Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara, međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 26. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Današnjoj sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog i 4 iz srpskoga naroda. Delegat Krstan Simić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti prisustvovati današnjoj sjednici. Za 26. sjednicu predlažem izmijenjeni dnevni red u odnosu na pozive koje ste dobili. Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika 23., 24. i 25. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu amandmana delegata Dragutina Rodića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, materijal broj: 01,02-02- 1-40/12 od 05.12.2012.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-40/12 od 24.09.2012.; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-51/12 od 07.12.2012.; 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-41/12 od 11.10.2012.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02- 1-38/12 od 28.11.2012.; 2 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 50/12 od 05.12.2012.; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-47/12 od 28.11.2012.; 10. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u oblasti odbrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Zajednička komisija za odbranu i sigurnost Bosne i Hercegovine, zakon broj: 01,02-02-1-48/12 od 29.11.2012.; 11. Potvrđivanje Odluke o učešću jedinice vojne policije Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji Snage međunarodne sigurnosne pomoći u Islamskoj Republici Afganistan, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01-02-03-1376/12 od 13.12.2012.; 12. Izvještaj o provođenju mjera Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo s BiH 2008.-2012., materijal Direkcije za evropske integracije BiH, broj: 01,02,03/6-06-1279/12 od 15.11.2012.; 13. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2011., materijal Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, broj: 01,02-50-19-1261/12 od 13.11.2012.; 14. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, materijal Upravnog odbora Radio- televizije BiH, broj: 01,02-50-19-580-1/12 od 16.10.2012.; 15. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi u 2011. godini, materijal Ureda za razmatranje žalbi BiH, broj: 01,02-50-19-580-1/12 od 01.11.2012.; 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta (Prijedlog Zajedničkog kolegija oba doma), broj: 01,02-34-1-1353/12 od 05.12.2012.; 17. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za osiguranje u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-781/12 od 02.07.2012.; 18. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za sigurnost hrane BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-782/12 od 02.07.2012.; 19. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za državnu službu BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-783/12 od 02.07.2012.; 20. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-785/12 od 02.07.2012.; 21. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-786/12 od 02.07.2012.; 22. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Arhiva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-787/12 od 02.07.2012.; 23. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-788/12 od 02.07.2012.; 24. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16- 1-789/12 od 02.07.2012.; 25. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-790/12 od 02.07.2012.; 3 26. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za policijsku podršku za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-791/12 od 02.07.2012.; 27. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-795/12 od 02.07.2012.; 28. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za statistiku BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-796/12 od 02.07.2012.; 29. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-797/12 od 02.07.2012.; 30. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za lijekove i medicinska sredstava BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-798/12 od 02.07.2012.; 31. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-799/12 od 02.07.2012.; 32. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za javne nabavke BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-818/12 od 03.07.2012.; 33. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 819/12 od 03.07.2012.; 34. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-820/12 od 03.07.2012.; 35. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-821/12 od 03.07.2012.; 36. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-822/12 od 03.07.2012.; 37. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-823/12 od 03.07.2012.; 38. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-824/12 od 03.07.2012.; 39. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-825/12 od 03.07.2012.; 40. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-826/12 od 03.07.2012.; 41. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-827/12 od 03.07.2012.; 42. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-828/12 od 03.07.2012.; 4 43. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-829/12 od 03.07.2012.; 44. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva pravde BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-830/12 od 03.07.2012.; 45. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-831/12 od 03.07.2012.; 46. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-832/12 od 03.07.2012.; 47. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva sigurnosti BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-833/12 od 03.07.2012.; 48. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 834/12 od 03.07.2012.; 49. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva finansija i trezora BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-835/12 od 03.07.2012.; 50. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva civilnih poslova BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 12-16-1-836/12 od 03.07.2012.; 51. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva odbrane BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-837/12 od 03.07.2012.; 52. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-838/12 od 03.07.2012.; 53. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-839/12 od 03.07.2012.; 54. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Centralne harmonizacione jedinice MFTBiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-840/12 od 03.07.2012.; 55. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-841/12 od 03.07.2012.; 56. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Centralne izborne komisije u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-842/12 od 03.07.2012.; 57. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za mjeriteljstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-846/12 od 05.07.2012.; 58. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za akreditiranje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-847/12 od 05.07.2012.; 59. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za nestala lica BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-848/12 od 05.07.2012.; 60. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-849/12 od 05.07.2012.; 61. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-850/12 od 05.07.2012.; 5 62. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-851/12 od 05.07.2012.; 63. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za standardizaciju BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-852/12 od 05.07.2012.; 64. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za koncesije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-853/12 od 05.07.2012.; 65. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-854/12 od 05.07.2012.; 66. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Konkurencijskog vijeća BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-855/12 od 05.07.2012.; 67. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za veterinarstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-863/12 od 05.07.2012.; 68. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-864/12 od 05.07.2012.; 69. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-865/12 od 05.07.2012.; 70. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ureda za zakonodavstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-866/12 od 05.07.2012.; 71. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 867/12 od 05.07.2012.; 72. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-868/12 od 05.07.2012.; 73. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Ustavnog suda BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-869/12 od 05.07.2012.; 74. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Službe za poslove sa strancima za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-870/12 od 05.07.2012.; 75. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Službe za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, veza: akt broj: 02- 16-1-871/12 od 05.07.2012.; 76. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Suda BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-872/12 od 05.07.2012.; 77. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Fonda za povratak BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-873/12 od 05.07.2012.; 78. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-874/12 od 05.07.2012.; 79. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Parlamentarne skupštine BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-875/12 od 05.07.2012.; 80. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-876/12 od 05.07.2012.; 81. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Odobra državne službe za žalbe BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-877/12 od 05.07.2012.; 6 82. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Tužilaštva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-878/12 od 05.07.2012.; 83. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-879/12 od 05.07.2012.; 84. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-880/12 od 05.07.2012.; 85. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Granične policije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-881/12 od 05.07.2012.; 86. Izvještaj Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja Pravobranilaštva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-882/12 od 05.07.2012.; 87. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1162/12 od 10.10.2012.; 88. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1166/12 od 12.10.2012.; 89. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Bosne i Hercegovine o učešću Bosne i Hercegovine u programu „Evropa za građane“, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1342/12 od 03.12.2012.; 90. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena br. 1. Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, potpisanog 22.12.2006. godine u Sarajevu i 08.01.2007. godine u Luksemburgu – Obnova električne energije II (FI Nº 23.871), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1355/12 od 07.12.2012.. 91. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Dodatno finansiranje za Projekat poboljšanja pristupa malih i srednjih preduzeća finansijskim sredstvima) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1356/12 od 07.12.2012.; 92. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju (Projekat razvoja navodnjavanja) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne razvojne asocijacije, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1357/12 od 07.12.2012.; 93. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o izmjenama i dopunama Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke – Bosna i Hercegovina, Projekat cesta (Sarajevska zaobilaznica) FI Nº 20.515 – SERAPIS Nº 1998-2395., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1358/12 od 07.12.2012.; 94. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Moldavije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1377/12 od 14.12.2012.; 95. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o IPA grantu EK (Drugi projekat upravljanja čvrstim otpadom: Mostar i Banja Luka) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj koja djeluje u ulozi administratora Evropske komisije za Trust fond Predpristupnog instrumenta Evropske unije, koji je potpisan 24.07.2012. u Sarajevu, i Amandmana na Sporazum o IPA grantu EK (TF br. 011456), koji je potpisan 08.08.2012. u Vašingtonu i 22.08.2012. u Sarajevu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1430/12 od 24.12.2012.; 7 96. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti zdravstva i medicinskih nauka, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1432/12 od 24.12.2012.; 97. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Provedbenog protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Češke Republike na Sporazum između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 1433/12 od 24.12.2012.; 98. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o IPA grantu EK (Projekat rehabilitacije plovnog puta rijeke Save) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj koja djeluje u ulozi administratora Evropske komisije za Trust fond Instrumenta za predpristupnu pomoć Evropske unije, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 1435/12 od 25.12.2012.; 99. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum koji se odnosi na Kreditni sporazum, potpisan 21.03.2011., za finansiranje Projekta isporuke opreme i obavljanje usluga za dvije bolnice u Sarajevu između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac) i UniCredit Bank Austrija AG, Beč, Austrija (banka), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1436/12 od 25.12.2012. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna dnevnog reda? Ovo je usaglašeni dnevni red. Ako nema konstatujem da se o ovom dnevnom redu ne glasa i on je, u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda, usvojen. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje zapisnika 23., 24. i 25. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu o zapisnicima. Prvo 23. – da li ima primjedbi na Zapisnik? Nema. Da li se neko javlja ustvari za riječ? Niko se ne javlja. Glasamo o Zapisniku 23. sjednice. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da je Zapisnik sa 23. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine usvojen jednoglasno. Glasamo o Zapisniku sa 24. sjednice. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da je i ovaj Zapisnik sa 24. sjednice usvojen jednoglasno. Prelazimo na Zapisnik sa 25. sjednice. Molim da se pokrene mehanizam glasanja da pristupimo glasanju. Konstatujem da je i ovaj Zapisnik usvojen uz 1 glas suzdržan. 8 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine predsjedavajući, ..., uvažene dame i gospodo, predstavnici medija. Na moje zastupničko pitanje postavljeno na 21. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, koje je bilo upućeno Vijeću ministara BiH, pitala sam – dokle se stiglo sa izradom Prijedloga zakona o Agenciji za razvoj informativnog društva BiH i kad će se početi provoditi Zakon o elektronskom potpisu. Zahvaljujem se predstavnicima Ministarstva prometa i komunikacija koji su mi odgovorili na pitanje, ali ja moram ovu priliku iskoristiti da prokomentarišem odgovorom i da s ovog mjesta uputim inicijativu prema Ministarstvu prometa i komunikacija. Naime, EU je prepoznala važnost osnivanja Agencije ... dokumente Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Evropsko partnerstvo 2007. godine kada je jasno rečeno da BiH mora usvojiti Zakon o Agenciji za informacijskog društvo i uspostaviti Agenciju, gdje je formiranje Agencije za informacijsko društvo BiH prioritetna aktivnost. Probijeni su svi rokovi iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i postoji činjenica da Ministarstvo komunikacija i prometa BiH bezuspješno nekoliko godina pokušava da uredi, dakle probleme na ovom polju i pokušava da izradi Nacrt zakona o Agenciji, ali da nema suglasja između entitetskih vlada i Ministarstva prometa i komunikacija na državnom nivou. I činjenica da opcija koju zastupa Ministarstvo komunikacija i prometa BiH i entitet Federacija BiH je da Agencija svakako treba u smislu nadležnosti da napravi koordinaciju sa svim zainteresiranim stranama, da pruži servis i razmjenu podataka, da uvede konačno standarde u procese i da promovira razvoj informacijskog društva u BiH. I ono što je najvažnije da uspostavi tijesnu saradnju sa EU, vodeći računa o činjenici da EU je već izgradila jedinstveni informacijski prostor sa zajedničkom infrastrukturnom platformom i EU javnim servisima na cijelom prostoru. 9 Stoga cijenim inicijativu Ministarstva komunikacija ali ih molim da budu istrajni u svom nastojanju u kome se pozivaju na Ustav BiH – član 3. stav (1), i sukladno tome ističu da je neophodno i potrebno, a to još uvijek nisu uradili, da se definira jasan ustavnopravni okvir nadležnosti države u odnosu na entitete u BiH u smislu razvoja informacijskog društva što se već duže vremena nameće kao problem a samim tim i nadležnosti Agencije a što će u konačnici jasno definirati potrebu i svrhu njihovog uspostavljanja. Iako je Parlamentarna skupština BiH usvojila Zakon o elektronskom potpisu postoje određeni problemi zbog kojih se ovaj Zakon ne implementira u otvorenim sistemima nego samo u zatvorenim. Još uvijek nije formiran Ured za nadzor i akreditaciju što je uvjet svih uvjeta implementacije. I činjenica i osnovni razlog je izvjesno nedostatak novaca u Budžetu BiH. Jako je bitno da ovakva situacija predstavlja problem u procesu reforme politike stranih ulaganja u BiH i mislim da predstavnici resornog ministarstva moraju uložiti dodatne napore na rješavanju ovog vrlo važnog problema. Pozivam Ministarstvo komunikacija i prometa BiH da kao svoju prioritetnu aktivnost definišu i otklone prepreke za primjenu ova dva navedena zakona, jer formiranje Ureda za nadzor i akreditaciju ovjerilaca, usvajanjem izmjena Pravilnika o unutrašnjoj sistematizaciji ministarstva osnovni i neophodni, predstavljaju osnovni i neophodni preduvjet da bi se počelo sa primjenama navedenih zakona. Pa se ovo može shvatiti kao moja zastupnička inicijativa.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio Mehmed Bradarić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo, dobar dan svima. Ja sam na jednoj sjednici postavio pitanje – koliko su institucije BiH, počev od 2006. do 2011. godine, platile svojim rukovodiocima i uposlenicima na ime školovanja. I mislim da sam sad dobio odgovor od gotovo svih institucija. Nevjerovatno 453.000 maraka dato je za školovanje svega i svačega. Tu su direktori uzimali sebi, davali su i pomoćnicima, pomoćnici su išli na kurs engleskog jezika, samo po sebi se razumije da se trebaju znati. Davalo se sekretaricama, uzimali su i oni koji su napuštali institucije vrlo brzo prije isteka ugovora i td. I napravljena je jedna nepravda, dakle, davalo se onima kojima to ne treba davati. Onda sam pitao koliko institucije BiH misle na pamet, konkretno na informatičare, odnosno osobe koje su osposobljene za bitnost složenih informatičko aplikacijskih poslova. Nažalost tu je na sceni diskriminacija, odnosno Zakon o zabrani diskriminacije se ne poštuje, Zakon o platama i naknadama se ne poštuje. Jednima se daje, nije problem što se jednima daje, problem je što se drugima ne daje. I ja, evo na neki način sugerišem da se i drugima daje zato što potrebe za ovim kadrovima su velike. Na kraju krajeva ako to ne uradimo otići će ljudi tamo gdje imaju bolje plate i td. Prema tome moja je, znači, inicijativa, ne znam ako bude trebalo ja ću je ... i napisati, da se i drugim kadrovima, evo osposobljenim za ove poslove daje. Eto, toliko. 10
Hvala lijepo. Za riječ se javio delegat Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor na delegatsko pitanje koje sam postavio na 14. sjednici i to još iz juna mjeseca 2012. godine i moram da kažem da nisam do kraja zadovoljan odgovorom na ovo poslaničko pitanje. A evo, podsjetit ću vaz zašto. Moje pitanje je bilo vezano za veliku nelikvidnost, odnosno tzv. dugovanja svakoga prema svakome unutar BiH i tražio sam odgovor – kako Savjet ministara BiH vidi rješenje ovog pitanja i koje mjere namjerava preduzeti u tom pravcu. I u prvom dijelu ovog dogovora mogu da kažem da je dijelom i odgovoreno na to kada je rečeno da je Savjet ministara u martu 2010. godine uputio Fiskalnom savjetu BiH inicijativu za prezentaciju aplikacija multilateralne kompenzacije kao model koji može biti korišten u praksi koju provode entitetska nadležna ministarstva. Kao što vidite to je bilo u martu 2010. 01. aprila 2010. Fiskalni savjet je razmotrio to, razgovarao sa predstavnicima slovenačke firme HERMES kako da završi tu aplikaciju i kako dalje. I evo, do dana današnjeg nismo praktično ništa uradili na tom pitanju. I ja očekujem da će to u nekom narednom periodu biti završeno. A sada želim da komentarišem i ono na što nisam dobio odgovor. Imam tri delegatska pitanja koje sam postavio na 23. sjednici, 04.12., pa delegatsko pitanje koje sam postavio 16.11., pa delegatsko pitanje koje sam postavio 19.07. Dio pitanja se odnosi na neke ključne stvari u BiH. Između ostalog jedna je i oko popisa stanovništva. Ja se nadam da na ova pitanja je moguće odgovoriti i mislim da ne treba ovoliko dugo čekati da dobijem odgovor. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio delegat Stjepan Krešić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja idem sa novim izaslaničkim pitanjima, imam dva izaslanička pitanja. Prvo izaslaničko pitanje – Što Vijeće ministara kani poduzeti za zaustavljanje projekta Hidroelektrana Dubrovnik II, jer je štetan za dolinu Neretve i za Elektroprivredu HZ Herceg Bosna? O ovoj temi se je na široko raspravljalo. Ovo je nastavak tzv. gornjih horizonata koji su već urađeni, 90% završeni, a Dubrovnik II bi bio završni udarac dolini Neretve, mislim na dio BiH odakle ja dolazim i normalno dijela doline Neretve tzv. Kalifornije, znači onoga dijela što pripada Hrvatskom primorju. 11 Obrazložit ću zašto je Dubrovnik II štetan za BiH i za Hrvatsku. Znači, gornji horizonti su urađeni kako su urađeni i kad je taj projekt došao, već bio dobrim dijelom realiziran, evo sad realiziran je, od Dubrovnika II, Hidroelektrane Dubrovnika II se odustalo krajem '60-tih godina prošlog stoljeća. I odlučilo se izgraditi, drugu fazu, '71. godine da se izgradi Hidroelektrana Čapljina i Trebinje II. Znači, razlog izgradnje Hidroelektrane Čapljina i Trebinje II i odustajanje od Dubrovnika II je da se vode koje su gornjim horizontima uzete bar djelomice vrate u Neretvu, a preko Trebišnjice i Hidroelektrane Čapljina se vraćaju bar djelomice u Neretvu i sprečavaju nastajanje u dolini Neretve tzv. Slane pustinje. Otud, nakon svega što se desilo na ovim prostorima, znači od Hidroelektrane Dubrovnik II se odustalo davnih dana i danas se ponovo pojavljuje priča da će Elektroprivreda Hrvatske i Elektroprivreda RS-a raditi i projekt Dubrovnika II. Znači, očito da će taj projekt biti na štetu trećeg, na štetu doline Neretve i one u BiH i one u Hrvatskoj. Da još dalje pojasnim – Hidroelektrana Čapljina je projektirana i izrađena da proizvodi električnu energiju od voda regulirano ispuštenim na brani Gorica odnosno Trebinja II, prelivnih voda na brani Gorica, vlastitog međudotoka između brana Gorica. S obzirom da će izgradnja Hidroelektrana Dubrovnik II doći do smanjenja prelivnih voda na brani Gorica doći će zato i do smanjenja proizvodnje Hidroelektrane Čapljina čime su direktno ugroženi interesi Javnog poduzeća Elektroprivreda HZ Herceg Bosna Mostar zbog smanjenja prihoda, a time i Federacija BiH kao vlasnik te Hidroelektrane. Projekt Dubrovnik II obuhvaća izgradnju dva agregata snage dva puta 152 megavata, dovodnog tunela 16 km prečnika 6,8 m. Kod ovoga je također bitno pripomenuti da ovaj tunel koji se kani izgraditi prolazi 5 km i teritorijom Federacije kroz općinu Ravno, pa se pitam kako će dobiti sve dozvole. Znači, za ovo je nadležno Vijeće ministara, odnosno državna razina. Realizacijom projekta Dubrovnik II ne bi dolazilo do prelijevanja velikih voda na Hidroelektrani Trebinje II, te izgradnji Hidroelektrana Nevesinje i Hidroelektrana Dabar u već izgrađeni tunel Dabar-Fatnica i Fatnica-Bileća. Procjenjuje se da će Neretvi uzeti dodatnih dvije milijarde četvornih metara vode godišnje. To bi značilo za posljedicu dodatno smanjenje izdašnosti podzemnih voda za ... i stanovništva u dolini Neretve. Zbog dodatnog smanjenja dotoka svježe vode dolinom Neretve doći će do prodora slane morske vode u njenom koritu što ima izravan utjecaj na navodnjavanje poljoprivrednih površina i zaslanjivanje poljoprivrednih površina na tom području, stvaranje tzv. slane pustinje. Drugo izaslaničko pitanje što Vijeće ministara kani poduzeti za, oprostite – Kad će Vijeće ministara problematizirati i tražiti izmjenu Ugovora o korištenju voda Buškog Jezera od strane Elektroprivrede Hrvatske HEP-a? Procjena je da je godišnji gubitak, zato što Ugovor nije korektan, oko 100 miliona KM. Elektroprivreda Herceg Bosna gubi oko 100 miliona KM godišnje, time i Federacija, odnosno BiH. Preporuka je također za novi ugovor koji se bude pripremio da se primijene parametri koji su primijenjeni u Ugovoru između Elektroprivrede RS-a i Elektroprivrede Hrvatske HEP-a na području Bilećko Jezero - Dubrovnik. Obrazloženje: Prevažno je napomenuti da je jedan četvorni metar u sekundi Buškog jezera u svim hidroelektranama na slivu Cetinje, znači tu vodu koju koriste iz Buškog jezera moguće je proizvesti 12 od jednog četvornog metra u sekundi godišnje 50 miliona kilovat sati. Energetska vrijednost pune akumulacije za proizvodnju samo na Hidroelektrani Orlovac, ako je koristi, koristi volumen akumulacije 600 hektometara kubnih, iznosi godišnje 545 gigavat sati. Također sam našao podatak da koristeći vodu iz Buškog jezera HEP godišnje proizvode 1.923 gigavat sata nizvodno, ono što izađe iz Buškog jezera. Evo, ja predlažem Vijeću ministara da se pozabavi i normalno da tražimo svoje interese, da se Ugovor revidira i uradi novi ugovor o korištenju voda Buškog jezera. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Ovo su već bila delegatska pitanja. Imamo Hasan Bećirović, pretpostavljam odgovor.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nisam, neću postavljati novo delegatsko pitanje, ali razmišljao sam da li uopšte ima svrhe reagovati na dobijene odgovore. Naime, pitanje koje sam ja postavio na 21. sjednici je odprilike glasilo – ko u entitetima BiH provodi nadzor nad odredbama Zakona o javnim preduzećima o sukobu interesa? Da li je taj nadzor vršen i kakvi su nalazi tog nadzora? Ja moram reći da sam zaprepašten odgovorima vlada entiteta i iz tih odgovora sam zaključio, u stvari naravno nisam ni približno zadovoljan jer uopšte odgovori ne tretiraju moje pitanje, nego govore o usklađenosti statuta javnih preduzeća sa Zakonom, što ja uopšte nisam pitao, ali sam iz odgovora zaključio da se o ovim pitanjima praktično niko ne bavi, ovim vrlo ozbiljnim pitanjima koja u sistemu korupcije, da tako kažem, kotiraju vrlo visoko. Iz tog razloga čini mi se da je skoro pa besmisleno postavljati ova delegatska pitanja vezano za tako krupna pitanja kad dobijamo odgovore koji se ne mogu čak tretirati ni odgovorima. Dakle, ja nisam zaodovoljan tim odgovorom.
Dobro, hvala. Za riječ se javila Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja imam tri nova delegatska pitanja. Prvo pitanje – U skladu sa članom 9. Poslovnika Doma naroda upućujem inicijativu Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH i Ministarstvu pravde BiH za izradu Pravilnika o prikupljanju informacija o broju predmeta u oblasti diskriminacije. Obrazloženje: Zakon o zabrani diskriminacije je donešen 2009. godine. Tada je precizirano da se, u roku od 90 dana od dana donošenja navedenog zakona, donese Pravilnik o prikupljanju podataka o slučajevima diskriminacije koji do danas nije donešen. Vodeći računa o činjenici da je institucija 13 ombudsmena BiH u toku 2011. godine imala 4.750 predmeta u radu, Helsinški komitet 3.844 predmeta, a Udruženje "Vaša prava" 2010. godine su evidentirala 5.014 novih korisnika, mahom iz populacije raseljenih osoba, izbjeglica, povratnika, žrtava trgovine ljudima, tražitelja azila, cijenim potrebnim ispoštovati već ranije donešenu odluku Parlamenta i donijeti hitno Pravilnik o prikupljanju informacija o broju predmeta u oblasti diskriminacije. Moje drugo pitanje – U skladu sa članom 9. Poslovnika Doma naroda upućujem Vijeću ministara BiH inicijativu za izradu Zakona o žrtvama torture. BiH nije ustanovila jasno definiciju žrtava rata već su u upotrebi različiti pojmovi za različite kategorije lica, kao što su nestali i članovi njihovih porodica, logoraši i ostala zatočena lica, silovane žene i žrtve torture. Zabilježen je neznatan napredak u uređenju oblasti sprečavanja torture što se u veoma maloj mjeri odrazilo i na implementaciju zaključaka i preporuka Komiteta protiv torture. I uglavnom realizacija preporuka je parcijalnog karaktera, dok je u potpunosti izostao strateški, sistemski pristup uređenju prava na zaštitu od torture. Ovakav pristup je problematičan posebno kada se uzme u obzir činjenica da je BiH postkonfliktna tranzicijska zemlja sa velikim brojem žrtava torture čiji status još uvijek nije definiran. U zakonodavstvu i dalje nema definicije torture. Napominjem da sam kao zastupnica Zastupničkog doma Parlamenta Federacije 2004. godine uputila prema oba doma Parlamentarne skupštine BiH inicijativu za definisanje zločina torture i inkroproraciju u domaće zakonodavstvo, što do dana današnjeg nije urađeno. Dakle, u zakonodavstvu i dalje nema definicije torture. Krivična zakonodavstva na državnom i entitetskom nivou nisu harmonizirana. Nije došlo do izmjena i dopuna Zakona o kretanju i boravku stranaca i azila niti Zakona o nestalim osobama. U segmentu zakonodavstva desile su se određene promjene koje su rezultirale pogoršanjem položaja žrtava torture, posebno žrtava ratne torture, te je primjetno da ni jedna preporuka Komiteta u tom smislu nije ispoštovana. I s tim u vezi smatram za potrebnim hitno donošenje Zakona o žrtvama torture. I moje treće pitanje Vijeću ministara je inicijativa za izradu Zakona o zaštiti prirodnih resursa BiH kao javnog dobra. Svjesni činjenice da ekološka kriza dovodi, kako čovječanstvo i planetu, naravno i BiH na rub opstanka, mislim da kao država BiH i mi kao, dakle članovi njenog društva moramo biti budni i spremni za radikalne promjene u svom odnosu spram prirode i prirodnih resursa. Nepostojanje jedinstvene zakonske regulative, disharmoničnost propisa unutar entiteta, neusaglašenost zakona sa regulativom u zemljama EU usporava napredak. Postoje samo entitetski, ali ne i državni Zakon o okolišu. Kako ni te postojeće zakone ne prati podzakonska regulativa odnosno akti, to se ni oni ne mogu adekvatno provoditi, pa je upravljanje resursima i okolišem vrlo opterećeno brojnim problemima kao što su bespravno eksploatisanje i nepostojanje sistemskog monitoringa okoliša. BiH još nije donijela prostorni plan. Nepostojanje prostornog plana otvara mogućnosti za nesagledivu štetu po okoliš BiH. Prirodni resursi kao opšte i zajedničko dobro nisu neiscrpni, a njihovo korišćenje mora biti promišljeno, planski zasnovano i sistemski i zakonski kontrolirano, jer BiH je zemlja koja je bogata prirodnim resursima, oni su opće dobro i njima treba upravljati streteški. Zahvaljujem.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio Staša Košarac. Izvolite. 14
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Naravno čast mi je da pozdravim i gospođicu Dervoz, članove Savjeta ministara, predstavnike ministarstava, predstavnike nevladinih organizacija, naravno i medije. Pitanje postavljam Zajedničkom kolegiju Parlamentarne skupštine BiH – Da li i na temelju kog pravnog akta ijedna od komisija Predstavničkog doma, ili Doma naroda, ili pak Zajednička komisija Parlamentarne skupštine BiH može potpisivati memorandume o saradnji sa nevladinim organizacijama, domaćim ili međunarodnim asocijacijama? Mi smo nedavno na jednoj od komisija imali jednu takvu inicijativu, imali smo različita mišljenja. Mislim da bismo trebali imati adekvatan odgovor od Zajedničkog kolegijuma kako bismo se u narednom periodu mogli identično postaviti kada se, i ukoliko se nađu, ovakve inicijative na dnevnom redu bilo od kojih komisija u Parlamentarnoj skupštini BiH. Hvala.
Hvala. Za riječ se javio delegat Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, gospodo delegati, dame i gospodo. Moje pitanje će biti upućeno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, a odnosi se na sljedeće. Početkom 2012. godine inspektori Evropske kancelarije za hranu i veterinarstvo posjetili su BiH i nakon izvršenog inspekcijskog nadzora konstatovali da BiH i dalje ne ispunjava uslove za izvoz jaja i prerađevina od peradi u EU. Predmet nadzora inspektora Evropske kancelarije za hranu i veterinarstvo je bio sistem funkcionisanja sektora peradarstva, počevši od klaonica peradi pa sve do nadležnih ministarstava. Nakon obavljenog pregleda ukazali su na značajne manjkavosti u poštovanju evropskih normi u tom sektoru. Lično mislim da je ovo grana prerađivačke industrije gdje BiH ispunjavanjem uslova može da zaposli znatan broj radnika, smanji spoljnotrgovinski deficit izvozom ovih proizvoda u EU. Moje pitanje glasi – Da li je u 2012. godini šta urađeno na realizaciji preporuka Evropske kancelarije za hranu i veterinarstvo i kad bi moglo doći do ponovnog inspekcijskog nadzora u vezi ispunjavanja uslova, te omogućavanje izvoza ovih proizvoda u zemlje EU? Hvala.
Hvala lijepo. I evo još imamo gospodina Genjca. Izvolite.
[[nije uključen mikrofon]] 15
Hvala lijepo. Više nema prijavljenih za delegatska pitanja. Zaključujem ovu tačku dnevnoga reda. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu amandmana delegata Dragutina Rodića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima Na 23. sjednici Doma naroda, održanoj 04.12.2012 godine, razmatrali smo Prijedlog amandmana delegata Dragutina Rodića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, predlagača Vijeća ministara. Prilikom glasanja navedeni Prijedlog amandmana nije dobio potrebnu entitetsku većinu pa je uslijedilo usaglašavanje u Kolegiju Doma kao komisiji. Dobili ste izvještaj komisije Kolegija Doma. Članovi Kolegija Doma naroda kao komisija nisu postigli saglasnost o Prijedlogu amandmana. U skladu sa članom 73. stav 4. Poslovnika Doma naroda glasamo o Prijedlogu amandmana delegata Dragutina Rodića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Odluke se donose većinom glasova onih koji su prisutni i koji glasaju pod uslovom da glasovi protiv ne smiju sadržavati 2/3 ili više glasova delegata izabranih iz svakog entiteta. Glasamo o Prijedlogu amandmana. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Prijedlog amandamana postoji, glasalo je, od 14 prisutnih – 8 je za, 5 je protiv, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina i konstatujem da je Prijedlog amandmana delegata Dragutina Rodića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima usvojen. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnoga reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (drugo čitanje)
Borjana Krišto, ona se već bavi ...
Borjana Krišto. Od Kluba Bošnjaka?
/nije uključen mikrofon/
Gospodin Mehmed Bradarić. /kratko prekinuto snimanje/ Konstatujem da je od 14 – za bilo 13, protiv niko, 1 suzdržan i da su za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona u Domu naroda imenovani Staša Košarac, Borjana Krišto i Mehmed Bradarić. Prelazimo na petu tačku dnevnoga reda, 17 Ad. 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika. Predstavnički dom je na 39. sjednici, održanoj 18.12.2012. godine, odbio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku i prihvatio da Prijedlog zakona bude razmatran po skraćenom postupku. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Za riječ se javio Hasan Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U stvari ja bih volio jednu poslovničku intervenciju. Molio bih predlagača da nam kaže na temelju kog propisa je povučen iz procedure Zakon, isti ovaj zakon, koji je Vijeće ministara utvrdilo na sjednici 04.07.2012. godine i poslalo u parlamentarnu proceduru? Naime, želim da kažem da je ovaj Zakon već bio u parlamentarnoj proceduri i da je povučen u drugom čitanju, što je suprotno odredbama tačke 4. člana 100. Poslovnika ovog Doma i interesuju me motivi i pravni osnov za povlačenje ovog Zakona iz procedure. Danas smo dobili potpuno novi Zakon, a da nismo uopšte dobili obrazloženje zašto se prethodni Zakon povukao suprotno Poslovniku, odnosno tački 4. člana 100. Poslovnika Doma naroda. Ja moram reći, usput, da sam ja puno zadovoljniji ovim današnjim tekstom Zakona, jer zahvaljujući intervenciji delegaciji Evropske komisije i moji amandmani koje sam ja uložio na ovaj tekst Zakona, koji je Vijeće ministara utvrdilo 04.07., su ugrađeni u ovaj tekst, ali izgleda nakon dvije pismene intervencije delegacije Evropske komisije. Ali nije uobičajeno i mislim da ne treba da radimo ovo na ovaj način i da i poslanike, odnosno i zastupnike u Zastupničkom domu i delegate u Domu naroda, pa tretiramo malo na vrlo čudan način. Zakon je, dakle po mom dubokom uvjerenju povučen iz procedure u fazi kada nije mogao biti povučen po Poslovniku Doma naroda, bez ikakvog obrazloženja. Molio bih bar da dobijemo obrazloženje zašto je to urađeno i na temelju kog propisa. Iako, ponavljam, ja sam puno zadovoljniji tekstom Zakona koji danas imamo na dnevnom redu nego ovog Zakona koji je povučen. Hvala vam lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio Halid Genjac, takođe povreda Poslovnika.
[[nije uključen mikrofon]] 18
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Mladen Ivanić. Izvolite.
Ma samo vrlo kratko. Ja zaista nisam ni jedan razlog našao zašto je Savjet ministara ovdje išao po hitnoj proceduri. Ali stvarno ne vidim ni jedan razlog osim neke, niti vrijeme ističe, niti postoje neke potrebe, ništa posebno nije bilo, budžet usvojen za ovu godinu, sve može ići potpuno normalno. Ja Vas zaista molim predsjedavajući i sve ostale da to stavljaju u redovnu proceduru, da je hitna procedura baš kad gori nebo i zemlja. U ovom slučaju to uopšte nije gorilo i da malo i oni više uvažvaju u skupštini, jer su sami, kao što reče kolega Genjac, poslije par dana amandmanima u stvari poništili svoj zahtjev da se o Zakonu razgovara bez ikakve priče o amandmanima nego samo izjašnjava za i protiv. I u principu ja sam inače, zaista i biću uvijek protiv hitne procedure, jer mislim da je to potpuno nepotrebno. A inače ne znam, pravo da vam budem iskren, šta će se dobiti što nije do 31. decembra, govorim sad samo usvajanje budžeta nego što je do 31. marta. Ni tu baš ne vidim neku spektakularnu promjenu, a možda jedino u prvoj izbornoj godini dok se ne konstituiše prva vlast. Eto, možda jedino tada ima smisla, ali inače ovo, ja ne vidim veliku logiku. Hvala.
Dobro, hvala. Za riječ se javila Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. U cijelosti uvažavajući sve i slažući se sa svim iznešenim što su kolege prije mene, koje su diskutovali, rekli, ja se usuđujem reći da mislim da nije bilo neophodno praviti izmjene i dopune postojećeg Zakona, jer da se postojeći Zakon u potpunosti provodio i da su se poštovali rokovi o donošenju budžetu ne bi bilo potrebe da se uopće sa ovakvim Prijedlogom izmjena ide. U ovim izmjenama je ostalo pravo Vijeću ministara da donosi posebne odluke tokom privremenog finansiranja o rashodima koji nisu bili predviđeni u budžetu prethodne godine, a koji je ostao naravno za privremeno finansiranje i iz toga slijedi da Vijeće ministara bez Parlamentarne skupštine BiH u većoj mjeri može kreirati određenu vrstu rashoda, ja se usuđujem i želim iskazati svoju bojazan da bi to mogla postati praksa a mislim da je to opasno. Samo derogiranje ustavnog rješenja, jer Ustav predviđa drugačije, ne spominje, dakle 31. mart, i samo pozivanje na dogovor sa MMF-om i sa potpisnicima stend-baj aranžmana derogira Ustav BiH. Ne može niti jedan MMF biti iznad Ustava BiH. I mislim da, mene što se tiče, jedina dobra stvar koja postoji u ovom Prijedlogu, odnosno izmjenama Prijedloga zakona jeste uvođenje institucije odgovornosti za one koji ne urade svoj posao kako treba i ja danas ne mogu podržati ovakav Prijedlog izmjena zakona. 19
Dobro, hvala lijepo. Pošto imamo ovdje predsjedavajućeg, da li ima potrebe da se odgovori na pitanje. Izvolite.
Pozdrav predsjedatelju uz članove Kolegija, uvaženim zastupnicima, gostima i prijateljima. Mi nemamo apsolutno ništa da se promijeni sustav, odnosno tijek da ide u osnovni zakonodavni postupak i ostalo, a da ne bi mistificirali stvari o čemu se radilo. Mi smo uradili Zakon i smatrali smo da je to bila obveza budući da nam se ne bi ponovile stvari koje su dočekale ovo Vijeće ministara i vas kad smo imali situaciju da u 2012. godini usvajamo proračun iz 2011. godine, da ne dođemo u situaciju da ne servisiramo vanjski dug, a to se sve dešavalo. Uostalom mi smo uradili Zakon za koji smo smatrali da je bio dobar. Istovremeno se zaključivao aranžman sa MMF-om i desila se jedna konfuzija, budući da smo mi postupili po njihovom zahtjevu, a onda je skroz kasno Evropska komisija intervenirala i tražila da se Zakon korigira, a već je bio pušten u parlamentarnu proceduru kao što znate, da se korigira i to je bilo uvjetovanje dobijanja makro ekonomske pomoći BiH u iznosu od 100 miliona eura. To su fakti. Prema tome, može se insistirati sasvim normalno na kršenju Poslovnika, procedurama i ostalom, ali evo ja sam vam rekao sad najiskrenije šta je bilo i šta se dešavalo. I bilo kakva odluka ovoga časnog Doma da postavi proceduru za koju oni smatraju da se uklapa u Zakon i Poslovnik sasvim normalno mi prihvatamo i nadamo se da ćemo se onda vratiti raspravi o ovom Zakonu. Evo, hvala vam lijepo ako sam pomogao.
Dobro, hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ, glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom ...
/ima prijavljenih/
Ima prijavljenih. Nisam vidio, izvinjavam se. Hasan Bećirović, pa Halid Genjac. Izvolite Hasane.
Ma ja sam samo htio uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara reći, da ipak bez obzira na pritiske međunarodnih finansijskih i drugih organizacija nama je temeljna obaveza poštovanje vlastitih propisa, propisa ove .../smetnje u snimanju/... i ja vas molim da zaista u ovakvim situacijama to bude iznad svih pritisaka koje imam. Poštovanje Ustava i zakona ove zemlje, pa i Poslovnika ovog Doma je valjda nama svima imperativ. Ja razumijem o čemu vi govorite, ali nemojte da nam međunarodne institucije ad hoc kreiraju zakone u ovoj zemlji. Mi moramo imati 20 konzistentne propise, konzistentan pravni sistem, moramo ga se držati, bez obzira na to, mi smo mogli provest proceduru i zadovoljiti te kriterije i po prvom zakonu. I ja samo koristim priliku da vas zamolim da se ovakve stvari ubuduće ne događaju. Ja još jednom ponavljam, tekst ovog Zakona je srećom bolji od onog prvog, a moglo se je desiti i obrnuto. Hvala vam lijepo.
Ja ovdje u međuvremenu sam dobio informaciju da je Prijedlog zakona o kojem gospodin Bećirović govori, obavjest, ustvari obavještava se Vijeće minsitra, da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine na 37. sjednici, održanoj 6. prosinca 2012. godine je odbio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH u drugom čitanju. Znači, ipak je odbio to Zastupnički dom. Nije kod nas, ali u Zastupničkom domu, evo
/nije uključen mikrofon/
Dobro, evo Vi kažete da je ovaj Zakon svakako bolji, pa da sada eto malo to zažmirimo, ja. Ja, evo imamo još gospodina Genjca. Pa izvolite Halide. Opet ne radi mikrofon. Ne radi mikrofon Halide, pritisni. Evo dobro, gospodin Halid je odustao od rasprave i Nermina takođe, pošto nam ne rade mikrofoni. Evo ovaj, sekretar predlaže 2-3 minute pauze, da samo nešto promijeni. Nećemo napuštati. [[PAUZA]] Znači, Vi ste odustali od, dobro. Onda glasamo o proceduri. I Nermina je odustala. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Već smo rekli da nećemo, al' eto da glasamo. Molim vas pokrenite mehanizam. Od 14 prisutnih – 3 za, protiv 11, suzdržan niko, ne postoji većina. Konstatujem da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH po hitnom postupku nije usvojen. Napominjem, ako Dom naroda ne prihvati zahtjev predlagača za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku u skladu sa članom 122. Poslovnika, Dom odlučuje da li će Zakon razmatrani po članu 121. Poslovnika ili u redovnom postupku. Budući da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH po hitnom postupku nije usvojen, sada prvo treba da se izjasnimo o zahtjevu za razmatranje Zakona po skraćenom postupku u skladu sa članom 121. Poslovnika, kao što je i Zastupnički dom učinio. 21 Evo molim da se, da o tome se izjasnimo. Konstatujem da od 14 prisutnih – 11 za, protiv 2, suzdržan 1. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH po skraćenom postupku usvojen. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Ne treba. Hvala. Dajem riječ predlagaču Zakona, ako je prisutan i ako ima potrebe da se obrati? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Pošto se niko nije javio za riječ, glasamo o Prijedlogu zakona. Molim vas da se pokrene mehanizam za glasanje. Od 13 prisutnih – za 12, 1 protiv, niko suzdržan. Konstatujem da je Zakon o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH usvojen u istovjetnom tekstu kao u Predstavničkom domu. Prelazimo na sedmu tačku, 22 Ad. 7. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Predlagaču zakona? Izvolite.
Uvažene i uvaženi gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, delegatkinje i delegati Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, predstavnici medija i gosti. Zahvaljujem za mogućnost da u nekoliko rečenica zatražim vašu podršku za izmjene i dopune Izbornog zakona, predložene i usvojene u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, a koje se odnose na tri člana Izbornog zakona, članove 2.2.2., 14. i 4.19. a koje bi doveli do usaglašavanja ovih članova sa Zakonom o ravnopravnosti spolova BiH, o njegovom prečišćenim tekstom objavljenom u „Službenom glasniku BiH“, br. 32/10. Dakle, prijedlozi izmjena i dopuna ovog Zakona, doveli bi do usklađivanja sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, odnosno odredbama Zakona, koje kažu da je ravnopravna zastupljenost spolova, postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen u najmanjem procentu od 40%. Ja se nadam da ćete podrškom, ovim izmjenama i dopunama, dovesti do situacije u kojoj će u BiH manje zastupljeni spol, a to je za sada još uvijek ženski, imati mogućnost da ravnopravno sudjeluje u procesima odlučivanja i naročito izbornom procesu. Dozvolite da iskoristim ovu mogućnost i zahvalim brojnim udruženjima, nevladinim organizacijama, pojedinkama i pojedincima, koji su Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH uputili pisma podrške za ove izmjene i dopune. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se zastupnici Ismeti Dervoz. Otvaram raspravu. Obzirom da se niko ne javlja za riječ, glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 23 Molim vas pokrenite mehanizam glasanja. Konstatujem da od 13 prisutnih – za je 11, protiv niko, i 2 suzdržana. Konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o nephodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH koja je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom na 40. sjednici, održanoj 03.01.2013. godine, usvojio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji BiH u drugom čitanju. Opet riječ dajem, eventualno gospođi Borjani Krišto?
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Predlagač Zakona? Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Niko. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – 12 za, niko protiv, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji BiH usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom na 40. sjednici, održanoj 03.01.2013. godine, usvojio je 24 Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH u prvom čitanju. Riječ dajem zamjeniku predsjedavajućeg, ako ima, Ustavne komisije gospođi Krišto? Nema potrebe. Predlagaču Zakona? Takođe nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Niko se nije javio za riječ. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da od 13 prisutnih – za je glasalo 9, protiv niko i imamo 4 suzdržana. Postoji opća većina, ne postoji entitetska. Idemo u drugi krug usaglašavanja. Nema suglasnosti. Idemo drugi krug. Molim vas da se pokrene mehanizam, ponovo, glasanja. Konstatujem da od 13 prisutnih – za je 9, niko protiv, 4 suzdržana. Postoji i opća i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u oblasti odbrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Zajednička komisija za odbranu i sigurnost Bosne i Hercegovine
Zahvaljujem predsjedavajući. Što se tiče stava Komisije, čekaj nisam ja za ovu tačku određen, greška je neka, greška.
Meni je ovdje napisano da Halidu dam riječ.
Distanciram se.
Dobro, dobro. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Da li se ko javlja za riječ? Ne javlja se niko. 26 Glasamo o potvrdi Odluke o učešću jedinica vojne policije Oružanih snaga BiH u operaciji Snage međunarodne sigurnosti u Islamskoj Republici Afganistan, materijal Predsjedništva BiH. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da od 13 prisutnih – 12 za, protiv niko i 1 suzdržan. Konstatujem da smo potvrdili Odluku o učešću jedinice vojne policije Oružanih snaga BiH u operaciji Snage međunarodne sigurnosti i pomoći u Islamskoj Republici Afganistan, materijal Predsjedništva BiH. Glasamo o zaključku Komisije. Molim vas da se pokrene ponovo mehanizam. Konstatujem da je od 13 prisutnih – svih 13 bilo za, da postoji opća i entitetska većina i da je usvojen zaključak Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Prelazimo na 13. tačku, Ad. 13. Izvještaj o provođenju mjera Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo s BiH 2008.–2012., materijal Direkcije za evropske integracije BiH Dobili ste mišljenje Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH, Komisija je predložila da se Izvještaj uputi domovima u daljnju parlamentarnu proceduru. Predstavnički dom je na 39. sjednici održanoj 25.12. usvojio Izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, doktoru Halidu Genjcu, ima li potrebe? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Što se tiče Komisije i Izvještaja, onako kako je navedeno u Komisiji ja ću iskoristiti odma za raspravu. Budući da je u našem zaključku bilo između ostalog i da se predsjedavajući Vijeća ministara pozove prilikom rasprave, ja se zahvaljujem gospodinu Bevandi što je prisutan ovdje. Pokušaću sa dvije, tri rečenice možda aktuelizirati ono što je najbitnije vezano za ovaj Izvještaj. Prije svega, ja se zahvaljujem Direkciji za evropske integracije koja je načinila jedan vrlo sistematičan Izvještaj za ovaj period koji se završava sa dvanaestom godinom. Nažalost, on jeste objektivan, ali to je izvještaj o tome da smo pola posla uradili i da pola posla nismo uradili. Dobro je da ovo imamo i da baveći se ovim aktivnostima koje nas neminovno čekaju, da se vraćamo i da imamo na jednom mjestu to sistematizirano. Naravno da nas taj posao ne može mimoići govori i pismo komesara Filea koji je prije par mjeseci dostavio trideset mjera za ovu godinu koje treba ispuniti ukoliko pretendiramo imalo da izvještaj za ovu godinu ne bude negativan kao Izvještaj o napretku za prošlu godinu. Uglavnom mjere koje su navedene u ovom, u ovoj agendi za ovu godinu su najvećim dijelom iz programa za partnerstvo, ono što nije urađeno. Pa je tu i Vijeće za državnu pomoć i evidencija državne pomoći i pitanje ombudsmena i pravosuđa i državna žalbena institucija i ... strategija i javna preduzeća u skladu s evropskim standardima i javne nabavke itd. itd. 27 I ja ću iskoristiti prisustvo gospodina Bevande da nam odgovori – da li je Vijeće ministara načinilo neki akcioni plan u smislu provođenja ovih 30 mjera? Koje, koje, koje jednostavno ako ne provedemo ove godine biće vrlo tmurna situacija u pogledu, jer to će biti druga prilično izgubljena godina u pogledu evropskih integracija. Iskoristiću ovu priliku takođe da predložim jedan zaključak koji je na neki način povezan sa ovim. Naime, IPA koncept za koji je BiH itekako zainteresirana i koji je nama itekako bitan od ove godine, odnosno od '14. godine se mjenja i to je sad novi koncept IPA II i on će vrijediti od 2014. do 2020. godine. To je koncept koji se uglavnom zasniva na, ne na projektnom pristupu nego na sektorskom pristupu, odnosno Evropska komisija će za svaku državu iskoristiti, korisnicu izraditi strateški dokument za državu korisnicu u ovom slučaju za BiH. I taj strateški dokument će se zasnivati uglavnom na strateškim planovima i strateškim dokumentima za svaku oblast, za svaki sektor u svakoj državi i imaće koherentan pristup na način da se ima u vidu i ono što je najbitnije i ono što je do sad urađeno i ono što je neophodno u pogledu evropskih integracija da se u konkretnoj državi uradi. U tome je naravno uloga Vijeća ministara izuzetno važna u pogledu pripreme Evropskoj komisiji i davanja potrebnih inputa za izradu strateškog dokumenta. Zato ja predlažem da mi danas usvojimo sljedeći zaključak: – Dakle, u cilju blagovremene pripreme za izradu strateškog dokumenta o korištenju IPA-e II u periodu 2014. – 2020. Dom naroda traži da Vijeće ministara u svom Programu rada za '13. godinu uvrsti: Plan učešća u konsultacijama za izradu strateškog dokumenta sa Evropskom komisijom, pripremu sveobuhvatnih sektorskih planova i strategija bez kojih nema ovog strateškog dokumenta i pripremu struktura i kapaciteta za decentralizirani IPA sistem upravljanja, jer je to uslov da bi se uopće koristila dalje sredstva IPA fondova. Mislim da bi, vjerujem ja da bi Vijeće ministara to svakako usvojilo, uvrstilo u svoj Program rada ova pitanja, ali mislim da je dobro da se, da se i zaključkom Doma naroda to pitanje osnaži. Hvala vam.
Dobro, hvala lijepo. Da li predsjedavajući želi riječ? Izvolite. Gospodin Bevanda.
Hvala još jednom. Evo, da budem konkretan i korektan. Gospodin Genjac je rekao, ili nisam razumio, ja sam bio pozvan na sjednicu Povjerenstva i dao sam iscrpano izvješće, već to znate, i tad je bio neki zaključak da se održi i tematska sjednica oba doma, gdje sam isto tako pristao bez ikakvih problema, jer ovoj problematici i Povjerenstvu koje radi na njemu i sasvim normalno imam respekt prema problematici i odgovornost prema istom. Znači, ja moram reći da smo mi razmatrali na Vijeću ministara, na dvije tematske sjednice, ovo o čemu vi pričate, mi smo zadužili sve relevantne institucije da u plan rada za ovu godinu uvrste realizaciju svih neophodnih aktivnosti koje su ovdje navedene. Neke od tih aktivnosti su i bez tog uvrštavanja i programa rada završene, znači Vijeće za državnu pomoć je formirano. Danas je donešena Odluka o imenovanju vršioca dužnosti Sekretarijata, odnosno Tajništva koji će provesti sve potrebne procedure i Vijeće za državnu pomoć 28 će zaživjeti. Mehanizmom koordinacije kojim je rukovodio, koje je imenovalo Vijeće ministara, rukovodio je čovjek iz mog Ureda je završilo svoj dio posla. Predstavnici su Federacije zamolili da još odrade neke političke konsultacije i to je mislim najveća stvar koja je odrađena. Danas je na Vijeću ministara usvojen Program rada Vijeća ministara za 2013. godinu i on će u najskorijem vremenu biti sasvim normalno, uz dopune neke koje su danas bile i izmjene terminske i sve ostalo, biće dostavljen na raspravu u oba doma Parlamenta i sve ove aktivnosti su inkorporirane u Programu rada. Evo, to je ono što mogu reći.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Ne znam, da vidimo samo da li nakon izlaganja predsjedavajućeg ima i dalje potrebe za ovim zaključkom. Ili šta kažete, može jel'? Dobro, dobro, evo predsjedavajući kaže da može stajati, onda trebam mi samo tekst ovaj, ali da, da, ima. Ako se više niko ne javlja za riječ, glasamo o Izvještaju. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da od 14 prisutnih – 13 za, 1 suzdržan, te da je Izvještaj o provođenju mjera Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo s BiH 2008.–2012. usvojen. Sada glasamo o zaključku. Molim vas da se pokrene mehanizam. Konstatujem da je prijedog zaključka usvojen jednoglasno. Prelazimo na 13. tačku dnevnoga reda, Ad. 13. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2011. godinu, materijal Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine. Komisija je primila k znanju Izvještaj i usvojila sljedeći zaključak koji predlaže Domu na usvajanje. - Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtjeva od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH da do kraja aprila 2013. godine pripremi analizu realizacije reforme pravosuđa u BiH, u kojoj će između ostalih dati odgovore na pitanja šta je reformom pravosuđa BiH ostvareno do sada, koje korake treba preduzeti u daljem razvoju reforme pravosuđa. Predstavnički dom na 40. sjednici, održanoj 03.01.2013. godine, nije primio k znanju Izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije Krstanu Simiću, pošto nije tu ponovo gospođi Borjani Krišto. Nema potrebe. 29 Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ukoliko želi. Gospodin Milorad Novković. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, delegati i gosti. Želim vam dobar dan i iskazujem zahvalnost što ste uvrstili predstavljanje Godišnjeg izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH na vašu današnju sjednicu. Ujedno želim reći kako je zakonska obaveza Vijeća da svoj Godišnji izvještaj dostavi izvršnoj i zakonodavnoj vlasti na svim nivoima u BiH u svrhu informisanja, te da se odazove pozivu istih radi njegove prezentacije ukoliko oni upute takav poziv. Namjera je da predstavnik Vijeća obrazloži Izvještaj, odgovori na poslanička pitanja, te da se kroz raspravu i zaključke daju ocjene, sugestije i prijedlozi. Meni je posebno bilo drago na Ustavnopravnoj komisiji ovog Doma da sam čuo vrlo dobrih diskusija, vrlo dobrih prijedloga, da je vrlodobar zaključak da je do sad u pogledu podnesenih izvještaja jedan od najboljih zaključaka i mislim da ćemo mi dati kvalitetan odgovor na ta pitanja. Ono što nema u Izvještaju ja želim da istaknem ovom prilikom da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće zajedno sa nadzornim tijelom u 2012. godini posebnu pažnju posvetilo procesuiranju predmeta ratnih zločina i da su izvještaji Tužilaštva BiH, Suda BiH, entitetskih okružnih sudova, tužilaštava i kantonalnih, sadrže izuzetno dobre rezultate. Da je u 2012. godini izvršen prenos predmeta sa pravosuđa BiH na entitetskom nivou više nego što je to učinjeno za prethodnih 5 godina. Visoko sudsko i tužilačko vijeće u '12. godini zajedno sa nadzornim tijelom je sačinilo elaborate za sve i jedno tužilaštvo okružno, kantonalno, Brčko Distrikta i za Tužilaštvo BiH i Sud BiH koje su potrebe, naročito entitetskog pravosuđa. I u 2013. godini očekujem da će vlade entiteta, vlade kantona ispuniti svoju obavezu kada je u pitanju finansiranje uspostave infrastrukture proširene sistematizacije za određen broj tužilaca. To je u čitavoj BiH proširena sistematizacija za oko 22 tužioca. I ono što je najbitnije posebno Visoko sudsko i tužilačko vijeće je ulagalo napore da se obezbijedi jednakost građana kada je u pitanju procesuiranje predmeta ratnih zločina. Na dobrom smo putu da se to i učini u 2013. Godini, jer ni jedan sud više nije isključiv u tom da prvenstveno treba primjenjivati samo jedan zakon, da li Zakon o KZBiH ili Zakon KZSFRJ. Imamo već nekoliko presuda na Sudu BiH gdje je primijenjen kao blaži zakon Zakon KZSFRJ, a entitetsko pravosuđe uglavnom primjenjuje Zakon KZSFRJ. Kada je u pitanju organizovani kriminal, najteži oblici privrednog kriminala, nismo zadovoljni u dovoljnoj mjeri sa radom tužilaštava, ali smo u dobroj mjeri zadovoljni sa radom sudova. Ono što dođe na sud to se i procesuira. Još uvijek nije stvoren ambijent u tužilaštvima kada je u pitanju organizovani i privredni kriminal. Vama je svima poznato da tužilaštva zajedno sa policijskim agencijama vode istragu. Mi nećemo dozvoliti, ni sudovi, ni tužilaštva da se procesuiraju građani, osobe za koje ne postoje čvrsti i kvalitetni dokazi, to bi bila propast za pravosuđe, ali isto tako insistiraćemo kod tužilaštava tamo gdje postoje čvrsti dokazi, kvalitetni dokazi da se to efikasnije procesuira. Mi lično kao Visoko sudsko i tužilačko vijeće nismo upoznati da u tužilaštvima postoje otvoreni predmeti, kako se to često u posljednje vrijeme naziva, što ja ne volim čuti tu riječ – velike ribe se ne procesuiraju. Sve što dođe do suda to se procesuira ali na jedan kvalitetan način i ni jedan sudija ne treba sebi da dozvoli da povrijedi svoju savjest radi dnevno političkih ili nekakvih drugih događaja. Valja sa presudama i optužnicama živjeti i u neko doba sasvim sigurno valja za to i odgovarati. Ono što je zabrinjavajuće, a to je da je bosanskohercegovačko pravosuđe još uvijeke neefikasno pravosuđe. I u prethodnoj godini smo 30 uložili dosta truda i napora da riješimo najstarije predmete, tačno znamo u svakom sudu broj predmeta, iz koje godine potiču predmeti, kod kojih su sudija i već u određenim sudovima predsjednici sudova i sudije ili pišu disciplinske prijave ili već imaju, dolaze u situaciju da ne mogu dobiti nove mandate za svoj rad. I u ovoj godini ćemo nastaviti na radu efikasnosti. Mnogo nam je pomogao strukturalni dijalog u tom pravcu. Nama je poznato da je BiH, kao i regija, zemlja u ekonomskoj krizi i mi pokušavamo da sa postojećim kadrom sudija, tužilaca i stručnih saradnika ovo riješimo. Mogu slobodno da kažem da ništa nismo lošiji nego što je pravosuđe u regiji. Mi smo zemlja u tranziciji dosta je toga palo na teret sudovima, stečaji, desetine hiljada ljudi nezaposlenih, povrat imovine, i u 2012. godini skoro pa smo, da ne kažem, na stotine hiljada okončali povrat imovine za lica koja su bila ili protjerana ili raseljena i td. Očekujem da ratni zločini će biti implementirani u rokovima koje je propisala i uspostavila strategija koju je donijelo Vijeće ministara BiH, i da taj problem je ono što opterećuje ne samo pravosuđe nego opterećuje najveći broj građana BiH. I zato u pravosuđu kroz strukturalni dijalog, ne da pokušavamo, neg već imamo i određene konkretne mjere na kojima radimo. Ja sam unazad pet godina se zalagao da što veći broj predmeta bude ustupljen entitetskom pravosuđu, nisam pogriješio, i to predmeti koji su manje složeni, a da se ostavi prostora Sudu BiH i Tužilaštvu BiH da sudi najsloženije i najprioritetnije predmeta. To je u '12. godini učinjeno, podignuto je 23 optužnice u Tužilaštvu BiH za predmete koji su jako složeni, koji su stajali i po četiri, pet godina i nije po njima ništa posebno činjeno, u cilju da se oni okončaju. Oni su u 2012. godini okončani. Mi smo kao nadzorno tijelo svakih tri, odnosno šest mjeseci dostavljamo izvještaj Vijeću ministara o svom radu i predložili smo 72 zaključka do sada, održali 36 sjednica nadzornoga tijela i ukoliko naši zaključci budu realizovani Strategija će se okončati u roku kako je to predviđeno, odnosno sedam, odnosno 12 godina. Ja vas molim samo da shvatite da sudovi i tužilaštva nisu sami u procesuiranju predmeta ratnih zločina, da su tu i policijske agencije, da prijave dolaze iz policijskih agencija, SIPA-e, drugih ministarstava i drugih policijskih agencija. Sudovi nisu ti koji opredjeljuju hoće biti optužen ovaj ili onaj, ono što dođe do suda to se procesuira. Ja sam ovom prilikom imao ovoliko, ako imate pitanja ja ću pokušati da odgovorim na vaša pitanja. Hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu po ovom pitanju. Ko se javlja za riječ? Javila se za riječ gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Prije svega dobar dan i lijepi pozdrav svima. Dopustite iako smo vremenski poodomakli sa ovom današnjom sjednicom, a i kalendarski nalazimo se u 17-om danu prvog mjeseca 2013. godine, ali kako je ovo prva sjednica u ovoj godini, dopustite mi uistinu, ja smatram da nije kasno, s moje strane dobre želje i dobre namjere imaju uvijek mjesta bez obzira u koje vrijeme dolazili, pa budući smo i u vremenu iza katoličkih i pravoslavnih blagdana i Božića i ostalih blagdana, da prije svega čestitam svima onima kojima to nisam učinila i s jedne i s druge strane, bez obzira što je to prošlo, i da zaželim sve najbolje u 31 budućem vremenu, a svima nama puno uspjeha u 2013. Godini, prije svega dobro zdravlje, a potom i funkcionalniji, efikasniji, pravedniji rad kako Doma naroda, tako svih institucija u BiH na dobrobit svih naroda i građana koji žive u BiH. A sad ću se vratiti na točku koja je na dnevnom redu i prije svega pozdraviti takođe predsjedatelja vijeća, Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća koji je, naravno ispunjavajući svoju zakonsku zadaću, došao danas na sjednicu sukladno zakonskoj obvezi, evo da nam na neki način predoči i da nam kaže nešto o Izvješću, kao što je to uradio, i sam je rekao, na nadležnom povjerenstvu. Ja sam isčitavajući ovo Izvješće VSTV-a, i na neki način tako komentirala i na Ustavnopravnom povjerenstvu i to ću takođe raći sada, vidjela sam da ovo Izvješće metodološki je napravljeno onako kako bi to izvješće jedno i trebalo da bude napravljeno. Ono potom sadrži i glavne urednike koji su napisali i td. do uvodne riječi i ostalo. Međutim, ono što je sadržajno, a što nas zanima kad je u pitanju Izvješće VSTV-a, naravno da ni u kom slučaju, pa niti iz bliza nije ono što bi trebala jedna institucija sadržajno da kažem i da odgovori i da radi, a sve u cilju uspostave i rada neovisnog i nepristranog pravosuđa. Da je to tako zapravo ono sadrži još pored toga statističke pokazatelje o radu sudova, o predmetima. Evo kao što je predsjednik rekao, to su za mene statistički podaci koji kad sam isčitavala ove određene i druge odredbe koje su u ovom poglavlju navedne, nisam baš sigurna ni da li su ovo pravi pokazatelji. Dopustite da izrazim sumnju iz razloga što, evo Izvješće koje je dostavljeno uistinu vrlo kasno, budući da je zakonska obveza da se do petog mjeseca dostavlja svake godine, naravno sa nalazima i preporukama i sa svim prijedlozima za sugestiju, u ovom Izvješću se govori o tome da, i postoje navedeni kao primjeri napada na neovisnost pravosuđa. I između ostalog ovdje se spominju da su nešto što se može kao izdvojiti i to su tri ključne stvari, između ostalog i politička i oštra retorika, to je i predloženi referendum u RS-u u svezi funkcioniranja Suda BiH, potom odluka predsjednice Federacije BiH o imenovanju sudija Ustavnog suda, pa neću puno ulazit, zamarati vas jer sam i prošle godine razgovarala kad je bilo izvješće, znači za prethodnu godinu, i to mi je nekako imalo mjesta i moglo se naći tada. A danas, svi vi dobro znate od kada mi sjedimo ovdje u Domu naroda i ja koliko znam da danas ta Federacija ili entitet nema predsjednicu, po meni nema ni predsjednika on je nametnut odlukom visokog predstavnika, pa može biti da ga zbog toga i nema u ovom Izvješću. Ali stvarno ovo što je ovdje napravljeno to je samo prepisano iz prošlogodišnjeg Izvješća i to na jedan, dopustite mi da kažem, više nego smiješan način. Ne bih elaborirala, možete, svi ste dobili materijale, možete pročitati, a isto tako i o nekim drugim stvarima. Naravno, što želim reći bez neke velike diskusije, ja smatram da ovakvo jedno Izvješće, na ovakav način napravljeno, sadržajno mislim, nije nešto što može uopće doprinijeti učinkovitijem, efikasnijem radu, a naravno i neovisnijem i samostalnijem. Na ovakav način, ja osobno mislim, da se ruši i institucija Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeće i općenito pravosudnih institucija. Želim reći da bez korjenite promjene, odnosno reforme u pravosuđu, a šta to podrazumijeva, ta reforma mora podrazumijevati odgovornost onih. Sve dok mi danas i prošle godine, znači, razmatramo ova izvješća na način da nam je uistinu, evo predsjednik Vijeća došao i kazao sve što ima reći, to nam je sjećam se i prošle godine govorio, da će učiniti, da će napraviti, međutim evo ove smo godine išli na jedan malo konkretniji, da kažem, zaključak pa ćemo vidjeti, evo i očekivati je, hajmo kazati, nekakve iskorake. A ovo kad pričam ne želim da budem shvaćena osobno, jer ovo nije zato što je predsjednik tu, zato što je on taj koji je institucija, nego ove moje primjedbe i preporuke su u smislu uspostave pravosuđa i odnose se na instituciju, nisu osobne naravi nimalo. Zato želim reći bez uvođenja reda i odgovornosti između ostalog i ove institucije i svih drugih mi ćemo samo formalno dobivati ova neka izvješća koja su, evo napisana ovako kako su napisana, koje, papir trpi sve i ovaj, 32 idemo iz godine u godinu, a prijedlozi koji se unutra nalaze su takvi da, uistinu kažem opet, ne mogu doprinijeti učinkovitijem i efikasnijem radu pravosuđa. Jer, evo i u poglavlju koje se odnosi na kraju kaže – preporuke, kada se govori o suradnji zakonodavnih i izvršnih tijela vlasti, govori se da se ne bi trebali entitetski, recimo, ili Parlament, odnosno zakonodavna i izvršna vlast mješati u imenovanje i td. sudova, ustavnih sudova entiteta i td. Mislim da to nema ni potrebe navoditi, postoje ustavi kako BiH tako i entiteta, postoje zakoni. U tom slučaju znamo hijararhiju pravnih propisa i mislim da ukoliko hoćemo da takvim stvarima nema mjesta nego se samo toga moramo pridržavati. Evo, u kontekstu toga ja smatram da ovo Izvješće je potpuno neprihvatljivo što se tiče sadržaja i smatram da u ovakvoj jednoj oblasti da bi napravili iskorak moramo očekivati promjene, napraviti jednu korjenitu reformu sa stanovišta odgovornosti svih, jedino na takav način možemo očekivati da ova BiH zaživi koliko toliko kao pravna država. Hvala vam ljepa i još jednom nadam se da nisam razumljena osobno, nego kao, upereno je sve kao instituciji VSTV-a i ... uopće. Hvala.
Za riječ se javio gospodin Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Istina je ova Informacija, odnosno Izvještaj je i previše formalan. Ako se udubimo u njegovu analizu možemo samo doći do osjećanja razočaranosti i prisutne nemoći da se na kvalitetan način u ovoj zemlji rješava pitanje efikasnosti pravosudnih institucija. Alarm za ovu zemlju je kada predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta kaže da je pravosuđe BiH neefikasno. A onda u Izvještaju iz 2011. godine, koje je na dnevnom redu, čujemo trendove u 2012. godini, i imamo konstataciju da politička retorika šteti određenim procesima, odnosno procesuiranju i funkcionalnosti i efikasnosti pravosudnih institucija na nivou BiH. Podsjetiću vas da Visoki sudski i tužilački savjet bira i tužioce i sudije. A ko je onda kriv u ovoj zemlji što pravosudne institucije nisu efikasne? Političari koji traže da budu pravosudne institucije efikasne, ili Visoki sudski i tužilački savjet koji imenuje tužioce i sudije, samo konstatuje, i kao macina trava ni pomaže ni odmaže. Mi smo u veoma velikom problemu u ovoj zemlji, jednako i Bošnjaci i Hrvati i Srbi i svi ostali, jer nemamo povjerenje prema pravosudnim institucijama. Pravosudne institucije nisu efikasne, koriste dvostruke aršine. Nadamo se da će nadležna tužilaštva u ovoj godini početi da primjenjuju jedan zakon, a šta ćemo sa posljedicama oko donošenja određenih sudskih odluka po dvostrukim aršinima? Šta ćemo s tim ljudima? Ko će preuzeti odgovornost? Bolno pitanje jeste procesuiranje ratnih zločina. Kako se može desiti da neki predmeti su 20 godina u različitim tužilaštvima? Šta treba uraditi za predmet Veliki park? Hajde recite. Šta treba uraditi za Tuzlansku kolonu, Dobrovoljačku, Čemerno? Šta treba uraditi za Lediće, Bradinu? Znate kakav je bio trend u ovoj zemlji – pustićemo da ljudi isele u treće zemlje, veoma teško će se vratiti u proces svjedočenja na sudovima, pomoći ćemo da ljudi odu iz ove zemlje, a onda ćemo kroz Tužilaštvo i selenje predmeta iz ladica doći u situaciju da neće imati ko da svjedoči. To je trend u ovoj zemlji. To je prošlo mimo vas ili ste vi aminovali tako nešto. To je problem. Zašto je zaustavljen predmet Sijekovac? I neki niz drugih predmeta, naravno uvažavajući da predstavnici bošnjačkog naroda pričaju slično, isto, predstavnici hrvatskog naroda isto tako. Pa moramo ljudi, ne možemo prihvatati 33 izvještaje i pričati o tome kako ćemo svake naredne godine učiniti nešto bolje, a da pri tome ne riješavamo. Kažete da ste donijeli 72 zaključka na 36 sjednica i da će trebati 12 godina za implementaciju Strategije. I tražite od Savjeta ministara, pa gospodo imenujete tužioce i sudije, ocjenjujete ih i očekujete neku vrstu, a pri tome i kao alibi za nešto što ne funkcioniše u pravosudnoj strukturi BiH kažu da su krivi političari zbog svoje retorike. Očigledno je, ovoj zemlji su nepohodni novi zakoni i nova zakonska rješenja. Nova reforma pravosudnog sistema. I nemojte da i ove godine, podsjetit ću vas, za 2009. godinu nismo primili Izvještaj k znanju, nismo za 2010., nećemo glasati ni za 2011. i to je normalno u ovoj zemlji. Tražimo još novih 72 zaključka, 36 novih sjednica i još 12 godina. I kako gradimo povjerenje, kako gradimo stabilnost i sigurnost u ovoj zemlji, na koji način? Lazalskim odnosima prema međunarodnoj zajednici, čiji ste vi projekat. Podnosite izvještaje OHR-u i raznim ambasadama, ali izvještaj trebati podnijeti ovom narodu, ovim građanima koji vam ne vjeruju. U tome je poenta. Mi nećemo sigurno prihvatiti ovu Informaciju. Podržaćemo sve napore koji će ubrzati procesuiranje i ratnih zločina i organizovanog kriminala, jer je to neophodno za ovu zemlju. Vi očigledno niste partner u ovoj priči, jer ne možete, pokazali ste nemoć. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se javio delegat Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, kolege delegati, dame i gospodo. Imam potrebu da kažem nekoliko riječi kada je u pitanju Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2011. godinu, i da kao član Ustavnopravne komisije, iako smo na toj Komisiji imali sveobuhvatnu raspravu oko ovog Izvještaja, bio je prisutan i gospodin Novković. I tačno je sve, da smo razmatrali sve ono što u Izvještaju piše. Evo, i ja ću se pridružiti kolegama i reći da je on metodološki sasvim dobar, međutim ono što Izvještaj u svom meritumu govori možemo vidjeti mnogo toga što jeste problem BiH. I evo, i ja sam jedan od onih koji bi bio presretan da kažem da smo mi u našem sistemu podjele vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku, potpuno došli do tog stepena razvoja, da imamo nezavisnost u tim institucijama, a pogotovo da je naše sudstvo nezavisno, imuno od mnogih događaja koji se dešavaju u BiH. Kada govorimo o svemu onome što piše u Izvještaju onda možemo konstatovati i nekoliko činjenica koje su nesporne i koje su i potvrđene danas na samoj sjednici ovog Doma, a to je da smo i nezadovoljni strategijom rješavanja ratnih zločina. Nije postignuta jednakost građana pred zakonom, različita je primjena propisa Krivičnog zakona. I ono što je dobro i što je intencija da se postiglo u prethodnim godinama, da jedan određen broj predmeta ratnih zločina će se procesuirati na entitetskom pravosuđu i to govori donekle i osposobljenosti naših sudova da se bave najsloženijim pitanjima kada je u pitanju ova oblast. Šta podrazumjeva nezavisnost pravosuđa u pravnom smislu? To bi bila i postignuta velika odgovornost i sveobuhvatna odgovornost onih koji odlučuju o ovim pitanjima i ona bi trebala biti što 34 veća. Ja se nadam da i onaj zaključak koji je predložila Ustavnopravna komisija ide u pravcu da kroz ovaj strukturalni dijalog koji vodimo u BiH, a i kroz ono sve što mi pokušavamo u ovom vremenskom periodu da radimo, doprinese što boljem i efikasnijem pravosuđu. Ali ja ću ponoviti ono što sam rekao, a što je dijelom rekla i gospođa Krišto, na samoj Ustavnopravnoj komisiji, da ako želimo da postignemo nešto što će unaprijediti i naš odnos prema određenim institucijama i naš ukupan odnos prema ovome problemu onda i ovakvi izvještaji osim statističkih podataka, koje možemo tumačiti ovako i onako, ali i činjenica je i pored određenog napretka u rješavanju problema, kada su u pitanju presude i rješavanje određenih, podizanja optužnica i td., možemo konstatovati da je još ogroman broj predmeta u radu i nije riješen. Ali imate jedan dio Izvještaja na strani 66 koji govori o primjerima napada na nezavisnost pravosuđa. Gospođa Krišto je rekla dva a ja ću reći treći, koji po meni ne stoji, a to su nacrti zakona o sudovima RS-a, koji je u određeno vrijeme možda i bio aktuelan. Ali evo, nakon vremenskog perioda koji je protekao pokazao se, a da vas podsjetim da se tu radi o privrednim sudovima u RS-u koji, evo nakon godinu dana njihovog rada, pokazala se velika ažurnost i rješavanje mnogih predmeta kada su u pitanju privredni sporovi, kada je u pitanju stečaj, likvidacija, registracija i td., i da sve ono što je godinama stajalo, čini mi se da je pokazalo ispravnost ka određenim pitanjima. Znači da apsolutno jedan dio ovog Izvještaja ne stoji, nije bilo potrebe da pričamo na način koji bi mogao na različite načine i da se tumači i na samom Domu i da dolazimo u određena razmimoilaženja u mišljenjima. Iz svega ovoga, da ne ponavljam, obzirom da je i predsjednik Kluba diskutovao na ovu temu, i za mene je Izvještaj, a i sama naša ustavna pozicija Doma naroda i Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, nije nam dao mogućnost da mnogo i utičemo na ovo, jer izvještaj koji primamo k znanju ili ga ne primamo k znanju govori i o našoj ulozi u svemu ovome. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ja bih zamolio Ognjena Tadića da on meni da riječ.
Riječ ima predsjedavajući Doma, uvaženi kolega Sulejman Tihić. Izvolite.
Dame i gospodo. Pred nama je Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Izvještaj na određen način tretira dosta detaljno stanje u pravosuđu BiH, problematika kojom se bave, problemi s kojima se susreću, ... predlažu načine prevazilaženja tih problema i td. I u svakoj demokratskoj državi dobro je da su odvojene zakonodavna, izvršna i sudska vlast, jer jedino tako možemo imati neovisnu sudsku vlast. Mislim da i danas i ubuduće, kad se god raspravlja o radu sudova, trebamo biti, koliko je to moguće, objektivni u diskusijama i da se oslobodimo nekih ličnih, ne znam, stranačkih razloga koji nekada mogu biti i opravdani. Ja razumijem ljude koji su bili optuživani, pa po nekoliko godina se pojavljivali na sudu i na kraju oslobođeni i td. Ali moramo se i ovom prilikom izdići iza toga i da 35 realno govorimo o stanju u pravosuđu i da vidimo šta možemo učiniti da to bude sve bolje i efikasnije. Ja mislim da ovaj Izvještaj prikazuje realno stanje. Nije se mogao on frizirati i praviti da je nešto bolje nego što jeste. Kada uzmemo i pravosuđe na drugim nivoima, pa uzmimo i nekim drugim državama, koje su čak, evo postaju članice EU, pa vidimo koliko ima tu problema, posebno sa efikasnosti, znate, posebno sa borbom protiv korupcije, pogotovo kod nas kada su u pitanju i ratni zločinci. Ovo je dobro što je značajan dio predmeta prenesen, ne znam, na entitetske, okružne, kantonalne sudove. Znači da smo tu u jednom velikom zaostatku. Ne treba komentarisati pojedinačne slučajeve, pojedinačne predmete, ali mislim da ćemo na ovaj način, na neki način ubrzati pravdu kada se dio toga prenese na niže sudove. Dobro bi bilo, i dobro jeste, da se suradnja sa pravosuđem iz Srbije i Hrvatske još više unapređuje i da ta komunikacija bude što brža i efikasnija. Ovo što neko reče, jer mnogi okrivljeni svjedoci, žrtve u međuvremenu, na ovaj ili onaj način, ili odlaze iz Bosne, odlaze sa ovoga svijeta, i td. Tako da, to su neke mjere koje su dobre, koje idu u pravcu rješavanja ovih problema. Nisam, kada bi gledali lično, većina nas nije zadovoljna, i uostalom to je i činjenica, ni aktivnostima ni borbom protiv korupcije. Nismo zadovoljni time da su jedni veliki predmeti, ozbiljni predmeti pali na sudu. A to istovremeno dokazuje jednu objektivnost sudova. Znači, da ne može u sudu proći svašta, šta neko zaželi ili, ne znam, tužilac optuži. Tako da, to je jedna sigurno pozitivna stvar da sud sudi neovisno. Veliki predmeti, ja znam moje kolege dok sam bio u Predsjedništvu i td. su bili predmet tretiranja ali su na kraju oslobođeni. Znači, ipak imamo sud, imamo sudije koje rade po svojoj savjesti, na osnovu zakona. Ovo je dobro što je ukazano, mislim da je slaba karika tužilaštvo. Ali velika bi greška bilo sada kada bi tužioce određivali i birali po nekoj političkoj liniji, političkom uticaju, što neko predlaže. I ne možemo mi kazati da nema uticaja na pravavosuđe. Svi komentari određenih javno tužilačkih, sudskih odluka, pogotovo ako dolaze od političara, od visokih zvaničnika i jesu uticaj na pravosuđe. I evo, i samo ova priča o nekakvom, o tome da bi trebali sada da tužioce imenuju, ne znam, skupštine kantona, entiteta ili Parlament. Pa sasvim je jasno, nismo mi ono demokratsko društvo kako su neki drugi gdje tako radi, nismo mi došli dok toga stepena. Mislim da, i to je jedna vrsta pritiska na sudove i na tužioce, kada ne znaju hoće li oni danas biti tužioci ili neće, kad se kaže – sve ćemo i mi vas promijeniti, svi, bez obzira što si ti juče imenovan to ti ne vrijedi, ti ćeš doći ponovo na nekakav tapet. Ne možemo ljudi, to nije pošteno. To je direktan uticaj na rad pravosuđa. Zašto bi sada neki tužilac pokretao neke istrage iz nekog domena kada mu se prijeti da će sutra po nekoj političkoj liniji biti smijenjen zato što se zamjerio nekome i vodio ili vodi postupak. Prema tome, svi mi imamo primjedbi, znate, i raznih, ja se i sada čuvam da ne iznosim neke konkretne stvari i komentare – kako je moguće da su neki predmeti tako propali i da se tako neoprezno ušlo u te predmete. Jer bio sam izmeđuostalog i sudija i tužilac, ali neću, neću da govorim ni o jednom konkretnom predmetu. Ima tu Visoko sudsko i tužilačko vijeće neka ocjenjuje te tužioce, te sudije koji su olako ušli u postupak. Ne može on, ako, ja kada sam bio tužilac u onome socijalističkom sistemu, ako ti padne jedan broj optužnica ne možeš više biti tužilac. Eh, ja očekujem da to Visoko sudsko i tužilačko vijeće na određen način tako vrši ocjene i sutra i kod imenovanja i napredovanja da kriterij bude upravo to – koliko mu je prošlo optužnica, koliko je palo optužnica, iz kojih razloga i td., ili sudija kojim se ukidaju presude. I dajte da ljudima, da pomognemo pravosuđu u jednom i u materijalnom smislu, znate, a ne da im stavimo tamo, da im plate reduciramo pa da nemaju sredstava za krivični postupak ili nešto drugo. Sjvesni smo mi nedostataka. Ja znam lično, u 36 ono vrijeme Pedija Ešdauna koliko sam se sukobljavao sa njim i smatrao sam da neke stvari nisu dobre, pa me je čak Solana zvao da kaže – nemojte se vi miješati to je pravosuđe i td. Pa sam prestao se miješati. Ali najlakše je kritikovati, hajde da pomognemo ljudima. Evo uostalom, imamo ovaj strukturalni dijalog koji se vodi. Pa i to će dovesti do nekih rješenja, koja će sigurno u tom pravcu pomoći. Prema tome, ja predlažem da mi usvojimo ovaj Izvještaj, odnosno primimo k znanju, kako je to rečeno, kako je Komisija za ustavnopravna pitanja riješila i uz sve ove primjedbe, normalno koje će i evidentirati i predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, i ove i one ranije koje su bile i koje ... na Komisiji, da se uvaže u onoj mjeri kako je to moguće i u skladu sa zakonom. Hvala lijepo. Sljedeći za riječ se javio gospodin Mladen Ivanić. Izvolite.
Ja ću opet podsjetiti na zaključak iz septembra, ako se ne varam, 2011. godine, u kome je ovaj Dom zatražio da se razgovara o rezultatima rada stranih tužilaca i sudija, da bismo mogli procijeniti kakva je njihova uloga bila, opet ponavljajući da ne govorim da je njihova uloga bila negativna. Ali neko treba da izađe da kaže kakva je uloga tih ljudi koji su u reformi pravosuđa imali ključnu ulogu i koji su, znam vjerujte mi, hodao, ne čitao, nego hodao, bili bukvalno strašioci domaćim sudijama i tužiocima. Naši ljudi su se bojali tih ljudi. Nisu smjeli ništa da urade, jer su ovi imali ogromnu političku podršku iza koje je stajao OHR, a naši ljudi nisu imali političku podršku, nego naprotiv oni koji su više znali, bolje znali, bivali eliminisani. I jednom se to mora pokušati reći. Ja sam očekivao da će taj zaključak i Visoki sudski i tužilački savjet realizovati, i on ... već niko neće, ne smije ili se boji. Imamo onu izjavu Tužilaštva – ne pitajte nas, imamo izjavu Suda – ne pitajte nas. Ja mislim da je Visoko sudsko, ne mogu sad, nisam siguran, reklo – nismo mi postavljali, nismo mi nadležni za rad iako je, koliko ja znam, Visoko sudsko i tužilačko vijeće upravo zadužen savjet, zadužen za postavljenje tužilaca i sudija, pitajte OHR. Znate, ako jedan, ako svi bježe od jedne takve teme evo godinu i po dana onda neki razlog postoji. Onda mi stvarno nemamo hrabrosti otvoreno porazgovarati, bez zle namjere. Ja ću opet ponoviti, nisu sve sudije i tužioci iz svijeta bili loši. Naprotiv, bilo je tamo jako kvalitetnih i dobrih ljudi, ali je bilo političkih aparačika koji su koristeći svoje instrumente zloupotrijebili ulogu Suda i Tužilaštva. I jednom o toj temi trebamo progovoriti, da ne budemo djeca i da ne budemo mali pokusni kunići na kojima su se stvari radile i onda nikom ništa. I ja sam očekivao više, tada nije bio ovaj sastav Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, drugi je neki sastav bio, ali sam ja ipak očekivao neku vrstu hrabrosti da se realizuje zaključak jednog od dva doma Parlamenta BiH u ... Tužilački savjet radi. Niko to ne želi realizovati. Ja se prosto pitam kakav je strah u pitanju? Kakav? Šta je razlog da se od toga bježi? Šta je razlog da neko svojim potpisom kaže – bilo je uredu, nije bilo uredu, bilo je napola, bilo šta da kaže. Pa ljudi ne smijemo bježati od takvih stvari. A ja ovo namjerno govorim zbog ovog Izvještaja, da bismo onda stekli cjelinu vizije, da bismo znali šta dalje trebamo raditi. Ovako, to će biti puko političko prepucavanje. Samo ćemo se koristiti za opštu javnost, i bojim se da nekog velikog efekta od svega ovoga neće biti. Ali ono što još jednom, mislim što moram da kažem, što sam stekao u razgovoru s ljudima, taj neki osjećaj straha koji je bio prisutan kod tužilaca, u to doba kada sam sticajem okolnosti imao 37 priliku da to vidim, od stranog faktora, to je za mene, ja tako nešto ni na jednom političkom nivou nisam imao priliku da vidim, kao što sam to vidio. I mislim da je krajnje vrijeme da se otvori, i znaju i kolege da će tužioc u privatnom razgovoru i sudije to reći, da su morali klimati glavom, saginjati se, sklanjati se, nisu smjeli reći svoje mišljenje pred totalnim neznalicama, ali koje su imale neku vrstu političke podrške. Ja zaista pozivam da jednom otvoreno o tome porazgovaramo, da se jednom na to stavi tačka. Ja znam da je to bila dobra namjera. I mene opet da se pita opet bih doveo strane, ali istinske strane tužioce i sudije, a nikada više birokrate iz OHR-a koje su sebe udomljavale, slučajevi im padali a oni i danas hodaju po BiH, i danas bilo u funkciji savjetnika ili zaposlenika kod nekih policijskih struktura opet dijele lekcije svima, žive lijepo, dobijaju dobre plate i igraju ulogu koju u svojoj zemlji nikada ne bi imali. Jednom mi to, ako imalo želimo držati do sebe, trebamo otvoreno porazgovarati i pokušati na to staviti tačku. Ja to jesam očekivao i od, i u jednom momentu od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, a oni izgleda ne žele, nemaju hrabrosti ili stvarno ne spada u njihovu nadležnost. Onda ja stvarno više ne znam u čiju domaću nadležnost spada. Jer ne vjerujem da ćemo mi OHR natjerati da on da svoju ocjenu ovog zaključka. Ali ja ću, evo dok sam u ovom Domu insistirati, pokušavati ubjediti da jednom nakon toliko godina pokušamo otvoriti tu temu bez, ponavljam, negativnog predznaka u startu. Polazeći od svega toga ni ja generalno ne mogu podržati ovaj Izvještaj. On jeste jedan solidan pregled toga šta se događa, koliko predmeta ima, koliko je aktivno, koliko nije, koliko kasni, koliko ne kasni, koliko je zastarjelo, koliko nije, i to je uredu. Ali nije to suština rasprave o poziciji i ne želim zbog ovoga što se ovaj zaključak nikako ne realizuje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Imamo gospodina Ognjena Tadića. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolega Čoviću, dame i gospodo. Pa, malo je frustrirajuće sve ovo što mi radimo. Svaki put se ove diskusije, pa i one koje imamo u međuvremenu stavljajući ili skidajući sa dnevnog reda tu priču o stranim tužiocima i sudijama, pretvore ili u priče o političkom sistemu ili u priče o nekakvim ličnim iskustvima. Koliko ja vidim to ne mijenja situaciju i to je neka konstanta koja će pratiti očigledno ovaj mandat. Istovremeno, evo kroz ovo vrijeme, čujemo od delegata, pa evo informisan sam i od poslanika u Predstavničkom domu, kako se sve češće pominje da nešto treba promijeniti. Danas je jasno kako će glasati svi delegati iz Kluba srpskog naroda. Ne znam kako će ostali, možemo nekakve zaključke da izvodimo na osnovu rada sjednice Predstavničkog doma, ali istovremeno je jasno da, ukoliko ćemo slijedeću godinu da dočekamo u nekakvom boljem raspoloženju, kada je ovaj Izvještaj u pitanju, da je potrebno načiniti nekakav korak. Zbog toga predlažem da Dom donese zaključak po kome obavezuje Ministarstvo pravde i Savjet ministara da, u skladu sa svim ovim što je iskustvo iz proteklih godina, pristupi izradi novog Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i izmjenama i dopunama Zakona o Sudu i 38 Tužilaštvu BiH koji će otkloniti sve evidentirane probleme i koji će u tom smislu utvrditi čvršću vezu između institucija zakonodavne, izvršne i sudske vlasti, na način koji je demokratskog tipa, zadovoljava interese političkog sistema kakav želimo da gradimo, a istovremeno rješava ova pitanja o kojima do iznemoglosti iz godine u godinu govorimo. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Pristupamo glasanju, prvo o Izvještaju.
/nije uključen mikrofon/
A izvinjavam se, izvinjavam se. Gospodin Milorad Novković. Izvolite.
Ja se izvinjavam, ja ću vrlo kratko. Prvo, ja sam na Ustavnopravnoj komisiji koleginici Krišto se izvinuo. Njeno ime nije trebalo da se nađe u ovom Izvještaju, i još jednom se izvinjavam. A kada je u pitanju Strategija za procesuiranje predmeta ratnih zločina, gospodine Košarac, nju je donijelo Vijeće ministara BiH, a nadzorno tijelo je zaduženo da implementira, odnosno da uočava ono šta treba u toj Strategiji da se čini i radi. I upravo zato smo i donijeli 72 zaključka. Isključivo našim zalaganjem je izvršen prenos velikog broja predmeta. A činjenica je da smo dostavili elaborate za svako tužilaštvo, i okružno i kantonalno, koliko treba sredstava. Nisu to velika sredstva. Osim Vlade Kantona Livno, koji su prihvatili proširenje sistematizacije za jednog tužioca i sve što je potrebno u infrastrukturi, nijedna druga vlada, ni RS-a ni Federacije, nijednog kantona nije nas o tome obavijestila. I upravo iz tih razloga sada stoje predmeti i u Okružnom tužilaštvu u Mostaru koji su preneseni prije godinu dana, ne procesuiraju se. To je veliki problem. I mi smo danas imali nadzorno tijelo i ponovo ćemo se obratiti i Vijeću ministara i svim vladama entiteta. Gospodine Ivaniću, razumijem Vaše pitanje. Visoko sudsko i tužilačko vijeće je prije dva mjeseca dalo odgovor na ovo pitanje, to je bilo poslaničko pitanje, u onoj mjeri za koje je nadležno. Mi, kao Visoko sudsko i tužilačko vijeće nismo donijeli Zakon o Sudu BiH, nekoliko puta smo davali inicijativu za ocjenu svih sudija koji rade u tome Sudu. Mi nismo donosili Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, nekoliko puta smo davali inicijative, ja sam mnogo puta sa gospodinom Barišom u vezi toga razgovarao. I na kraju smo sačinili jedan tekst po prijedlogu, na strukturalnom dijalogu 05. i 06. jula u Mostaru, koji smo dostavili Ministarstvu pravde. Mislim da smo u tome tekstu dosta radikalno tražili da se izmijeni Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Imamo problem sa imenovanjima, tražili smo da se to u potpunosti objektivizira, maltene da to bude softver, pa da kaže to, e taj je najbolji. Hvala vam. 39
Hvala lijepo. Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja se izvinjavam, nisam imao namjeru da se javljam, ali evo reći ću. Znamo mi da je Vijeće ministara usvojilo Strategiju, znamo mi da postoji nadležno tijelo u kojeme i Vi participirate. I ne znamo zašto nemate hrabrost da podnesete ostavku i kažete da niste sposobni da vodite taj sistem koji se zove Visoki sudski i tužilački savjet i da otvorite dušu ovim građanima, ovim predstavnicima naroda koji Vam treću godinu uzastopno ne podržavaju vaše informacije, da kažete da ne smijete da vodite određene procese zbog snažnog pritiska međunarodne zajednice. Podnesite ostavku. Recite da Visoki sudski i tužilački savjet nije dao željene efekte u reformi pravosuđa. Od Vas to očekuju predstavnici naroda i građani. Tri izvještaja, bar dio, tri izvještaja vam nisu prošla. Zašto ste dozvolili da vam se nagomilaju toliki predmeti? I onda tražite da vam neko plati još jednog sudiju, i još jednog tužioca, i još jedan kabinet i td. Izgubili ste povjerenje. Jeste li radili u rokovima, jeste li bili odgovorni? Naravno da bi bila i ta vrsta podrške prisutna prema VSTS-u, ali niste. Hvala vam.
Dobro, evo zaključujem raspravu. Više se niko ne javlja za riječ. Pristupamo glasanju. Glasamo prvo o Izvještaju. Molim vas pokrenite mehanizam za glasanje da se Izvještaj primi k znanju. Konstatujem da od 14 prisutnih – 4 su bila za, 7 protiv, 3 suzdržana. Ne postoji opća većina. Godišnji izvještaj, prema tome, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH nije primljen k znanju, kako je formulisano i glasanje. Prelazimo na zaključak Komisije. Ja ću vas podsjetiti da je Komisija, odnosno predložila da Dom naroda Parlamentarne skupštine zahtijeva od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća da do kraja aprila 2013. godine pripremi analizu realizacije reforme pravosuđa u BiH u kojoj će izmeđuostalih dati odgovore na pitanja šta je sa reformom pravosuđa ostvareno do sada i koje korake treba preduzeti u daljem razvoju reforme pravosuđa. Molim vas da se pokrene mehanizam za glasanje. Konstatujem da od 14 prisutnih – 12 su za, niko protiv i 2 suzdržana, i da je time zaključak usvojen.
/nije uključen mikrofon/
Da ponovim? Dobro, molim vas da ponovimo glasanje na zahtjev gospodina Rodića. 40 Pokrenite mehanizam. E sada je reagovalo, dobro je. Znači, od 14 prisutnih – 13 za, protiv niko i 1 suzdržan. Konstatujem da je zaključak Komisije usvojen. E sad, imamo, trebali bi imati zaključak gospodina Tadića, možda da ga joj jedanput samo ponovimo, ako možete na mikrofon, pošto nije napisan. Izvolite.
Dakle, Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Ministarstvo pravde BiH i Savjet ministara BiH da u najkraćem roku pristupe izradi novog Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, Zakona o Sudu i Zakona o Tužilaštvu BiH, u cilju otklanjanja svih prepreka za funkcionisanje demokratskog sistema koji omogućava efikasan rad pravosuđa, ulogu Parlamentarne skupštine BiH u ostvarivanju zaštite prava građana iz oblasti pravosuđa i drugih pitanja koja se tiču neposredne nadležnosti, redovnih i posebnih sudova u BiH, entitetima i Brčko Distriktu.
Hvala lijepo. Molim vas da se pokrene mehanizam za glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Dajem pauzu od pet minuta, na zahtjev predsjednika Kluba iz RS-a. [[PAUZA]] Nastavljamo sa sjednicom. Evo, sada smo, jedan broj delegata zbog rada u komisijama koje nemaju kvorum, evo gospodin Genjac i gospođa Kapetanović moraju, napustit će sjednicu Doma, ali mi možemo nesmetano raditi, ima dovoljno delegata u svakom Klubu. Pauzu je tražio predsjednik Kluba iz srpskog naroda. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Znači pristupamo glasanju po zaključku gospodina Tadića. Molim vas da se pokrene mehanizam za glasanje. Od 12 prisutnih – 8 je za, 2 su protiv, 2 suzdržana. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je zaključak gospodina Tadića usvojen. 41 Prelazimo na 14. tačku dnevnoga reda, Ad. 14. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH Dobili ste mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Predstavnički dom na 37. sjednici, održanoj 06.12., nije usvojio izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gospodinu Hasanu Bećiroviću.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Riječ dajem podnosiocu izvještaja, ako je prisutan. Da li želi? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo. Pred nama je Izviješće o radu BHRT-a za 2011. godinu dosta obimno, dosta analitično, ali i Izviješće koje otvara niz pitanja za Parlamentarnu skupštinu BiH, koja je usvajanjem Zakona o Javnom radio TV servisu i drugog Zakona o sustavu BiH, stvorila zakonodavno pravni okvir za utemeljenje ovih institucija. I logično je, dakle da kroz godišnja izviješća Parlamentarna skupština BiH vrši nadzor nad ostvarivanjem zakona koje je sama donijela a u javnom interesu građana BiH. I u tom smislu je dobro da to danas imamo. Ja sam ovo Izviješće prilično detaljno pogledao i u tom smislu želim danas otvoriti nekoliko pitanja. Prvo pitanje. Jasno je, dakle da je Javni RTV servis BiH institucija od vrhunskog značaja za BiH. Jasno je, dakle da ona posluje u vrlo otežanom općem društvenom ambijentu, složenim gospodarskim, financijskim i drugim okolnostima. Jasno je da ona posluje u ovih nekoliko godina sa naslijeđenim problemima u kontinuitetu koji nisu mali. I jasno je, dakle da čitav taj ambijent ne djeluje baš stimulativno na ostvarivanje te funkcije u optimalnoj mjeri. Jasno je, dakle da neki pokazatelji ovdje poput činjenice da se akumulirani dug stalno i kontinuirano povećava i da je ovdje, u Izviješću podatak za 31.12.2010. godine, znači to je prije 2 godine skoro podatak, tad je iznosio 2.099.000 KM, dug. Ja nemam ovdje sad podatka niti mogu sad reći koji je sad trenutni podatak, 42 možda to možemo dobiti od predstavnika BHRT-a. I jasno je, dakle da ovakav dug i ukupne okolnosti zahtijevaju, rekao bih, angažman svih relevantnih struktura da pomognu uspješnom poslovanju BHRT-u. Ja ću ovdje iznijeti podatak, koji stoji u Izviješću, da je BHRT šesta po gledanosti. I tu se to obrazlaže sljedećom činjenicom da je fokus programa BHRT-a u 2011. godini bio u kombinaciji manjeg broja komercijalnih sadržaja, a više u funkciji programa karakterističnih za javne servise. I to je kao ideja i cilj odlično. A onda vas pitam gdje je u toj funkciji i tom pristupu i prioritetu jedan obrazovni program koji ovdje potpuno ne postoji, ja mislim. Ja mislim da je to jedan program od javnog interesa na najvećoj mogućoj razini koji bi trebao ... Drugo pitanje koje iz tog proizilazi jeste činjenica, dakle da u sklopu tih naslijeđenih okolnosti mi imamo na BHRT-u blizu tisuću uposlenih, ako griješim ispravite me. Imamo činjenicu da prema Zakonu o Javnom RTV sustavu BiH, koji definira korporaciju u članku 12., ali isto tako u članku 23. definira raspodjelu prihoda od taksi koje građani u čitavoj BiH plaćaju, pa BHRT-u u odnosu na entitetske emitere i servise daje 50%, od marketinškog prihoda i prihoda od taksi. To je zakonska ovdje regulativa. Kako je u praksi to vi možete reći. Ali to je, znači pola tog ukupnog kolača koristi oko tisuću ljudi, a učinci proizvodnje programa emitiranja, po onome što ja imam, analitički su manji od entitetskih servisa koji sa duplo manje ljudi i duplo manje prihoda proizvode više programa. Znači, u ovom Izviješću nisam vidio, osim naznaka u rezimeu, da treba napraviti plan smanjenja troškova. Po meni i Upravni odbor i glavni direktor BHRT-a, onog trenutka kad su sjeli morali su to imati na stolu, ako uzmemo ove parametre u obzir. Ukupni dug, otežano poslovanje, smanjenje naplate pristojbe, što je otežano za BHRT sigurno. Dakle, u tim okolnostima jasno je da sa s tisuću ljudi, s konstantnim smanjenjem, padom prihoda i akumuliranjem duga, kako se može razvijati temeljne sve funkcije BHRT. A ovdje nema ozbiljne strategije ni naznaka kako to rješavati. Ja nisam vidio, možda griješim. Postoji u ovom Izviješću jedna vrlo važna naznaka u rezimeu koju treba pozdraviti, a u stvari koja je do sad trebala biti riješena, a to je ustroj nove sistematizacije radnih mjesta gdje kaže da bi optimizirana sistematizacija s realnom procjenom broja uposlenika, uz oblikovanje odgovarajućih dokumenata, u stvari bila suština. To treba biti bilo, treba već biti završeno. Znači, unutar ovog pristupa u Zakonu o korporaciji, i ovo je jedan od elemenata zašto nisam spreman podržati ovo Izviješće, uz svo poštovanje ukupnog truda ljudi, menandžmenta, Upravnog odbora i sav respekt, i zaista iskreno, jeste činjenica da u tom sustavu postoje tri organizacijske jedinice Banja Luka, Sarajevo, Mostar, koje je Zakon utvrdio, i gdje se kaže, dakle da od zastupljenosti programa u članku 29. kaže – produkcija programa svih žanrova BHRT-a biće jednako raspoređena između tri organizacijske jedinice. Gospodo, ne pričam ovdje o kanalu na hrvatskom jeziku. Ovdje pričam o postojećem ... Šta je od tog realizirano? Šta je od tog realizirano kad je u pitanju Mostar? Nema nikakvog prefiksa, ni političkog, ni etničkog nego samo zakonskog. Šta je realizirano? A plaća se 26 miliona na godišnjoj razini od strane pristojbi za poslovanje. Znači, to je jedno ozbiljno pitanje gdje u Izviješću o radu nisam vidio kvalitetan odgovor. Ne samo da nisam vidio, nisam vidio naznake da se tim smjerom planira investirati i raditi tehnološki i kadrovski i ostalo, da se te organizacijske cjeline stave i izbalansiraju u svojim temeljnim funkcijama. 43 Dakle, što se tiče, to je što se tiče korporacije. Ne bi sad o njoj, sad bi nešto rekao o tijelima BHRT-a. Ona su isto tako regulirana Zakonom, pa ću sad samo navesti neka. Znači tijela BHRT-a – Upravni odbor koji je imenovan, koliko ja se sjećam, u prosincu prošle godine, 04.12., Poslovodni odbor i glavni ravnatelj i voditelji sektora. Koliko ja imam informacije, a vidim u javnosti je to dosta uzburkano, 04.12. je suspendiran glavni direktor BHRT-a, koji je slučajno Hrvat, mogao je biti Bošnjak. Nije on slučajno Hrvat, ali mislim ne govorim to zato što je Hrvat nego je imenovan tog dana dok još nije taj novi Upravni odbor, koji je ovaj Parlament imenovao, onako sjeo pa da može raditi kako Bog zapovijeda. A taj Upravni odbor ima zadaću između ostalog i on daje suglasnost na imenovanje, imenuje generalnog ravnatelja, a daje suglasnost za imenovanje ovih ključnih ljudi. A ta suspenzija je urađena bez suglasnosti Upravnog odbora. Ne bih želio dalje tu stvari zaoštravati, ali koliko imam informacija tom suspendiranom glavnom direktoru BHRT-a zabranjen je ulaz u zgradu, što je, po informacijama koje imam, u povijesti nije zabilježeno kao slučaj komuniciranja tih ključnih ljudi. Ok, može pogriješiti čovjek, može biti suspendiran, sve, ne ulazim u to, ali ta vrsta komunikacije mislim da nije dobra poruka u današnje vrijeme, a da ne govorimo temeljem kojih akata unutarnjih, unutar BHRT-a je moguće neke stvari uraditi. Dakle, da bi mi svi skupa ovdje pomogli BHRT-u, i u smislu programa, i u smislu racionalizacije i strukturalnih promjena, i u smislu praćenja evropskih standarda i evropskih programa, što je takođe bio prioritet, i u smislu naplate, i u smislu poštovanja rada koji oni tamo ulažu, mi moramo imati uvid u sve elemente poštovanja ovog Zakona i kredibilitet djelovanja institucija koja predstavljaju BHRT. To je jedan minimum. I ako mi možemo danas u ovo vrijeme kad se tamo pripremaju rasprave o političkim pitanjima je li treba ili ne treba kanal na hrvatskom jeziku, to je pitanje za ovaj Parlament. Naravno, javno pitanje, svak može reći, ali unutar institucija koje su dužne da provode zakon mislim da ta pitanja u ovom trenutku ne bi trebala biti tamo na dnevnom redu nego predmet jednog javnog dijaloga, argumenata, rasprave, kriterija, evropskih pristupa, i td. Dakle, uz svo uvažavanje i još jednom ponavljam napore i pristupe, smatram da ovo Izviješće na ovaj način u cjelini ne može biti prihvaćeno iako ima solidan osnov i dosta urađenog, da ono mora biti dopunjeno sa Strategijom racionalizacije i učinkovitosti ukupnog BHRT-a i usklađivanja broja zaposlenih sa proizvodnjom programa, emitiranju svim onim što dolazi u obzir, da mora biti dopunjeno sa preciznim Izviješćem o radu ključnih tijela – Upravnog odbora i ključnih institucija. Poslovodni odbor čine glavni ravnatelj, direktor BH televizije i direktor radija. Kako taj Poslovodni odbor može funkcionirati i u tom trokutu ako je suspendiran jedan od tri člana i ako je on slučajno Hrvat? Znači, nije mi namjera bila, namjera mi je stvarno bila izraziti potporu ovoj instituciji jer je od vrhunskog značaja. Namjera mi je da ove prioritete koji postoje ovdje podržimo, a oni ne postoje, oni koji nisu transparentno prikazani da ... I namjera mi je da širu lepezu programa i funkcija Javnog servisa stavimo u funkciju i da ga provodimo kroz zakonski predviđene organizacijske jedinice i da time pokažemo jedan ispravan i balansiran odnos prema svim dijelovima BiH. Evo, hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite. 44
Nekada i kada ništa ne kažete smatra se da ste sve rekli. Ja sam poštovao ovu nekakvu maksimu do maloprije. Nisam smatrao da o ovoj prethodnoj tački treba pričati jer sam pričao prošli put, pa opet sve isto, ništa se nije promijenilo, ali eto ne možete do kraja sjednice zadržati to neko pravilo. Meni je, nije ni u redu u stvari što danas ovdje nema direktora Televizije, imali bismo kojekakvih pitanja. Evo kolega Raguž je postavio, i ja evo imam spremljena nekakva pitanja. Ali činjenica da zabrinjava podatak da je akumulirani gubitak 22 miliona, a najviše od, taj gubitak je najviše od nenaplaćenih prihoda, od RTV taksi finansiranih, odnosno finansiranje RTV takse nije, fakture u stvari nisu naplaćene i stepen naplate je vrlo raznolik. U BH Telekomu on je negdje oko 80%, u Telekomu RS-a oko 83%, a u HT Mostar svega negdje oko 23%. Rukovodstvo je reklo da će sačiniti plan sanacije i finansijske konsolidacije, ali to ovdje ne piše kako. Hoće li to efikasnijom naplatom RTV taksi, hoće li to možda povećanjem cijena osim onih cijena koje se povećavaju automatizmom, odnosno koje se usklađuju sa inflacijom? Da li to podrazumijeva smanjenje broja zaposlenih, zaista je hiljadu tamo, pa je to, pa možda drugčijom nacionalnom strukturom, pa i to je možda jedno od rješenja u cilju zahtjeva koji se čuju u poslednje vrijeme, ili će to ići eliminacijom programa kao što je to do sad išlo. Ja ne znam da postoji dječiji program na BHT-u ili strašno je odustati od Eurosonga, a zbog toga upravo i dobijaju najviše para, 50% od takse i 50% od marketinških priloga. Tako da bi bilo dobro da je danas direktor ovdje i da nam odgovori, pa da nam i odgovori hoće li to na način da krnji uređivačku strukturu, odnosno menandžment televizije. I zaista i ja sam pročitao i to je tako, gospodin Mario Pejić nije na svom radnom mjestu, a jedan je od glavnih urednika, odnosno direktor BHRT-a. Najveći i najznačajniji projekat u zabavno ovom muzičkom programu je bio Eurosong i evo postavljam pitanje, a rekli su da je dobar u svim aspektima, donosi pare kao zlatna kokoš, i odjednom ga nema. A kažem upravo, dobijaju pare zbog toga, i meni treba odgovor zašto se odustalo kad na osnovu marketinških usluga vi u odnosu na ukupan prihod vi imate negdje oko, čini mi se 8%, a moderni evropski standardi ili standardi modernih televizija su 1/4, znači u odnosu na onaj ukupan prihod i td. Znači, treba mi odgovor zašto je to tako? Odredbama Zakona o Javnom RTV servisu BiH propisano je da Javni sistem emitovanja u BiH čine BHRT, čine Federalna televizija, čini Radio televizija RS-a i korporacija javnih RTV servisa koja nije nikada uspostavljena, čini mi se od 2006. Hoće li Televizija pokrenuti krivični postupak protiv ljudi koji su uzimali novac? Upravni odbor, članovi Upravnog odbora od 2006. godine uzimaju novac za nešto što ne postoji. Dakle, članovi Upravnog odbora BHRT-a kao takvi dobijaju nagrade za Upravni odbor, to su tri minimalne plate. Tamo gdje je sjedište Televizije, dakle Kanton Sarajevo, opet su izabrali najveći minimalni dohodak, predsjedavajući još 50% na to, i svi skupa imaju još jednom tako za korporaciju koja nije uspostavljena. To je, Vi možete odgovoriti meni, ja, nemate potrebe, ja naravno ne govorim napamet jer sam ove podatke provjerio i ne bih volio da mi Vi, ne znam ko ste, ali ne bih volio da mi Vi odgovarate, trebalo bi o tome da odgovori direktor. Eto toliko, to su neka pitanja, imao bih još štošta reći ali nema smisla, kažem opet direktora nema. 45
Riječ ima predsjedavajući Sulejman Tihić. Izvolite uvažni kolega.
Dame i gospodo. Ja se nisam posebno pripremao oko ovoga Izvještaja nego su me, evo neke diskusije više ponukale da kažem par riječi. Normalno moramo se zalagati i omogućiti da Javni servis bude javni, u interesu svih građana, a ne politički servis bilo koje političke opcije i da taj servis mora u svojim programskim sadržajima osigurati ravnopravnu upotrebu jezika – i bosanskog, i srpskog, i hrvatskog, i programski sadržaji da imaju, i te elemente kulture, tradicije, etničkih onih svih sadržaja koji treba da budu i svakako i građanske. Međutim ovdje zbog čega sam se najviše javio jeste ova izjava da je Mario Pejić, kao direktor BH Televizije suspendovan, da mu je zabranjen ulazak, to sam ja isto tako čitao u novinama. Dobro kolega kaže slučajno Hrvat. Svi smo mi slučajno i Hrvati i Bošnjaci i Srbi ili ostali, tako smo se rodili, ali ovaj način kako je on smijenjen, da čovjeku ne dozvoljavaju ulazak, pazite u zgradu. Pa toliko ima suspenzija, postupaka pa se to ne radi. I ja mislim da mi trebamo usvojiti danas jedan zaključak u tom pravcu, da tražimo izvještaj od Upravnog odbora i o proceduri, i zašto i kako je smijenjen Mario Pejić. Ja koliko sam čuo, ... javno je mjesto, navodno da je došao u sukob zbog toga što treba da se prenese na televiziji Božićni koncert Napretka, da je on tražio a ovi drugi nisu dali. Je li to tačno ili nije ja ne znam, ili imaju pak neki drugi ozbiljini razlozi. Znate, direktora suspendovati BH Televizije i sad imati jedan i taj etnički debalans u svoj ovoj priči koja je u nas i oko televizije i uopće kad su u pitanju etnički interesi nepotrebno i da ovo toliko dugo traje. Mislim da mi trebamo da zatražimo hitno da nam se dostavi ta informacija i da se taj slučaj riješi. Pitanje televizijske pretplate i svega ovoga ostalog veoma je bitno. Mi moramo prvo svojim primjerom učiniti sve da plaćamo tu televizijsku pretplatu i omogućimo da Televizija može funkcionisati i svakako da nam moraju položiti račun za to gdje se ta sredstva i kako troše. Toliko, samo ukratko, najviše zbog Marija Pejića sam se i javio. Hvala lijepo. Pošto se više niko nije javio za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje.
/nije uključen mikrofon/
E dobro, hvala. Izvolite, izvolite.
Uvažene dame, uvažena gospodo. Ja sam Mirko Vuković, predsjednik, aktuelni predsjednik Upravnog odbora BHRT-a. Izvinjavam se što nisam do kraja skoncentrisan da mogu da odgovorim na sva pitanja koja su postavljena, a smatram da sam pozvan da odgovorim makar na neka. 46 Prije svega ja sam juče bio na Komisiji za spoljnu i trgovinsku politiku, gospodin Bećirović je tamo konstatovao da pored Izvještaja koji je korigovan da smo mi dostavili uredno i ono što je traženo od i ove Komisije i Komisije za saobraćaj i komunikacije, dakle revizorski izvještaj i Plan finansijske konsolidacije BHRT-a. Dakle, to je, gospodine Raguž meni je žao što niste dobili i ta dva, u kom su razrađena pitanja koja Vi postavljate. Dalje, moram da reagujem na ovo da Upravni odbor prima naknade za korporaciju. To naprosto nije tako.
Ne ova nego prethodna.
Zaista to ne znam.
Prije Vas.
I još jedna stvar na koju bih također trebao da kažem koju riječ, to je pitanje gospodina Pejića. Nisam znao da ćemo o tome razgovarati jer je na dnevnom redu Izvještaj o radu i poslovanju za 2011. godinu. Kao što i također ni Eurosong nije, to su stvari koje se dešavaju u 2013. godini. Hoću da kažem da, informacije radi, da je Upravni odbor se vodi Statutom u kojem jasno kaže da Upravni odbor daje prethodnu saglasnost za imenovanje direktora BH Televizije i radija, dakle prethodnu saglasnost generalnom direktoru. A zatim u članu 50., čini mi se, ako griješim oprostite mi, stoji da generalni direktor razrješava dužnosti ravnatelje ili direktore ta dva sektora. Dakle, Upravni odbor nema ingerenciju u tom smislu da, on prati naravno tu situaciju i mi smo o tome razgovarali na Upravnom odboru. Imamo sva uvjeravanja pravne službe da je procedura potpuno ispoštovana i mi ćemo čekati, jer je pokrenut disciplinski postupak, pa ćemo čekati rezultati postupka, onda ćemo naravno reagovati na to i vi ćete biti obaviješteni svakako. Ako mi je dopušteno da kažem još samo dvije stvari ili tri. Prije svega, dakle ako se fokusiramo na temu, dakle Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a, mi možemo gledati na problem sa dvije, na dva način – o nekom gro planu u širem ili možemo o nekom krupnom planu samo fokusirati, dakle tu 2011. godinu, finansijski rezultat i realizaciju programa. Dakle, u ovom širem smislu, kao što je rekao gospodin Raguž, situacija je jako kompleksna. Vjerovatno se ove godine ne bi odustalo od Eurosonga da je bilo moguće da se ta fina praksa nastavi. Dakle, kuća je opterećena hipotekom tog strahovitog duga koji takođe nije ... ovog poslovodstva i ne ove poslovne godine kojom se bavimo, dakle, on se godinama taložio. Ali hoću da kažem da je poslovodstvo koje je izabrano prošle godine, nije zatvorilo oči pred tim problemom nego je sve svoje snage stavilo u pogon i napravilo reprogram duga sa ... Pariz i ... Ženeva. Dakle, trudimo se da smanjimo koliko je moguće taj dug. I kao što vidite ovdje iz Izvještaja on je bio, dakle na dan 31.12.2010. godine 22.099.678 KM, a na dan 31.12.2011. godine 21.784.209 KM. Dakle, i u ovakvim nemogućim okolnostima poslovodstvo se, ne znam kako, ako mogu biti iskren, bori se nekako sa tim problemom i djeluje na dva fronta. Dakle, jedan front je ovaj smanjenje tog duga koliko je to moguće, a drugi front je ušteda. Vi ste dobro rekli, neko od vas je rekao da je ušteda u prvom redu ušteda u 47 programu. Međutim, ne treba shvatiti pogrešno, to možda zvuči ovako na prvu loptu ne baš prijatno ali ne radi se o uštrbu u kvalitetu programa ili obimu programa, nego se radi o tome da je od prilike na neka tri fronta se baziralo poslovodstvo. Dakle, prva stvar je korištenje tog paketa solidarnosti ... koji su inače i predviđeni za ovakve situacije finansijske, dakle on se koristi maksimalno, a on se tiče nekakvih dokumentarnih, obrazovnih i sličnih sadržaja koji je u tom paketu. Druga stvar je smanjenje, rekao bih radikalno smanjenje kupljenih programa od spoljašnjih ... kuća. I treće, povećanje, maksimalno povećanje. koliko je to, opet kažem, finansijski moguće. ličnih potencijala, dakle lične produkcije. Tako da, hoću da kažem da je vrlo kompleksna situacija. U ovakvim okolnostima Upravni odbor daje sve od sebe, i poslovodstvo naravno, i mislim da je dobro rečeno da u vezi s ovim dugom da bi jako dobro bilo da se šira društvena zajednica uključi u rješavanje tog problema. Jer kako kažem, taj problem nije ekskluzivitet ove poslovne godine kojom se mi bavimo. Tako da, sa mnom je ovdje gospođa Ozrenka Kostić, pomoćnik za finansije generalnog direktora, i ona može dati konkretne podatke što se tiče finansija. Vi ćete naravno glasati kako vaša savjest nalaže, ali ja apelujem na vašu, rekao bih, dobru volju i dobru namjeru da prepoznate zaista, zaista jedan veliki napor ovog poslovodstva i Upravnog odbora da bilo šta spasi ili pokrene. I još ovo ću reći da u ovom trenutku se vodi bitka na dva nekakva plana. Jedan plan je onaj najelementarniji da se ne ugroze primanja plate ovih hiljadu ljudi koji rade na BHT, što je strašan ..., a drugo polje je program, dakle da se u programu maksimalno uposle vlastiti kapaciteti. Hvala najljepša.
Dobro, hvala lijepo. Imamo sada ispravku krivog navoda, Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Znači, činjenica je da mi raspravljamo Izvješće za 2011. gospodine Vukoviću, ali isto tako činjenica da sam ja u svojoj raspravi rekao da je ova Skupština donijela te zakone i da je dužna imati uvid u provođenje tih zakona, to je naša zadaća. A zadaća Upravnog odbora, kojem ste Vi na čelu, sad ću Vas podsjetiti pošto nijednom riječju to niste pomenuli, jeste da prati i nadzire zakonitost i uspješnost rada BHRT-a. To je Vaša obaveza ... Znači, činjenica da mi sada raspravljamo formalno o stvari 2011. a da živimo u 2013. i da ne smijemo pričati o tome gdje živimo zato što je to bilo u 2011. Znači, mi smo dužni dati ogovore i stvoriti ambijent da Vama olakšamo, ja se slažem sa Vama, da Vama olakšamo da radite. A to možemo uraditi samo ako Upravni odbor i institucije BHRT-a rade zakonito i transparentno. Drugo, jeste li odgovorili je li zabranjen pristup glavnom direktoru BHRT-a u zgradu radio- televizije, i temeljem kojeg normativnog akta je to urađeno. I drugo, zašto glavni direktor BHRT-a, evo ne spominjem ime, mora ići, jednom je bio samo i to u pratnji sigurnosti, do ambulante. Je li to ambijent koji će stvoriti predpostavke da se pojača pozitivan odnos prema BHRT-u ... građana, plaćanja pristojbi i marketinga i slično. Pitam Vas evo, a bez toga nema poboljšanja. Ja nisam davao ocjenu samo sam postavio neka pitanja. A namjera mi je zaista da se pomogne Upravnom odboru i 48 ljudima tamo, menadžmentu, za svaku oblast, jer su očito po ovom ..., i to sam rekao, dobro locirane neke stvari i problemi. Ali to može samo ako imamo uvid u cjelinu i ako stvari funkcioniraju sukladno zakonu. Evo, i ne bih dalje polemizirao. Znači, drago mi je da je gospodin Tihić se referirao na pitanje koje sam otvorio. I mislim da mi trebamo zatražiti s pravom od Upravnog odbora, čak ne od glavnog direktora, nego od Upravnog odbora izvješće o provođenju zakonitosti na BHRT-u i u slučaju glavnog direktora BHRT-a. Da to bude zaključak ovog Doma.
Hvala lijepo. Mehmed Bradarić se javio za riječ. Izvolite.
Samo ovo što je upravo kolega Raguž rekao, mi govorimo o Izvještaju iz 2011. godine, dakle govorimo o onom Upravnom odboru, o onom direktoru, o onom menadžmentu, i td. I evo vidite u kakvim su Vas problemima ostavili, dug ..., pa evo vidite i siromašan program, i td. i td. Upravo zbog toga i jesu promijenjeni, a nama su to rekli da je to uplitanje politike u rad televizije, programa i td. Nije, jednostavno postoje ljudi koji isto tako mogu doći do informacija na raznorazne načine, i evo vidite došli smo, evo i u mojoj diskusiji došao sam i td. Samo je to razlog bio što su Vas ostavili u probleme. I zahvatili smo onaj dio što se tiče ponašanja direktora vezano za smjenu gospodina Pejića. Ja, meni je to, ne znam, diverzantski, ja ne razumijem da se to može desiti, da se to smije na kraju krajeva desiti da neko nekome zabrani ulazak tamo gdje čovjek radi i gdje na kraju kraju postavljen na način, ne kako je taj čovjek htio nego kako su, kako je politika evo htjela i td. Eto toliko.
Hvala lijepo. Obzirom da više nema diskutanata prelazimo na izjašnjavanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa vidite, uobičajeno je da se ovdje obraćaju ili direktori ili predsjednik Upravnog odbora. Imamo dilemu ne znamo u kojoj ste Vi funkciji.
/nije uključen mikrofon/
Evo, Vi ćete čuti naše zaključke pa onda, molim Vas izvinite. 49 Prelazimo na izjašnjavanje, glasamo o Izvještaju o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, materijal Upravnog odbora. Molim vas pokrenite mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – za je glasalo 4, protiv 7, suzdržana su bila 2. Ne postoji opća većina. Prema tome Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a nije usvojen. Sada predlažem da glasamo o zaključku, evo gospodin Raguž i ja, i mislim da je i gospodin Bradarić predložio zaključak da zahtijevamo od Upravnog odbora BHRT-a Izvještaj o provođenju zakonitosti o smjeni Marija Pejića sa mjesta direktora bh televizije. Je lin tako, koliko sam ja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] O suspenziji. O suspenziji sa mjesta direktora bh televizije. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Evo, to možemo konstatovati da smo jednoglasno to izglasali. Evo i Nermina Kapetanović je isto za samo da ne ponavljamo glasanje. Evo 1 uzdržan, a 12 za. Konstatujem da je usvojen ovaj zaključak. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda, Ad. 15. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH u 2011. godini, materijal Ureda za razmatranje žalbi BiH
/nije uključen mikrofon/
Dobro, hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ako je prisutan. Evo, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, poštovani delegati, poštovani gosti. Evo, ja ću nastojati da ne ponavljam ono što je navedeno u Izvještaju pošto imate to pred sobom, nastojat ću da vam dam samo neke podatke koji govore o radu, o dosadašnjem radu Ureda za razmatranje žalbi. Od 2006. kada je počeo pa do kraja 2012. Ured za razmatranje žalbi je zaprimio preko 10.000 žalbi. Najveći broj tih žalbi je riješen. Možete vidjeti u Izvještaju za 2011. da je procenat riješenih žalbi u odnosu na broj zaprimljenih žalbi bio 98% što su prilično dobri rezultati za prilike u BiH. Znači, u 2011. je zaprimljeno 1.760 žalbi. Riješeno je 1726 žalbi. Mi imamo konstantan porast broja zaprimljenih žalbi od 2006. kada je Ured počeo da radi, kada je broj bio nešto preko 600, da bi u 2012. taj broj žalbi narastao na preko 2.160 žalbi što je praktički rekord u regionu, imajući sve zemlje regiona, odnosno slične organe zemalja u regionu. Ja ću navesti, to možete vidjeti u Izvještaju, recimo samo u Republici Sloveniji kao članici EU u 2011. broj zaprimljenih žalbi je bio nešto oko 460, što znači da smo mi imali skoro četiri puta više nego Slovenija kao članica EU. Jedino broj žalbi u odnosu, govorim o 2011. godini, koji je bio, donekle se mogao pratiti sa našim je bio u Reublici Hrvatskoj, s tim da nadležno državno tijelo Republike Hrvatske je plus imalo nadležnost za koncesije, što Ured za razmatranje žalbi nema, pa je po tom osnovu cifra koja je navedena u Izvještaju približno bila broju žalbi koji je zaprimljen u Uredu za razmatranje žalbi. Međutim, evo ja sam imao priliku da vidim podatke iz Republike Hrvatske za prošlo 2012. godinu i u odnosu na 2011. kod njih je došlo do smanjenja broja žalbi. On je sada ispod 1.700 a kod nas je, ponavljam, prošle godine bilo preko 2.160 žalbi. Ured za razmatranje žalbi je u dosadašnjem periodu podnio 25 krivičnih prijava, govorim znači od početka svog rada, a one podatke koji se odnose za 2011. oni su navedenu i Izvještaju pa ih neću ponavljati. Znači, podnio je 25 krivičnih prijava zbog ugovora zaključenih protivno odredbama Zakona o javnim nabavkama u vrijednosti od preko 35 miliona KM. Dodao bih samo još, pošto sam pominjao Sloveniju, Slovenci su u 2012. imali takođe porast broja žalbi. Sad je njihov broj žalbi negdje oko 600, što znači da su oni u prošloj godini imali broj žalbi koji je manji nego što je Ured za razmatranje žalbi imao na početku svog rada 2006. godine. Najveći broj odluka Ureda za 51 razmatranje žalbi u postupku pred upravnim sporovima pred Sudom BiH je potvrđen. Znači 88% odluka Ureda je potvrđeno od strane Suda BiH, što znači da je Ured radio prilično, procenat pokazuje da je najveći broj odluka zakonit. Pošto u javnosti se često iznose primjedbe da nije bilo ovih primjera dosuđivanja naknade štete mogu da kažem da je i u tom pogledu u prošloj godini donesen određen broj odluka. Pomenuo bih jednu odluku gdje je dosuđen iznos naknade štete od oko 530.000 KM. I dodao bih još da se često postavljaju primjedbe na spor neefikasan rad Ureda. Pri tom, neovisno znači od toga, od ovolikog broja žalbi kojeg sam rekao, želio bih da skrenem pažnju da u znatnom broju tih predmeta gdje se stavljaju primjedbe da postupak dugo traje je najčešće određeno vještačenje. Pošto članovi Ureda za razmatranje žalbi su pravnici, odnosno ekonomisti i nemaju posebna stručna znanja u drugim oblastima, tako da u svim postupcima javnih nabavki gdje je potrebno određeno stručno znanje iz drugih oblasti se određuje vještačenje. I sam taj postupak vještačenja, slično kao i na sudovima, traje prilično dugo vremena, tako da je nemoguće donijeti odluku u onim rokovima koji su predviđeni recimo u Poslovniku o radu, odnosno zakonu, pošto, ponavljam, postupak vještačenja traje prilično vremena. Ovdje bih želio da kažem još jedan problem vezano za vještačenje koji zna često uticati na to da postupci traju možda duže nego što bi trebalo a on se sastoji u sljedećem. Ured za razmatranje žalbi nema u budžetu osigurana sredstva za plaćanje troškova vještačenja. Mi taj problem rješavamo, evo uspješno već duže vremena, na taj način što tražimo od žalitelja da oni predujme troškove vještačenja. I u najvećem broju slučajeva žalitelji plaćaju, odnosno predujmljuju te troškove vještačenja. S tim da je onda za tu proceduru prikupljanja ponuda pa dok se onda ta sredstva uplate, dok se obavi vještačenje, sam taj postupak odvlači prilično vremena, ali jednostavno drugog izbora nemamo. Ukoliko vještačenje ne bi bilo provedeno, a imali smo situacija da i žalitelj i ugovorni organ odbijaju da plate troškove vještačenja, u tim slučajevima jednostavno ne možete pravilno utvrditi činjenično stanje. I sama ta činjenica je, može biti osnov da se odluka Ureda pobija u postupku pred Sudom BiH u upravnom sporaru. Tako da bi u tom pravcu trebalo učiniti nešto da se riješi pitanje ovih troškova kako se ne bi gubilo nepotrebno vrijeme na ovaj način. Evo, toliko. Ako ima nekih pitanja ja ću rado odgovoriti. Hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Javio se gospodin Bradarić. Izvolite.
Ja ću napomenuti da smo mi ovaj Izvještaj razmatrali prošle godine u junu i vratili smo ga na dopunu zato što nije bilo detaljne analize riješenih predmeta u 2011. godini. I moram priznati da sam ja uporedio onaj i ovaj izvještaj i vjerujte mi da nema nikakve razlike između ta dva izvještaja, ni u zarezu. Čak štoviše on je kraći za onu korespondenciju i za objašnjavanje samog predsjedavajućeg Ureda za objašnjavanje radnopravnog statusa članova Ureda i za onu ... koju nam je opisao predsjedavajući Ureda. 52 Ja ću početi od radnog dokumenta osoblja Evropske komisije – Izvještaj o napretku BiH u 2012. godini, gdje kaže da rad Ureda nije dovoljno transparentan. ... i u onom izvještaju prije toga – nisu unaprijedili svoje unutrašnje poslove; nisu ojačali kapacitete ugovornih organa u BiH; nisu obnovili funkciju objavljivanja odluka kako je to propisano zakonom; nije bilo napretka u praćenju postupaka javne nabavke; nisu pružali pomoć i obuku za ugovorne organe; Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji nepoštuje jer nema rotacije i td., i td. Tako da je to možda na neki način odgovor za uspješan rad Ureda. Ured za razmatranje žalbi je blokirao gotovo jednu milijardu, to piše u ovom papiru. I ja ne znam jesmo li mi svjesni uopšte činjenice koliki je to novac. To je zato što se ne poštuje Poslovnik. Tamo u članu 11. Poslovnika kaže – sve strane u postupku čine sve napore da što prije otklone povredu nastalu u postupku javnih nabavki. I čini mi se da taj period ne bi smio biti duži od jednog mjeseca. Da nije tako, evo ja ću pojasniti na dva primjera i time ću i završiti. Kad smo razgovarali prošle godine o ovom Izvještaju ja sam rekao da se Poslovnik Ureda ne poštuje. I činjenica to je dovelo do dugotrajnih sukoba unutar Ureda za razmatranje žalbi, pa imamo ostavku gospodina Stipe Petričevića krajem prošle godine, ovdje smo je svi prihvatili, doduše ja sam bio protiv znajući ustvari za ono što se dešavalo tamo i td. I tad, a i poslije sam postavio pitanje – kada će se okončati žalbeni postupak vezano za javnu nabavku opreme za prvu fazu digitalizacije javnih RTV servisa. Podsjetit ću vas da se ta digitalizacija mora završiti do 17.06.2015. godine, ukoliko se ona ne završi BiH će biti u informacionom mraku, nema razmjene informacija, ni slike, ni tona, ničega nema. Ovo je samo prva faza koja nas čeka. Čeka nas poslije toga nabavka, odnosno ugradnja distributivne mreže, zatim kojekakve socijalne inkluzije za pojedine strukture stanovništva, pa instalacija boksova i td., apliciranje EU fondovima. Pazite, to mora vrijeme proteći i td., pa još jednom podsjećam da se to mora završiti do sredine 2015. godine. Kako ide i u tom kontekstu ja sam i postavio pitanje i mogu vam reći da ni nakon, evo godinu dana nije se Ured odredio po žalbi. Ni nakon godinu dana, a maloprije sam rekao da je to nekakav optimalan rok, koji su svi prihvatili, negdje od jednog mjeseca. Ja sam ponovo poslije postavio pitanje, ustvari ugrenciju Vijeću ministara da ulože napore da nalože, naravno shodno Zakonu o javnim nabavkama i Poslovniku, važećem njihovom Poslovniku, da naloži Uredu da taj postupak po navedenom predmetu okonča. I nažalost nisu ni do dan danas. I da je moguće donijeti negativan odgovor oni bi to odmah donijeli, i ja nemam ništa drugo sebi reći nego da je to jednostavno opstrukcija ovog Vijeća ministara, ovoga ministarstva i td., ali koja će štetiti svima nama. Ne, ni Vijeću, ni td., jedni dolaze, drugi prolaze i td. Kad malo zagrebete na površinu vidite zaista tamo da ima jako puno nelogičnosti u ovom predmetu, znači govorim još o ovom predmetu, i brzo završavam. Imate, ne žali se Ured, odnosno ne vrši Ured vještačenje nego to rade dobljavači što je nonsens, ne znam ja sam pitao u drugim državama je li to praksa – kaže da nije praksa. Naravno vještake angažuju i treba da angažuje sam Ured a ovdje se radi o visokosofisticiranoj opremi koju vi ne možete nabaviti na bosansko- hercegovačkom tržištu. To rade agencije, odnosno korporacije, evropske korporacije. Nema njih puno, nema takvih puno. I kako god se završi ovaj postupak opet će oni doći na red, opet će to biti njihov posao. A u svemu tome dozvoljava se nekim malim firmama, našim firmama koje nemaju veze s tim, firme tašna-mašna da se žale jer im je to posao i onda da čak i ucjenjuju – evo odustat ću ja od žalbe, ovo su potpuno provjerene informacije, ukoliko mi platite i td. Taksa na ove žalbe, na milijardu je, gotovo milijardu je 68.000 maraka. Zato je jako važno vršiti izmjene i dopune Zakona o 53 javnim nabavkama gdje će, i Poslovnika, gdje će reći da taksa mora biti značajna. Ako nisi u pravu nema ti vraćanja tih para pa neće on te poteze povlačiti, ako si u pravu, bio u pravu u postupku tendera onda će ti se taj novac vratiti i td. Nije dakle pošteno i kroz medije i ovako, i evo i ovdje, optuživati Agenciju za javne nabavke da su oni jedini krivi. Krivi ste i jedni i drugi. I ja opet šaljem poruku, ovo je poruka, znači pozivam nadležne institucije i Vijeće ministara i evo i nas ovdje da se uključimo u ovaj problem. Problem, odnosno projekat koji je težak 40 miliona maraka, pare su obezbjeđene, nemate vi baš puno takvih projekata gdje su kroz onaj plan budžeta duži od '12. do '16. i td. Prema tome iz tih razloga, a ima ih još, ja neću podržati ovaj Izvještaj.
Dobro, hvala lijepo. Imamo sad direktor se opet javlja za riječ. Hajde još jedanput pa da privredemo kraju, samo molim Vas što kraće, nemožemo sad ... replike, onda kasnije Mehmed ponovo. To se na komisiji ...
Evo ja bih se zahvalio što ste mi dali priliku da dam odgovor na navode gospodina Bradarića. Skoncentrisat ću se na tri stvari, znači pitanje digitalizacije. Što se tiče digitalizacije Ured za razmatranje žalbi je do sada u četiri postupka odlučivao u tom, povodom tog predmeta. Znači prvi put je rješenje doneseno 20.07.2011. Zbog povreda Zakona o javnim nabavkama poništene su odluke ugovornog organa. Protiv tog rješenja Ureda niko nije pokrenuo upravni spor i ono je postalo pravomoćno. Drugo rješenje, u ponovnom postupku, je doneseno 05.10.2011. takođe zbog povreda Zakona o javnim nabavkama. Poništene su odluke ugovornog organa. I ponavljam u zakonom predviđenom roku niko nije pokrenuo upravni spor. Odluka Ureda je postala pravomoćna. Treći put trećim rješenjem Ured za razmatranje žalbi 10.05.2012. ponovo zbog povreda Zakona o javnim nabavkama poništava akte ugovornog organa i vraća to na ponovni postupak. I ovo treće rješenje, niko protiv njega nije pokrenuo upravni spor. I četvrto rješenje, posljednje koje je doneseno 10. januara ove godine gdje je predhodio postupak, ovo što sam govorio postupak vještačenja, koji je vršio ekspertni tim Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Sarajevu od pet eksperata, koje je plaćeno 12.000 KM, gdje je ekspertni tim utvrdio da postoje povrede tenderske dokumentacije, odnosno povrede propisa od strane ugovornog organa. I na bazi tog vještačenja koje je, u kojem su svi imali priliku da se izjasne i to da daju sve primjedbe, znači donesena je nova odluka Ureda. Poništena je tenderska dokumentacija kao i akti svi ugovornog organa. Znači, što se tiče Ureda, Ured je obavio sve svoje zadatke u propisanim rokovima al zaista Ured je samo primjenjivao postojeći zakon i ne može biti kriv zbog toga što je ugovorni organ Ministarstvo prometa i komunikacija radilo nezakonito. Znači, to je što se tiče prvi primjedbe gospodina Bradarića. Što se tiče druge primjedbe da se odluke ne objavljuju – odluke su objavljivane u jednom ranijem periodu vrlo kratko vrijeme, međutim zbog nedostatka sredstava jednostavni nije se moglo nastaviti dalje. I mi smo čak tražili negdje pred kraj prošle godine iz budžetske rezerve da nam se daju sredstva za te namjene, međutim Ministarstvo finansija i trezora čak nije ni odgovorilo na taj zahtjev Ureda a kamoli da je on došao, da je mogao otići u proceduro. Znači, onog momenta kada se obezbijede sredstva za ovu namjenu Ured u roku 24 sata može aktivirati objavu odluka. Tih sredstava do danas nikad nije bilo. 54 I treću stvar samo što je pominjao gospodin Bradarić, pominjao je fizički napad. Povodom tog fizičkog napada člana Ureda na predsjedavajućeg Ureda za razmatranje žalbi postoji doneseno i pravomoćno rješenje Općinskog suda u Sarajevu gdje je taj član Ureda gospodin Petričević oglašen odgovornim za sve ono što je navedeno, tako da sud je utvrdio svoje. I toliko, evo.
Dobro, hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Pristupamo glasanju. Glasamo o Izvještaju. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – 9 je za, 2 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je usvojen Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi u 2011. godini. Glasamo o zaključcima Komisije. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da je od 13 prisutnih – 12 za, niko protiv, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Prema tome usvojeni su i zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, Ad. 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta (Prijedlog Zajedničkog kolegija oba doma) Zajednički kolegij oba doma na 16. sjednici, održanoj 05.12.2012. godine, razmatrao je dopis Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta kojim je zatraženo da Parlamentarna skupština raspiše javni konkurs, provede proceduru izbora tri člana Upravnog odbora Agencije na mandat od tri godine, obzirom da članovima izabranim za period od tri godine mandat ističe 02.03.2013. godine. Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine u vezi sa ovim pitanjem utvrdio je Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine, uputio ga domovima na razmatranje i usvajanje. Predstavnički dom je na 37. sjednici, održanoj 06.12.2012. godine, usvojio Zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, te za članove Zajedničke komisije imenovao Nerminu Zaimović-Uzunović, Petra Kunića i Božu Ljubića. 55 Ima li prijedloga za članove Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta? Da vidimo Klub Srba?
Krstan Simić.
Krstan Simić. Klub Hrvata?
Gospođa Borjana Krišto.
Borjana Krišto. Klub Bošnjaka?
Nermina Kapetanović.
Gospođa Nermina Kapetanović. Molim vas nema drugih prijedloga možemo li pristupiti glasanju. Molim vas da pokrenete mehanizam glasanja. Konstatujem da od 13 prisutnih – svih 13 su bili za, niko protiv i suzdržan. Usvojen je Zaključak i izabran dio ovog Zajedničkog povjerenstva. Sada u skladu sa onim zaključkom kada smo usvajali dnevni red predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o revizorskim izvještajima Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2011. godinu, od tačke 17. do tačke 86. uključujući i tačku 86. Molim vas da prvo glasamo o ovom zaključku jer na ovaj način radimo. Pokrenite mehanizam za glasanje. Konstatujem da je za ovaj prijedlog od 13 prisutnih svih 13 bilo za. Ima opću i entitetsku većinu. Prijedlog je usvojen. Prelazimo na razmatranje tačaka od 17. do 86. Ad. 17. – 86. Izvještaji Ureda za reviziju institucija o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH Ured za reviziju institucija BiH je Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavio izvještaje o reviziji finansijskog poslovanja institucija za 2011. godinu. Mišljenja revizije utvrđeno je za 70 institucija od kojih su 30 pozitivna mišljenja, 31 pozitivno mišljenje sa isticanjem predmeta i 1 mišljenje sa rezervom, 5 mišljenja s rezervom uz isticanje predmeta, i 3 negativna izvještaja. 56 Komisija za finansije i budžet Doma naroda jednoglasno je prihvatila 70 izvještaja o reviziji institucija BiH koje je sačinio Ured za reviziju institucija te predložila Domu naroda njihovo usvajanje. Komisija predlaže Domu naroda da donese sljedeće zaključke: 1. Dom naroda usvaja pojedinačne zaključke Komisije za finansije i budžet Doma naroda o razmatranim revizorskim izvještajima za 2011. godinu – Prilog br. 1. 2. Dom naroda usvaja zaključak kojim se pohvaljuju institucije koje su dobile pozitivno mišljenje – Prilog br. 2. 3. Dom naroda usvaja Zbirne zaključke Komisije za finansije i budžet Doma naroda o razmatranim revizorskim izvještajima institucija za 2011. godinu za institucije BiH u kojima je izraženo negativno mišljenje i mišljenje s rezervom. 4. Dom naroda usvaja zaključak za institucije kojima se umanjuje Budžet u 2013. godini – Prilog br. 4. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Draganu Čoviću. Izvolite.
Kao u prilogu.
Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu izvještaja. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Gospođa Božana Trninić, zamjenik revizora. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodo podpredsjednici, dame i gospodo delegati, predstavnici institucija BiH, medija, nevladinog sektora želim da vas još jednom sve lijepo pozdravim i prenesem pozdrave ispred Kancelarije za reviziju institucija BiH. Naravno, da je Kancelarija za reviziju, kao i svake godine, kvalitetno odradila svoj posao i objavila ukupno 73 revizorska izvještaja, od čega 72 revizorska izvještaja u vezi finansijske revizije i jedan izvještaj revizije učinka. Željela bih da vam skrenem pažnju na još jedan dokument koji je Kancelarija za reviziju objavila i koji je uredno dostavljen, nadam se, svim članovima ovog Doma, a to je Godišnji izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2011. godinu. Ovaj Godišnji izvještaj predstavlja sublimaciju najznačajnijih nalaza i preporuka za sve institucije BiH za čije finansijske izvještaje je provedena revizija u navedenoj godini. Najčešći nalazi i ujedno i najvažniji nalazi koji se pominju u pojedinačnim revizorskim izvještajima kao i u konsolidovanom Izvještaju o izvršenju budžeta su sljedeći: nepravovremeno usvajanje budžeta, što je za posljedicu imalo otežani radi institucija BiH i što je samo dodatno pospješilo njihovu neefikasnost i nedjelotvornost; to su propusti u vezi sistema internih kontrola, što je za posljedicu imalo nedostatak javne i svake druge odgovornosti za utrošeni budžetski novac; to je nepostojanje jedinstvenih standarda potrošnje, prije svega misli se tu na kupovinu automobila, opremu, putovanja biznis klasom, hotelski smještaj i td.; nepostojanje, odnosno nedonošenje podzakonskih akata, a u vezi sa Zakonom o platama, u vezi, sve je u vezi upotrebe vozila, telefona i reprezentacije. Zatim jedan od najvažnijih, značajnih nalaza je takođe i domino efekat u negativnom smislu kod potrošnje i ponašanja budžetskih korisnika. 57 Dovoljno je napomenuti da je, ako se desi da samo jedna institucija donese pogrešnu proceduru ili odradi, primjeni istu u praksi, to se isto prenosi lančano i kod svih ostalih institucija BiH. Zatim tu su propusti vezano za Zakon o javnim nabavkama, proces zapošljavanja, kao i neusvajanje međunarodnih računovodstvenih standarda i nedonošenje adekvatnih računovodstvenih politika. Naravno, ja želim da istaknem jako dobru saradnju koju Kancelarija za reviziju ima sa Komisijom za finansije i budžet ovog Doma. I naravno, rad te Komisije rezultira donošenjem jako kvalitetnih zaključaka koji u suštini predstavljaju podržavanje preporuka iz svih revizorskih izvještaja za sve institucije BiH. Ali isto tako bih željela da skrenem pažnju ovom Domu, a što je naznačeno u Godišnjem izvještaju o glavnim nalazima i preporukama, je realizacija zaključaka koji se donose na ovom Domu. Ovdje imate podatke, od 2008. godine svi zaključci koji su doneseni po pitanju revizorskih izvještaja, od 2008. godine, čini mi se da ih je bilo 19, kada te zaključke donese Dom naroda oni postaju obavezujući za sve institucije Savjeta ministara. Međutim, to u praksi, nažalost, nije tako. Od 19 donesenih zaključaka ovog Doma od 2008. godine pa do 2012. godine realizovano je svega jedan zaključak. Mislim da se nešto mora promijeniti u dosadašnjem načinu rada, koji će to modus biti, koja rješenja, na koji način prevazići, kako povući pitanje odgovornosti onih koji su odgovorni za ovakvo stanje. Ja ću poći od sebe i primjera Kancelarije za reviziju, ne može se desiti da ova Kancelarija ne ispoštuje Zakon o reviziji institucija BiH i da ga, i da ne ispoštuje njegov član, odnosno da provede reviziju svih institucija BiH, to je obavezujuće. Sve druge institucije imaju svoje zakone koje moraju poštovati, koje moraju realizovati, uz provođenje svih zaključaka pa i Doma naroda, oba doma Parlamentarne skupštine pa i ovog Doma. Vi znate da je revizija ustvari na neki način produžena ruka Parlamentarne skupštine i jedini način i mogućnost da Parlament, odnosno ovaj Dom ima uvid u rad institucija BiH, odnosno uvid i nadzor nad trošenjem budžetskih sredstava. Otuda i ova jako dobra, još jednom ističem primjer dobre saradnje između Kancelarije i Komisije za finansije i budžet i ovog Doma i nadam se da će takva saradnja i ubuduće postojati. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Imamo gospodina Mehmeda Bradarića. Izvolite.
Ja se čuvao za kraj da ne bi bio hiperaktivan, a samo hurmašicu sam od jutros pojeo, tako da ću brzo. Krajem, pokušaću eto reći ono što gospođa nije, krajem '11. godine i još jednom početkom 2012. godine ova Administrativna komisija čiji sam i ja član, gospodin Rodić predsjednik, pokušali smo donijeti, imali smo namjeru da donesemo set prijedloga pravilnika koji se tiču korištenja službenih vozila, goriva, korištenja reprezentacije, korištenja i ponašanja kad su u pitanju mobilni telefoni, kad su u pitanju naknade zaposlenim u institucijama, pa i nama svima vezano za Ugovor o djelu, odvojeni život, službeno putovanje ili karta i td. Nažalost, nismo uspjeli, nismo taj posao završili, a da bogdom jesmo sigurno bi raskošnost, da ne bi ustvari raskošnost bila ponovo karakteristika funkcionisanja nekih institucija, ne svih, dakle vidimo da imaju i one institucije koje su dobile pozitivno mišljenje. Da je to tako sigurno da na reprezentaciju ne bi smo potrošili 4 miliona maraka, koliko smo potrošili, i to bez pravila potrošnje. Na gorivo 13 miliona maraka i to 58 bez evidencije potrošnje goriva, na upotrebu službenih vozila, koriste se 24 sata, imate tamo zaista osoba koje to koriste, zatim naknade prevoza s posla i na posao su 26 miliona maraka i sigurno da ima lažnog prijavljivanja, pa je zato dobrim dijelom ova cifra ovolika. Ugovori o djelu 7 miliona maraka, da se, plati se ljudima koji po sistematizaciji obavljaju te poslove, i u većini slučajeva je to tako, i za raznorazne poslove. Na ino kamate je potrošeno 1,5 po maraka i to zbog neangažovanih sredstava, na sudske sporove 2,5 miliona maraka, a da niko nije zaista odgovarao za te sporove, što je to tako, što je to tako završeno. Ovdje je zakazala interna kontrola. Interna kontrola je trebala, dakle oni su naši partneri, danas nisu partneri direktori institucija, agencija, ministri i td., interna kontrola je zakazala, ona je morala upozoravati na greške, ona je ta koja ima zadatak da spriječi prevare i korupciju ili da makar suzi područje djelovanja, pogotovo kad su javne nabavke u pitanju. I ja, pošto sam imao priliku da vršim saslušanje ovih koji su imali negativno mišljenje, izdvojio sam dva tipična ponašanja, jedan primjer prevare i jedan primjer korupcije. Upravo to ističem zato da se ne bi desio i domino efekti, ja to radim pa se onim drugim našmaga da rade i oni i to je upravo tako. Vozač zamjenice ministra vanjskih poslova vozi gospođu ministricu, svaki vikend provede u hotelu, dakle plaća se hotelski smještaj 351 marku tri dana, tri noći, i tad je bilo tri dnevnice po 50 maraka, 501 marka sve skupa na bazi sedmice, četiri sedmice preko 2 hiljade maraka. Sve to bi bilo uredu, ne bi bilo čudno da vozač nije iz tih krajeva. Primjer korupcije, uprava za, po mojoj ocjeni, Uprava za indirektno oporezivanje raspisala je tender za 200 hiljada lož ulja po jediničnoj cjeni 0,685 KM. Dakle, potpuno, u '11. godini, potpuno nerealna cijena, to je cijena koja je bila '96., '97. kad je gorivo bilo 1 marku i još niže. Dakle, ovo je nerealna cijena i ona je ustvari prevagnula u postupku nabavki u odnosu na druge dobavljače, kojih je bilo još dvoje, a jedan od njih je bio isti, jedan od njih je bio isti samo druga adresa i td. I cijena nije zadržana dok je tekao ovaj proces javne nabavke. Dakle, ovo su tipični slučajevi, sigurno ima njih još, i ovdje kažem zakazala je interna kontrola i trebalo bi na kraju krajeva evo tužilaštva, nema nikoga, ali evo servirano kao Mesiju, jednostavno samo treba gurnuti loptu u go i gotova stvar. Tako da ovdje zaista je bilo raskošnosti i potvrđujem ovo, ja sam to našao u ovoj knjizi u 2008., 2009. i 2010. da od 36 aktivnosti samo je jedna realizovana. I zbog toga sam ja i mislio predložiti jedan zaključak koji znam da je u ovim zaključcima koje je usvojio i Predstavnički dom pa ga neću evo ni isticati, ali pozivam još jednom da je nužno donijeti one prijedloge, jedinstvene prijedloge pravilnika koji upućuju kako će se, kako će se ko ponašati, i u tom smislu ćemo izmjeriti i njegovu odgovornost i na kraju krajeva kažnjavati. Do toga, dok to ne bude nema ništa, ljudi će se ponašati upravo ovako, vidi njih deset se tako ponaša, vidjeće i drugi pa će i oni. Eto toliko.
Hvala lijepo. Za riječ se javio delegat, gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 59 Imam utisak kao i većina ljudi sa kojima se susrećem da angažman u institucijama BiH mnogi doživljavaju kao prisutnošću sigurnoj kući, da dođu na budžet, Boga mole da mandati malo potraju, da političke partije pobjede, ima i onih koji promjene političke dresove, ali veoma je važno doći na Budžet BiH i to je sigurnost i to je šansa za dobar život u ovoj zemlji. Danas kada bi smo pitali građane i vršili anketu 90% građana bi rekli da je jedini to siguran posao i da je jedina to sigurnost za egzistenciju. Mi iz godine u godinu, bar smo svjedoci proteklih dvije godine, u ovom sazivu smo imali izvještaj Kancelarije za reviziju, svjedoci smo da je većina izvještaja urađena na kvalitetan način, to potvrđuje profesionalan pristup Kancelarije za reviziju i to definitivno nema spora. Naravno, na temelju vaših izvještaja koje smo mi analizirali, bilo kroz komisije ili u Domu naroda, smo vidjeli da u nekim od agencija, nekim ministarstvima se, bilo izvještaj sa rezervom ili sa negativnom ocjenom ponavljaju. Ja lično nemam, ne znam da li imamo takvu informaciju, da li je i jedan takav slučaj uzastopnog ponavljanja, ili sa rezervom ili sa negativnom ocjenom, završio u tužilaštvu i sudu i kakav je epilog. Nama trebaju takve vrste informacija, takva vrsta upozorenja za one koji nisu savjesni, treba mi informacija od vas. Ako postoji problem u komunikaciji prema pravosudnim institucijama na osnovu takvih izvještaja, dajte recite da vidimo kako da možemo eventualno da promjenimo neke propise, ali da konačno oni koji nesavjesno troše novac i odgovaraju. To je obaveza Parlamenta, to je obaveza vas, na kraju i pojedinačnu odgovornost onih koji upravljaju određenim, određenim institucijama, određenim agencijama i td. Prema tome, mislim da je gospodin Bradarić u jednom od, ili gospodin Bećirović, rekao da smo veoma često donosili određene zaključke, a da nismo znali konačnu realizaciju tih zaključaka. Ja sam postavio delegatsko pitanje Kolegiju da nam dostavi spisak zaključaka i sigurno ćemo, između ostalog smo i na prošlim sjednicama, kad je bio ovo na dnevnom redu, donisili iste takve zaključke. Plašim se da se u sigurnoj kući radi na način kako se radi, da revizija to konstatuje, prođe Parlament, ali imamo osjećaj da je kašnjenje i kašljanje u institucijama koje treba da utvrde da li je to učinjeno u skladu sa zakonom i naravno da takvi pojedinci odgovaraju. Zato bih volio, nisma član Komisije za budžet i finansije Doma naroda, ali bi, mislim da bi dobro bilo da i postoji tematska sjednica i same Komisije zajedno sa Kancelarijom, da se vidi da li eventualno, dozvolite mi da ne znam sve, da li postoji problem u primjeni određenih zakonskih propisa i kako bi se ovo konačno dovelo tamo gdje nema, gdje postoje određeni problemi u poslovanju konačno dovelo na nivo pravosudnih institucija i naravno takvi ljudi i sankcionisali i odgovarali. Hvala.
Za riječ se javio gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi delegati Doma naroda, dame i gospodo. Mislim da se ne bi stvorio pogrešan utisak u javnosti kada se objedine ovakve tačke dnevnog reda, a ima ih znači objedinjenih mnogo, da se stekne utisak kako mi u Domu naroda pređemo olako oko tih vrlo složenih pitanja i tema, a uložen je ogroman rad i posao da dođemo do ovoga što danas imamo, počev od glavne službe za reviziju, koja je uradila ove izvještaje, dalje od Komisije za finansije i budžet, koja je na četiri svoja zasjedanja vrlo sistematski i vrlo analitično razmatrala ove izvještaje i saslušavala određene predstavnike institucija koja su dobili negativna mišljenja, koja su dobili mišljenja sa rezervom. U svim tim poslovima kao rezultat onoga što danas imamo, imamo pred sobom Izvještaj Komisije za finansije i budžet koji je, po meni, a i učesnik sam tih događanja, 60 na jedan sveobuhvatan način obrazložio sve ono što se dešavalo i upravo ukazao na sve one bitne stvari kada su u pitanju ovakvi izvještaji. Ono posebno što se može vidjeti i na šta bih ja ukazao pažnju jeste da, evo učestvovao sam u radu Komisije i metodološki posljednje dvije godine kada su u pitanju ovi izvještaji, ali imali smo priliku da pratimo sve te izvještaje u posljednjih deset godina i da cjenimo rad svake od tih institucija na bazi onoga što su te institucije radile, šta su bili osnovni problemi u poslovanju i šta je to što iz godine u godinu se je ponavljalo kao tipski primjer grešaka koji je onemogućavalo da se dobiju određena pozitivna mišljenja. Mislim prije svega da svrha revizije i jeste dvostruka. S jedne strane da imamo prevenciju u djelovanju, da se ukaže na sve ono i da mnoge institucije koroz ove izvještaje i kroz rad su popravljale svoj način rad, popravljale su izvještaje i tu se djelovalo preventivno i došli smo do određenih situacija da danas imamo institucije koje u potpunosti izvršavaju svoje zadatke. I to jeste povećanje broja institucija koje dobijaju pozitivna mišljenja i mišljenja sa određenim malim preporukama, odnosno sa određenim preporukama kako da razriješe određena pitanja. Zabrinjavajuće je što mi imamo institucija koje u svom radu u posljednjih deset godina i od osnivanja glavne službe za reviziju nisu nikad dobile pozitivno mišljenje, iako se ukazivalo na određene manjkavosti. A te manjkavosti uvijek možemo da na kraju krajeva svedemo na vrlo malo. Prvo je sistem internih kontrola, drugo je budžet, treće javne nabavke, četvrto je Pravilnik o organizaciji i unutrašnjoj sistematizaciji. To su ključne stvari na osnovu kojih svaka institucija u svom djelovanju i njen menadžment koji je vodi može da pokaže odgovornost prema poslu koji obavlja. Upravo iz tih razloga, ja mogu da shvatim da kada prođe jedna godina, druga, treća, pa da kažemo evo nismo popunili, kada je u pitanju ljudski potencijal, kadrovski te institucije i na taj način nismo mogli da riješimo određena pitanja. Neke institucije su novoformirane, neke nisu do kraja u potpunosti donijele sve akte po kojima treba da rade. Ali vi imate, recimo, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice koje nikad nije dobilo pozitivan izvještaj. Prema tome, to su neke stvari oko kojih i mi, koji ovdje radimo jedan vrlo odgovoran posao, treba da se zabrinemo. I na kraju ću reći još nešto. Upravo me je ponukao gospodin Bradarić i rekao je da mi radimo na ... ovaj put. I Parlamentarna skupština BiH je dobila mišljenje sa rezervom i to je nešto što se ponavlja par godina. Evo, mi smo pri kraju, kroz rad Zajedničke administrativne komisije i radne grupe koja je osnovana, da objedinimo sve određene akte i da ih svrstamo u nekoliko pravilnika koji će nam omogućiti da riješimo sva ova pitanja i da u nekom narednom periodu i mi u Parlamentarnoj skupštini pokažemo kako to treba da se odnosimo prema javnim sredstvima i prema poslu koji radimo. Što se mene tiče za mene je potpuno prihvatljiv Izvještaj Komisije za finansije i budžet i mislim da je on realno odslikao sve ono što smo raspravljali kroz ovaj prethodni period, da je upravo ukazao, počev od analitičnosti, od grešaka, od sistemskih grešaka i oko načina kako da izađemo, i da budući izvještaji budu što bolji. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje za riječ se javio gospodin Krunoslav Vrdoljak. Izvolite. 61
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Mene je, naprotiv, navela na diskusiju da nekoliko rečenica kažem o ovom problemu gospođa iz Ureda za reviziju. Ako se ne varam precizno je rekla od 17 ili 18 zaključaka ovog Doma iz 2008. ili devete, da je provedeno, proveden jedan zaključak od strane Vijeća ministara ili nekih institucija oko Vijeća ministara. Ja nisam nigdje čuo, ni na kakvom, ni na kakvoj razini u BiH kad su u pitanju te vrhovne revizorske institucije, da neko ima neke velike primjedbe na njihov rad. Ovdje mislim na ovu države BiH, ali i na ove entitetske i onu revizorsku instituciju iz Distrikta Brčko. Međutim, zaboravljamo da upravo ove četiri vrhovne revizorske institucije pokrivaju, kad je u pitanju korupcija u BiH, više od pola ukupnog iznosa. Koliki je to iznos to sam dragi Bog zna, od procjena ovakvih do onakvih, ali recimo ne znam da li se i Bog može snaći u bosansko- hercegovačkoj korupciji. Dakle, oni pokrivaju jer se u tim, ne mislim da oni pokrivaju korupciju, nego pokrivaju kontrolom organizacije gdje se ta korupcija u polovini ukupnog iznosa događa. I u isto vrijeme, ja sam malo pogledao ove zaključke koje je Zastupnički dom, 11 zaključaka usvojio i upravo upućuje na ovo što je gospođa i rekla, da ministarstvo, odnosno, pardon, Vijeće ministara nije imalo dobre volje do sada da radi nešto kad je u pitanju i revizije i kad je u pitanju kroz te uređenje načina javnih nabavki i td. da proba smanjiti korupciju. Od tih 11 zaključaka koji su, moram priznati, izvanredni i svake čestitke ljudima u Zastupničkom domu koje su ovo utvrdile ove zaključke i usvojile ih, 6 se odnosi na Vijeće ministara gdje se nalaže, doslovno tim izrazom, Vijeću ministara da odradi to i to, da napravi pravilnik, da utvrdi kriterije za kupovinu automobila, korištenje kad je u pitanju gorivo i td. I između ostaloga u tački 10. precizno traži se i od tužiteljstva da izvjesti, kaže o utvrđivanju odgovornosti u vezi sa sadržajem revizorskih izvješća o finansijskom poslovanju za 2009. i 2010. godinu, za koje je izraženo mišljenje sa rezervom, njih 15, odnosno 17 i za 2011. tri, odnosno šest. Dakle, iz 2009., 2010. Tužiteljstvo, o kome smo i danas raspravljali, nije dostavilo nikakvu informaciju oko toga šta se događa sa tim prijavama koje su uredi za reviziju dostavili tužiteljstvu. Iza toga ako nema reakcije tužiteljstva, nema reakcije niti mi dobijemo ovdje povratnu informaciju šta je urađeno kad je u pitanju, evo zahtjevi od strane Zastupničkog doma, da Vijeće ministara odradi neke poslove koji su bitni, onda je, mislim da nedostaje dobra volja da se ta korupcije, jer tu je leglo korupcije u BiH, i dovede u neku malo manju mjeru. Dakle, ja mislim da ovo što ima zaključaka od strane Zastupničkog doma su upravo ono što treba i mislim da nije loše da uz ove zaključke koje ima ovaj Dom, a na prijedlog Povjerenstva za financije i proračun ovog Doma, da nisu loši i ovi zaključci, jer su stvarno izvanredni. I da bi trebalo da eventualno, i to predlažem, i njih potvrdimo kao stav ovog Doma. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Hasan Bećirović. Izvolite
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 62 Ja ću zaista pokušati da uvažim ovu našu iscrpljenost, ali mislim da je jako dobra prilika i jako dobar povod da se kaže nešto upravo o trošenju javnog novca u cjelini, a povodom ovih revizorskih izvještaja. Ja bih želio da, kao član Komisije za budžet i finansije, takođe izrazim svoje zadovoljstvo saradnjom sa Uredom za reviziju. I, ne smijem ni razmišljati šta bi se sve događalo s javnim novcem da ne postoji ne dao Bog ovaj Ured. Jer situacija je takva od prilike. Ono što mene frustrira je dugogodišnje konstatovanje jednakih, stalnih grešaka i ja ću pokušati na primjeru javnih nabavki da kažem ono što mislim, sugerisati u povodu ove rasprave. Vi ste vidjeli da svi koji su dobili mišljenje s rezervom ili negativno mišljenje uglavnom, pored ostalih, propusta imaju i propuste u procesu javnih nabavki. Čuli smo maloprije da je za vrijeme dok postoji Ured za žalbe preko 10.000 žalbi upućeno Uredu. Čuli smo i određene primjedbe na neefikasnost rada Ureda i td., ali to je za mene vrlo simptomatično. Očigledno nešto ne štima u sistemu. Isto je tako i kod korištenja, kod korištenja goriva, ne znam ni ja, dnevnica, ovo-ono. Ono što mene, što meni govori, to je praktično odsustvo nadzora nad provođenjem zakona. Mi moramo naći instrumente gdje ćemo efikasno nadzirati provođenje zakona i blagovremeno, na odgovarajući način sankcionisati kršenje tih zakona. Evo ilustracije radi, reći ću vam. U Zakonu o javnim nabavkama, mislim da taj Zakon pod hitno treba mijenjati vrlo ozbiljno. Em što on nije usklađen sa rezolucijama Vijeća Evrope u mnogim segmentima, em što je on, po svojoj koncepciji, po svojoj strukturi, ja bih rekao, više koruptivan nego antikoruptivan. Reći ću vam samo na nekoliko primjera. Vi recimo imate kaznenu politiku, propisane prekršajne mjere u tom Zakonu. Maksimalna je čini mi se za ugovorni organ 15-tak hiljada maraka. I sad možete zamisliti posao od milijardu i vi napravite propuste i platite kaznu 15.000, nema odgovornosti za odgovorna lica u ugovornom organu, vi ste završili posao. A s druge strane, ovo o čemu je moj kolega Bradarić govorio, vi pokušajem da dižete naknadu za žalbu i uvođenjem visokih taksi za žalbu, pokušate kazniti one koji uoče propuste vas i koji hoće da se žale. Molim vas, pogledajte zakone susjednih država. Recimo, navešću vam primjer zakona Hrvatske. U Hrvatskoj su kazne za ugovorni organ odprilike 10 do 12 puta veće nego kod nas u BiH, a naknade za žalbu su odprilike 10 do 12 puta manje, što je sasvim prirodno. Ili, navešću vam primjer Srbije. Srbija je promijenila Krivični zakon i rekla da je povreda postupka javnih nabavki krivično djelo. Pa vidjeli bi onda da li bi u ovim revizorskim izvještajim imali svake godine ponavljanje ovakvih stvari. Dakle, nama sistem ne odgovara. S druge strane, u Zakonu o javnim nabavkama aktuelnom vi nemate uopšte praktično regulisan sukob interesa. Ja govorim uvijek i o korisnicima budžeta i o javnim preduzećima. I ono što sam ja stalno insistirao, vi sada uzmete član uprave u javnom preduzeću ili odgovorno lice u organu napravi svoju firmu i bez ikakvih problema konkuriše u organu čiji je šef. Dakle, ni postupak prigovora, sankcionisanja prigovora u tom Zakonu nije dobar. Da ne bih dužio, da ne bih suviše analizirao, ja vas uvjeravam da je nadzor nad provođenjem zakona ključni problem upravo ovih revizorskih izvještaja. Još usput da vam kažem da iz Agencije za nabavku kažu da je Ured za reviziju zadužen za nadzor nad procesom javnih nabavki. Mislim, zato što to nije regulisan naprosto. I onda se Agencija i Ured, čak mogu vam reći da je u Hrvatskoj tijelo koje je jeste jednako našoj Agenciji Upravna organizacija u okviru Minsitarstva finansija, što je sasvim prirodno. I ono je zaduženo za nadzor nad provođenjem tog Zakona. Iz tog razloga ja mislim da bi mi, naravno sada je aktuelno, razgovarat ćemo mi o sistemu javnih nabavki i promjeni zakona, ali mislim da bi se u skladu s tim, bar u ovoj oblasti, morala organizovati neka centralna 63 jedinica na nivou institucija BiH za javne nabavke. Jer ne možete vi 70 i nešto, koliko ima korisnika državnih institucija, svaka za sebe propisuje neka pravila u javnim nabavkama. I mislim da bi morali o tome povesti računa. Na kraju da zaključim, ja sam kao član Komisije, još jednom da ponovim, imao priliku sve ovo vidjeti. Potpuno podržavam ove zaključke, ali moramo ubuduće zaista povest računa o ovom elementu nadzora nad provođenjem zakona i sankcionisanja povrede tih zakona. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Koliko vidim više nema prijavljenih za diskusije. Glasamo o usvajanju 70 izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja institucija za 2011. godinu. Molim vas pokrenite mehanizam za glasanje. Ako ne može, imamo ove kartone pa da glasamo ručno, pa. Evo, ja pozivam da, molim vas da pristupimo ručnom glasanju. Glasamo o usvajanju 70 izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH za 2011.godinu. Jednoglasno je usvojen. Ima li ko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili 70 izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja u 2011. godini. Idemo na glasanje o zaključcima. Prvo ćemo glasati ko je za? Ima li ko protiv? Suzdržan? Nema. Konstatujem da smo i ove zaključke jednoglasno usvojili. Sada prelazimo na tačku 87., ja se izvinjavam, evo nekako možda smo trebali podijeliti na dvije sjednice. Ad. 87. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Dobili ste izvještaj Komisije za finansije i budžet. Komisija je prihvatila Izvještaj. Predlaže Domu njegovo usvajanje i sljedeći zaključak: - Dom naroda nalaže Vijeću ministara institucija čiji su potpisnici i procedure obuhvaćeni Izvještajem o obavljenoj reviziji učinka o temi „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“ da u roku od 60 dana izrade program realizacije preporuka revizije s pregledom aktivnosti, nosiocima zadataka, rokova i resursa potrebnih za realizaciju revizorskih izvještaja. 64 Predstavnički dom je na 39. sjednici, održanoj 18.12.2012. godine, usvojio Izvještaj sa jednim zaključkom. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Čoviću.
Nema potrebe.
Nema potrebe, hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ako je prisutan i ako ima potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Niko se nije javio za riječ. Glasamo o Izvještaju. Opet ćemo ručno. Molim vas prvo glasamo ko je za? Ima li ko protiv? Suzdržan? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj. Sada glasamo o zaključku. Molim vas ko je za? Protiv? Suzdržan? Nema. Konstatujem da je i zaključak jednoglasno usvojen. Prelazimo na 88. tačku dnevnog reda. Ad. 88. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH
Nema potrebe.
Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Takođe nema potrebe, hvala. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Pošto se niko nije javio za riječ glasamo o Izvještaju. Prvo da vidimo ko je za? Ima li ko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“. E sada imamo opet jedan skup tačaka dnevnog reda. Na dnevnom redu današnje sjednice je davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnajvanje o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka 89. do 99. uključujući i tačku 99. Prvo da glasamo o ovakvom načinu vođenja rasprave i glasanja. Ko je za? Ima li ko protiv? Suzdržan? Nema. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak jednoglasno. Ad. 89. – 99. Davanje saglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? 66 Ne javlja se niko za riječ. Glasamo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka od 89. do 99. uključujući i tačku 99. dnevnog reda. Molim vas da glasamo. Ima li ko protiv? Ima li suzdržanih? Uz 1 glas suzdržan, konstatujem da smo usvojili, dali saglasnost za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka 89. do 99. uključujući i tačku 99. dnevnog reda. Hvala lijepo. Nema prigovora o glasanju. Zaključujem da je završena sjednica. Hvala lijepo. Sjednica završena u 16:00 sati.