Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Zakon o policijskim poslovima i ovlastima donijet je 2009. godine a izmijenjen i dopunjen 2014. Donošenje tako uređenog zakona predstavljalo je promjenu dotadašnje koncepcije da se na jednom mjestu u Zakonu o policiji normiraju sva bitna pitanja vezana za organizaciju, postupanje, odgovornost i radno pravni status policije. Materija koja je 2009. godine izdvojena iz Zakona o policiji odnosila se na zasebno normativno uređenje policijskih poslova i ovlasti. Taj pristup slijedio je uređenja koja postoje i u drugim europskim zemljama ali i potrebu da se policijske ovlasti cjelovito normiraju u jednom zakonu jer je izmjeni zakona prethodila značajna i temeljita reforma kaznenog postupka koja je svoj izričaj dobila u novom Zakonu o kaznenom postupku. Posebno su se odredbe o policijskim ovlastima koje su tada bile djelomično normirane i u kaznenom, Zakonu o kaznenom postupku morale normirati i u ovom novom zakonu. Potreba za izmjenama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima pojavila se je 2014. s ciljem otklanjanja pojedinih normativnih nedorečenosti, usklađivanja sa drugim propisima koji su u međuvremenu mijenjani te potrebe usklađivanja sa dokumentima i pravnom stečevinom EU. U ovom trenutku dakle za ovaj Konačni prijedlog zakona koji se nalazi pred vama izmjena i dopuna se prvenstveno javlja zbog usklađivanja sa izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku koje su stupile na snagu 2017. te potrebe jasnijeg normirana pojedinih ovlasti za koje se u praksi utvrdilo da postoje nejasnoće kao i zbog unošenja nekih novih normativnih rješenja kojima se uređuje policijsko postupanje i usklađuje sa područjima na području drugih znanosti odnosno tehničkih unapređenja ili se otklanjaju određene pravne praznine. Potreba izmjena i dopuna Zakona odnosi se na usklađivanje odredbi o policijskom postupanju sa dakle Izmjenama zakona o kaznenom postupku koji je bitno izmijenio postupanje policije tijekom izvida kaznenih djela transponirajući tako u naš sustav direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i žrtvu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća, zatim Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenoga naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju sa trećim osobama i konzularnim tijelima kao na kraju i direktivu od 3. travnja 2014. godine o zamrzavanju i oduzimanju predmeta imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u EU. Sve to značajno utječe na pojedine policijske ovlasti te postoji potreba za njihovim usklađenjem u ovom zakonu. Važeća odredba članka 11.b zakona koja kao uvjet propisuje da istražitelji koji provode dokazne radnje, ispitivanja moraju imati završeni prediplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani prediplomski i diplomski studij ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće struke ovisno o pojedinoj vrsti kriminaliteta te imati najmanje 5 godina radnog iskustva na poslovima suzbijanja kriminaliteta. Praktična primjena ove odredbe pokazala je znatna ograničenja te svoju neživotnost jer prema važećem ustroju bilo ravnateljstva policija posebice policijskih uprava i policijskih postaja dakle u mnogim od njih nisu sistematizirana radna mjesta sa prethodno navedenim uvjetima zbog čega policijski službenici u dobrom dijelu ustrojstvenih jedinica nisu u mogućnosti provoditi ove dokazne radnje. Posljedično ovakve okolnosti znatno otežavaju dinamiku provedbe kriminalističkog istraživanja te onemogućavaju da kvalitetni i iskusni policijski službenici bez ovih koji nemaju dakle ove uvjete mogu provoditi ove dokazne radnje. Predloženom izmjenom kojom bi istražitelj mogao biti policijski službenik sa najmanje osobnim policijskim zvanjem policijskih narednik znatno bi se povećao broj istražitelja te predlagatelj drži da bi ovakva izmjena doprinijela većoj učinkovitosti i dinamičnosti provedbe kriminalističkog istraživanja. Obzirom na izmjene Zakona o kaznenom postupku iz 2017. godine također se ukazuje potreba za usklađivanjem zakona u odnosu na postupanje spram osumnjičenika. Naime, odredbe važećeg zakona predviđaju mogućnost da policija ima pravo prozivati i ispitivati osumnjičenika. Stupanjem na snagu Izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku cjelokupno postupanje spram osumnjičenika definirano je kroz Članke 208. do 208b. slijedom čega je neophodno brisati Članak 11f. ovog važećeg Zakona o policijskim poslovima i ovlastima jer je on dakle u određenoj koliziji sa odredbama Zakona o kaznenom postupku. Dalje usklađivanje ovoga zakona obavljeno je obzirom na Zakon o sudovima za mladež, dakle gdje su određenim člancima kao što su Članak 18. stavak 1. i Članak 38. stavak 1. dosadašnji naziv: „posebno osposobljeni policijski službenik“ još pojmovno precizira dodavanje riječi: „za mladež“, dakle policijski službenici, posebno policijski službenici za mladež. Držimo da takvim preciznijim definiranjem te jasnijim zaduživanjem posebnih osposobljenih i dodatno educiranih policijskih službenika za mladež u primjeni policijskih ovlasti prema maloljetnim osobama, mlađim punoljetnim osobama u predmetima zaštite zdravlja, razvoja, odgoja kao i kazneno pravne zaštite djece i mladeži će se još jače staviti naglasak na obvezu posebno obazrivog pristupa prema ovim posebno ranjivim skupinama. Osvrnuo bih se još vrlo kratko na izmjene pojedinih rješenja u pojedinim policijskim ovlastima. Tako se ovim zakonom propisuje mogućnost da se provjera identiteta osobe obavi i uvidom u informacijski sustav MUP-a obzirom na to da se tehničkim sredstvima kojima raspolaže policija i to na terenu moguće je izvršiti uvid u informacijski sustava MUP-a te uvid u fotografiju i osobne podatke osobe čiji se identitet provjerava, a na taj način držimo da će olakšati i ubrzati postupanje policije. Nadalje, jasnije se propisuju uvjeti pod kojima se osobi osumnjičenoj za počinjenje prekršaja utvrđuje identitet. Naime, važećim zakonskim rješenjem utvrđivanje identiteta je propisano za počinitelja kaznenog djela koji se progoni po službenoj dužnosti, a obzirom da u određenim situacijama utvrđenim u Prekršajnom zakonu može se i počinitelju prekršaja oduzeti sloboda, ukazala se potreba da, da se identitet utvrđuje i prema osobama prema kojima se primjenjuje takva mjera. Određene izmjene predviđene su i za policijsku ovlast ulaska u tuđi dom reguliranu Člankom 74. važećeg zakona. Naime, ulazak u tuđi dom je uvijek jedan, jedna policijska ovlast koju treba vrlo pozorno i s mjerom primjenjivati zaista u onim taksativno izrijekom navedenim razlozima u zakonu i ne bi se mogla preširoko tumačiti, ali ovdje se ukazala potreba da se u zakon uvrsti i razlog dojave o smrti osobe. To je nešto što se u policijskom postupanju dosta često javlja, da susjed ili rodbina kažu da se određena osoba ne javlja iz stana duže vrijeme, da dopiru neki čudni zvukovi ili se osjete mirisi i u tom slučaju policija nije imala mogućnost ulaska u tuđi dom i u slučaju dojave o smrti osobe, dakle stanara, tako da unosimo i tu mogućnost da policija u takvim slučajevima može ući u tuđi dom. Zatim, propisujemo i mogućnost i uvjete pod kojima policija kao sredstvo prisile za zaustavljanje vozila može koristiti službeno i drugo vozilo, jer je u praksi uočeno da uporaba uređaja za prisilno zaustavljanje vozila ponekad ne polučuje uspjeh. Dakle, moći će se koristiti i službeno li neko drugo vozilo koje se tu zatekne da se omogući zaustavljanje vozila koje je primjerice, u kojem su počinitelji kaznenog djela ili kojima, ili mogući počinitelji kaznenih djela. Kao jedan vid i tehničkog i tehnološkog napretka uvodi se i nova ovlast uporabe sredstava prisile ili drugih sredstava za ometanje letjelice ili drugog pokretnog uređaja na daljinsko upravljanje ili uređaja kojem unaprijed nije određen smjer kretanja ako na drugi način nije moguće spriječiti kazneno djelo, prekršaj ili otkloniti opasnost. U važećem Zakonu o policijskim poslovima i ovlasti nije predviđeno nikakvo postupanje policije prema pokretnim uređajima na daljinsko upravljanje i to prvenstveno zbog toga što takvi uređaji u vrijeme izrade i stupanja na snagu ovoga zakona nisu bili u masovnijoj uporabi ili se uopće nisu pojavljivali u svakodnevnom životu. Kako su ovakovi uređaji danas vrlo česti mogu se pojaviti kao sredstvo ugrožavanja sigurnosti ili počinjenja kaznenog djela ili prekršaja držimo oportunim i potrebnim da se zakon na ovaj način dopuni da se policiji omogući i ometanje ovakvoga uređaja ako on može, ako bi se njime moglo počiniti kazneno djelo. Ostale izmjene i dopune koje su ovdje navedene odnose se prvenstveno na preciznije terminološko normiranje određenih odredaba instituta u ovome zakonu ili su potrebne zbog otklanjanja nedoumica koje su uočene u praktičnoj primjeni ovoga zakona. Zakon o policijskim poslovima i ovlasti je svatko značajan, značajno oruđe u rukama policije s kojim se treba se pažljivo, da tako kažem, rukovati, treba postojati nadzor, on postoji u policiji, ali isto tako mora, policijska ovlast mora omogućiti policijskom službeniku da sukladno zakonu obavi svoj posao kvalitetno i na taj način čuva život, zdravlje ljudi, imovinu i ostale društvene vrijednosti koje se štite posebnim zakonima. Evo, hvala vam lijepa na vašem strpljenju.
Zahvaljujem, imamo 4 replike, prvi je kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani državni tajniče, u ovom zakonu ima stvarno dobrih izmjena koje ja pozdravljam, međutim, reći ću nedostatno, nedostatno. Ukazat ću jedan problem koji je jako veliki, rastući je i nažalost ministarstvo nije stalo na kraj tom problemu odnosno hrvatska Vlada. Radi se o problemu migracija, ilegalnih migracija, danas imamo situaciju da bilo koji ilegalni migrant, a radi se o brojci, to vi dobro znate, o preko 20 000 ljudi godišnje koji ilegalno migriraju prema RH, prema zapadnoj i srednjoj Europi, prolaze kroz RH bez ikakvog dokumenta. Ovdje vi govorite o utvrđivanju identiteta. Kako utvrditi identitet nekome tko nema dokumenta, tko ima lažne dokumente? Znači, jednostavno da ne postoji mogućnost. Dakle, imamo dva kriterija, imamo jedan kriterij prema migrantima, a drugi kriterij prema svim ostalim s tim da moram naglasit da većina tih migranata nažalost bježi od zakona iz zemalja u kojima je nešto zgriješila.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Svakako to je već notorna naravno činjenica da je RH zadnjih godina izložena znatnom migracijskom pritisku, hrvatska policija ulaže maksimalne ljudske i tehničke i ostale napore da granicu održi sigurnom i da spriječi nezakonit ulazak ilegalnih migranata. Točno je da mnogi od tih osoba nemaju dokumente, identitet se može naravno utvrđivati i na drugi način, ali u ovom slučaju, to svakako kad se radi o velikom i masovnom priljevu prilično teško. Svatko tko ima dokument za zakonit ulazak u RH može ući na graničnom prijelazu, a za sve ostale koji pokušavaju nelegalno ući, hrvatska policija će im i dalje zaprječavati ulaz. Hvala lijepa.
Kolega Sladoljev vi ste drugi, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani državni tajniče, dakle, ove izmjene i dopune zakona su poželjne, međutim, one ne rješavaju ključni problem u hrvatskoj policiji, a to je odlazak naših policajaca van zbog loših uvjeta rada i zbog malih plaća. Dakle, pa imam pitanje, dakle, za vas, imate li podatak koliko je hrvatskih policajaca zapravo otišlo iz svoje službe zbog loših uvjeta rada i hoće li ove izmjene zakona pomoći da oni ostanu ovdje? Ja mislim da neće, dakle, da se trebaju rješavati druge stvari što se tiče njih.
Želite odgovor? Izvolite.
Ova Vlada i MUP puno ulaže u omogućavanje boljeg radno pravnog statusa i materijalnih uvjeta za rad hrvatskih policajaca, godinama su oni bili i zapušteni u pogledu opreme i sredstava za rad tako da treba doć na jednu zadovoljavajuću razinu i mislim da se to užurbano i radi. Broj ljudi koji odlazi iz policije je nešto možda veći nego što je on bio kroz ranija razdoblja, on i dalje nije tako alarmantan, kontinuirano dolazi priljev novih mladih educiranih ljudi, mi moramo radit i radimo na poboljšanju njihovog i materijalnog statusa i usvajanjem Zakona o policiji prošli tjedan uvodi se i naknada za stanovanje i na taj način će se omogućiti ljudima koji rade dalje od svoga mjesta stanovanja da dobiju naknadu i da tako lakše mogu raditi u drugim područjima RH.
Hvala. Sada je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, ja sam isto mislio kao kolega Sladoljev upozoriti, znači, ljudi nam šalju poruke da jednostavno i uvjeti rada i opremljenost, znači, vi kažete da Vlada tu puno čini, al nažalost naši ljudi u policiji nisu zadovoljni niti sa svojom opremljenošću, niti znači sa uvjetima rada, niti su ove naknade za stanovanje dovoljne, znamo svi da jedan veliki dio naših ljudi iz Slavonije ide na jug, znači u Dubrovnik i drugdje raditi, jednostavno sa tim novcem koji imaju ne mogu uopće preživjeti i na kraju ovo što je rekao kolega Sladoljev se odlučuju, znači napuštati službu i odlaziti u druge zemlje. Znači, kada nam ljudi iz državne službe odlaze, znači van RH, to pokazuje da je situacija alarmantna, da se ne možemo zavaravati, da ne možemo gledati stvari nekakvim ružičastim naočalama i mislim da je vrijeme da i u Vladi, znači i u MUP-u razmisle o tome kako zadržati [[Upadica: Hvala]] naše ljude u službi i što u tom smislu napraviti.
Odgovor izvolite.
Poštovani g. zastupniče, mi svakako stvari ne gledamo ružičastim naočalama, gledamo realno, situacija mora biti još i bolja, hrvatska policija, dakle mi vodimo računa da pokušamo što veći broj domicilnog stanovništva dovesti da radi u policiji, u tome pokušavamo radom sa mladim ljudima koji završavaju srednju školu objasniti što je policijski posao i animirati ih da rade u policiji u svojim sredinama, posebno u ovim županijama u priobalju, u Istri, u Dubrovniku, da se jave domaće ljudi i da na taj način smanjimo ukupne troškove. Međutim, policiji u svakom slučaju treba povećati i plaću, ona sigurno nije sada dovoljna, ali policija živi u ovom društvu u kojem živimo svi mi skupa i ne može biti posebno, posebno se više [[Upadica: Hvala]] izdvojiti nego do sada. Hvala lijepo.
Kolega Škorić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo kolege su u biti spominjale vezano za status policajaca, mi bi i kroz njihovo osposobljavanje praktički htjeli da su policajci, da imaju sva moguća znanja, sposobnosti, obrazovanja, plaće i sve a znamo da je to vrlo teško pa evo u tom smislu i davali smo bili prijedlog da se provede i posebno osposobljavanje policijskih službenika za rad sa osobama sa duševnim smetnjama pa u tom smislu evo taj prijedlog je odbijen pa molio bi vaš komentar samo kako se to planira riješiti.
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, kao što sam ja u uvodnom izlaganju istakao, ovaj zakon se dakle usklađuje sa određenim odredbama Zakona o sudovima za mladež i policija svakodnevno obrazuje svoje službenike koji rade s ovim posebno ranjivim kategorijama na posebno obazrivo postupanje. Prema njima postoji poseban naputak koji je izdalo i Ministarstvo zdravstva kad je u pitanju rad sa ovim osobama, tako da dio policijskog obrazovanja je i rad sa osobama sa duševnim smetnjama i sa posebno ranjivim skupinama stanovništva, hvala.
Hvala vam. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Ne, ne, onda idemo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika GDZ-a, poštovani kolega Miroslav Tuđman, izvolite.
Pred nama je zakon koji je već prošao prvo čitanje, kao što je već i u uvodu rečeno, ove izmjene zakona donose od 2009. g. s obzirom na izmjene u ZKP-u i s obzirom kako je rečeno na te tehnološke inovacije odnosno novosti pa se onda trebaju i odredbe o policijskim poslovima tome prilagoditi. Izmjene između prvoga i drugoga čitanja nije bilo tako da u osnovi bi mogli samo ponoviti ono što smo prije toga rekli a u ime kluba smo već rekli da će HDZ podržati ovaj zakon. Međutim mislim da je potrebno osim ovih primjedbi o osobnim davanjima policijskih službenika koja su nedostatna da ih treba povećati kako bi se i status i zadovoljstvo ljudi koji rade u tom sustavu poboljšao, mislim da treba reći nešto i na račun našega rada, donošenja zakona odnosno donošenja odredbi koje su sada o dosadašnjoj praksi donošenja zakona uvijek fragmentarne odnosno resorne a u pravilu ne donosimo zakone koji bi se odnosili na cijelu državnu upravu odnosno sistem državne uprave u cjelini. Prošli put sam rekao isto tako da Zakonom o policiji određuju se stranačka pripadnost ili nepripadnost umjesto da se to rješava jednim drugim zakonom koji bi se odnosi na sva ministarstva i cijelu državnu upravu. Dozvolite ovdje da nekoliko primjedbi iz toga tipa ovdje napomenem. Ovdje se govori nešto bi samo po sebi trebalo biti normalno, to je da se provjere identiteta osoba može raditi na temelju informacijskih sustava sa kojim MUP raspolaže. To je nešto bi samo po sebi trebalo biti razumljivo odnosno nešto što bi trebalo biti regulirano jednim zakonom koji definirao kako se baze podataka ili informacijski sustavi sa kojima državna uprava raspolaže kako se koristi u svim ministarstvima, ne samo u jednom ministarstvu. Time bi jasno došli do toga što su javne baze, javno dostupne, postoji cijeli taj program e-Hrvatske koji u tome ide, koje su interne baze i po definiciji se onda koriste za potrebe ministarstva, pojedinih ministarstva a što su radni materijali koji su samo materijali djelatnika koji rade na određenim poslovima. Ili kaže se nešto što je opet na neki način samo po sebi razumljivo jer može se raditi provjera identiteta u slučajima počinjenja prekršaja ne samo kaznenih djela. Imamo raspravu o tome, o prometu gdje će se dostavljati fotografije kada je tko učinio prekršaj a to pretpostavlja i pitanje utvrđivanja identiteta u ovom što se ovdje definira a to nije pitanje samo policijskog postupanja nego ako hoćete što se događa sa onim fotografijama, sad znamo da kada ulazimo na autoput ili izlazimo sa njega, radi se fotografije vozila i osoba, postoje kamere postavljene u javnom prostoru, na bankomatima, u dućanima, što se događa sa tim slikama, kakva je uporaba toga ako se želimo to podvesti sve pod kapu zaštite osobnih podataka? Prema tome, potreban nam je jedan cjelovit zakon o tome. Isto tako onda je to znatno i pitanja čuvanja osobnih podataka. Ovdje se govori sa osobnim podacima od 4 i 10 g. koje MUP može brisati nakon tog perioda, a što je sa svim ovim drugim podacima koje se prikupljaju na ovim tehničkim sredstvima u cijelom, od strane i privatnih i javnih institucija, zato nam treba jedan cjeloviti zakon. Ili imate nešto što je isto tako problem ne samo MUP-a, nego i drugih institucija, a to je zaustavljanje vozila, prisilno zaustavljanje vozila, a da se mogu koristiti i druga sredstva. Ako to primijenimo na neke druge slučajeve u slučaju poplava ili nekih drugih nepogoda kada morate napravit jednu štetu da biste spriječili veću štetu, onda je to jedno pitanje koje bi se trebalo opet sustavno riješiti za sve te institucije koje dolaze u takvu situaciju na jedna cjelovit način, jel je to onda pitanje tko izdaje zapovijed, kako se obeštećuju stranke koje su oštećene u tom slučaju, prema tome, trebali bi jedan cjeloviti zakon. Isto tako kada se govori o ovim uređajima za daljinsko upravljanje, letjelicama na daljinsko upravljanje il odnosno bespilotnim letjelicama ili dronovima, to nije problem samo policije, to je danas jedan problem koji se tiče i privatnosti, koji se tiče i određenih zaštićenih zona iz razno raznih razloga, prema tome, opet nam je potreban jedan cjelovit zakon, a ne samo zakon koji bi se ticao policijskog djelovanja. Tako da mislim da je vrijeme da počnemo razmišljati na drugi način, da počnemo donositi zakone koji bi ažurirali ove odnose i definirali pravila za cijelu državnu upravu odnosno i za javne i za državne institucije, a ne da smo prisiljeni kaskati za stvarnošću, pa donositi samo pod navodnicima ili bez navodnika kako hoćete, parcijalna rješenja odnosno rješenja za pojedine djelatnosti ili pojedina ministarstva. U tom smislu bi pledirao da Vlada počne razmišljat na taj način i počne donositi takvu vrstu zakona. Hvala najljepša.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, štovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnikom, ja ću oko Zakona o policijskim poslovima zapravo reći da od 2009.g. kad je razdvojeno od sustava samog Zakona o policiji u kojoj se uređuje radno pravni status na koji se odnosilo najviše i replika i situacija koje su vezane, ali i same policijske ovlasti po meni su jako bitan segment, a to je što je ono što je zakonom propisano na koji način policijski službenici provode zakon. I stoga u samim izmjenama koje su napravljene one se odnose zapravo na nekoliko stvari koje bi se mogle svest na to da je pitanje skidanja drona ili sustava kako lakše uć u dom s obzirom na situaciju da postoje osobe koje su eventualno preminule ili pitanje obavijesnih razgovora s osumnjičenicima i nekoliko stvari koje zapravo možemo svest da to nisu one prave izmjene, ja očekujem da će se zaista ostvarit ono što je i najavljeno nekoliko puta ovdje u HS, da ćemo dobiti cjeloviti, ozbiljni zakon koji će bit usklađen i sa Zakonom o kaznenom postupku, jednako tako i sa svim drugim potrebama hrvatske policije, a ovo šta sad imamo, a to je da trebamo razveselit malo policajce na način da će moć sa nižim stupnjem osobnog policijskog zvanja provodit dokazne radnje i to je u biti trend koji u ovom trenutku imamo vjerojatno suočeni sa situacijom nedostatka policajaca moramo snižavat kriterije umjesto da gradimo europske policajce, ljude koji će bit educirani, silovito učenje itd., kao što smo prije nekoliko dana ili prije dva dana promijenili Zakon o policiji odnosno pripremili njegove izmjene, tako i na isti način radimo i u ovom slučaju, a to je da se kriteriji smanjuju. Ono što ja mogu primijetit ovdje i to moram posebno istać, jedan od bitnih razloga je u ovom zakonodavnom okviru oko provođenja policijske ovlasti bilo upravo spominjanje provjere identiteta. Tu se moram vratit na slučaj koji je bio itekako prisutan u javnosti oko gđe. Đurđice Klancir, novinarke i ono što je jasno to samo pokazuje koliko može bit odstupanja i od onoga šta je propisano vrlo striktno u zakonu. Kaže da policijski službenik provjerava identitet osobe uvidom u njenu osobnu iskaznicu ili drugu javnu ispravu s fotografijom, ali ono što je važno ne može to radit za određena kaznena dijela, čak i u obrazloženju ovog istog zakona koji ste nam stavili ovdje na dnevni red i koji smo imali upravo je napomena da se radi o onim kaznenim dijelima, konkretno piše da se ne smije odnosit na utvrđivanje identiteta ili provjeru adrese kad se radi o počinjenju kaznenog dijela koje se goni privatnom tužbom, a točno je određeno oko uvrede i klevete. Takav slučaj smo imali, to se dogodilo, imali smo novinarku za koju je jedan dužnosnik iz županije zatražio da mu se nabavi adresa suprotno zakonu, protivno zakonskim propisima gdje je izrijekom napisano da to ne može bit predmet, policijski službenici su uznemiravali, postupali nakon toga je obrazloženje bilo da je navodno problem u tome da se ne može utvrdit ovaj u informacijskom sustavu i da je to propušteno propisat zakonom. Ja tvrdim da to nije točno, utvrđivanje identiteta osobe je propisano Člankom 53. i zna se kad policijski službenik provjerava identitet osobe na zahtjev službenih državnih tijela, pravnih ili fizičkih osoba i to je potpuno definirano u samome zakonu i ostaje i ubuduće kao takvo. Napomenut ću da se to odnosi na Članak 30. zakona koji navodi 11 slučajeva kad je to moguće, a između ostaloga sad ću citirat, da kod situacije znači da netko traži to se može odnositi samo na ona djela koja se progone po službenoj dužnosti i niti jedno drugo. I navedeno je da ne može to bit za kazneno djelo uvrede ili klevete. Što se tiče postupanja, upravo to je i važno naglasit, opunomoćenik fizičke osobe koja je zatražila ustupanje podataka za pokretanje privatne tužbe, njoj je to osigurano naravno da se radi o diskriminaciji drugih građana jer se nekome dozvolio i na njegovu molbicu zato šta je župan dostavljeni su mu podaci na koje nema pravo, došlo je do situacije da je rađena terenska provjera, a naravno onda smo imali izvlačenje oko toga da to nije moguće provjerit u informacijskom sustavu MUP-a, a u samome dopisu koji sam dobio od MUP-a, ovo je službeni odgovor, je navedeno da se radi preko 10.000 zahtjeva odvjetnika koji jesu provjereni u tom istom informacijskom sustavu. I stog razloga je potpuno jasno da nije tu pitanje promjene pravilnika ili navodnog sad promjena zakona o kojima govorimo već se radi o praksi koja je nedopustiva, a to je da netko može zamoliti i zatražit da mu se provjeri identitet samo zato što je on na nekakvoj dužnosti ili što mu smeta nečije pisanje. U zakonu u Članku 30. navedeno je kad se provjerava identitet, a to nije slučaj kod gospođe Klancir. Ona je poznata osoba, nije bila tražena provjera njenog identiteta, već njezine adrese, samo zato da bi mogla dobit ovaj da bi mogla dobit poziv od suda, a ono što je rađeno je potpuno suprotno onim dozvoljenim primjenama policijskih ovlasti i pogriješeno je naravno i u taktici postupanja, a cijela stvar je bila drugačija mogli su jednostavno nazvat, zamolit je da da adresu ili se ispričat u najmanju ruku. Prvo je rečeno da su išli na tren jer nisu mogli naći u informacijskom sustavu kao da navodno postoji više osoba sa istim imenima i prezimenima, a onda ispadne da nisu smjeli tražiti u informacijskom sustavu pa su zato išli na teren. To je nešto šta ne smijete očekivat da čujete od policije, od policijskih službenika i mislim da je to jedan od primjera koji zapravo govori na koji način se pogrešno primjenjuju članci i mi možemo napisati nemam poima koliko striktnih odredbi ako će praksa biti takva i ako će se nju tolerirat, onda ponovit ću i u Članku 63. Zakona o policijskim poslovima i ovlastima se točno zna, eksplicite piše da neće postupat, neće utvrdit identitet počinitelja za kazneno djelo protiv časti i ugleda, niti će zaprimit kaznenu prijavu koja je vezana uz uvredu, klevetu, sramoćenje i to je ono šta ne može nitko privatno zatražit. Policija kad postupa, kad je riječ o uvredi, kleveti i sramoćenju po zahtjevu oštećene osobe to ne može napraviti, to može napraviti samo nadležni sud. Što se tiče prihvaćanja takvih obrazloženja, pravna i životne nemoguće je zapravo prihvatit obrazloženje da vlastiti informacijski sustav MUP ne može navodno koristit. To apsolutno nije točno, to je srce i um cijeloga MUP-a, nadograđuje se, proširuje se, ugrađeni su sustavi MIS-is, djeluje i sa drugim tijelima državne vlasti, sa SOA-om, sa onima koji imaju javne ovlasti i onda dođemo do ovog slučaja da navodno to nije propisano zakonom. Ja moram reći da je to bilo jedno prozirno obrazloženje i potpuno deplasirano u smislu i potrebe navodnih sastanaka u kojima će se mijenjat pravilnici, moja poruka je jednostavna mijenjajte praksu, ne dopustite da netko može privatno zatražit da se u njegovom slučaju postupa sa razine dužnosnika vladajuće stranke, da može zatražit da netko pošalje policajce na teren i da poslije toga nitko ne odgovara i da se ne ispriča na takvu situaciju. Ono šta postoje standardni operativni postupci koji su izdani, koje policija ima u vezi legitimiranja, utvrđeno je točno kako se radi sa Zakonom o zaštiti osobnih podataka GDPR-om i ovo pravdanje u kojemu ćemo zapravo ne primjenjivat Članak 30. koji kaže u kojih se 10 slučajeva smije zatražit podatke ili kako se to obrazlagalo da se navodno utvrđivao identitet, što naravno nije točno nego se samo tražila adresa. Ja ću iz tog razloga reći da ovaj dio oko izmjena Zakona o policijskim poslovima i ovlastima uz namjeru koja je bila slična 2009. godine da se to odvoji od samoga Zakona o policiji ipak na kraju i u 2012. godini ću podsjetit kad je bilo namjere da se to objedini u jednom zakonu ne bez razloga, radi toga šta ne možete kroz ovakva rješenja naravno pokrit sve. Ostaje previše prostora između ostaloga za pravilnike, što po meni nije dobro i ono što nam se danas u policiji dešava, a ja ću zapravo ponovit ono državni tajniče što ste rekli, a to je da je skoro 500 ljudi do polovice ove godine otišlo u mirovinu, pitanje je do kraja godine koliko će ih otići, ali puno bolniji je podatak o tome koliko ih ima pravo otić u mirovinu, a to je više od trećine sastava kompletnog policijskog sastava u RH, naravno da dio njih je motiviran i odredbama zakona koje osiguravaju, ja ću reć, skromnu otpremninu, ali je točno slijedeće da nama predstoji jedan ozbiljan problem i kolko god smanjivali kriterije toliko ukoliko se ne bude primijenila odredba o pričuvnoj policiji i o ljudima koji su sa terena, imat ćemo ozbiljne troškove i tu stvar moramo napravit na najbolji mogući način. Već sam istakao, policijski službenici su danas zbog svog statusa zapravo sretni kad ih se sa aerodroma u Dubrovniku, Splitu, Rijeci ili Puli pošalje na granicu sa BiH u Donji Lapac iz razloga što će onda dobit terenski dodatak koji će naravno platit građani RH, al ono što ja mogu primijetit i reć, a to je nije dobro kad oni nisu stimulirani da rade kvalitetno svoj posao radi kojeg jesu obučeni, gdje je potrebno da rade poslove upravo na aerodromu, a sve ovo drugo bi moglo bit pokriveno sa ljudima koji taj teren itekako dobro poznaju, ali ne način da se angažiraju umirovljenici i da ih se vraća nazad u policijski sustav jer oni jednako tako opet neće znat o kom se terenu radi. Moja sugestija je bila angažirajte one koji imaju volju i želju radit tri mjeseca u pričuvnoj policiji, u kratkom roku se zapravo njih može obučiti, neka to budu ljudi koji jesu sa terena, koji znaju to područje i tada nema troškova smještaja, tada nema troškova koji su vezani uz putovanje istih službenika i dolazimo do onoga da ljudi rade na onome terenu gdje zapravo i žive. Evo s moje strane toliko, još ćemo vidjet oko podrške samom zakonu s obzirom da i ono sve što smo prije toga predlagali naravno nije uvaženo, što mene ne iznenađuje jer već smo navikli na to da niti jedna primjedba koja ide i u najboljem smjeru i pokušaju da se pomogne policijskim službenicima ne nailazi na odobravanje rukovodstva koje vodi MUP. Hvala.
Idemo sada na Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, ovo je još jedan od, ajmo reć sad već i niza zakona u kojima raspravljamo o tome što se unaprjeđuje ili kako se mijenja i materijalni status policajaca i njihovo obrazovanje, školovanje, pa na kraju krajeva u ovom konkretnom slučaju i postupanje. U tom kontekstu ću spomenut samo i nedavnu raspravu kad smo govorili o stupnju obrazovanja koje treba budući policajac imat da bi se mogao prijaviti za Policijsku akademiju, dakle, smanjen je taj stupanj na treći stupanj, ja sam osobno to pozdravio jer samo mladim ljudima donosi probleme u tom vertikalnom napredovanju jer morali su, da bi se prijavili za zanimanje policajac, morali su prije završiti tzv. Večernju školu, 4. stupanj, da bi onda mogli pristupiti tome, ali vidimo da je i ovaj prijedlog zakona liberalizira u tom području i one osobe koje mogu vršiti određene istražne radnje. Dakle, s obzirom da je riječ o drugom čitanju ovog zakona, nastojat ću vrlo kratko samo obrazložiti ono što smatram da je malo upitno u samom prijedlogu zakona, a s obzirom da je predlagatelj već to i u prvom čitanju obrazložio i u drugom čitanju, s obzirom da većina tih izmjena je zapravo nastala na temelju potreba s kojima se naši policajci susreću svakodnevno u praksi, onda je to nekako i logično da se takve izmjene i podrže jer su i nužne onda da bi se posao policajaca bio što efikasniji i na usluzi građanima i ne treba, ajde treba spomenuti činjenicu da RH ako je uspoređujemo sa zemljama u okruženju, pa i čitavom EU, ima jednu zavidnu razinu i profesionalnosti i djelovanja hrvatske policije i mislim da u tom dijelu u većini slučajeva može biti ponosni, hrvatska policija je na ponos RH unatoč tome što su im plaće male, unatoč tome što materijalna oprema nije razini na kojoj bi trebala biti i sve napore ministarstva da se to poboljša treba pozdraviti, ono što nas ne veseli da te promjene idu sporo i da, a već je netko od prethodnika to upozorio da naši mladi ljudi napuštaju zemlju, napuštaju policiju. Ja znam i u mom području iz kojeg ja dolazim jednostavno čovjek koji radi u policiji jednostavno jedan dan samo da otkaz i odlazi u Irsku, odlazi negdje dalje gdje će moći zadovoljiti svoje životne potrebe. I sad da krenem na ovaj konkretan prijedlog zakona, ovaj zakon možemo gledati iz dva kuta, jedan je kut kut samih onih na koje se zakon direktno odnosi, dakle oni koji će vršiti sam policijski posao i kažem to treba pozdraviti, međutim, moramo ovaj zakon gledati iz drugog kuta, iz kuta građana na koje se također ovaj zakon odnosi jer nemojmo zaboraviti temeljni slogan policije koji je izabran na natječaju, koji se meni osobno sviđa, glasi Sigurnost i povjerenje. Sigurnost je pojam na koji samo ne može policija utjecat, ne može sama policija utjecat, svatko od nas, svaki građanin RH mora pomoći i policiji da bi sigurnost se povećala na višu razinu. Međutim, povjerenje je nešto što se gradi, povjerenje ne nastaje preko noći, povjerenje se mora graditi i povjerenje između policije i građana mora nastajati. Možda sam ja izuzetak, ja ne znam, evo kolegice i kolege recite i vi ako budete imali priliku raspravljat u replici, meni i dan danas kad me policajac zaustavi imam određeni strah, ne zato što sam nešto kriv, nego to je jednostavno tako, bolje da kažem nije mi ugodan taj osjeća. Jednom jedna policajka rekla, kaže policija nije ovdje samo da kažnjava, policija je da upozorava da educira i evo sad ću doći na poantu što me smeta u ovom zakonu i što me smeta načelno i u ministrovim nastupima. Jučer je opet rekao, ministar kao da diže na razinu svetinje represiju, kaže samo kažnjavanjem ćemo postići poštivanjem zakona, samo učestalim kažnjavanjem. Represija, represija, kao da ne izlazi to sa njegovih usana, neprestano to govori, pa je li on svjestan da i policajce dovodi onda u nekakvu poziciju u kojoj više građani, kako će onda gradit povjerenje? Ako ja smatram kao građanin da je policajcu jedini cilj da on mene kazne, da me ulovi u nečemu što sam pogrešno napravio. To nije dobra poruka. Naravno, moram se odmah ograditi i reći, ja shvaćam da ministar to govori zbog najtežih prekršaja i svega onoga što se događa nama danas, da nam ljudi ginu na cestama i želi se taj broj smanjiti. Ali, ponovno se postavlja pitanje, hoćemo li u tom uspjeti? I zbog toga mi izmjena čl. 75 nikako ne, evo, ja vas podržavam tajniče, molim da mi objasnite. U isti rang se stavlja kazneno djelo i prekršaj? Zbog čega se to radi? Kaže treba spriječiti bijeg počinitelja kaznenog djela za koje se progoni po službenoj dužnosti ili prekršaja i u st. 2. je potrebno je otkriti tragove ili predmete koji mogu poslužiti utvrđivanju činjenice kaznenog djela ili prekršaja. Pojačavamo ili postrožavamo Zakon o sigurnosti prometa na cestama, uvodimo sad i prekršaje u postupanje policije za pretresanje automobila, ja razumijem ako je to, ako je netko, ma da je i tu je bilo po mom mišljenju dosta represije, ljudi su se žalili ako netko iz Slavonije gdje se proizvodi duhan, šverca duhan u Zagreb, pa ga policajac zaustavi pa mora pretresti, ali hoće to doista biti za svaki prekršaj koji se u prometu napravi da će policajac pretresati automobile ili je to iz određenih razloga vezano za migrante ili nešto drugo. Molim vas da to pojasnite. Dakle, sama poruka po mom mišljenju nije dobra. Imali smo niz slučajeva, ne znam, i policija se nije, policija, ministar unutarnjih poslova se nije oglasio, a vezano za izmjene Zakona o Državnom inspektoratu gdje se inspektorima omogućilo ulazak u dom, bez naloga. Ja sam se tome protivio, ali ovdje je prošao taj zakon. S komunalnim redarima je malo ipak ublaženo, nisu dobili te ovlasti. Policija mora graditi povjerenje sa građanima, postoji u jedinicama lokalne samouprave Povjerenstva za prevenciju i tamo se to može djelovati. I na kraju, samo još jedno pitanje, državni tajniče, ako mi možete odgovoriti, s obzirom na posljednje događaje koji su se dogodili u gradu Virovitici, svi smo zabrinuti, svi želimo odgovore. Sve što znamo oko tog slučaja nestanka navodnih 17 milijuna kuna iz proračuna, kasnije počinjenja nažalost tragične smrti pročelnika, sve o tome znamo, znamo iz izjava priopćenja grada Virovitice, izjave ministra Kirina koji je jučer i na sjednici dobio ovlasti da provodi smo određenu istragu internu, ali ono što nismo primijetili u nijednom trenutku, a čl. 9 i ovog zakona govori, zašto se policija nije obratila građanima? Predstavnik policije, ministar ili netko koga on ovlasti? U nijednom trenutku. Možete li to objasniti zašto se to dogodilo? Mislim da bi to isto utjecalo na povjerenje građana da se ove okolnosti nastoje razriješiti jer policija u takvim slučajevima treba izaći pred građane, bilo tiskanom konferencijom, bilo priopćenjem i građane uvjeriti da su sigurni i da se sve radi u njihovu korist. Što se tiče samih zakonskih izmjena, nemam razloga osobno ne podržati ih, a nadam se da će to napraviti i kolege iz kluba, o tome ćemo razgovarati. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-u, poštovani kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Imamo pred sobom konačni prijedlog zakona o kojemu ću govoriti relativno slično kao i prvome čitanju želeći objasniti stav Kluba GLAS-a i HSU-a koji će biti suzdržani ono ovog zakona. Naime, mi smo kao liberali, prije svega GLAS, osjetljivi na bilo kakvu inicijativu povećanja ovlaštenja represivnog aparata. S druge strane, spremni smo podržati i pozdraviti one promjene koje pojašnjavaju, jačaju ili unaprjeđuju ona ovlaštenja koja znače doprinos višoj razini sigurnosti građana. Jer to je jedna jedina osnovna zadaća postojanja policijskog represivnog sustava, osiguravanje sigurnosti građana. Sve drugo je izvan osnovne misije tog aparata. Upravo zbog tog paradoksa, dakle, da s jedne strane možemo podržati one promjene koje idu u tom pravcu jačanja sigurnosti građana i ove druge, a to je da općenito uzevši u ovom zakonu ima i onih prijedloga koji pojačavaju ovlasti koje mogu biti zloupotrijebljene, naš će klub biti suzdržan. No, želim reći da ima nekoliko važnih poruka. Prije svega, na tragu povećanja razine efikasnosti policijske strukture, u ostvarenju temeljnih zadaća, a s druge strane, također i u jačanju povjerenja građana prema policiji. Dakle, policija može funkcionirati uspješno samo i isključivo ako postoji povjerenje zajednice prema njoj i ako se ona osloni kao takva na zajednicu. Jer, policija, koliko god bila velika, s kakvim god bila ovlaštenjima, osim naravno, kad govorimo o diktatorskim režimima, pa policija služi za otvorenu represiju i fašizaciju društva, dakle, načelno gledano, koliko god bila velika, sposobna, opremljena, ona će uvijek lakše i bolje obavljati svoje zadaće sa puno manje napora i puno manje kolateralne štete ukoliko zajednica surađuje s njom. U tome smislu treba jačati sve one mehanizme koji dovode, kao što rekoh, do povećanja razine povjerenja, dakle, on, to povjerenje ne smije biti kao što reče maloprije kolega, oslonjeno na strah. Ne, nego na osjećaj građana da policija radeći svoj posao povećava opću sigurnost i radi za opće dobro čitave zajednice. Imamo nekoliko sjajnih primjera, evo recimo, recentno, kada pokušaj provale osujete susjedi koji su brinuli o tome što se događa u njihovoj ulici i primijetili su neobično događanje. Nisu okrenuli glavu kao što smo to skloni u suvremeno doba raditi mnogi od nas, po liniji manjeg otpora, nego su se aktivno uključili i tražili da se razjasni, pozvali policiju i na koncu je provalnik uhićen, a da nije napravio bog zna kakvu štetu. Dakle ta razina povjerenja što bude više rasla to će biti efikasnost policijskog sustava sve veća. Drugo, pozivamo da se zaštiti policijske službenike u obavljanju njihovih zadaća tako da se smanji prostor za zlouporabe. Moje pitanje glasi zašto ste skinuli kamere sa policije, sa policajaca? Zar to nije bilo sjajno sredstvo s kojima se moglo prevenirati bilo kakvo, bilo kakve napade na njih i dovođenje i samih policijskih službenika u neugodne situacije u postupcima dokazivanja da li jesu ili nisu prekoračili službena ovlaštenja. Kamera na policajcu ga je štitila prije svega i davala vrlo vrijedan materijalni dokaz o kvaliteti postupanja. Tu nije bilo prostora da se puno mulja kao što nije bilo prostora za veliku zlouporabu jer se znalo da će postojati video materijal. Nadalje, na sve moguće načine spriječite zlouporabu specijalne policije u njihovim postupanjima. Zadnji put sam spomenuo i sada ću ponoviti, to se odnosi na sve slučajeve koji nemaju veze sa organiziranim kriminalom, ugrozama nacionalne sigurnosti, borbom protiv terorizma i sličnim primjerima što su zadaće specijalne policije. To se osobito odnosi na postupanja prema zahtjevu Državnog inspektorata. Demonstracija sile i represije u slučajevima recimo usred turističke sezone u ponoć ili u 1h u noći ne služe ničemu. Po prijavi Državnog inspektorata zbog prekršaja fiskalnoga tipa što ima tražiti stotinu ili 80 specijalnih policajaca bilo gdje. Radi se o administrativnim prekršajima ili djelima koja se mogu bez ikakvih problema sankcionirati bez prisustva policije. Naveo sam primjer, vrlo recentan u kojemu je zbog postupanja policije takvoga tipa došlo zapravo do remećenja javnog reda i mira pa je ustanovljeno da je konačni saldo akcije u jednom zagrebačkom klubu bilo 8 prekršaja a ustanovljena su inicijalno samo dva počinjena od onih koji su zatečeni unutra. Dakle 4x više je zabilježeno prekršaja zbog postupanja policije, to je potpuno bespotrebno. U takvim akcijama suport Državnom inspektoratu može pružiti bez problema i temeljna policija a ne stotinu ljudi potpuno oklopljenih i naoružanih. S druge strane ako se radi o recidivistu kojemu se mora zatvoriti lokal onda se to jednako znade i u podne i u ponoć. I nema se šta sila pokazivati u ponoć pred 2 tisuće turista kad se to može obaviti na početku radnoga vremena u poslijepodnevnim satima bez ikakvih cirkusa u skandala. Zatvori se, zapečati i zdravo a ne maltretiraju se ljudi koji su došli tamo. Nisu oni došli da podrže nečije kršenje zakona jer oni o tome pojma nemaju, oni ne znaju da ovaj ima dvostruku blagajnu, da je prekršio odredbe iz odluke kojom mu je dozvoljeno korištenje javne površine za terasu. Da pušta glazbu glasniju od dozvoljene i ostale stvari. To nije njihov posao i njih se ne smije u tom smislu ni ugroziti ni maltretirati. Ali onoga tko to čini može se bez problema sankcionirati i po danjem svjetlu i bez velike pompe i cirkusa. S druge strane, odustane li se od toga, pokazivanja sile na takav jedan neprimjeren način smanjiti ćemo prostor u kojemu se tvrdi da specijalna policija biva katkad zloupotrijebljena i to u slučajevima korupcije. To podebljavaju informacije da su mnogi oni koji se bave zaštitarskim poslom, da su mnogi od onih koji se bave zaštitom pojedinih lokala osobito noćnih bivši pripadnici specijalne policije. Ne treba dozvoliti uspostavu bilo kakve veze, naravno da mi nemamo ništa protiv toga, neka čovjek radi što god hoće u životu, to je njegova stvar do točke kada krši zakon. Angažman onih koji su prije bili u specijalnoj policiji može biti sukladno njihovim sposobnostima, vještinama i znanju. To je stvar njih i njihovih poslodavaca. Ali nemojmo davati materijala onima koji dovode u vezu te dvije stvari. Pa se onda govori o reketu, pa se govori o lobijima, pa se govori o kontroli određenih područja, o kontroli mogućnosti rada u pojedinim djelatnostima. To policiji ne treba. Policiju treba odmaknuti od toga da ne dođe pod udar bilo kakvih optužbi za korupciju ili sudjelovanje u bilo kakvim klanskim razračunavanjima. Sve može te poslove bez ikakvih problema obaviti i temeljna policija i to ne u brojevima od stotinu nego je dovoljno pet. To će zapravo omogućiti da se suzi prostor optužbi, špekulacija, neugodnih informacija jer tim ljudima koji rade svoj posao, svakom specijalnom policajcu, njih se ne pita mogu li ili ne mogu, žele li ili ne žele. To je posao, ako su dobili nalog, oni to moraju izvršiti. Ali nemojmo ih dovoditi u tu situaciju. Takvi nalozi su bespotrebni, bespredmetni i štetni. Hrvatska policija ima sjajnu tradiciju i ugled građen u najgorim vremenima. Tamo gdje nije mogla naša vojska osobito u prvim godinama rata Hrvatska policija odradila je iznimno važne zadaće na zaštiti integriteta, ako hoćete i u borbi za slobodu. I na tim tradicijama treba graditi samo naprijed i bolje, unaprjeđivati, pomagati im, razumjeti čime se bave, ono što nas čeka uvođenjem schengenskoga sustava, najveći teret toga, morat će podnijeti i MUP i s druge strane policija. Mi na to gledamo olako, mi to gledamo sa strane, mi to doživljavamo kao kontrolu granice, kao da su tri carinika na graničnom prijelazu. Ne, uvođenje schengenskog sustava, podiže iznimno na visoku razinu odgovornost represivnog aparata za očuvanje granice čitave EU-a, to iziskuje sjajnu materijalnu opskrbljenost, tehničku opskrbljenost, visoku razinu obrazovanosti ključnih službenika, veliki broj ljudi koji će biti angažirani na tome, moramo toga biti svjesni i mi kao parlament i kod donošenja, pa i Vlada predlaganja proračuna, moramo imati na umu da nije naš zadatak tim ljudima zagorčati i otežati život nego upravo suprotno jer se oni imaju brinuti za sigurnost ne samo nas nego svih građana EU-a, u tome smislu spremni smo podržati sve oni što vodi u tom pravcu ali moramo da se sa četvorim očima gleda u svaki slučaj u kojem se policija spominje u kontekstu veće sile od dopuštene, zlouporabe ovlasti i dovođenje u situaciju da se o Hrvatskoj govori kao o zemlji brutalnih ljudi. Konkretno, govorim o ovim slučajevima kojih nije tako malo, gdje se govori o vrlo, vrlo oštrom represivnom postupanju prema migrantima. Ako postoje bilokakve druge a postoje metode, one moraju imati prednost. Znamo da nije lako, znamo da posao policijski zahtijeva vrlo visoku razinu predanosti pa ako hoćete i stručnosti, da nije lako naći ljude, da je manjak ljudi u policijskom sustavu, u tom smislu, eto spremni smo zažmuriti na ovo smanjenje razine potrebnih kompetencija i kvalifikacija iako upozoravamo da to može imati negativni efekt. zato molimo da se interni postupci obrazovanja, unaprjeđenja znanja, edukacije podignu na najvišu moguću razinu, da Vlada osigura sredstva za rad Policijske akademije i svih sustava koji podižu razinu znanja i vještina policije ka upravo da bi se njima pomoglo, hvala lijepo.
Idemo sad na Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Danas raspravljamo o Zakonu o policiji, međutim ono što sam malo razočaran jer ovaj je zakon kao i niz zakona o kojima ovdje raspravljamo otprilike kozmetički uređen da bismo dokazali da se nešto dešava i u ministarstvu i u Vladi i da se raspravlja o nečemu u Hrvatskom saboru. Nažalost, ovaj zakon nije dovoljno cjelovito sagledao problem i nije dovoljno cjelovito dao rješenje. Ono što je loše u Hrvatskoj vezano uz policiju, da građani često raspravljaju o sve većim pritisku policije na građane. Svjedoci smo nedavnog postavljanja velikog broja nadzornih kamera, narušavanja privatnosti a pomalo i zakonska rješenja idu u tom smjeru i nedovoljno dobro ne razgraničuju neke stvari. Ovim zakonom se omogućava da istražitelj bude osoba koja nema diplomski ili dodiplomski studij što nikako nije dobro za hrvatsku policiju a ni za ovu državu da mi snižavamo razinu obrazovanosti policijskih istražitelja. Svi smo mi svjesni koliko kriminala ima u Hrvatskoj a najviše ovog gospodarskoga i smatram da istražitelji trebaju biti još više obrazovani nego što su danas i treba ih biti što više. Nažalost, policijski službenici odlaze iz hrvatske policije, da li je to pitanje plaće, da li je pitanje uvjeta rada ili nekih drugih stvari, ja u ovom trenutku ne mogu točno to detektirati ali ne slažem se s ovim da istražitelj bude i narednik jer znam da postoje policijski službenici koji su završili diplomske studije i poslijediplomske a i danas sjede u autu kao obični policijski službenici zbog toga što im je možda netko u familiji nepodoban ili nije odgovarajuće nacionalne strukture iako je hrvatski branitelj. Smatram da u policiji ne cvate cvijeće i da hrvatska policija nije baš toliko zlatna kako to nama se želi dočarati i da u hrvatskoj policiji se svašta dešava. Mi smo svjedoci i nestajanja vrijednosti iz same uprave hrvatske policije, svjesni smo da i vjerovatno postoji i koruptivnih radnji u policiji, da postoji čak i kriminala unutar policije ali nažalost o tome ne govorimo. Došlo bi do provjere identiteta, smatram se da će ovim prijedlogom možda biti umanjene mogućnosti zloupotrebe jer ja bi se osvrnuo isto na slučaj gđe. Đurđice Klancir i župana Sisačko-moslavačke županije Ive Žinića iz koje ja dolazim, koji je na neki način išao strašiti novinarku jer je pisala o zapošljavanju njegovoga sina u zatvorski sustav u Glini. Gđa. Klancir nije navela niti jednu neistinu, navela je samo činjenice koje jesu jer taj g. župan Žinić, nažalost član HDZ-a, za njihovu žalost je čovjek koji je svog drugog sina namjestio na mjesto dogradonačenika u Glini i to profesionalca u najsiromašnijem gradu. Priča se da je zaposlio i snahu, a ovim zastrašivanjem pokušava sve one koji ukazuju na nepravilnosti dovesti u neku fazu straha da ne bi istraživali, govorili o njegovom slučaju. A hrvatska policija mu je omogućila svojim radnjama da se to dogodi. Osobna poznanstva župana sa ravnateljima Policijskih uprava Sisačko-moslavačke i Zagrebačke je njegova osobna stvar i smatram da bi sustav trebao kazniti ovakvo ponašanje kako samog župana, ali tako i ravnatelja tih policijskih uprava. Koliko mi znamo, ništa se nije dogodilo. Isto tako, postoji osnovana sumnja da je taj župan Žinić naredio kontroliranje mailova svojih zaposlenika u županiji, uglavnom pročelnika. Navodno se izvode istražne radnje već više od godinu dana, ali još uvijek ne možemo, unatoč vijećničkim pitanjima, vijećnika skupštine Sisačko-moslavačke županije doznati što se tu događa. A sjetimo se kako je g. potpredsjednik HS-a Milijan Brkić bio vrlo brzo stavljen u medije da je navodno nazirao mailove svoje bivše supruge. Mislim da je ovo što je župan Žinić učinio, daleko veći grijeh od ovoga što se g. Brkiću stavljalo na teret. Ono što također policija ne može razrješavati, a to su sitne krađe, do određenih iznosa ne žele uopće izlaziti, utvrditi, istražiti jer smatraju da je to za privatnu tužbu. Pitam vas kako da se građani nose sa time. Sjetite se silnih poljoprivrednih krađa koje se dešavaju, koje budu ispod vrijednosti 2, 3 tisuće kuna. Uredno su se desile, ali nemoguće ih je sankcionirati. A ukoliko građani sami uzmu zakon u svoje ruke, onda su oni u većem grijehu nego ovi što su krali, a nažalost, jedina metoda je izgleda to. Privremeno oduzimanje predmeta. Ovim zakonom se, znači propisuje privremeno oduzimanje i čuvanje predmeta, postupanje sa oduzetim predmetima i vraćanje oduzetih predmeta. Imam jedan slučaj gdje je oduzeto lovačko oružje u jednom lovu gdje je došlo do slučajnog ranjavanja, ne te osobe koja je vlasnik tog oružja nego druge osobe sa drugim oružjem i nakon 8 godina dok je trajao proces i dok je taj lovac dobio presudu da mu se treba vratiti oružje, njegov karabin je nestao koji je bio na čuvanju u policiji. Pitam policiju i ravnatelja hrvatske policije pa i ministra, kako se to može dogoditi, ne bilo što, nego karabin. Lovačko oružje je nestalo. Ali određeni g. iz straha da mu se i sa drugim oružjem moglo nešto dogoditi jednostavno je to prešutio, prešao preko toga, otišao u trgovinu i kupio drugi karabin. Znači da masu toga u hrvatskoj policiji nije dobro i nije u redu. Ono što se dešava, a to je policijski službenik sam na dužnosti. Ja poznajem vrlo puno tih dečki koji rade u policiji kao obični policajci za vrlo niske plaće u vrlo lošim uvjetima. Često budu poslani na dužnost sami. Pa znate koliko je opasnost, pogotovo ako morate ići na autocestu ili negdje, kolika je opasnost biti sam na dužnosti hrvatskog policijskog službenika. Pa to ne možete u Italiji, Njemačkoj ili bilo gdje nikada vidjeti jer oni znaju kolika je opasnost i ja vas molim da na to obratite pažnju i da striktno vodite računa da ti ljudi nikada ne idu sami na dužnost da im se ne desi ono najgore što se može dogoditi. Nadam se da će u neka buduća vremena ovaj zakon staviti u svoje redove probleme koji se dešavaju u internet prostoru. Mi smo svjesni koliki promet informacija, pogotovo javne osobe, pa i obični građani koji trpe čitav niz uvreda ili nekih drugih vrsta šteta u tom internetskom prostoru, jednostavno su nemoćni da se pravosuđe ili policija ili bilo tko u ovoj državi obračuna s onima koji to zloupotrebljavaju. Mislim da tu kaskamo za vremenima u kojima živimo i da tu hrvatska policija bi trebala uvesti daleko rigoroznije mjere i tu dati veće ovlasti svojim istražiteljima i obrazovati ih da mogu promptno djelovati u ovakvim slučajevima. Evo, ono što se definitivno ne slažem, to je snižavanje obrazovne strukture, nedavno smo uveli da hrvatski policajac može bit sa trogodišnjom srednjom školom, do tad je bio četverogodišnjom. Sada stavljamo da narednik može biti istražitelj. Nažalost, na loš način rješavamo nedostatak kadrova koji mogu vršiti istragu u hrvatskoj policiji umjesto da promijenimo uvjete rada u hrvatskoj policiji, da osiguramo kvalitetne osobne dohotke i uvjete života istražiteljima i hrvatskim policajcima pa oni vjerojatno onda ne bi odlazili tamo u nekakve Njemačke, Irske ili negdje gdje trbuhom za kruhom jer očito ovdje nemaju dovoljno kvalitetan prostor za život. Hvala.
Nemamo više klubova pa idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi je poštovani kolega Petar Škorić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, evo kroz ovu raspravu o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o policijskim ovlastima i poslovima dosta smo toga slušali i o radu policije i o stvarima koje nemaju puno veze sa samim zakonom a činjenica da ovaj zakon nije pretrpio veće promjene osim onih u djelu normiranja pojedinih policijskih ovlasti i usklađivanja sa direktivama EU-a vezano za Zakonom o kaznenom postupku, potvrđuje praktički da imamo dosta dobar zakon a vidimo i ove norme koje se mijenjaju, da upravo prepoznaju nekakve rupe negativizma koje su u proteklom vremenu bili prisutni i upravo je intencija ovih zakonskih odredbi da te stvari poprave, prema tome trebamo gledati na ovaj zakon kao alat koji će omogućiti i pomoći policiji da kvalitetnije i bolje radi svoj posao pa ću se osvrnuti samo na neke od stvari koje su evo kroz raspravu prethodnika u negativnom kontekstu bile istaknute ako kroz ovo zakonsko rješenje imaju svoj izuzetno pozitivni prizvuk i olakšat će rad policije. To je prije svega propisivanje mogućnosti, provjere identiteta osobe da se obavlja uvidom u informacijski sustav MUP-a ali je naglašeno kao iznimka, dakle s obzirom da je tehničkim mogućnostima kojima raspolaže policija na terenu moguće izvršiti uvid i u informacijski sustav MUP-a, izvršiti uvid i u fotografiju i osobne podatke osobe čiji se identitet provjerava, time će se sigurno značajno olakšati i ubrzati postupanje policije i to je svakako jedna dobra stvar. Isto tako, s ovim odredbama jasnije se propisuju uvjeti pod kojima se osobe osumnjičene za počinjenje prekršaja utvrđuje identitet jer prema važećim zakonskim rješenjima to je moguće bilo određeno samo za počinitelja kaznenog djela koji se progoni po službenoj dužnosti. S ovim sada, u određenim situacijama koje su utvrđeni u Prekršajnom zakonu, može se počinitelju prekršaja oduzeti sloboda dakle i na taj način ova mjera olakšava utvrđivanje identiteta za takve slučajeve. Isto tako ono što je značajno je definiranje korištenja službenog automobila kao sredstva prisile jer dosada to nije bilo definirano i nije jamčilo uspjeh tako da je dobro kao i ona stavka o kojoj je državni tajnik govorio vezano za upotrebu dronova, letjelica, dakle koji stvaraju dosta problema i što je trebalo regulirati ovim zakonom, naravno i u drugim resornim ministarstvima, u Ministarstvu prometa ishoditi same dozvole i u svakom slučaju to su postignuća koja rješavaju i poboljšavaju rad policije. Dosta prijepora je izazvala priča vezano za ovlast policijskih službenika za ulazak u dom bez pisanog naloga. Dakle, evo želim tu podsjetiti i naglasiti da je ulazak u dom, da se može primijeniti isključivo kod jedne vrste zapovijedi a koja se odnosi na potrebu dovođenja osobe. Dakle, sve druge slučajeve nemoguće to napraviti, prema tome onaj tko ovo tumači kao nekakva dodatna ovlast ili sredstvo prisile, to tumači zlonamjerno jer ovo je jedno izuzeće koje olakšava rad policijskim službenicima i u svakom slučaju ove odredbe su dobrodošle i apsolutno smatram da će ove izmjene i dopune zakona olakšati rad policijskim službenicima i unaprijediti njihovu službu, hvala lijepo.
Kolega Đakić, replika, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, g. državni tajniče. Kolega Škoriću, dobro ste definirali sve što su ove izmjene i dopune zakona rekle, no u uporabi uređaja za prisilno zaustavljanje motornih vozila i to što su navedene, jasno, stvari koje se mogu primjenjivati kako se to radi. Ja bi nešto rekao samo o sredstvima prisile, tj. o sredstvima vezivanja. Naime, tu bi trebalo, možda u ovom zakonu je trebalo detaljnije opisati kada se one upotrebljavaju, sredstva za vezivanje s obzirom da smo vidjeli da počinitelji ili sumnjivci za kaznena djela ratnih zločina se vode kao da nisu počinili ništa. Oni se šeću uz policajce dok u nizu dugih slučajeva događa se da se sredstva primjenjuju na one koje zapravo i ne bi to trebale biti. U članku 85. bi trebalo jasno definirati kada se primjenjuju iako su ona nabrojena ali treba tko nalaže i tko procjenjuje kada je to potrebno.
Hvala vam, odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Evo kolega Đakiću, sigurno da svaka nadgradnja zakona otvara i druge teme i probleme, u svakom slučaju smatram da ova odredba gdje će se moći na jedan brži u učinkovitiji način provjeriti identitet osobe, da će omogućiti praktički da se i ovdje upotreba dakle sredstva kvalitetnije provodi jer kad policajac na terenu utvrdi identitet i praktički ima u evidenciji sve ono o osobi što se nalazi u njegovom dosjeu, sigurno da će mu olakšati njegovo postupanje i poboljšati sigurnost.
Dobro, idemo sada na izlaganje poštovanog kolege Hrvoja Zekanovića, izvolite.
Govoreći o hrvatskoj policiji, ja ovdje moram dati jedan malo povijesni kontekst pogotovo kad govorimo o ovlastima i sjetiti se '91. g., sjetiti se 31. ožujka kada je na Plitvicama stradao prvi hrvatski redarstvenik, sjećate gase svi, pretpostavljam, Josip Jović. Onda malo kasnije, sjetiti se 2. svibnja iste godine, Borovog sela kada je stradalo masakrirano 12 hrvatskih redarstvenika, 12 hrvatskih policajaca, to je hrvatska policija. Oni su tada imali ovlasti štititi i braniti svoj narod, čuvati teritorijalni integritet naše države i to su platili svojom životom. To su bile njihove ovlasti. Danas kad govorimo o ovlastima, ovdje imamo dvostruke kriterije, pa imamo ovlasti koje smo povećali što se tiče hrvatskih državljana a što se tiče onih koji ruše teritorijalno integritet, koji ignoriraju granice RH e tu se ovlasti nisu povećale. Govorim naravno o migrantima. Ne radi se o dvojici migranata ili trojici, radi se o tisućama. Danas je samo u Unsko-sanski kanton u BiH priznao da kod njih godišnje prođe 17, uđe 17 tisuća migranata, minimalno. Oni tamo nisu ostali, dakle oni su prošli kroz našu domovinu, nelegalno, preko našeg teritorija, rušeći teritorijalni integritet, osporavajući granice RH prema sjeveru, prema zapadu, odnosno prema Sloveniji najvjerojatnije. I danas kada hrvatski policajac koji danonoćno čuva granicu zaustavi migranta, ponoviti ću ilegalnog koji ignorira granicu on nema dokumente. I kada njemu hrvatski policajac pokušava utvrditi identitet, ovaj nema dokumente on jednostavno ne može utvrditi njegov identitet. I nikome ništa. A tko je on? Njemačko istraživanje nedavno je dokazalo da 50% tih migranata koji idu od Afganistana, Pakistana, Bangladeša čak, iz zemalja Sjeverne Afrike, zemalja u kojima nije rat, u kojima je mir prema Europi da bježe od zakona. Oni bježe od zakona. Međutim mi ne znamo tko su oni. Oni su no-name. I onda se postavlja pitanje kada bi bilo tko od nas ovdje tko govori hrvatskim jezikom bio zaustavljen od strane Hrvatske policije bio bi tretiran na jedan način, ovi su tretirani na skroz drugi način. Dakle ja u ovom zakonu ne vidim da je riješen ovaj jedan krupan problem, iznimno krupan. Ovdje vam moram reći ovim putem hvala hrvatskim policajcima koji štite hrvatsku granicu. Moram reći kada sam bio u Marakešu kao jedini prosvjednik iz Hrvatske, nisam bio jedini na svijetu koji je prosvjedovao protiv Marakeškog sporazuma koji evo pokazuje se da je loš i žao mi je što je hrvatska Vlada, odnosno što je Hrvatska država potpisala taj, ratificirala taj sporazum, kompakt, tamo su bili Nijemci. Bili su Nijemci, konkretno iz stranke AFD koji su mi rekli da danas ne postoji policajaca kao što su hrvatski policajci, da oni rade posao kao što su radili u vrijeme turske ekspanzije, da danas kao i nekada štite našu kršćansku Europu, kršćansku civilizaciju od najezde sa jugoistoka. Dakle hrvatski policajac danas radi jedan sjajan posao. Zašto to naglašavam? Zbog toga što hrvatski policajci dana, evo pročitati ću dvije brojke, rade, vježbenici za 3852 kune a oni koji imaju ispit za 4342 kune, znači početna plaća. Netko će reći malo više, možda kojih 10-ak kuna više, stotinu kuna više sa stažem, ali radi se o plaći koja nije dovoljna za život. Dakle, ja ovim putem postavljam pitanje ministru Božinoviću, poštovani ministre biste li vi mogli preživjeti mjesec sa 3800, odnosno 4300 kuna koliko imaju policajci, hrvatski policajci koji danas štite granice i EU a reći ću i naše domovine Hrvatske? S druge strane, evo spomenuti ću jedan događaj koji se dogodio nedavno, nedavno smo imali situaciju gospođe kapetanice Njemačke Carola Racket se zove i preziva koja je skupila negdje u Sredozemlju 40-ak migranata, probila je blokadu talijanske policije i na Lampedusu iskrcala te migrante. I sada se postavlja pitanje što bi se dogodilo, inače gledatelji moraju znati da je ona oslobođena, da je proglašena nevinom. Kada bi bilo tko od nas ovdje sutra ukrcao migrante i u Hrvatskoj spašavajući ih od gladi, zime, sunca, čega već i pokušao ih odvesti na slovensku granicu. Je li ovo primjer dobre prakse. Je li ovo primjer kako se u Europi treba postupati, kršiti zakone? Evo mene zanima stav i ministarstva po ovome incidentu koji se dogodio u Italiji, hoće li se sutra prevoženje, šverc, migrantima koji bježe od zakona i svojih zemalja smatrati činom humanosti ili kršenjem zakona RH. Je li ovo primjer dobre prakse? Dakle ponoviti ću, hrvatski policajci su imali ovlasti, imali su dužnost a to su radili dragovoljno, branili su našu državu od agresije. Danas danonoćno štite granice RH međutim ovim zakonom nismo povećali ovlasti upravo tim policajcima, povećali smo ih samo u odnosu na hrvatske državljane. Što se tiče onih koji ilegalno ulaze u Hrvatsku, koji krše hrvatske zakone, koji ulaze u Hrvatsku bez putovnice, bez dokumenta, što se tiče njih, znači ovlasti nisu povećane i to nije u redu.
Imamo repliku poštovanog kolege Kirina, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Uvaženi zastupniče Zekanović, kakav je vaš stav prema migracijama, da li to možete razumjeti kao humanitarni problem i da li bi stav prema migracijama trebao biti drukčiji, možda bi trebala biti kontrolirane da u zemlju ne ulaze migranti koji su teroristi, imate rješenje za to.
… [[Govornik nije uključen.]]
Dakle oko terorizma se poštovani kolega Kirin sve slažemo, znači tu nemamo nikakvu, tu imamo konsenzus. Što se tiče ovih migracija ne radi se o migrantima naglasiti ću koji bježe od rata nego radi se prije svega o ekonomskim migrantima. Nažalost u velikoj mjeri o ljudima koji bježe od zakona u svojim zemljama, tako da to po meni nije humanitarno pitanje. Ima onih kojima treba pomoći naravno a svi oni koji su licemjeri ja ih pozivam neka upravo takve znači Pakistance bez putovnice koji su pobjegli od zakona i ako ih smjeste u svoj dom nek se brinu o njima.
Druga replika kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče HS. Kolega Zekanoviću, isto o migrantima smo razgovarali, međutim, hrvatska policija mora zaštititi hrvatske građane bez obzira što ulaze migranti, ali posebno oni koji nemaju … [[Govornik se ne razumije]] dokumente. Te iste treba vratiti na granicu BiH i Srbije i izručiti bez ikakvih problema i treba im dati 100% ovlasti u tome dijelu na granicu i vraćanje, to nema nikakvih opravdanja. Zašto naša policija to sve nema, ja se isto pitam. Zašto ih optužuju za bilo šta ako moraju štititi hrvatske građane? Vidjeli smo nedavno u Sloveniji da su migranti zatvorili, u gepek stavili slovenskog državljanina i vozili ga do granice ili šta su radili, prema tome i sigurno su u samim kućama u Lici i okolo, vidimo da ljudi nemirno spavaju, prema tome, policija mora to raditi i mora naravno i hrvatska država utjecati na BiH i Srbiju i reći im zašto ih ne ostavljate prije vaših granica? Zašto ih legalno dovodite [[Upadica: Hvala…]] do RH [[Upadica: g. Mišić]] [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Odgovor g. Zekanović.
Točno kolega Mišić, slažem se s vama u potpunosti, vi ste spomenuli jedan primjer, ima ih jako mnogo. Ja ću ovdje spomenuti jedan drugi primjer, evo nedavno sam bio u selu Rovišća kraj Gline gdje je bio jedan incident, radi se o tome da čovjeku, stanovniku tog sela koji živi sa svojom suprugom i malim djetetom, u kuću tijekom noći negdje u gluho doba oko dva sata po noći ušlo u dvorište 30 migranata, 30-tak migranata, on je tjerajući ih iz svog dvorišta jednog ozlijedio, on je završio u zatvor jer je tjerao ljude koji su mu neovlašteno ušli u dvorište dok su oni nastavili svoj put prema, znači zemljama koje su im odredište, pretpostavljam Njemačka, to je nedopustivo.
Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, g., a oprostite još jedan g. Plazanić, oprostite, g. Plazanić da, oprostite, ispričavam se, nisam vidio.
Kolega Zekanović, potpuno razumijem vašu zabrinutost za sprječavanje odnosno nelegalni ulasci migranata na područje RH. Međutim, u najmanju ruku je neumjesno uspoređivati 31. ožujka i 2. svibnja '91.g. s ovim što se danas događa na hrvatskoj granici. Naime, vi vrlo dobro znate da su akcije hrvatske policije na Plitvicama i Borovu selu bile iz razloga slamanja četničke odnosno srpske pobune u RH, dakle naoružanih neprijatelja sa zadaćom da se pobuna suzbije, a danas hrvatska policija ulaže sve napore da spriječi nelegalne ulaske migranata i na područje RH i EU [[Upadica: Hvala]] to su bitno različite stvari.
Hvala lijepa. g. Zekanović.
Poštovani kolega, ja ne znam koji dio niste razumjeli, ja ću ponoviti, dakle ja sam kad govorimo o hrvatskoj policiji uvijek, uvijek volim istaknuti i njezinu ulogu u Domovinskom ratu i tu se slažemo da su eto spomenuo sam, vi ste ponovili i Borovo selo i Plitvice, možete spominjati još brojne druge akcije u kojima je sudjelovala hrvatska policija i tu sam siguran da smo istomišljenici i ja sam istaknuo da i danas rade sjajan posao, sjajan posao, najbolji posao u Europi radi hrvatska policija. Međutim, ministar Božinović im za to daje 3.500,00 kn, 3.800,00 kn im daje ili 4.300,00 kn i ponovit ću pitanje i vama poštovani kolega i vama i ministru Božinoviću, možete li vi kolega, da li biste mogli živjeti sa 3.852,00 kn mjesečno, a obavljati jedan jako odgovoran posao?
I sada stvarno prelazimo na slijedeću i ujedno i posljednju pojedinačnu raspravu, g. Stevo Culej, izvolite.
Poštovane kolegice, kolege, neki koji ste govorili o hrvatskoj policiji hvaleći je, njihov rad, doprinos pravdi, dobrobiti hrvatskih građana, mogu vam reći da ste stvarno licemjerni da ne nastavim ono iza licemjerja šta ide, ima jedan film koji govori o tome Licemjerni pa, stvarno je sramotno da vi veličate hrvatsku policiju kada sam vam tri puta organizirao izložbu za žrtvu 12-orice redarstvenika u ovoj kući, u HS, a vi tri puta se niste udostojili, pa došli pogledati kakvu to izložbu sam ja upriličio, zbog čega, povodom čega, toliko o vašem cijenjenju hrvatskog policajca, možete ovdje samo mantrat, muljat i ništa drugo jer ne držite do njihove žrtve, do njihove uloge u stvaranju sigurne stabilne hrvatske države, toliko o tome. A sad ću govoriti, govorit ću o jednom prijatelju o Milenku Vrankoviću Kingu, policajcu specijalcu prvom redarstveniku koji je kada je svoj kompletno časni ratni put proveo u specijalnoj policiji, nakon što je prošao sve terene akcije oslobađanja domovine od terorista velikosrba izdajnika i kako još da ih nazovem, kada je nastavio raditi u temeljnoj policiji pri rutinskoj zadaći, koliko je ona rutinska samo znaju oni policajci koji moraju svakodnevno ići sa nalogom, a pozdravljam što će moći i bez naloga upadati u objekte i privoditi one koje je potrebno privoditi licu pravde. Da je Vranković King imao veća ovlaštenja u tome trenutku možda bi bio živ, možda bi on prilazio onome kojega je trebao uhititi i privesti licu pravde sa pištoljem u ruci, sa metkom u cijevi a ne da mu je morao prilaziti u ime zakona, ja vas moram privesti u stanicu na saslušanje. „Hapsiti oprezno“, postojao je bilten '91. gdje smo mi imali 59 imena nakon akcije Borova sela gdje je pisalo „Hapsiti oprezno“ i mi smo imali duge cijevi, i mi smo znali šta znači hapsiti oprezno. Da li sadašnji policajac to ima, ja vjerujem da u nekom obliku ima a da li će on primijeniti to nad tim kriminalcem, e to je upitno, kako će on proći u slučaju da on prekorači svoja ovlaštenja a koja mu zakonski nisu predviđena, koja mu netko nije rastumačio pa će proć kao Vranković King? On neće proć kao Sabadoš koji je u onome rušilačkom nagonu satro Pajčića a ministar koji je olako prešao preko toga, još je rekao Pajčiću je kriva rakija. Ja jesam za ovlaštenja policije maksimalna, ali sam za malu kočnicu, blagu kočnicu ili barem odgovornost naredbodavca a to je ministar koji će moguće zloupotrijebiti tog istog policajca sa povećanim ovlaštenjima a tu se sjetimo crkve sv. Marka. Nije li tu bilo prekoračenje ovlaštenja upadati u crkvu sv. Marka sa naoružanima oklopljenim policajcima na 100%-tne invalide po nalogu politike Ranka Ostojića i tadašnje SDP klike? Upadali ste u crkvu sv. Marka sa palicama, na koga? Na 100%-tne invalide. Bio sam unutra, još se sjećam jednoga 100%-tnoga kako leži dole udaren tonfom među rebra. Tko je na redio upad? Ni to se ne zna, zna se puno toga u policiji. Odgovornost ministra, koja je ? Pa da da ostavku ako mu nestane hrpa naoružanja iz varaždinske policijske uprave. Nije dao ostavku, neće. Nagradili smo ga, a gdje? Sad je predsjednik Odbora unutarnje i nacionalne sigurnosti, mo'š mislit. Nije uspio ne riješiti svastiku pored svih kamera, svih svjedočanstava, sve policije koja radi na tome. Nije uspio ... [[Govornik se ne razumije.]] ni svome kolegi koji je pljačkao zlato, devize iz policijskog sefa Dolačkome. Nije on uspio u mnogo toga, ali uspijeva on sada nama kao predsjednik Odbora unutar nacionalne sigurnosti kontrolirati našu sigurnost, sa čime? Gdje je završilo to oružje? Gdje će biti upotrjebljeno, gdje je izvješće za to oružje? Pa ja već 20 puta odavde govorim, Stričak iz Varaždina odavde i ne može se ni ne smije pitat nitko ništa, pojela maca jezik. Pitam ja jer ja znam kako je doći teško do oružja, kad sam kupio pumpericu za 1500 maraka koju mi je policija oduzela, zbog čega? Zbog nekih ćiriličnih protuustavno postavljenih ploča, protupravno, gdje se nije ni utvrdilo još ni krivica, ni moja ni ičija ali je meni oduzeto oružje a ne zna se gdje je oružje iz Varaždina, ne zna se gdje je oružje iz Borova Sela s kojim su ubijeni 12 redarstvenika, polako isplivavaju tamo. Ne zna se u Hrvatskoj ništa. Hrvatski policajac može ić na intervenciju kod kriminalca a sudac će pustiti kriminalca jer će Državno odvjetništvo već u 2, 3 ujutro od kuće doć odvjetnik i pustit ga kući, tog kriminalca pa će ovaj na izlazu pozdraviti Titinim pozdravom tog policajca i nasmijat mu se u brk. Možete zaustaviti policajca u pripitom stanju kad se vraća sa rođendana i njegov kolega će ga upisati od straha, od svojih nadređenih i savjesti što radi svoj posao, ovaj će stegovno odgovarat policajac, da li će odgovarat gradonačelnik neki, da li će odgovarati neke sudija, ne, nijedan sudac neće stegovno odgovarat niti bilo kako drukčije ali policajac hoće jer on je dužan biti uredan, pristojan, kulturan, na svaki drugi način postupati a itko drugi osim njega nije. I na kraju šta još dolazi? kao šlag na tortu dolazi mu predsjedničko pomilovanje. Da mu Predsjednik njegove države za koju on provodi zakon, daje pomilovanja ratnim zločincima. Kojim ratnim zločincima? Upravo onim koji su nad njegovim kolegama činili zločine. Klali, ubijali, odvodili, silovali. E onda se pojavi bradati Predsjednik i još da dva pomilovanja kao šlag na tortu mada u to vrijeme zatvorski sustav i pravosuđe se protivi pomilovanju tog istog zlikovca ali je on svejedno oslobođen jer tko je on? Predsjednik ima aureolu svetosti i ima palicu, Zlatnu bulu, nema šta ne nosi i on kaže pusti ovog kriminalca, čin milosrđa je moj, u mojim rukama. O tom pričamo. Može hrvatski policajac biti najobučeniji, može biti najčestitiji ukoliko nema zaštite i onoga koji će stajat iza njega, koji će ga podržavati u onome za što je on namijenjen, taj policajac, on će se trest kao prut, kao vojnik na mrtvoj straži, neće znati šta da čini, bojat će se, bojat će se onog ispred sebe ali još će se više bojati onog iza sebe a bojat će se jednog i drugog zbog onih koji ga kod kuće čekaju da li će uopće se vratiti sa te zadaće, da li će imat za egzistenciju. Ovo je za mog prijatelja Vrankovića Kinga Milenka i za mnoge takve. Ovo je i za Alena Klabota, časnog policajca specijalca kojega je jedan ministar uklonio samo zato što je pozdravio nekog kog nije smio. Toliko o policajcima, toliko o njihovim nadređenima i toliko o našemu kompletnom društvu i o cijenjenju policajaca, a posebno od strane mojih kolega koji hvale policajce, a nisu se udostojili ni minutu šutnje za njih dat, nisu se udostojili da im pogledaju lica sa slika. Hvala.
Da, imamo nekoliko replika, ali prije je jedna stvar, parlament gdje, u samoj je riječi sadrženo to značenje i mjesto gdje se govori, ja sam vas pustio da govorite do kraja, al parlament je i mjesto gdje su izabrani ljudi od naroda, a parlament je mjesto gdje su izabrani predsjednici odbora od ovog parlamenta, pa ste ih dužni poštivati, poštivati, samo to jer smo ih mi izabrali. Idemo na replike, g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Culej, o licemjerjima ste pričali, naravno čovjek bi se mogao začuditi šta se dešava u hrvatskoj državi 30.g., posebno o licemjerima koji jednostavno ne poštivaju '91.g., ne poštivaju početak rata, ne poštivaju šta se desilo policajcima koji su u Borovu selu i svim drugima na našem području hrvatske države kad smo izglasali samostalnost, to je sramotno, naravno da je sramotno. Imamo svastiku u Splitu spomenuli ste, imamo i u Dubrovniku netko od klupa je napravio, pitam se da li su i to pronašli, tko su ti ljudi koji to sramote hrvatsku državu? Šta oni to hoće? Tko je to postavio? Naravno da se to treba istražiti, bar mi to nećemo štititi, a o licemjerjima koji ne poštuju ni danas RH, koji ne poštuju ni hrvatsku policiju, koji čak ne žele RH određeni ljudi koji se sramote, koji nas sramote na sve moguće načine i žele pokazati [[Upadica: Hvala, vrijeme]] RH kao nedemokratsku zemlju, to je problem. Hvala.
g. Culej odgovor? Da, izvolite.
Kolega Mišiću, kada bi netko došo da padne s Marsa ili da dođe od ne znam odakle, on bi se upitao da li ste vi svi građani ove države. Logički je da bi, ne moramo svi isto mislit, ali bi trebali imati iste stavove o određenim stvarima. O zločinu bi morali imat isti stav svi, zajednički, barem bi to bilo normalno, ali u RH to nije normalno iz jednog razloga, a to je što je nisu svi željeli, nisu je svi htjeli i borit će se na svaki način da je ocrne, oblate gdje god stignu, gdje god mogu, dok god su živi i u bilo kojem koljenu.
g. Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Culej, evo danas prigovarate onima koji se deklerativno zalažu za bolji status hrvatskog policajca, a u isto vrijeme ne posjećuju izložbe o stradanju naših policajaca u Domovinskom ratu. Mi smo čuli kroz današnju i raspravu da mnogi pričaju kako hrvatski policajac treba biti školovaniji, bolji, da je trebao imati bolju plaću, bolja materijalna prava, bolje uvjete rada, a u isto vrijeme kod izglasavanja proračuna daju amandmane za skidanje sredstava MUP-u. U isto vrijeme negoduju što hrvatski policajci štite svoju granicu od ilegalnih prelazaka, dakle, trebamo u svakom trenutku svi zajedno biti dosljedni i zajednički učiniti sve da zaštitimo rad hrvatskog policajca i štitimo njegov dignitet i upravo ovaj zakon je doprinos tome.
g. Culej.
Kolega Škoriću, ja kao policajac, a vi kao hrvatski vojnik svjedočili smo nekim vremenima nakon Domovinskoga rata, svjedočili smo vremenima kada Hrvatska vojska, kada se zrakoplovstvo prizemljilo, kada je Hrvatska vojska odlazila u traljavim košuljama na posao, sjetimo se policije sa opel corsama koje su prešle po 500 000 km, sjetimo se policajaca bez košulje, sjetimo se policajaca bez opreme, na koji način, koliko se ulagalo u hrvatsku policiju i u Hrvatsku vojsku kada je jedna stranka bila na vlasti, iz kojih razloga su to činili samo se pitam da nisu iz onih zbog kojih su stradali onih 12 i oni mnogi drugi.
g. Zekanović.
Kolega Culej, lijepo ste rekli, odnos prema izložbama odnosno nedolazak na njih, to je odnos i zapravo prema hrvatskom policajcu. Isto kao što je i zaboravljanje obljetnica kao što je npr. smrt našeg generala Praljka kad je, u HS zaboravimo. To je sramota i to je nedopustivo, to je zapravo ogledalo stanja nacije kada hrvatski zastupnici ne vode računa o onome što je pomoglo odnosno uvjetovalo da se uopće stvori, dogodi hrvatska država. Kad govorimo o ovlastima, ja ću ovdje spomenuti još jedan primjer dvostrukih mjerila, a to je Zakon o sprječavanju nereda na školskim terenima. Policajac ima pravo ako ima osnovanu sumnju da netko ide na neko sportsko događanje, na utakmicu, da ga pregleda, da ga legitimira i privede ako npr. ima više od 0,5% alkohola u krvi. S druge strane migrant u hrvatskoj državi može raditi šta god hoće, može čak i ilegalno prijeć [[Upadica: Vrijeme]] granicu, provaljivati u kuće [[Upadica: Hvala]] i neće odgovarat.
Hvala. g. Culej odgovor.
Dvostruka mjerila kada su u pitanju, hrvatski građani i oni koji nam dolaze su evidentna u tome. Da mi u Odboru za nacionalnu sigurnost imamo i Gordana Bosanca aktivistu koji upravo potiče dolazak tih migranata na nezakonit način, a on je u Odboru nacionalne sigurnosti izabran od nekoga da mu pomogne u njegovome radu il ne radu, a najinteresantnija stvar što je taj isti Gordan zapovijeda stotinama takvih Gordana na terenu koji snimaju policajce tajno ne bi li ih uhvatili u nekom prekoračenju njihove dužnosti, a dobro znamo u kojim uvjetima ti policajci na terenu rade, služe se smicalicama, namještaljkama, montažama nasilja nad migrantima ne bi li samo naštetili hrvatskoj policiji [[Upadica: Hvala]] a to će sve netko [[Upadica: Hvala, hvala]] ovjeriti u odboru.
Hvala. I vanjski članovi su izabrani od ovoga HS g. Culej, mi ih izaberemo vanjske članove odbora. g. Stričak, izvolite. g. Stričak, izvolite.
Kolega Culej, ne mogu se složiti s vama kad tvrdite da policija nije poduzela ništa da se otkrije oružje ukradeno iz policijskog skladišta u Varaždinu. Dapače, poduzeli su sve da se to ne otkrije, a o tome govori i redoslijed aktivnosti. Znači, 2. siječnja 2015. u ophodnji, znači kod pregleda vozila policajci otkriju veću količinu oružja, naravno javnost je s tim upoznata. Slijedeći postupak je da se diže u ožujku iste godine kaznena prijava za odavanje službene tajne, istražuje se tko je medijima to dojavio. Tek u 7. mjesecu iste godine diže se kaznena prijava za krađu, a tek godinu i 3. mjeseca nakon svega unutarnja kontrola MUP-a, ide malo u pregled [[Upadica: Hvala]] nadgled [[Upadica: Hvala g. Stričak]] za koje rezultate dan danas ne znamo što je utvrđeno.
Hvala. g. Culej.
Kolega Stričak, vi kao policajac dobro znate o čemu ja govorim. Odakle riba smrdi? Ne smrdi od repa, nego smrdi od glave. Ja se pitam da li je možda neki budući policajac King na nišanu neke cijevi iz Varaždinske policijske uprave. Šta će biti, tko će odgovarati kad se bude otkrilo to, gdje je, svako oružje ima namjenu, nije ošlo na uništenje, ono je negdje gdje čeka svoju buduću upotrebu i bit će upotrebljeno, ali će ostat zapamćeno da su bar dvojica ovdje o tom govorila, al ih nitko drugi nije čuo, nadam se samo da nećemo i ja i vi biti pred tim cjevčicama.
Dobro. g. Žarko Katić govorit će u ime predlagatelja, izvolite. Državni tajnik Žarko Katić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Gospođe zastupnice, gospodo zastupnici, evo ova rasprava u ovome domu zorno pokazuje što hrvatska javnost, pa i zastupnici u HS očekuju od hrvatskih policajaca. Očekivanja prema hrvatskoj policiji su iznimno visoka, ona takva i trebaju biti. Policija je služba koja djeluje 24 sata dnevno, 7 dana u tjednu, 365 dana u godini, policijski službenici obavljaju svoje zadaće pri svim mogućim vremenskim i drugim uvjetima na terenu, u šumama, na cesti, vrlo odgovorna zadaća koja kao što je ovdje i rečeno, često nije dovoljno i adekvatno vrednovana. Međutim hrvatska Vlada, MUP, ministar, glavni ravnatelj i svi uključeni predani su zadaći da omoguće što bolje uvjete za rad hrvatske policije, od osnovne opreme, od posebnih sredstava koji će im pomoći da lakše ispunjavaju svoje zadaće i ovlasti, pa do bolje nagrade za njihov rad, dakle bolje plaće i ostalih materijalnih uvjeta i njihovog statusa u cijelosti. Međutim za to treba vremena, trebamo ostvariti svi i dovoljno sredstava da bi jedan dio hrvatskog proračuna odnosno značajniji dio bio, išao i za plaće i poboljšanje materijalnog statusa hrvatskih policajaca. Dio rasprave koje se ovdje danas čuo odnosi se naravno i na druge zakone koji reguliraju rad policije, pa tako i Zakon o policiji čije smo izmjene usvojili, ovaj dom usvojio prošli tjedan i u tim izmjenama kao što znate da smo pokušali popraviti materijalni položaj policijskih službenika koji ne rade u mjestu svoga prebivališta uvođenjem naknade za stanovanje. Takve napore hrvatska Vlada će činiti i dalje. Zakon o policijskim poslovima i ovlastima poznaje 13 poslova i 24 ovlasti odnosno načina, alata kako policija radi. Ovim zakonom nastoji se te alate finije podesiti, dakle zato ovaj zakon nije širok, smatramo da nije vrijeme za neke radikalne promjene ovih ovlasti, ali njihovo osuvremenjavanje, usklađivanje sa drugim zakonima, u ovom slučaju u prvom redu sa Zakonom o kaznenom postupku, ali i drugim propisima i tehnološko praćenje, eventualno uvođenje i novih ovlasti policije u skladu sa tehničko tehnološkim dostignućima je trajna zadaća ministarstva odnosno hrvatske Vlade i ona će to i nadalje učiniti. Zato ovo nisu kozmetičke promjene, nego bitne promjene koje će omogućiti policajcima lakši i učinkovitiji rad, ali one su za sada ovog opsega, smatrali smo da ostatak policijskih ovlasti su uredno i dobro definirane i da daju policiji dobar alat za postupanje. Naravno policija svoje zadaće može obaviti samo u suradnji sa građanima, povjerenje koje su ovdje neki zastupnici isticali između policije i građana su preduvjet da policija svoj posao obavi na najkvalitetniji mogući način i da osigura red, sigurnost i stabilno funkcioniranje društva. Ovdje je opet istaknuto od nekoliko zastupnika situacija na granici i aktualno postupanje policije, kako policija postupa, jedni tvrde da policija krši svoje ovlasti, drugi da ne postupa po njima, međutim, ovlasti policije su u ovom smislu precizno definirane i ovim zakonom, kao i Zakonom o nadzoru državne granice gdje se jasno kaže da je nadzor državne granice kontrola prelaska državne granice i zaštita državne granice koja se obavlja prvenstveno radi osiguranja nepovredivosti državne granice i državnog područja RH, sprječavanja nezakonitih migracija kao i zaštite života i zdravlja ljudi. Hrvatska policija to u skladu sa ovim uvjetima u kojima se nalazimo radi na najbolji mogući način i to će i dalje raditi. Toliko, mislimo da će usvajanjem ovog zakona, još jednom ponavljam, hrvatska policija imati bolje oruđe za svoj rad i za osiguranje stabilnosti reda i mira. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama gospodine državni tajniče. Nema replika. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, drugo čitanje, P.Z. broj 619. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnijela poštovana zastupnica Ines Strenja. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog državnog tajnika da nam se očituje na amandman poštovane kolegice Ines Strenja. Izvolite kolega Katić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman zastupnice Strenja Linić. Naime, policijski poslovi i policijske ovlasti detaljno su propisane Zakonom o policijskim poslovima i ovlastima odredbama čl. 3 i 13. Ali, odredbom čl. 1. st. 3 navedenog zakona, navedeno je kako pojedini policijski poslovi i ovlasti mogu biti propisani i drugim zakonom. Tako je Zakonom o zaštiti osoba s duševnim smetnjama propisano da će policija po pozivu u psihijatrijsku ustanovu dovesti osobu s težim duševnim smetnjama i da je tom prilikom obvezna postupati s posebnom pozornošću, štititi dostojanstvo osobe s duševnim smetnjama te se držati uputa liječnika. Osim toga, način postupanja policijskih službenika detaljno je propisan i kod dovođenja tih osoba u psihijatrijsku ustanovu i to je riješeno Naputkom o postupanju policije u dovođenju osoba s duševnim smetnjama u psihijatrijsku ustanovu koji je donio ministar zdravstva. Osim toga, ova materija regulirana je i u određenim nastavnim predmetima i na policijskoj, srednjoj policijskoj školi, gdje u nekoliko, dakle nastavnih predmeta se obrađuje ova tema.
Zahvaljujem. Predlagateljice nema. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem poštovan državnom tajniku, g. Žarku Katiću na obrazloženju.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, drugo čitanje, P.Z. br. 619., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, a amandman je podnijela zastupnica Ines Strenja. Izjašnjavanje o amandmanu proveli smo ranije na sjednici. Imamo dakle 1 amandman koji Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 75 za, 4 suzdržana i 18 protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona obrani, drugo čitanje, P.Z. broj 649 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Rado se o drugom čitanju zakona, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Državni tajnik gospodin Tomislav Ivić je ovdje s nama. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, radi daljnjeg unapređenja obrambenog sustava i sposobnosti Hrvatske vojske i u skladu sa strateškim pregledom obrane kojim se naglašava važnost razvoja obrambenih sposobnosti predlaže se izmjena Zakona o obrani. Sigurnosna paradigma mijenja se kako u svijetu tako i u našem okružuju. Učestali kibernetički napadi na nacionalnu kritičnu infrastrukturu kao dio hibridnog djelovanja zasigurno su jedna od najvećih prijetnji današnjice. Stoga, moramo raditi na obuci korisnika informacijskih sustava, prilagođavati informacijsku arhitekturu, primjenjivati napredne tehnike zaštite te podizati svijest o sigurnosnoj kulturi i primjeni Zakona o informacijskoj sigurnosti i o kibernetičkoj sigurnosti operatera ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga. Hrvatska vojska nositelj je cilja sposobnosti kibernetička obrana kojeg smo preuzeli u okviru NATO-a procesa obrambenog planiranja. Njegova implementacija podrazumijeva razvoj niza sposobnosti u Ministarstvu obrane i Hrvatskoj vojsci vezano za kibernetički prostor. Zato smo i započeli s procesom ustrojavanja zapovjedništva za kibernetički prostor kao nove postrojbe Hrvatske vojske. Temeljna zadaća tog novog zapovjedništva je administracija i zaštita ključne komunikacijsko informacijske sustava, sustave Ministarstva obrane i Oružanih snaga. Zapovjedništvo za kibernetički prostor je okosnica za razvoj sposobnosti provođenja kibernetičkih operacija. Važno je da danas kada je sve umreženo i povezano razvijamo, integriramo sposobnosti zaštite i obrane u kibernetičkom prostoru. Predloženim zakonom uređuje se normativni okvir i pravila djelovanja u kibernetičkom prostoru samo za potrebe Ministarstva obrane i Hrvatske vojske. Ovim zakonom ne ulazi se u nadležnosti drugih državnih tijela koji u djelokrugu svog rada provode zaštitu u kibernetičkom prostoru. Drugo područje koje se ovim zakonom uređuje je osnivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela sa zadaćom razvoja zajedničkih ciljeva, sposobnosti koje su države prihvatile i koje proizlazi iz članstva u međunarodnim organizacijama. Ta tijela osnivaju se i djeluju u skladu sa sklopljenim međunarodnim aktima i ugovorima. Uredbom Vlade uredit će se naziv, sjedišta organizacija i upravljanje tim tijelom u granicama određenim u sklopljenim međunarodnim dokumentima. Prva primjena ovih odredbi po donošenju i stupanju na snagu ovog zakona bit će osnivanje međunarodnog središta za obuku specijalnih zrakoplovnih snaga. Obvezu za sudjelovanjem u uspostavi i radu tog središta preuzeli su uz Hrvatsku i Mađarsku, Bugarska i Slovenija. Država domaćin tog međunarodnog tijela kojom bi se ustrojilo središte za obuku helikopterskih posada za provedbu zadaća specijalnih zračnih snaga je RH sa sjedištem u vojarni u Zemuniku. Svrha središta je obuka posada višenamjenskih helikoptera kroz teorijsku i letačku obuku za provedbu nekonvencionalnih zadaća specijalnih zračnih snaga. Cilj nam je do kraja ove godine dostići inicijalne operativne sposobnosti, a tijekom 2020. godine pune operativne sposobnosti. Ovo središte predstavlja iskorak u modernizaciji i jačanju Hrvatske vojske. Također osnivanjem ovog središta RH je prepoznata kao vjerodostojan partner i saveznik od ostalih članica NATO saveza. Dugoročni cilj je da ovaj centar u Zemuniku postane prvi NATO centar izvrsnosti u Hrvatskoj za obuku helikopterskih posada. Predloženim zakonom dorađuju se i odredbe koje se odnose na zaštitu podataka obrane i predstavljaju usklađenje s posebnim propisom. Dio odredbi predloženog zakona predstavlja i nomotehničko usklađenje s drugim zakonima i provedbenim propisima. U ovom konačnom prijedlogu zakona prihvaćene su i ugrađene primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabor koje su nomotehničke prirode te osim toga nema drugih razlika u odnosu na prvo čitanje. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH. Predlažem da podržite Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Anđelo Stričak koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS, državni tajniče, pomoćniče ministra, kolegice i kolege, pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani koji će Klub zastupnika HDZ-a podržati. Vidljivo je da između prvog i drugog čitanja nije došlo do nikakvih bitnijih promjena. Međutim, prije samog osvrta na aktualni zakonski prijedlog smatram poželjnim naglasiti ciljeve Hrvatske vojske u ovoj godini. Kao prvo ističem ustrojavanje središta za borbenog vođu po uzoru na nekadašnje gardijsko središte za specijalističku obuku dočasnika Damir Tomljenović Gavran u Šepurinama. Drugo tj. drugi cilj je vraćanje vojske u Pulu i formiranje središta za bezposadne zrakoplovne sustave. A treći osnutak zapovjedništva za kibernetički prostor. Također napominjem da je jučer na svojoj sjednici Odbor za obranu HS jednoglasno dao pozitivno mišljenje vezano za pokretanje novog procesa nabave, višenamjenskog borbenog aviona imajući u vidu potrebe vojne sposobnosti, te raspoložive financijske mogućnsoti. RH je suverena, neovisna, međunarodno priznata država, te je samim time dužna štititi svoj zračni prostor, to može na dva načina, vlastitim snagama odnosno vlastitim zrakoplovstvom ili plaćati drugima tu zaštitu odnosno čuvati ga tuđim zrakoplovstvom po uzoru na Sloveniju. Osobno smatram da je daleko prihvatljivija prva opcija odnosno da svoj zračni prostor štitimo vlastitim snagama tj. vlastitim zrakoplovstvom. Kada govorimo o ovakvoj bitnoj tematici kao što je obrana smatram da je dobro i poželjno usporediti se npr. s državama članicama EU. Prema podacima koje je tijekom prošle godine objavio Europski statistički ured Eurostat, 28 država članica EU za troškove obrane izdvaja oko 200 milijardi EUR-a, što je 1,3 europskog BDP-a. Po njima RH je u izdvajanjima za obranu na 12. mjestu odnosno u prosjeku je Eurozone. Kada govorimo o kibernetičkoj sigurnosti bitno je naglasiti da se naše društvo u cjelini sve više oslanja na umrežavanje i korištenje informacijskih sustava zbog čega to područje bilježi snažan gospodarski rast, ali isto tako i zloupotrebe. RH prepoznala je značaj tog područja, te je postavila strateški okvir za kibernetičku sigurnost donošenjem nacionalne strategije kibernetičke sigurnosti i akcijskog plana za njenu provedbu. Koliko je to područje bitno govori nam zakonodavni okvir koji pokriva to područje u cjelini. Zakon o sigurnosno obavještajnom sustavu, Zakon o informacijskoj sigurnosti, Zakon o kritičnim infrastrukturama, nacionalna strategija kibernetičke sigurnosti, strategija nacionalne sigurnosti, Zakon o sustavu domovinske sigurnosti, Zakon o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga. Danas ovim predloženim zakonom uređuje se normativni okvir i pravila djelovanja u kibernetičkom prostoru za potrebe Ministarstva obrane i Hrvatske vojske, stoga se ustrojava zapovjedništvo za kibernetički prostor kao postrojba Hrvatske vojske. Naravno, smatram da je svima jasno da je njihov djelokrug samo unutar Ministarstva obrane i Hrvatske vojske. Potom, radi što ekonomičnijeg i racionalnijeg i učinkovitijeg ispunjavanja preuzetih međunarodnih obveza, RH sa državama saveznicama surađuje, usklađuje i povezuje se. S obzirom na suradnju RH, ne samo s državama članicama NATO-a, nego i u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU i drugih međunarodnih organizacija kojima je RH pristupila, na temelju međunarodnih ugovora ukazuje se potreba za uređenjem načina osnivanja međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela, te se time omogućuje razvijanje i intenzivnija suradnja između RH i država saveznica kako u okviru bilateralne, tako i u okviru multilateralne suradnje. Prva primjena ovih odredbi bit će uspostava multinacionalnog specijalnog zrakoplovnog programa sa sjedištem u Zemuniku u kojem će uz RH sudjelovati Mađarska, Slovenija i Bugarska. Zbog svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj zakonski prijedlog.
Hvala. g. Nikola, g. Nikola Grmoja, da, ispred MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, dakle, drage kolegice i kolege, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, znači predloženim zakonom se uglavnom tehnički i sadržajno uređuje osnivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela u RH. Znači, ne bi puno dužio, ono što je nama sporno je čl. 10. predložene izmjene, a koji mijenja čl. 98. st. 6., znači tim dijelom izmjene se opet nespretno i kruto regulira snimanje iz zraka, prvenstveno dronovima, ne treba ni napominjati da se u praksi postojeći članak koji je bio rigorozan i nepraktičan pokazao potpuno neprovediv u praksi, uvjetima današnjeg digitalnog doba, multimedijskih sadržaja, rastućeg turizma i društvenih mreža. Onako kako je taj stavak formuliran upućuje da će se opet svaka snimka dronom iz zraka bez obzira da li se radi o snimanju civilnog područja, svadbi, igri, turizmu ili bilo čemu benignom, znamo da se dosta koriste dronovi danas za razne video snimke i za promociju našeg turizma, snimanja naših gradova, turističkih znamenitosti destinacija, morati dostavljati Državnoj geodetskoj upravi na odobrenje. Državna geodetska uprava nema dovoljno ljudskih potencijala za pregledati sve ono što se u jednom danu u Hrvatskoj snimi iz zraka, a broj tih snimaka će biti, naravno, sve veći i veći. Taj stavak je trebalo precizirati na način da se isti odnosi na snimanje iz st. 4 odnosno na snimanje područja na kojima se nalaze vojne lokacije i građevine. Dodatno Hrvatska udruga bespilotnih sustava, također u svojim primjedbama danim u javnom savjetovanju upozorava da se ovakvih zakonskim uređenjem bespotrebno opterećuje administracija, prije svega Državna geodetska uprava, ali i opterećuje se i nova grana koja se razvija u gospodarstvu, a koja se tiče bespilotnih letjelica. Komparirajući iskustva drugih europskih zemalja, može se slobodno reći da i ovakvim uređenjem kakvo se predlaže, još uvijek kaskamo za drugim zemljama glede snimanja iz zraka i evo, to je naša primjedba i vidjet ćemo hoćemo li dati nekakav amandman na ovaj prijedlog. Evo, to je što se tiče samog zakona, ovo ostalo naravno, nije sporno.
Prelazimo na pojedinačne rasprave. G. Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnikom. Pa evo, radi daljnjeg unaprjeđenja obrambenog sustava i sposobnosti Hrvatske vojske i u skladu sa Strateški pregledom obrane kojim se naglašava važnost razvoja obrambenih sposobnosti se predlaže i ovaj zakon. Naime, sigurnosna paradigma mijenja se, kako u svijetu, tako i u našem okruženju. Učestali kibernetički napadi na nacionalnu kritičnu infrastrukturu, kao dio hibridnoga djelovanja, zasigurno su jedna od najjačih prijetnji današnjice. Stoga moramo raditi na obuci korisnika informacijskog sustava, prilagođavati informacijsku ... [[Govornik se ne razumije.]] primjenjivati napredne tehnike zaštite te podizati svijest o sigurnosnoj kulturi i primijeni Zakona o informacijskoj sigurnosti i o kibernetičkoj sigurnosti operatera ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga. HV nositelj je ... [[Govornik se ne razumije.]] kibernetičke obrane koje smo preuzeli u okviru NATO-vog procesa obrambenog planiranja. Njega implementacija podrazumijeva razvoj niza sposobnosti u MORH-u i HV-u vezano za kibernetički prostor. Mislim da donošenjem ovoga zakona jasno utvrđujemo da smo sastavnica NATO-a kako bi i u Hrvatskoj se osnovalo zapovjedništvo u kojem bi se kibernetička obrana provodila temeljito i kako bi se sprječavali svi mogući napadi. Područje koje se ovim zakonom uređuje, osnivanjem međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela sa zadaćom razvoja zajedničkih ciljeva, sposobnosti koje se države prihvatile i koje proizlaze iz članstva u međunarodnim organizacijama. U skladu sa sklopljenim međunarodnim aktima i ugovorima, uredbom Vlade uredit će se naziv i sjedište organizacije i upravljanje tim tijelima u granicama određenim u sklopljenim međunarodnim dokumentima. Vjerujem da donošenjem ovoga izmjene i dopune zakona, je cilj nam je da do kraja ove godine dostići inicijalne operativne sposobnosti, a tijekom 2020. godine punu operativnu sposobnost. Dugoročni cilj je da ovaj centar u ... [[Govornik se ne razumije.]] postane prvi NATO centar izvrsnosti u Hrvatskoj za obuku ... [[Govornik se ne razumije.]] I evo, ja također podržavam donošenje izmjena i dopuna ovoga zakona i zahvaljujem se što ste ovako brzo i ... [[Govornik se ne razumije.]] radili na tome da bi se otklonile mogućnosti, a i spriječila kibernetički napadi na sustav.
Hvala i vama. G. Gordan Maras, nema ga. Gubi pravo. Želi li izvjestitelji uzeti riječ? Ne. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, drugo čitanje, P.Z. br. 649., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Glasujmo molim vas. Utvrđujem da je jednoglasno, 112 glasova za donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda, to je: - Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, prvo čitanje, P.Z. 662; Predlagatelj je Vlada RH, prigodom rasprave o točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? G. Darko Nekić, izvolite, državni tajnik.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče i pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike. Dakle, kao što se rečeno, pred vama je nacrt prijedloga Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Naime, Zakonom o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, Vlada je ovlaštena uredbama uređivati ta pitanja, osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza, te onih pitanja koja prema Ustavu RH može uređivati samo HS. Temeljna materija i vremenska ograničenja zakonodavne delegacije propisana su čl. 88 Ustava, a odnosi se na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave, s tim da uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag, a prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti, ako Sabor drugačije ne odluči. Delegirana ovlast je u dosadašnjoj zakonodavnoj praksi dodatno materijalno ograničavana na pitanja tekuće gospodarske politike, a vremenski na razdoblje u kojem HS redovito ne zasjeda, kao što je vidljivo iz čl. 1. to je znači od 15. prosinca 2019. do 15. siječnja 2020. i od 15. srpnja 2020. do 15. rujna 2020. Budući da ovlast delegirana važećim zakonom prestaje ustavnim rokom od godinu dana od dana njegova stupanja na snagu, odnosno 10. prosinca 2019. godine, ovim zakonom, Vladu se predlaže i nadalje ovlastiti da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a uvažavajući primjenjiva ustavna ograničenja i dosadašnju zakonodavnu praksu. Također, predlaže se da uredba na temelju zakonske ovlasti koje vrijeme na dan stupanja na snagu ovog zakona, ostaje na snazi najdulje do 30. studenoga 2020. godine. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji odbora, prije nisam rekao, ispričavam se, ali su ovu raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za rad i mirovinski sustav i socijalno… Malo zastupnika, ali gužva nije mala. Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li netko uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. prva je gđa. Ljubica Maksimčuk ispred Kluba zastupnika HDZ-a. ispričavam se za ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Danas je pred nama Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a. ovim prijedlogom zakona Vlada je ovlaštena uredbama uređivati pojedina pitanja iz djelokruga HS-a osim izmjene državnog proračuna i propisivanja poreza te onih pitanja kojima, prema Ustavu RH može određivati samo HS. Temeljna materijalna i vremenska ograničenja zakonodavne delegacije propisane su u čl. 88. Ustava, a odnose se na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalnih prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Najznačajnije, a to je prije svega da temelj za donošenje ovog zakona je ustavna odredba čl. 88. st. 1. Ustava koji u stvari predviđa da Vlada RH može temeljem ovlasti koja proizilazi iz Ustava koja se daje uredbom uređivati pojedina pitanja iz djelokruga HS-a, a koja se ne odnose na financije, odnosno državni proračun i na poreznu politiku, a isto tako ni na ona pitanja koja se odnose na ljudska prava, izborni sustav, ustrojstvo i djelokrug državnih institucija, jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave. Važno je spomenuti kako uredba na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag, odnosno retrogradno te se ovom ovlasti Vlada RH može koristiti samo ograničeno, tj. samo u vrijeme kada HS ne zasjeda. Prijedlog za donošenje ovog zakona je opravdan iz razloga što uredbe donesene na temelju zakonske ovlasti prestaju vrijediti istekom roka od godinu od dana dobivene ovlasti, ako HS ne odluči drugačije. Odredbom ovog članka predlaže se da uredbe na temelju zakonske ovlasti, koje vrijede na dan stupanja na snagu ovoga zakona, ostaju na snazi, a najdulje do 30. studenog 2020. g. Ovaj zakon je po sadržaju kratak, jasan i nužno neophodan, radi funkcioniranja države, obzirom da je sve prethodno i navedeno i kako se radi o zakonu tehničke prirode, Klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave. G. Gordan Maras, dobar dan.
Dobar dan i vama, g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o ovom zakonu, nije moguće ne primijetiti i ne raspraviti u biti što on sadržajno donosi. Može reći kolegica Maksimčuk da se radi o jednom zakonu tehničke prirode koji uređuje datume od kojeg do kojeg Vlada će uredbama rješavati određene zakonske prijedloge iz domene HS-a, koji je u tim trenucima u stanci, ali ono što je bitno reći, bitno da se moramo osvrnuti o tome kako funkcioniramo cijele godine, pa čak i tom periodu kako Vlada funkcionira, odnosno ne funkcionira, danas smo vidjeli da se HNS nije odazvao sjednici Vlade, da ministri nisu bili na sjednici Vlade, da imamo jednu krizu Vlade. Možda je novi ministar uprave ovdje, žao mi je što nema, što nema aktualnog ministra Kuščevića, on očito izbjegava HS i izbjegava dati odgovore na ona pitanja hrvatskoj javnosti. Znači, ti odgovori koje on daje, daje ih u zatvorenom krugu koji se sastoji od 3, 4 ljudi, možda su tu Bačić, Jandroković, Plenković, ali hrvatska javnost želi čuti i želi vidjeti svojeg ministra uprave. Sa te strane i da da odgovore na ona pitanja koja zanimaju hrvatske građane. Sa te strane, nije ni čudo što ministra Kuščevića ovdje nema i nije ni čudo što ovakvo tehnički zakon jednostavno gledate iz jednog drugog kuta. Znači, ne gledate sad samo zakon kao takav koji će definirati što se radi između 15. prosinca i 15. siječnja, odnosno 15. srpnja i 15. rujna, nego gledate kako ta državna uprava funkcionira, kako zakonodavstvo funkcionira, kako Ministarstvo uprave funkcionira kada ključan čovjek, ministar uprave ne daje odgovore na ta pitanja nego jednostavno lapidarno govori da ništa nije istina, sve su to laži, svi će oni koji pišu o tome odgovarati i dalje opstaje na svojoj funkciji bez obzira što očito i dio HDZ-a sugerira da bi morao dati ostavku i napustiti svoje mjesto. Znači, nije sve samo ono kako se čini i nije sve u ova dva-tri mjeseca, koje ovaj zakon definira jer hrvatski građana više nemaju povjerenja u Vladu RH i zbog čega bi uopće na neki način Vlada donosila određene zakone iz domene HS-a kad vidimo da ni u HS-u više većina nema svoj legitimitet, odnosno više se ne zna da li uopće postoji većina. Znači HNS je rekao da ne želi Kuščevića više u Vladi, ministar Kuščević, odnosno HDZ je rekao da stranke od 2,5% neće određivati u kom smjeru će hrvatska Vlada ići. Kada odbijemo 5 zastupnika HNS-a, većine više nema. I sa te strane se postavlja pitanje zbog čega na jedan takav, na takvo goruće par excellence političko pitanje, ovdje nema ministra i premijera Plenkovića da nam odgovori. Da nam kaže da li i odnosno je li hrvatska Vlada još uvijek stabilna, da li može funkcionirati? Mi dajemo sada povjerenje, doduše, radi se o nekoliko mjeseci unaprijed, ali mi dajemo povjerenje hrvatskoj Vladi da rješava određene stvari, a uopće ne znamo da li ona može i na koji način može funkcionirati. Da, možda može funkcionirati da uredi novu dvoranu, ali da li može funkcionirati uopće uz sve ove afere koje ju opterećuju, od ministra Kuščevića, ministrice Žalac, vidimo sada ministra Marića, Tolušića, već su tolike naslovnice otisnute, ova je vjerujte mi, kolegice i kolege, složit ćete se vjerojatno svi, aferama najopterećenija hrvatska Vlada. Znači niti jedna Vlada do ove, Andreja Plenkovića nije imala toliko naslovnica s aferama. Nađite mi jednu, demantirajte me. Evo, tu sjedi 5, 6 zastupnika HDZ-a, neka me demantiraju. Evo, vidim da ni oni nemaju potrebu to demantirati jer su svjesni i oni da se radi o tome da je ovo najkorupiranija i aferama najopterećenija hrvatska Vlada. Svaki dan se probudimo uz neku novu naslovnicu, Kuščević, Marić, Tolušić, Žalac, Marić ponovo, pa da ne nabrajamo sada tu nisku, Dalić, koja je već otišla iz Vlade, ima tu još ministara koji su napustili Vladu i sada bi mi Vladi na taj način prepustili da ona tehnički uređuje ovaj koja nema ni podršku u Saboru, koja ima najopterećeniju korupcijskim aferama sastav, najopterećeniji korupcijskim aferama do sada, sada bi mi trebali pričati ovdje kao da je ovo tehnička stvar i kao da se uopće ne treba dotaknuti svih tih problema kojima se svakodnevno ona suočava. Pa zar je normalno danas na Vladi RH da premijer Plenković niti riječi nije rekao ministru Kuščeviću i ovoj aferi koja se valja već mjesecima i za koju smo danas u HS uvrstili točku opoziva ministra Kuščevića. Niti jedne jedine riječi. G. premijer koji inače vodi docirati svima, pozivati se na europske standarde, vjerujem da je nevjerojatno da nije primijetio taj problem i da nije htio prokomentirati danas i reći, da, to nije prihvatljivo, neće biti ministar Kuščević, ili da, ja stojim iza ministra Kuščevića i njegov krimen više nije samo njegov nego i moj. Znači, o tome mi ovdje govorimo, a sve to govorimo 1 godinu prije parlamentarnih izbora, kolegice i kolege. Tim više oni koji to podržavaju imaju sve veće i veće opterećenje na sebi. Izbori su vrlo blizu. Neki možda idu u mirovinu pa ih nije to toliko, nije to toliko opterećujuće za njih, neki su se već odavno otpisali od politike, prelascima iz pojedinih stranaka i kvalifikacijom sebe kao Bandićevih žetončića, ali ima ovdje ljudi ovdje koji će ponovno morati pred izbore pred lice hrvatskih građana i pred glasačke kutije i da građani kažu što o njima misle. I sa te strane, svatko tko je spreman na taj način podržavati bespogovorno ministra Kuščevića, ministricu Žalac, Tolušića i sve ove ostale koje sam maloprije napomenuo, jednostavno preuzima tu vrstu odgovornosti. Pa nije rejting HDZ-a pao sam od sebe i nije takav kakav je i nije HDZ izgubio EU izbore zbog toga što su se hrvatski građani urotili protiv njih nego jednostavno ljudi vide da ova Vlada ne funkcionira. Da su opterećenje te ogromne afere koje gomilaju na sebi i jednostavno žele promjenu. Kakvu promjenu? Pa to ćemo vidjeti. Na izborima. Ja neću prejudicirati ništa ovdje. Ali neću ni bahato kao premijer Plenković i kao HDZ-ovci govorit sve je krasno, radimo izvrstan posao, ljudi nam vjeruju, a ne vidi se na izborima da im vjeruju. A ne vidi se na izborima da im vjeruju i ne vidi se u rezultatima da rade izvrstan posao jer ne rade izvrstan posao. Dragi moji sugrađani i sugrađanke, ne rade izvrstan posao, možda za sebe rade izvrstan posao, ali ne rade za vas i sa te strane, očekivali smo danas barem zrno moralne i građanske odgovornosti pa da premijer Plenković danas kaže ili stoji iza Kuščevića i preuzima njegov krimen na sebe ili Kuščević nije više ministar i tajnica mu može napisati razrješenje, kao što je to napravila u nekoliko situacija prije toga sa MOST-ovim ministrima. Znači, ali danas ni a ni b. Danas pričamo o tehničkom zakonu, tu je vjerojatno budući ministar Nekić ovdje sjedi pred nama, a Kuščevića nema. Kuščević je rekao svoje jučer pred kamerama i gotovo, ni a ni b više ne daje odgovore koje bi trebao dati. I zbog toga, samo zbog toga, morao sam iskoristiti ovaj zakon, koji je de facto iz te domene, funkcioniranja Vlade i Sabora, da upozorim hrvatske građane na taj problem koji nam neće nestati, koji će bit tu i sutra, koji će bit tu i 15.7. do 15.9. kad smo u stanci, koji će bit tu i 15.12. do 15.1. kad smo u stanci, koji će tu biti vjerojatno i sljedeće godine 15.7. jer nažalost dragi moji sugrađani kolege iz HDZ-a su shvatili vlast doslovno do zadnje stotinke, do zadnje sekunde. Znači oni ne žele nipošto izgubiti vlast ako bude trebalo preslagivanja, žetončiće potruditi će se preko kolege Bandića da to riješi, da se do zadnje stotinke ostane na vlasti i jedino ako netko bude razočaran kao ovaj kolega iz Ludbrega, gospodin Stričak to zna pa kaže ha gledajte dovoljno sam dugo čekao da postanem član uprave, nisam postao, izlazim iz HDZ-a, razočaran sam e onda će, onda će možda HDZ-ovac neki promijeniti stav. I zato molim vas nemojte podržavati više, svima u Hrvatskom saboru govorim, nemojte podržavati ovakvu Vladu jer to više zbilja nema smisla. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, vrijeme gospodine. Vrijeme, vrijeme. Sami ste rekli da ste iskoristili taj zakon da biste rekli nešto drugo i ja sam tolerantan bio vidjevši veliku podršku koju imate iza sebe, bio sam impresioniran pa sam vam dopustio. Gospodin Lovrinović ima, gospodin Lovrinović ima, oprostite nije prekršeno ništa ovdje, gospodin Lovrinović. ... [[Upadica se ne čuje.]] E dobro onda ćemo vidjeti. Izvolite što je? Što je? Što sam rekao što ne stoji?
Pa nije poanta što ste vi rekli što ne stoji nego što …
…/Upadica Radin: Ne, ne poanta je da kažete koju točku, koju točku, koja točka?/…
… predsjedavajući nije ovdje komentator.
…/Upadica Radin: Koja točka gospodine Maras? Koja točka?/…
Povreda, točka vezana uz vođenje sjednice.
Nema. Prva opomena. Dalje.
…/Upadica Maras: 230 točka./…
230.?
…/Upadica Maras: 232./…
Ajmo vidjeti [[Upadica Maras: Je li mogu nastaviti?]] Da je pročitamo [[Upadica Maras: Je li mogu nastaviti?]] Ne, ne, ne moram je pročitati prije. 232 [[Upadica Maras: A ja ne moram pročitati a vi morate, pa zašto vi ne znate na pamet.]] Ne, ne, morate čekati [[Upadica Maras: Pa zašto vi ne znate na pamet?]] Pa da, ne zna ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Maras: Pa zašto vi ne znate na pamet? Jesam li pogriješio gospodine Radin?]] Pa zato što ja ne dižem nikad palicu [[Upadica Radin: Jesam li pogriješio gospodine Radin?]] Nisam ja digao palicu nego vi, 232 [[Upadica Maras: Samo malo.]] Moram pročitati to je moja dužnost [[Upadica Maras: Ali zašto ja moram znati a vi ne?]] Ali vi možete stajati. Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja, to se odnosi na vas a ne na mene, prema utvrđenom dnevnom redu. Ako se govornik udalji od teme dnevnog reda predsjedavatelj će ga opomenuti da se drži teme dnevnoga reda. Znači vi meni prigovarate što vas nisam opomenuo [[Upadica Maras: Ne.]] Kako ne? [[Upadica Maras: Nego gospodine potpredsjedniče…]] Nema rasprave, idemo dalje, gospodin [[Upadica Maras: Gospodine potpredsjedniče, povrijeđeno je…]] Nema rasprave, imate repliku. Gospodin Lovrinović. ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin Lovrinović ima repliku.
Kolega Maras, vidite Vlada od nas traži kao Sabora da joj damo suglasnost da donosi uredbe preko ljeta. Jeste li vi možda primijetili u tom popisu traži li Vlada od nas suglasnost da se smijeni gospodin Kušćević zbog ovog svega ili ne traži? Odnosno nije li čudno da Vlada od nas traži sad preko ljeta za vrijeme stanke da može donositi određene uredbe a da ono za što ima već ovlasti kao što su smjene loših ministara da to ne poduzima . Evo što vi mislite o tome?
Gospodin Maras.
Hvala lijepo. Ovdje ću vam se obratiti kao govornik što jedino može zastupnik u Hrvatskom saboru dok predsjedavatelj samo daje riječ i održava red na sjednici a ne daje svoje opisne primjedbe što se desilo i koliko ima u dvorani, vidim da jako puno ima i zastupnika nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru, gospodine potpredsjedniče znači izuzev vas nema niti jednoga.
Iza mene obično nema niti jednog jer je zid. Idemo dalje.
Da, da, ne ja sam rekao osim vas, niste me dobro čuli, niste me dobro čuli. Ali vi ste gospodine Lovrinović u potpunosti u pravu, znači Vlada ne želi preuzeti odgovornost na sebe, premijer Plenković ne želi u ovom trenutku preuzeti odgovornost na sebe iako ju je već preuzeo. Već ju je preuzeo. Znači on nije reagirao, znači on je jednako Kuščević. Ako Kuščević odlazi odlazi i premijer Plenković. Nema tu više. Znači on je nakon što mu je Kuščević objasnio što je napravio on je rekao to je u redu, OK, ukoliko nije u redu otići će i Plenković, ne samo Kuščević.
Druga replika gospodin Stričak.
Kolega Maras o rejtingu stranaka dalo bi se pričati a najbolji rejting su izbori. A vi ste ono kao SDP u Ličko-senjskoj županiji osvojili povijesni rezultat, je li da, koliko ono vijećnika, ne znam točno, 0 ili baš ni jedan? Toliko o rejtingu. Kad govorimo o aferama, pa evo još godinu danas i moći ćemo usporediti rezultate rada vaše Vlade, Milanovićeve i aktualne. U vrijeme vaše Vlade Ustavni sud vam je svaki drugi zakon poništio. Jakovina vidim da danas sjedi ovdje jer je bio uspješan ministar poljoprivrede. Migovi su svi u letećem stanju je li da? Suficit niste znali da to postoji, BDP i rast BDP-a niste imali pojma uopće da je to moguće, nezaposlenost bujala. Prema tome, strpite se još godinu dana i moći ćemo usporediti rezultate rada jedne i druge Vlade. Hvala.
Vrijeme, vrijeme. Gospodin Maras izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Stričak, pa mislim uopće mi nije jasno šta bih trebao odgovarati na vaše, pa Krstičević govori da MIG-ovi lete, ne govorim ja. Krstičević to govori. Znači njemu se obratite kada su u pitanju MIG-ovi. Što se tiče suficita, BDP-a, ne znam da li ste vi mene to pitali da li smo znali kao definicija što je ili da li je bilo to u praksi. Znači pa rastao je BDP, vi ne znam da li pratite uopće trendove i jeste li bili tad u Saboru 2014. godine. Znači 2014. i 2015. smo također imali rast BDP-a i trendovi su se, trendovi su se okrenuli. Ali fascinira jedna druga stvar, znači gospodin Stričak uspoređuje izbore u Ličkoj-senjskoj županiji sa izborima u RH. Tamo gdje je izašlo 10-ak ili 15-ak tisuća ljudi sa onamo gdje je izašlo milijun ljudi. Gdje je HDZ izgubio europske izbore, izgubio europske izbore i to pokušava kompenzirati dobrim rezultatom u Ličko-senjskoj županiji. Mislim to je samo po sebi paradoks i smiješno.
Vrijeme. Gospodin Lončar.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, nevjerojatno je ove 3 godine otkad sjedim u ovom Saboru slušati vaše laži a imali ste priliku kao nitko razvijati ovu Hrvatsku. Jedan od svjedoka vašeg nerada sam upravo ja koji dolazi iz općine u kojoj ste vi zaustavljali gospodarski razvoj i može vas biti sram. Drugo, ova Vlada će funkcionirat sve dok bude SDP-a. Zašto? Samo zato što među vama, a vi …/nerazumljivo/… samo nas, postoje ljudi koji su skloni HDZ-u, a ja bi se usudio reći da ste vi prvi. Hvala vam lijepo.
Gospodin Lončar. Dat ću vam riječ, ovaj gospodine Maras. Gospodine Lončar pokušajmo izbjegavati riječi laži, puno je ljepše reći ne slažem se s vama, ne slažem se zato što ovdje su svi zastupnici koji su izabrani i koji iznose svoja mišljenja, pa onda, evo sada će vam odgovoriti gospodin Maras.
Hvala lijepo. Gospodin Lončar ne znam da li je imao logiku u srednjoj školi, ali ukoliko je imamo vjerojatno nije imao 5-ticu, a u ukoliko nije imamo vrlo vjerojatno je ne bi položio. Zbog toga šta reći da je Gordan Maras najveći kritičar HDZ-a i onda reći da sam ja sklon, to nije baš logično. Mislim jel tako, HDZ-u. Ne, to može biti jednostavno HDZ-ova logika al ona se pokazuje svaki dan u praksi. To je recimo pošteno sam se obogatio Kuščević kad kaže, a onda kao načelnik imovine stekne imovinu na 7, 8 miliona koje ne može nitko drugi steći u nikakvom …/nerazumljivo/…, to je ta recimo HDZ-ova logika koja je evo preslikana na saborsku logiku gospodina Lončara koji je maloprije rekao. Vaš problem u vašoj općini je bio što ste vi shvatili ugovore koje ste potpisali sa državom na HDZ-ov način, da se ne moraju ispoštovati. I niste ispoštovali ugovor što ste potpisali sa HDZ-ovom vladom i u čem je bio problem, da ste iskoristili novac ne bi ga morali vratiti, vrlo jednostavno, kao i [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] svi ostali u Hrvatskoj. To šte vi taj novac shvatili kao vaš, to je vaš problem.
Gospodin, gospodin Kirin je sad na redu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, uvaženi zastupniče Maras. Vaš osvrt na kritiku vlade, ministara i vi ste u vladi SDP-a bio ministar i u vladi SDP-a je bilo sumnjivih manipulacija i smjena ministara, koliko ih je bilo vi to dobro znate, ali je tada oporba bila umjerenija, ali vladajuća većina stabilnija.
Gospodin Maras, odgovor.
Zbilja ne znam šta bi reko na ovo, oporba je bila umjerenija, a vladajuća većina stabilnija. Pa to je logični, ne, ako je oporba umjerenija i ne može kritizirati, nema toliko afera, vladajuća većina je stabilnija. Tako da s tim se slažem, evo vidite da se mogu složiti sa kolegama iz HDZ-a, ali što se tiče ovih afera pokažite jednu osobu koja je stekla ovo što je steko Kuščević dok je bio na mandatu načelnika općine. Jednu osobu i na način na koji je stekao to Kuščević, pokažite jednu osobu. Nema takvih, nema takvih nego u HDZ-u. I šta da radim, ja bi prozivao da je netko u HNS-u sada u vladi, ne znam koja još stranka ima opće, sad u koalicijskoj su se toliko izmiješali ljudi da više Bog ne zna kako je to sve skupa složeno, ali nema, šta ja mogu šta je Kuščević na taj način jedini iskočio. Znači, da je to slučaj u SDP-u vjerujete mi takav više ne bi bio ministar i vrlo vjerojatno niti član SDP-a. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Gospodin Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Mi danas raspravljamo o prijedlogu zakona da Vlada preuzme tijekom ljetnog odmora od mjesec i po dana, znači da može donositi uredbe i time preuzima dio ovlaštenja koje inače pripadaju saboru. Znači poštovani građani tijekom ovih mjesec i po dana preko ljeta i mjesec i po, mjesec dana oko Božića, Nove godine to je dva i po mjeseca znači i Vlada preuzima ingerencije sabora. Ali ja mislim poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani da je ovaj prijedlog zakona potpuno nepotreban. Zašto? Pa Hrvatska vlada je preuzela sve ingerencije Hrvatskog sabora, tako da je ovo potpuno nepotrebno i vidite čak ovdje sam ja jedini se javio iz stranke Promijenimo Hrvatsku da to sada kažem, jer nema interesa vidite nema ni HDZ-ovaca, evo nema ni SDP-ovaca i ostalih da ih ne brojim, evo jedan je tu. Dakle i oni shvaćaju da je to formalnost, zašto, jer ljudi znaju da već 20 i više godina da Vlada uređuje sve i vidite kad s ove strane Markovog trga, mi smo u saboru, ovo bi morala biti najviša institucija u RH, najviša znači zakonodavna vlast, a ovi sa druge strane tamo je Vlada morali bi nas slušati, tamo su ministri, a prije svega morali bi slušati građane. Zato se i zovu ministri, a ministar znači u prijevodu onaj koji služi, onaj koji služi. Ali dragi građani oni su sve to okrenuli, pa je ključna vlast, nije ovdje, a vi ste nas izabrali, nego ključna vlast je tamo. E zato mi, sada kad vidite ove dvije godine i više da ovdje ima svakojakog cirkusa, da je bilo predstava, pa neke stranke dolaze u cirkusu i odlaze, e sada počinju ljudi se više razmišljati i pitat se ima li ovdje odraslih u saboru, ima, zasad vrlo malo. Tko su ti odrasli? Pa oni koji shvaćaju situaciju, koji su ozbiljni, pošteniji, koji imaju iza sebe iskustva i stručnost. Dakle, takve ljude i takve stranke treba Hrvatska. Sada se znači čitavo vrijeme govorimo o prijedlogu zakona koji Vlada preuzima dio ingerencija traži odobrenje od sabora, a ja ponovo ponavljam ljudi ne treba vam to pa vi ste sve preuzeli iz vlade. Pogledajte našeg premijera, pa on se ponaša kao faraon, pazite. Inače je dosad bila priča je Sanader bio Bog i batina u HDZ-u, ja ne vidim da je sadašnji premijer išta manje od toga. Znači, on je preuzeo sve. Čak je išao tako daleko praviti ovih dana predstavu proteklih tjedan dana da on igra neku važnu ulogu u Bruxellesu. I time je nanio štetu čitavoj RH igrajući ulogu za koju je mislio da je važna, niti je izabran itko, a ni on na neku važnu funkciju, a i to što je lobirao promašio je cijelu loptu. Vidite, e to je ona kad pobrkate lončiće i kad okrenete sve na privatni interes i skupinu pojedinih ljudi, a zapostavite ovaj drugi. Dakle, za što se mi zalažemo u Stranci promijenimo Hrvatsku? Pa mi se borimo za to da ovaj politički sustav vratimo na prave pozicije. A što to znači pravi politički sustav u RH? Da HS bude HS, Vlada da bude Vlada, sudstvo da bude sudstvo, a ne da Vlada vedri i oblači izvršna vlast svime i svačim. Kako mi vidimo da je ovaj politički sustav izokrenut? Pa vidimo petkom kad je glasovanje ovdje u HS, ovdje vam, znači imate glasačke mašine, javi se, točno imate popis na stranici A4 zašto će se glasovat, piše da, za, protiv itd. i oni … [[Govornik se ne razumije]] moraju glasat, znači oni ne predstavljaju ovdje građane, interese građana koji su im dali povjerenje, nego čije interese? Interese stranaka ili predsjednika stranaka odnosno šefa izvršne vlasti. Ne može takva zemlja uspjet znate i ljudi koji su prošli Brisel, administraciju, znači diplomaciju, ja sam osobno mislio i mi u Stranci promijenimo Hrvatsku, mi smo mislili da će tu ljudi, to novi ljudi donijeti ovdje tu jednu kulturu demokracije, jednu višu kvalitetu. Ne, promijenio se prvi čovjek u izvršnoj vlasti, a ostavio je sve drugo isto i ne namjerava to promijenit. Ali poštovane kolegice i kolege, vidite nitko od nas u HS ovdje nije tražio iz Vlade suglasnost da zadužuje hrvatske građane u inozemstvu ili na domaćem tržištu, vidite toga nema, toga nema. Znači Vlada ne smije preko ljeta i preko zime preuzimati ingerencije da mijenja poreze, da mijenja proračun, ali može zadužit RH za milijardu EUR-a, za dvije milijarde dolara, 10 milijardi il 5 milijardi kuna, pa pogledajte kako je to smiješno, znači ove stvari koje su čak i manje bitne, osjetno manje bitne za to se traži suglasnost ovdje u HS, a za ono što je važno kao što je zaduživanje države, pa tu pojedini ministar bez ikakvog, dovoljno je da tamo na sjednici Vlade izvršnog tijela zaduži za državu milijardu, dvije milijarde ovoga il onoga dolara, ne treba suglasnost, e zato je RH propadala, zato se, znači za to su stvorili ogroman vanjski i unutrašnji dug, državni dug i zato mi ne možemo napredovat. Mi u Stranci promijenimo Hrvatsku kojoj sve više prilazi razočaranih ljudi jer su imali mišljenje da će oni koji prave predstavu da će moći nešto napraviti ili ovi koji drmaju RH 28.g. oni vidimo da su nas doveli na rub ponora, sad ljudi shvaćaju da trebaju, odrasli ljudi ovdje u HS i u politici. Zato nam sve više prilaze iz Hrvatske stranke umirovljenika, HSS-a, SDP-a, čak HSP-a itd., zašto? Jer ljudi gledaju tko je odrastao, tko ima viziju, tko je konzistentan i tko zna razumjet, kratko rečeno. Ali da se vratim na ovaj prijedlog zakona, ovdje recimo kada govorimo o tome što treba Vlada, što ona traži, za što treba ingerencija? Sada ćete vidjet dragi građani, počelo je ljeto, o čemu će Vlada preuzeti ionako dodatne ingerencije, sad će krenuti val zapošljavanja po javnim poduzećima, javnom sektoru, sad će početi javne nabave, isplate subvencija i potpora znate jer te, takve stvari se rade kada ljudi, kada, kada, kada je velika žega, kad ljudi bježe u hladovinu i kad ljudi nisu u stanju il ih ne zanima politika još dodatno. E pa zato mi u Stranci promijenimo Hrvatsku želimo to promijeniti, da se tijekom ljeta i odmora nikakve važne odluke ne smiju donositi glede javnih nabava, zapošljavanja u javnom sektoru, isplata subvencija itd. i ne samo to i time ću završit. Vidite, jučer je kao zaključeno u Vladi da Vlada šalje pismo namjere o uvođenju EUR-a znači Europskoj središnjoj banci, Europskoj komisiji, znači premijer i njegova Vlada u suradnji sa vodstvom HNB-a ponovo nas žele još više dovesti u neprilike i ne daj Bože da uspije brzo uvođenje EUR-a, oni će nas zakucati na dnu Europe i imat ćemo grdnih problema, to smo vidjeli na primjeru Grčke, a tek ćete vidjeti sada koje nevolje i problemi dolaze u Italiji i ona je najveći rizik za Eurozonu, za EUR-o, o čemu nitko ovdje ne govori. Zato mi tražimo raspravu o EUR-u u HS, da se ta tema stavi, mi ćemo tražiti, pozivamo sve stranke, posebno oporbu, mi ćemo tražiti referendum ako se ovako agresivno nastavi provoditi kampanja jednostrana, neznanstvena, propagandno politička o EUR-u, znači samo sa jedne strane, ali mi iz Stranke promijenimo Hrvatsku pozivamo akademske krugove, intelektualce prije svega koji razumiju ovo područje daleko više da nas podrže, da jednostavno se stavimo svi skupa u službu građana i spriječimo ovakvo jedno ponašanje koje nas može grdno koštati. Hvala.
Hvala i vama. Sad je na redu g. Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, osnovni problem nije da li će određene stvari regulirati Vlada ili HS, sve dok se upravlja zemljom izvana. Znači sve dok vladajuća većina je upravljana izvana. I samim time bez obzira da li odluku donosila predsjednica, premijer ili mi zastupnici, jasno je da će te odluke uvijek biti u interesu strane sile. Strane sile koja je monetarno okupirala našu zemlju koja je pretvorila našu centralnu banku u mjenjačnicu a novac definirala kao dug i time zapravo učinila našu zemlju sudionikom najveće zavjere, usudio bih se reći i 20. i 21. stoljeća a to je dužničke doktrine odnosno pretvaranja država i naroda u taoce neotplativog duga. Umjesto da naša Vlada koja se kune u to da je Hrvatska, da štiti hrvatske interese, koja drži desnu ruku na srcu, koja pušta hrvatsku himnu, usudio bih se reći čak i slavi Dan državnosti i ostale stvari, ta ista Vlada sada planira ukinuti našu valutu kunu i uvesti euro iako se većina građana tome protivi. Razlog za uvođenje eura prizemne je naravi. Naime, svi znamo da naš premijer je došao iz Brisela i da ima ambicije i dalje opet biti u Briselu. Odnosno on da bi ispunio svoje političke ambicije mora se dodvoriti toj briselskoj eliti i iz tog razloga ne dovodi u pitanje ni jednu direktivu koju Brisel šalje. Igrom slučaja sada se radi o uvođenju eura, prije se radilo o tome da je pristao dići dob za odlazak u mirovinu na 67 godina. A naravno ta briselska elita je tražila i porez na nekretnine pa je nakon jakog otpora naroda ipak barem privremeno od toga odustao. Međutim, njegov plan je izvršavati direktive poslušno do kraja. I upravo iz tog razloga ja dižem ovdje svoj glas protiv te politike i protiv političara koje bih se usudio nazvati demokratskim marionetama. A zašto? Klasičnu marionetu instalira manipulator. Znači ona je negdje postavljena da bi izvršavala volju manipulatora od strane manipulatora. Međutim, u slučaju Hrvatske mi na vlasti imamo tzv. demokratske marionete koje su izabrane na izborima ali zapravo ne predstavljaju volju svojih birača već predstavljaju volju opet tih stranih gazda naše zemlje. Nažalost sve dok hrvatski narod bude podržavao sluganstvo, sve dok će imati sluganski mentalitet, sve dok će većinu u narodu činiti poltroni, slugani, uhljebi, ulizice, uvlakači itd., svojedobno ima i još dva izraza analni alpinisti i rektarni spelolozi sve do tada će hrvatski narod odnosno Hrvatska država u cjelini biti taoc tih i takvih ljudi koji će na taj i takav način upravljati našom zemljom poput vazala. Sjećam se kad sam svojedobno razgovarao sa bivšim direktorom Ekonomskog instituta. Ja sam mu rekao gospodine, pa vidite problem da se našom zemljom upravlja izvana. A on je meni na to rekao, pa Ivane Hrvatska je oduvijek bila u vazalnom odnosu. Naime, Hrvatska je prije 1000 godina izgubila svoju samostalnost i onda smo čekali '90.-tu. Naravno neki su mislili da smo '41. dobili samostalnost ali to je isto bila zapravo marionetska Vlada upravljana izvana. Znači Vlada NDH. To nije bila Hrvatska država u punom smislu te riječi već je bila Hrvatska samo na papiru, samo slovom, duhom nije. Isto tako '90.-te ljudi su mislili OK, prošlo je 1000 godina sluganstva, prošlo je 1000 godina smo imali vazalan odnos spram stranih sila, evo sad '90.-te sa dr. Franjom Tuđmanom Hrvatska će postati neovisna i suverena država. Međutim, kao što svi znate to se nažalost nije dogodilo. Pretvaranjem centralne banke u mjenjačnicu odnosno otuđivanjem monetarnog suvereniteta, privatizacijom odnosno predajom telekoma, banaka, farmaceutskih firmi itd., strancima izvršena je zapravo subverzija protiv naše zemlje sa učesnicima koji su gledajući svoju osobnu dobit, nažalost pristali na učešće u subverziji čiji je cilj vanjska odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] dominacija nad našom zemljom i našim narodom. Samim time prava naših građana moraju se sustavno kršiti a nameti koje oni moraju plaćati sve su veći. I ne samo to, 40 milijardi kuna samo država daje godišnje na otplatu vanjskog duga, odnosno na otplatu kredita stranim bankama. Takva politika dovela je do toga da za mnoge druge stvari novaca nema jer prioriteti su prioriteti a u Zakonu o izvršenju državnog proračuna stoji da u redoslijedu podmirivanja državnih obveza prvo se vraćaju krediti. Tek kada se namire svi krediti e onda za ono za nas ostale. I upravo s ciljem da se skrene pozornost sa centralnog problema a to je ekonomske, financijske kolonizacije naše zemlje mainstream mediji, znači kontrolirani mediji od strane političke elite napadaju razne HDZ-ove ministre, u zadnjem slučaju ministra Kuščevića. Međutim, pitanje se postavlja zašto oni njega napadaju, odnosno da li oni njega napadaju zato jer je on stvarno takva babaroga ili ga napadaju zato jer ne smiju napadati strane bankare. Po mojoj pretpostavci Kuščević šta god da je napravio to je sitniš u usporedbi sa štetom koju su za našu državu napravile strane banke. Znači Kuščević je jedan, neću koristiti onaj Plenkovićev termin mali miš, ali mala ribica, on je mala figurica u cijeloj toj priči o stranom upravljanju našom zemljom. I budući da mainstream mediji, kontrolirani mediji ne mogu ustati protiv diktature stranih banaka, budući da se ne usude suprotstaviti onima koji su financijski odnosno dužnički probili našu zemlju oni se sad natežu sa ministrom Kuščevićem. Naravno, nije Kuščević svetac, daleko od toga međutim želim samo građanima reći da bio Kuščević u Vladi, ne bio Kuščević u Vladi ništa s eneće promijeniti. Međutim, moja je dužnost kao osobe koja se protivi vanjskom upravljanju našom zemljom odnosno tome da se zemljom upravlja izvana, da glasam protiv svakog ministra koji je u službi Vlade koju smatram marionetskom, pa tako i ministra Kuščevića. Znači on je u ovoj cijeloj priči jedna sporedna uloga i usudio bi se reći kolateralna žrtva. Pozivam ovom prilikom hrvatski narod da se suprotstavi kolonizaciji vlastite zemlje i poniženju njega samoga, a zašto? Zato jer tim što sudjeluje u subverziji protiv vlastite zemlje, oduzima pravo vlastitoj zemlji da postoji, a samim time i svojoj obitelji da bude samostalna i suverena u svojoj državi. Zbog toga je sve više regulative, regulative koju nameće Brisel, regulative koju nameću strane ulizice odnosno oni političari koji se ulizuju stranim gazdama, koji su stvarni nosioci vlasti u našoj zemlji. Naša država odnosno naša vlast je toliko skrenula sa puta zdravog razuma da umjesto da se prošeću do nekog skloništa za beskućnike u Zagrebu, Splitu, Rijeci ili Osijeku, naša marionetska vlast umjesto toga ide u migrantske kampove u Tursku, dovlači te migrante iz Turske u RH dajući im pri tom besplatan smještaj u luksuzno odnosno neću reć luksuzno, ali reći ću lijepo uređene stanove koji su pripremljeni za njih i daje im to na besplatno korištenje. Zamislite, znači marionetska vlast ide u Tursku, moli te migrante da dođu u RH živjeti i daje im besplatan smještaj u našoj zemlji, dok u isto vrijeme su domovi za beskućnike puni, dok beskućnici spavaju po tramvajima, dok spavaju po kolodvorima, autobusima itd. znači, ili napuštenim objektima itd., ispod razine ljudskog dostojanstva. Nažalost, naša Vlada spremna je pokazati humanost prema svakome osim prema vlastitom narodu i time zapravo postaje svima jasno da je humanost ove i ovakve Vlade lažna, neiskrena i da zapravo od humanosti nema niti H, naša vlast samo provodi politiku nametnutu iz vana. Pozivam sve hrvatske građane da na predsjedničkim izborima naprave revolt i pokažu da im je dosta tog i takvog upravljanja našom zemljom. Hvala.
Replika g. Lovrinović
Hvala. Kolega Pernar danas sam od jutros nešto računao, pisao, dok mi raspravljamo o tome treba li dodijeliti Vladi ovlasti preko ljeta i ingerencije HS, ja vidim da oni nemaju većinu znate, jer ako je HNS uistinu ozbiljno misli, a ja mislim da ne misli ozbiljno, oni nemaju većinu, prema tome, o čemu mi raspravljamo danas, ali HNS može napraviti jednu stvar da se povuče, bar je napravio jedno dobro djelo da otvori demokratske procese. Ali želim vas pitati, slažete li se? Ključnu ulogu u ovoj Vladi moraju sad odigrati nacionalne manjine, njih 8 i ja ih pozivam da na taj način štite i podignu znači ulogu nacionalnih manjina i odstupe od ove Vlade trgovačke jer tako ne možemo ništa napravit, to će učvrstiti ajmo tako reći i uvjerenje većinskog naroda da manjine zaista funkcioniraju u jednom smjeru [[Upadica: Hvala lijepa]] jer nedopustivo [[Upadica: ali, vi, ali, hvala lijepa g. Lovrinović…]] je da u ovoj situaciji manjine nameću odluke većini.
…ali vi morate prestat funkcionirat jer je, prošlo je vrijeme. Izvolite odgovor.
Mi u RH imamo situaciju da manjina vlada nad većinom, mi imamo u RH situaciju da manjina nameće svoje mišljenje većini. Međutim, to nažalost nije samo u RH, to se događa po cijelom svijetu i stoga želim dići svoj glas protiv svih tih manjina koji ugnjetavaju većinu i pri tom mislim na onih 1% koji se bore protiv nas 99%, mislim na slobodno zidarstvo odnosno na masoneriju i na ostala tajna društva kojih je nekolicina, koji su manjina, a koji zahvaljujući ljudskoj gluposti, neznanju i naivnosti manipuliraju masama zahvaljujući time što kontroliraju sve moguće medije. Nažalost, g. Lovrinović situaciju u zemlji ne mogu raspetljat zastupnici nacionalnih manjina jer oni zapravo o jako malo toga odlučuju. Jedini koji može raspetljat ovu situaciju je hrvatski narod i to na izborima. Hvala.
Hvala lijepo. Naravno to neću komentirati, to su vaša mišljenja, ali međutim komentirat ću jednu drugu stvar. Ono o speolozima i o alpinistima pokazuje svu eleganciju vaše elokvencije, totalno politički nekorektno, htjeli ste nekoga vrijeđati i to ne služi vam na čast. Idemo dalje, g. Saša Đujić će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a završno.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa evo ja ću vrlo kratko, slušajući kolege prije mene, mislio sam da smo na točki dnevnog reda slobodan govor, ali onda sam provjerio još jednom, pa sam shvatio da ipak je jedna druga tema. Dakle, ovo je jedan tehnički zakon koji Klub zastupnika SDP-a podržava, dakle ovo je uobičajena praksa koja je prisutna kada se, kada HS ovlašćuje Vladu da u određenim situacijama kada HS ne zasjeda, to je ljetna stanka, posebno u onom periodu kada se HS raspusti, to je u izborno vrijeme, Vlada može donositi određene odluke iz djelokruga HS, dakle mi se pridružujemo isto onim razmišljanjima da bi možda te djelatnosti koje Vlada obavlja trebalo možda malo detaljnije propisat odnosno da je jasnije vidljivo šta Vlada radi odnosno koje odluke donosi iz djelokruga HS da se ne bi stjecao dojam da sada HS u biti prenosi na Vladu kompletne ovlasti da Vlada može radit šta hoće, ne može i Vlada do sada nije to nikada ni zloupotrebljavala i uvijek su sve Vlade RH do sada se ponašale odgovorno, ali čisto zbog medijske percepcije, iz percepcije javnosti možda bi detaljnije trebalo te ovlasti propisati kako ne bi dolazilo do zabune, do zabune u javnosti. Evo, to je čisto apel na neka, na neke buduće izmjene, ali mi u svakom slučaju podržavamo, podržavamo ovaj zakon jer normalno država mora funkcionirati i u vremenu kada HS ne zasjeda i do sada je Vlada uvijek minimalno koristila ovo ovlaštenje koje mu daje Hrvatski sabor, a budući je ova odredba uvijek na trajanju od godinu dana i da to sada ističe radi nesmetanog funkcioniranja države ovu odluku je potrebno donesti i Klub SDP-a podržava ove izmjene zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a, prvo čitanje br. P.Z. 662., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a i drugo, sve primjedbe i prijedlozi, dostavit će se predlagatelju, da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Prije glasovanja, izvolite kolega Lovrinović.
Poštovani g. predsjedniče, u ovom prijedlogu se traže da Vlada preuzme dio ovlasti [[Upadica: Oprostite u koje, čije ime govorite.]] Dopuna znači, govorim da zaštitite dignitet nas saborskih zastupnika [[Upadica: Ne možete govoriti, izvolite sjesti.]] Evo, pošto ne mogu govoriti ja vam donosim ovaj papir ... [[Govornik nije uključen.]] [[Govornik se ne čuje.]]
Kršite Poslovnik, dobivate opomenu, izvolite sjesti. Dobro. Kolega Pernar, izvolite, što vi želite? Izvolite, što želite?
Pa htio bih samo reći da se ne slažem sa ovim prijedlogom da Vlada ...
.../Upadica: Izvolite sjesti, nemojte kršiti Poslovnik, dobivate opomenu, izvolite sjesti./...
... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Grmoja, izvolite, vi ste tražili povredu Poslovnika.
Da, podsjetio me kolega Lovrinović, ja sam već sve upozoravao na to, znači povreda čl. 33. Imamo zastupničkih pitanja koje nisu odgovorena po više od godinu i pol dana, ja vas molim, budući da je ovo zadnji dan zasjedanja, poštovani predsjedniče, da intervenirate prema ministarstvima da se počne odgovarati, ne moraju nam odgovarati na ova pitanja koja su postavljena prije ne znam, dva ili tri mjeseca, ali je nevjerojatno da postoje pitanja koja preko godinu i pol dana nisu odgovorena. Hvala.
Hvala vam lijepa. Dakle, ovo što govorite, nema veze sa temom o kojoj mi sada glasujemo i dobivate opomenu isto tako, to znadete. Ja nisam povrijedio Poslovnik i ja tražim uporno od Vlade da šalju i oni šalju jako puno odgovora na zastupnička pitanja, ali u ovoj godini ima nekoliko puta više zastupničkih pitanja nego što je bilo proteklih godina. Dakle, radi se o tisućama pitanja na koja oni dosta brzo odgovaraju, ali očito ne stižu na sve. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Ja sam također uputio zastupničko pitanje u 9. mj. prošle godine g. ministru Kuščeviću. Moja zabrinutost je još i veća jer on mi neće očito moći odgovoriti na to pitanje i sad me zanima kada će i tko odgovoriti na moje pitanje. Hvala lijepo.
Kolega Maras. Znadete i sami da ćete dobiti opomenu sukladno Poslovniku jer ste zloupotrijebili Poslovnik i institut povrede Poslovnika, a odgovor ćete vrlo brzo čuti. Ne možete, kolega, ne možete. Ometate rad, dobili ste već opomenu, ne možete. Idemo sa glasovanjem. Dakle, pročitao sam zaključak, molim vas da glasujemo.
Oprostite predsjedavajući, ali meni isto nije odgovoreno na pitanje koliko je HDZ ukrao novca od svog osnutka do danas iz državnog proračuna, državnih firmi, itd., isto molim odgovor na zastupničko pitanje.
Kolega Pernar, čitali smo prije koji dan o vama i vašoj družini pa bih vas molio da ne govorite o drugima, prvo se pogledajte u ogledalo pa onda sudite drugima. 87 glasova za, jedan suzdržani i 3 glasa protiv i donijet je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z.E. broj 598 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molim predstavnicu predlagatelja, državnu tajnicu Ministarstva rada i mirovinskog sustava, gospođu Majdu Burić da nam da dodatno obrazloženje prijedloga ovog zakona. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] saborskim zastupnicama i zastupnicima, dakle pred nama je Konačni prijedlog Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija koji se ovim konačnim izmjenama i dopunama u potpunosti usklađuje s direktivom Europskog parlamenta i vijeća. Ono što je bitno spomenuti jest da je zakon koji je danas na snazi donesen u Hrvatskom saboru na sjednici održanoj 10. srpnja 2015. godine i objavljen je u Narodnim novinama broj 82/15. Prije svega valja objasniti i podsjetiti što su u stvari to regulirane profesije, u tom smislu pojam regulirane profesije podrazumijeva da su uvjeti za rad u profesiji propisani određenim zakonom, a obavljanje te regulirane profesije podrazumijeva da osoba posjeduje stručne kvalifikacije stečene nakon obrazovanja, je li to licenca ili stručni ispit ili nešto slično. Npr. osobe koje su završile studij prava ne mogu odmah raditi kao odvjetnici već moraju prije toga steći određeno radno iskustvo, položiti pravosudni ispit i u tom smislu odvjetnik jest regulirana profesija, dok je pravnik obrazovna kvalifikacija. Popis reguliranih profesija u RH donijela je Vlada RH i on sadrži 182 profesije. U drugom čitanju Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija mijenja se slijedeće. Pa smo propisali definicije pojmova stručnog osposobljavanja i usavršavanja kao i odgovorne osobe u trgovačkom društvu i to u skladu s direktivom, jer do sada to nije postojalo. Osim toga jasnije smo propisali uvjete pod kojima nadležno tijelo odnosno komora uz obavezne dokumente može zatražiti od osobe i dodatnu dokumentaciju i to izričito u slučaju regionalnih razlika odnosno kada je regulirana profesija različito regulirana u nekim dijelovima zemlje. U slučaju privremenog i povremenog pružanja usluga propisali smo da je nadležno tijelo odnosno nadležna komora dužna osobi osigurati pružanje usluge u roku od mjesec dana od dana prijave tom tijelu. A kod usporedbe obrazovnih programa, propisali smo da komora može utvrditi postojanje bitno različitog sadržaja i to samo ako je osposobljavanje kandidata različito u sadržaju, a ne ni u čemu drugome. U odnosu na minimalne uvjete osposobljavanja za arhitekte, propisano je da se pripravnički staž može obaviti u bilo kojoj državi, kako bi se omogućila prekogranična mobilnost stručnjaka, a u odnosu na minimalne uvjete osposobljavanja za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu i primalje, izričito je naznačena odgovornost institucija koja provodi njihovo osposobljavanje. Što to znači? To znači da je ta institucija, srednja škola ili fakultet, visoko učilište dužno uskladiti svoj program upravo sa direktivom koja se ovim putem implementira u zakon. Također smo uveli i obavezu nadležnim tijelima da po zaprimaju zahtjeva provjere akreditaciju visokog učilišta odnosno studijskog programa visokog učilišta na kojem je kandidat stekao obrazovnu kvalifikaciju i ovdje govorimo o trećim zemljama, te smo uveli iznimku prema kojoj nadležno tijelo može zatražiti provjeru kompetencija, znanja i vještina bez prethodne usporedbe obrazovnog programa i utvrđivanja dopunskim mjera ako je stručna kvalifikacija također stečena u trećoj zemlji. U ovom slučaju nadležna tijela odnosno komore mogu odmah po zaprimanju zahtjeva odrediti polaganje tzv. nostrifikacijskog ispita te se neće provoditi opći postupak priznavanja koji uključuje prethodnu usporedbu obrazovnih programa, niti određivati dopunske mjere što će spriječiti nepotrebno trošenje sredstava i resursa komora. Dakle, cilj navedenih zakonskih izmjena jest osigurati odgovarajuću radnu snagu s unutarnjeg tržišta EU, ukoliko je to naravno potrebno i u potpunosti implementirati navedenu Direktivu Europskog parlamenta i vijeća. Hvala.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Imamo repliku. Poštovani kolega prof. Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Gospođo Burić, državna tajnice, jesam li ja dobro shvatio da sada medicinska sestra npr. iz BiH koja je završila tamo 4 razreda, 4 godine, kada dođe u Hrvatsku neće trebati polagati nikakve dodatne ispite već će odmah biti nostrificirana njena diploma i da može prekosutra početi raditi znači u zdravstvenoj ustanovi. Da li sam ja to tako, znači ne treba, da neće, da će ona biti njena diploma priznata, da neće morat polagat dodatne ispite i da može počet radit u zdravstvenoj ustanovi.
Zahvaljujem. Odgovor državna tajnica, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. Lovrinoviću. Dakle, u tom slučaju koji ste naveli, radi se o trećoj zemlji jer isključivo ono što je usklađeno jest automatski sustav priznavanja na razini EU, a to je 7 zanimanja, vi govorite o trećoj zemlji i naravno da će tu trebati proći postupak je li to dopunske mjere, je li to usklađivanje obrazovnih programa itd., ili je to nostrifikacijski ispit, dakle procedura je propisana, a na komori je u stvari, nadležnoj komori u tom slučaju to je komora medicinskih sestara, ona će odlučiti u stvari koje moduse tu primijeniti, je li to nostrifikacijski ispit, je li to uskladba obrazovnih programa itd., hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Želi li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani kolega, potpredsjednik HS g. Furio Radin, izvolite kolega Radin.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Radi se o jednom prijedlogu zakona, Konačnom prijedlogu zakona koji je po svom sadržaju daleko kompliciraniji nego što bi izgledao na prvi pogled. Ja ću vam samo pročitati ono što je meni odgovorila ministrica Blaženka Divjak kada sam postavio jedno pitanje svojevremeno, koje se ticalo upravo mogućnosti obavljanja određene, u ovom slučaju, umjetničke djelatnosti u RH, a nitko se nije mogao snalaziti u takvom … [[Govornik se ne razumije]] propisa i što je rezultiralo, kao što uvijek tako rezultira sa time da stradaju individualne sudbine, znači stradaju pojedinci. Šta je odgovorila ministrica Divjak? Znači može biti da se daje direktno pravo na rad, da se uskraćuje pravo na rad ili da se traže neki dopunski uvjeti i nažalost evo tu se slažem s vama, radilo se o profesorima glazbe koji su završili Konzervatorij u Italiji i koji nisu mogli predavati ovdje zato što Agencija za obrazovanje zapravo nije davala dovoljno dopuštenje. I ministrica Divjak koja je tek bila stigla, ne znam gdje su stigli sad jel tada je bila tek stigla na ovo, tek postala ministrica i evo na žalost kaže ona, slažem se s vama, zatekla sam situaciju da je dosta tih predmeta bilo negdje između tih propisa naravno, znači tražilo se nešto dopunsko. Mi naravno te postupke revidiramo i svakako ćemo donijeti jasniji pravilnik, tako da se oni koji traže to pravo mogu znati što slijedi i tu vam zahvaljujem na pitanju. Međutim, ono što bi sada istaknula je da mi osim ove doista brojne zakone i pravilnike koji tu tematiku reguliraju jer ne regulira smo taj zakon, ima dosta toga i unutarnjih pravilnika onda, stvarno moramo pristupiti zajedničkom instrumentu, a to je kvalifikacijski okvir koji će nam omogućiti, nama u RH da preko instrumenata Europskog kvalifikacijskog okvira i preko usklađivanja na razini kvalifikacija, a ne u uspoređivanju studijskog programa, priznamo to pravo na rad i u profesijama koje su regulirane ili koje su na onom našem popisu koje je donijela Vlada uz regularne profesije. Naravno vi ovdje pravite neke izmjene koje su zapravo nastale na osnovi direktive EU. Ali ja sam ovdje dao i nekoliko amandmana koji zapravo, čiji je zapravo smisao u slijedećem, ako je netko završio studij u jednoj zemlji EU, da onda u RH koja je članica EU, može obavljati posao koji bi mogla obaviti u toj zemlji EU gdje je završila studij jer je to kvalifikacijski okvir da tako kažem. Znači ako je netko u Njemačkoj završio njemački jezik uzmimo koji predviđa, slušajte me jer to je dosta bitno, koji bi predviđao npr. i predavanje u školi nekog drugog predmeta, onda on može i kod nas predavat ovaj drugi predmet. Zašto? Zato što taj program je takav, ali međutim, a ovdje ću dat jedan drugi primjer iz Italije koji bolje poznajem od Njemačke, u Italiji npr. ako netko završi talijanski jezik i književnost daje dovoljno ispita iz zemljopisa da može predavati i zemljopis. Ali kada dolazi ovdje i u školi nacionalnih manjina, to je, taj se problem tiče nacionalnih manjina jer naši pripadnici studiraju obično veći broj njih, velik broj njih studira i u inozemstvu, kad dolazi ovdje onda nailazi na prepreku agencije koja kaže ne, vi ne možete predavati, vi možete predavat talijanski jezik, ali ne možete predavati i ono drugo što predviđa takva diploma, u ovom slučaju zemljopis. I naravno ako bi se radilo samo o tome, to bi bio jedan problem koji se tiče samo nas iz nacionalnih manjina, pa onda bi se moglo to riješit na jedan način koji je npr. operativni program, u operativnom programu smo to i predvidjeli, između ostalog, ali ne vidim se da se rješava. Ali, to je problem koji se tiče, koji je opći. Dat ću vam jedan drugi primjer. Ako je netko završio opet u Italiji, u Veneciji, ako je završio krajobraznu arhitekturu, ovdje kod nas ne može obavljati, ne može uopće obavljati taj posao. Zašto? Zato što taj posao mogu obavljati samo oni koji su to završili to na fakultetu arhitekture ili mogu biti inženjer građevine. Znače inženjer građevine može, a netko tko je krajobrazni arhitekt koji je završio to u jednom gradu umjetnosti kao što je Venecija, ne može obaviti uopće taj posao, to smo imali nedavno takav odgovor ministar nadležnog ministarstva. Drugim riječima, moji amandmani idu u prilogu da, ako je netko stekao obrazovno, stručno obrazovanje u jednoj zemlji EU, da kod nas može obaviti taj posao koji bi mogao obaviti u toj zemlji EU gdje je stekao to, gdje je stekao to obrazovanje. I tako u čl. 1 mijenjamo čl. 5 u podstavku 8. iza riječi obrazovanja, stavlja se zarez i dodaju se riječi stečenog u RH ili u zemlji članice EU. U podstavku 9. iza riječi ustanova, dodaju se riječi u RH ili zemlji članici EU. U podstavku 13., iza riječi nadležna tijela, dodaju se riječi u RH ili zemlji članici EU u kojoj je stečena obrazovna kvalifikacija. I u podstavku 14 iza riječ okvir, stavlja se zarez i dodaju se riječi odnosno kvalifikacijski okvir zemlje članice EU u koji je stečena obrazovna kvalifikacija. To je bitno zato što i mnogi mladi ljudi iz Hrvatske idu studirati u zemljama EU, onda se vraćaju ovdje i ne mogu obavljati profesiju na, kako bih rekao na jedan neposredan način bez da se u tom upliću razne druge institucije. To se najmanje tiče vašeg ministarstva, ali ostale agencije, ostala ministarstva koja pišu pravilnike, pozivaju se na taj zakon. Pozivaju se na taj zakon i zato ja želim da na osnovi vašega zakona možemo onda odgovoriti svim tih drugim tijelima pa i komorama, ako želimo koje također brane svoju profesiju, da prihvate u potpunosti sve ono što implicira diploma stečena u jednoj zemlji EU. Nemojmo zaboraviti da nismo najbolja zemlja, to je jedan eufemizam, nismo najbolja zemlja EU što se tiče obrazovanja, u 500 najboljih fakulteta svjetskih stoji samo 1 fakultet i to je fakultet elektrotehnike. Ako ćemo prihvatiti obrazovanje i osposobljavanje i profesiju, da tako kažem, koja je predviđena u jednoj zemlji u EU, najvjerojatnije to nećemo raditi na našu štetu nego na našu korist. Pa zato bih vas molio da ozbiljno pristupite ovim amandmanima jer nećete vjerovati, ali u pogotovo u regijama koje su bliske granici, ljudima je lakše ići studirat, npr. u Trstu, u Veneciji, nego u Zagrebu i vjerujem da sveučilišta tamo sigurno nisu manje dobra nego što su sveučilišta u Hrvatskoj, a osim toga, kako bih rekao, to je jedan anti, g. Lovrinović, antisuverenistički pristup, slušao sam vas prije, ali BiH nije u EU, nažalost još, kad će biti u EU, onda bi to trebalo biti normalno da i tamo da mi prihvaćamo te diplome koje su stečene u BiH. Jedan dan će to nadajmo se, biti, ali sada prihvatimo to da u ostalim članicama EU su dobra sveučilišta, dobro osposobljavanje, da je nama u korist, a osim toga mladi ljudi će se vratiti i neće ostati u tim zemljama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Radinu na ovoj raspravi. Nećete mi zamjeriti, još imamo nekoliko sekundi do 13 sati, pa bi ako nema nitko ništa protiv, prešao na čl. 249. odnosno mišljenje stajališta Kluba zastupnika budući da je predviđena od 12 sati. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Mladen Karlić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. Danom ulaska Hrvatske u EU 1.7.2013. počele su se provoditi odredbe Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih kvalifikacijama, a zakon je donesen tek u srpnju 2015. g. ovdje u HS. Izmjene i dopune Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija donose se zbog usklađivanja sa direktivom u priznavanju stručnih kvalifikacija obzirom da je EU komisija provela evaluaciju donošenja direktive u nacionalno zakonodavstvo pa je putem službene opomene obavijestila RH o rezultatima evaluacije te izrazila svoje nedoumice i pitanja koja su se nametnula prilikom provjere usklađenosti i zbog toga RH poslala odgovor u zadanom roku i evo, nakon toga se i pristupilo ovim izmjenama i dopunama zakona. Izmjene zakona, pridonijeti će kvalitetnijem sustavu reguliranih profesija i postupcima priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija, ujedno omoguće inozemnom nositelju stručne kvalifikacije obavljanje profesije u pružanje usluga pod jednakim uvjetima kao i domaćim stručnjacima, time omogućavamo i veću mobilnost stručnjaka unutar EU. Izmjene i dopune zakona su uvedene već u prvom čitanju i mnogo toga je zapravo riješeno. U slučaju privremenog ili povremenog pružanja usluga propisano je da se prethodna provjera kvalifikacije ne primjenjuje na profesije pod automatskim sustavom priznavanja a to se odnosi na 7 profesija, to su doktori medicine, stomatolozi, medicinske sestre primalje, veterinari, ljekarnici i arhitekti. Propisana je i jasna razlika u smislu da europska profesionalna kartica, EPC kartica izdana na poslovni nastan ne podrazumijeva izravno pravo na rad već se traži ispunjavanje posebnih uvjeta dok EPC kartica izdana za privremeno i povremeno pružanje usluga podrazumijeva izravno pravo na rad. EPC kartica se izdaje u pet profesija a to su gorski vodiči, medicinske sestre, ljekarnici, agenti za poslovanje nekretninama i fizioterapeuti. A kartica izdana za poslovni ... [[Govornik se ne razumije.]] može imati ograničenje u smislu da je potrebno dodatno se javiti stručnoj komori ili neki drugi zahtjev. Kad je izdana za privremeno i povremeno pružanje usluga osoba ima izravno pravno ... [[Govornik se ne razumije.]] profesiju bez dodatnih zahtjeva. U slučaju primjene mehanizma upozoravanja osigurano je da nositelji stručne kvalifikacije budu istovremeno obaviješteni o poslovnom upozorenju putem pisane odluke. Riječ je o upozorenjima koja svaka država članica šalje drugim državama članicama sa informacijom o stručnjaku kojem je privremeno ili trajno izrečena zabrana obavljanja profesije na području te države članice i to putem informacijskog sustava unutrašnjeg tržišta koji služi za administrativnu suradnju među državama članicama. Propisana je obveza nadležnog tijela da odobri djelomičan pristup ... [[Govornik se ne razumije.]] profesiji ako su kumulativno ispunjeni svi propisani uvjeti. U direktivi su navedeni uvjeti koja se osobi mora odobriti djelomičan pristup profesiji primjerice da radi samo neke poslove umjesto svih koji inače rade stručnjaci u toj profesiji. Predloženo je da se provjera poznavanja hrvatskog jezika treba omogućiti samo na profesije koje utječu na sigurnost pacijenata te se provjera ne može vršiti za profesije koje nisu u doticaju sa pacijentima. Dakle nakon što se osobi prizna stručna kvalifikacija može joj se nametnuti uvjet da dokaže poznavanje hrvatskog jezika u dovoljnoj mjeri za komunikaciju sa pacijentima. Propisano je i da će tri popisa, popis strukovnih udruga ili organizacija, popis djelatnosti za koje se pristup profesiji može odobriti na temelju stručnih iskustva i popis dokumenata za postupak priznavanja biti objedinjena na jednom mjestu kroz računalnu aplikaciju umjesto objavljivanjem pojedinačnih papirnatih propisa. Računalna aplikacija biti će izrađena u sklopu projekta Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Uvedena je obveza nadležnim tijelima da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava kao koordinacijom tijelu jedanput godišnje dostavljaju podatke o ukupnom broju zaprimljenih izjava o namjeri pružanja usluga na području RH a to su Agencija za znanost i obrazovanje, Agencija za strukovno obrazovanje, Agencija za odgoj i obrazovanje tako da se dobiju te informacije tijekom svake godine. U drugom čitanju predloženo su izmjene koje se odnose na usklađivanje s direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija su sljedeće. Propisane su definicije pojmova stručnog osposobljavanja i usavršavanja i odgovorne osobe u trgovačkom društvu u skladu sa direktivom jer do sada nisu postojale. Jasnije su propisani uvjeti pod kojima nadležno tijelo uz obvezne dokumente može zatražiti od osobe dodatnu dokumentaciju i to isključivo u slučaju regionalnih razlika kada se, regulirana profesija različito regulirana u nekim dijelovima zemlje. U slučaju privremenog i povremenog pružana usluga pripisano je da je nadležno tijelo dužno osobi osigurati pružanje usluge u roku od mjesec dana od dana prijave tom tijelu. Kod usporedbe obrazovnih programa propisano je da komora može utvrditi postojanje bitno različitog sadržaja samo ako je osposobljavanje kandidata različito u sadržaju a ne i u vremenskom trajanju osposobljavanja kandidata. U odnosu na minimalne uvjete osposobljavanja za arhitekte propisano je da se pripravnički staž može obaviti u bilo kojoj državi kako bi omogućili prekograničnu mobilnost stručnjaka. U odnosu na minimalne uvjete osposobljavanja za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu i primalje izričito je naznačena odgovornost institucija koje provode njihovo osposobljavanje za usklađivanje teorijskog i kliničkog osposobljavanja tijekom cijelo obrazovnog odnosno studijskog programa. Uvedena je obveza nadležnim tijelima da po zaprimanju zahtjeva provjere akreditaciju visokog učilišta odnosno studijskog programa visokog učilišta na kojem je kandidat stekao obrazovnu kvalifikaciju u trećoj zemlji. U slučaju nepostojanja akreditacije zahtjev kandidata će se odbiti što će ubrzati postupak priznavanja a ujedno i postići vjerodostojnu provjeru kvalifikacija stečenih u trećim zemljama. Uvedena iznimka je iznimka prema kojoj nadležno tijelo može zatražiti provjeru kompetentnosti bez prethodne usporedbe obrazovnog programa i utvrđivanje dopunskih mjera ako je stručna kvalifikacija stečena u trećoj zemlji. Cilj navedenih zakonskih izmjena je osigurati odgovarajuću radnu snagu s unutrašnjeg tržišta EU i iz trećih zemalja uz uvjet zadržavanja kvalitete u pruženoj usluzi građana RH. Evo zbog svih ovih razloga Klub HDZ-a će podržati ovaj Konačni prijedlog Zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Karliću. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a podržati će Konačni prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Naime ako pogledamo i samo obrazloženje i razloge zbog kojih se zakon donosi te pitanja koji se njime rješavaju možemo vrlo jasno vidjeti da je zapravo Europska komisija provela evaluaciju prenošenja direktive u nacionalno zakonodavstvo koje smo mi učinili 2015. godine je putem službene opomene obavijestila RH o rezultatima evaluacije te je izrazila svoje nedoumice i pitanja koja su se nametnula prilikom provjere usklađenosti. RH je poslala odgovor u zadanom roku ali isto tako kroz ovaj prijedlog zakona otklanja sve ono što su se potkrale, svjesno ili nesvjesno greške kada smo donosili naš prvi, prvi zakon što nije ništa čudno, znači od samog ulaska Hrvatske u EU, od 1. srpnja 2013. godine kada smo trebali imati možda već na neki način pripremljen, pripremne radnje za oslobađanje ovog gospodarskog prostora i slobode pružanja usluga, mi smo nažalost to dočekali malo nespremni, od nas se očekivalo da već nakon 1. srpnja 2013. godine oslobodimo prostor ne samo državljanima članica EU koji dolaze u Hrvatsku da im omogućimo u ovim reguliranim profesijama automatsko priznavanje reguliranih profesija, ali isto tako i našim državljanima koji idu u zemlje EU isto to. Znači ta dvosmjerna komunikacija. Nažalost mi to nismo imali te pripremne radnje, donijeli smo zakon 2015. godine, no i od 2015. godine do danas i sama sam bila u Ministarstvu obrazovanja kroz koje prolazi dosta tih zahtjeva i moram priznati da smo muku mučili s jedne strane kako propisati postupak, jer ovo nije samo priznavanje inozemnih obrazovnih kvalifikacija s kojima smo se mi suočavali, nego je ovo dodana vrijednost. Znači činjenica jest da vama kod reguliranih profesija više nije dovoljno posjedovati svjedodžbu ili diplomu o završenosti određenog obrazovnog programa, nego isto kao i našim građanima negdje potrebno nekakve dodatne uvjete što poznavanje hrvatskog jezika, što polaganje stručnih ispita, dokazivanje stručnosti da biste mogli obnašati, obavljati određeno zanimanje odnosno u određenoj profesiji. I mi smo se suočavali tu s brojnim problemima, s jedne strane državljanima članica EU, a s druge strane ono što je još možda veći problem, to je ovo priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija kod država članica, trećih zemalja koje nisu članice EU ni gospodarskog prostora, a znamo da su nam tu Norveška, Lihtenštajn i Island. Međutim, tu je kako je neke komore se isto u cijeloj toj priči su se postavile možda malo prekruto, mi smo godinama imali problem sa Komorom medicinskih sestara iako je RH učinila sve da recimo svoj kurikulum odnosno tadašnji obrazovni program za medicinske sestre i medicinske tehničare, zapravo preko noći dok je bio ministar Fuchs prilagodi Direktivi EU, već ga tada uskladi da bi se otvorio taj prostor, to je znamo u pregovorima bio jedan od, jedan od uvjeta. Međutim naišli smo tu zaista na brojne probleme i što je rekao čini mi se, ne znam sad koji kolega u ime kluba, mislim da je kolega Radin, ovo je puno složenije pitanje negoli to ovako na prvu ruku izgleda. Ja vjerujem da ćemo evo i ovim izmjenama, izmjenama zakona odnosno donošenjem konačnog, konačnog zakona doprinijeti tome da zaštitimo naš poslovni prostor, znači hrvatski poslovni prostor jer nama nije svejedno isto tako da, tko nam dolazi odnosno mora nam biti stalo do toga da imamo striktne regulacije, da tražimo standard, da postavljamo uvjete da to bude s jedne strane usklađeno sa članicama, drugim članicama EU, a s druge strane i za ove treće zemlje da pazimo što nam tu zapravo ulazi u naš poslovni prostor, ali i da s druge strane našim građanima omogućimo to dvosmjerno, dvosmjerno kretanje. Podržavamo sve ove izmjene, vidimo da ćete zakonom, da ćemo zakonom regulirati znači područje prethodne provjere kvalifikacija prije prvog pružanja usluga. Isto tako regulirat ćemo ono što je sad važećim ograničenje za EPC karticu izdanu u svrhu posebnog nastana koja je bila proširena i na karticu izdanu u svrhu privremenog i povremenog pružanja usluga što nije bilo u skladu sa samom direktivom. Važećim zakonom isto tako nije istaknuta obveza, već je predviđena mogućnost nadležnog tijela da odobri djelomičan pristup reguliranoj profesiji, ako su kumulativno ispunjeni svi propisani uvjeti. Znači ovim zakonom zapravo dolazi do odgovarajućih izmjena radi propisivanja obveza nadležnog tijela u postupanju. Isto tako vezno i uz provjeru znanja hrvatskog jezika gdje smo mi zapravo dosadašnjim zakonom propisivali da se, da je dopuštena u slučaju profesija koja utječu na sigurnost primatelja usluga, a direktiva nalaže da se provjera poznavanja hrvatskog jezika treba ograničit samo na profesije koje utječu na sigurnost, sigurnost pacijenata. Isto tako obvezu nadležnim tijelima, da ministarstvu nadležnom za rad jedanput godišnje dostavljaju podatke o ukupnom broju zaprimljenih izjava o namjeri pružanja usluga na području RH što je dobro da se na neki način na jedno mjestu sabiru i kontroliraju, mislim kontroliraju, sabiru svi ovi podaci. Isto tako reguliraju se rokovi za donošenje rješenja o priznavanju inozemne stručne kvalifikacije, znači malo je to sada jasnije definirano rokovi su, rokovi su skraćeni, čini mi se postupak će samim time biti ubrzan. I ovo što se tiče trećih zemalja da se zapravo institucijama odnosno RH dozvoljava da ona propiše ukoliko to želi dodatne uvjete s mogućnošću znači nostrifikacijskih ispita, što mislim da je u redu jer vrlo često se unatoč uredno popunjenoj dokumentaciji zaista ne može sa sigurnošću prepoznati vrsta razina i kvaliteta stečene, stečene, ponekad čak ni obrazovne kvalifikacije i to je veliki, veliki problem. Osobno se nisam usuđivala potpisivati neka rješenja jer naprosto nisam bila sigurna, a s druge strane tu kršite druge odredbe zakona gdje građani de facto, ne i RH, nego korisnici imaju pravo i mi imamo obvezu dati im odgovor bez obzira kakav taj odgovor bio. I zaključno, treba raditi na unapređenju hrvatskog kvalifikacijskog okvira, on je jedan od instrumenata ne samo osiguravanja kvalitete, nego i jedan bitan instrument u toj vertikalnoj, a još više horizontalnoj prohodnosti i lakšem prepoznavanju, prepoznavanju što potpunih, što djelomičnih kvalifikacija i mislim da će to uvelike olakšati sav ovaj postupak ne samo kod reguliranih profesija nego i u svim drugim slučajevima i možda otkloniti neke probleme s kojima se razna ministarstva i razne strukovne udruge u ovom trenutku suočavaju kod ove zaštite hrvatskog poslovnog prostora ali opet i osiguravanje slobode kretanja i pružanja mogućnosti hrvatskim građanima da zahvaljujući svojim stečenim obrazovnim i stručnim kvalifikacijama mogu raditi u nekoj od drugih zemalja, isto tako da građani drugih zemalja dolaze u RH jer vidimo da se suočavamo i sa nedostatkom radne snage bez obzira na broj nezaposlenih, imamo i deficitarnih zanimanja i mislim da će ovo pitanje postati jedno od gorućih pitanja s kojima će se RH suočavati u narednom razdoblju pa je jako bitno da što prije reguliramo stvari i da postavimo pravila igre prije svega u našem interesu ali poštujući činjenicu da smo punopravna činjenica i ne samo da imamo nekakva prava i obveze nego i da trebamo izvući iz toga maksimalne benefite koji nam stoje na raspolaganju. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite, kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, kada govorimo o tome da se trebamo uklopiti u direktive EU-a odnosno prilagoditi naše zakonodavstvo europskome, ono šta sigurno u ovom trenutku dominira kao problem u RH je u određenim profesijama nedostatak stručnog kadra. I to je ono što zabrinjava ne samo naše sugrađane i one koji se bave određenim profesijama, evo odite sada kad je počela turistička sezona po gradu ili odite na Jadran ili neko jače turističko mjesto, vrlo teško je naći kvalitetnog ili uopće ikakvog radnika koji će doći raditi preko sezone, zaraditi neki novac ili čak ostati i duži period, ne mora to biti samo tijekom ljetnih mjeseci. Postavlja se pitanje kako se naša država time bavi i da li je jedino zadatak koji naša Vlada radi, usklađivanje zakonodavstva i mi smo tim riješili sve. A tko će radit u našim u obrtima, tko će radit u turizmu, tko će raditi u stvarima gdje kronični nedostatak obrazovnog kadra već imamo godinama, nije to problem od jučer. Evo imamo tu i uspješne poduzetnike u Hrvatskom saboru koji su sigurno upoznati sa tim problemom. Znači ljudi moraju biti svjesni da Vlada RH mora voditi računa i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo rada kako da zadovolji potrebe našeg tržišta rada za radnom snagom za zaposlenima u određenim profesijama. Neki dan sam gledao na jednoj komercijalnoj televiziji, naravno, HRT te teme ne obrađuje, njih to zanima, njih više zanima neformalna najava kandidature gđe. Grabar Kitarović koja kaže neformalno javnoj televiziji, ova to prenese u svojim informativnim vijestima, da će se kandidirati za Predsjednicu Republike ali i još ne želi to javno reći da to ne opterećuje rad njoj na njezinoj funkciji, pazite, ali ona obavijesti HRT da se to pusti u Dnevniku. Znači ne zanima HRT jedan prilog vrlo kvalitetan koji je napravila, evo pa reći ću ovdje i pohvaliti, čini mi se da se radi RTL televiziji koja je napravila kvalitetan prilog i analizirala situaciju da je nemoguće dobiti nekoga za neki obrtnički posao ili zidarski ili neki koji radiš, mjesecima unaprijed zbog toga što nema radne snage, nema mogućnosti da se ugovori dovoljan broj poslova i tamo razgovara sa vlasnicima obrta tvrtki i ljudi kažu dajte, treba nam ljudi da imamo još mogućnosti, imamo 10, da imamo još 10, mogli bi ih zaposliti ali nema ih. Plaće dignu, pokušavaju sve kompenzirati ljudima ali normalno da ljudi neće ostati raditi ovdje u Hrvatskoj za 1000 eura kada mogu otić 200 km dalje, u Austriju i zarađivati 3, tko bi ostao onda u Hrvatskoj raditi za 1000, preko tjedna radi u Austriji 5 dana, zaradi 3000 eura, dođe ovdje za vikend 200 km, nije daleki put. I to je u biti ono što mi očekujemo od naše Vlade da rješava. Znači da rješava potrebne struke i da se stvaraju uvjeti u tim strukama i tim tvrtkama, da ljudi mogu dobiti poštenu plaću za pošten posao. Zbog čega jedan vodoinstalater u Austriji ili koji se bavi strujom inženjer ili samo radnik koji spaja struju, zarađuje 2 do 3 puta više u Austriji kada su cijene tu negdje, kada je posao identičan i kada na kraju krajeva to bi mogao isto raditi ovdje jer posla ima. Nema mogućnost zaraditi takvu plaću zbog toga što država ne vodi računa o malim i srednjim poduzetnicima, opterećenja su još uvijek prevelika i ljudi jednostavno ne mogu isplatiti takav dohodak ljudima da pošteno žive od svoga rada. I ja očekujem od Vlade, ok je brinuti o tome da li će netko i to amandman slušao evo, tu je bio kolega radin, sad ga nema, pričao je, baš me zanima koji će arhitekt krajobraza doći iz Veneciji raditi u Hrvatsku. I da li takvog uopće ima, mislim, on je tu našao te primjere, ali mi stvarno nije jasno tko bi došao raditi, predavati u Hrvatsku iz Venecije na, možda bi došao predavati na neko sveučilište, za neki honorar, ali to će doći i ovako i onako kad mu netko adekvatno plati njegovo znanje, to nije pitanje stalnog zaposlenja, ali baš me zanima da bi netko došao na taj način raditi u RH, osim naravno, onih izuzetaka koji se zaljube u zemlju ili u nekoga pa dođu ovdje i odluče ostaviti svoj život van Hrvatske nitko ne dolazi zbog toga da ostvari profesionalnu i financijsku perspektivu u RH jer su plaće odnosno dohodak naših građana je puno manji nego što je to tamo gdje sada žive. Znači ja očekujem od Vlade RH da riješi taj problem nedostatka radne snage u određenim zanimanjima, u onima u kojima svakodnevno trebaju naši sugrađani, ugostitelji, pa evo imali ste jučer press konferenciju, nevjerojatno mi je da obrtnička komora, doduše, vjerojatno mi je jer HDZ je na čelu i te institucije, Ranogajec, župan nesuđeni Krapinsko-zagorske županije je predsjednik Obrtničke komore pa on šuti na vapaje ugostitelja da se omogući smanjenje PDV-a sa ove stope koja je sad, 25% na 13%, što je bilo već 2015. godine i da omogući da još dodatno dignu plaće jer ne mogu zadržati nikoga. Nikoga ne mogu zadržati. Ljudi koji su iz Slavonije proteklih godina, recimo, sezonu radili u Dalmaciji otišli su u Austriju, Njemačku, Italiju i sada ljudi jednostavno više nemaju mogućnost na nekom tržištu gdje eventualno ljudi nisu imali posla da nađu nekog koga da zamjene. I onda nađu van Hrvatske, ograničen je broj radnih dozvola, vidimo da je sad ministarstvo i raspisalo, doduše rano su se sjetili skoro u srcu sezone su raspisali dodatne kvote, ali to treba maksimalno liberalizirati i omogućiti da ljudi koji ne mogu naći na tržištu rada adekvatne poslove i zaposlene, da to rješavaju van Hrvatske, bez obzira radi li se o EU ili o nekim zemljama koje nisu u EU, a koje su čak i pogodnije da nam daju, da zaposlimo njihove ljude. Zbog čega ne bi zapošljavali ljude iz BiH, Srbije, Crne Gore, znači ukoliko ljudi žele raditi, mogu doći ovdje, znaju se sporazumijevati, jezik je sličan, znači sa te strane, puno su pogodniji za raditi neke poslove nego što su to iz nekih drugih zemalja koje se također spominju. Znači, moj glavni prigovor nije u usklađivanju zakonodavstva EU jer to je normalno. Ja sam, što se tiče zahtjeva za obavljanje određene djelatnosti vrlo liberalan, ja bih išao maksimalno pojednostaviti da što više ljude mogu raditi jer, osim onih poslova koji zahtijevaju ta specifična znanja kada govorimo o nekim uslužnim djelatnostima, itd., što više uspijemo zadovoljiti naše tržište rada, koje bez obzira što ima još nezaposlenih ljudi, prijavljenih na burzi, u biti vapi za pojedinim profesijama. Vapi. Znači keramičari, zidari, strujari, ugostitelji odnosno konobari, jednostavno nema dovoljno ljudi i ne čujem one koji bi se s tim trebali baviti, a to je HGK, također HDZ-ova ekspozitura i Hrvatska obrtnička komora, da o tome uopće pričaju. Nego se rade marketinške kampanje, vjerojatno europskim novcem na televiziji, koje nažalost konkretne rezultate neće dati. Di ima ruka, tu ima i majstora, pa to svi znamo. To svi znamo, ali od reklame [[Upadica: Zahvaljujem.]] se ne živi, dajte da napravimo nešto da se naša djeca zapošljavaju ovdje, izučavaju i da ostaju u RH.
Zahvaljujem kolega Maras. Imamo repliku, poštovana kolegice Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Maras, mislim da kad govorimo o ovim reguliranim profesijama, tu imamo jedan veliki problem kada govorimo o liječnicima i o medicinskim sestrama i tehničarima. Znači, njima je od trenutka ulaska Hrvatske u EU s obzirom da je ovo regulirana profesija, omogućen, na neki način automatsko priznavanje kvalifikacije i slobodan prostor u odlaska u zemlje EU, što oni koriste, što zbog većih primanja, što zbog boljeg standarda i na nama je tu da kao država nađemo načine kako zadržati ljude u Hrvatskoj. Znači, što većim plaćama, što rješavanjem možda poticanjem rješavanja stambenog pitanja i boljom regulacijom upisnih kvota, odnosno upisnih politika na visokoobrazovne institucije jer tu moramo početi upravljati ljudskim resursima na taj način jer nam tržište rada, odnosno njegova ponuda i potražnja, a još uzmemo li u obzir ovo članstvo u EU, nažalost, ne ide u prilog.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Maras.
Hvala lijepa. Apsolutno ste u pravu. Ali, ja uopće ne vidim da se netko bavi tim problemom. Ne vidim da, ne samo ovo što ste rekli, veće plaće naravno, to je preduvjet, zaposlenje, naravno ima, ali plaća nije adekvatna, stambeno pitanje također, ali ne vidim još jednu bitnu komponentu kojom se nitko ne bavi. Znači ako fali medicinskih sestara ili tehničara, tko se bavi s time da se povećaju upisne kvote, ja to ne primjećujem. Tko se bavi s time da vidi u nekim drugim zemljama, kako Njemačka može u Hrvatskoj, ili Irska raditi seminare, objašnjavati radionice, pa nije valjda da se najgore u Hrvatskoj živi. Pa valjda možemo i mi naći neku zemlju gdje bi možda mogli naći neke koje bi mogli obavljati te poslove koji nama fale da ih zainteresiramo da dođu u Hrvatsku. Pa nismo mi otok za sebe. Je li se netko s tim bavi? [[Upadica: Zahvaljujem.]] Recite nam kolegice državna tajnice da li smo mi negdje pokušali privući neke ljude da se dosele [[Upadica: Kolega Maras.]] u Hrvatsku? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani, raspravljamo o prijedlogu Zakona o priznavanju kvalifikacija, svjedodžbi, diploma reguliranih profesija zanimanja, kratko rečeno ajde da pojednostavim, možemo li svjedodžbu ili diplomu npr. medicinske sestre koja dolazi iz BiH, iz treće zemlje u RH prihvatiti i prepoznati kao takvu? Vidite, ponavljam, mi iz Stranke promijenimo Hrvatsku, mi smo ozbiljni ljudi, ja sam se ozbiljno pripremio za ovu raspravu u našem Odboru za zdravstveni sustav i sutra ćemo ovdje imat tiskovnu konferenciju o primarnoj zdravstvenoj zaštiti, razgovarao sam sa predstavnicama upravo medicinskih sestara i dobro sam upoznat sa tim problemom i zato sam se javio za raspravu. Dok smo ovdje raspravljamo, skrećem vam pažnju unatoč vašim dobrim namjerama da riješite ovo pitanje, nakon onoga što sam pročitao i sad slušam, to neće biti upotrebljivo rješenje. Zašto neće biti? Zato što se još uvijek oslanja država, ova Vlada, pa i vi jer ovdje ste predstavnici Vlade, na to što će institucije, kako će one riješiti ovaj problem deficitarne radne snage. Evo ja sam izabrao u ime Stranke promijenimo Hrvatsku, govor i znači mi smo ljudi ozbiljni, stručni i dajemo vam prijedlog, svi smo za to da riješimo gorući problem recimo kroničnog nedostatka medicinskih sestara i tehničara u RH jer raspravljamo upravo o tome, to je smisao ovog zakona. E sada, što je ovdje problem vidite? Nama tisuće medicinskih sestara i tehničara nedostaje u RH. Uzmimo opet primjer BiH, dođe medicinska sestra ili tehničar, vidjela je javni natječaj, hoće se ovdje zaposliti i onda dolazi do nerješivih problema, do nerješivih problema. Kojih? Pa zato što je RH jedina zemlja u Europi gdje obrazovanje medicinske sestre traje 5.g., molim vas 5.g., svugdje traje najviše 4.g. i šta onda raditi sa 4.g., ovdje 5.g., pa molim vas tko je bio taj biser koji je donio takvo rješenje? Možda je on htio tu medicinsku sestru ili tehničara pretvoriti u kirurga da me krivo ne shvatite, ja sa ove govornice pozdravljam desetine tisuća, 30-tak tisuća medicinskih sestara i tehničara koji svojim humanizmom, ljubavlju u RH su ostali i rade svoj posao, a svatko zna kako je to kad legne u bolnički krevet i kada mu je ta sestra ili tehničar bliži od brata i njegove sestre i roditelja. To su ljudi koje mi ne viđamo i uglavnom ne razmišljamo dok ne dođemo tamo gdje ne želimo. Ali nije ih briga za promjenu, reformu zdravstvenog sustava, prava ako mi iz ovih pozicija ne rješavamo njihov problem. Ajmo koje je to rješenje nas iz Promijenimo Hrvatsku jer stalno govori da smo mi stranka rješenja, pa evo rješenja, mi ne otkrivamo toplu vodu, ali smo vidjeli što rade Nijemci, evo vam prijedlog gospođo državna tajnice. Iz BiH, Makedonije, kad dolaze u RH odmah vide da je nerješiva prepreka, sjednu na autobus, vlak i dalje za Njemačku, Austriju. Što rade Nijemci? Nijemci isto vide, pa da završila je 4.g., tako ima, ali Nijemci su mudri, oni su uveli mentoriranje, 2.g. odmah kad dođe medicinska sestra kod glavne sestre u toj zdravstvenoj ustanovi, pa ona nju odmah skenira, što zna, što ne zna i onda počinje program mentoriranja. Glavna sestra, sestre sa velikim iskustvom tijekom godine seminarska nastava i za najviše 2.g. ta osoba je nakon što savlada jezik ono što treba, ona postaje bez ikakvih problema. Ali šta je ovdje ključni problem? Oni su spriječili birokraciju, oni su tu osobu odmah zaposlili, ali će je obučit, neće ona u početku smjeti raditi sve, točno se zna, dio po dio iz mjeseca u mjesec, pa ne treba izmišljati toplu vodu dragi ljudi. Ali slušam raspravu SDP-ovaca i vas HDZ-ovaca, pa vi to ne možete riješit, pa vi ste ili, vi se stalno izmjenjujete na vlasti, pa konačno trebaju ljudi koji imaju znanje, pa evo mi vama, nama uopće nije stalo, nemojte nas spominjati nigdje iz Promijenimo Hrvatsku, pa prihvatite ovo, nemojte nas spominjat, trebamo medicinske sestre, napravite ovo, uzmite od Nijemaca praksu, pa nek ljudi ostaju ovdje i ostajat će. Koji je još problem? Pa mi imamo nerješiv problem kolko se vidi da su bivši kadrovi kao medicinske sestre obrazovani 4.g. i oni moraju još nadoknadit godinu dana praktičnog rada i tako da bi dobili, dakle da bi dobili rješenje i licencu. Međutim, kada oni odu u druge zemlje EU ne mogu dobiti status koji je dobio onaj koji su završili 5.g., pa ništa poštovani građani ne pokazuje tako dobro kakav je raspašoj u ovoj zemlji bio proteklih godina kao ovaj primjer i nitko taj problem medicinskih sestara ne rješava, pa ja vam poručujem drage medicinske sestre i tehničari, možda za par dana se raspadne ova Vlada ili možda … [[Govornik se ne razumije]] o izborima. Ma jedno od prvih rješenja i poteza bit će da ovo riješimo, neće se vas povlačiti po komorama, biroima, ovako ćemo riješit kao Nijemci. Zašto, zašto vi do sad ovo niste riješili u zadnjih 10, 20.g.? Ma ne marite vi za te stvari, vi ste daleko od problema, od rješenja, zanima vas samo borba za vlast vidite, a mi koji smo došli ovdje, ma nama to nije karijera, ma samo novi ljudi, stručni prije svega i pošteniji koji ne zanimaju javne nabave ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., oni mogu to riješiti. Dakle riješiti ćemo odmah problem medicinskih sestara i tehničara koji su završili 4 godine i 5 godina da imaju licence i to riješiti. Svi ostali koji dolaze da li iz Bosne, s Filipina, Indije, isto ćemo mentoriranjem riješiti. Ma nemamo mi više vremena za čekanje u Hrvatskoj, jednostavno ćemo vas pomesti ali pozivam građane da nas podrže na izborima. To je ključ rješenja za ovu državu. A ne ovi koji se dodvoravaju po Briselu, po hodnicima kojima je najveće dostignuće da sjede sa nekim pa izvijeste nas i o tome ili da bude najveći domet da je netko iz Hrvatske imenovan tajnicom Vijeća Europe, pazite. Ja se čudim da nije opće narodni tulum organiziran na Trgu bana Jelačića. A znate koje su ovlasti na tome mjestu? Nikakve. Tek toliko da možete reći imam neku vezu tamo. E sad da se vratim ponovno. Drugi način rješavanja, pazite ja sam, razgovarao sam sa poslodavcima, ljudima koji rade u zdravstvenom sustavu, zdravstvene skrbi, njege, medicinskim sestrama, pa oni su poludjeli, ne znaju hoće li nakon vikenda jedna, dvije ili više sestara ili tehničara napustiti zemlju. Ma građani, svi smo ugroženi, dragi građani nemamo osjećaj koliko smo ugroženi zbog ovakvog rasula u zdravstvenom sustavu. Primijenimo gospođo državna tajnice, nemojte se držati stranačkih stega, slušajte struku, ako ne slušate mene, ma slušajte Nijemce. Uopće nije bitno. Ali dajmo napravimo. Drugi motiv kako ćemo riješiti manjak medicinskih sestara, podizanje plaća. I sada smo mi ovdje čuli, druga strana kaže podignimo plaće da nisu uopće naveli odakle. Ma evo rješenja, mi iz Promijenimo Hrvatsku znamo rješenja, tu smo mi najjači, tek ćete sada vidjeti, koje rješenje. Pa znate li da se 5 milijardi kuna svake godine izdvaja iz zdravstvenog sustava za nabavu lijekova? Prosjek plaćanja je 300, pa čak ustvari a imamo do 600, 700 dana. Vjerujte da ne pogledam ni jedan papir 10% se može uštedjeti lijevom rukom kada se okreneš. Znači 500 milijuna kuna. Ma evo snažan izvor za povećanja plaća medicinskim sestrama. Nemam dovoljno vremena, imamo niz rješenja vrlo konkretnih, ušteda na kamatama itd. i zato dosta je bilo šupljih priča u borbi za golu vlast u ovom Saboru i zato građani pozivam vas još jednom, na vama je sve hoćete li i dalje podržavati ovaj sustav koji nas ugrožava ili ćete podržati nove ljudske i stranke? Hvala.
Zahvaljujem kolega Lovrinović. Imamo replike, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Kolega Lovrinoviću, u Njemačkoj isto tako postoji 5.-godišnji obrazovni program za medicinske sestre i tehničare i to je nešto što smo mi prihvatili u pregovorima prilikom ulaska u EU. Drugo, ja smatram da treba otvarati prostor ali isto tako treba njegovati standarde. Može, doći u Hrvatsku medicinska sestra ili tehničar iz BiH, Srbije ili bilo koje treće zemlje koja ne pripada EU ali mora zadovoljiti određene uvjete. To što Hrvatska ima npr. deficit u logopedima, defektolozima ne znači da hrvatske škole trebaju biti preplavljene ljudima koji su iz Hrvatske ili van Hrvatske završili studij u Mostaru jer Hrvatska ne upisuje dovoljno kvota jer naprosto ono što oni završe u Mostaru nije ni pola kvalifikacije koja nama treba u Hrvatskom obrazovnom sustavu. Trebamo postavljati standarde i tko hoće neka dođe ali pod našim uvjetima, svima jednako. Kako ljudima u našoj zemlji tako i onima koji dolaze.
Zahvaljujem kolegice Glasovac. Odgovor kolega Lovrinović.
Poštovana kolegice Glasovac po ovome vidim, zaista ovdje smo kolege da zaista niste praktično upoznati sa problemima. I ja sam mislio ovo što govorite da je točno. Pa znate li vi da je najveća prepreka upravo komore medicinskih sestara razne pa dok vi njih podnesete, pa prošla baba sa kolačima, je li vama to jasno? Pa pitajte, pričajte malo sa ljudima koji su iz sustava, odoše oni dalje, pa njih Nijemci, Austrijanci, Talijani jedva čekaju, jedva čekaju. I tako je otišlo 300 i više tisuća ljudi, zanatlija zbog toga što imamo ovakvu vlast, ovakvu državu koja je natjerala najbolje radnike da izgrađuju tuđe zemlje. Ma ne znam više što bih rekao, kojim riječima bih se obratio građanima u povremenim nastupima ovakvog emocionalnog naboja. Ma promijenimo ovo sve više, gotovo je.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Kirin, izvolit.e
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicima, uvaženi zastupniče Lovrinović. Govorili ste o edukaciji i nostrifikaciji i početka mogućnost rada medicinskih sestara u drugim, trećim, zemljama, posebno ako dolaze iz trećih zemalja. Poentirali ste plaće sestara, njih posebno zdravstvenog osoblja. Ali to je nasljeđe prošlosti iz vremena uravnilovke ali i to se mora mijenjati, na tome se mora raditi. Da li je program u vašoj struci identičan usklađen sa programom ostalih članica EU i kada će to biti učinjeno i koji su problemi s obzirom na naše nasljeđe različitost ekonomskih teorija, različitost političkih sustava uz koje je ekonomija vezana? Hvala.
Zahvaljujem odgovor kolega Lovrinović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] na pitanju. Vi ste kolega iz zdravstvenog sustava znači kao cijenjeni kirurg i poznajete sustav. Ovo zadnje što se pitali mislim da je najvažnije. Pa ovdje djeluje elementarno zakon tržišta ponuda i potražnja. Bez obzira na kojem smo mi stupnju životnog standarda i razvijenosti ako je ovdje plaća niska od sestra u Njemačku ili Austriju. E sad kad je taj odljev veliki, mi ćemo morati jednu stvar napraviti, ili ćemo radit sa pola kapaciteta i sa kvalitetom koja je zabrinjavajuća, ili ćemo povećati plaće. A kako ćemo povećati, ja sam o tome govorio, za to treba znanje. Tako su govorili Aleksandru Makedonskom kad je im'o dvadesetak godina rekli, toliko je toga u ovaj čvor spetljano da ne možemo razmrsit, on je uzeo mač i žestoko udario i dalje vam je sve poznato. E tako treba napravit u Hrvatskoj.
Zahvaljujem kolega Lovrinoviću na odgovoru. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnoj tajnici Majdi Burić na obrazloženjima Prijedloga Zakona i suradnicima, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan, sutra nastavljamo u 09:30 sati uz jednu obavijest, nećemo raspravljati točku jedan koja je predviđena za sutra, a to je Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama zbog odsutnosti predlagatelja, tako da ćemo početi sutra u 09:30 sa točkom broj dva, a to je Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenice glavnog državnog revizora. Hvala vam lijepo i ugodan ostatak dana želim. SJEDNICA JE ZAVRŠENA U 13,58 SATI. Prelazimo na sljedeće izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z. br. 598. Rasprava je zaključena, amandman je podnio poštovani zastupnik, kolega potpredsjednik Sabora g. Furio Radin. Molim državnu tajnicu u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, poštovanu gospođu Majdu Burić, da nam se očituje na amandman od poštovanog kolege Radina. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Naime, prvi prijedlog, a vezano uz definiciju obrazovne kvalifikacije već je sadržan u važećem zakonu i to u širem obliku, a drugi prijedlog pak nije u skladu sa direktivom i zakonom jer provjeru može izvršiti samo nadležno tijelo države u kojoj će ta osoba raditi. Ono što ovdje naglašavam jest da smatramo iznimno važnim da nadležna tijela, a to su komore i ministarstva, provode postupke priznavanja stručnih kvalifikacija brzo i efikasno. Jedan od takvih primjera postupaka jest i onaj vezan uz automatski sustav priznavanja koji se odnosi na 7 profesija, na liječnike, medicinske sestre, stomatologe, primalje, veterinare, ljekarnike i arhitekte, a za ostale profesije, posebice za profesore, učenike i nastavnike koji je uvaženi zastupnik Radin o kojima je govorio u samoj raspravi, na njih se primjenjuje opći sustav priznavanja, čije trajanje ovisi o svakom slučaju, pojedinačnom slučaju. Svjesni smo važnosti da stručnjacima koji dolaze u RH treba u što kraćem roku omogućiti pristup tržištu rada stoga potičemo i zalažemo se za praksu da nadležna tijela koja omogućavaju to što brže i efikasnije te postupke vrše vezano uz priznavanje stručnih kvalifikacija. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. Izvolite kolega potpredsjedniče Radin.
Prepoznajem dobru namjeru u obrazloženju ministarstva. Ali, međutim. Želim tvrditi da te odredbe stvore dosta velikih problema, dosta velike probleme. Zašto? Zato što onda strukovne organizacije, odnosno agencije odnosno ministarstva referiraju se povratno i ciklički na ovaj zakon i dešava se zapravo da mi ne možemo izaći na kraj sa rubnim slučajevima koji tište najviše regije koje su na granici sa zemljama EU i gdje prirodno mladi idu studirati u EU i kad se vraćaju, onda nailaze ovdje na mnoge poteškoće. Mi imamo komore i koje postoje 5 godina, druge zemlje imaju komore koje postoje 100, 150 godina i dozvolit ćete kao u slučaju naše demokracije, tako u slučaju strukovnih organizacija, postoje određeni problemi pa tražim glasanje.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z.E. br. 598., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Furio Radin. Izjašnjavanje smo proveli na sjednici ranije. Vlada ne prihvaća ovaj amandman pa vas molim da glasujemo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova, pa dajem na glasovanje Konačan prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 108 glasova za donesen Zakon o izmjena i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija.