ugovor je potpuno štetan za društvenu većinu, nema ništa koruptivno u tome, al svejedno je korupcija.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku da vidimo hoće li zastupnik Bulj prijeći na stranu zastupnice Peović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Očito vaše slaganje sa kolegicom … [[Govornik se ne razumije]] iz predsjedničke kampanje je prišlo na ovaj sabor, pa mi usputno malo docirate, ali nema veze. Apsolutno koncesije u Hrvatskoj funkcioniraju poglavito na pomorskom dobru, poglavito što se tiče dodijele poslova, javnih nabava, uništavaju konkurenciju i ljude koji bi jel jednostavno morate imati ili stranačku iskaznicu ili milijun i 900 tisuća kuna da morete potplatiti naše znači uvažene šefove tvrtki i zato očekujem da se zakoni mijenjaju u, ne zakoni, u stvari mi imamo dobre zakone i sve je zakonito, a u provedbi je nula. U provedbi je apsolutna pljačka, a to mogu potvrditi npr. na pomorskom dobru na Zlatnom Ratu ili imate recimo Brodosplit, Brodotrogir, milijone, milijarde su date za namjenska sredstva, nisu trošeni namjenski, revizija je to upozorila, al ništa nije poduzela, a brodovi se nisu gradili. Revizija je poduzela, al nisu ostala tijela poduzimala, tako da revizija [[Upadica: Hvala lijepa]] odrađuje, a institucije ne rade ništa.
Hvala lijepa, molim vas stavite masku. Hvala vam najljepša. Slijedeća pojedinačna rasprava. Hvala lijepa g. Bulj, to bi bilo to, točno ste odgovorili. Poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, uvaženi glavni državni revizore sa svojim suradnicama, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Za početak ove rasprave moram pohvaliti vaš rad. I sama sam revizor, pa znam koliko je potrebno rada i truda da bi se napravila jedna revizija. Moram priznati da je impresivan broj revizija koje su obavljene u vašoj nadležnosti. Impresivna je i hrabrost s obzirom da smo neke vaše revizije željno iščekivali i pratili. Ono na što bi se danas osvrnula, nešto je što me na Odboru za financije i državni proračun ostavilo doslovno bez teksta. Vi u svojoj sistematizaciji imate 370 radnih mjesta. Na dan 31.12.2019. g. bilo je popunjeno 291 radno mjesto. Upražnjena radna mjesta odnose se većinom na ovlaštene državne revizore u iznosu od 21,4%. Sramotno da danas u 21. st. u državi koja grca u korupciji i kriminalu gdje imamo svaki tjedan skandal jedan, moramo ukazivati na činjenicu da ljudi koji su možda među prvima da uočavaju nepravilnosti, imaju sramotno niske plaće. Ako uzmemo činjenicu da osoba sa završenim fakultetom se zaposli u Ured državne revizije dolazi na radno mjesto pomoćnog državnog revizora i dolazi na plaću oko 5, 5500 kuna. Da bi ista osoba dobila povećanje plaće, mora zadovoljiti nekoliko kriterija pa krenimo redom. Da bi stekla certifikat ovlaštenog državnog revizora, mora imati 5 g. radnog staža, od toga 3 g. rada u reviziji ali to nije sve, mora položiti nekoliko ispita. Ispit iz računovodstva i financijskog izvještavanja, ispit iz revizije i ispit pravo za revizore. Iz svakog ispita mora imati minimalno 80% riješenog testa da bi prošla. Ispite polože pred povjerenstvom koje se sastoji od ljudi iz Pravnog i Ekonomskog fakulteta i pomoćnika državnog revizora. Usput, mora imat položen opći dio državnog ispita. I to nije sve, mora napraviti 3 samostalne revizije uz mentorstvo. Tek kada udovolji sve te kriterije, dobiva certifikat ovlaštenog državnog revizora. Tek tada može dobiti povećanje plaće u iznosu od 7500 kuna. Zamislite, 7500 za toliki trud i ulaganje u vlastito znanje. Sramotno da ti ljudi stoje na prvoj crti obrane od korupcije i kriminala a na margini su društva po iznosu plaća. Osnova svakog dobrog revizora je da bude prije svega neovisan i objektivan. Oni su nažalost potplaćeni a kontroliraju jedinice lokalne samouprave, javna poduzeća, trgovačka društva u vlasništvu države, političke stranke itd. DUR je čak i sam sebe revidirao neovisnom revizijom kako bi ukazao svoje transparentno poslovanje. Ovim putem molim sve vas da osim prihvaćanje izvješća o radu Ureda državne revizije, prihvati se i apel za povećanjem plaća ljudi koji stoje na prvoj crti obrane od korupcije i kriminala. Ako smo država koja se kune u transparentnost i legalno poslovanje, ovaj apel ne bi trebao problem svima nama. Hvala.
Hvala vam lijepa gđo. Grman Kizivat, ostanite, imamo dvije replike. Prva replika je poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš koja je ovog puta na vrijeme mahala.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, vaše zapravo izlaganje ste usmjerili na jednu temu a to su ljudi koji rade reviziju. Dakle mi tu često u svim tim gdje gledamo sve skandale i sve ostalo, zaboravljamo ljude koji odgovorno, savjesno rade svoj posao i često iz svega toga stoji da imamo premalo ljudi i to ne čudi. Ne čudi jer ti ljudi rade za relativno male plaće, ti ljudi moraju kontinuirano prolaziti edukaciju a oni su nekako na prvoj crti i vrlo često se svi znamo na javnu upravu sve staviti pod isti nazivnik ali nije tome tako. I dobro je da ste posvetili tom djelu, djelu ljudstva jer zapravo dobri revizori ne nalaze se na cesti, oni se grade godinama i onda nakon što godinama gradite vam se desi da ti dobri revizori odu negdje drugdje.
Hvala vam, vrijeme. Hvala lijepa, odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Da, ovlašteni državni revizori zapravo kad se zaposle u Ureu državne revizije, to im je odskočna daska da bi otišli negdje dalje kad steknu certifikat što je žalosno u državi u kojoj živimo, on bi trebalo bit al pari, recimo kako je bilo rečeno na Odboru za financije i državni proračun, trebao bi bit al pari npr. pravosuđe, znači DORH-u, USKOK, guverneru HNB-a itd. a oni su naravno na margini društva na način da su potplaćeni i kako možemo očekivati od jednog revizora da je neovisan i objektivan i kontrolira institucije gdje ima najviše kriminala? Slažem se s vama, i to je to.
Hvala lijepa. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice, apsolutno bi podržao ovaj vaš prijedlog koje sam 4 g. u ovome Saboru ponavljao, da revizija kad da izvješća ovdje stotine stranica, izvješća koja da transparentno i javno nama na raspravljanje, odrađuje ogroman posao i u nekoliko navrata kod tih izvješća sam postavljao tom pitanje i državnom revizoru, kakvo je stanje financijsko, prije svega, materijalno a naravno i kakve su plaće, da li su plaće dovoljne našim neovisnim revizorima i o tome bi mi trebali saborski zastupnici raspravljati. Apsolutno podržavam da se ti ljudi moraju biti dobro plaćeni jer rade značajan i odgovoran posao za nas građane RH i očekujem da ćemo to i donijeti i poziv ujedno onima koji odlučuju, koji predlažu proračun hrvatskoj Vladi, da napokon ljude koji rade dobro svoj posao, nagrade financijski plaćom.
Vrijeme. Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem, kolega Bulj. Slažem se s vama, nadam se da će doći do sluha određenih koji odlučuju o tome a moram samo još nešto reć. Da čovjek kada je financijski neovisan, može raditi kvalitetno svoj posao. Znači istražuju nekakve stvari odnosno revidiraju stvari koje se vežu za financije, za učinkovitost itd. Ono što bi još htjela reći što mi je promaklo u mom izlaganju je to da i kad naprave dobro reviziju, imali smo slučaj grada Virovitice, znači oni su išli na teren, utvrdili su da fali 17 milijuna kuna, odradili su hrabro svoj posao a isto tako nemaju mogućnost čak ni stimulaciju za svoj rad. To je sramotno u državi gdje bi revizori trebali biti jako dobro plaćeni. Hvala.
Hvala vama. Slijedeća se za pojedinačnu raspravu prijavila poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Nastavno na onu repliku koju sam uputila kolegi Bulju, a možemo zaključiti da je izvješće stvarno metafora društva u kojem živimo gdje je utvrđeno niz nepravilnosti, ali je izvješće pozitivno i tako će ostati i u nizu drugih slučajeva pa vjerojatno i u ovim slučajevima koje ste vi postavili kao pitanje i u ovim slučajevima koncesija prije svega koje se u ovom državnom izvješću pojavljuju kao problematične. Ono što je problematično nije samo jedna formalna legislativna negativnost koju ovdje možemo nać, znači to je činjenica da se ne može naći taj koncesijski ugovor, da mi nemamo uvid u dokumente putem kojih se koncesija potpisala, što je stvarno tragično, već je problem korupcijske prirode vezan uz koncesije takav da društvena većina u Hrvatskoj plaća privatnim poduzetnicima njihovu dobit vezano uz ove koncesije. Ali tu se ništa neće promijeniti, zato što nije riječ o korupciji koja se može iskorijeniti tako da se niti Ured za reviziju angažira pa niti DORH nego se to može riješiti tako da se počnu postavljati nekakve tabu teme da se počnu otvarati i da počnu postavljati nekakve konkretna pitanja. A konkretno pitanje bi bilo, nije li ovo kolegice i kolege jedna sistemska, strukturna korupcija, a ne korupcija koju mi možemo iskorijeniti tako da smijenimo nekog u Uredu za državnu reviziju ili u nekim drugim ili u firmama ili da uopće promijenimo našu vlast jer smo imali jednu vlast, imali smo drugu vlast i jedna i druga vlast su radile iste stvari. Znači iako je utvrđeno da je od početka koncesije do kraja 2018. 500 milijuna kuna plaćeno subvencija, iako će do kraja te koncesije Zagreb-Macelj autoceste biti uplaćeno milijardu kuna, iako je Istarski ipsilon subvencioniran to će se tako nastaviti, tu nema nikakve pomoći. Kada kažete nacionalizacija, onda vas optuže za boljševizam, ali nacionalizacija je rješenje da društvena većina ne plaća privatnim firmama njihovu dobit. Ista stvar se pojavljuje u svim ovim situacijama, a onda nam Anton Kliman iz HDZ-a u svojem govoru i hvalospjevu Vladi kaže da su Istarski ipsilon i Zagreb-Macelj sjajna stvar u potpunosti negirajući što je uočila čak i revizija da je riječ o koncesijama koje idu na štetu društvenoj većini. Kaže Kliman da su se okolnosti promijenile, da je lako danas popovati. Ne, još je lakše negirati, lakše od popovanja je negirati sve negativnosti sistemske korupcije za koju je HDZ itekako odgovoran. Na periferiji kapitalizma gdje država snosi rizik poslovanja za privatne interese, to je kolegice i kolege socijalizam za bogate i kapitalizam za siromašne. Tisuću puta smo čuli ponovljenu laž da je brodogradnja rupa bez dna i da se subvencije više ne mogu davati šakom i kapom. Brodogradnja je zapošljavala tisuće i tisuće ljudi u Hrvatskoj, autoceste ne baš, ali se došlo do zaključka da je u redu i da je korektno da obespravljena društvena većina u Hrvatskoj kojem se daju otkazi kao na traci mora plaćati dobit privatnim koncesionarima. Na svim drugim pitanjima će se rješavati na ovakav način zato što je riječ o tabu temama koje se očito ne mogu otvoriti. Jedna stvar koju bih još samo naglasila, a spomenula sam u svom pitanju, Ured državne revizije je dobro primijetio da mjere i aktivnosti poduzete za ublažavanje siromaštva u RH ne funkcioniraju. Prvenstveno ono što sam postavila kao pitanje kako je moguće da imamo takve mjere, a da zapravo nemamo jasne pokazatelje kako ćemo mi smanjiti to siromaštvo. Znači mjere praktički ne mogu biti funkcionalne pogotovo u zemlji gdje ću vas podsjetiti da su socijalni pokazatelji siromaštva i obespravljenosti baš kriminalno visoki u koje, dat ću vam samo jedan primjer, skoro milijun ljudi živi u riziku od siromaštva, 7% ljudi ne može platiti grijanje, 10% za mesni obrok ili ekvivalent vegetarijanski, znači to su stvari koje bi Državna revizija mogla uputiti kao pitanje, ali bojim se da neće biti reakcije.
Vrijeme. Hvala. Imate samo jednu repliku, javio se poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Vi ste na početku svog izlaganja izrazili ako mogu tako reći čuđenje obzirom da većina ovdje zastupnika rekla odnosno pohvalila rad Državnog ureda za reviziju, a istakli ste brojne nepravilnosti. Dakle, ja bih želio istaknuti HS ovdje raspravlja o izvješću i ja mislim da nitko ne može osporiti da je isto profesionalno, da je vrlo dobro napravljeno unatoč čuli smo i manjku kadra, a činjenice da su određene stvari utvrđene odnosno da je dano uvjetno mišljenje ili nepovoljno mišljenje je nešto što će kasnije državni organi, što smo uči od glavnog državnog revizora, utvrđivati u postupku koji je predviđen i jasno propisan. Uostalom tu su i prekršene kazne koje su propisane za takve slučajeve. Prema tome, imajmo malo povjerenja u institucije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, izvolite.
A kako možemo imati povjerenje u institucije kada upravo svjedočimo aferi Janaf za koju smo čuli da je bila isto tako predmet istrage i danas gledamo ovu komediju po medijima u kojem je svima jasno da se nije moglo na neki strukturalan način odgovoriti na ove stvari, da se mora početi postavljati pitanja koja su duboka i koja su stvarno temeljna jer svako malo ćemo imati jednu aferu. Da, mislim mi smo pohvalili ovo izvješće, većina zastupnika i zastupnica je pohvalila ovo izvješće, ali ono što frustrira većinu oporbe je da nema apsolutno nikakvih garancija da će ono što je uopće u tom izvješću izlistano kao problematično toga već toga ima puno biti na bilo koji način adresirano.
Hvala vam lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani glavni državni revizoru sa suradnicama, kolegice i kolege. Prema Ustavu RH Državni ured za reviziju je najviša revizijska institucija RH koja je samostalna i neovisna u svom radu. U izvješću za 2019. Državnog ureda za reviziju navodi se da je njihova vizija dobro upravljanje u javnom sektoru, transparentnost, javna odgovornost i djelovanje u interesu građana. Koliko su bili uspješni u ostvarivanju te svoje vizije? Ne bi se baš moglo reći s obzirom da su afere oko trošenja javnog novca koje se svako toliko pojavljuje u medijima uglavnom rezultat medijske kampanje, a manjim dijelom istrage DORH-a ili USKOK-a specijaliziranog za progon korupcije i organiziranog kriminaliteta. Čuli smo da je u 2019. Državni ured za reviziju poslao HS-u 242 izvješća o obavljanju financijskih revizija, 25 izvješća o obavljanju revizijske učinkovitosti, to je ogroman posao koji treba stvarno pohvaliti. Unatoč brojnim preporukama Državnog ureda za reviziju nismo svjedoci da se povećala ekonomičnost, djelotvornost i svrsishodnost, unaprijedio pravni okvir te poboljšale usluge građanima. Svi koji su ikad bili u upravljačkoj strukturi u javnom sektoru znaju kako postupa Državna revizija i im ništa ne može promaći, ako je nešto imalo sumnjivo. Dakle revizori Državnog ureda za reviziju uredno se najave i mora im se osigurati adekvatna prostorija u kojoj se revizija obavlja i dostavi se tražena dokumentacija. Uvijek pročešljaju postupke javne nabave, postupke dnevnica za službena putovanja, reprezentaciju, ugovore o djelu. Ako je rukovodeću strukturi državnog tijela, predsjedniku uprave trgovačkog društva, načelniku, gradonačelniku ili županu važno da poslovanje bude u skladu sa zakonom i po načelu transparentnosti i učinkovitosti odmah će otkloniti uočene nezakonitosti i nepravilnosti na koje je ukazala Državna revizija. To su oni nekorumpirani dužnosnici s etičkim integritetom. Ali ne čudi da znatan broj dužnosnika na lokalnoj i centralnoj razini uporno krši propise, osobito u postupcima javne nabave jer su te vrste nabava tu su najveća javna sredstva koja očito dijelom završavaju u privatnim džepovima. Samo je jedan razlog za tako bahato ponašanje, a to je da takvi dužnosnici imaju političkog mentora, da se istrage zaustavljaju samo na preporuka Državnog ureda za reviziju, a i ako se pokrene pravosudni postupak on traje godinama dok se ne donese pravomoćna presuda. Korupcija je bolest klijentelizma koja je vezana uz vlast centralnu ili lokalnu, a klijent uvijek ima svog patrona visoko u strukturama vlasti koji mu mora pokazati svoju odanost, a za uzvrat dobiva pokroviteljstvo i sigurnost svoje pozicije. Međutim, kada se donese pravomoćna presuda ima se mogućnost ili šmugnuti u BiH ili izglumatati neku bolest, a istovremeno ljetovati, ispijati kave na špici i smijati se u lice cijelom pravosudnom sustavu i svim građanima. Vidjeli smo iz izvješća koje su nezakonitosti pronađene u revizijskom postupku, to je velik broj. Državni ured za reviziju obavještava DORH o nalozima i preporukama koje nisu provedeni te o nedostavljanu plana provedbe naloga i preporuka u propisanom roku. Bilo bi dobro znati što je poduzelo DORH po tim obavijestima Državnog ureda za reviziju. Glavni državni revizor kaže da nije to u nadležnosti Državnog ureda za reviziju, pa promijenimo zakon onda. Npr. iz izvješća o obavljanju provedbe danih preporuka za reviziju učinkovitosti nabave u društvu Janaf d.d. iz studenog 2018. vidljivo je da je Državni ured za reviziju ocijenio da sustav nabave u Janafu nije dovoljno učinkovit. Dane su preporuke za otklanjanje nepravilnosti i propusta. Državni ured za reviziju obavio je provjeru provedbe danih preporuka za reviziju učinkovitosti nabave u društvu Janaf. Od 18 danih preporuka 14 je provedeno, a 4 nisu provedene, stoga je Državni ured za reviziju ocijenio da je postignut zadovoljavajući napredak. Dakle, na kraju 2018. Državni ured za reviziju zadovoljan je postupanjem u javnoj nabavi Janafa da bi u rujnu 2019. USKOK provodio izvide u korupcijskoj aferi oko javne nabave u Janafu. Iz toga možemo zaključiti da možda Državni ured za reviziju na kraju 2018. još nije dobio zeleno svjetlo da dubinski pročešlja javne nabave u Janafu.
Hvala vam lijepa, gospođo Nađ, vrijeme. Imate jednu repliku, za repliku se javila poštovana zastupnica Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepo. Dakle, kada pročitamo cijelo izvješće o radu Državne revizije onda negdje pri kraju izvješća imamo jedan zgodan podatak, a to je kako subjekti revizije ocjenjuje rad revizije i onda su oni ocijenjeni tamo s ocjenom 4,7. dakle, istinabog moramo biti korektni do kraja pa otprilike negdje malo manje od 40% subjekata je to ispunjavalo. Dakle, tu sad stvarno imamo nešto što iziskuje i dodatnu raspravu i sve ostalo. Oni koji dakle subjekti revizije su ocijenili da je revizija dobra, učinkovita i sve ostalo, ali su spremni i dalje za sljedeću reviziju ne napraviti ono što se od njih traži. Pri tom moram naglasiti da je prošle godine 2019. bila izmjena zakona odnosno novi Zakon o radu revizije kojom je nakon niza godina jadikovanja da se ne može ništa napraviti definirano da kada netko dobije tu lošu ocjenu, dakle to kada onim školskim ocjenama kažemo jedinicu za to treba snositi i sankciju.
Vrijeme. Hvala vam lijepa, dobit ćete još svoje dvije minute. Izvolite odgovor na repliku.
Da, točno je da je 4,7 ispitanika reklo da su zadovoljni sa revizijom, međutim ja mislim da su to oni koji u svakom slučaju ispravljaju svoje nepravilnosti i nezakonitosti. Oni manji broj, a koji očito to ne rade nisu sigurno ocijenili pozitivno rad državne revizije.
Hvala vam lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni revizor sa suradnicama, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o radu državne revizije za 2019. g. To Izvješće treba gledati u 2 konteksta. Jedan kontekst je samo izvješće i način na koji je ono napravljeno, a drugi kontekst je onaj koji nas puno više zanima, a to je što je izvješćem utvrđeno i što je posljedica toga što je tim izvješćem utvrđeno. Ovo izvješće, jednako tako, ne treba gledati u kontekstu jedne godine nego treba gledati sve ono što je bilo prije. Državna revizija je prošla povijesno svoj put, prošla je niz dopuna, preobrazba, izmjena zakona i ja bih mogla ocijeniti da, ako imamo pravo ocjenjivati, a mislim da ima, da oni svoj posao rade korektno i najbolje što u datim uvjetima mogu raditi. Zgodan je podatak, oni su dakle i dostavili sve tablice koje mi trebamo samo pročitati i stoga možda nešto zaključiti. Imate podatak, broj zaposlenih ljudi koji se bave revizijom i to od 2013. do 2019. i kad vidite da je taj broj zaposlenih 2013. bilo 277, a 2019. 291. S jedne strane, kad gledate, svi će reći da je rad u javnoj upravi dobro, dakle, netko da se počne raditi u javnoj upravi, da je to baš dobro, da se tu može raditi, da je to siguran posao, ali ovaj podatak govori o tome da biti revizor nije niti jednostavno, da ima zaista problem da ljudi koji prođu sve edukacije, koje jesu, ne ostaju raditi za svoj, za tu plaću koja je mala, odu negdje drugdje i to vam je uobičajena pojava da zaista ljudi koji su kvalitetni, koji dobro rade svoj posao, vrlo brzo nađu posao negdje drugdje i to vam je jedna od boljki javne uprave i o tome jednako tako mislim da je dobro da se progovori i u ovom Saboru. Jednako tako, mislim da je zgodno vidjeti, a na to smo posve zaboravili, mi ovdje imamo kao prilog 1. Izvješće neovisnog revizora. Dakle, neovisni revizor je radio reviziju Državnog ureda za reviziju i u prilog 1 je tu dostavio i svoje izvješće. Ja moramo priznati, dobro se sjećam da je jedno od mojih pitanja je bilo tamo negdje prije jedno godinu i dvije, da li postoji netko tko ima takva iskustva, znanje i sve ostalo, ovo su specifične poslovi, ali očito postaje i taj je ocijenio rad Državnog ureda za reviziju, u skladu sa zakonima i svim ostalo. Mene u ovom Izvješću su posebno zaintrigirale dvije stvari. Jedna stavka je tamo gdje je rađena revizija Centralnog obračuna plaća. Zgodno je to pročitati i zgodno je to vidjeti kad su to napravili i iz toga čitate zapravo niz suštinskih problema kojih imamo. Zakonodavno, da bi se moglo raditi COP u primjeni je više od 300 zakona, propisa i svega ostalog. Zatim, imamo 3 različite osnove za obračun plaća. Ima 567 različitih dodataka. Dakle, ideja je bila COP-a da se na jedno mjesto obračunavaju plaće za svi oni koji se nalaze, javni sektor. Dakle to su, ne samo one koji mi vidimo na šalterima, tu su i zaposlenici u zdravstvu, tu si i svi oni koji u javnom sektoru i ovo je zgodno za vidjeti da vi imate sustav koji primjenjuje 300 zakona ili podzakonskih propisa. Pa trebate samo znati što je u tim pojedinim zakonima, a 567 različitih dodataka. Tako da vam zapravo, uopće taj COP je ostao uopće smisao svega toga zajedno, ali dobro je da je to na jednom mjestu, dobro bi bilo da se s tim svim zajedno pozabavimo i nekako o tome vodimo računa jer to zapravo pokazuje i taj različiti odnos prema javnoj upravi, različiti odnos prema pojedinim djelatnostima i to je jedna od dobrih podataka koje imamo iz ovih revizija. Ove revizije, kad ju čitate, imate i nekoliko preporuka da se mijenjaju pojedini propisi i da su neki propisi nedorečeni. Bilo bi zgodno vidjeti, kad .../nerazumljivo/... vidimo rad pojedinih ministarstava, da li su ministarstva to pročitala i da li su to primijenila i da li zaista to i koriste i mijenjaju propise, odnosno pročitaju što je revizija napisala i mijenjaju propise da se usklade sa nalazom revizije [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] koja je bila. Hvala lijepo.
Hvala vama. Sljedeća za pojedinačnu raspravu poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani. U sustavu provedbe i upravljanja europskim strukturnim i investicijskim fondovima te realizacije projekata koji su sufinancirani sredstvima EU, kontrolu i reviziju mogu vršiti različita tijela. Dakle, tijela za reviziju, znači ARPA, Agencija za reviziju sustava provedbe programa EU, zatim revizori EU komisije uključujući OLAF, vanjske revizoru ovlašteni od strane EU komisije, Europski revizorski sud, Državni ured za reviziju, zatim upravljačko tijelo, odnosno tijelo za ovjeravanje, dakle Ministarstvo financija RH. Pregledom ovog Izvješća nema rezultata revizije niti je Ured provodio bilo kakve aktivnosti povezano s EU fondovima ili se to iz ovog izvješća ne vidi. Dakle, ako jeste onda je to potrebno navesti zasebno u izvješću ili kod onih subjekata koji su obrađeni, a u sustavu su provedbe programa iz ESI fondova. Prema odredbama novog zakona o Državnom uredu za reviziju, reviziji podliježu prihodi i rashodi, imovina i obveza, financijski izvještaji, financijske transakcije, te programi, projekti i aktivnosti subjekata revizije. Pravne osobe u RH koriste sredstva EU međunarodnih financijskih mehanizama i drugih međunarodnih organizacija ili institucija za financiranje javnih potreba. No, iz izvješća to nije vidljivo. Kakvi su rezultati njihova međunarodnog djelovanja? Što se time postiglo? Drago nam je da su se družili i to je jedino šta je navedeno. Ali što je tu zapravo za dobrobit RH? To zapravo nigdje nije vidljivo, niti mjerljivo. Pohvaljujemo detaljno iznošenje podataka o pojedinim subjektima, no ono što je zanimljivo nigdje nije navedeno zašto se revizija provodila baš nad navedenim odnosno izabranim pravnim osobama? Ovom izvješću definitivno nedostaje i analiza troškova. Dakle, analiza troškova rada Državnog ureda za reviziju, ali i analiza ostvarenih dobrobiti za proračun RH. Dakle, onaj izračun koliko su oni zapravo svojim revizijama financijski uspjeli doprinjeti dobrom upravljanju u javnom sektoru, koliko su uspjeli doprinjeti transparentnosti sustava, koliko su uspjeli doprinjeti javnoj odgovornosti, te djelovanju u interesu građana, onako kako oni sami zapravo navode određujući viziju vlastitog postojanja. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Slijedeća za pojedinačnu raspravu poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani g. Klešić sa suradnicama. Pa evo, ja, ja sam se isto tako htjela osvrnuti upravo na ovaj dio koji ste vi radili, ali se ne slažem sa kolegicom Vukovac da niste pokazali što se događalo sa europskim sredstvima i zapravo je potrebno napraviti pojedinačne analize svakog pojedinog grada, općine ili županije da bi se onda moglo utvrditi zapravo koliki su učinci i što ste vi to sve pregledavali i koji su učinci pojedinih projekata. Upravo kao što sam vam i u replici kazala, vi ste samo kada se pogleda ovaj dio sektora, dakle revizija javnog obuhvatili 75 subjekata, 20 županija, 28, 29 gradova i 26 općina uz sve one ostale subjekte što ste naveli u samom svom izvješću, dakle i trgovačka društva u vlasništvu općina, gradova, države i slično i svih ostalih, tako da je, da je obuhvat vaših poslova ogroman i s obzirom na kapacitet koji imate i broj zaposlenika onda vi ne možete svake godine raditi svaki subjekt nego morate to raditi u nekim intervalima i pratiti zapravo što se u tim intervalima kod tih subjekata dogodilo, koliko su napravili pomaka, koliko su ispravili određenih preporuka ili što su u tom smislu uopće postigli. I to je onda ta revizija učinkovitosti koja, koju vi dodatno provodite. Dakle, jako je važno pogledati što je sve Državni ured za reviziju radio tijekom protekle godine i zapravo na koji način je sve to obrađeno. Ono što mene isto tako jako zanima upravo korištenje sredstava EU odnosno Fondova EU i pri tom je potrebno naglasiti da uz vašu reviziju koju vi radite u sklopu redovne revizije, revizije pojedini projekata rade i ekonomske revizije, dakle revizorske kuće koje su ovlaštene za provjeru, provjeru tih objekata. Dosada ono što smo vidjeli je vrlo kvalitetno bilo odrađeno i na kraju krajeva vidi se da je sve ono što, ovdje ste vi naveli možda postoji možda jedan nesrazmjer između evidentiranja samih prihoda odnosno priznavanja u prihode ono što je u tom izvještajnom razdoblju bilo, a neke su jedinice prikazivale zapravo ukupan iznos primljenih sredstava, što nije bilo u razmjerno troškovima provedenih ugovora, pa se to onda preliva iz godine u godinu, ali sam uvjerena da je u većini slučajeva to bilo poštivano. Ono na što bi htjela još posebno naglasiti da je u vašem izvješću isto tako, vi ste naveli provjeru u okviru financijskih revizija, vi radite dakle i revizije usklađenosti i učinkovitosti, bilo 49 provjera, pa se moglo vidjeti da ste tu provjere radili kod različitih subjekata, počevši od tvrtki koji su u vlasništvu RH, lokalnih jedinica, zatim županija itd. i vidi se da je jako puno kod tih 196 trgovačkih društava je provedeno preko 840, dakle preko 50% preporuka, dok jedan dio nije proveden. Sve to govori da vaš utjecaj i vaše sugestije itekako utječu da se, da se način ponašanja i da se mijenja i na taj način da se popravljaju svi ti učinci upravo zahvaljujući vašim, vašim intervencijama.
Vrijeme. Hvala vam lijepa, imamo dvije replike, prva je poštovani zastupnik Rade Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Evo kolegice, vidjeli smo da je napravljen impresivan broj revizija i ovim putem pohvaljujem državnog revizora sa svojim suradnicima i čini li se vama da bi povećanjem broja revizora bilo kvalitetnijeg pomaka u otklanjanju nepravilnostima odnosno da li povećanje i prevencije i represije može u konačnici dovesti do toga da revizije budu općenito bolje odnosno da svijest ljudi koji su čelnici određenih subjekata mogu drugačije i kvalitetnije pristupiti izvršenju ovoga odgovornog zadatka? Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepo poštovani kolega. Pa svakako da bi broj revizora koji bi mogli onda provoditi revizije sigurno većeg broja subjekata i vjerojatno u češćim intervalima, jer nekada se događa da neke tvrtke u vlasništvu gradova ili države, tu su jedinice lokalne samouprave, regionalne češće u obuhvatu pa su na krajnjem liniju negdje svake dvije do tri godine otprilike, međutim sve ove ostale tvrtke sigurno sa povećanim brojem revizora, kvalitetnih, bi se itekako mogle češće kontrolirati i onda zapravo raditi i usporedbe i kontrolu preporuka da li su napravili ono što je bilo predviđeno.
Hvala lijepa, sljedeća replika poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
E pa kolegice Perić baš mi je drago da ste vi spomenuli da vam je drago da se naputci i sugestije Državne revizije ipak imaju utjecaj i mijenjaju ponašanja, šteta što niste se tako ponašali i kad ste bila pročelnica za financije u Gradu Zadru, gdje ste zajedno s Kalmetom 2011.-te godine oteli 27,1 milijun kuna socijalno ugroženim građanima i nenamjenski potrošili sredstva od prodaje državnih stanova koji su trebali ići upravo socijalno najugroženijim građanima Grada Zadra. Vi ste to trošili za svoje tekuće bakanalije i potrebe, to je utvrdila Državna revizija, niste to šljivili ni 5%. Al' s obzirom da ste možda nešto evoluirali u međuvremenu do 2020.-te godine, ja vas molim da krenete s edukacijom kako uvažiti mišljenje Državne revizije, možete počet s Viroviticom, koja je jedina od svih gradova dobivala ne uvjetno nego nepovoljno mišljenje, krenite s gospodinom Kirinom, imat ćete sreće, imate iskustva.
Hvala lijepa, odgovor na repliku poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Sva sredstva koja su u prihodovana od sredstava d stanova su i evidentirana na način da oni pripadaju upravo tim sredstvima, i iz njih se i dalje u svim momentima kada je Gradsko vijeće donosilo odluku o tom da se ulaže u poticajnu stanogradnju, u bilo koju namjenu koja je trebala za socijalne slučajeve, ta su se sredstva i utrošila namjenski. Prema tome ona nisu bila potrošena u tom momentu jednokratno, jer za takvim potrebama niti nije bilo, a jedan smo od Gradova koji smo među prvima upravo prepoznali tu mogućnost izgradnje poticane stanogradnje i na taj način pomogli stotinama obitelji koji su itekako zahvalni za ono što smo napravili u Gradu.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Molim vas održavajmo red u Sabornici, molim vas. Sljedeći za pojedinačnu raspravu, poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče, uvaženi državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Izvješće Državnog ureda za reviziju za 2019. godinu je kao i uvijek svako Izvješće je jedna zahvalna temu i nudi jednu široku mogućnost i stručne i političke rasprave, čuli smo danas i stručne, ali i političke rasprave naših kolegica i kolega. Ono što je meni važno, važno je da je Državna revizija neovisno tijelo zaduženo za reviziju o usklađenosti i poslovanja, ali i financijskih izvještaja, i da ono što njih treba krasiti, ja mislim da smo potvrdili već puno puta raspravljajući o njihovim izvješćima, je jedna izrazito velika profesionalnost koja onda izaziva naravno i povjerenje u cijeli sustav, i ja mislim da to ovdje opće nikada nije bilo sporno u proteklih i više godina od jednog mandata, tako da evo čestitke njima i na ovom Izvješću revizije za 2019.-tu godinu, jer vidi se da ono što, ajmo reći političari žele od tog Ureda za reviziju, ono ne želi biti, znači mnogi ovdje žele biti to jest žele da Državni ured za reviziju bude ustvari DORH, da glavni državi revizor bude državni odvjetnik, međutim to nije tako i njihova mišljenja, ja mislim, i na lokalnoj i na regionalnoj, i na državnoj razini se itekako uvažavaju u smislu poslovanja svakog tog subjekta, od Općine, Grada, Županije pa nadalje. Naravno da svatko od nas tko za nešto odgovara ili je biran da bude odgovoran, da li lokalno ili državno, na državnoj razini, ili na regionalnoj, želi dobiti bezuvjetno mišljenje, međutim nije to baš jednostavno i nije baš uvijek možda ni moguće. Naravno da se svi trude tome. Imamo i uvjetno, i nepovoljno, i suzdržano mišljenje i kad pogledamo apsolutno nekakav odnos koji sugerira ovo Izvješće je da jedan velik, najveći dio zapravo posluje najvećoj mjeri u skladu sa Zakonom, da svega 1,2% ili 1,3% smo imali nepovoljnih mišljenja kad govorimo o onome što mene interesira u ovom Izvješću, to su jedinice lokalne samouprave. No, mislim da se to odnosi i na sva ostala tijela, da taj postotak praktički je vidljiv i kod svih ostalih institucija koje su prošle ovaj nalaz to jest Izvješće revizije. Što je tu važno? Mislim da se ne može gotovo sakriti ništa bez obzira na pokušaje mnogih da tu možda se nešto napravi i ovako i onako mislim da to nije baš jednostavno i da revizija itekako ima načina i metodologiju da sazna apsolutno sve što želi od pojedine lokalne samouprave, pa do države ili agencije ili ministarstva. Hrvatska ima 555 JLS-ova, u ovom nalazu ih je obrađeno 75 ili nekih 13%. Uglavnom Grad Zagreb podiže, ajmo reći, apsolutne iznose financijskih ukupnih prihoda ili rashoda, tu govorimo o nekih gotovo 18,5 milijardi nadziranim sredstava u prihodima i rashodima i vidljivo je da ima onih koji mogu i normalno funkcioniraju, prenose viškove, ima onih koji ne mogu i prenose manjke koje ne realiziraju ili ne poravljaju i naravno da svaki slijedeći puta, svatki, svaki onaj čelnik koji bude nadziran ima nekakve obaveze. Što ja vidim kao problem? Mislim da ono što je izraženo i kroz nalaze. To su problemi računovodstvene naravi, Zakon o javnoj nabavi, evidencija imovine, sustav planiranja. Mislim da se tu na neki način kad govorimo o revizijama uvijek sve svede na odgovornost prvog i jedinog čovjeka biranog neposredno na izborima, to je načelnik, gradonačelnik, župan ili na državnoj razini govorimo o ministrima ili samom predsjedniku vlade. Međutim, kad uđemo u procese vidimo da tu postoji jedan mali nesrazmjer jer zaista nosimo velike odgovornosti, a službenici baš i ne toliko u odnosu na ono što bi možda im trebalo naložiti jer reći ću možda par primjera. Ne znam, sustav javne nabave imate načelnika na početku i na kraju, znači odluka o nabavi i odluka o izabiru, u sredini vas nema, netko drugi bira. Recimo u koncesioniranju, koncesija ili koncesijskih odobrenja, potpišete plan, nakon toga vas više nigdje nema, svi problemi idu na vas iako ne donosite odluke. Imamo probleme u računovodstvu, imate svoje službe računovodstva, oni knjiže kako treba i oni trebaju znati što treba, na kraju nalaz potpisuje načelnik, gradonačelnik, što on može osim utvrditi da je nešto možda bilo krivo i da njegov službenik možda nije napravio nešto kako treba. Da li imamo sustav odgovornosti koji možda ipak službenicima ne daje ono što bi možda trebao. I na kraju o političkim strankama samo jedna rečenica. Mislim da su najglasniji danas bili oni kojima je upravo DIP Državno izborno povjerenstvo dao nepovoljno mišljenje na njihovo zadnje financijsko izvješće. Svi su imali nedostatke, prozivaju HDZ, a sebe su [[Upadica: Hvala lijepo]] po pitanju transparentnosti jednostavno zaboravili, a [[Upadica: Hvala, vrijeme]] to je utvrdila i ova revizija.
Hvala. Nakupili ste najviše replika, pa idemo redom. Prvi je poštovani zastupnik Željko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega, evo ja bi samo htio napomenuti što ste rekli i sami, ovoga da zapravo revizija kontrolira dokumente. I zapravo kontrolira poslovne događaje koji su se … [[Govornik se ne razumije]] kroz dokumente na način koji su se … [[Govornik se ne razumije]] kroz dokumente. Nažalost, znamo i sami što se dešava, ne govorim samo o lokalnoj samoupravi, ovoga recimo u javnoj nabavi. To je jedan od velikih problema gdje se potroši godišnje otprilike nekih 36 milijardi kuna, a zapravo nemamo pravu kontrolu nad, nad tim procesima. Tu bi kontrola trebala biti sasvim drugačija na način da se radi revizija prije samog raspisivanja natječaja, da se to prekontrolira na pravi način, to je prva stvar. Druga stvar, htio sam se osvrnuti usput na izlaganje gđe. Anke Mrak-Taritaš. Evidentno je da se po revizorskim izvješćima ne radi. Njezino izlaganje je jedan od dokaza. Ako mi još uvijek imamo 300, ona je rekla zakonskih propisa, nije nego imamo 300 akata po kojima se računa plaća u državnim službama, znači da se do danas, a to već se radi 7.g [[Upadica: Vrijeme]] nije napravilo ništa.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku poštovani g. Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega, slažem se u, u, u ovome što ste rekli jer mislim da, ne samo u ovom dijelu o kojem ste vi govorili nego apsolutno o svim sustavima planiranja koji često namećemo s državne razine i lokalne razini i glasamo ovdje za njih, jednostavno se događa i možda i predplaniranje. I kad pogledamo recimo zadnji Zakon o komunalnom gospodarstvu, doveo nas je do toga da danas sasvim drugačije razmišljamo o komunalnom gospodarstvu nego možda prije 3.g., ali nas je vezao, obvezao zaista na mnogo detaljnije i planove i sve ostale obveze koje imamo kao čelnici lokalne samouprave. Što učiniti sa ovim dijelom, ajmo reći, Zakona o javnoj nabavi? Pa ja bih volio evo osobno da se to stvarno makne možda od strane političara i da službe koje provode ga i provode do kraja i da tu bude onda s više-manje i na njima veća odgovornost nego što je to na samim političarima iako je teško tu možda naći mjeru kako to izbjegnuti. Jednostavno onaj koji je neposredno biran, ali i vijećnici koji su također birani, donose mnoge odluke, a u mnogima apsolutno ne sudjeluju osim u trenutku kada su došli ispred njih.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovani zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče HS, kolega Boriću, kolegice i kolege. Kolega Boriću, dobro ste konstatirali, kad vam dođe državna revizija u izvid nema toga što neće otkriti, ne možete ništa sakriti, najprije se traži proračun, sve račune, isplate, uplate, odluke, zaključke kojima to potkrijepite, jednostavno nije moguće sakriti ništa. Između ostalog, sam sam bio 10.g. načelnik, od toga bar 7 nalaza, izvida, uglavnom nije moguće sakriti ništa i to ste dobro konstatirali i dobro da ste to naglasili. Hvala vam.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, izvolite poštovani zastupniče Borić.
Hvala lijepa. Kolega Stričak, kažem evo ja iznosim svoje skromno mišljenje, al mislim zaista danas da smo dostigli i metodologiju, ali i način promišljanja o državnoj reviziji što ona jest i o svim ostalim, ajmo reć, državnim tijelima koji su u dijelu sustava represije, da znamo da se zaista moramo ponašat odgovorno kao čelnici na svojoj razini. Ali ono što ja uviđam je znači jedan problem gdje moramo potpisivat ili donositi odluke, a na njih nažalost u nekim procesima ili trenucima jednostavno ne utječete i tu se stvara onda ono što možda mediji vole i ono što se događa danas u javnosti da se onda uglavnom akcenat stavlja na političare koji su birani i na one koji su donosili odluke, a oni koji su u biti bili u procesu tu je nešto manje odgovornosti i to možda novi Zakon o javnoj nabavi, neke … [[Govornik se ne razumije]] promišljanja možda treba drugačije i riješiti.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo svi znamo da je revizija izuzetno.
G. Rade, gđa. Katarina Peović je, ja ispričavam se ako sam nerazumljivo izgovorio… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, ne. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nisam, ja sam rekao Katarina Peović, imam svjedoke, možemo pregledat fonogram, sve u redu, hvala vam. Izvolite.
Pa evo, vi kažete da bi oporba željela da i revizija bude DORH i da se od revizije ništa ne smije sakriti, također kažete pa da je oporba frustrirana, pojednostavljujem, jer se ništa nije našlo. No sasvim je jasno iz ovog izvješća i valjda i vama da imamo koncesije ugovore koji društvenu većinu koštaju 5 milijardi kuna, da jednom koncesionaru zadnjih 10 g. 57% prihoda predstavljaju doprinosi iz proračuna i ono što stvarno frustrira oporbu je da mi ne možemo tu ništa učiniti. Pa utoliko bih rekla ono što je vaš kolega naveo da su okolnosti se promijenile i da je danas lako popovati, ne, još je lakše prikivati negativne pokazatelje koji se prelamaju preko leđa društvene većine jer to nisu leđa gospode iz HDZ-a.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, mislim da je g. državni revizor bio jasan u svom današnjem izričaju i kad je govorio o nalazu tj. izvješću Državne revizije, ali i o svim ostalim momentima koji se pojavljuju unutar tog izvješća. Znači onog trenutka kad su oni nešto utvrdili, poslali DORH-u, kao nešto što možda treba pogledati i ispitati i pronaći rješenje za takvu situaciju u kojoj su možda upali onih 1,5% ili 2% koji su dobili nepovoljna mišljenja ali i svi ostali očito sa problemima, u tom trenutku ja mislim da sustav represije preuzima odgovornost na sebe da to riješi. Mislim da tu ne bi trebalo biti sporno nama političarima da o tome pričamo na način kao da je gospodin, ne znam, državni revizor taj koji treba pokrenuti automatsku istragu gdje je taj ugovor o kojem vi govorite. Ja mislim da smo jasno podijelili u ovoj državi vlast na zakonodavnu, izvršnu i pravosudnu i da svatko ima svoje ovlasti i o tome se danas puno priča. Uglavnom, pričaju mnogi [[Upadica Škoro: Hvala.]] koji se ne drže onoga kao i možda…
Vrijeme, hvala lijepa. Hvala lijepa. Poštovani kolega Šimičeviću, nećete mi vjerovati, sad ste vi na redu, izvolite.
Evo zahvaljujem. Nema problema, sve u redu. Ja ću zanovit ono što sam počeo govoriti, dakle revizija je izuzetno osjetljiva i ako nalaz nije dobar, onda nastaju problemi u gospodarskom subjektu i smatrate li vi da bi reviziju trebalo raditi svaku godinu za one gospodarske subjekte kojima nalaz nije dobar i ako to prevedemo jezika uspjeha u školi, dakle učenik može pasti jednu godinu, drugu godinu ako padne, gubi pravo školovanja. Dakle, da li bi mi morali biti malo represivniji s obzirom da je ovo izuzetno osjetljiv trenutak za zajednicu i za društvo i da smanjimo eventualne probleme koji se mogu javiti? Zahvaljujem.
Hvala vama, odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja ne bi sudio tome da li treba svake godine nadzirati nekoga ako zaista netko griješi, da za to što griješi, dobiva nepovoljno mišljenje Ureda državne revizije, mislim da bi ja tada kao državni revizor razmislio da ga i druga pogledam da li je u slijedećoj godini poslušao preporuke i učinio ono što mu unutra piše da treba učiniti. Ono što je problem, što mi imamo zaista puno institucija i tijela koje treba nadzirati, samo 555 jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, nije moguće u jednoj godini apsolutno pročešljati i utvrditi svakome ono što je. Zato postoji metodologija koja je određena ali je važno da to da nitko nije oslobođen toga da će ti te godine doći neka revizija jer ona ide onda i unazada određeno razdoblje, tako da mislim da je sustav postavljen onako da može primijetiti sve što je loše u tom sustavu učinjeno. To je najvažnije.
Hvala lijepa. Slijedeća replika, poštovani zastupnik g. Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Boriću, slažem se sa vama, dakle da je vrlo važno da nalaze Državne revizije u kojima je utvrđena nezakonitost i nepravilnost i nakon što o isto izvješće usvoji Hrvatski sabor, doživi svoj epilog na pravosudnim institucijama RH jer onda praktično ostaje mrtvo slovo na papiru. U tome je važnost procesuiranja takvog postupanja važna. Kad se već gđa. Glasovac vraća u ranije godine, primjerice u 2011., bilo bi dobro da se prisjetimo da je primjerice gradonačelnik Rijeke, ako se sjećate, negdje preko 22 milijuna kuna nenamjenski koristio u komunalnoj naknadi za što je Državni ured za reviziju to utvrdio i to je kasnije išlo prema DORH-u no međutim tu je stalo i nije se do kraja realizirala takav jedan eklatantan primjer nepoštovanja Zakona o komunalnom gospodarstvu na što je Državni za reviziju tada reagirao. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačić, kad govorim o tim posebnostima koje je pokušala naglasiti kolegica Glasovac, ona uvijek gleda u tuđe dvorište, u svoje nikad nije pogledala, možda bi trebala pogledati u ono vrijeme Ministarstvo obrazovanja kad je ona bila pomoćnica, da li je bilo uvjetno ili bezuvjetno, ja mislim da je bilo uvjetno, očito su imali grešaka ali naravno. Tako i grad Rijeka, to je jedan specifičan grad, ja kad vidim ponekad taj nalaz tog grada se čudim kako to sve prođe bez ikakvih sankcija, tamo ima zaista nalaza koji su dvojbene naravi, što treba učiniti sustav presije, zašto nitko ne postupa, ne znam. Imali smo puno situacija, imali smo i u proračunskim korisnicima kad govorimo recimo o HNK-u gdje je i došlo do nekog sudskog epiloga, opet je to bilo temeljem nalaza Državne revizije. Imali smo sada situaciju sa čudnom pričom oko pozornice i Europskom prijestolnicom kulture, ne znamo gdje je to završilo, vjerojatno je sustav presije nešto odradio, da li će doći do kraja, ne znam, ali očito bilo je tamo i najmova zemljišta i svega ostaloga što bi se dalo raspraviti, o tome političari i govore tamo međutim očito da u jednome trenutku kada je revizija učinila svoje [[Upadica Škoro: Vrijeme.]] sustav presije nije očito doveo do kraja određene ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, g. Boriću, vrijeme. Evo još jedna, 6. replika, poštovani zastupnik Marin Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić, ponukan evo vašim izlaganje pogotovo što se tiče rada revizije na jedinice lokalnih samouprava, odlično ste pogodili, nisam siguran koliko je to uspjelo u uši svima nama sjest, ali i gledateljima koji gledaju ovaj prijenos zapravo kolika je odgovornost i na čelnicima jedinica lokalnih samouprava, krivi su za sve i svašta, nekad naravno i ne zasluženo. Ono što bi htio reći o reviziji, recimo kod nas u gradu Đakovu revizija je bila prije četiri godine kada sam došao prije nešto više od tri godine na funkciju gradonačelnika imali smo što vidjeti, cijeli niz nepravilnosti i preporuka i nalaza što treba ispravljati, na to smo se bacili nemilosrdno i dalje na tome radimo i jedva čekam da opet dođe revizija u grad Đakovo pa da vidimo konačno jesmo li na dobrom putu. I svi oni koji žele profesionalno obavljati svoje dužnosti i svoje poslove trebaju biti sretni kada im dođe revizija i trebaju gledati kao suradnju i priliku za poboljšanje svojeg sustava. Hvala.
Hvala. Vrijeme. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Slažem se s vama kolega, jednostavno mnogo čelnika dođe nakon protekle četiri godine novih u mandat, neki i sami traže i neovisne revizije neovisno o Državnoj reviziji da oni utvrde određena stanja. Znam nekoliko općina koje su tražile novi načelnici da dođu i da utvrde stanje da ga utvrđuju oni primopredajom jer te primopredaje ne izgledaju baš onako kako bi trebale izgledati i onda se iznenadite nakon nekoliko mjeseci što vas je dočekalo. Ali kažem ono što je važno znači profesionalnost sustava koje izaziva povjerenje čelnika, političara, ali i građana, treba i nas političara u HS da taj sustav zna i može prepoznati da ima metodologiju kojom prepoznaje određene postupke i greške u tim postupcima i sada je na nama da tu kao političari možda preokrenemo određene stvari i možda ondje gdje vidimo da postoje problemi koji nalazi revizija, a ne donose odgovornost čelniku, a on odgovara možda da se to kroz zakonske odredbe mijenja kako bi se zaista uspostavio pravi sustav koji snosi odgovornost … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Vrijeme, hvala vam. Hvala lijepo gospodine Boriću, dobro ste izdržali punih 17 minuta. Slijedi poštovani zastupnik Tomislav Tomašević sa svojom pojedinačnom raspravom.
Hvala na riječi gospodine predsjedavajući. Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019. godinu daje doista materijala o čemu se može ovdje raspravljati, ja ću se zadržati o djelu ovog izvješća koje se odnosi na revizije koncesija za javne i komunalne usluge. Naime, bilo je i pitanje u prilikama predlagatelju da li je Državna revizija radila kakve revizije vezano za pročistač otpadnih voda u Zagrebu i mogu reći da jest, ali nije dosta dugo već radila neke nove revizije. I mislim da upravo takve tematske revizije kao što smo imali sada u ovom izvješću vezano za sportske stadione, kao što smo prije imali tematska izvješća vezano za izgradnja onih sportskih dvorana za rukometno prvenstvo ili kao što smo imali ta tematska izvješća i revizije vezano za vodne usluge, ja upravo mislim da su takve aktivnosti hvale vrijedne, da itekako stavljaju svjetlo na različite privatne koncesije koje su štetne za građane Grada Zagreba i Hrvatske. I u tom smislu bi ohrabrio daljnji rad Državne revizije na takvim izvješćima. Dat ću sada nekoliko primjera, primjerice koncesija za uslugu pročišćavanja otpadnih voda u Zagrebu od 2000.-2028. godine Državna revizija je napravila izvješće još 2013. godine o ekonomskoj opravdanosti cijene javnih vodnih usluga u Zagrebu. Nadam se da upravo radi tog izvješća prošle godine izmijenjen Zakon o vodnim uslugama odnosno novi Zakon o vodnim uslugama zbog čega je zabranjeno sada privatizirati tzv. uslugu pročišćavanje otpadnih voda jer pokazalo se da smo imali katastrofalne koncesije privatnim poduzećima upravo u takvim djelatnostima. Naime, u Zakonu o vodama iz devedesetih je bilo moguće sudjelovanje privatnog sektora u pročišćavanju otpadnih voda na temelju čega su sklopljeni koncesijski ugovori samo u dva grada u Hrvatskoj, jedan je Zagreb, drugi je Zaprešić. O rezultatima tog modela je dovoljno reći da Zaprešić još uvijek nije u potpunosti profunkcionirao pročistač otpadnih voda i došlo je do bankrota i revizije tog ugovora, a u Zagrebu je sa dva strana poduzeća sklopljen koncesijski ugovor kojeg je Državna revizija isto tako pročešljala još 2013. godine. Naime, ja nisam mogao, ne znam zašto na vašim stranicama naći to izvješće iz 2013. godine, morao sam kopati, znači link koji sam prije koristio na vašim stranicama gdje se izvješće nalazilo više ne funkcionira, morao sam kopati digitalni arhiv Vlade i HITRO da bi našao ponovo to izvješće, a mislim da je jako, jako korisno i da dovodi do onog što bi HS trebao raditi, a to je učiti iz tematskih revizija i raditi zakonodavne promjene, kao što nadem se da smo nešto naučili iz revizije koncesije za Grad Zagreb. Naime, prema tom izvješću, prema toj reviziji koncesionar je razdoblju od 2004.-2011. godine privatni koncesionar u Gradu Zagrebu ostvario neto dobit u iznosu od 900 milijuna kuna iliti 28% ostvarenih prihoda. Pa sada vi meni recite koji je to biznis da ja znam da mogu i ja uložiti u taj biznis gdje se ostvaruje takva postotak dobiti, takva porezna stopa. Ali idemo dalje, isto tako značajan iznos dobiti ostvaruje trgovačko društvo kojem je koncesionar povjerio usluge upravljanja i održavanja pročistača otpadnih voda. Naime, u 2010. i 2011. godini je ostvarilo dobit u iznosu od 75 milijuna kuna iliti 46% ukupnih prihoda, 46% stope. Pa isto tako molim savjete, recite gdje se ostvaruje takav profit, takva dobit da mogu uložit. Isto tako dobit je velika je ostvarilo trgovačko društvo u vlasništvu koncesionara kojem su povjereni poslovi izgradnje pročistača, pa i tamo je velika dobit. Zbog svega toga revizija zaključuje iz navedene cijene se podmiruju obveze prema koncesionaru, cijena usluga pročišćavanja otpadnih voda nije ekonomski opravdana u Gradu Zagrebu jer koncesionaru, citiram „jer koncesionaru omogućuje ostvarenje dobiti u visini 46% prihoda ostvarenih od usluge pročišćavanja“ Ne samo to, nego je rizik prešao na Grad Zagreb, govorit ću završno u ime Kluba o dva Izvješća vezano za dvije autoceste, za istarski Ipsilon i Zagreb-Macelj, ali htio bi završiti sada s ovim vodnim uslugama. Znači ne samo to da ostvaruje dobit, nego je sav rizik prešao na Grad Zagreb pa smo tako prema izvršenju o proračunu morali platiti 278 milijuna kuna iz proračuna koncesionaru samo u 2019.-oj godini, HDZ je inače glasao zapravo za taj proračun, zbog toge se 2000% povećala ta stavka, a moram reći da se u Gradu Zagrebu povećala cijena vode za 300% u ovome razdoblju, a onda ću u završnom u ime Kluba govoriti o Zagreb-Macelj.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Vrijeme. Hvala, oprostite moram prekinut vaše zanimljivo izlaganje. Imate jednu repliku, poštovani zastupnika Zvane Brumnić. Izvolite.
Kolega Tomašević, dobro ste ovdje spomenuli koliki je prihod koncesionara u Gradu Zagrebu, ali ono što niste spomenuli je činjenica da u Gradu Zagrebu nitko nije pokušao uvesti EU fondove u sam projekt pročišćavanja otpadnih voda odnosno izgradnju trećeg stupnja, vi ste također bili gradski zastupnik kada smo o tome glasali i vidjeli smo političku odluku većine tada u Gradskoj skupštini da nije htjela niti izglasati pokušaj da se iz EU fondova povuku sredstva za izgradnju trećeg stupnja pročišćavanja čime bi se građanima Grada Zagreba uvelike smanjio trošak izgradnje ovakvog sustava odnosno cijene koju oni plaćaju kroz vodu. Evo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Tomašević. Izvolite.
U pravu ste kolega Brumnić i prepucavaju se inače HDZ i Grad Zagreb tko je odgovoran za to što unatoč toj ogromnoj dobiti i plaćanju stotine milijuna kuna iz proračuna godišnje i još 300% povećanje cijene vode, i dalje treći stupanj pročišćavanja otpadnih voda u Zagrebu nije napravljen, i ne samo to, nego izgleda da ćemo to financirati iz proračuna Grada Zagreba jer nije u operativnim programima predviđeno da se treći stupanj financira iz EU fondova, Grad Zagreb želi za to dići kredit i neće to prebaciti na koncesionara nego će to na kraju isto tako platiti građani. Tako da apsolutno ste u pravu. Međutim ono što bi tu još dodao jest ovo da se vidi i u Izvješću to jest u reviziji koncesije za Zagreb-Macelj i Istarski Ipsilon da non-stop imamo kontinuirano isti model gdje na državu ide rizik i onda se fino financira i koncesionarima znači svi izmakli automobili koji nema, koje smo garantirali na autocestama, a znači, zapravo je privatni profit, a rizik je javni odnosno društveni. Uvijek isti model.
Vrijeme gospodine Tomaševiću. Hvala, hvala vam lijepa. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama sljedeći na redu poštovani zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, glavni državni revizore sa suradnicama, kolegice i kolege. Ovo Izvješće bi trebalo promatrati sa dva aspekta, jedno je sa aspekta sadržaja, a drugo nalaza. Ako pogledamo s prvog aspekta to jest sadržaja mogu reći da je pregledno, iscrpno, s puno podataka, da čak daje i jedan pregled razvoja Ureda ubuduće i smatram da je zaista za pohvaliti. Kada govorimo o nalazu, mišljenjima i preporukama također je poprilično popraćeno sa brojkama, sa dosta stavova i mišljenja, i također smatram da daje jednu sliku aktualnog stanja. Bilo je dosta riječi o nalazima u Općinama, Gradovima, Županijama, o nalazima vezanih za trgovačka društva, komunalna društva, za revizije učinkovitosti, ali smatram da bi svakako bilo dobro napomenuti i spomenuti kakvi su nalazi vezani za političke opcije. Na kraju političke opcije o tome raspravljaju na svojim predstavničkim tijelima, mi ovdje u Saboru, Županijska skupština na svojoj sjednici, Gradska i Općinska vijeća na svojima, i naravno temeljem tog su dužni ispraviti nepravilnosti i nedostatke. Također prije toga bih naglasio da evo od ožujka i 2019.-te sve se dostavlja Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske, a pogotovo oni Gradovi, Općine, Županije ili društva koja nisu postupila po nalazima i preporukama, a njih nažalost ima podosta, od ukupno 1406 naloga i preporuka danih u prošlim revizijama, 795 ili 56,5% je provedeno, 112 ili 8% je djelomično provedeno, 111 ili 7,9% je u postupku provedbe, 290 ili 20,6% nije provedeno dok nije primjenjivo 28 ili 7% naloga i preporuka. Tako da smatram da je to dobar smjer i da čim će biti Državno odvjetništvo s time upoznato, da će već samim time to biti jedan dobar podstrek da se nepravilnosti, nepravilnosti maknu. Ali, s obzirom da danas ovdje je dosta polemičnih rasprava, dobro bi bilo pogledati kako to posluju naše političke opcije, stranke, nezavisne liste i nezavisni kandidati. Od 45 Izvješća, 24 su bezuvjetna, 21 je uvjetno ili 46% političkih opcija nije zadovoljilo, 46% što je popriličan postotak, a nisu zadovoljili da li po kriteriju financijskih izvještaja ili usklađenosti poslovanja sljedeće političke opcije: Abeceda demokracije, Akcija mladih, Stranka rada i solidarnosti, BLOK umirovljenici zajedno, Neovisni za Hrvatsku, Dubrovačka stranka, Građansko-liberalni savez GLAS, Hrvatska konzervativna stranka, HSS, HSP, HSP dr. Ante Starčević, HSU, Moderna demokratska snaga, Naprijed Hrvatska, Nova ljevica, Radnička fronta, Stranka demokratske akcije Hrvatska, Unija Kvarnera, Zeleni savez, Željko Kerum – Hrvatska građanska stranka, Živi zid. Zanimljivo je da kad malo pogledamo ko je političke opcije su dobile uvjetna mišljenja, ispada da su među najglasnijima upravo članovi tih političkih opcija. Najviše kritiziraju, najviše sugeriraju, ali nikako da počnu od sebe. Nikako da najprije počiste u svom političkom dvorištu. Hvala.
To je to. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Žao mi je, gospodin je završio sa čitanjem svoje liste, imamo 4 replike. Prvi je g. Zvane Brumnić.
Poštovani g. Stričak, moram priznati iznimno je zanimljivo kada netko iz vladajuće većine dođe pred ovu govornicu i hvali izvješće u kojem se vide svi podaci o kojima ovdje govorimo a ne kaže što će po tom pitanju poduzet nego proziva ovdje na neki način političke konkurente, da li su predali financijska izvješća, da li su ih predali baš skroz točno i u dan koji je trebalo. Kad pogledate ovo sve što ste vi prozvali, političke svoje konkurente koji vas upozoravaju na stvari koje ne valjaju, težina njihovog prekršaja za ovu državu teško da bi bila veća od 100 000 kuna a probleme na koje oni upozoravaju su teži od par milijardi. Za tih par milijardi nemate odgovor ali imate pitanje za nekoga, ja se ne slažem s time da ne bi trebalo griješit, ali nemojte se ljutiti, par milijardi grešaka koje su vam ovdje navedene [[Upadica Škoro: Vrijeme.]] na njih niste dali niti jedan ni mali odgovor.
Hvala, g. Brumniću, vrijeme, molim vas [[Upadica Brumnić: Hvala lijepo.]] Moram vas prekinuti, hvala. Odgovor na repliku.
Hvala. Uvaženi kolega, ako ste slušali početak moje rasprave, ja sam pozdravio da od ožujka 2019. svi koji ne postupe po nalozima i preporukama će biti prijavljeni DORH-u. I to pozdravljam. I to smatram velikim napretkom ali ja nisam nikoga prozivao, ja sam samo pročitao izvješće Državne revizije, pogotovo nikoga od svojih kolega pa ni one koji su 10 g. nezaposleni a imaju milijunski dobit u dionicama. Nikoga nisam prozivao, čak niti sad. Hvala.
Hvala vama. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, vi ste u vašem izlaganju zapravo govorili o nepravilnostima u radu stranaka i slažem se s vama da jedna kuna i 100 000 kuna kad se otuđi ima isti naziv. Mene zanima vaše mišljenje što će se dogoditi sa tim strankama koje nisu radile po pravilu i što vi predlažete da se takvim strankama napravi? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega, ja sam siguran da je svaka rasprava u ovom Saboru dobronamjerna, da je svaka dobrodošla i da sve ove političke opcije kod kojih su uočene određene nepravilnosti, da će to sigurno u slijedećem razdoblju popraviti. Između ostalog, često naglašavam da smo našu domovinu stvorili krvlju, platili smo ju skupo životima naših branitelja a ulazak u euroatlantske asocijacije smo platili doslovno životnim standardom i da se živi teško, živi se. I upravo zato svatko u politici mora odgovorno raspolagati za svakom kunom, bez obzira da li bio na dužnosti načelnika, gradonačelnika, župana, ministra ili vodio političku opciju. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Stričak, u svojoj pojedinačnoj raspravi naveli ste stranke koje su dobile uvjetno mišljenje međutim možda bi ponekad bilo dobro navesti i spomenuti pozitivne primjere dakle koje su stranke dobile bezuvjetno mišljenje, ne bi ni to ponekad bilo loše.
Hvala lijepa. Može odgovor na repliku, izvolite.
Hvala. Pa evo, mogu ih nabrojati, znači Dubrovački demokratski sabor, Duspara Mirko, HRAST, HDZ, HDKS, HNS-Liberalni demokrati, HSLS, HDSSB, Hrvatski laburisti-Stranka rada, IDS, Most nezavisnih lista, Mreža nezavisnih lista, Narodna stranka-Reformisti, Nezavisna lista-Stipe Petrina, vidite, Nezavisna lista-Višnja, Nezavisna lista-Zagreb, Pametno, PGS, Promijenimo Hrvatsku, SDSS, SNAGA, Zagreb je naš, Željka Lacković… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Škoro: Molim vas, molim vas, mir.]] SDP, evo, većina.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, molim vas. Ja vas lijepo molim [[Upadica Stričak: Znači većina ovdje je prisutna.]] Mir, nemojte me tjerati da posežem za poslovničkim mogućnostima koje imam. Hvala vam lijepa, ja bi molio da replike budu replike, da odgovori budu odgovori na replike, nemojmo koristiti ovo kao iščitavanje nekih lista koje bi trebale služiti kao eventualno stup srama itd., dakle za to postoje druge, mi smo ovdje da raspravljamo o izvješću a ne da radimo, hvala vam, idemo dalje. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Stričak, vi ste tu spomenuli znači strane koje su dobile uvjetno mišljenje, mislim da to možda i nije najvažnije. Ono što smo vidjeli u proteklih, ja mislim 2 ili 3 tjedna kad je izašlo ovo zadnje izvješće DIP-a, da su stranke bile sklone tome da sakriju račune i da ne prikažu troškove koje su imali, do trenutka dok to nisu saznali, isti dan su pronašli sve račune, sve. Sad se postavlja pitanje kako je to moguće? Upravo oni koji su najtransparentniji kako kažu za sebe, najmoralniji, oni koji uredno vode financije, oni koji su ti koji upravljaju, kažem, sa moralnom vertikalom ovog društva i oni koji nas stalno uče da smo mi za sve krivi. Oni su najgori. I sada imamo šta imamo. Imamo klub u kojem nekadašnja predsjednica Povjerenstva za sukob interesa ima člana koji je malo, malo, pa u sukobu interesa i ništa joj ne smeta. I naravno da su tražili reakciju predsjednika države koji je danas očito u svojoj formi i riješio je pitanje tog kluba onako na svoj način.
Izvolite.
Hvala. Kolega Boriću, sve ste točno naveli, ali ja sam se držao Izvješća o radu Državnog ureda za reviziju za 2019.g. U izvješću piše točno koje stranke su dobile bezuvjetno mišljenje, koje uvjetno. Ja ne znam zbog čega to pojedine naše kolege tolko iritira, smeta. Pa između ostalog sami ste naglasili da je dobro da postoji Ured državne revizije, kad ih malo češljaju preko noći nađu račune. I to je dobro, evo možda će još popraviti svoje poslovanje za recimo izvješće u 2021. kad ćemo raspravljati o 2020.g., pa će biti bezuvjetno kao kod HDZ-a.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani kolega, evo ja ću se nadovezat kao i sve ostale kolege na stranke koje ste naveli da su dobile uvjetno mišljenje, među njima ste spomenuli i moju Hrvatsku konzervativnu stranku. Je, tako je kako je napisano tako je i bilo i na temelju tog mišljenja se ispravljalo određene manjkavosti. Ali, gledajte, nadovezali ste se odmah dalje na to da su najglasniji oni koji su dobili uvjetno mišljenje, da oni najviše kritiziraju, pa bi demokraciju, dakle kritiziraju oni koji su u opoziciji, al evo za razliku od HKS-a postoji jedna stranka koja je čak bila na optuženičkoj klupi i opet dobro.
Odgovor.
Evo kolega, znači opet ponavljam, ja sam se držao izvješća, sve o čemu sam raspravljao stoji u izvješću. Ja milimetar van izvješća nisam raspravljao, čak jedan navod koji nema u izvješću, nisam napomenuo, o tome sam raspravljao i naravno da smatram i to sam par puta naglasio i u svojim replikama i sad u izvješću, da je dobro da se o tome raspravlja. Pa svaka rasprava valjda ima za cilj da se situacija, stanje popravi na bolje, a ne na gore i o tome mi danas tu raspravljamo. Hvala.
Hvala. Nema više replika. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Malo je rasprava otišla u posljednjim minutama u krivome pravcu i kada slušate neke kolege s ove strane sabornice kako dociraju i dijele moralne lekcije onih čiji su, koji su svoje financije vodili kroz kofere, torbe, crne torbe, malo veće vreće, manje vrećice, o čemu svjedoče neke zakopane bilježnice, one koji su tada ovaj davali isplate, onda mislim da se tog materijala ne bi ovaj posramio za inspiraciju ni Erazmo Roterdamski koji je pisao svojevremeno pohvalu, pohvalu gluposti. Ali hajmo mi na, na sadržaj današnje točke dnevnoga reda. To je Izvješće državne revizije o kome raspravljamo u HS iz godine u godinu, mi koji smo zastupnici već u jednom, najmanje jednom mandatu imali smo prilike ovaj raspravljati o radu državne revizije i o izvješćima koje nam dostavljaju. Nažalost vrlo često vodimo slične rasprave i slične polemike iz kojih izvlačimo slične zaključke, ali se iz godine u godinu bitno ništa ne mijenja. Pri tom ne mislim na rad državne revizije, evo tu i u ovoj grafici vrlo lijepo je pokazana i misija i vizija i vrijednosti državne revizije koju treba krasiti, vjerujem da ju krasi profesionalnost, timski rad, savjesnost, etičnost, nepristranost, odgovornost i pouzdanost, a treba se odlikovati samostalnošću, neovisnošću, odgovornošću, pouzdanošću i integritetom. I mi ćemo se svi složiti da izvješće državne revizije, kako su mnogi kolege ovdje rekli je vrlo korektno sastavljeno, sve otkriva, ne može se ništa skriti, ali problem ove državne institucije, najviše institucije u RH, a to je HS, mi zastupnice i zastupnici je što nemamo dovoljno snage i političkog utjecaja da utječemo na relevantne, relevantne čimbenike u RH na koje se odnose izvješća državne revizije da rade na integritetu državne revizije, nego se ona nažalost isto tako našla na udaru, neću reć na udaru, al na skliskom terenu na kojem se nalaze brojne neovisne institucije u RH. Ako hoćete od Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa preko državne revizije, pa i nekih pravobraniteljica, gdje bismo mi iz njihovih preporuka između ostalog, u kom pravcu bi trebali ići određeni zakonski prijedlozi da bi se osnažila njihova neovisnost, njihova uloga u javnom interesu transparentnog financijskog poslovanja kada govorimo o ovom slučaju mi nažalost ne idemo u tom pravcu nego čak imamo i neke namjere kad govorimo recimo o Povjerenstvu za odlučivanju o sukobu interesa da oni koji bi trebali snažiti njihovu poziciju žele predlagati zakone koje bi ih još razvlastili i još umanjili njihovu snagu i njihovu neovisnost. Imam potrebu govoriti o tome danas ovdje. I samo ću navesti jedan, jedan primjer kojeg sam spomenula i u, i u replici kolegici Perić. Što da mi radimo, što možemo raditi, što može učiniti Državna revizija kada vam primjerice, evo ja ću sada dati primjer jedan eklatantan jer mu svjedočim od djelovanja na lokalnoj razini pa do danas na nacionalnoj razini. Kad vam dođe Državna revizija i utvrdi 2011. godine, recimo grad Zadar je utvrđeno 27,1 milijun kuna ostvarenih sredstava odnosno prihoda od prodaje stanova nad kojima su imali stanarsko pravo koja su trebala biti striktno namjensko utrošena za rješavanje stambenog pitanja socijalno ugroženih građana u RH, ta sredstva nenamjenski potrošio na tekuće financije, 2011. godina. 2015. godine mi smo tada uputili izvješće Državne revizije odvjetništvu, ništa se nije dogodilo. 2015. godine revizija utvrđuje da ne da se nisu ova sredstva vratila nego se povećao iznos na 49 milijuna 684 tisuće 815 kuna gdje je Državna revizija 2015. naložila da se do 2017. godine ovo mora vratiti i preusmjeriti socijalno ugroženim građanima ono što im je oteto-prokleto. Oteto- prokleto. To se nije nažalost dogodilo. 2018. godine dolazi ponovno Državna revizija i utvrđuje da su vratili, ne znam 1, i nešto milijun, znate gdje, kroz APN onu poticajnu stanogradnju koju između ostalog nisu dobili socijalno ugroženi nego i onaj kojega je bilo sram koliko nema. Nije li to sramota da smo toliko nemoćni i da se toliko ruši integritet Državne revizije RH i da mi tu ne možemo ništa. O tome trebamo razgovarat i vidjet kako liječiti tu bolest koja se … /Govornica isključena./ …
Vrijeme. Imamo nekoliko replika pričekajte. Prva je uvaženi zastupnik Matko KUzmanić.
Hvala potpredsjedniče. Dobro da ste ovo kolegice Glasovac primijetili što se tiče ironije u pojedinim strankama jer vidim da je jedno krilo Sabora očito zdesila kolektivna amnezija, pa sam ovdje našao jedan članak koji kaže, „Ne znam odakle su stigla 2 milijuna kuna što mi ih je kao donaciju donio Jarnjak. On je bio dužan izdati potvrdu donatorima, kazala je blagajnica Pavošević dodajući da je sve radila po stranačkom statutu i nalozima nadređenih“. Ne znam kakvo je mišljenje Državna revizija za tu stranku dala te godine, ali s obzirom da se radi o značajnoj šteti koja je očito prouzročena Hrvatskoj državi u tim vremenima, ne mogu vjerovati da pojedini zastupnici zaboravljaju kada pričaju o čišćenju svoga dvorišta na ono što još uvijek nije očišćeno u našem pravosuđu danas.
Hvala. Da, to je samo još jedan argument u prilog ovoj tezi da nije dobro biti licemjeran, a ja isto neću biti licemjerna i reći da kada kritiziram način odnosa prema javnom novcu, neovisno govorimo li o korisnicima državnog, lokalnog proračuna, govorimo li o neprofitnim organizacijama, o političkim strankama, neovisnim zastupnicima mislim da za sve trebaju vrijediti ista pravila i iste packe, bez obzira o kojoj se stranci radilo i kojem se gradu, općini, ministarstvu radilo u kojem periodu. Evo to je moj odgovor na repliku vama.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Hvala vam kolegice Glasovac što ste nas podsjetili na neke afere HDZ-a i vrlo osebujan način vođenja računovodstvenog knjigovodstva od strane HDZ-a koje uključuje i poljoprivredne djelatnosti zakopavanje crnih bilježnica u vrtu. A u isto vrijeme dijeljenje moralnih lekcija od strane HDZ-a prema strankama koje su dobile uvjetno mišljenje. Tako da iz te perspektive mene zanima, da li vi mislite da su crne bilježnice nešto što bi trebalo priložiti od strane HDZ-a uz financijsko izvješće, tako da državna revizija prođe i to, da li je to neki apendiks ili bi to trebalo biti formalno onako da postoji u obrascu da li imate još kakvih crvenih bilježnica pa da onda bude kvalitetnije obavljena revizija od strane Državne revizije financiranja i izvješća političkih stranaka?
Kao što je rekao kolega Kuzmanić ne znam kakvo je bilo izvješće Državne revizije vezano uz taj slavni period zakopanih bilježnica, ali sigurno da bi tu bilježnicu, te vreće i te torbe trebalo izložiti u nekakav muzej kao primjerak, izložbeni primjerak kako to ne bismo nikada smjeli nitko od nas raditi. A kolega Tomašević samo ću iskoristiti odgovor na vašu repliku kao priliku da izrazim neslaganje s onim kolegicama i kolegama koji su ovdje izrazili zadovoljstvo kako eto država ide u boljem pravcu jer eto popravljamo se. Ti popravci, ti iskoraci su toliko mizerni da uopće ne smijemo ih ovdje spominjati. Dokle god mi ovdje imamo izniveliran broj uvjetnih i bezuvjetnih mišljenja i dok u 2020. godini imamo nepovoljna mišljenja, nepovoljno mišljenje je eklatantni dokaz ozbiljnih kršenja zakona i ne fer prikazivanja činjeničnog stanja, mi se ovdje moramo svi skupa sramiti, a ne izražavati nekakvo zadovoljstvo malim bitnim koracima.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče. Uvažena zastupnice. Samo da vas podsjetim što sam maloprije replicirao gospodinu Boriću. Znači mi se uporno skrivamo iza nekakvih odluka i iza nekakvih zakonskih regulativa koje nas ne prisiljavaju da procesuiramo one koji nisu dobro gospodarili našim novcem. Ovdje ne govorim o lijevima i desnima, govorim o ljudima koji gospodare državnim novcem ili društvenim novcem, uopćenije bitno. Izabrani su od naroda da tim novcem gospodare, oni ne gospodare dobro, kada revizija napiše da to nije dobro nitko ih ne procesuira. O čemu se radi? Znači moramo mijenjati regulativu. Mi moramo naći načina da te ljude procesuiramo, bez obzira da li se radi o načelniku, pročelniku ili nekom drugom koji je zaposlen u gradu, općini ili u nekakvoj državnoj instituciji. Ovo se više ne smije dozvoljavati jer ovakav način rada, što znači revizija, oni napišu ne valja, nakon toga postupaka nema. To nikuda ne vodi. Hvala.
Hvala kolega Pavić. Pa godinama se zaista ovdje o tome raspravlja. Vizija Državnog ureda za reviziju je citiram: „Usmjerena prema dobrom upravljanju u javnom sektoru, transparentnosti, javnoj odgovornosti te djelovanju u interesu građana.“ I naše primarno poslanje treba biti da snažimo njezinu ulogu. Mi smo danas imali prilike iz ovoga Izvješća iščitati da su ti ljudi koliko su odradili posla ove godine podkapacitirani. Ne mislim u smislu intelektualno niti poslovno, nego brojčano podkapacitirani, poprilično potplaćeni, rade svoj posao a onda uz sve to skupa su još i poniženi. Čime su poniženi? Ignoriranjem djelovanja na temelju onoga što su oni utvrdili kao činjenično stanje i tu moramo naći odgovor na to pitanje i naći rješenja. A tu je najveća odgovornost s jedne strane na zakonodavcu koji regulira zakonodavni okvir koji se nešto malo promijenio 2019. i na drugim institucijama.
Vrijeme. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Kolegice Glasovac vi ste vrlo frustrirani u odnosu na Zadar jer niste postigli ništa. Zadar koji je grad koji je napravio puno zahvaljujući onima koji su ga vodili, napravili smo toliko da, vi ste frustrirani što nemamo više socijalnih slučajeva, svaki do jedan, jedna kuna koja je uprihodovana na ime prihod od prodaje stanova i koja je iskompenzirana sa državom za potraživanje od države su utrošena namjenska i troše se namjenski i nije zakinuta za ni jednu lipu ni jedna u tom smislu. Prema tome ovo što vi iznosite su totalne neistine i laži jer ono što smo napravili smo i kroz poticajnu stanogradnju i kroz APN i na taj način zapravo zadovoljili sve potrebe koje su bile potrebne za ovaj grad.
Kolegice Perić ja nisam frustrirana. Ja sam zaprepaštena sa kojom lakoćom vi obmanjujete hrvatsku javnost. Citirat ću vam Izvješće Državne revizije vezano uz Grad Zadar, ovo vam je iz 2018. godine. Kaže: „Nalog ili preporuka. Predloženo je u narednom razdoblju i dalje voditi računa o nadoknadi sredstava ostvarenih prodajom stanova koja su prethodnih godina utrošena za druge namjene.“ Oteli ste socijalno ugroženim građanima 27,1 milijun 2011., a onda ste im još otimali narednih godina i niste im to vratili iako ste morali prema ovom nalazu do kraja 2017. godine. A jedino što mogu biti frustrirana je, mislim nisam frustrirana, ali mislim da su socijalno ugroženi građani već dobar dio godina frustrirani načinom na koji ste vi vodili zajedno sa Kalmetom financije gdje vas nije bilo briga za ljude tzv. drugog reda jer ste ih tako tretirali, nego samo za sebe i vaše stražnjice da ne kažem onu malo grublju riječ.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Anđelka Stričaka
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Uvažena kolegice vi ste u svojoj raspravi istaknula, prvo, ista pravila iste packe za sve. I drugo, nalazi i mišljenja se moraju provesti. I tu se s vama apsolutno slažem. Ali sporno vam je bilo kad su kolege zastupnici iz HDZ-a raspravljali i iznosili određene nalaze iz ovog Izvješća, ali vam nije sporno da navodite lokalne primjere. Pa između ostalog lokalnih primjera vam ja mogu sada na 10-tak navesti gdje su umiješani vaši gradonačelnici i načelnici. Pa ako hoćete od prije 2 godine nalaz Državne revizije za jedan grad u Varaždinu gdje je 2 i pol milijuna kuna potrošeno bez javne nabave na zaštitarske usluge i sl. Znači tih primjera imate kao u priči. Pa hajmo se držati izvješća koje je pred nama. Hvala.
Ja se ne sjećam da je itko od vas u svojoj raspravi pojedinačnoj, ne u odgovoru na repliku ili replici gdje nisam mogla sudjelovati da ste spomenuli nekakav primjer grada ili županije kojemu je na čelu možda pripadnik neke druge stranke a da nije HNS da sam vam ja replicirala i govorili da to nije istina za razliku od vas koji ste to govorili pri tome brutalno napadavši političke neistomišljenike zaboravivši na jedan dio vaše slavne prošlosti na koji sam vas onda slijedom toga i podsjetila. Slažem se da trebaju vrijediti jednaki zakoni za sve, jednaka pravila za sve, a ovdje sam isticala samo Viroviticu, samo Viroviticu zato što je ona jedina ovdje ako se ne varam u obadvije kategorije definirana kao nepovoljno mišljenje, a kaže da se nepovoljno mišljenje izražava kada su utvrđene nepravilnosti sa financijskim izvještajima poslovanja tako značajne da uvjetno mišljenje ne bi bilo odgovarajuće.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, ja bih iz ovog Izvješća, dakle prvo da kažem i ono što sam kazala i na odboru, dobijemo nalaze Državne revizije, njihove primjedbe, naloge, preporuke dakle za sve one institucije koje revizije rade i onda stane. Ništa se nakon toga ne događa. Ovdje smo dakle za ovom govornicom i ovdje kolege i vi svi ste pričali o tome kako nema sankcija, nema odgovornosti nakon toga. Nekako se čini da je posao Državne revizije kao da nema smisla. Nije ni čudo da onda imate manjak zaposlenih, da ljudi bježe iz te institucije. Bježe jer su i potplaćeni, ali bježe jednostavno čini se kao da njihov posao nema svrhu. Znači, dođu u lokalnu jedinicu, neki grad, nađu probleme, sve to evidentiraju, zapišu, daju predstavke i nakon toga što se dogodi, ništa i onda njih prozivaju ha šta ćemo s ovim, a oni ni krivi ni dužni jel kako bi rekli. Dakle, koje to institucije u ovoj državi ne rade svoj posao? Evo nema kolege koji je ovaj maloprije spomenuo, evo kad spomenete da neke institucije ne rade svoj posao, onda dobijete ovako nasilničke ispade i sa razine predsjednika republike i s drugih razina je li, nemojte slučajno kritizirat neku instituciju je li u riziku ste da dobijete nekakav nasilni ispad bilo verbalni i ko zna kakav drugi. Htjela sam komentirati, iz ovog izvješća izvuć dio o lokalnim jedinicama jer često i u gradskom vijeću, evo konkretno u Gradskom vijeću Splita već evo dva mandata svake godine komentiramo nalaze državne revizije i gradske revizije i uvijek zapravo komentiramo jednu te istu stvar. Dakle, nađe se tu nenamjenskog trošenja novca, nađe se tu, neko komentira, pardon, dakle nenamjenskog trošenja novca, nema popisa imovine, poslovni prostori, recimo konkretno u gradu Splitu, od 6 stotina poslovnih prostora samo njih 300 je pokriveno ugovorom, prostori se dodjeljuju bez natječaja, ko zna kako i na koji način. Dakle, ta izvješća evo čitamo na gradskom vijeću, kad upitamo hoće li netko za to snositi odgovornost, nikom ništa. U jednom komentaru to je vrlo životopisno, živopisno i možete naći čak i na youtube. Kod jednog čelnika jedne gradske tvrtke, dakle upravo smo ga pitali pogledajte sve ove nalaze, hoće li za to netko snositi odgovornost? Dakle, mrtav hladan je čovjek odgovorio, pa draga gospođo zar je neko ikad itko u Hrvatskoj snosio odgovornost za išta? Naću negdje taj klik, pa ćemo ga sad pustit ovaj viralno, dakle to je naša stvarnost u kojoj živimo. Ovdje, dakle financijska izvješća 75 lokalnih jedinica, od toga se može kazat pola pola, rezultati su polovični, pola ih je bezuvjetnih nalaza, pola nekakvih uvjetnih ili nepovoljnih. 3 najveća grada Split, Zagreb, Rijeka sa uvjetnim mišljenjima, posebno su evo propusti i nepravilnosti u područjima planiranjima izvršenja proračuna, kažem ja sam evo i osobno i mi kao članovi gradskog vijeća upozoravali i u gradu Splitu. Kad se kaže o nenamjenskim trošenjima novaca nije samo o ovoj sadašnjoj vlasti, seže još iz doba i Keruma i gradonačelnika Baldasara, dakle iz SDP-a. Kad god se, je li postavljaju ta pitanja, Karepovac je dakle izgrađena, nije saniran, nije saniran s novcima nego je taj novac, stotine milijuna kuna su utrošene na zapadnu obalu, spomenička renta koja se prikuplja ne troši se namjenski, dakle imovina grada Splita nije transparentno prikazana, nema je, popisi nisu dostupni građanima i zapravo građani su ti koji bi transparentnošću dobili alat kojim bi vršili kontrolu upravljanja imovinom, kontrolu upravljanja novcem poreznih obveznika. Evo samo još jedanput, dakle državna revizija odradi svoj posao, nakon toga sve institucije stanu i svoj posao ne rade. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik, pardon, slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni revizore, kolegice i kolege. Evo, danas nas 10-tak je gotovo isto reklo. Međutim, i treba ponoviti, ako treba i 100 puta kako bi se stvari promijenile. Osobno smatram da ste napravili jedno dobro izvješće, iscrpno i ono što je jako bitno stvarno smatram da vi kvalitetno i neovisno obavljate vaš posao i da on sigurno nije jednostavan. I također smatram stvarno da djelujem u izvršnoj vlasti na lokalnoj razini, da dio lokalnih dužnosnika kada dobije određene upute s vaše strane na određene nepravilnosti, te iste nepravilnosti nastoje u što kraćem roku i ispraviti. Međutim, uvijek se tu postavlja ono pitanje što je sa onima koji konstantno dobijaju uvjetna ili čak nepovoljna mišljenja državne revizije, što se s njima događa? Jedno veliko ništa. Ne snose gotovo nikakvu odgovornost i time se degradira i vaš rad i vaše institucije jer bojim se da u takvim slučajevima možemo slobodno koristiti ono, onaj jedan stih iz poznate pjesme, a to je „uzalud vam trud svirači“. Vi svoj posao odradite i tada treba nastupiti, obavijestite DORH koji velikim dijelom nažalost zakaže. I oni koji konstantno krše zakone imaju netransparentno poslovanje JLS-ova ili javnih ustanova odnosno netransparentno troše naš novac, javni novac, ne snose nikakvu posljedicu. Bojim se da bez funkcioniranja ili pro funkcioniranja ostalih državnih institucija će vaš utjecaj i dalje biti više sveden na neki, ajmo reći, formalni dio, a ne na neki pravni utjecaj u smislu nekih sankcija za one koji krše zakone. Hvala vam lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Ono što se treba postaviti pitanje kada dobijemo ovakva izvješća Državne revizije onda je to pitanje čemu ustvari služi Državna revizija odnosno što je to cilj odnosno zadatak te Državne revizije. Kada si to pitanje postavite onda odgovor bi trebao biti relativno jednostavan, to bi trebalo biti materija koji bi služio kvalitetnom donošenju političkih odluka na temelju kojih bi ovoj zemlji i građanima ove zemlje trebalo biti bolje. Vrlo jednostavno, dobili smo dobro izvješće, dobili smo izvješće koje je dobro detektiralo stvari i sada je pitanje što smo po tom izvješću mi kao opozicija, mi s ove druge strane kao pozicija napravili odnosno koje ste političke odluke donijeli. Pitanje je samo da li hrvatska Vlada odnosno ministri koji rade podržavaju ovo izvješće i da li žele da ono što je u ovom izvješću konstatirano ne bude konstatirano u sljedećem izvješću, ništa drugo, samo to. Postavlja se pitanje zašto? Kao što sam rekao u svojoj replici na početku u Gradu Zagrebu, kažem ovo čitam svake godine već desetak godina i moram priznati vrhunski materijal, vrhunsko štivo da vidite što se sve u Gradu Zagrebu dešava, na što se ukazuje i na što se ukazuje iz godine u godinu. Zašto u Gradu Zagrebu postojećem koncesionaru, oni koji vladaju u Gradu Zagrebu žele dati produženje koncesije koja je kao što je govorio kolega Tomašević, iznimno skupa. Mi smo tom koncesionaru isplatili ako se ne varam 7 milijardi kuna za prvi i drugi stupanj pročišćavanja u Gradu Zagrebu. Kolega Tomašević se dotaknuo izvješće Državne revizije od prije nekoliko godina, a ja ću se dotaknuti onoga što je danas. On je govorio o izvješću Državne revizije u kojem je ustanovljeno da je dobit koncesionara 46%, 2019. prihod 338 milijuna, dobit 165, dobit 48,91%. E sada se treba vratiti malo u prošli saziv Sabora u kojem je vladajuća većina bila skoro ista ko i sada. Tada je u ovom Saboru donesen mogu reći jedan zakon koji je …, Zakon o vodnim uslugama gdje u čl. 98. st. 2. utvrđeno da maksimalna dobit koja se može ostvariti kod koncesije za vodne usluge može biti 15%, ne više, 15%. Ja vas pitam, što je Grad Zagreb koji je imao godinu dana vremena napravio da se uskladi s tim zakonom? Što smo mi ovdje ko saborski zastupnici, što je Vlada kojom sam se ja nekoliko put posredno obraćao napravila da uskladi funkcioniranje Grada Zagreba na dobrobit građana Grada Zagreba? Razlika od 30% dobiti vam je nekakvih stotinjak i nešto milijuna kuna nečega što plaćamo odnosno što građani plaćaju, što po zakonu ne bi trebali plaćati. Ja s ovog mjesta pozivam Državnu reviziju da pogleda što radi Grad Zagreb, što rade određena ministarstva u čijoj je ingerenciji Zakon o vodnim uslugama odnosno davanje koncesija i zašto ono što se donese u ovom HS se ne poštuje u jedinicama lokalne samouprave odnosno tvrtkama koje postoje na tlu RH? Koncesionar je tvrtka koja posluje na tlu RH i trebalo bi poštivati zakone RH. Kažem, to bi bilo na dobrobit građana Grada Zagreba jel bi plaćali 100 milijuna kuna manje nešto što danas plaćaju bezrazložno odnosno nezakonito. Evo hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, pardon dvije, Željko Pavić.
Evo već smo kroz nekoliko rasprava i kroz nekoliko replika čuli da imamo problema sa procesuiranjem čelnika koji zapravo ne poštuju odluke odnosno prijedloge i sugestija revizija. Podsjetit ću samo gospodu iz HDZ-a koji su spomenuli da imamo problema sa praćenjem trošenja sredstava u predizbornoj kampanji, da je 1999. godine napravljena aplikacija sustav koji je pratio trošenje tih sredstava i postojala je mogućnost da direktno DIP vidi svaku promjenu u realnom vremenu. Znači, postojala je veza sa bankama i ta se promjena mogla vidjeti. Međutim, nažalost nekome to nije odgovaralo pa je ta aplikacija ugašena i danas se dešava to što se dešava da jednostavno sustavi koji su namijenjeni za praćenje tih poslovnih promjena jednostavno ne rade dobro. I ona druga stvar koju bi htio predložiti, sugerirati, s obzirom da se ti čelnici ljudi koji upravljaju našim sredstvima ne procesuiraju, predlažem da se to prevenira na način da se prije toga postupa, a ne nakon povijesti … poslane knjige, znači prije nego što nastane poslovna promjena da se pokuša postupati da se to prati kroz sustave koji to omogućavaju.
Vrijeme. Odgovor.
Pa poštovani kolega kao što sam rekao na početku svoje rasprave sve je stvar samo političke volje onih koji imaju većinu, ništa drugo. Ovdje je pitanje političke volje, da li želimo ovo izvješće koje nije samo ove godine dobro, ono je već nekoliko godina dobro, kažem ja mogu potvrditi ono što sam čitao o Gradu Zagrebu, da su tamo vrlo točno konstatirani problemi. Pitanje, što su oni koji imaju većinu napravili ne bi li se to promijenilo odnosno ne bi li se to ponovilo sljedeće godine? Ovakvi programi kao što ste vi govorili se mogu napraviti za svaki dio sustava i ja mislim da ministar financija više nego dobro zna kako stoji i svaka politička stranka, a i svaki koncesijski ugovor odnosno tvrtka koja posluje u ovoj zemlji da li poštuje zakone ili ne.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Kolega Brumnić da li možete objasniti hrvatskoj javnosti budući da zastupnici HDZ-a ovdje u Hrvatskom saboru hvale na sva zvona Izvješće Državne revizije i tvrde da stvarno je potrebno više djelovati prema tim izvješćima, ako možete objasniti što HDZ-e koji čini vladajuću većinu u Gradu Zagrebu radi s obzirom na Izvješće Državne revizije upravo za pročišćivač otpadnih voda u Zagrebu zbog čega je i promijenjen Zakon o vodnim uslugama na način da se stavila maksimalna dobit propisana zakonom što je stvarno raritet što je to HDZ-e napravio u Gradu Zagrebu da postupa po tim izvješćima i da se takve stvari više ne dešavaju?
Moram priznati nemamo odgovore na to. Kao što sam rekao u ovom Hrvatskom saboru vladajuća većina u tom trenutku je donijela ne loš Zakon o vodnim uslugama koji se u Gradu Zagrebu ne poštuje, a donosi se proračun koji donosi vladajuća većina u sastavu Milan Bandić i HDZ-e gdje se plaćaju ti milijuni koncesionaru suprotno zakonu. Ja evo stvarno pozivam kolege sa trenutno moje desne strane da razmisle kako taj problem riješiti jer na njega kažem ukazujemo i u Gradskoj skupštini i ovdje u Hrvatskom saboru, a mislim da je Državna revizija nekoliko puta do sada ukazala na taj problem. Kažem zakonski ste ga riješili jedino što politička volja da ga se stvarno riješi izgleda negdje šteka.
Hvala. Vaše replike su završile. Slobodni [[Upadica: Gotovo.]] Gotovo. Uvažena zastupnica Ružica Vukovac ima završnu raspravu ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
… potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. U završnom obraćanju ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta smatram bitnim istaknuti još nekoliko otvorenih pitanja. Dakle kratko bih se vratila na Autocestu Zagreb – Macelj. Revizija je provedena za razdoblje od 2004. do 2018. godine. Koncesija na ovoj dionici traje od 2004. do 2032. dakle punih 28 godina. Radi se ukupno o 59 kilometara autoceste od čega je 38 kilometara ili 64,4 već izgradila Republika Hrvatska, dok je 21 kilometar odnosno 35,6% trebao izgraditi koncesionar. Republika Hrvatska i ovdje preuzima na sebe nadoknadu rizika pada prometa na autocesti. Kako se ne navodi koliki omjer Republika Hrvatska preuzima, smatram kako je nužno dati nam odgovor na ovo pitanje. Na stranici 79 Izvješća iz Ureda za državnu reviziju konstatira se kako nije izračunat ukupan iznos subvencija koje će Republika Hrvatska davati. Što to točno znači? Da li išta plaćamo? Ako da, javnost bi trebala znati koliko. Navodi se da je Republika Hrvatska do konca 2018. isplatila ukupno 575 milijuna kuna subvencija. Nas zanima po kojem osnovu. Ako nije poznato, koliko uopće subvencija moramo isplatiti. Navodi se i da bi Republika Hrvatska trebala do konca koncesijskog razdoblja isplatiti nešto više od 1 milijarde kuna subvencija po osnovi PDV-a. Nejasno je zašto Republika Hrvatska isplaćuje PDV-e koncesionaru, a ne u državni proračun. Ovdje smatramo kako nam netko od mjerodavnih duguje objašnjenja. I kod ovog poslovnog subjekta u Izvješću se navodi kako nema dokumentacije koja je prethodila zaključenju koncesijskog ugovora. Gdje je pobogu? Pa ni dijela dokumentacije u vezi sa samom provedbom koncesijskog ugovora. Jasno se navodi da Ministarstvo ne posjeduje dokumentaciju na temelju koje je dodijeljena koncesija. Kako je to uopće moguće, to je tako važan dokument? U Izvješću stoji da Republika Hrvatska preuzima rizik pada prometa te da se značajan dio projekta ne navodi se koji i koliki financira državnim subvencijama, autocesta je izgrađena po cijenama za koje nema usporedbe sa tržišnim cijenama. Za razliku od Istarskog ipsilona revizijski nalaz za ovu autocestu ne daje nikakve brojke pa je nesumnjivo da je izvještaj nepotpun, pa i neprihvatljiv. Ustvari možemo reći da revizijska kontrola nad poslovanjem ovog subjekta nije niti provedena. Taj dio apsolutno treba odbaciti i zatražiti novu reviziju koja bi Saboru i javnosti dala uvid u stanje provedbe tog koncesijskog ugovora, ugovora kojeg su na žalost u međuvremenu uspjeli čak izgubiti u našem Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Dakle i još kratko obraćanje vezano uz rezime događanja nakon što Ured za reviziju odradi svoj dio posla, dakle općina iz koje ja dolazim svojedobno je bila općina koja je među prvima pala na ispitu Državne revizije dakle nije zadovoljila. Čitajući ta izvješća ureda naravno ljuta, bijesna, razočarana zaključila sam da se i sama moram kandidirati odnosno baviti politikom. Kandidirala sam se, pobijedila na izborima 2013. i u uredu u općini Biblija mi je bilo Izvješće Državnog ureda za reviziju. Sve sam žrtvovala da popravim navedene stavke. I da, uspjela sam u većini toga. Ali sve, baš sve što je otišlo na DORH poput ilegalno prodane plinske mreže koju su financirali mještani iz svog džepa, a koju je na žalost prodao bivši načelnik koji je kasnije ta sredstva utrošio u svoju kampanju, sve je palo u vodu. Dakle, niti jedne osuđujuće presude, niti jedne nadoknade štete mještanima općine Velika Kopanica o kojoj se pisalo i podnosilo izvješća dakle o kojima je napravilo nalaz ovo cijenjeno tijelo. Iskreno se nadam da ćemo dobiti odgovore na veliki broj danas postavljenih pitanja i to su vrlo važna pitanja koja su danas zastupnici ovdje iznijeli, a sve u cilju realizacije navedenih vrijednosti koje predstavljaju polazište ili smjernice koje određuju postupanje Državnog ureda za reviziju i njihovih zaposlenika a koje se odnose na samostalnost, neovisnost, integritet te odgovornost i pouzdanost u rad Državnog ureda za reviziju te njihovu profesionalnost i odgovornost, vrijednosti kojih nam u zajednici itekako manjka u zadnje vrijeme. Hvala vam.
Hvala. Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo završno u ime kluba, treba jasno reći i glasno da narod čuje, da samo u Hrvatskoj se koncesije daju a da je rizik i trošak na koncesije snosi država a koncesijsku naknadu i profit uzima koncesionar bez ikakve naknade. To je zabranjeno, europskom direktivom iz 2014. g. da rizik snosi na koncesiju koncesionar a ne država. Međutim ovdje se samo pozivaju na EU kada njima pašu te direktive koje mi donosimo u Saboru međutim ova direktiva premda ja nisam baš bio pobornik ulaska u EU na ovaj sluganski način ali na ovu direktivu se ne pozivaju, apsolutno i jedino u EU rizik na koncesiju snosi država. I u ovom izvješću je to vidljivo da uvijek država je ona koja snosi rizike a u biti koncesionar ima samo dobit i profit. I to je kao sve po zakonu RH. Kada propadne koncesionar, država to plaća. E ali nema toga po europskim direktivama na koje se poziva Vlada A. Plenkovića, sve Vlade prije, nema toga u EU. E tu ne vidimo šta treba. Ja bi još ovdje rekao na kraju da u ovome izvješću je vidljivo kao i svake godine da sve, mislim, sva uvjetna mišljenja bi trebala ići DORH-u ili da bi DORH trebalo donositi određene propisane zakonske mjere, poduzimati međutim DORH je kompromitirano, vidimo i posljednjih dana tako da se sve što se donosi bitno u RH, a to Ured državne revizije ni vi g. revizoru ne možete provesti reviziju nad klubom u Slovenskoj 9. Takvih klubova, kako ćete vi provesti reviziju? Koliko je para pribrojeno za javnu nabavu, za posao, za bojanje tunela, na autocesti s tim da brojni ti poslovi koji se događaju, ako možete provesti reviziju, recite mi način, to mogu znači druga tijela ali očito se probijaju mjere, očito se probijaju mjere kada se dođe do velikih riba jer u onome trenutku kad se potegne mačka za rep, onda to tako ispadne. U biti, šta bi rekao još na kraju? Kad govorimo o izvješćima Državne revizije, svi smo ovdje suglasni međutim ono što sam rekao na početku, mene zanima kao saborskog zastupnika a i narod, što poslije ovoga izvješća? Državna revizija pošalje to tijelima nadležnim za sve nepravilnosti. Što oni poduzimaju? To je ključno pitanje. Samo u javnim nabavama mogli bi pričati priče. Evo gospodarenje otpada, CGO Lečevica, ljudima su obećali novac, načelniku su trpale županije novac, sad nisu platili ljudima obećani novac ljudima CGO-e vlasnicima zemlje i sad je kaos. A 30 milijuna kuna, evo izvršite, evo CGO Lečevica čini mi se neki ne znam sad točno kako se vrši, izvršite reviziju pa ćete vidjeti gdje je otišlo 30 milijuna više, ima direktora i ravnatelja, ništa nije napravljeno. Evo, npr. koncesije na vodu, pitku vodu. Evo moja Cetina je data za 5000 kn mjesečno, toliko 3 krave u štali popiju ako imaš 5000 mjesečno, crpe vodu iz najčišćega izvora, moje Cetine, i zarađuju ogromnu dobit. Sad ja ne znam je li to Cetina ili Jana, nije uopće bitno, ali evo, i taj koncesionar. Sveti Rok i druge koncesije. Poljoprivredno zemljište, najam poljoprivrednog zemljišta, dal oni koji dobiju koncesiju poljoprivrednog zemljišta daju pod najam i zarađuju novac pa idemo dalje, potpore i poticaji poljoprivrednoga zemljišta. Nikad manje nismo proizvodili u poljoprivredi i Hrvatska nije samodostatna a nikad više nismo davali poticaje i potpora. Kako je to moguće? Nikad više nismo uvozili poljoprivrednih proizvoda, nismo samodostatni. Ova korona kriza je razotkrila sve loše politike koje imamo u RH. Brodogradnja, koliko je novaca otišlo u brodogradnju namjenskih, jel, sve otišlo za brodove, vi ste govorili da nisu otišli, što se poduzelo kasnije, ništa. I o svim tim, Hrvatske šume, o šumama. Mislim imamo tu priče, o krškim pašnjacima, možemo razgovarati danima, danima i zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne. Izvješće je dobro napravljeno ali na kraju ostane samo na izvješću. Hvala lijepo.
Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Što se tiče kluba zeleno-lijevog bloka, još jednom želim pohvaliti prije svega formu izvješća, pregledno je, isto tako i sadržaj izvješća, vrlo je detaljno a isto tako i rad Državne revizije jer smatramo da je Državna revizija jedna od rijetkih institucija u ovoj državi koja radi dobro svoj posao i šteta je što nema više posljedica političkih i pravosudnih od tog rada jer bi one bile po nama vrlo pozitivne za hrvatsko društvo. Znači smatramo da Državna revizija sa svojih više od 200 zaposlenih, dobro češlja sve ove subjekte. Već sam rekao željeli bi unatoč tome što znamo da je dosta subjekata koje bi trebalo stalno podvrgavati reviziji da nama fali, po nama fali još više ovih tematskih izvješća zato što kad imate primjerice gradove, pa radite revizije poslovanja, pa onda primjerice imate kao jedan segment, primjerice Komunalno poduzeće za vode ili sportsku dvoranu koja je izgrađena kroz javno privatno partnerstvo, to se sve izgubi. A zato su puno dobra ova, puno bolja ova tematska izvješća gdje imate usporedbu svih sportskih dvorana koje su izgrađene nakon rukometnog prvenstva, pa onda možete dobro komparirat. Ista stvar i sa komunalnim uslugama kao što su vodne usluge, ista stvar sa primjerice ovim autocestama koje smo dali u privatnu koncesiju, kao što je to sadržaj ovog izvješća. Tako da tematska takva izvješća po djelatnostima, a posebno kad je riječ o koncesijama na javne usluge i na komunalne usluge što se tiče nas u Klubu zeleno-lijevog bloka bi bilo nešto što bi jako pozdravili da se, da se nekako unaprijedi, ojača u radu državne revizije u budućnosti. Posebice zato što bi upravo takve revizije, takva izvješća, takve analize trebale poslužiti ne samo za pravosudne posljedice, konkretno za neke lokalne šerife, već isto tako i za zakonodavne posljedice. Znači da mi unaprjeđujemo zakone i sustav kad vidimo na primjerima u praksi da stvari neke sustavno ne funkcioniraju. Jedan problem je ako vi imate jednu koncesiju koja ne funkcionira, ali ako imate sve koncesije u toj djelatnosti koje ne funkcioniraju gdje je očito da je javni trošak kao privatna dobit, da je, da su ugovori štetni za građane, e onda je očito da imamo sustavan problem. I onda taj sustavan problem ne možemo drugačije rješavati nego sa zakonodavnim izmjenama ili u Zakonu o koncesijama, što nažalost nije bilo prihvaćeno od strane vlade upravo prošli tjedan ili ako radimo nekakve tematske sektorske zakone kao što je Zakon o vodnim uslugama. Ja ću se još jednom osvrnuti na ono što su gotovo svi danas govorili, a to su ove autoceste Zagreb-Macelj i Istarski ipsilon. Opet višegodišnji, zapravo višedesetljetni ugovori gdje je javni rizik, a profit je privatni, nešto što, gdje isplaćujemo jako velike na kraju iznose iz proračuna, državnog ili, u ovom slučaju državnog proračuna koncesionarima sa vrlo upitnim na kraju efektima koji se čak ne mogu ni evaluirati zato što se nije analiziralo kakvi će sve, kakvi će sve bit rizici, kakve su očekivane koristi prije nego što se potpisalo te koncesijske ugovore jer državna revizija može raditi samo post festum znači ne može, ne može se zapravo koristit državna revizija osim da se takve stvari spriječe na nekoj sustavnoj razini, izmjenama zakona ili kako već. Tako da ja ću samo još jednom podsjetiti da smo tu imali zapravo često isto tako recimo za Zagreb-Macelj 4 puta mijenjan ugovor. To je isto jedan od velikih problema da se koncesijski ugovori dobivaju na javnom natječaju, a onda se aneksima mijenjaju i mijenja se zapravo tretman koncesionara i to je nešto što je isto tako vrlo netransparentno i protivno duhu natječaja gdje se različiti privatni subjekti natječu za te koncesije, a kasnije im se onda mijenjaju uvjeti. Još jednom ću ponoviti da je tu ono što je zaključeno da nisu u cijelosti provedene zadovoljavajuće aktivnosti u vezi s dodjelom koncesije jer ministarstvo ne posjeduje dokumentaciju na temelju koje je dodijeljena koncesija, RH je preuzela rizik pada prometa na autocesti, značajan dio projekta financira se iz državnih subvencija. Autocesta je izgrađena po cijenama za koje nema usporedbe sa tržišnim. Slična stvar sa Istarskim ipsilonom, ministarstvo ne posjeduje dokumentaciju na temelju koje je dodijeljena koncesija, do vremena obavljanja revizija autocesta nije izgrađena u cijelosti, a otplata kredita se i nadalje najvećim dijelom obavlja iz financijskog doprinosa. Naš zaključak je, nažalost ne samo da nema nikakvih političkih posljedica za lokalne šerife, nikakvih pravosudnih nego nažalost vrlo rijetke su i zakonodavne ove posljedice iako smo imali dobrih primjera. Zakon o vodnim uslugama je upravo i napravljen [[Upadica: Vrijeme]] zbog štetnih koncesija u vodama i te su [[Upadica: Vrijeme]] koncesije sada zabranjene zakonom, privatnik više ne može obavljati vodne usluge i vrijeme je da tako naučimo i na greškama i za autoceste.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo ja bi još jedanput htjela istaknuti važnost u ime Kluba HDZ-a važnost Državnog ureda za reviziju i sve ona, sva ona kvalitetna izvješća i poslove koje radite za sve nas i željela bi na ovaj način istaknuti još nekoliko činjenica. Ovdje se govori o koncesijama koje su se dogodila u prethodnim razdobljima. Evo npr. koncesija za Zagreb-Macelj je donesena 11. srpnja 2003.g., što znači da je to bilo u onom razdoblju SDP-a i ta je koncesija data na rok od trajanja od 28.g. Ovdje ne kažem nužno da je nešto loše napravljeno s obzirom da je u to vrijeme, znate i sami kakvi su bili pristupi financijskim tržištima i na koji način je uopće se moglo krenuti sa izgradnjom autocesta. Moj kolega je spomenuo isto tako što su sve autoceste i koliko donijele dobrog upravo Hrvatskoj i hrvatskom turizmu. Ako usporedimo da jedan HAC danas ima prijedlog svog proračuna od 2,8 milijarde kuna godišnje onda možemo pretpostavljati koliki su to iznosi koji se ostvaruju zapravo i u drugim dijelovima upravo zahvaljujući privredi, upravo zahvaljujući turizmu i prometu roba. Kada usporedimo da subvencioniramo evo za ovaj primjer koncesije do sada 575 milijuna odnosno maksimalno milijardu kuna onda u odnosu na ove promete i ove količine i ove prihode koje ostvaruju naša trgovačka društva onda itekako moramo se zapitati na koji način je tada to bilo moguće uopće napraviti i evo to itekako brzi ističe, a vlasnici smo zapravo cijele dionice autocesta, nije bilo privatizacije i nije bilo nikakvih drugih radnji. Ono na što bih se još željela osvrnuti sigurno da je svako Izvješće revizije za poslovanje Gradova i Općina, i Županija itekako važno, ja bih htjela još jedanput istaknuti da Grad Zadar na primjer ima bezuvjetno mišljenje, da je revizija utvrdila sve ono što smo radili, na koji način smo radili, kako smo ostvarivali pojedine prihode i kako smo kompenzirali zapravo potraživanja od države za ono što nismo mogli ostvariti od sredstava od prodaje stanova na drugi način, jer je država bila u obvezi taj dio i financijski obeštetiti i upravo iz tih razloga postoje i dalje upravo određeni iznosi novca koji se mogu i smiju upravo utrošiti namjenski u one programe i projekte koji su potrebni za socijalne slučajeve, međutim ono što sam ja više puta isticala da ta sredstva bi trebalo isto tako omogućiti da se ulažu u druge svrhe odnosno da osim socijalne koje u samom Gradu Zadru nema toliko i nema tolikih potreba jer smo do sada kupili i izgradili puno stanova kojim smo zadovoljili većinu potreba, međutim ono što bi još bilo kvalitetno da upravo ta sredstva se mogu koristiti i za one djelatnosti i za one potrebne profesije kojim bi privukli na primjer bilo da su to liječnici, bilo da su to stručnjaci razno raznih profila kojim bi zapravo omogućili da im olakšamo ostanak i zapravo razvoj tog društva odnosno Grada i onih potreba koje su neophodno potrebne da bi razvili bilo privredu, bilo znanstvenu djelatnost. Prema tome, evo, to je zapravo količina i izvor sredstava odakle bi se moglo još kvalitetnije usmjeriti razvoj zapravo cijele Hrvatske. Hvala.
Hvala. Evo s ovim smo iscrpili raspravu, zahvaljujem glavnom državnom revizoru Ivanu Klešiću sa suradnicima, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 28 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje, graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Državni tajnik Željko Uhlir. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče, dame i gospodo, saborski zastupnici. Važećim Zakonom o građevnim proizvodima uređeni su sustavi ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava građevinskih proizvoda, radnje koje u okviru ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava građevnih proizvoda provode proizvođači građevnih proizvoda te prijavljena i odobrena tijela, dokumenti ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava, zahtjevi za prijavljena i odobrena tijela, postupci prijave, obveze prijavljenih i odobrenih tijela, obveze i zahtjevi za imenovanje tijela za tehničko ocjenjivanje, a sve ovoga usklađeno sa Uredbama Vijeća Europe, i druga pitanja za stavljanje na tržište i stavljanje na raspolaganje na tržište građevnih proizvoda. Promjene u europskoj regulativi, ovoga, uvjetuju i izmjene ovoga našega Zakona, pa tako i ovaj puta direktna povod i posljedica jesu, ovoga, izmjene to jest donošenje dvije nove Direktive, jedna iz ožujka 2019.-te, a druga iz lipnja 2019.-te godine, i također praćenjem provedbe postojećeg pravnog okvira za građevne proizvode utvrđena je potreba propisivanja produženja roka izdanih hrvatskih tehničkih ocjena za građevne proizvode. Ovim Zakonom osigurat će se mogućnost donošenja Pravilnika kojim će se urediti postupak utvrđivanja jesu li građevni proizvodi u neusklađenom području a koji se stavljaju na raspolaganje na tržištu naše države, zakonito stavljeni na tržište države članice iz koje se distribuiraju i jesu li javni interesi Republike Hrvatske adekvatno zaštićeni u tom dijelu. Također osigurat će se i Izjava o međusobnom priznavanju kao i dokumentacija i informacije koje proizlaze iz Uredbe donešene, i sve skupa mjere za smanjenje nezakonitog stavljanja na tržište građevnih proizvoda iz neusklađenog područja. Ukratko, ovaj Zakon se, ovoga, predlaže donijeti po hitnome postupku upravo zbog prijenosa i uvažavanja dvije Uredbe koje su stupile na snagu u 2019.-oj godini. Ovaj Zakon je prošao notifikaciju Europske unije, takozvanu TRIS notifikaciju, zadobiveni su određeni komentari, na te komentare je uspješno odgovoreno, provedena je javna rasprava, suglasnosti svih tijela državne uprave i Vlade Republike Hrvatske prije donošenja u ovaj Hrvatski sabor. Za ovaj Zakon nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Ostanite imamo nekoliko replika. Prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo govorimo o europskim direktivama, notifikaciji građevinskim proizvodima, a vi ste u ministarstvu postavljao sam cijeli protekli mandat gdje vaše ministarstvo ne poštiva zakone RH niti direktive EU. A vi ste tome svjedoci da sam upozoravao da, ne upozoravao nego pisao, govorio, predlagao zakone, zakonske izmjene da teleoperateri postavljaju bazne stanice građevine gdje god im padne na pamet kršeći zakone. Tako imamo slučaj na Radošću u Sinju, na pekari u Sinju, Splitu gdje god dođete u Stobreču, u Kaštelima postavljaju bazne stanice bez ikakvih dozvola. 90% gdje im padne na pamet na bolnice, vrtiće i na štetu naših građana. Imamo i rješenja na Radošću kod Sinja da se uklone bazne stanice, četiri puta su upozoravani, bazne stanice stoje. Pa vi predstavljate ministarstvo koje krši zakon da bi pogodovali stranom operateru, pa mi odgovorite na ovo pitanje. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Ovo je više komentar nego pitanje bilo jer u odnosu na ovaj zakon bazne stanice nemaju dodirne točke. Ono što se tiče vašeg komentara se odnosi prvenstveno vjerojatno na Državni inspektora, a ne na Ministarstvo graditeljstva, ali svakako u vezi ovog zakona nema dodirne točke.
Povreda Poslovnika zastupnik Bulj.
Uvaženi predsjedavajući povrijeđen je čl. 238. gdje jasno govorim da tajnik u ministarstvu nadležnom da se kontrolira zakon i donošenje zakona, da se bazne stanice postavljaju gdje im padne napamet teleoperateri, a on tvrdi da je van teme. Pa šta ćemo mi raspravljat s vama o temi i europskim direktivama kada jedino u EU teleoperateri rade šta god žele, imaju najveću dobit i profite, a našim građanima je ugroženo zdravlje, niko ne kontrolira, a naravno i prostorni planovi.
S obzirom da ovo nije bila povreda Poslovnika dobivate opomenu. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Državni tajniče. Dobro je da ovakav zakon imamo u raspravi, dobro je da ne samo da se usklađuje sa direktivama EU nego daje odgovore na određena pitanja. Mene zanima koje je dosadašnje iskustvo u ministarstvu odnosno da li imate podatke o ovom velikom polju neusklađenosti, da li je nešto došlo u upotrebu RH, da li se s tim imalo problema? Pri tom naravno inspekcija je otišla u Državni inspektora, ali ja mislim da imate dobru suradnji i dobre podatke s terena, da li je tu zaista bilo problema kada su u pitanju građevinski proizvodi? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. Nije evidentirana problematika, a ovo što se sada dešava, što je predmet ovih izmjena zakona je zapravo pooštravanje stavljanja građevnih proizvoda na tržište i donošenje potpuno novog pravilnika koji do sada nije postojao.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ovo sam pitanje imao namjeru još postaviti kada smo bili na odboru, a nisam, o tome sam vas propustio pitati u ranijim promjenama zakona. Naime, mi ovim zakonom mijenjamo Zakon o građevnim proizvodima koji se odnosi na postupanje i stavljanje na tržište građevnih proizvoda koji se odnosi na neusklađeno područje. Inače … stanju na tržište ako možete pojasnite mi kako Hrvatska kontrolira prati stavljanje na tržište građevnih proizvoda koji dolaze iz trećih država? Dakle, ne govorim o državama članicama EU, ne govorim o usklađenom području koje se odnosi na države članice EU nego kroz kakve procedure prolaze građevni proizvodi koji dolaze u Hrvatsku i koji se stavljaju na tržište RH i čine sastavni dio budućih građevina, a dolaze iz trećih država? Hvala.
Izvolite odgovor.
Građevni proizvodi koji dolaze iz trećih zemalja odnosno izvan EU moraju imati deklaraciju proizvoda koja je u skladu sa europskim uredbama i ukoliko nemaju takvu deklaraciju odnosno CE oznaku ne mogu se koristiti u našim zgradama odnosno u građevinama.
Hvala. Nemamo više replika možemo na mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ, Odbor za zakonodavstvo i prostorno uređenje i graditeljstvo? Ne. Otvaram raspravu. Prva za raspravu se prijavila uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš Klub zastupnika IP, Pametno i GLAS.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Državni tajniče. Dakle, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima, prvo i drugo čitanje odnosno piše Konačni prijedlog, to znači inače kada su oznake PZ odnosno usklađenje sa određenim uredbama vezane uz EU tada zaista zakon ima mogućnost da budu u prvom i drugom čitanju. Inače se to u prošlom sazivu Sabora su bile iznimke, nadam se da će i u ovom sazivu Sabora to jednako biti iznimka, ali bez obzira na to mi ćemo u Klubu zastupnice Stranke s Imenom i Prezimenom, Pametnog i GLAS-a podržati ovaj zakon. Podržat ćemo iz nekoliko razloga, dakle riječ je o tome da su određene stvari na razini EU pooštrene i obzirom da su tamo pooštrene tada i mi u svoje zakonodavstvo to ulazimo, to ugrađujemo. Ono što je važno za reći i naglasiti, građevina je jedna specifična grana, ona je prva koja osjeti recesiju, ali je nekako i prva koja osjeti i da se iz te recesije izlazi. Uvijek neka neprilika može stvoriti priliku. Neprilike koju je Grad Zagreb imao, ozbiljnu nepriliku sa potresom koji je bio pred više od 6. mjeseci, može se stvoriti za priliku koja može zaista građevinski zamah u Gradu Zagrebu potaknuti i da se i to očita vezano uz građevinsku operativu. Meni je žao što tome nije tako, što ide sporo, što će se sporo i nastavljati, ali to je odluka vladajućih, pa će oni za to jednog dana i odgovarati odnosno imati priliku objašnjavati zašto su se za taj model odlučili. Industrija građevinskih proizvoda je izuzetno važna industrija. Jedan od velikih zamaha koji je bio je bio vezano uz energetsku učinkovitost. Moram vas podsjetiti kad su krenuli projekti energetske učinkovitosti tada, a krenuli su pred jedno 5-6.g., tada vi na prostoru RH čak niste imali ni dovoljno građevinskih firmi koji, koji su se mogle s tim baviti. A jednako tako kad je riječ i o građevinskim materijala jer tad ste zaista imali problem nabaviti određene materijale, pa se je čekalo do 3-4 mjeseca da uopće oni dođu. Sva ova priča koja je 2020. došla sa Covidom, al 2020. još traje, pa ćemo vidjeti kako će to završiti, je napravljeno nekoliko stvari. Prva stvar je napravljeno to da zaista kad je riječ o građevini dio ljudi koji je danas radilo u nekim drugim zemljama EU će biti na raspolaganju i moći će tu raditi, a dio, a vezano i uz industriju građevinskih materijala odnosno građevinskih proizvoda zasigurno će potaknuti i reći da bi sve zemlje morale ipak voditi računa da dio toga bude i na njihovom vlastitom području. Ovdje ovim zakonom o kojem je riječ se zapravo utvrđuje kako se, kako je riječ sa proizvodima koji se nalaze u tzv. neusklađenom području. Mi često u parlamentu ovom svom imamo neke zakone koji se mijenjaju i dopunjuju i onda imamo i neke zamjerke i kažemo ček malo zašto toliko zakona mijenjamo i dopunjujemo, a ovo je prilika kad se i EU svjesna činjenica koja ima, odlučila jednako tako pooštriti neke stvari odnosno neke stvari definirati, pogotovo kad je riječ o ovom neusklađenom području i omogućiti da svaka zemlja zaista vodi računa o tome kakvi će građevinski proizvode odnosno ugrađivati, građevinski materijal ugrađivati u svoje zgrade. Ono što mora biti interes nas svih, a sigurna sam da je interes nas svih da ti građevinski proizvodi zaista odgovaraju regulativi RH, da kroz njih štitimo prvo i osnovno zdravlje naših sugrađana odnosno svoje zdravlje i sve ostalo. Vidjeli ste, imali smo prilike vidjeti što je tema klimatskih promjena i tema Zelenog Europskog Plana. Između ostalog u tom Zelenom Europskom Planu je veliki dio i za nove materijale, korištenje novih materijala, veliki naglasak je u tome, zaista trebamo voditi računa, a to o recikliranju postojećih materijala. To znači da se postojeći, kad se ruši nešto, postojeći betoni, postojeća opeka, postojeći materijal, dakle sve ono što je prihvatljivo s aspekta zaštite okoliša, reciklira, da se od toga stvaraju neki novi proizvodi. Ja sam sigurna da je to jedna od prilika koju Hrvatska bi trebala prepoznati da zaista sve ono što je danas ugrađeno, a što je ugrađeno, što su, što je s aspekta zaštite okoliša prihvatljivo da se to koristi kroz proces za nešto novo. To se je prvo počelo odnosno jedna od prvih stvari koje smo vidjeli da se koriste, to su bili vezano uz određenu galanteriju i opremu u cestama, onda smo iza toga vidjeli da se, da se frezao asfalt, pa da se onda koristio za nešto novo. Dakle, ako se mogu koristiti odjeća u novoj proizvodnji i od postojeće odjeće stvarati nova odjeća, to je još jednostavnije kad je riječ o toj jednoj vrlo, vrlo značajnoj industriji građevinskog materijala odnosno građevinskog proizvoda gdje mi niz neprilika koje smo imali trebamo od toga stvoriti priliku. Jedan od posebnih naglasaka kad je ovdje u obrazloženju ovog zakona onda se govori i kad je riječ o građevnim proizvodima, da je vezano uz ovaj zakon i Pravilnik koji će biti donešen da sada ja to ne prepričavam, ali kaže od značaja je istaknuti da se time ujedno pojednostavljuje i održavanje i rekonstrukcija građevina. Potres koji je zadesio Grad Zagreb je ukazao na nekoliko stvari. Jedna od stvari je to da se prema imovini vlastitoj, ali i zajedničkoj trebamo odnositi odgovorno, ne samo u smislu da se ona osigura nego i u smislu da ju morate kontinuirano održavati, da kao što svoj stan održavate tako da morate održavati i zajedničke dijelove zgrada, da su ti zajednički dijelovi zgrada i vanjska omotnica, a i krov, pa i podrum i da tu treba stalno ulagati i zaista voditi računa. A budući da je ovdje navedena i rekonstrukcija, dosta zgrada u Gradu Zagrebu će nakon potresa biti potrebno rekonstruirati. Rekonstruirati sa novim znanjima, novim materijalima i na novi način. Kad je riječ o materijala zaista Hrvatska treba se prema tome odgovorno ponašati. Ja znam niz slučajeva kada je, pogotovo u onom periodu kad je Hrvatska tek ušla u EU, probalo se je iz različitih trećih zemalja, pri tom su treće zemlje i neke susjedne zemlje, i uvozio se je građevinski materijal vrlo sumnjiv i to se relativno brzo zaista rješavalo. Rješavalo se o tome da su oni trebali dobiti posebnu oznaku, da su morali odgovoriti na sukladnost europskim normama odnosno standardima koji je i očito svojim iskustvom koji ima se Europska unija odlučila nekako bih rekla postrožiti odnosno pojačati određene okvire kada je riječ o građevinskom materijalu. I izuzetno je dobro da se je i Hrvatska tome vrlo brzo pridružila iz jednostavnog razloga što interes nas svih treba biti da se u zgrade odnosno u kompletnoj građevinskoj industriji koristimo što kvalitetnije materijale i građevinske proizvode s pretpostavkom da zaista nismo dovoljno bogati da to radimo više puta odnosno da koristim onu uzrečicu „nisam dovoljno bogat da kupujem neke jeftine stvari“. Ovdje čak nije riječ o jeftinim stvarima nego je riječ o građevinskim materijalima koji su u tom trenutku najprihvatljiviji i pri tome moramo voditi računa o zaštiti naših građana i o zaštiti prirode i okoliša, a da ne govorim da su i klimatske promjene nešto o čemu moramo voditi računa. Mi smo mala zemlja, ima nas 4 milijuna stanovnika. Ali da svatko od nas napravi nešto malo vezano uz klimatske promjene napravili smo svi zajedno nešto puno. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo nas ovdje još jednom u jednom hitnom postupku kao što eto uostalom imamo i mnogo prijedloga izmjena, dopuna pa ih po hitnome postupku usklađujemo sa europskim direktivama odnosno normama. No ja sam evo ovdje donio i nekoliko izvadaka iz jednog dokumenta koji je jedan od temeljnih dokumenata Ugovora o funkcioniranju Europske unije tj. jedan od temeljnih dokumenata Europske unije same. Samo da vam ukratko iscitiram članke 34., 35. i 36. pa kasnije ću to pokušati i nadam se da ću uspjeti i obrazložiti. Članci 34., 35. govore da količinska ograničenja uvoza odnosno izvoza i sve mjere sa istovrsnim učinkom jesu zabranjeni među državama članicama. Dakle, jasno je moramo fer igrati. U članku 36. spominje se da se ipak ne isključuju zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza robe itd., itd. i međutim da te zabrane ili ograničenja ne smiju biti sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničavanja trgovine među državama članicama. Zašto ja vas sada ovdje ustvari maltretiram sa ovim suhoparnim dijelovima članaka Ugovora o funkcioniranju Europske unije? Naime nama je u Domovinskom pokretu kristalno jasno da smo članovi jedne velike europske obitelji. To smo htjeli. To smo eto i zaslužili na koncu konca i naravno da smo dužni poštivati sve ove odredbe i tržište svih roba, pa tako i građevnog materijala o kojem danas ovdje govorimo držati otvorenim za sve države članice bez restrikcija te naravno i za one koje nam dolaze izvan zemalja Europske unije. No dozvolite da ja malo sanjarim. Ja jako volim sanjariti i da razmišljam o gradnji jedne kuće, jedne stambeno-poslovne zgrade ili nekog objekta za što nam je potrebno naravno jedna lijepa hrpa građevnog materijala. Prvo naravno nakon što riješimo papirologiju, moramo iskopati jednu veliku rupu koja se zove temelj. E sada, ja bih volio da na to gradilište dođe jedan kamion proizveden recimo u Vinkovcima, da građevinska mehanizacija bude recimo proizvedena u Čakovcu ili u Gospiću, pa da onda ti svi naši radnici dobro plaćeni krenu raditi. Pa onda recimo koriste ovdje neke građevne materijale proizvedene ovdje kod nas u Hrvatskoj. Na žalost, ja kroz ove svoje kratko obraćanje želim reći da smo duboko zabrinuti nad činjenicom da proizvodimo nešto malo građevnih materijala i to možda onih najjednostavnijih. Dakle imamo asfaltne baze, imamo nešto cementara, nešto betonara a i one su nam na žalost uglavnom u stranome vlasništvu, imamo na žalost i sada priliku kolegica Mrak Taritaš je govorila o energetskoj obnovi, ja sam prije 10-tak godina provodio energetsku obnovu na svojoj kući ili kako bi kolokvijalno rekli radio sam fasadu tzv. stiroporku. Primijetio sam da gotovo ništa kada sam dobio ponudu od izvođača radova gotovo ništa nije proizvedeno u Hrvatskoj. Čak niti oni smiješni mali plastični šarafići pomoću kojeg se stiropor ploče pričvršćuju za samu stjenku kuće nisu proizvedeni u Hrvatskoj. Boje, lakovi, žbuke, što ja znam što sve ne sve vam to dolazi izvana. Kako ćemo provesti program energetske obnove ako ćemo svu robu, sav građevni materijal kupiti u nekoj drugoj državi? Što smo učinili? Eto spomenuli smo ovdje i obnovu Zagreba koja će po nekim procjenama koštati 42 milijarde kuna. Dakle više od 5 i pol milijardi eura. Dobro, dobit ćemo možda te novce, posudit ćemo te novce, kreditirat će nas Europska unija. Ali samo da bismo ponovno te novce odnijeli van zato što ćemo kupiti robu proizvođača iz drugih zemalja. Dakle, dozvolite mi da ja evo malo sanjarim da kada gradimo hrvatske kuće, hrvatske zgrade, hrvatske muzeje, hrvatska kazališta, što god želimo da koristimo hrvatski proizvod, da koristimo hrvatsku ciglu, hrvatsku crijep, cement. Evo recimo i neki dan sam morao promijeniti utičnicu u kući, jednostavno je stara, istrošila se. Nemamo više hrvatskog proizvođača pravog, velikog, ozbiljnog proizvođača elektro-materijala. Imali smo nekada jednu Elku koja je radeći u 3 smjene izvozila 60% svoje proizvodnje po cijelome bijelome svijetu. Danas na zagrebačkom Žitnjaku tamo gdje je nekada stajala Elka sa 3 i pol tisuće radnika raste korov visine 2 metra, a mi u hrvatskim trgovinama kupujemo uvoznu robu, ponekad iznimno sumnjive kvalitete. Ne smijemo zaboraviti niti još jedan aspekt tako olakog pristajanja na uvoz. Jesmo li točno sigurni da je ono što ugrađujemo u naše kuće, tamo gdje će dolaziti naša djeca, naši studenti ili bilo tko zadovoljavajuće kvalitete, naravno tu je poštovani gospodin državni tajnik, te sve državne inspekcije koje će vjerujem po slovu ovog Zakona odnosno Prijedloga izmjena i dopuna Zakona provoditi potpunu i pravičnu kontrolu i toga jer naravno ponekad kada se sjetimo slučajeva u Zagrebu, Vrbani III kada smo vidjeli da je došlo do problema sa opskrbom pitkom vodom odnosno da je čak ta pitka voda u kućanstvima bila i neću, reći otrovna, ali ozbiljno zagađena, zbog čega?, zato što su bili neki problemi sa kanalizacijskim odnosno vodovodnim instalacijama i cijevima. Eto, to vam je otprilike to, još kad onda uspijete tu kuću napraviti, trebalo bi unutra nešto i staviti, da vam ne kažem da i dalje uporno i veselo siječemo hrvatske šume, izvozimo trupce u zemlje Europske unije i onda od tamo kupujemo namještaj, ponekad čak i iznimno skup, eto to je još jedna nepravda koja plače do neba. No, uglavnom svjesni smo da je ovo prilagođavanje normativima Europske unije i Domovinski pokret će se ipak još malo konzultirati, pa ćemo vidjeti kao ćemo se ovdje postaviti, hoćemo li biti suzdržani ili podržati ove izmjene i dopune zakona. U slučaju da i budemo suzdržani, ne zato što bi ovdje glumili nešto, nego jednostavno zato što smatramo da dozvoljavamo ili ako ništa drugo barem ništa ne činimo i gledamo propast domaće industrije i građevnih materijala, gledamo kako buja uvoz, a znamo kako uvoz katastrofalno djeluje na gospodarsku bilancu svake zemlje. Domovinski pokret naravno zna da smo dio golemog i ravnopravnog tržišta Europske unije, razumijemo i da je prošlo vrijeme državnog intervencionizma u gospodarstvo, naravno ja ovdje ne zagovaram da država otvara tvornice, da država otvara trgovine, naravno država je oduvijek bila loš gospodar, to svi dobro znamo, ali pozivam vas na povoljnije zakonske i financijske okvire kako bismo hrvatsku proizvodnju podigli iz pepela, pa onda jednoga dana lijepo sagradili hrvatsku kuću od hrvatskog materijala i u njoj sjeli i pojeli hrvatski ručak na hrvatskome stolu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Zvone, Zvane Brumnić.
Poštovane kolegice i kolege. Evo ... [[Govornik se ne razumije.]] govornik prije mene je dotaknuo jednu temu koja je iznimno zanimljiva kad se radi o ovome, on je govorio o proizvodnji, a ja ću u stvari pokušat reć' ovdje nije problem Europske Direktive, ona se, koliko sam ja shvatio tajnika Ministarstva već primjenjuje, to što mi ovdje raspravljamo o tome ne znači ništa, mi ćemo ju primjenjivat. Ono što je ovdje problem na koje je ukazao gospodin prije mene je ustvari stvaranje okruženja. E sad nešto malo o tom stvaranju okruženje. To stvaranje okruženje je ustvari ono što je zadatak politike i onda krenemo od toga da danas po hitnom postupku raspravljamo o ovome, po hitnom postupku ćemo glasati, a što je ovdje hitno?, hitno je to da je danas 30.09.2020. a da je ova europska Uredba o uzajamnom priznavanju roba koje se zakonito stavljaju na tržište u drugoj članici Europske unije donesena 19. ožujka 2019., to vam je razmak od godinu i pol dana. Sama primjena ove Odluke, znači od kad je i mi primjenjujemo je u stvari od 19. travnja 2020.-te, znači dobrih šest mjeseci ju već primjenjujemo u državi, i onda se postavlja pitanje što smo čekali?, što je čekalo Ministarstvo?, što je čekala Vlada da ovu Uredbu nismo preuzeli?, a moramo je preuzeti, nije uopće sporno da je treba preuzeti jer je ova Uredba dobra, ova Uredba daje onima koji grade odnosno koji kupuju proizvode veću sigurnost, veću ujednačenost kvalitete i čovjek bi rekao bolju zgradu u budućnosti, odnosno građevinu. Ali ono što je problem nas ovdje u Hrvatskom saboru je ustvari činjenica da mi ne znamo što hoćemo, mi kao društvo preuzimamo dobre regulative, ali ne stvaramo okruženje, i to ne stvaranje okruženja ustvari uništava, s jedne strane našu proizvodnju, a s druge strane uništava, ja bih rekao okoliš, jer kad pogledate sve Europske Direktive koje se u zadnje vrijeme u Europi donose, one pokazuju da oni koji to donose u Europi znaju kuda idu, da oni znaju što žele u svojim zemljama i oni žele ustvari jednu cirkularnu ekonomiju, jednu ekonomiju koja dovodi do toga da proizvod koji proizvedete znate kako ćete ga koristiti na optimalan način i kako ćete ga u budućnosti, ajmo reći baciti ili staviti u otpad odnosno što ćete s njime napraviti. E to je ono što Hrvatska ne zna, to je ono o čemu Hrvatska ne razmišlja. Na pitanje na Odboru, tajnik Ministarstva je rekao „time se ne bavi ovaj Zakon, time se bavi neki drugi Zakon“, dobro, taj drugi Zakon nemamo ovdje, o tom drugom Zakonu ne razgovaramo, strategiju nemamo, mi ćemo donijeti ovu Direktivu jer je treba donijet, dobra je, ali ponovo, kao što sam govorio prošli put kada smo preuzimali Direktivu o Internet trgovanju da nismo stvorili okruženje da naši proizvođači ovdje mogu preko Hrvatske pošte kvalitetno trgovat odnosno isporučivat svoju robu van, tako isto sad u ovom slučaju govorim mi ne znamo što ćemo. Mi ćemo preuzet dobru direktivu, mi ćemo kupit kvalitetniji proizvod iz Europe jer će to ova direktiva nam omogućit, ali ono što smo mi zaduženi napravit, a to je stvorit okruženje našim proizvođačima i našim potrošačima da mogu sudjelovat u tržišnoj utakmici, nećemo napravit. Ovdje nemam što drugo pozvat nego na pamet vladu odnosno ministarstva da sjednu, razmisle koji su naši ciljevi i da kad preuzimamo ovakve direktive da onda uskladimo sve segmente zakonodavstva. Ovdje smo godinu i po dana čekali, ja ne mogu vjerovat da u godinu i po dana jedan dobar ministar, tajnik ministarstva ili dva ministra, dva tajnika ministarstva nisu uspjela uskladiti regulativu i doć pred ovaj HS sa cjelovitim rješenjem. Završit ću sa onime što je rekla gđa. Mrak-Taritaš, kaže nisam dovoljno bogat da kupujem jeftino. Ne nisam dovoljno bogat da svaku stvar radim 3-4 puta košto mi radimo. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Moram reći da u ovom zakonu se ne može baš nešto puno raspravljati budući da, iako je rečeno da se ovdje usklađujemo sa direktivom, a zapravo se usklađujemo sa uredbom. A kada se usklađujemo sa uredbom, inače uredbe imaju i mogućnost da budu direktno primjenjive, međutim nekad je potrebno ipak, ipak napraviti neke zakonodavne izmjene kako bi se, kako bi se bolje primijenile i u tom smislu tu nemamo šta previše raspravljati i razmišljati budući da trebamo to nekako prenijeti u zakonodavstvo. Ono što isto tako moram reći, a doista mi nije jasno budući da je uredba usvojena od strane Vijeća EU, zapravo ne Vijeća Europe, kao što se isto često pogrešno govori u raspravi, u ožujku 2019.g. kao što je već spomenuto prošlo je godinu i pol, ali i to mi je manji problem. Ono što mi je puno veći problem i što me doista frustrira, a mislim da o sadržaju ovog, ovih izmjena zakona nemamo šta previše raspravljati budući da, doći će do kvalitete, standardizacije kvalitete građevnih proizvoda. To je vjerujem svima u interesu, iz perspektive kvalitete i standardizacije, pa čak i sprječavanja nekakve nelojalne konkurencije za hrvatski građevinski sektor budući da posebice kad govorimo o ovim neusklađenim područjima odnosno zemljama, trećim zemljama koje stavljaju svoje građevne proizvode ha hrvatsko tržište, lako dođemo do nelojalne konkurencije i vrlo upitne kvalitete tih građevnih proizvoda koji onda, kažem, na nelojalan način građevnoj proizvodnoj industriji Hrvatske isto tako konkuriraju. To se pokušava spriječiti upravo sa ovakvim, sa ovakvim standardizacijama. To itekako smatram da je bitno u kontekstu, pa ako hoćete i obnove Grada Zagreba odnosno tih 40 milijardi kuna koje trebamo potrošiti na ovaj ili onaj način itekako je bitno kakve građevne proizvode ćemo koristiti u toj obnovi, oće li one biti dovoljno dobre kvalitete, kako nam se, ne daj Bože ako bude nekih novih prirodnih nepogodi, kako bi ta šteta bila što manja. Međutim, da se vratim na proceduru. Ono što me posebice smeta jest što je u prošli petak ovaj zakon uvršten na dnevni red i to po hitnom postupku. Budući da ovaj zakon ima oznaku P.Z.E. predlagatelj, budući da se radi o usklađivanju sa pravnom stečevinom EU, ima pravo tražiti da ide po hitnom postupku odnosno da se objedini prvo i drugo čitanje. Uredba je usvojena u ožujku 2019.g. Krenulo se sa primjenom te uredbe na način da su očito nekakve zakonodavne tj. izrada izmjena zakona je pokrenuta u jesen prošle godine. U prosincu prošle godine je mjesec dana trajalo savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Budući da se radi o nekontroverznom zakonu došlo je čak 0 komentara na ove izmjene zakona, 0 komentara u mjesec dana savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u prosincu prošle godine. Mi smo danas u rujnu, 9. mjeseci nakon toga da ove izmjene zakona nisu se našle u zakonodavnoj proceduri i traži se hitan postupak. Ako je trebao biti hitan postupak ja sam očekivao da dođe to u veljači primjerice, to bi bilo primjerenije. Ovako, mislim da je ovo jedna zapravo zlouporaba da se automatski svi propisi koji su u sređivanju s pravnom stečevinom EU stavljaju pod hitnom postupku. Ja bi volio da to stane jer, a ako je doista potreban hitan postupak onda neka predlagatelj objasni šta je čekao 9. mjeseci da stavi to u zakonodavni postupak i da je i da se mora sada objediniti prvo i drugo čitanje. Tako da, a nemam nikakav problem sa sadržajem zakona, ne vidim ni da tu nešto možemo puno mijenjati, niti amandmanima, niti bilo kako budući da se radi, još jednom, o uredbi EU, ali doista bi htio da ne ide svaki zakon koji ima oznaku P.Z.E. po hitnom postupku, a ako ide neka onda se objasni zašto onda i izvršna vlast odnosno vlada koja je inače vlada kontinuiteta, mi nemamo novu vladu, nakon izbora imamo vladu kontinuiteta, imamo ministarstvo kontinuiteta, imamo državnog tajnika kontinuiteta i volio bi da onda se objasni šta se čekalo 9. mjeseci. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a podržati izmjene i dopune Zakona o građevnim proizvodima neovisno o tome što se radi o hitnoj proceduri. Prije svega moram reći da kada se govori o Vladi kontinuiteta da je Vlada koja je prethodila za koju gospodin Tomašević tvrdi da je … njenog kontinuiteta je u tom mandatu gotovo preko 10% zakona predložila ovdje u redovnoj proceduri. Hitna procedura odnosila se isključivo na zakone koji se usklađuju sa Europskom unijom i na niti jedne druge zakone. Čak smo u ovoj istoj sabornici raspravljali u redovnoj proceduri i zakone kojima smo potvrđivali određene međunarodne konvencije, a na koje u bitnome nismo mogli utjecati. I takve smo zakone raspravljali u redovnoj proceduri. Što se tiče zakona po hitnoj proceduri, jako, jako mali broj zakona nam dolazi u hitnu proceduru a da za njih ne bi mogli reći da bi bili u redovnoj proceduri zbog toga što nisu zakoni koje usklađujemo sa Europskom unijom. Toga je jako malo i tu kažem to bi možda na prste jedne ruke mogli u cijelom prošlom mandatu utvrditi koji su to, kakvi su to zakoni bili. Stoga ne vidim nikakvu posebnu potrebu ovdje naglašavati činjenicu da se ovaj zakon donosi u hitnoj proceduri. Tim više što govorimo o relativno stručnom zakonu na kojega baš i nekakvih bitnih primjedaba ne bi ni imali. Govorimo o usklađenju sa europskom direktivom koju moramo prenijeti u naše zakonodavstvo i za koje je protek od 6, 7 mjeseci od kada je provedena javna rasprava sa zainteresiranom javnošću nije nekakav rok. Naime, mislim da je javna rasprava krajem prošle godine provedena. U međuvremenu onda je bila ako se dobro sjećam i zimska stanka. Vrlo brzo smo radili u posebnim uvjetima i došla je na toga izbor, ljetna stanka. Ja ne vidim koji je to krimen da bismo mi sada trebali ovaj zakon kritizirati odnosno izdvajati poseban stav o neprimjerenosti dolaska ovakvog zakona u hitnu proceduru. On i po meni ne može biti nego u hitnoj proceduri kada kažem da i ne možemo ga mijenjati. Da li je to moglo biti dva mjeseca prije, tri mjeseca prije mislim da je u ovom trenutku sve jedno. Vlada ga je raspravila i predložila zakon prošli tjedan ustvari. Inače sam zakon kada o njemu govorim, mi smo ga donijeli 2013. godine sjećamo se ovdje u Saboru kada smo o njemu raspravljali i u međuvremenu je 4 puta mijenjan. Dva puta, ovo je treći puta zbog usklađivanja i jednom smo ga mijenjali zbog činjenice da smo Državni inspektorat osnivanjem Državnog inspektorata poslove inspekcije, građevinske inspekcije koja jest nadležna za provođenje ovoga zakona prebacili iz resornog ministarstva koji je do … bilo, u čijem je sastavu bila inspekcija prebacili u Državni inspektorat. Dakle ovo je 4 put da ovaj zakon mijenjamo i dobro je da ga usklađujemo sa europskom direktivom jer ja mislim da na taj način ustvari štitimo gospodarske interese Hrvatske odnosno hrvatskih poduzetnika odnosno proizvođača građevinskih proizvoda u Republici Hrvatskoj. Jer građevni proizvod kao što to zakon sam govori jeste proizvod ili sklop proizvoda stavljen na tržište kako bi se na trajan način ugradio u građevinu ili njezine dijelove te čija svojstva imaju utjecaj na svojstva građevine u vezi s temeljnim zahtjevima građevine. Ti temeljni zahtjevi građevine propisani su Zakonom o gradnji kojim je zakonom pobrojano 7 temeljnih zahtjeva za građevinu, pa je u tom smislu vrlo važno da se uredi tržište građevnih proizvoda i kada je u pitanju ovo koje se odnosi na usklađena područja koja su definirana uredbama, ali i neusklađeno područje koje mi danas dodatno ovim zakonom reguliramo kako bismo opet želim reći zaštitili interes Republike Hrvatske. Prije svega zbog toga sam i postavio odnosno dao repliku gospodinu državnom tajniku kako bismo zaštitili hrvatske proizvođače od onih proizvođača koji … iz trećih država koji kakvim postupkom mora biti propisano stavljanje na tržište takvih proizvoda u Republici Hrvatskoj i to je malo prije gospodin državni tajnik jasno obrazložio. Dakle, ovakav zakon kojega mi sada usklađujemo prvenstveno je u interesu Republike Hrvatske bez obzira što smo već ranije čuli da ovdje slijepo provodimo uredbe Europske unije, ali ovo radimo prije svega iz razloga što često puta ti građevni proizvodi koji se stavljaju na tržište Hrvatske a dolaze iz trećih država znaju biti jeftiniji, znaju biti nekvalitetniji, znaju biti osnova zaštite zdravlja i okoliša značajno opasniji od onih proizvoda koji dolaze i koji su propisani i proizvedeni u državama koje su članice Europske unije bilo da da je to onaj proizvod koji je u usklađenom ili neusklađenom području. Još bi samo nekoliko riječi rekao, a na to me potaknula gospođa Mrak Tatitaš, sada je nema tu koja je govorila o značaju graditeljstva, značaju građevinske djelatnosti u Republici Hrvatskoj. Moram reći dakle da je i po broju izdanih akata za građenje i po broju i po obimu građevinskih radova ova godina za prvih 6 mjeseci kada je u pitanju rast BDP-a imala na određeni način potporu u tim građevinskim djelatnostima i premda je iza nas zatvaranje hrvatskog gospodarstva kako smo ga nazivali loock downom u ožujku i travnju, pa dijelom i u svibnju u tih 6 mjeseci koji su iza nas veći je obim građevinskih radova koji je jedan od bitnih sastavnica hrvatskog bruto društvenog proizvoda za 3,1 u odnosu na istih 6 mjeseci prošle godine koja je bila rekordna godina čini mi se kada su u pitanju obim građevinskih radova. Prema tome, vrlo važno je uređenje tog građevinskog sektora kada je u pitanju hrvatsko gospodarstvo i poticanje razvoja hrvatskog gospodarstva. Ja sam uvjeren da će i ovih drugih 6 mjeseci kada nismo zatvorili hrvatsko gospodarstvo još više doprinijeti stanju BDP-a odnosno manjem padu od onog proklamiranog pada BDP-a od 9,4% koje smo propisali, koje smo utvrdili i predvidjeli usvajanjem rebalansa državnog proračuna u travnju ove godine. Dakle, vrlo je važno iznijeti ulogu hrvatskog građevinarstva i kad je u pitanju broj zaposlenih i kad je u pitanju i kada je u pitanju realizacija brojnih velikih prije svega projekata koji se financiraju sredstvima EU. 90% svih građevinskih radova čini mi se tijekom 2018. i '19. godine kada se odnosi na javne investicije bilo je financirano sredstvima EU odnosno sredstvima fondova EU. Ja sam uvjeren da će sada ovih 22 milijarde 400 milijuna kuna koji nas očekuju kroz višegodišnju financijsku omotnicu i kroz sredstva koja se pomažu za oporavak hrvatskog gospodarstva još više doprinijeti razvoju građevinarstva, a građevinarstvo samo po sebi kao što sam malo prije rekao bitno utječe na, na, na bruto društveni proizvod u RH. Evo, pa u tom smislu kako ovaj zakon doprinosi uređenju tog građevinskog tržišta po meni njime itekako čuvamo i brinemo o hrvatskim proizvođačima građevinih proizvoda prije svega u onom dijelu o kojem govorimo na neusklađenom području jer mi u Klubu zastupnika HDZ-a podržavamo donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Počet ću sa riječima kolege Bačića, zaštiti hrvatske proizvođače, nemojte ih više štiti jer ih nema, nažalost u vrlo malom broju. Tribali su davno se štiti hrvatske proizvođače, a pada mi napamet izjava ministra Vrdoljaka Ivana, inače stranačkog čelnika od uvaženog od tajnika, državnog tajnika, našeg ovde predlagatelja koji govori ovdje nama iznio ispred predlagatelja, da će Hrvatsku urediti kao šta je uređene JANAF. Tako da govorite o hrvatskim proizvođačima o ovoj uredbi koja regulira građevinske ovaj proizvode koji su u biti u skladu sa uredbom EU. Znači ja sam prvi da budu kvalitetniji proizvodi, bolji proizvodi u građevini da se zaštiti poglavito domaća proizvodnja, međutim postavlja se pitanje što je ostalo od te domaće proizvodnje, jel meni uvijek pada napamet jedan od ključnih i najvećih projekata izgradnja autoceste A1 Split – Zagreb ili Zagreb – Split zavisno odakle gledamo. Tada je propadala splitska željezara npr. koja je imala svoj proizvod za građevinski, međutim nije se kila jednoga uložila ni u vijadukt, ni u tunele, ne znam sve šta iđe, mostove, nego s je uvozilo željezno iz Turske, a u to vrijeme se kupila sirovina u RH i brodovima i tankerima je se slalo u Tursku ta sirovina koja se kupila kao ovaj otpad. U ovome zakonu govoriti, u ministarstvu u ovome trenutku kad govorimo o opasnostima na zdravlje ljudi, životinja, okoliša, građevinskih proizvoda ja moram spomenuti da u RH nisu isti zakon, bez obzira što mi ovdje ćemo donijet ovu uredbu, nisu isti zakon. Spomenuo sam ono što je u resoru vas državni tajniče, znam da ste zauzeti mobitelom, ali samo da čujete glas zastupnika, bilo bi dobro već ako ste dio vladajuće većine i ako ste došli ovdje bilo bi pristojno da slušate saborske zastupnike, ali u kontinuitetu u kojemu ste vi bili sa SDP-om Ivanom Vrdoljakom, kasnije i sad, da čujete glas ljudi koji je preko noći osvanule bazne stanice teleoperatera i koje ugrožavaju njihovo zdravlje. Mi kad govorimo o zaštiti zdravlja, a kod ovaj zakon govorimo o građevinskom materijalu, mi moramo govoriti i o onome što je u djelokrugu ministarstva ako ćemo poštivati uredbe EU. Zašto u RH jedino ne triba građevinska dozvola za postavljenje stanica? Zašto teleoperateri u RH imaju najveću dobit, HT, Deutsche telekom? Najveću dobit, 42%, a u EU državi odakle dolaze manje od 20%. Znate zašto? Jel zašto je jučer pao sustav? Znate zašto? Zato što Hrvatska država nije zaštitila svoj nacionalni resurs koji su stvarali naši građani. I sada im još bazne stanice koje ugrožavaju zdravlje, na škole, vrtiće, bolnice, postavljaju bazne stanice. Ili primjera mi se pozivamo na ovu uredbu, kolega Bačiću, zašto govorimo o zaštiti, da bude građevinski materijal siguran za zdravlje ljudi, životinja i tako okoliša. Kako je moguće zašto npr. je moratorij na 5G u Bruxellesu, primjer evo mene zanima, a mi se pozivamo svi na Bruxelles. Zašto je moratorij? Zato šta gradonačelnica i ti ljudi koji tamo odlučuju očekuju da se vide zdravstveni učinci, ako je zdravlje ispred svega. Sad nosimo maske, zbog čega, zbog zdravlja vjerojatno, ne znam ni ja više zbog čega. Jedan dan možeš nosit, drugi dan ne mož, treći dan poljoprivrednik ne smije gnojit, četvrti dan smije, više se ne zna, jedan dan mogu u školu, drugi dan ne mogu, više ne znamo ni mi čemu služi. Ali ako je zdravlje prioritet, šta ovom uredbom se nalaže da građevinski materijal bude zaštita zdravlja i okoliša, zbog čega se u strani investitor kao što se teleoperateri u RH ponašaju kako se ponašaju, šta se ne ponašaju, ne nisam ja da se zaustavi razvoj, dapače, ali neka se teleoperateri ponašaju kao u državama odakle dolaze, ni manje ni više. Ja vas pitam, 4 puta u 2014. godini je dolazilo da je protupravno postavljena bazna stanica, vi u suradnji sa nadležnim, inspekcijom koja je također tu umočena do grla ne želite srušiti tu baznu stanicu. Zbog čega? Evo danas su bila ta dva zakona, ja sam da, danas je bia na Vladi zakon o gradnji izmjene, gdje sam tražio da teleoperateri moraju imati za bazne stanice građevinsku dozvolu, kao i u ostalim državama. Jedino nas u EU ne triba građevinska dozvola u Hrvatskoj. Dobar su to sponzor teleoperateri. Oni su veliki oglašivači u medijima, da ako će svi protiv njih govoriti kolega Bačić, zašto bi mi govorili protiv teleoperatera, niti ja govorim protiv njih, ali treba im pogodovati u Hrvatskoj jer oni su veliki oglašivači, oni su monopolisti. Samo trebamo mi kao zastupnici tražiti da se ponašaju kao u državama odakle dolaze. Međutim, ti ljudi na trenu, pa ima ih u Zagrebu na brojnim mjestima, bazne stanice nezakonito se postavljaju, ljudima preko noći do prozora, na kulturna dobra. Tvrđava na Klisu, Šibenik, brojne tvrđave budu kao ukras ogromne te bazne stanice. Mi čak ni svoje kulturno dobro ne znamo zaštititi, a kamoli zdravlje ljudi. U crkvene zvonike, čak su svećenici u crkvene zvonike, sakriju zvonik dozvolili. Zbog čega kriti to? Ako nam je prioritet zdravlje, mi smo zaustavili cijelo gospodarstvo zbog korone, život je stao u jednom trenutku osim kluba 9 u Slavonskoj i slični u Slovenskoj, taj je radio klub kolega Boriću ministri su radili uredno Butković, oni su to cijelo vrijeme radili igrali na karta, oni su tada bili jedini privilegirani i mogli su to raditi. Poljoprivrednik nije smio u vinograd, njivu. Ako je u ovome slučaju ja tražim ako mi donosimo uredbe, ako ćemo mi njih donositi da se mi na kraju mandata pohvali predsjednik i predsjedništvo, da smo donijeli tisuću uredbi i direktiva onda koji je smisao ovog Sabora, koji je smisao? Mi moramo biti jednakopravno u EU. A zašto nismo uvaženi državni tajniče odgovorite mi na to pitanje? Zašto terorizirate građane RH strani teleoperateri? Zašto ih mogu postaviti na dimnjak u sred grada Sinja na objekat koji nije predviđen, kršeći prostorne planove, kršeći … grada Sinja, tako i Zagreba, tako Zadra, tako Šibenika, Splita, Varaždina. U Varaždinu, evo gradonačelnika ovdje imate, ogroman problem i čak je HDZ organizirao tribinu, a ja sam dao zakon ovdje u prošlom mandatu, vaši saborski zastupniče su glasali protiv toga zakona da mora imati građevinsku dozvolu i da poštivaju prostorne planove, a vi organizirali u Varaždinu tribinu dva dana prije. I vaš kolega saborski zastupnik iz Varaždina glasa protiv iz okolice Varaždina iz vaše organizacije temeljne tamo. Ovo nije pitanje HDZ-a, SDP-a ni Mosta, ovo nije pitanje Hrvatska udruga za zaštitu elektromagnetskoga zračenja da bi gradonačelnik lakše mogao sjetiti se te tribine jel imate problem sa baznom stanicom u Zaprešiću, u Zagorju, u Slavoniji odsvakle ljudi zovu. Ako smo jednako pravni, ja ovdje postavljam ključno pitanje, nitko nije protiv razvoja tehnologije, pa imam ja mobitel, ali zbog čega, evo mene zanima tko će im odgovoriti zašto je recimo u Bruxellesu 5G stavljen moratorij određenim kantonima u Švicarskoj, u Sloveniji moratorij. Zbog čega moratorij? Hoću vam reći zašto? Zato što ljudi razmišljaju da vide zdravstvene učinke i ovaj zakon i ova uredba je što se tiče građevinskog materijala također zbog zdravstvenih učinaka. Ali ako ćemo mi samo donijet ovu uredbu da je donesemo pod krinkom da ćemo zaštiti domaće proizvođače, nismo ih ni do sada štitili, mogli smo mi njih i do sada štititi, nismo trebali uvoziti željezo za ugradnju u autoput iz Turske, imali smo mi Splitsku željezaru mogli smo je spasiti. Ali uvozni lobi je odradio svoj posao pa je uništio tu željezaru i to je činjenica. Mi u ovome trenutku uvaženi državni tajniče, ja kao saborski zastupnik tražim odgovore, zbog čega se teleoperateru primjera RAdošća kod Sinja, bazna stanica koja je četiri puta morala biti skinuta gdje znači protuzakonito postavljena, ovdje u Zagrebu ljudi prosvjeduju u cijeloj Hrvatskoj na ponašanje teleoperatera. Zbog čega nije potrebna građevinska dozvola u RH i jedino u RH, jedino, čak u Srbiji i Crnoj Gori koje su zemlje van EU je potrebna građevinska dozvola. Jel se ne želimo zaštiti zdravlje naših ljudi nego isključivo pogodujemo stranim … strani profit, a tko zna … dobija u džep i od naših. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj je povrijedio čl. 238., naime on je ovakvim istupom kao poznati narodni tribun povrijedio brojne hrvatske proizvođače građevnih proizvoda u Hrvatskoj, od građevinske stolarije, krovopokrivača, proizvođača keramike, proizvođača državnog namještaja, proizvođača PVC stolarije, veliki broj takvih proizvođača u Hrvatskoj opstoji usprkos ovakvom stavu kolege Bulja da je Hrvatska potpuno osiromašena kada je u pitanju građevinska djelatnost. Hvala.
Imamo još jednu povredu Poslovnika Miro Bulj.
Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. jel je on sada nabrojio sve proizvode od keramike do ne znam crijepa, svega što se proizvodi. Nažalost kolega Bačiću nemojte ih više štititi, budete li ovako štitili neće ostati zrno prašine na ledini, nemojte više ovako štitit. I nemojte samo prepisivati ove uredbe, a raditi sasvim suprotno. A teleoperateri su vam točno pokazatelji kako ste upravljali RH i što vam rade.
Idemo na pojedinačne rasprave, Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo mislim da je ovaj zakon izazvao raspravu, bez obzira što možda izgleda banalno, on je možda čak i čudan u svom nazivu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima i čuli smo jednu poslanicu ili predavanje kolege Bulja o baznim stanicama koje nemaju veze s ovim, ali evo odslušali smo po tisućiti put što on o tome misli, iako mislim da ne barata baš točno sa podacima. Što se tiče ovog zakona u hitnom postupku koji bi samo … mislim da je jednostavno u 14 članaka primjena direktive koje nam trebaju osigurat da ta nekakva EU putovnica za građevinske proizvode ispuni ono što smo očekivali kad smo ušli u EU, htjeli smo imati pravila, uređeni sustav, uređenu državu u kojoj se zna kako se ponašaju svi i da ono što dobijemo kao proizvod, izgleda onome što želimo ili da bude barem jednako vrijedno kao i ostalih građana u EU-u. Tako da ovaj zakon sa svojom primjenom, jasno je rekao što je ušlo do 1.7.2013. u Hrvatsku, vrijedilo je nešto do 2016., nešto do 2019. ali u biti danas smo u 2020., znači sve mora imati određenu razinu oznake, to je ona oznaka CE, za one koji kad nekad kupuju građevni materijal, znaju što kupuju jer ako nje nema, očito da se radi o proizvodu koji možda i nije trebao biti na prostoru ili na tržištu. Ako još pogledamo i oznaku ispod koja označava godinu, da li se radi o cementu, ljepilu i bilokojem drugom proizvodu, cigli ili ne znam čemu ostalome, jasno je da nam netko može uvaliti i nešto što je malo starije a onda sigurno neće odgovarati karakteristikama koje želimo ugraditi u svoj objekt koji gradimo. Mislim da RH u tom prostoru čini zaista dosta toga u odnosu na ono što imali do ulaska u EU, da zaista ovo što se nalazi na tržištu odgovara kvaliteti koju imaju i sve ostale zemlje EU-a. Kada govorimo o neusklađenom prostoru, tj. zemljama našim susjedima, mislimo možda na BiH, Srbiju itd., koje nisu članice EU-a, moguće je da iz tog prostora u RH također uđu određeni proizvodi koji bi trebali biti usklađeni i sa ovakvim, sa ovim zakonom ali i sa svim ostalim certifikatima, ajmo ih tako nazvati, ne samo kad govorimo o građevnom proizvodu nego o svim ostalim vrstama proizvoda koje nose takvu oznaku CE. E sad, čuli smo danas opet podcjenjivanje ove naše države u kojoj se ništa ne proizvodi, ne funkcionira poljoprivreda, turizam nam je na 50% pa od čega onda se skupi određeni prihod ili se ostvare određeni BDP u 100%-tnom iznosu? Što to mi onda pored svega toga radimo ako ničeg nema? A to nije istina. Znači u Hrvatskoj postoji građevinska industrija, postoji, imamo 3 cementare. Da li ih imamo? Ja mislim da ih imamo. Cemex, Našice cement, Holcim. Pa to su cementare koje su itekako u našoj regiji vrlo važni objekti koji proizvode onu najosnovniju tvar koja nam treba da bi uopće nešto gradili. S čime imamo problem? Imamo problema sa željezom, sigurno ga ne proizvodimo kao nekada dovoljno i to se sigurno rješava na nekim drugim tržištima ali sve ostalo, drvo, imamo, proizvodnju imamo, preradu imamo, pa mislim zašto podcjenjujemo stalno našu državu i sve ljude koji nešto rade u ovoj državi i pokušavaju ostvariti barem na prostoru građevnog proizvoda ili građevnih materijala? Pa u elektro kabelima i biločemu, pa tu nema jače ne znam tvornice od ove koja je nedavno čak i obnovila svoje pogone, ja mislim da je Elka, tu iz Zagreba. Znači to su certificirane, visoko kvalitetne kompanije koje mogu raditi sve što rade i sve druge države ili bilokoje ne znam, cijevi ili bilo što drugo što proizvodimo, opeku, crijep itd., pa barem to u RH ima. I mi smo država koja gradi. Pa sva naša osobna imovina je najvrednija imovina jer je stvaramo godinama, štednjom na različite načine itd., pa svaki Hrvat ima nešto od svog stambenog prostora ili barem nešto ili na moru ili na kontinentu itd., pa to se stvaralo i godinama ali i u ovoj državi i nije se stvaralo sve na uvozu. To što želimo imati neke druge materijale ili bolje koje dolaze iz drugih zemalja jer nam izgledaju ljepše itd., ali ne možemo reći da mi ne proizvodimo keramiku. Čemu podcjenjivanje ništa ne proizvodimo? Ili poljoprivrede, ona ništa ne radi. Nije istina i takvim raspravama treba odgovarati, kolega Bulj na način da toga ima i to čini onih 80% o kojima govorimo kad govorimo o vrijednosti BDP-a ako je 20% turizma. Znači netko nešto u tom prostoru u RH radi i nije dobro podcjenjivati te ljude pa i raspravljajući o ovakvim zakonu.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem. Kolega Borić, slažem se s vama. Za razliku recimo od brodogradnje koja je bila kad u pitanju RH svrstala nas u sam vrh prije 300 g. svjetske brodogradnje, ipak smo u taj konačni proizvod u velikom djelu gradili sa uvoznim materijalima. Kad je u pitanju građevinarstvo u Hrvatskoj, situacija je posve drugačija i veliki broj hrvatskih proizvođača građevnih proizvoda opstoji, živi i kad se gradi jedan objekt u Hrvatskoj, moguće je u vrlo velikom postotku koristiti građevne proizvode koji dolaze iz Hrvatske, zato se slažem s vama, ovim zakonom treba pomoći da se i njima i njih sačuva od nelojalne konkurencije, a mislim da je ovim zakonom u velikom djelu i postupanje resornog ministarstva se ta jedna zaštita može realizirati.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, evo jučer smo u Rijeci imali primopredaju jednog broda kanadskom naručitelju nakon gotovo 427 dana blokade računa tog istog brodogradilišta, kažem uz napore Vlade i onih koji su ga završili i gradili i koji još imaju na nalozima nekoliko brodova koje žele završiti, jasno je pokazano što želimo. Metal, čelik i željezo jest problem međutim kad smo imali željezare, onda je na drugoj strani bilo zaštita prirode, što s time? I danas kad imate kamenolom, zaštita prirode. I to je jedan mineral koji nam treba u građevini. Imamo kamenolome, kažem, imamo cementare, imamo sve ali kad dođemo do toga što koristiti, e onda imamo problem sasvim neke druge prirode. Građevna industrija u RH ima svoje mjesto, ono nije nastalo u ovoj državi našoj, RH, nastalo je davno prije, u onoj drugoj državi, ali se nastavilo i ona odrađuje svoj posao na korist ljudi koji ga to žele koristiti. Mislim da mi u građevini imamo što reći a to pokazuje i brojni infrastrukturni projekti koji se grade ne sada nego proteklih 30 godina.
Vrijeme. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Malo je ostalo za kazati nakon kolege Borića, ovako nadahnut govora baš u skladu sa propisanim zakonom, zaista malo riječi ostane, ali ja ću spomenuti nekoliko stvari, moram naravno, spomenuti, vidio sam da je ovdje velika briga za domaćim proizvođačima i to mi je drago. Ja bi volio da radi Ciglana Sinj, da proizvodimo opeku, matune koji su bili, neprikosnoveni prema ovima što sada uvozimo, međutim, jedino što je ostalo, ostali su rudokopi koji su nisu sanirani i sada je to u biti uglavnom su to divlja odlagališta, nažalost. A što se tiče, evo spominjete i keramiku je spominjao, što je sve spominjao, nemam pojma, i željezo je isto potrebno imati u pa se nije iz splitske željezare nego je se ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo je na autoputu, bilo je, uvozimo iz turske, uvozni lobiji naravno, splitska željezara je propala i radnici koji su imali svoj .../nerazumljivo/... i tehnološki razvijena je bila željezara, ljudi su primali svoje plaće, propala. Koga je brige, a govoriti o možda ... [[Govornik se ne razumije.]] možda je kolega Borić zaboravio, žao mi je što je izašao, kako se on lipo temeljito očuvali od, znači, mi ne možemo govoriti ovdje, o ovome, ovoj uredbi koju ćemo donijeti gdje nam je cilj građevinski proizvod koji ćemo mi znači mi na tržište da čuva okoliš, naše zdravlje, zdravlje životinja, čak tako piše tamo da ljudi, a u biti, pod krinkom da ćemo mi zaštiti domaću proizvodnju. Ako ćete je štititi kao i dosad i ako mislite da će ovaj papir što mi sad izglasamo zaštititi domaću proizvodnju, onda je nemojte više štititi. Vi, ne ... [[Govornik se ne razumije.]] šta taknete raspane se, odmaknite se, nemojte krećati u to, e, nemojte gledati u to jer vi što pogledate, propane. I to je problem. Ja se okrenem oko sebe, ... [[Govornik se ne razumije.]] , Dalmatinka tvornica, žene ostale bez plaća, teror bio, tada sam prosvjedovao, ne znam, kolega Bačić je bio tada na vlasti, dolazio u Sinj, radnice Dalmatinke. Mene je moralo privodit, autoprijevoz, pogledali ste, takli se, raspa se, nemamo više prijevoza, vi ste pogledali, raspalo se, ja govorim o svom kraju, vjerojatno i ostalim krajevima. A kad govorimo o splitskom bazenu, ... [[Govornik se ne razumije.]] i sad još govorite mi donosimo ovu uredbu da bi zaštitili domaću proizvodnju. Jedino što imamo, to je eksploatacijska polja, poglavito područja Dalmatinske zagore, primjera. Proizvodnja kvalitetne energije, to je vaš isto također, predstavnik uvaženi državni tajniče omogućio, one vjetroelektrane u Pađenima, ... [[Govornik se ne razumije.]] vitar s Dinare puše, ne zaustavlja se. Kapa kuna, kapa im kuna iz džepa građana, naravno, kapa im kuna iz džepa građana. Pa ste vidjeli ono, koja je ono spodoba? I ministar to je Ćorić potpisa bez grižnje savjesti, bez ikakvog problema. A to građani godišnje plaćaju milijardu i pol kuna iz svog džepa. 2015. donesen Zakon o obnovljivim izvorima energije, proturen na zadnjoj sjednici od strane tadašnje Vlade u kojoj je bio tada na čelu Zoran Milanović. Je li to istina? Je li ... [[Govornik se ne razumije.]] koalicijski partner, evo ga ode? Tako ste održali vlast, na štetu naših građana. Pa nemojte ništa više vi štititi, kaže da zaštitimo naše proizvode. Pa on spominje šume, spominje drvoprerađivačku industriju. Pa iz Gorskoga kotara onoliko šume, onoliko pilana, toliko kvalitetnih ljudi, toliko tradicije, jedino što balvane vozimo u Italiju, za njima naše ljude koji su tu proizvodili i tamo se stvara dodatna vrijednost koju nama prodaju ode. To nije dobro. Nije dobro. Ako mislimo da ćemo mi ovom uredbom o zaštiti o građevinskom materijalu koji će biti određene kvalitete koju mora imati, e tu smo se grdo prevarili i to nas ubija ovi reflektori Bruxellesa i tad ja spominjem teleoperatere, njima se zamanta. A to znaš zašto im se zamanta jer ne smije im se spominjat protiv teleoperatera, a oni imaju jedan obrambeni mehanizam, znaš koji. On je protiv razvoja, on je zatucan dolje iz Sinja, on je, tako se oni koriste. A u biti ne zašto ne mogu se ponašati tako u Bruxellesu, ako smo mi u EU, valjda smo u istoj EU. Ako ima njihova, i naša. ... [[Govornik se ne razumije.]] mi spadamo u EU, koja smo mi EU? Je li samo dižemo ručice ode za ove njihove uredbe, a u biti se, .../nerazumljivo/... ne primjenjuju se. Problem je što se ne primjenjuju. I od nas kao saborskih zastupnika mi moramo vikati i galamiti zbog čega samo donosimo uredbe i direktive svaki dan, a one se ne primjenjuju niti jedna. I mi smo na repu EU, na dnu dna, gore nego ove članice [[Upadica: Vrijeme.]] u... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lipa.
Imate jednu repliku, pričekajte. G. Bulj. Ja, ja. Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala. Kolega Bulj, ako sam ja vas dobro razumio, vi ste protiv ovog zakona. A nisam shvatio protiv kojih članaka ovog zakona ste, protiv kojih rečenica, što bi vi promijenili u ovom zakonu da bude drukčiji, da bi bio po onome kako bi ga vi htjeli dolje? Protiv jeste, ali niste dali ništa alternativu kako to napraviti. S druge strane, kažete da s time ništa ne štitimo. A kažete da ulazi u Hrvatsku nešto što ne valja? Pa kako ćemo to što ne valja i ulazi u Hrvatsku eliminirati s našeg tržišta, ako ne propišemo kako to treba izgledati? Upravo ovakvim zakonskim rješenjima svi naši proizvođači se prilagođavaju kvalitetom svojih proizvoda onome što se plasira na tržište EU. I mi donošenjem toga štitimo i njih i kupce od svega onoga što je loše na tržištu.
Odgovor.
Prvo, kako vi znate da sam ja protiv? Ja sam govorio o primjeni, da nije dovoljno. Naravno da sam ja za to što se piše u ovoj uredbi, ali moremo je i ne donit. Gdje ste vi čuli da sam ja rekao protiv? Znači ja sam protiv toga da bude, da ne bude građevinski materijal štetan po okoliš. A molim vas lipo, nemojte mi to implicirati. A što se tiče prijedloga, danas je bio na Vladi moj prijedlog, baš što se tiče nadležnoga ministarstva. Zakon o gradnji gdje bi se bazne stanice koje su opasne, postavile se građevinskim dozvolama, nemojte se smijati, smijete se. Dao sam ja dovoljno zakona, ali vi ste glasali protiv. Da isto bude u Hrvatskoj kao što bude, kao što je u EU, samo usklađeno, ni manje ni više, a vama je to smišno, jel vi kažete vi ništa niste predložili, danas su dva moja zakona, a drugi moj zakon na Vladi je danas bio gdje je bilo naravno negativnog mišljenja, nisam ni vidio, da plaćaju pravo služnosti lokalnim samoupravama, privatnicima, kuda idu kabeli i infrastruktura od teleoperatera. I to ste bili zadnji put protiv, nije u Sloveniji, u Sloveniji mrsno to plaćaju [[Upadica: Vrijeme.]]
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege, evo pokušati ću se držati točke dnevnog reda mada to moram priznati u ovoj raspravi, u ovom prijedlogu zakona baš nije bio često slučaj. Čuli smo o svemu ponajviše o baznim stanicama, međutim izazvan zapravo na neki način pod navodnicima izazvan govorom u ime kluba ispred SDP-a, a i kolege Tomaševića ja bi zapravo samo želio upozorit na dvije svari. Dakle, vezano za ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima s konačnim prijedlog zakona zapravo implementiramo 2 uredbe. Ovdje se govorilo, barata se smjernice, barata se uredbe, bilo bi dobro da razlikujemo te dvije stvari. Dakle, uredba je nešto što ima izravan učinak, nešto što se implementira u naše zakonodavstvo bez posebne potrebe da se donosi posebni zakon za razliku od smjernice gdje je zapravo nacionalna država i ima mogućnost da ostvari taj cilj, ali je način na koji će to učiniti ovisi od države do države. Dakle, govorim o Uredbi 2019/515 Europskog parlamenta i vijeća koja je stupila na snagu 19. travnja 2020. godine. Prema tome, nije govorili smo ovdje 2019. kada je donesena, govorimo o stupanju na snagu. Imamo Uredbu 2019/120 Europskog parlamenta i vijeća koja je odnosno koja će stupiti na snagu 16. srpnja 2021. godine s time da će određeni članci navedene uredbe stupiti s 1.1.2021. godine. Prema tome, ja smatram da ministarstvo odnosno ova Vlada u ničemu zapravo ne kasni, prvo ako gledamo ove datume, a drugo ako pogledate i sam smisao uredbe, dakle uredba je nešto se izravno primjenjuje. Svaki građanin bilo koje države članice može se pozvati na uredbu i pred Europskim sudom i pred domaćim zakonodavstvom. Prema tome, sama implementacija na način da mi ovdje to donesemo neće imati nikakve negativne posljedice za građane RH. Evo, toliko, hvala lijepo.
Jedna replika, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem kolega na ovoj poduci. Možda da isto tako možda i podučite svoje kolege znači i kolegu Bačića i kolegu Borića koji su govorili o direktivi dok su raspravljali o ovoj raspravi. Više puta su spominjali riječ direktiva odnosno kako vi kažete smjernica, a ne uredba. Znači ja se slažem ovdje se govori o usklađivanju sa uredbom koja je direktno primjenjiva, ali evo ili recimo kolega tajnik koji je jučer na odboru dva puta govorio da je to uredba Vijeća Europe. Pa mislim, čisto kad, ako već dijelite lekcije da ona podijelite lekcije i svojim kolegama. Isto tako i što se tiče držanja teme rasprave, pošto smo ovdje slušali od kolege Borića i od kolege Bačića o brodograđevnim proizvodima, a ne o građevinskim proizvodima, tako da samo bi molio isti aršin koji primjenjujete prema oporbi da isto tako i prema svojim kolegama. A što se tiče datuma kada stupa na snagu određena uredba, kao što ste rekli, postoje, već su dijelovi uredbe stupili na [[Upadica: Vrijeme.]] snagu i u tom smislu mislim da nema nikakve potrebe da 9 mjeseci čekamo s nečim što [[Upadica: Vrijeme.]] ide u zakonodavnu proceduru.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Meni je žao zastupniče ako se ovo doživjeli kao neko dociranje nije to bila apsolutno niko dociranje već ste ovdje govorili o tome zapravo da se kasni u nečemu, ja sam samo ukazao na to da se u ničemu ne kasni. I mislim da se slažemo kada govorimo o uredbi koja je njezin značaj, koja je njezina ovoga način na koji se implementira i na koji način se zapravo građani na nju mogu pozivati. Mislim da je to sasvim jasno.
Idemo završno u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Vidim da je malo, naše kolege iz većine uvati nervoza, ali šta ćete narod bira, pa izabere ovako kojega voli pričat, a to je problem …/nerazumljivo/… baš mi je drago šta se smiju kolege iz Varaždina. Kad sam spomenuo maloprije bazne stanice i baš taj kolega saborski zastupnik je organizirao sa svojim gradonačelnikom koji je sada saborski zastupnik sa …/nerazumljivo/… Udrugom za zaštitu elektromagnetskog zračenja u Varaždinu problem oko baznih stanica, predavanje i oni se protive u Varaždinu i ja baš taj zakon da nekoliko dana iza ovde da glasa se i kolega saborski zastupnik protiv. Ja mu govorim pa niki dan si organizira sinko moj u Varaždinu ljude si diza koji poen dobit ovo, ono i glasa protiv. I to je jedan problem, govorim kolega ne vi ste gradonačelnik, možete vi, možete vi, dat ću vam ja minut ako ćete repliku, slobodno gradonačelniče, ali je istina šta govorim. Pitajte bivšeg saborskog ovoga sadašnjeg saborskog zastupnika i tadašnjeg kako je bilo. Znači bitno je zdravlje i građevinski materijal, okoliš poglavito, al međutim mi ne držimo ni do okoliša, mi samo sa centrima za gospodarenje otpadom mogli bi roman otvorit da nemamo uopće predviđeno. Recimo u Splitsko-dalmatinskoj županiji nemate odlagalište za građevinski otpad. Znači kad razbijete vi nemate uopće odlagalište. Znači ja jednostavno, niti je koga brige, ljudi odlažu po Split, prođite, vidjet ćete, znači jednostavno nismo organizirani da zaštitimo zdravlje ljudi i prirodu. Mi nismo organizirani, pa ne bi palo napamet ovom ministru ugroze okoliša Ćoriću iz kluba tamo jedan od šefova, bez mobitela ulazi ministar tamo kod vašeg kolege iz JANAF-a, onda dođe kaže goni iz Vrgorca otpad u Sinj 120 km, a mi govorimo o zdravlju. Znači mi imamo obaveze određene i ovdje znači zaštititi naše zdravlje, međutim ne štitimo po nijednom pitanju. Sve smo mi to donili, uredno prihvatili smo mi gospodarenje otpadom, međutim kad je došlo, stislo tribalo prošle godine već zatvoriti određeni dio odlagališta naš šta je njima palo napamet gore, da bi zatvorili … Vrgorca sa istih sanitarnih uvjeta odlagališta u Sinj. A nećeš ga odložiti u Sinj, neće ga odložiti čuvar pa da se okrene. E znači ja ne bi volio da ono iz Vrgorca goni u Ploče, ali Ploče su puno bliže odakle je on pa mu nije palo napamet niti ja želim da oni gone u Ploče. Ali on je iz Ploča, on ne smi u Ploče onako nadobudno. I to je problem. Znači nije dovoljno donit samo uredbu i ovaj kolega kaže vaš kaže meni ti si protiv uredbe. Ja nisam riči reka protiv uredbe. Ali mi svakodnevno, mi koji smo duže u Saboru evo tu je kolegica Sabina, uvije, donosimo uredbe i direktive, samo se ne primjenjuju to je činjenica. Zašto mi nismo jednakopravni članovi EU, ne ostvarujemo svi građani ista prava evo po pitanju, ja sam spomenuo jel to u nadležnosti ministarstva to su telekomunikacije tj. postavljanje baznih stanica, on kaže to je van teme, ali to je pitanje zdravlja ljudi. Pa ne možeš ti ditetu nečemu metnit pod prozor baznu stanicu bez suglasnosti susjeda, bez lokalne samouprave tako nekom palo na pamet. U svim državama triba građevinska dozvola. I danas je bio na Vladi taj moj zakon, danas, bit će da nisam pročita, ali unaprid znam negativno mišljenje jel puno je njima bitniji teleoperateri koji će im platiti uredno kampanju, to je puno bitnije. Smije se kolega gori. Jesi diga povredu Poslovnika, vidim da mlatiš.
Gospon Bulj nemojte raspravljati sa zastupnicima.
Vidim da se smije … /Govornici govore u isto vrijeme./ … da su ljudi veseli. Znači uvaženi državni tajniče, zanima me kao saborskog zastupnika, prije i aktiviste, što je sa nelegalno postavljenim baznim stanicama koje su postavljene protu prostornih planova lokalnih samouprava i zbog čega još one stoje? Jel vi uopće razgovarate sa teleoperaterima? Da li vi uopće štitite zdravlje ljudi? Ja sada stvarno kada pogledam nas ovdje u maskama zbog korona virusa sad zamislite kada je netko 24 sata u Sinju na pekari je ogroman dimnjak, dimnjak, na dimnjak je načička neki lik je načičkao tih baznih stanica žena doslovno tu rodila nedavno, mislim žena je u strahu od toga, bez suglasnosti bilo čije, bez obzir što prostorni plan kaže ne smije 50 metara biti postavljena bazna stanica od građevine. Ali je postavljena protiv propisa. A za nagradu taj dobio da more otvorio još kockarnicu ispod blizu škole tako da je taj poduzetnik [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] uzet para što je … [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme. Nema replike. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Habijan. Izvolite. Odustajte. Stričak?
Povrijeđen je čl. 238., kolega Bulj nije informiran, varaždinski HDZ je imao pressicu, to je točno, ali tema je bila da se prostornim planom definira na kojim lokacijama, po kojim kriterijima se mogu bazne stanice stupovi, odašiljači, pa rekao sam 238. postaviti. Znači kolega Bulj … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas dopustite zastupniku da završi. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi imate opomenu Tomašević, dopustite neka završi pa ćemo onda vidjet šta je rekao. Izvolite, Stričak završite.
Ispočetka, znači čl. 238. kolega Bulj nije upoznat sa pressicom na koju se poziva. Varaždinski HDZ je imao tu temu, a prijedlog je bio da se prostornim planom definiraju udaljenosti i kriteriji gdje se mogu odašiljači postaviti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Znači to ste vi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Znači to što ste vi iznosili u svojoj raspravi nije točno. A kada bi se vas i slične pitalo mi bi se mogli vratiti već danas u Špilju Vindija.
Molim vas, uvaženi zastupniče Stričak nije bilo povrede Poslovnika dobivate opomenu. Zastupnica Anka Mrak Taritaš povreda Poslovnika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. U svojem završnom izlaganju u ime kluba uvaženi zastupnik Bulj nije nijedanput govorio o temi koja je bila predmet rasprave. Stoga ste vi kao predsjedavajući trebali prekinuti govor gospodina Bulja i vratiti ga na temu. Dakle, govorio je sve samo ne o temi rasprave. Hvala lijepo.
Vi ste apsolutno u pravu, ja sam prekršio Poslovnik, ali taj Bulj niti jedan put nije govorio o temi, niti jedna rasprava nije govorio o temi. Povreda Poslovnika Bulj.
Kolegi ću dat jel Anka Mrak TAritaš bivša ministrica kada su se donosili ti loši zakoni, ne želim uopće čuti jel ona je omogućila da se događa ovo što se događa po pitanju baznih stanica i svega. Vama, 238. povrijedili ste članak, rekli ste točno, a ja sam točno to predložio zakonom što vi govorite da se donese zakonom, a vi ste glasali protiv. I to je udruga HUZEZ bila Hrvatska udruga za zaštitu elektromagnetskog zračenja. To što ste tražili u Varaždinu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na toj tribini, dat ćete mi koliko i njemu minimalno. E a šta se smiješ, pa nije vam ovo ćaćino ovdje. Evo prikinut ću ja … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Završite. Nije bilo povrede Poslovnika dobivate opomenu. Željko Uhlir državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepa svima koji su sudjelovali, posebno onima koji su bili u kontekstu zakona koji se danas donosi. Radi se o tome da građevnih proizvoda ima, HGK je napravila katalog građevnih proizvoda koji se proizvode u Hrvatskoj, preko 1500 tih proizvoda ima u tom katalogu. A što se tiče rokova donošenja zakona i toga da zakon nije bio na vrijeme donesen odnosno da se odugovlačilo s njime, ne može se prihvatiti takva kritika zato što je zakon upravo išao punom procedurom i ove izmjene koje su se desile jesu trajale iz jednog razloga što usklađivanje sa EU-om nije jednostavno. S jedne strane kada se nova uredba donese, novu uredbu treba temeljito prvo proučiti da bi se mogle napraviti izmjene u našem zakonodavstvu. Kada se ta uredba nova donešena, temeljito prouči, tada se pristupa izradi izmjene i dopune našega zakona ili našega propisa, prilazi kroz cijelu domaću proceduru, javno savjetovanje, usklađivanje sa svim državnim tijelima, da bi se moglo pripremiti za notifikaciju u EU. Notifikacija u EU također traje neko vrijeme, priprema za nju traje neko vrijeme, u notifikaciji zakon provodi neko vrijeme, po izlasku iz notifikacije dobivaju se komentari na taj zakon, na te komentare ponovno treba odgovarati. S obzirom da smo imali promjenu u državnim tijelima, neka mišljenja odnosno suglasnosti državna tijela je trebalo ponovno ishoditi zbog promjene imena ministarstava i rezultati da danas imamo taj zakon ovdje. Dakle, nije se gubio niti trenutak u proceduri. Hvala vam lijepa.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo sutra u 9 i 30 sati Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 29. Hvala lijepa, laku vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 16,23 SATI Evo poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Danas nastavljamo dalje s radom. Prije nego pređemo na raspravu o točkama planiranim za danas Odbor za financije i državni proračun temeljem Članka 247. Poslovnika predlaže da se o slijedeće dvije točke provede objedinjena rasprava, a to su: Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o doprinosu između Europske investicijske banke i Republike Hrvatske vezano uz Paneuropski jamstveni fond kao odgovor na Covid-19, drugo čitanje, P.Z. broj 30, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o jamstvu na prvi poziv između prvotnih jamaca i jamaca pristupnika koji pristupaju s vremena na vrijeme i Europske investicijske banke, drugo čitanje, P.Z. broj 31. Da li ima primjedbi? Nema, ako nema primjedbi o predloženim zakonima provest ćemo objedinjenu raspravu.