Poštovane zastupnice i zastupnici počinjemo sa sjednicom Zastupničkog doma. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 51. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini, predstavnici medija i svi dragi gosti koji prate rad našeg Doma. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Iz Ureda ministra sigurnosti BiH Dragana Mektića obavješteni smo da ministar nije u mogućnosti biti nazočan na današnjoj sjednici. Odsutnost je opravdao i zastupik Đorđo Krčmar. Prema informaciji naše službe sjednici je nazočno 32 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih, zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Diani Zelenika. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem i srdačno pozdravljam sve nazočne u dvorani. Nadam se da smo se odmorili, da ovu zadnju godinu dana nećemo potrošiti na nacionalne floskule. Moje pitanje je postavljeno prošli put, međutim u odsustvu ministra nisam dobila odgovor, pa evo ja ću ga ponovno pročitati. Pitanje glasi – Što je uradilo Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH na poboljšanju položaja poljoprivrednika, odnosno poljoprivredne proizvodnje u Bosni i Hercegovini, a imajući u vidu i zahtjeve poljoprivrednika koji su istaknuli putem svojih udruženja, i u Federaciji i u Republici Srpskoj, a u vidu uvođenja prelemana na uvoz poljoprivrednih proizvoda, ograničenja na uvoz sezonskog voća i povrća kada domaćih proizvoda ima dovoljno na tržištu, uvođenja strožije kontrole na uvoz poljoprivrednih proizvoda, s obzirom na činjenicu da se uvozi jako puno nekvalitetnih proizvoda, odnosno proizvoda koji ne mogu proći na tržištu Evropske unije, a završavaju na našem tržištu? Ako bi odgovor ministra podrazumjevao zabranu i ograničenje uvođenja mjera zaštite domaće proizvodnje pozivajući se na potpisane međunarodne ugovore od strane Bosne i Hercegovine, onda tražim precizno da mi se navedu međunarodnih ugovori koji 2 sprečavaju uvođenja mjera zaštite domaćih, domaće proizvodnje, odnosno odredbe koje to zabranjuju. Evo, ja se unaprijed zahvaljujem ministru Šaroviću.
Hvala zastupnici. Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala. Sve vas pozdravljam, uvaženu poslanicu. Obzirom na više pitanja i, rekao bih, složenost Vašeg pitanja, mi ćemo kompletan odgovor dostaviti pismenim putem, ali ovih par minuta iskoristit ću sada, možda, za par konkretnih odgovora na pitanja koja se odnose na prelemane, odnosno kvalitet samih proizvoda. I, možda, na početku da istaknem da su mjere Ministarstva, odnosno Savjeta ministara BiH, na preduzimanju koraka i mjera na podršci poljopriovrednom sektoru u Bosni i Hercegovini sadržane u Mapi puta za stvaranje uslova za izvoz poljoprivrednih proizvoda biljnog i životinjskog porijekla koje Ministarstvo priprema od 2010. godine i svake godine podnosi godišnji izvještaj. Tako je bilo i za 2016. godinu, odnosno i '17. godinu. I u tom smislu daćemo kompletan odgovor, no ovih par pitanja zaslužuje, možda, pažnju koje će takođe biti u ovom kompetnom odgovoru. Pitanje prelemana, odnosno dodatnih taksi, Savjet ministra je koristio od 01.03.'99. sve negdje do polovine 2002. godine, kada je na osnovu Zakona o carinskoj tarifi i izmjena Zakona o carinskoj tarifi ovo pitanje riješeno zakonom. Tako je Zakonom o carinskoj tarifi rečeno da se carine na određene proizvode naplaćuju na ukupan, u procentu za novčanu vrijednost uvezene robe, odnosno prozvoda, a za samo pojedine proizvode ta, može da se uvede i posebna taksa, odnosno preleman na količinu, odnosno količinsku jedinicu i to se za određene proizvode primjenjuje, ali samo za treće zemlje. Naime, stupanjem na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, Sporazuma CEFTA, odnosno Sporazuma EFTA i potpisivanjem bilateralnih sporazuma sa Turskom i Iranom Bosna i Hercegovina je ispregovarala carinske stope i moguće prelemane i bez promjene ovih sporazuma nije moguće uvoditi nove prelemane, jer smo se kao zemlja obavezali potpisivanjem ovih multilateralnih i bilateralnih sporazuma. To je nešto što ćemo Vam možda detaljno da i objasnimo u našem kompletnom odgovoru, no Vi ste se ovdje i dotakli pitanja zaštite domaće proizvodnje. To je regulisano, kao što znate, sa dvije, odnosno tri odluke koje je usvojio Savjet ministara nekoliko godina ranije i o tome ćemo Vam dati konkretan odgovor [[govornik se upozorava na vrijeme]] To je kad je u pitanju ... regulisano članom 39., u kojim momentima Bosna i Hercegovina može da uvede zaštitne mjere i pod kojim uslovima. Kada je u pitanju, iskoristit ću evo možda samo pola minute, važno pitanje uvoza, kontrole na granici i uvoza sumnjive robe ili robe lošeg kvaliteta. To pitanje se definiše aktima koji, koje možemo da nazovemo tržišnim standardima. Bosna i Hercegovina može da uvede tržišne standarde najvećeg nivoa za robu koja ulazi u Bosni i Hercegovinu. To Ministarstvo predlaže dugi, dugi period, ali iste standarde mora da primjenjuje i za svoje proizvođače u Bosni i Hercegovini. Tu je otpor, eniteti i neka udruženja nisu spremni da uvedu i iste standarde za proizvođače u Bosni i Hercegovini i to je predmet, rekao bih, rasprave unutar Bosne i Hercegovine. Evo, obzirom da je isteklo vrijeme, Vi ćete zaista po ovim pitanjima dobiti kompetan odgovor u najskorije vrijeme. Hvala. 3
Hvala ministru. Ima li komentar zastupnica?
/nije uključen mikrofon/
Hvala ljepa. Riječ dajem sljedećem zastupniku, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Podsjećam da ja od početka maja, u više navrata, pokušavam postaviti ovo pitanje. Prošli put je gospodin Zvizdić bez obrazloženja odbio odgovoriti na isto, nadam se da ću danas dobiti odgovor. Pitanje je – Koji je stav Vijeća ministara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara o izjavama načelnika sarajevske Općine Novi grad o tome ko može ili ne može biti Bošnjak, a koje izjave uključuju pseudonaučne tvrdnje poput onih iz najmračnijih vremena evropskog kontitenta? Nakon nekoliko pokušaja da postavim ovo pitanje, ministrica je odgovorila pismeno da Ministarstvo, da njeno Ministarstvo nije nadležno, citiram – nije nadležno za zauzimanje stavova o ovakvim izjavama, kao i da, opet citiram – nema obavezu pokretanja aktivnosti radi kršenja ljudskih prava, zatvoren citat. S obzirom da ovakav pristup potpuno odstupa od pristupa sestrinskih ministarstava u regiji, kao i da je predmetni zvaničnik imao slične izjave o drugim kategorijama poput, citiram – većina žena koje djeluju kroz ženske organizacije u javnoj komunikaciji pokazuju izuzetno visoku dozu frustracije. Mislim da se uglavnom radi o različitim ličnim frustracijama koje se dodatno povećavaju djeovanjem kroz ženske organizacije, a onda se pokušavaju liječiti djelovanjem u javnom prostoru, zatvoren citat, načalnik općine iz SDA. E sada, s obzirom da u Vašem, gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, ekspozeu kao prioritet stoji, citiram – osiguranje ravnopravnosti građana, zatvoren citat, i opet citiram – ukidanje svakog oblika i vrste diskriminacije i segregacije, zatvoren citat, a Vaša ministrica za ljudska prava kaže da to nije nadležnost, moje pitanje Vama je – Da li iko u Vijeću ministara radi na ovim Vašim prioritetima, iz Vašeg ekspozea, i ako radi šta radi po pitanju stavova poput onih načalnika navedene općine, odnosno koji je Vaš stav po pitanju tih stavova? Zahvaljujem.
Hvala lijepa Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite gospodine Zvizdiću.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovane kolege iz Vijeća ministara, poštovani predstavnici medija i uvaženi gosti ja vas u svoje ime i u ime Vijeća ministra srdačno pozdravljam i želim uspješan rad današnjem zasijedanju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. 4 Kao što sam rekao i prošli put, odgovor na ovo, odnosno na skoro identično pitanje, ranije je dala i ministrica Borovac, tako da u principu ja mogu, na neki način, samo ponoviti dio njenoga odgovora. To ako smatrate potrebnim možemo Vam poslati i u pisanoj formi, jer uistinu niti Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice kao organ uprave, a niti Vijeće ministra BiH kao kolektivni organ nemaju nadležnost da zauzimaju, da zauzimamo stavove o pojedinačnim tvrdnjama i konstatacijama BH zvaničnika u medijima. Dakle, mi jesmo stava da svaki javni zvaničnik mora preuzeti odgovornost za izrečenu riječ iz razloga što takva izrečena riječ ima višestruki uticaj na onoga na koga se odnosi, pa i na one koji slušaju, odnosno na ukupno javno mnijenje. Zbog toga izjave, ne samo ova o kojoj govorimo, nego i generalne izjave zvaničnika moraju biti argumentirane, moraju biti istinite, moraju biti potkrijepljene činjenicama i ni u kom slučaju ne bi smjele da vrijeđaju niti dostojanstvo, niti ugled, niti integritet bilo kojeg čovjeka. Dakle, naravno da u fokusu rada Vijeća ministara BiH koje je usko povezano i sa ekspozeom koje sam ja kao predsjedavajući Vijeća ministara podnio na početku našeg mandata, naravno da nije naša primarna aktivnost da mislimo o tome šta koji zvaničnik na dnevnoj bazi izjavi u Bosni i Hercegovini, a mi već na dnevnoj bazi imamo hiljade izjava zvaničnika, potpuno nekontrolisanih i neargumentovanih izjava koje idu uglavnom sa ciljem da uvrijede drugoga političara ili pripadnika druge etničke ili nacionalne skupine. To znači da bi na dnevnoj bazi moralo se analizirati barem nekoliko stotina izjava koje, zbog već započete predizborne kampanje, fluktuiraju u našim javnim medijima. Zbog toga smo mi u Vijeću ministara usvojili izmjene zakona, Krivičnog zakona BiH, to smo uradili jednoglasno u Vijeću ministara. Ja očekujem da će se one vrlo brzo naći pred parlamentarnim domom, unutar kojeg smo vrlo precizno i kvalitetno definirali šta znači govor mržnje u svim sferama društva. Dakle, vrlo jasno smo rekli ko putem štampe, radija, televizije, kompjuterskih sistema ili mreže, na javnom skupu ili na drugi način javno podstrekava ili javnosti učini dostupnim letke, slike ili druge materijale kojima poziva na nasilje, mržnju usmjerenu protiv grupe ili nekog člana takve grupe određene s obzirom na rasu, boju kože, vjeroispovijest, porijeklo ili nacionalnu ili etničku pripadnost, spol, spolno opredjeljenje, rodni identitet, invaliditet ili bilo koje druge osobine u slučaju kada je počinjenje izvršeno na način koji će podsticati na nasilje i mržnju protiv takve grupe ili osobe, o čemu naravno odlučuje sud, kaznit će se kaznom zatvora od najmanje jednu godinu. Dakle, mi smatramo da jezik mržnje ustvari jeste jedan veliki problem našeg aktuelnoga, aktuelne situacije i našega društva i zbog toga očekujem da će i ovaj dio izmjena i dopuna Krivičnog zakona [[govornik se upozorava na vrijeme]] na neki način dati vrlo kvalitetno rješenje i konačno mogućnost na koji način se mogu procesuirati takve izjave ili osuditi one koji putem svojih izjava šire bilo kakav govor mržnje. Hvala vam.
Hvala lijepa Zastupnički komentar, je li ima? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Meni je, prije svega, drago pošto je premijer na prošloj sjednici rekao da će oni odlučiti ko će mi dati odgovor, ja sam podsjetio da ipak ja odlučujem da će mi odgovor dati onaj kome je pitanje postavim i drago mi je da je ovaj put ispoštovan Poslovnik, da je gospodin Zvizdić sam gore ustao. Nije mi drago da ponovo čujem rečenicu da Vijeće ministara nema nadležnost, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara ili ministrica za ljudska prava nemaju nadležnost da zauzimaju stavove o izjavama zvaničnika, jer kakvu onda poruku šaljete povratnicima? Ako 5 nemate nadležnost da zauzmete stavove o bosanskom jeziku, itd., kakvu poruku šaljete povratnicima? Ono što se meni čini ovdje, je li vas strah da zauzmete stav po pitanju ovog konkretno zvaničnika, načalnika Općine Novi grad? U svakom slučaju, ovakav odgovor je poražavjući, ali ako nemate nadležnost da zauzimate stavove, pa kako onda mislite ispuniti ova dva prioriteta [[govornik se upozorava na vrijeme]] iz Vašeg ekspozea. I da zaključim, imamo nekoliko stotina izjava dnevno upravo zato što se vi bojite da zauzmete stav u ovakvim stvarima. Zahvaljujem.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsjedavajuća i gospodo dopredsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, gospodo ministri, kolegice i kolege, predstavnici medija. Na prošloj sjednici sam uvaženom ministru, gospodinu Šaroviću, postavila pitanje koje ću ja danas ponoviti, prošli put ministar nije bio prisutan na sjednici. Vrlo kratko ću ga pitati ja znam za aktivnosti koje ste Vi poduzeli u oblasti malinarstva, ali ipak zbog aktuelnosti trenutka ja ću još jednom postaviti pitanje. Dakle – Koje aktivnosti preduzima Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Bosni i Hercegovini kako bi se pomoglo proizvođačima malina u Bosni i Hercegovini na postizanju kvalitete proizvodnje, što je jako bitno, i izvozu, te brendiranju prozvoda bosanskohercegovačke maline, što bi u svakom slučaju pomoglo lakšem plasmanu na svjetsko tržište? Hvala.
Hvala. Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala. Naravno, mi ćemo odgovor da kompletni damo u pismenoj formi, a u ovih par minuta da možda istaknem da je pitanje cjenovna, cjenovna politika, pitanje tržišta, pitanje kontrole, pitanja inspekcijskog i fitosanitarnog nadzora u nadležnosti Federacije, odnosno Republike Srpske. Vi znate da je cjenovna politika i cijena maline za ovu godinu problematična, ali suviše je malo vremena da o tome, da o tome razgovaramo. Ministarstvo je u okviru svoje nadležnosti ove, ali i ranijih godina, imalo aktivnosti koje mu stoje na raspolaganju, prije svega na podizanju standarda i na stvaranju uslova za izvoz ovih proizvoda na svjetsko tržište pod najpovoljnijim uslovima. U tom smislu možda, evo, da iskoristim priliku i da kažem da smo riješili zastoj i blokadu koju smo imali kad je u pitanju izvoz voća i povrća, odnosno i maline, na rusko tržište, vi znate kako. Takođe, nakon nešto dužeg zastoja i ukidanja mjera mi smo od februara mjeseca 2017. godine odblokirali bezcarinski izvoz voća i povrća u Evropsku uniju, to su tzv. autonomne mjere, jednostrane mjere Evropske unije koja ove pogodnosti daje za pojedine zemlje. Od februra mi možemo, takođe, u sve zemlje Evropske unije da izvozimo malinu pod najpovoljnijim uslovima. Tu su i druge aktivnosti koje su se ticale, evo konkretno u posljednje vrijeme problem sa izvozom maline u Srbiju, vraćeno je nekoliko pošiljki maline, nekoliko pošiljki zbog prisustva 6 ostataka sredstava za zaštitu maline, kao i prisustva, odnosno norovirusa, tzv virusa prljavih ruku, što govori da Bosna i Hercegovina u tom smislu treba više da uradi, a ključni problem je nedostatak laboratorija. U Bosni i Hercegovini ne postoji nijedna laboratorija koja bi mogla da da odgovor kada je u pitanju norovirus, ali druge zemlje imaju. Zbog toga se određene pošiljke vraćaju i opasnost je da Bosna i Hercegovina bude stavljena na listu iz koje, koje malina ne može da se izvozi na to tržište. Možda je ovo prilika i da kažem da je i Ministarstvo inostranih poslova i Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa [[govornik se upozorava na vrijeme]] radi viška maline koja se pojavila još od 2016. godine obavjestila sva diplomatska predstavništa Bosne i Hercegovine i u tom smislu poduzela aktivnosti kako bi se višak malina u hladnjačama mogao da plasira na ta tržišta, i neke druge mjere, ali obzirom da je ovo već isteklo dvije minute, ja ću Vam svakako dati kompletniji odgovor. Malinari su se, iz Federacije doduše, vjerovatno će narednih dana i iz Republike Srpske da upute zahtjev za sastanak u Ministarstvu, što ćemo mi sa zadovoljstvom prihvatiti. Sve standarde imamo, to je jasno, imamo dozvolu za izvoz svih proizvoda biljnog porijekla, a kada su u pitanju proizvodi životinjskog porijekla trenutno radimo na izvozu pilećeg mesa i jaja, i nadam se uskoro crvenog mesa i to bi bio finiš što se tiče dostizanja standarda. Hvala.
Hvala lijepa Da li zastupnica ima komentar? Izvolite.
Uvaženi ministre, gospodine Šaroviću, vrlo visoko uvažavajući sav Vaš ukupan angažman u Vašem Ministarstvu, na kojem Vam iskreno čestitam, uvažavajući i napore ministra vanjskih poslova, gospodina Crnadka, na forsiranju ekonomske diplomatije konačno, koja je konačno došla na red i u Bosni i Hercegovini, ja samo želim da prokomentarišem vrlo kratko. Dakle, vrlo podržavam to što radite s tim da napomenem, otkupna cijena maline je marka i po, kada kupujete zamrznuti proizvod, koga mi uvozimo iz Hrvatske ili iz Srbije, 400 grama košta četri i po marke, kilogram bi koštao negdje između 10 i 12 maraka, ne bismo li mi mogli pokušati, ili sa stranim investitorima ili sa nekim domaćim posticajima, mi pakovati finalni proizvod i izvoziti ga vani, jer čini mi se da, sem jedne fabrike u Tešnju i možda u Sarajevu jedne fabrike, mi ne planiramo finalni zamrznuti proizvod. To bi bilo puno isplativije za građane Bosne i Hercegovine u smislu upošljavanja nove radne snage i, konačno, ubiranja veće sume novca na izvozu. Dakle, zašto mi uvijek prodajemo samo bazalnu sirovinu, a drugi, drugi naplaćuju [[govornik se upozorava na vrijeme]] novac. Molim Vas da razmislite o tome, ja vjerujem duboko u ono što Vi radite i ja znam da ćete Vi učiniti sve. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Hanki Vajzović. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Srdačno pozdravljam sve prisutne. 7 Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, zapravo Ministarstvu prometa i komunikacija, i riječ je, rekla bih, o setu pitanja, četri su pitanja, nekako su povezana. Jedno je ponovljeno prije, evo sad već 10 mjeseci sam pitala, i onda sam ovaj put ponovila – Šta je dosad ili od tada, od kad sam pitala, urađeno na realizaciji projekta zamjena i obnova oznaka i druge prometne signalizacije kojima se označava granični prelaz i njegovo područje, itd., kako se to zove, za koji je prije tri, četri godine urađena i plaćena projektna dokumentacija, a prije gotovo dvije godine osigurana i sredstava od oko 800.000? Drugo pitanje – Koje je aktivnosti Ministarstvo komunikacija i prometa BiH poduzelo u vezi sa sporenjima, mislim na ugovor i na Pravobranilaštvo, vezanim za Centar za obrazovanje iz Širokog Brijega koji se bavi stručnim osposobljavanjem prijevoznika i vozača, te da li se Ministarstvo komunikacija i prometa uplaćuje, da li se Ministarstvu uplaćuje 5 % sredstava koliko mu pripada od ukupne sume novca što ga prijevoznici i vozači nužno uplaćuju Centru? Treće pitanje je – Da li je i šta, ili da li uopće išta Ministarstvo poduzelo u vezi sa sredstvima, to je 1,3 miliona KM, prikupljenih od certificiranja prijevoznika u međunarodnom prevozu putnika i roba koja su potom ostala blokirana, to znamo, na podračunu Vanjskotrgovinske komore BiH? I naizad – Da li je Ministarstvo, sva su pitanja međusobno nekako povezana, da li je Ministarstvo opet išta, ili je, i šta, ako jeste, poduzelo u skladu sa presudom Suda BiH vezano za homologaciju vozila, dijelova, uređaja, budući da taj problem, o kojem su i mediji pisali, datira iz prošlog mandata, a ne iz ovog, dakle iz vremena ministrovanja Damira Hadžića? Eto to su bila pitanja, ja sam neki nacrt u međuvremenu, tako se zove, nacrt odgovora dobila, ali evo sad sam na dnevnom redu, pa hvala.
Hvala lijepa. Prije no što damo riječ ministru za odgovor, da upozoravam zastupnicu da po članku 167. stavak (3) zastupnik može postaviti jedno pitanje, pa u tom kontekstu, ministar nek se opredjeli kad je u pitanju odgovor. Ministar komunikacija i prometa, gospodin Jusko. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, zamjenici, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovane kolege iz Vijeća ministara, predstavnici medija. Uvažena zastupnice, mi smo 12.07.2017. godine dostavili odgovor na Generalni sekretarijat. Vjerovatno zbog svih onih tema koji su bili vezani za Transportnu zajednicu ova tačka dnevnog reda nije bila aktivna, ali evo ja sad ovim putem insistiram na Generalni sekretarijat i na Vijeće ministara da na sljedećoj sjednici Vijeća ministara budu Vaši odgovori i da Vi dobijete u pisanoj formi. Pošto se radi o odgovorima koji su izuzetno obimni ja Vas molim da ih prihvatite u pisanom materijalu. Ali, evo, ovaj put ću iskoristiti priliku, kako prema Vama, tako i prema svim ostalim zastupnicima, nekako gledam da smo i mi i vi servis građanima Bosne i Hercegovine i veliki broj ovih pitanja koja sam dobio u ovom mandatu, da budem iskren, pomogli su mi da pokrenem mnoge procese koji su dugo stajali u Ministarstvu. I da tako kažem, ova četri pitanja koja sam dobio od Vas, Vi to isto tako znate da su ovo naslijeđeni problemi, ali upravo sinergija i neka direktna komunikacija između Vas i, evo ja ću reći u ovom slučaju mene kao ministra, meni lično može pomoći da riješimo veliki broj problema. Tako da, evo, koristim priliku da vas pored sjednica Parlamenta pozovem kada god Vi imate vremena, da li kod Vas ili kod nas, dođemo i razgovaramo o svim ovim problemima i budite uvjereni da ćemo Vam dati puno više informacija 8 nego što možemo dati sa ove pozicije. Ali evo, koristim priliku samo da kažem da će već na sljedećoj sjednici Vijeća ministara biti Vaši odgovori i iste te, kada god budete željeli, možemo se vidjeti da prođemo zajedno kroz sve njih, zajedno sa vašom delegacijom ili ekipom i predstavnicima Ministarstva. Hvala vam.
Hvala ministru. Zastupnica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se ministru na odgovoru i prihvatam ovakvu, ovakav način komuniciranja, pismeno.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. S obzirom da je moje pitanje upućeno ministru Mektiću, koji danas nije tu, ostavljam za sljedeću sjednicu. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno ministrici odbrane. Dakle, poznato je da je Savjet ministara na svojoj sjednici od 23.12.2015. godine donio Odluku o remontu helikoptera serije MI u ukupnoj vrijednosti od 7,4 miliona maraka. Helikopteri, kao što je poznato, imaju ključnu ulogu u civilnim namjenama i pomoći lokalnom stanovništvu u slučaju elementarnih nepogoda. Moje pitanje glasi, prema informacijama kojim raspolažem, Ministarstvo odbrane je na nedavno raspisanom tenderu za remont ta dva helikoptera izabralo litvansku kompaniju „Helisota“ koja nema odgovarajući certifikat za remont i ne može garantovati siguran i pouzdan rad helikoptera nakon remonta, moje pitanje, najkraće molim ministricu za odgovor – Kako je moguće da tenderska komisija posao dodijeli kompaniji bez certifikata, odnosno da li je u sastavu tenderske dokumentacije predviđen jedan od uslova, a to je da kompanija koja se javlja na konkurs mora imati obezbijeđen certifikat? I drugo, da li to znači da će se ponoviti slučaj prilikom neuspješnog remonta dva helikoptera, MI-8MTV i MI17, u Ukrajini kada su letjelice došle u lošijem stanju nego što su otišle na remont, iako je remont plaćen oko 10 miliona maraka? Dakle, ja Vas molim za konkretan odgovor. Hvala. 9
Hvala. Ministrica obrane, gospođa Pendeš. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, uvažene gospođe i gospodo zastupnici, kolege. Na osnovu pokrenutog postupka javne nabave usluga generalnog remonta helikoptera MI-8MTV1 i MI-8MT Ministarstvo obrane BiH je donijelo Odluku o rezulatima postupka predkvalifikacije. Od četri pristigle prijave, dva kandidata, dvije firme su ispunjavale uvjete kvalifikacije, dok dva kandidata nisu ispunjavala uvjete date u tenderskoj dokumentaciji. Na Odluku o predkvalifikaciji jedan od kandidata je uložio žalbu po kojoj je Ured za razmatranje žalbi donio Rješenje o odbijanju žalbe kao neosnovane. Ministrastvo obrane BiH po konačnosti tog rješenja od kvalificiranih kandidata, a kvalificirane su one firme koje su dostavile sve tražene dokaze, među kojima su i certifikati, uz napomenu da su iste i prihvatile sve uvjete iz tenderske dokumentacije i dostavile, zahtjevalo je se dostavljanje početnih ponuda, nakon čega su obavljeni pregovori, te tražene konačne ponude. Od dvije prispjele konačne ponude, jedna ponuda nije bila prihvatljiva za ugovoreni organ. Na Odluku o izboru najpovoljnijeg ponuđača uložena je žalba koja do danas nije riješena od strane Ureda za razmatranje žalbi. Poznato je da je obaveza sudionika u postupku nabave, a time i ugovornog organa, da saznanja o svim podacima do kojih dođu prilikom uvida, ili do kojih su došli na bilo koji način, ne smiju koristiti, prisvajati ili prosljeđivati trećim licima do okončanja postupka. Stoga, Ministarstvo obrane, kao stranka u postupku, u ovome trenutku ne može davati nikakve informacije, niti dodatna pojašnjenja u vezi ove faze postupka dok se ne okonča postupak pred Uredom za razmatranje žalbi. Stoga Ministarstvo obrane BiH po konačnosti rješenja Ureda za razmatranje žalbi će prezentirati javnosti i Vama gospođo Majkić, Parlamentarnoj skupštini, sve elemente i detalje postupka, a mogu kazati da Ministarstvo obrane smatra da predmetni postupak smo proveli u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama i svim podzakonskim aktima koji uređuju ovu materiju. Hvala.
Hvala. Zastupnica, komentar. Izvolite.
Ja Vam se zahvaljujem na odgovoru, ali praktično nisam dobila ono što sam tražila. I poštujući ono što ste rekli da morate biti tihi sve dok ne dođe Izvještaj Kancelarije za razmatranje žalbi, ali nakon toga očekujem da zaista date cjelovitu informaciju i da ne zaboravite na ovo pitanje koje ste danas dobili. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Denisu Bećireviću. Izvolite. 10
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Moje pitanje je postavljeno prije devet dana ministrici za ljudska prava u Vijeću ministara BiH i pitanje se odnosi na kršenje elementarnih ljudskih prava građanke države Bosne i Hercegovine, nane Fate Orlović. Iako sam opozicioni poslanik neću govoriti opozicionim vokabularom iz prostog razloga što ovaj problem nije nastao u ovom mandatu i što i prije aktuelne ministrice bilo je dosta i ministara i Vijeća ministara ali ovaj problem još uvijek, nažlost, nije riješen. Žalosno je da se mi uopšte moramo baviti ovim pitanjem na kraju druge decenije XXI stoljeća. Ja postavljam pitanje – Kada bi to na pamet palo nekome u mojoj rodnoj Tuzli ili u Sarajevu, Zenici, Travniku, Bihaću ili drugim gradovima Bosne i Hercegovine da na tuđoj imovini izgrade inat vjerski objekat? To kada bi neko pomislio bio bi osuđen od samih građana tih gradova. Kako je moguće da mi, evo, 18 godina već ne možemo da riješimo taj problem? Zar je moguće da i nana Fata Orlović za života neće dočekati pravdu? Pa, ja mislim da je krajnje vrijeme da se to pitanje riješi, i to da se riješi do kraja ove godine, jer šta god kažete poslije 1. januara iduće godine biće izborna godina pa će imati potpuno drugu konotaciju. I u tom smislu pozivam ministricu da odgovori i meni i javnosti – Šta je ovo Ministarstvo konkretno preduzelo da se riješi ovaj problem? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ako može i ako ima te podatke da nam kaže da li postoji i jedan još primjer na teritoriji države Bosne i Hercegovine gdje je neko napravio inat vjerski objekat, a da je to na imovini nekog drugog građanina koji je druge vjeroispovijesti?
Hvala. Ministrica za ljudska prava i izbjeglice, gospođa Borovac. Izvolite.
Pozdravljam sve prisutne. Pa, nije lako odgovoriti na ovo pitanje, posebno iz razloga što sam nakon dobivanja ovog poslaničkog pitanja provjerila da u Ministarstvu za ljudska prava, evo, do '14. godine nije bio ni jedan zahtjev, niti bilo kakva aktivnost koja bi uključivala Ministarstvo u slučaj rješavanja ovog pitanja koje je vođeno po imovinsko-pravnom zahtjevu Fate Orlović. Ono što mogu da kažem je da smo, evo, na jedan vrlo hitan način zatražili od nadležnih organa, jer u ovom slučaju sudski organi su se bavili ovim pitanjem, zatražili smo informaciju o statusu ovog predmeta. I ono što smo dobili od predsjednika suda u Srebrenici, Osnovnog suda u Srebrenici, jeste da je nakon Odluke Vrhovnog suda Republike Srpske iz avgusta 2014. godine, kojim je meritorno odbijena revizija tužiteljice Orlović Fate, predmet arhiviran i kod ovog Suda nije pokrenut neki novi predmet koji se odnosi na iste stranke. Ono što je novo jeste da je u međuvremenu pred Ustavnim sudom BiH pokrenut apelacioni postupak od strane punomoćnika Fate Orlović. Ni od Općine Bratunac, i od Općine Bratunac dobili smo informaciju da u posljednje četiri godine Fata Orlović se nije obraćala ovom organu po pitanju izmještanja pravoslavne crkve iz dvorišta njene kuće u Konjević polju. Nažalost, evo, mogu da kažem ni da Institucija ombudsmena, niti Ured za zastupanje pred Evropskim sudom za ljudska prava nisu imali ovaj predmetni slučaj u razmatranju. Ono što će Ministarstvo učiniti jeste da će odmah Vaše pitanje dostaviti Instituciji ombudsmena koja, inače jel', kao nadležna institucija može da ispita sa aspekta kršenja ljudskih prava ovaj slučaj. 11 Pitali ste još, evo, jedno pitanje koje niste prethodno postavili – da li ima nekih slučajeva sličnih. Ja koliko znam, imam informaciju, imamo jedan slučaj, a to je bila izgrađena džamija, izgrađene džamije na području Općine Bradina, ... dijela Bradine gdje je ona zahvatala srpsku zemlju [[govornik se upozorava na vrijeme]] i da je taj objekat srušen. Hvala.
Hvala lijepa. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Dakle, jasno je da niko ne može biti zadovoljan sa stanjem rješavanja ovog pitanja. Zbog toga iskoristiću ovaj komentar na odgovor da, pored preduzetih radnji, predložim uvaženoj ministrici još neke radnje koje možda kao ministarstvo možete preduzeti. Prvo, predlažem Vam da ovo pitanje stavite i na dnevni red Vijeća ministara BiH. Drugo, možda da uputite jedan dopis i Međureligijskom vijeću BiH da i oni to pitanje još jednom sagledaju, i sasvim sigurno da i oni mogu uticati da se ono riješi. I treće, mislim da je krajnje vrijeme da se i Vaše ministarstvo, ako je potrebno i poslanici koji to žele zajedno sa vama, da se obratimo i svim međunarodnim institucijama s ciljem rješavanja ovog pitanja.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas i zamjenike, kolegice i kolege zastupnice i zastupnike i sve ostale prisutne. Moje pitanje je za gospodina Zvizdića, a ono glasi – Kada će biti prikupljeni, usaglašeni i prevedni odgovori na Upitnik, ako može neki termin da nam kažete koji je realan, i ako ne budu do tada da li će te, kao znak svoje odgovornosti, dati ostavku? Uz to bih Vas zamolio da nam kažete koji su problemi u prikupljanju odgovora, kako radi mehanizam koordinacije, kakav je odnos vlada entiteta, Brčko Distrikta, da li oni utvrđuju stavove ili to rade eksperti? I, evo, ako ima još nešto što smatrate da je važno, a vezano za ovaj proces.
Hvala. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Zahvaljujem se na pitanju. Vrlo kratko, dvadesetak sekundi samo geneza dešavanja u vezi sa odgovorima. Kao što svi znate Upitnik smo dobili 09.12.2016. godine. Odmah poslije toga je Direkcija za evropske integracije održala čitav niz edukacija, kroz koje je prošlo više od 1.000 državnih službenika. O modelima, načinima i pristupu dobrim praksama u pripremi 12 samoga odgovora formiran je Jedinstveni informacioni sistem na nivou Bosne i Hercegovine i prvi rok je bio da sve institucije, ustavno nadležne institucije, daju svoj doprinos, odnosno svoje prijedloge odgovora na postavljena pitanja do 31. januara 2017. godine. Da su sve institucije do tada dale odgovore prema prvobitnom planu naravno da bi mi već u junu, odnosno julu mjesecu pripremljeni Upitnik, prevedeni Upitnik poslali ka Briselu. Nažalost do 31. januara 12, odnosno 13 nivoa vlasti Bosne i Hercegovine koji učestvuju u pripremi odgovora su dostavili svoja pitanja osim institucija Republike Srpske koji su u dostavljanju odgovora kasnili pet mjeseci. Mi sada pokušavamo u jednoj ubrzanoj dinamici da nadoknadimo taj gubitak od pet mjeseci koliko nismo dobivali odgovore od strane institucija Republike Srpske koji su došli praktično tek početkom jula. U međuvremenu, dakle, formirana su sva tijela u skladu sa mehanizmom koordinacije – 33 plus 3 radne grupe podijeljene po tačno definiranim poglavljivama, više od 1.400 članova radnih grupa aktivno radi. U toku jula i avgusta održano je više, skoro, negdje oko 40 sastanaka radnih grupa i u ovome trenutku imamo dostavljene sve odgovore za koje smo sada utvrdili proces da se još jednom vrate na verifikaciju institucijama koje su pripremile te odgovore uz potrebu da nam dostave određene zakonske, prečišćene zakone i prateće podzakonske akte koje ćemo morati priložiti uz same odgovore. Do 15. septembra ćemo imati vrlo jasnu sliku o onim odgovorima koji su usaglašeni i onim odgovorima koje nisu dogovorile radne grupe nego će ih raditi druga tijela u mehanizmu koordinacije, to je Komisija za evropske integracije i Kolegij za evropske integracije. Dakle, mi redovno izvještavamo, odnosno uspostavili smo praksu redovnog izvještavanja, dakle to je redovna tačka na svakoj, maksimalno na svakoj drugoj sjednici Vijeća ministara. Realizacija Upitnika to je redovna tačka na svakoj sjednici Predsjedništva BiH gdje Predsjedništvo BiH izvještavamo o dostignutoj fazi realizacije Upitnika. I negdje, kažem, oko polovine septembra ćemo znati koji broj odgovora je usaglašen, a koji broj odgovora će to raditi neka druga tijela unutar mehanizma koordinacije. U međuvremenu je pokrenut proces javnog raspisa za prevodioce [[govornik se upozorava na vrijeme]] koji će raditi na prevođenju. Do sada se javilo preko 250(?) prevodilaca, oni će proći komisijske kriterije. Otprilike naša procjena je da će trebati između 100 i 120 prevodilaca da bi se taj proces mogao završiti unutar nekih mjesec, do maksimalno dva mjeseca samoga prevođenja. Dakle, pokušavamo da nadoknadimo ovih pet mjeseci zastoja. I, evo, neka naša, da kažem, optimistička očekivanja su da ćemo do kraja godine završiti Upitnik i poslati ga u Brisel.
Hvala lijepa. Zastupnik, komentar. Izvolite.
Naravno da nisam zadovoljan odgovorom jer ga nisam dobio. Moje pitanje je bilo – kada će biti ovaj proces završen i ako ne bude u roku kada Vi to kažete da li ćete dati ostavku? Očigledno je da smo u problemu, Vi kažete da su došli svi odgovori, danas u Avazu u intervjuu direktor Direkcije kaže da nisu, nek svak odabere kome će vjerovati. Ali ima niz problema, ja mislim da i Parlament i javnost trebaju biti upoznati sa njima i nema potrebe da im ništa motamo u celofan. Ako budemo motali ove stvari u celofan i vezali mašnu nikada nećemo ovaj posao završiti. I ne znam zašto ne izađete i kažete u Parlamentu da u radnim grupama sjede ljudi koji bi trebali raditi tehnički posao, koji su umislili sebi da su političari i dočekali svojih pet minuta da i oni malo zablokiraju nešto jer su u tom trenutku važni. Vas 10 u Vijeću ministara se 13 ne može dogovoriti da izađete sa usaglašenim stavom u javnost, a u mehanizmu koordinacije učestvuje [[govornik se upozorava na vrijeme]] čovjeka koji se trebaju usaglasiti. Pokazaće se predsjedavajući da ovaj mehanizam koordinacije, kojeg Vi uporno branite, ne može da funkcioniše, a da ne govorim o pitanju jezika koji se pojavio kao problem u radnim grupama, o pokušaju da se Federalno ministarstvo nauke i obrazovanja izbriše, da se kantoni i dalje uvlače u one radne grupe u kojima nemaju ingerenciju, itd., itd. Ja mislim da Vi trebati izaći, prije svega Parlamentu, i reći kako [[govornik se upozorava na vrijeme]] kako stvari stvarno ..., [[govornik se upozorava na vrijeme]] a onda javnosti, jer ovo će se Vama obiti o glavu, ovo će biti bumerang za Vas, ni za kog drugog, ako se nastavi stvarati lažna slika o procesu koji nažalost je praćen velikim problemima.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. I, evo, što narod kaže čuda, isto pitanje sam za predsjedavajućeg pripremio i ja. I mene je interesovalo, ovaj, i mene kao poslanika i bosanskohercegovačku javnost – dokle se stiglo sa 3.242 odgovora na pitanja Evropske komisije, takođe prevodioci, vrijeme, itd. Evo, da ne oduzimam više vremena ja sam čuo predsjedavajućeg, ovaj, otprilike, evo u ovom momentu znamo trenutno stanje i ono što ću, ne očekujem dodatna objašnjenja jer je ovo bilo dovoljno, ali ono što želim u narednom periodu jeste da ću pratiti, pa ukoliko bude određenih dodatnih pitanja predsjedavajućem ću na ovakav način sa njim, odnosno sa Vijećem ministara, komunicirati. Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prihvaća jel'? Dobro, ok. Znači idemo na sljedeće pitanje. Riječ dajem zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Moje pitanje je upućeno gospodinu Zvizdiću a tiče se Elektroprenosa BiH. Znači, 21.06.2017. godine održana je sjednica Skupštine dioničara Elektroprenosa BiH Banja Luka i donesena je Odluka o imenovanju vršilaca dužnosti izvršnih direktora i članova Uprave po prijedlogu i na osnovu Odluke Upravnog odbora broj taj i taj od 29.05.2017. – Da li je ovo imenovanje zakonito, tj. da li je urađeno u skladu sa Zakonom o ministarskim imenovanjima, imenovanjima Vijeća ministara i drugim imenovanjima Bosne i Hercegovine, te da li je traženo 14 mišljenje Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Ministarstva pravde BiH, Ureda za zakonodavstvo BiH i Ministarstva finansija BiH za ova imenovanja? Ukoliko se potvrdi da se radi o nezakonitim imenovanjima – Kada će Vijeće ministara BiH poništiti ista?
Hvala. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Odmah na početku da kažem da od Vijeća ministara, od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, bilo kog ministarstva i Ureda za zakonodavstvo Elektroprenos nije tražio bilo kakvu saglasnost, niti nas je informirao o postupku imenovanja vršioca dužnosti. Oni su to, prema informaciji sa kojom trenutno raspolažemo, uradili u skladu sa Statutom kompanije, član 72. stav (3), ali prema našim informacijama u Zakonu ne postoji varijanta imenovanja v.d. uopće vršioca dužnosti, dakle, na bilo koju funkciju. Pa nam, evo, dozvolite, ako se slažete, da Vam to dostavimo za naredni put ili vrlo brzo u pisanom obliku, da izvršimo dodatne konsultacije i dodatne provjere po ovom pitanju.
Hvala. Zastupnik, komentar. Izvolite.
Naravno, evo ovo je, stalno se priča o prenosu nadležnosti entiteta na, sa entiteta na državu, ovdje imamo situaciju da su uzurpirane nadležnosti Vijeća ministara, da su uzurpirane nadležnosti Bosne i Hercegovine i da su entiteti imenovali nepostojeće, znači, v.d. izvršne direktore, a Upravni odbor, za one koji ne znaju, čine entitetski premijeri, i premijerka u ovom slučaju. Tako da nadam se da će Vijeće ministara napokon ispraviti ovo nezakonito imenovanje i da će postupiti u skladu sa zakonom, jer se radi o firmi Bosne i Hercegovine, na nivou Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, tačnije Ministarstvu za ljudska prava BiH i Ministarstvu sigurnosti BiH, a tiče se nedavnih nemilih događaja u mjestu Kruščica gdje su okupljeni mještani braneći svoje osnovno ljudsko pravo, a to je pravo na pitku vodu, na zdravlje, na zaštitu životne sredine i prirodnih resursa, bili krajnje nehumano tretirani od pripadnika policije, specijalne policije Srednje-bosanskog kantona. Ovim putem molim nadležna resorna 15 ministarstva u čijoj se ingerenciji nalaze ljudska prava, sve potpisane konvencije koje je Bosna i Hercegovina potpisala, a koji se tiču ljudskih prava, kao što je i u Ministarstvu sigurnosti BiH u njihovoj nadležnosti, jedna od nadležnosti, zaštita lica i objekata, budući da ministar sigurnosti nije prisutan, ja molim da, radi stenograma, da mi se odgovori pisanim putem, a ministricu Borovac pitam sljedeće – Šta je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH poduzelo u slučaje hrabre žene Kruščica, osobito imajući na umu da je Ministarstvo nadležno za praćenje implementacije, izvještavanja o implementaciji svih međunarodnih konvencija iz domena ljudskih prava? Također – Da li ste poduzeli nešto kako bi ukazali svim relevantnim institucijama u Srednje-bosanskom kantonu da je jedno od temeljnih ljudskih prava pravo na zdravlje, pitku vodu i odvodnju, te da zaštita životne sredine apsolutno utječe i određuje stepen zdravlja svakog pojedinca i pojedinke? Šta ste kao resorno ministarstvo poduzeli u kontekstu objavljivanja, objavljenih tekstova, slika i video zapisa koji svjedoče o krajnje nehumanom, krajnje neprofesionalnom tretiranju žena od strane pripadnika specijalne policije Srednje- bosanskog kantona? Hvala.
Hvala. Ministrica za ljudska prava i izbjeglice, gospođa Borovac. Izvolite.
Na poslaničko pitanje uvažene poslanice Maje Gasal-Vražalica mogu da dam sljedeći odgovor. Vezano za događaje u mjestu Kruščica kod Viteza Agencija za ravnopravnost spolova Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH je otvorila predmet u pogledu ispitivanja kršenja odredbi Zakona o ravnopravnosti spolova i u tom smislu Agencija je uputila zahtjeve Ministarstvu unutrašnjih poslova Srednje-bosanskog kantona i Domu zdravlja Vitez u kojem se traže informacije o poduzetim mjerama i radnjama policijskih službenika, kao i vrsti i težini povreda za sve primljene pacijenice u ovom događaju. Nakon toga, 25. avgusta Agencija za ravnopravnost spolova Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice izdala je i saopštenje za javnost o poduzetim aktivnostima. Agencija i dalje prati dešavanja vezana za ovaj događaj i nakon dobivanja zvaničnih i kompletnih informacija i terenske posjete moći će predložiti i određene mjere. Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH isto tako otvorila je eks oficio predmet u kojem će ispitati sve okolnosti ovog slučaja vezano za pravo na zdravlje, pitku vodu, i odvodnju. Ombudsmen će, pored ostalog, preispitati i postupak dobivanja dozvole za mini hidrocentrale sa tačke zaštite okoliša i interesa lokalnog stanovništva.
Hvala lijepa. Zastupnica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici i ohrabruje me sve što sam čula. I molim ministricu, budući da surađuje Ministarstvo za ljudska prava, odnosno da je u ingerenciji Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, da nakon prikupljenih svih dokumenata da se isti dostave Zajedničkoj komisiji za ljudska prava. Hvala. 16
Hvala. Riječ dajem zastupniku Šemsudinu Mehmedoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja sam postavio zastupničko pitanje, odnosno najavio Vijeću ministara i ministru vanjskih poslova, ne znam koliko je baš nadležan, ali u svakom slučaju najprirodnije mi je bilo da upravo on odgovori. Naime, do mene dopiru vapaji građana Bosne i Hercegovine koji putuju niskotarifnim letovima za Švedsku i koji putuju preko granice sa Republikom Srbijom da su nenormalno duga zadržavanja i maltretiranja naših građana prilikom granične kontrole koja traje po nekoliko sati, što svakako i osjećaju diskriminaciju, pogotovo kada je u pitanju granica sa Republikom Srbijom, da se uglavnom radi o licima hrvatske i bošnjačke nacionalnosti, dočim kod putovanja ovim niskotarifnim avionima, letovima u Švedsku radi se o svim građanima Bosne i Hercegovine da su te provjere, ta maltretiranja na graničnim prelazima dugotrajna i da su bezpotrebna. Stoga smatram da bi Vijeće ministara, ili nadležno ministarstvo, ili oni koji su nadležni trebali, u najmanju ruku, uvesti recipročne mjere da bi se spriječila ovakva maltretiranja građana Bosne i Hercegovine.
Hvala. Odgovor, ministar Crnadak, ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegijuma, uvaženi poslanici. Pa, ovdje je otprilike bilo nekoliko pitanja. Prvo, što se tiče prelaza prema Srbiji vjerujte mi da ja čak i ovako uopšte gledano prvi put čujem ovakvu informaciju. I moram vam reći prosto ne mogu da vjerujem da se dodatno zadržavaju ljudi koji su Bošnjaci i Hrvati i da su oni diskriminisani. Dakle, ako me pitate šta ako je to tačno onda je katastrofa, ali ja ubijeđen sam da tu nema takve namjere, ali evo, mi nemamo takva saznanja ni formalno ni neformalno. Ja prvi put to čujem sad od Vas. Što se tiče drugih stvari koje ste spomenuli vjerovatno znate da su zemlje Šengena donijele određena pooštravanja prilikom ulaska na svoju teritoriju i zbog toga svjedočimo brojnim problemima, pogotovo tokom mjeseca avgusta kada je najveći protok ljudi. I ja vam moram reći ja sam prošle sedmice išao za Beč nevjerovatna je gužva između Hrvatske i Slovenije, dakle postoje zaista ti problemi i nisu direktno vezani sa nama. Mi nemamo informaciju niti od Ministarstva bezbjednosti, niti od Granične policije da se radi o bilo kakvom namjernom dodatnom pooštravanju kontrola građana Bosne i Hercegovine. Ako bi to bio slučaj, ako bismo takvu imali informaciju onda bismo mogli da razmatramo i recipročne mjere. U ovom trenutku zaista nemamo takva saznanja. Hvala.
Hvala ministru. 17 Zastupnik, komentar. Izvolite.
Potpuno mi je poznato i jasno da pooštrene mjere Šengen udruženja država podrazumijeva i dodatno zadržavanje naših građana, međutim ne osvrćem se uopće na to nego upravo na one zemlje koje i pored tih dodatnih provjera zadržavaju naše građane i dodatno im traže, evo, prilikom putovanja u Švedsku maltene broj cipela još traže. Imate i povratnu kartu, imate uredne pasoše, imate gdje ćete biti, gdje ćete boraviti, koliko ostajete, itd., sve je to u redu, ali ta maltretiranja traju po nekoliko sati što nije dopustivo bez obzira na ove dodatne mjere. Da li imate pismene primjedbe od strane građana, ja pretpostavljam da nemate, obzirom da bi, da postoji strah kod tih građana da će imati dodatne probleme prilikom sljedećeg putovanja. A u Republiku Srbiju, reći ću Vam, moji prijatelji su putovali nekoliko puta koji su zadržavani po tri sata, granična kontrola šalje [[govornik se upozorava na vrijeme]] u Beograd i onda očekuje odgovor iz Beograda jer se tamo vrše neke dodatne provjere, itd., što je nedopustivo, i to uglavnom za građane hrvatske i bošnjačke nacionalnosti kada su u pitanju građani Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Nikoli Lovrinoviću. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Poštovanje Vama i Vašim zamjenicima, kolegama, svim nazočnim u dvorani. Dakle, ja sam iskoristio svoje poslovničko pravo da postavim pitnje gospodinu ministru Adilu Osmanoviću koje glasi – Poštovani ministre, je li činjenica da ste 28.08.2017., odnosno 29.08.2017., jer imam tamo u pečatima malo razlike na dokumentu kojeg imam, uputili ministru mora, prometa, infrastrukture u Vladi Republike Hrvatske, gospodinu Olegu Butkoviću, obavještenje o pravnim smetnjama za izgradnju Pelješkog mosta? Ako jeste interesira me – na čemu ste utemeljili pravo da to učinite Vi, odnosno Ministarstvo civilnih poslova BiH? Nadam se da Vam je poznato tko u ime Bosne i Hercegovine vodi vanjsku politiku, te me zanima jeste li o ovome konsultirali Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH? Očito je da ono što ste iznijeli na trećoj stranici Vašeg pisma, a ima nešto i na drugoj, nije stav Vijeća ministara BiH i da nije ni moglo biti jer ste pismo uputili prije 112. sjednice Vijeća ministara BiH na kojoj je bila točka dnevnog reda – Provedba zaključaka sa 49. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 05.07.2017. Podsjećam da je zaključak obvezivao Vijeće ministara BiH za provedbu istih a ne Vas, a Vi o tome niste imali odluku Vijeća ministara, odnosno niste ni sačekali sjednicu Vijeća ministara BiH. Dakle, u kom svojstvu, u ime koga ste Vi uputili Vaše obavještenje o pravnim smetnjama za izgradnju Pelješkog mosta, molim Vas da mi odgovorite?
Hvala. Odgovor, ministar civilnih poslova BiH, gospodin Osmanović. Izvolite. 18
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi Kolegija, cijenjeni zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, kolegice, kolege ministri, uvaženi mediji. Tačno je da sam 28.08.2017. godine uputio dopis kolegi ministru Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture. Dopis nosi naziv Obavještenje o pravnim smetnjama za izgradnju Pelješkog mosta. Nisam iznio, a nisam ni mogao iznijeti, stav Vijeća ministara BiH. Ono što želim istaknuti a to je da, kolega Lovrinoviću, nije ovo moje prvo pismo kojima se ja obraćam kolegama ministrima u susjedstvu, tako i šire, iz oblasti kulture, sporta, socijalne politike i mislim da značajan broj mojih kolega u obavljanju svog posla komunicira sa resornim ministrima, onim koji su iz njihove nadležnosti, da riješe određene probleme, dobiju informacije, itd. Radi principijelnosti mislim da ste trebali i prije postaviti ovakvo pitanje i mojim kolegama, neću nikoga ovdje navoditi, ali evo najfriškiji je primjer kolege Grubeše koji je takođe uputio dopis 1. septembra, a vidim da je Vaše pitanje postavljeno 6. septembra, pa principijelnosti radi trebali ste i njemu postaviti pitanje. Zašto sam ja uputio obavještenje ministru, kolegi Butkoviću? Zakon o graničnoj kontroli, član 38. u stavu (2) stoji – Ministarstvo civilnih poslova BiH nadležno je za poslove premjera, označavanja, obnove i održavanja graničnih oznaka na uređenoj državnoj granici, te pripremu dokumenata o državnoj granici. Vijeće ministara na prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH uspostavlja tijelo koje će zajedno sa nadležnim tijelima susjednih država obaviti poslove razgraničenja i utvrđivanja državne granice, te obaviti pripreme za sklapanje međunarodnih ugovora o državnoj granici. Nakon izjava koje ste i Vi i ja mogli čuti od strane premijera Plenkovića i kolege Olega Butkovića da treba da otpočne izgradnja Pelješkog mosta [[govornik se upozorava na vrijeme]] i da tu nema nikakvih smetnji, ja sam smatrao da uputim ovakav dopis obavještenja da ih obavijestim da zaista pitanje granice nije riješeno, prvo treba pristupiti razgraničenju i onda pristupiti, da kažemo, raspravi o izgradnji ili o ne izgradnji Pelješkog mosta. Ovo pismo nema tu težinu da je o njemu trebalo raspravljati Vijeće ministara, niti Predsjedništvo BiH, ovo je jedno dobronamjerno obavještenje kolegi ministru i Vladi Republike Hrvatske da postoje pravne smetnje. Postavljate [[govornik se upozorava na vrijeme]] pitanje, pravo je pitanje postaviti na osnovu kojeg dokumenta Vlada Republike Hrvatske izlazi sa tim da nema pravnih smetnji, odnosno da je sve usaglašeno sa Bosnom i Hercegovinom. Ko [[govornik se upozorava na vrijeme]] i ko je taj dokument uputio.
Hvala. Zastupnički komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine ministre znao sam da ćete Vi to tako odgovoriti, i znam ja da se Vi prepisujete, ne samo Vi nego i drugi ministri s kim god hoćete i želite i po Vašem ovlaštenju, međutim Vi ste na kvalifikaciju, na drugoj i na trećoj stranici koju smo spomenuo, niste dali odgovor, iznijeli da će Bosna i Hercegovina istupiti, da će to i to, dakle Vi ste iznijeli kvalifikacije kao da ste imali utemeljenje u nečijoj odluci. Prema tome, niste Vi samo njemu 19 pisali kurtoazno pismo i sa njim se prepisivali iz ljubavi koju imate prema njemu. S druge strane, dakle, povezali ste, što svi rade ovih dana, a to ćemo, imamo točku danas dnevnog reda, pitanje granica sa izgradnjom mosta koje nikakve izravne veze nema, dakle. Druga stvar, imaju, imaju podaci i činjenice po kojima je sve dogovoreno i koji i zahtjevi Bosne i Hercegovine su uvaženi kad je u pitanju gradnja mosta i ničim, dakle, niste imali pravo da ovako pišete, a govorili ste o pravnim kvalifikacijama, a niste ministar pravosuđa. Dakle, otkud Vi da to govorite? S druge strane, dakle, Vaš predsjednik stranke i član Predsjedništva je juče rekao, koliko sam ja [[govornik se upozorava na vrijeme]] primjetio da, dakle, vanjsku politiku zna se ko vodi u ime Bosne i Hercegovine, dakle ne vodite je Vi, to Vam je on rekao. I ja sam imao namjeru, dakle, da u ime Kluba zatražim od predsjedavajućeg Vijeća ministara da na prvoj narednoj sjednici to inzistiram, raspravi o Vašem pismu, ono [[govornik se upozorava na vrijeme]] kurtoazno i da o Vašoj odgovornosti ako ne učini on to, mi ćemo tražiti načina da, dakle, pokrenemo pitanje Vaše odgovornosti za nešto što niste imali pravo učiniti. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Zaim Backoviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam svoje uvažene kolege, pozdravljam članove Vijeća ministara, žao mi je što nema gospode iz Predsjedništva. Postavljam sljedeće pitanje, svjedoci smo ...
Molim zastupnike na poštivanje reda. ZAIM
Svjedoci smo učestalog dolaska visokih zvaničnika susjednih država na prostor Bosne i Hercegovine – Da li su ovo zvanične posjete bilateralno dogovorene ili posjete po pozivu ili bez odgovarajuće državne pripreme ili samoinicijativno organizirane posjete? To se odnosi na čitav prostor Bosne i Hercegovine, posebno na učestale posjete susjeda sa jedne i druge strane, odnosno visokih zvaničnika iz Republike Srbije i Republike Hrvatske, kao i vrlo česte posjete naših zvaničnika Republici Hrvatskoj i Republici Srbiji kroz komentare na televizijama i u ostalim medijima, kao primjer – ministar obrazovanja Republike Srpske u zvaničnoj, zamislite, državnoj posjeti. Da li država iza toga stoji? Ili, taj i taj u zvaničnoj posjeti Republici Hrvatskoj. I top tema je član Predsjedništva na alkarskoj predstavi. Da li je to u i za ime ove države ili u i u svoje ime? I tako redom, toga ću ja nabrajati sada bezbroj. Molim vas da mi se na ovo odgovori.
Hvala lijepa. Budući je ovo pitanje postavljeno Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara, Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu sigurnosti, kad je u pitanju Vijeće ministara, ministar vanjskih poslova, gospodin Crnadak. Izvolite. 20
Zahvaljujem uvaženom poslaniku na pitanju. Dvije stvari ovdje, prvo, sve posjete zvaničnika iz drugih zemalja u kojima učestvuje Ministarstvo inostranih poslova, dakle Savjet ministara, rade se na zakonom predviđen način, najavljene su u skladu sa postojećom diplomatskom praksom i to su zvanične državne posjete. Sve druge posjete koje se drugačije rade one nisu podložne takvoj vrsti pripreme, takvoj vrsti najave. To je prva bitna stvar. U okviru toga ja bih Vas zamolio da kada o ovim stvarima zauzimate stav da se ne zasnivate na tekstovima u novinama i inače u medijima, neće se naljutiti kolege novinari, ali često i ja primjetim, imali bi mnogo posla kad bi svaki put demantovali greške u, kako bih rekao, u kvalifikaciji posjete. Da pođem od sebe samog, većina posjeta koje su, recimo, bile ili prema nama ili naših vani, a koje su bile radnog karaktera u tom formalnom smislu okarakterisane su u medijima kao zvanične, one i jesu zvanične, naravno, ali ima, ta je terminologija vrlo suptilna i osjetljiva kada je u pitanju. Dakle, treba voditi računa, da li je neko napisao državna posjeta ili nije, mislim da na to mi ne bi trebali da gubimo vrijeme ovdje. Ono što bih ja kao drugo htio važno da podvučem, mislim da mi trebamo, ovo je moj stav, nismo naravno o tom raspravljali na Savjetu ministara, mislim da bismo trebali da prestanemo da apriori prihvatamo kao negativne sve druge posjete koje nisu strogo protokolarne na nivou država urađene, pogotovo u susjedstvu. Postoji mnogo stvari koje nas veže, postoje daleko bliži odnosi državnih funkcionera, predsjednika, ministara, ljudi koji vode vlade, Savjet ministara, koje su mnogo bliže i ti kontakti su intenzivniji nego sa nekim udaljenim zemljama. I ne trebamo odmah unaprijed ići sa zaključkom da su takve posjete štetne po Bosnu i Hercegovinu. Mislim da je važno da vidimo šta se dešava na takvim događajima, takvim posjetama i u Bosnu i Hercegovinu i iz Bosne i Hercegovine, kakve su poruke i šta se tamo govori. Ako su to, ako je to sve u okviru naše spoljne politike, naših dobrosusjedskih odnosa, generalno dobrih odnosa u regionu, mislim da nemamo potrebe na to da reagujemo. I na kraju rekao bih još i to da što se tiče Ministarstva inostranih poslova, mi dobijamo i mimo ovih zvaničnih zahtjeva, da ne bude, da ne budem tu neprecizan, naravno i kada nisu isključivo državna organizacija pojedinih događaja, posjeta, bilo kakvih konferencija, skupova, mi se uključujemo protokolarno svaki put kada je neko iz druge zemlje određenog ranga, ministarskog ili više uključimo se i protokolarno podržimo takvu posjetu, jer je i to naš posao. Hvala.
Hvala ministru. Zastupnički komentar. Izvolite.
Obzirom da sam postavio i Vijeću ministara očekiva sam da će i gospodin Zvizdić na ovo odgovoriti, no u redu. Zašto sam i Predsjedništvu, jer oni su oni koji rade na djelovanju prema vani, odnosno vode vanjsku politiku, postavio. Jako sam nezadovoljan odgovorom i molim Vas da mi se ovo dostavi u pismenoj formi. Naime, kada su posjete jednostrane i nisu najavljene preko državnih organa i obavljaju se samo jednoj etno-nacionalnoj skupini one imaju sasvim drugi prizvuk i to je bez dileme. Ja ću vam reći, malo sam, prije nego što sam se odlučio da postavim ovo pitanje pregledao šta se dešava u okruženju. Hrvata jako puno živi u Mađarskoj, ali ovakve vrste posjeta su nemoguće. Srba živi jako puno u Mađarskoj, ali ovakve vrste posjeta su 21 nemoguće. Hrvata živi u Austriji, ovakve vrste posjeta su nemoguće, Srbi žive u Austriji, ovakve [[govornik se upozorava na vrijeme]] vrste posjeta su nemoguće. Ja govorim o državnim dužnosnicima, ministrima, premijerima, članovima parlamenata i tako redom. To je moguće izgleda samo u zemlji koja se zove Bosna i Hercegovina [[gorovnik se upozorava na vrijeme]] U Bosni i Hercegovini ustavno žive Srbi, Hrvati i Bošnjaci i po Ustavu entiteta žive Srbi, Hrvati i Bošnjaci. Prema tome, ne može se jednoj etno-nacionalnoj skupini raditi [[gorovnik se upozorava na vrijeme]] Hvala.
Hvala lijepa. Evo, sa ovim smo iscrpili usmena zastupnička pitanja. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti slijedeće. S dnevnog reda sjednice na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva skinuta je: Točka 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1610/17, od 04.07.2017. (drugo čitanje), skraćeni postupak, zbog neprisustva podnositelja. Točka 8. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2016., broj: 01,02-50-19-1611/17, od 04.07.2017. Dopunjene su točke 3., 5. i 6., te sada glase: Točka 3. Izjašnjenje Zastupničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavu Izvješća o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02-1- 1348/17 od 26.05.2017. (drugo čitanje). Točka 5. Izjašnjenje Zastupničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavu Mišljenja o Prijedlogu zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017. (prvo čitanje). Točka 6. Izjašnjenje Zastupničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavu Mišljenja o Prijedlogu zakona o dopunama Kaznenog zakona BiH – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1503/17, od 15.06.2017. (prvo čitanje). Budući da je Kolegij Zastupničkog doma na 53. sjednici, održanoj 25.07.2017., odobrio zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva za produljenje roka za dostavu Mišljenja na Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01- 02-1-1074/17, od 21.04.2017. i Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona BiH – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1503/17, od 15.06.2017., do naredne sjednice Ustavnopravnog povjerenstva. Sjednica Ustavnopravnog povjerenstva nije održana do današnje sjednice Doma zbog nedostatka kvoruma, stoga Kolegij u ovom trenutku predlaže da se ova dva prijedloga zakona, znači točka 5. i 6., skinu sa dnevnog reda ove današnje sjednice. 22
Nije zakona, nego određivanja rokova.
Pa, evo, prijedlog točka, evo, a odnose na zakon. Otvaram raspravu po prijedlogu dnevnog reda. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Upravo sam se javio iz ovog razloga, dakle da ukažem na činjenicu, kao predsjedavajući komisije, da Poslovnik dozvoljava da se Dom izjašnjava o davanju novog roka kada komisija ne da mišljenje do prvobitno određenog roka. Međutim, kako ste i Vi korektno konstatovali taj prvi rok glasi do naredne sjednice komisije Taj rok još uvijek traje, uzimajući u obzir da sjednica komisije, ta naredna 51. konkretno, nije još uvijek održana, možemo reći da je u toku, a uzimajući u obzir nedostatak kvoruma i to upravo u trenutku kada je došlo, kada je trebalo dići do razmatranja ove dvije tačke, odnosno ove tačke 5. i tačke 6. Prema tome, ja smatram da ovdje je prikladnija poslovnička intervencija da nema uopšte uslova da se Dom izjašnjava o ovome već da ove dvije tačke uopšte ne mogu biti u ovoj formi na dnevnom redu, dakle one se sada trebaju skinuti i ovdje Dom nema šta da se izjašnjava, jer komisija još uvijek nije okončala svoju narednu sjednicu, kako je to jasno rečeno u prvobitnom roku. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Evo prihvatljivo je što se tiče, naravno, i Kolegija. Ukoliko bi zastupnici tražili izjašnjenje zbog toga smo se tako i izjasnili, ali naravno ovo je potpuno prihvatljivo i u skladu sa Poslovnikom. Za raspravu se javio zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, gosti. Ja ću u okviru ove rasprave o dnevnom redu predložiti dvije tačke dnevnog reda, najradije bih da mogu predložiti da danas donesemo odluku da se i ovaj Parlament i ovo Vijeće ministara raspusti obzirom na stanje u kakvom se nalazi Bosna i Hercegovina, što se moglo poduprijeti iz ovih poslaničkih pitanja i odgovora koje smo mogli čuti ... stanja kakvom se nalazimo. Obzirom na to da smo bili na ovim godišnjim odmorima mislio sam da će današnja sjednica Parlamenta BiH u izobilju obilovati prijedlogom zakona i drugih akata koji se nalaze i u ekspozeu predsjedavajućeg Vijeća ministara i u planu rada i ovog Parlamenta i Vijeća ministara, obzirom na naše ključne vanjsko-političke ciljeve, a to je ulazak u Evropsku uniju. S tim u vezi ja predlažem tačku dnevnog reda – Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića, o aktuelnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema Parlamentu BiH, te odnosu prema parlamentarnoj većini. 23 Dakle, obrazloženje je jasno, mi smo na prethodnoj sjednici imali Izvještaj, nije prošao, imamo sada zastoj u radu parlamentarnih komisija i imamo dnevni red ovaj danas kakav imamo i vjerovatno sa tendencijom da u narednom periodu budu još gori. Druga tačka dnevnog reda, obzirom da sam prije godinu i nešto dana predlagao da se na ovom Parlamentu nađe informacija o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini sa fokusom na izučavanje maternjeg jezika, do današnjeg dana niti se to našlo na dnevnom redu Parlamenta BiH, a probleme koje danas imaju djeca su isti oni problemi koje niko u Bosni i Hercegovini nije riješio kad je u pitanju izučavanje maternjeg jezika. Da nada bude malo bolja čuo sam prije nekoliko dana da je negdje u Maglaju, u Bočinji, počelo izučavanje srpskog jezika u Federaciji BiH, dok imamo potpuno negiranje i zabranu izučavanja bosanskog jezika u Republici Srpskoj. Hvala lijepo, dobićete ove prijedloge na ... ____________(?) Sat vremena pauza. Predlažem da date sat vremena pauzu i mogućnost Vijeću ministara da pripremi ...
Hvala lijepa. Za raspravu se javio Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja sam i na Kolegiju u proširenom sastavu pokušao da, evo, drugi put u ovome mandatu, predložim jednu točku dnevnoga reda koja bi se zvala – Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima, u sklopu koje bi se, dakle, donio zaključak koji bi glasio: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH u povodu 23. kolovoza Evropskog dana sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima izražava sućut i pijetet spram ovih žrtava, te zadužuje Vijeće ministara BiH da najdulje u roku od 30 dana Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi tekst dekleracije koja će sadržavati odnos Parlamentarne skupštine BiH, odnosno Bosne i Hercegovine prema slijedećim aktima: 1. Rezoluciji Vijeća Europe 1096 od 1996. o mjerama razvrgavanja naslijeđa bivših totalitarnih komunističkih režima, 2. Rezolucija Vijeća Europe 1481 od 2006. o osudi komunističkih zločina, 3. Rezoluciju Evropskog parlamenta od 02. travnja 2009. godine o evropskoj savjesti i totalitarizmu, pa da sad ne čitam ovaj broj oduzeću si puno vremena, posle ću ti reći kolega Magazinoviću pošto si zainteresiran specijalno. Ovaj, dakle, ja se nadam, ovo je drugi put kako ja to predlažem, odnosno gospodin Predrag Kožul, čuo sam da je tih inicijativa bilo i prije, međutim ovaj Parlament se prema tim dokumentima nikad nije očitovao, a toliko je naše brige za pojavu fašizma, nacionalizma, za obranu stečevina antifašizma, za, ne znam čega sve ne, ljudska prava, tu mi, nema Parlamenta ja mislim, u ovoj regiji koji se više bavim o tim pitanjima nego što se bavi ovaj naš. A evo 24 godinama ne možemo, dakle, da se očitujemo prema onome ka čemu težimo, Evropskoj uniji. Dakle, predlažem točku dnevnog reda, naravno predlažem ovaj zaključak i nadam se da će ovaj put kolege imati dovoljno hrabrosti da se razračunamo sa ovim sustavom, kako je rekao jedan, sad kolegi Magazinoviću kažem, raznoraznih stvarnih samoproglašeni antifašisti najradije bi sve te žrtve proglasili neprijateljima naroda i tako opravdali vlastite zločine ili one koje je inicirala njihova ideologija, dakle najradije bi mi to učinili i ništa nije bilo, sve je bilo ... Eto i pozdravlja ovdje sa ustaškim pozdravom kolega iz SDP-a.
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. U vezi ovoga što je gospodin Lovrinović rekao da su on i kolega Kožul već dva puta dostavljali nešto slično u inicijativu, ovaj, ja podsjećam s obzirom na to da ste baš prethodna dva puta dostavili falsifikovane ili bar u najmanju ruku pogrešne tekstove rezolucija, navodnih, Vijeća Evrope, što ste i Vi kolega Kožul prošli put priznali, rekli ste da ste to negdje pokupili na internetu, mislim da nema uopšte uslova da se o ovoj inicijativi danas izjašnjavamo dok ne provjerimo zaista postoje li ove rezolucije Vijeća Evrope koje u inicijativi navodite, da li postoje pod tim i tim brojem ili ste opet nešto pokupili po internetu, ovaj, tako da ovo bi trebalo u najmanju ruku ići u redovnu proceduru. Takođe ovo je neka stvar koja bi se možda čak terebala naći i na sjednici Ustavnopravne komisije i pošao sam reći čudi me da to tamo niste predložili, al' onda sam se sjetio da, evo, tri zadnja puta se ne pojavljujete gospodine Lovrinoviću na sjednicama Ustavnopravne komisije, ne mogu kvorum da uspostavim zbog HDZ-a i SDS-a ili kako se ovo zove Savez za promjene, ovaj, tako da možda je ovo nešto što trebate, ako se pojavite, ako se odlučite nekad pojaviti na sjednici Ustavnopravne komisije, a zadnja četiri puta ove sedmice niste bili, možda je to prikladniji forum. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, povreda Poslovnika, Predrag Kožul. Izvolite zastupniče.
Obzirom da govorimo o točki dnevnog reda koju je predložio kolega Lovrinović, nema nikakvog smisla da se kolega Arnaut ovdje poziva na materijal koji je bio predmet prijedloga našeg za točku dnevnog reda prije otprilike godinu dana, to je zaista povreda Poslovnika. Točka dnevnog reda koju je predložio kolega Lovrinović je vrlo jasna, on je pročitao i ovdje se u raspravi u dnevnom redu može razgovarati samo o njoj.
Hvala. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Izvolite. 25
Poslovnik vrlo jasno nalaže da poslanik kada se poziva na povredu Poslovnika kaže tačan član Poslovnika na koji se poziva. Predrag Kožul to nije uradio i ja Vas pozivam da utvrdite da je ustvari on sada prekršio Poslovnik.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dakle, materijal doista nisam predložio, dakle nije ovo prvi put da inicijative idu bez materijala, jer ovo radi se o inicijativi, o točci dnevnog reda i radi se o nečemu što će nam tek dati, dakle, materijal, odnosno ono o čemu ćemo raspravljati Vijeće ministara, takav je prijedlog. Računao sam da je materijal koji ste imali prošli put, dakle prije ravno godinu dana, dovoljno da se, da ga ne moram ponavljati, iz, ono što smo ispravili da je bila pogreška. Dakle, točno ste rekli, mi smo to ispravili i rekli da je taj materijal pogrešan, ovi dokumenti postoje. A na koncu ako i ne postoje reći će Vijeće ministara da to ne postoji, da sam ja izmišljao stvari, dakle očekujem od njih odgovor. A kad je u pitanju da sam mogao i redovitim putem, ne znam kako će se Dom danas izjasniti, ja poziva da se mi o tome konačno izjasnimo, dakle da mi to prihvatimo, da li je to danas ili sutra ili prekosutra, ne znam, ali smo blizu 23. kolovoza kad je taj dan. A s druge strane, gospodine Arnaut, ja neću dolaziti na Ustavnopravna povjerenstva koja zakazujete po svom ćeifu. Dakle, na prvi službeni poziv kako ide po Poslovniku nisam, objektivno sam bio spriječen, a nakon toga ste Vi zakazivali kako je Vama volja, u jednom danu dvije sjednice, dakle zakazujte koliko god hoćete, dakle ja, ja sam zamjenik Vaš, pa bilo bi uredu makar da me konsultirate, makar da me konsultirate da ste mislili danas zakazati sjednicu, pa možete li gospodine zamjeniče. Nego Vi zakazujete kako Vi hoćete, pa izvolite onda radite kako hoćete, a imali ste kvorum na prvoj sjednici i ne znam o čem pričate.
Hvala. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja bi prvo zamolio kolegu Lovrinovića da se smiri i da se skoncentriše, kaže – blizu smo 23. kolovoza. Koliko se ja u kolovoze razumijem to je avgust.
/nije uključen mikrofon/
I mi jesmo blizu al' sa druge strane, znači imamo još godinu dana do tog 23. kolovoza o kom Vi govorite, je li tako? 26
/nije uključen mikrofon/
Eh dobro. Druga stvar, Vi bi trebali kao predsjedatelj Zajedničke komisije za evropske integracije znati razliku između Vijeća Evrope i Evropske unije i vjerujem da ste to savladali. Mi smo članica Vijeća Evrope, a nismo članica Evropske unije. I ako se pozivamo na rezolucije Vijeća Evrope one su automatski na snazi i u Bosni i Hercegovini, ako se pozivate na rezolucije Evropske unije onda trebate o tome govoriti. Vi ste govorili o rezolucijama Vijeća Evrope. I na koncu zaista bi bilo dobro ako hoćete da ovo dalje gurate, da uvažite stav kolege Arnauta da ne idete opet sa falsifikatom nego sa orginalima i onda možemo nastaviti razgovarati. Ali za početak da se smirite pa ćemo dalje razgovarati.
Hvala. Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Kolega Lovrinoviću snaga decibala nije nikada značila i snagu argumenata, dakle kad govorite i o toj temi slobodno smireno govorite o tome. Drugo, nije loše da se podsjetite na nekoliko elementarnih činjenica. Dakle, činjenice su da u lokalnim sredinama gdje HDZ ima apsolutnu vlast postoje i dalje ulice koje nose nazive fašista, odnosno ustaških zločinaca koji su odgovorni i za Jasenovac i druga strašna stratišta iz Drugog svjetskog rata. Što se pak bosanskohercegovački antifašista tiče nije loše da Vas podsjetimo da su oni bili sastavni dio Svjetske antifašističke koalicije i kao takvi priznati od SAD, Velike Britanije, pa nadalje. Dakle, nemojte otvarati parcijalna pitanja, nije historija na ovim prostorima počela 1945. godine, neko je formirao neke marionetske državice i '41., napravio genocide, strašne zločine, itd. Ja sam mislio da Vi želite i to da osudite, pa da to bude neki cjelovit projekat, jer naša historija unazad kad pogledate je prepuna kršenja ljudskih prava. Tako da polako s tim, nemojte se previše nervirati, za početak da znate to Vam danas ovde neće proći, a o tome treba razgovarati argumentima, a ne populistički.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nermina Kapetanović. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja želim da se zahvalim gospodinu Lovrinoviću što je konačno u zadnjoj godini mandata shvatio da se predsjedavajući, javno ustvrdio, da se predsjedavajući komisije sa svojim zamjenicima treba dogovarati o terminu održavanja sjednica na način na koji to i u svim drugim komisijama rade, na što ga je opominjao i gospodin Radmanović jednom prilikom ili dvaput kazavši mu – nije normalno i nije prirodno da Vas Vaša zamjenica moli da je obavijestite o Vašim aktivnostima koje radite bez znanja i prvog i drugog zamjenika, dakle i mene i gospodina Tadića. I tako sam sretna da ste konačno shvatili danas u razgovoru sa gospodinom Arnautom 27 da, iako nisam njegov advokat apsolutno, ali rekao je istinu. Mislim da kolegij komisije treba da se zajednički dogovara o svemu. Na način na koji se gospođa Majkić i ja o svemu apsolutno dogovorimo, kad je sjednica u pitanju, ja mislim da se tako i Komisija za evropske integracije može dogovoriti, a isto tako i Ustavnopravna komisija. I ja se Vama zahvaljujem što ste, dakle, u zadnjoj godini mandata odlučili, vjerovatno ste odlučili, da počnete primjenjivati pravila dogovora, jer samo na dogovor može počivati stabilna kuća. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala vam lijepo. Uvažene kolege, pa mislim da ne bi bilo pošteno da ova priča prođe bez mene, s obzirom da sam veliki protivnik totalitarnih režima i komunizma, a onda ne bi stvarno bilo korektno da ne kažem bar jednu riječ o ovome. Prvo nije mi jasno otkud neko dovodi borbu protiv fašizma u vezu sa komunizmom, da nije to možda komunizam ukinuo fašizam. Dakle, nema, to dvoje kolege nema nikakve veze, čak i pod pretpostavkom da dozvolim da vi baštinite komunizam, što naravno nije tačno, ali evo da i to dozvolimo ne mogu dozvoliti, niti mogu prihvatiti tačnost navoda da to dvoje ima takve veze da je maltene da nije bilo komunizma fašizam ne bi pao. A mi znamo ko je dao najveći doprinos upravo u obaranju fašizma. Naravno, onoliko koliko sam protiv komunizma, toliko sam dva puta i više protiv fašizma, da me ne bi neko sad drugačije, ovo što sam rekao, protumačio, da odmah budem i oko toga jasan. Što se tiče same inicijative kolege Lovrinovića, meni je to slatka inicijativa s tim što nisam siguran da na osnovu ove inicijative možemo doći do zaključaka sa kojima bi se i nas dvojica složili, a kamoli oni koji su protiv inicijative. Zato imam rezervu da se ovim bavimo na Parlamentu, ako ništa bar u ovoj fazi.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobro, počeću od ovog posljednjeg što je gospodin Novaković rekao. Dakle ja sam predložio jedan zaključak za koji sam spreman da ga mijenjam na dobre prijedloge, dakle, nije to uopće sporno i na koncu on zadužuje Vijeće ministara i tad bi vidjeli šta bi oni nama dostavili. Kada je u pitanju, dakle, gospodin Magazinović, zato sam i rekao da će nam o tome svemu reći Vijeće ministara, ja nisam nikakav materijal dostavio ovaj put računajući da imate taj pa i taj koji ste nazvali falsifikatom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 28 Pa, eto, i Vi ste. Dakle, ja idem samo sa inicijativom za točku dnevnog reda, inicijativom da nam Vijeće ministara pripremi dokument. Prema tome nemojte stavljati nešto što nisam rekao. Gospodine Bećiroviću, dakle, ne znam je li Sultan Ahmed u Bugojnu antifašista ali vjerojatno nije ni, ne znam, humanitarni radnik, a Busuladžić u Sarajevu, itd. Dakle, nije to tema ove rasprave. Prema tome, ne znam u šta Vi mene želite uvlačiti ovdje. I dobro ste rekli ne želim to uopće da raspravljam na taj način, a spreman sam, to sam Vam jedanput rekao, o svemu o tome što govorite. I onda samo ću reći sljedeće, dakle, postoji samo jedna alternativa ili ćemo o tome svemu šutiti, eventualno moliti za žrtve i počinitelje zločina ili ćemo morati objektivnu istinu iznijeti na sunce. Ne može se u jednom demokratskom društvu tolerirati praksa da netko svoje pranje savjesti za učinjene zločine čini kroz relativizaciju učinjenih zala, počinjenih zločina i kroz opravdavanje posljeratnih zločina zbog bilo kakvog uzvišenoga cilja. A, gospođo Kapetanović, ja gospodinu Arnautu nisam stavio primjedbu na prvi poziv za Ustavnopravno povjerenstvo jer je ono ok, ja sam govorio o njegovoj inicijativi da se nastavi priča da po svaku cijenu se dođe do ove sjednice sa rješenjem sa Ustavnopravnog povjerenstva. Ja sam o tome govorio da smo trebali se konsultirati. A, naravno, nemam ništa protiv da se konsultiramo ni o prvom pozivu na sjednicu, i kad Vas to pokušavam konsultirati Vi uvijek imate izvanredno opravdanje da se ne javite, da ne dođete ni na sjednicu, a kamoli da se dogovorite samnom o aktivnostima Povjerenstva za evropske integracije. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetovi. Izvolite.
Ja nisam nikad bio član Saveza komunista, ni otac, ni dedo i ne znam da li je ko u toj liniji bio član Saveza komunista i vrlo ... definirati šta su totalitarni režimi. Ali, gospodine Lovrinoviću, mislim da bi bilo korektnije da donesemo zaključak da donesemo Zakon o lustraciji. Vjerovatno jedan dio ljudi koji sjedi ovdje ne bi sjedio ovdje, jedan dio ljudi koji vlada ovom zemljom ne bi vladao ovom zemljom. Danas ovu zemlju uglavnom vode djeca komunista ili bivši komunisti. Dakle, to je prava istina. Definirati šta je totalitarni režim, je li to režim i Ante Pavelića, i Busuladžića, i ovaj, i onaj, koji su to režimi. Možda da pozovemo Zlatka Hasanbegovića ... da nam objasni. Vi vjerovatno imate neke bolje konekcije s njim, ja zaista nemam nikakvu. Dakle, ulazimo u nešto što je samo prazna priča. Konkretna priča je ono što su već neke postkomunističke zemlje uradile, a to je Zakon o lustraciji. Ostali bi bez pola policije, bez pola Parlamenta, bez Predsjedništva i vjerovatno bez pola Vijeća ministara. E to bi onda bio problem. Kako premostiti taj problem da do izbora imamo vlade, parlamente, itd. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Mirsad Mešić. Izvolite. 29
Gospođo predsjedavajuća nećete se ljutiti na mene, ali ja zbog svoje mentalne higijene odustajem od rasprave, odnosno o budalaštinama koje je pokrenuo gospodin Lovrinović. Hvala vam.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Meni je drago da se o ovome počinje razgovarati i počinje razgovarati na ovaj način. Kolega dragi totalitarni režimi kao takvi bilo koji, bilo gdje, u bilo kojem vremenskom periodu, u istorijskom kontekstu treba da se osude, samo ne smijemo zanemariti činjenicu nije komunizam pobijedio fašizam ali je i komunizam učinio da se pobijedi fašizam. Velika je razlika da nije sam komunizam, nego je i komunizam. Ne bi bilo loše pogledati onu sliku sa Jalte i ko tamo sjedi. Najveći diktator vjerovatno XX stoljeća, ali je i on pobijedio fašizam. Sa druge strane ne mogu a da ne kažem i gospodinu Lovrinoviću, kolega kada čovjek spaljene kože, polomljenih kostiju, odnosno dvoje Dragica Pravica i Džavid Haverić i takvi pred roditeljima budu izvedeni i strijeljani na Vracama onda je to od režima koji se zvao ustaški. I ne može, njihovi biološki sljednici ne mogu prihvatiti da idu ulicama onih koji su ih peglali, gulili im kožu, lomili ih i na kraju ih strijeljali, kao i građani Sarajeva gdje je kompletan drvored od zgrade na Marijin-Dvoru, koja je bila zadanja sadašnjeg hotela Zagreb, bivšeg, izvinjavam se, nema ga još uvijek, pa taj drvored redom do kasarne, koja je i tada bila kasarna, bivše kasarne Maršal Tito [[govornik se upozorava na vrijeme]] povješaju se najugledniji građani Sarajeva. To je od režima, ali od režima u kojem su bili, ne bježim ja od toga, i Busuladžić. I apsolutno sam protiv toga, i zalagaću se, i ja i sve što je u mom pokoljenju, protiv i Busuladžića, i ne samo Busuladžiću, ja ću vam .. da znate i efendija Handžić i redom. Znači, treba da učinimo osudu zločina u totalitarnom ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM Tito, zločina, govorim o zločinima. A što se Tite [[govornik se upozorava na vrijeme]] hrvatski narod treba da mu diže spomenik. Pročitajte [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Hvala. Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani meni vrlo dragi gospodine Lovrinoviću, ja Vama dam kompliment, čestitam da ste konačno shvatili da treba da počnete primjenjivati pravo dogovora kakvo postoji, evo, 30 spomenula sam uvaženu kolegicu Majkić, i Vi nakon toga nedžentlmenski iznesete neistinu na račun mene ničim apsolutno izazvani. Ja Vam još jednom kažem jedan jedini put smo se za ovoliko mandata čuli telefonski pokušavajući da riješimo problem Poslovnika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, i napominjem Vas da su vas i gospodin Radmanović dva, možda i tri, puta i gospodin Genjac opominjali na činjenicu da mene i gospodina Tadića, kao svoje zamjenike, nikad ne konsultujete ama baš za ništa. To je prva stvar. I druga, još jednom Vam kažem da ste iznijeli neistinitu tvrdnju da sam ja nedostupna, ja sam dostupna uvijek ukoliko sam u granicama mogućnosti da odgovorim ako mi je telefon uključen. I ne želim ustvari da Vam se pravdam, ali Vi imate problem unutar svoje službe zato što Vaši sekretari su priznali da njihovom omaškom ili greškom meni nisu slali pozive. Žao mi je da gospodin Bojić, uvaženi kolega, predsjedavajući Komisije za ljudska prava, nije ovdje da potvrdi da ste nekoliko puta zakazali sjednice u isto vrijeme kada je Komisija za ljudska prava iako su oni imali pravo ..., iako je najprije zakazala Komisija za ljudska prava svoju komisiju u isto vrijeme ste Vi zakazivali komisije za evropske integracije. Vrlo teško se ..., biti u isto vrijeme na dva mjesta. Ja idem uvijek na onu komisiju na koju sam prva pozvana. I ja sam Vama uputila kompliment a Vi meni kritiku, ali u svakom slučaju živi Vi bili i zdravi.
/nije uključen mikrofon/
Živi i zdravi bili.
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kolegica Kapetanović je potpuno u pravu, dala je gospodinu Lovrinoviću argument, ali ste ga time stavili na muke da li da, ovaj, prihvati taj argument ili da prizna da na Ustavnopravnu komisiju nije došao baš da ne bi se raspravljalo o ovim prijedlozima zakona. I gospodin Lovrinović odigrao pošteno, priznao je da je pravi razlog njegovog nedolaska na Ustavnopravnu komisiju da se ne bi raspravljalo o ovim zakonima kolege Bećirovića. Evo, klima glavom, ...
/nije uključen mikrofon/
Predsjedavajuća.
Molim vas.
Hvala. Što se tiče, ovaj, ovih inicijativa, itd., mislim da jedna stvar koju svi trebate shvatiti da dok god mi imamo situaciju u kojoj SDA i HDZ, koji su na vlasti u Federaciji maltene 31 od rata do danas, ne znaju ni okrečiti ono što su Tito i Austrija napravili ja mislim da mi nemamo uslove za rezolucije i deklaracije ovog tipa Zahvaljujem.
Hvala. Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pa, ja da vam pravo kažem ne znam da li je ovo ispravka krivog navoda, nego želim da izrazim svoje čuđenje ali istovremeno da pozovem sve nas u Parlamentu da se takmičimo, da stavljamo teme na raspravu na ovaj Parlament od kojih će narodu u Bosni i Hercegovini biti puno bolje nego što je to danas. Ja itekako imam puno toga da govorim o stradnju pojedinaca pa i porodice iz koje dolazim i tačno konkretna imena. I dan danas srećem ja te ljude, ali meni ne pada na pamet da o tim stvarima raspravljam. Da mi je da imam priliku da raspravljam o situaciji o ekonomskom poboljšanju, o uvjetima života, o izgradnji ove zemlje, da postanemo kredibilna država, ne samo u okruženju, nego da budemo što je moguće prije i članica Evropske unije. Zato apelujem na sve nas ovdje da se takmičimo u prijedlozima koji će doprinijeti poboljšanju stanja u Bosni i Hercegovini, a ne želeći da kažem da i ovo pitanje nije važno, ali mislim da ispred ovog pitanja ima niz ovih drugih pitanja za koja treba da se svi zalažemo. Hvala lijepo.
Hvala. Rasprava o dnevnom redu, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite
Hvala lijepa. Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Moj komentar je vezan za tačku 3. Tačka 3 se odnosi na izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru. Dakle, usvojili smo Zakon u prvom čitanju i sad produžavamo rok za dostavljanje amandmana. Zašto mislim da ovo nije u redu? Podsjećam vas da smo donijeli zaključak o formiranju ove komisije u oktobru 2015. godine, znači idući mjesec će biti dvije godine kako je formirana komisija, čiji je rok u samoj odluci bio da svoj posao završi u roku od 60 dana. I mi ćemo sad poslije dvije godine ponovo, evo uskoro dvije godine, ... ponovo produžavati rok. Šta je ono što se ne može nikakvom promjenom roka urediti? To je loša namjera u smislu da parlamentarna komisija predlaže da se u njen fokus i pod njenu kontrolu stave i nezavisna tijela. Biće jako loše, i to na kraju nije moguće. Kancelarija za reviziju zna se ko nju ..., ne može nikakva komisija parlamentarna vršiti reviziju Kancelarije za reviziju. Takođe nikakva komisija ne može otići u Centralnu banku BiH i vršiti analizu rada službenika i osoblja Centralne banke, o čemu smo već dobili dopis kako čujem. Dakle, taj Zakon je problematičan u svojoj osnovnoj namjeri. Kontrolna funkcija Parlamenta treba da bude prisutna i ona nije ni sada onemogućena. Zašto ne funkcioniše? To su druge stvari o kojima bismo trebali da razgovaramo, zašto Parlament ne obavlja svoju kontrolnu funkciju. Ali donošenje ovog Zakona, koji je ustvari od prijedloga da to bude zakon koji će se odnositi samo na nadzor nad odbranom i bezbjednošću 32 pretvorio u zakon koji nadzire sve i svakoga bez izuzetka, nas je doveo da dvije godine ga ne možemo okončati. I produženje ovog roka ništa ne znači da ćemo uspjeti u tome. Dakle, predlažem da se ne prihvati ovo produženje, nego da komisija zaustavi svoj rad jer imamo sve elemente da postignemo ovo što je u ovom Zakonu predloženo. Hvala.
Hvala. Ovo ćemo raspraviti prilikom izjašnjenja o ovoj točki 3. U ovom trenutku ne vidim da se više netko prijavio za raspravu o dnevnom redu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Idemo na prijedloge. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović predložio je dvije točke dnevnog reda. Jedna je da se u današnji dnevni red uvrsti točka – Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića o aktualnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema Parlamentu, te odnosu prema parlamentarnoj većini. Druga točka je – Informacija o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini sa fokusom na izučavanje maternjeg jezika. Ja bih podsjetila zastupnika da se držimo Poslovnika. Članak 71. kaže – na početku sjednice Doma zastupnik i svaki ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje neobvezne točke i predlaganje nove s odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Mi u ovom trenutku nemamo apsolutno nikakav materijal vezano za ovu točk,.iImamo samo nazive točke. I u ovom trenutku ...
/nije uključen mikrofon/
samo trenutak da završim, u ovom trenutku nemamo faktički elemenata da glasujemo. Ali, evo, budući da se zastupnik javio pa da čujemo šta nam želi reći. Izvolite.
Ako uzmete stenogram sa ovih ... pitanja i odgovora ne treba vam bolje obrazloženje da o tome trebamo raspravljati, dakle to možemo brzo. Dakle, vidjeli ste da mi imamo milion problema u ovoj zemlji, a ne znamo imamo li parlamentarnu većinu ili nemamo, ili kako mislimo u ovu godinu i nešto dana izgurati ono što je obaveza Bosne i Hercegovine. Ja ovo govorim sa aspekta da pomognemo procesu boljeg života u ovoj zemlji i njenog bržeg puta ka Evropskoj uniji. Kada je u pitanju drugo pitanje, ja ne znam, Vi se konsultujte u Kolegiju.
Konsultirali smo se. 33
Pa, konsultujte se. Zašto tačka dnevnog reda koju sam prije godinu dana inicirao nije bila na dnevnom redu? Zašto Vijeće ministara nema informaciju? Dakle, prije godinu dana je ona upućena u proceduru. Dakle, sada imamo probleme one iste gdje se krše osnovna ljudska prava djece koja pohađaju školu kada je u pitanju izučavanje maternjeg jezika. Najlakše je raditi u Vijeću ministara kad zaobilazite probleme i pričamo šuplju priču javnosti, a o konkretnim stvarima, konkretnim pitanjima koja imaju građani ove zemlje svi preskaču i niko ih ne rješava. Dakle, to su dvije stvari. Vi izađite pred javnost i kažite da ovo nije aktuelno i da ovo ne treba ovoj zemlji što sam predložio, ja nemam problem da mi o tome danas ne govorimo, ili saopštite da je ovo možda politika što gore to bolje.
Hvala lijepa. Što se tiče ovog prijedloga, odnosno ove inicijative mi smo napravili, evo, i konsultacije nakon Vašeg stava. Znači, sukladno Poslovniku ova točka ne bi mogla biti na dnevnom redu ali mi ćemo je uz konsultacije u Kolegiju staviti na glasanje ovom Domu. Što se tiče inicijative zastupnika, gospodina Lovrinovića, ona ima i obrazloženje i ovaj materijal, a traži se samo od Vijeća ministara, tako da će se Dom izjasniti i o ovoj točki dnevnog reda. Drugih prijedloga izuzev uvažene zastupnice Dušanke Majkić nije bilo, ali to ćemo obrazloženje kroz raspravu, tako da i nije bilo konkretnog prijedloga za povlačenje, jeste usko, na neki način, komentar u tom stilu bio. Evo, ja pozivam sad zastupnike da se izjasnimo o inicijativama. Prvo se izjašnjavamo prema redosljedu prijedloga o tome da se na dnevni red ove sjednice uvrsti Informacija, odnosno točka dnevnog reda uvaženog zastupnika Sadika Ahmetovića koja glasi: – Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića o aktualnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema Parlamentu, te odnosu prema parlamentarnoj većini. Evo, molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 39 nazočnih – za je 23, protiv 12, suzdržanih 4. Federacija BiH – 17 za, 6 protiv, 4 suzdržana, Republika Srpska – 6 za, 6 protiv, nema suzdržanih. Znači, postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića o aktualnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema Parlamentu, te odnosu prema parlamentarnoj većini je točka današnje sjednice dnevnog reda. Molim službe da je sukladno Poslovniku uvrste po redosljedu točke dnevnog reda. Drugi prijedlog je da se u današnju sjednicu, odnosno dnevni red današnje sjednice uvrsti točka – Informacija o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini sa fokusom na izučavanje maternjeg jezika. Stavljamo ovaj prijedlog na glasanje. Od ukupno 39 nazočnih – za je 24, protiv 13, suzdržana su 2. Federacija BiH – 23 za, 2 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska – 1 za, 11 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina. 34 Hoćemo li usuglašavanje ili naknadno? Može odmah. Dobro. Idemo u drugi krug glasanja o ovoj točki dnevnog reda. Od ukupno 39 nazočnih – za 25, protiv 12, suzdržanih 2. Federacija BiH – 24 za, 1 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska – 1 za, 11 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća većina, entitetska većina, znači, nema, 2/3 u Republici Srpskoj protiv. Znači, odluka nije usvojena. Prelazimo na treću inicijativu, to je inicijativa zastupnika Nikole Lovrinovića koji predlaže da se u dnevni red 51. sjednice Zastupničkog doma uvrsti točka pod nazivom: – Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima u sklopu koje će se odati komemorativno poštovanje žrtvama i prihvatiti zaključak, maloprije smo ga čitali pa da možda i ne ponavljamo, ili ako treba da pročitamo. Ne treba. Pozivam vas da se izjasnimo. Od ukupno 39 nazočnih – za je 7, protiv 28, suzdržana 4. Federacija BiH – 4 za, 22 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 3 za, 6 protiv, 3 suzdržana. Ne postoji opća većina. Znači ova inicijativa, odnosno prijedlog da se uvrsti u dnevni red današnje sjednice nije dobio potrebnu većinu. I još konstatiram da, sukladno našem prijedlogu kod dnevnog reda, točke 5. i 6., znači o njima se ne izjašnjavamo i one nisu na dnevnom redu današnje sjednice dnevnog reda. Molim službe da, uvažavajući sve ovo o čemu smo se izjasnili i ovu konstataciju, da nam naprave prijedlog dnevnog reda prema redosljedu. I mislim da možda dok to dobijemo, pošto postoji, mogli bi napraviti jednu kratku stanku od 10 minuta, ili da krenemo ovako pošto imamo ..., ja se nadam da će službe biti ...
... [[nije uključen mikrofon]] samo preskačete ove ...
Dobro, dobro.
I dodaje se ova tačka vezano za, ova prva inicijativa ...
Znači, idemo na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 50. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki. 35 Prelazimo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, Zapisnik strana tri, tu stoji da je predsjedavajući, tada gospodin Džaferović, citiram rekao, napomenuo, da je Ustavnopravna komisija napravila propust. Ja se vrlo dobro sjećam ovoga, gospodin Džaferović to nije rekao. Gospodin Džaferović je član Ustavnopravne komisije i da je bio bilo kakav propust, ja sam siguran da bi on to napomenuo na Ustavnopravnoj komisiji. Dakle, ova, ovaj dio rečenice jednostavno ne odgovara onome što je gospodin Džaferović rekao. Nažalost službe do početka ove sjednice još uvijek nisu bile pripremile stenogram, tako da ja tražim samo da se ovaj dio izbriše.
Evo, prije no što kažemo, prije, naravno, izjašnjenja, neka naše službe provjere. Ukoliko je sukladno stenogramu naravno da treba i u zapisniku tako biti. Tako da kako je u stenogramu nek se provjeri, pa da vidimo. Drugo, prijavljenih nema, znači zaključujemo raspravu. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika, do ove sjednice Doma, pitanja i incijative u pisanom obliku postavili su zastupnici: Damir Arnaut postavio pitanje predsjedatelju Vijeća ministara BiH, ministru financija i trezora, ministru komunikacija i prometa, ministrici za ljudska prava i izbjeglice, ministru sigurnosti, civilnih poslova, članovima Središnjeg izbornog povjerenstva, tajnici Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlametarne skupštine BiH i tajniku Zajedničke službe Tajništva Parlamentarne skupštine BiH; Mirsad Đonlagić postavio pitanje predsjedatelju Vijeća ministara; Saša Magazinović postavio pitanje predsjedatelju Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, predsjedatelju Povjerenstva za koncesije, predsjedatelju Vijeća ministara, ministru komunikacija i prometa i ravnatelju Granične službe BiH; Damir Bećirović postavio pitanje ministru komunikacija i prometa BiH; Nikola Lovrinović uputio incijativu Kolegiju Doma; Maja Gasal-Vražalica uputila pitanje Vladi Kantona Središnja Bosna, odnosno pojedinim ministarstvima Vlade Kantona Središnja Bosna, te Vladi Federacije, odnosno pojedinim ministarstvima Vlade Federacije. 38 Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanje Zaima Backovića, postavljeno u usmenoj formi na 44. sjednici, odgovor je dostavilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, te na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 45. sjednici Vijeće ministara proslijedilo je odgovor Ministarstva komunikacija i prometa; na pitanje Miroslava Milovanovića, postavljeno u pisanoj formi na 46. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara; na pitanje zastupnice Maje Gasal-Vražalica, postavljeno u usmenom obliku na 49. sjednici, Vijeće ministara proslijedilo je odgovor Ministarstva civilnih poslava BiH, te na pitanje postavljeno u pisanom obliku na 48. sjednici odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH, Agencija za statistiku BiH dostavila je odgovor na pitanje postavljeno u pisanom obliku na 41. sjednici; na pitanje zastupnika Damira Arnauta, postavljeno na 36. i na 49. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH, na pitanja postavljena u pisanom obliku na 50. odgovore su dostavili Ministarstvo pravde i Vijeće ministara; na pitanje zastupnika Senada Šepića, postavljeno u pisanom obliku na 48. i na dvije incijative podnesene na istoj sjednici, odgovore je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje zastupnika Nikole Lovrinovića, postavljeno u pisanom obliku na 45. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara; na pitanje zastupnika Mirsada Mešića, postavljeno u pisanom obliku na 49. i 50. sjednici, odgovore je dostavilo Vijeće ministara BiH; odgovor na incijativu zastupnika Mensure Beganović i Safera Demirovića, od 35.05.2017., dostavilo je Vijeće ministara BiH; na pitanje zastupnika Saše Magazinovića, postavljeno u pisanom obliku na 46. i 49. sjednici, odgovore je dostavilo Vijeće ministara, te na pitanja postavljena u pripremi 51. sjednice odgovore su dostavili Granična policija BiH, Povjerenstvo za koncesije i Povjerenstvo za odlučivanje(?) nacionalnih spomenika BiH; na pitanje zastupnika Mirsada Đonlagića, postavljena u pisanom obliku na 40. sjednici, odgovor je dostavilo Ministarstvo vanjskih poslova BiH; na pitanje zastupnika Predraga Kožula, postavljeno u pisanom obliku na 41. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje zastupnice Aleksandre Pandurević, postavljeno u usmenom obliku na 49. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje zastupnika Amira Fazlića, postavljeno u usmenom obliku na 49. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje zastupnika Šemsudina Mehmedovića, postavljeno u pisanom obliku na 50. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara. Želi li netko komentirati dobiveni odgovor? Za komentar se javio zastupnik Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. S obzirom da nema ministrice Borovac iskoristit ću se prilikom da naredni put komentiram svoj odgovor.
Hvala lijepa. Dalje za komentar, Damir Bećirović Izvolite zastupniče.
Ja ću komentirati nedobijanje odgovora, znači u množini, jer, kao prvo, nisam još uvijek dobio nakon dva i više mjeseci odgovor ministra Grubeše koji se tiče počinjenog ratnog zločina u Središnjoj Bosni i ubijanju vozača humanitarnog konvoja iz Tuzle. Znači, o tome nisam dobio odgovor, a ono što je još interesantije da nisam, iako je istekao poslovnički rok, dobio odgovor od Ministarstva komunikacija i prometa, a tiče se također Pelješkog mosta. Ja moram pročitati 39 pitanje jer jednostavno ovo su važne teme, važna pitanja na koja se trebalo dobiti odgovor i trebala ih je sadržavati informacija, jedna od ove tri, četri, ne znam koje više, informacije Ministarstva komunikacije i prometa koje su dostavljene. Znači, radi se o tome da mi se odgovori – koliko sastanaka sa tematikom izgradnje Pelješkog mosta su održali predstavnici Ministarstva komunikacija i prometa BiH sa predstavnicima Vlade Republike Hrvatske nakon smjene ministra Slavke Matanovića? Ko su, imenom i prezimenom, te funkcijom osoba iz Ministarstva komunikacija i prometa koji su učestovali na sastancima vezanim za izgradnju Pelješkog mosta, a koji su održavani sa predstavnicima Vlade Republike Hrvatske u periodu od 01.12.2015. do 01.08.2017., te da mi se dostavi odgovor na akt ministra Matanovića, broj taj i taj, od 20.07.2015., a tiče se zahtjeva ministra Matanovića upućenog u Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske, ukoliko isti postoji? Ono što je simptomatično da ni u jednoj informaciji koju smo dobili od Ministarstva komunikacija i prometa ne spominje se akt ministra Matanovića koji traži da Hrvatska imenuje svoje članove u radnu grupu. Ne spominju se akti koji su ranije predlagani iz tog Ministarstva, čak i od strane gospodina Hadžića, ne spominje se akt gospodina Lagumdžije koji je tražio također određene stvari koje se tiču Pelješkog mosta i onda imamo izjave koje, ne znam kako da ih nazovem, ministra komunikacija i prometa, izađe i kaže da 10 godina niko ništa nije radio osim njega po pitanju Pelješkog mosta, a sa druge strane imate akte koje su svima dostupni i o kojima ćemo sigurno imati više prilike da razgovaramo po ovoj tačci dnevnog reda.
Hvala Zaim Backović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. U najmanju ruku očekivao sam da će, obzirom da se radi o egzaktnim podacima, odgovori na poslaničko pitanje koje sam postavio vezano za ukupno prikupljena sredstva za izgradnju puteva, odnosno cestogradnju, biti jako brzo dostavljena. U prvoj fazi mi je rečeno da je to nemoguće i da nije istina ono štoo sam ja iznosio ja za ovom govornicom, između ostalog i za ukupno prikupljene akcize. Nakon odgovora Uprave za idirektno oporezivanje pokazalo se da sam rekao praktično u jedan fening tačnu cifru. Ja sam uspio da sam pokupim podatke do te godine otkad mi daje Uprava za indirektno oporezivanje. Oni su dali od 2007., a sredstva se skupljaju od 1996., ukupna sredstva. Također, sredstava izdvojena iz budžeta, kreditna sredstava itd., ja sam rekao jednu cifru ovdje, i svi su rekli da to nije tačno. Insistiram da vi kao rukovodstvo ovog Doma tražite od nadležnih da nam dostave odgovor. Zašto javnost nema pravo da zna koliko je sredstava do sada utrošeno u cestogradnju ili u najmanju ruku gdje su ta sredstava utrošena? Tu se ne radi o feningu niti o milionu, tu se radi o milijadama i pošteno je da građani, iz čijih džepova je to uzeto, znaju gdje su sredstava otišla, jer se traže sredstava i dalje na drugoj strani. Vrlo je zanimljivo da ono što sam rekao sada ponavljam, po ukupno prikupljenim sredstvima mogli smo obnoviti, infrastrukturno govorim, od, putevima, sve puteve i izgraditi oko 400 kilometara autoputeva i to po cijenama najtežih dionica. Gdje su sredstva? Hvala.
Hvala lijepa. 40 Što se tiče pitanja, evo podsjetiću vas na člana 171., jer ste rekli, stavak (4), znači ukoliko zastupnik postavi pitanje i traži odgovor u pisanom obliku da se izjasni je, po Poslovniku, da li je zadovoljan ili ne. Ako nije zadovoljan odgovorom može postaviti i dopunsko zastupničko pitanje u pisanom obliku. Što se tiče Kolegija, Kolegij će se odnositi spram tih pitanja i svih drugih sukladno Poslovniku. Idemo na sljedeće pitanje, Mensura Beganović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne, ako sam dobila riječ, nešto je bilo komentara.
Da.
Dakle, ja ću malo prokomentirati ovaj odgovor na incijativu kolege Safera Demirovića i mene, vezano za usvajanje naredbi, odnosno zakonskih propisa vezano za upotrebu, odnosno uvoz i upotrebu opreme u potencijalno eksplozivnoj atmosferi. Ovo je samo jedan od razloga zašto sam se htjela ja zapravo referirati na moja prethodna pitanja koja sam uputila uvaženom ministru Šaroviću, odnosno Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomskih odnosa, koja su se u odgovorima uvijek doticala iste priče, istog razloga zašto nešto nije urađeno, zašto nešto postoji, ne postoji, zašto nemamo strategiju kvaliteta, strukture kvaliteta u Bosni i Hercegovini, zašto nemamo laboratorije za kontrolu hrane, uvezena ili izvezena, sasvim je svejedno, mi to moramo imati u svakom slučaju da zaštitimo, prije svega, naše građane. Ovo pitanje zakonske regulative koja omogućava da se uvoz opreme za ugradnju, konkretno u rudnicima gdje je najinteresantnija ta, taj, to pitanje je zaustavljeno još 2010. godine kada je prestalo, prestao sa radom Tehnički komitet za usaglašavanje propisa Bosne i Hercegovine i svi nacrti koji su pripremljeni, svi prilozi koji su pripremljeni su zaustavljeni, znači, prije sedam, osam godina. Čekamo nešto, ne znamo šta čekamo, čekamo da se, ili taj Komitet zaista počne da radi, ili da Republika Srpska konačno ne drži ostatak Bosne i Hercegovine kao taoca svoje politike koja govori o tome da strukturu kvaliteta unutar Republike Srpske mogu da razvijaju samostalno, kao da su država u državi, i time to zaista i pokazuju, jer su riješili one probleme koji ostaju u ostatku Bosne i Hercegovine. I ja molim uvaženog ministra Šarovića da, ako ikako može, da taj problem prevaziđemo na bilo koji drugi način ali zaista previše dugo traje ovaj problem i mi imamo, kako u uvozu i izvozu prehrambenih, tako i neprehrambenih proizvoda i tehničkih proizvoda, probleme koji su vezani za nepostojanje, kako strategije, kako razvoja infrastukture u Bosni i Hercegovini kad je u pitanju kontrola kvaliteta proizvoda, tako i pristupa sredstvima evropskih predpristupnih fondova koji su nam blokirani, između ostalog, i zbog toga. Zahvaljujem.
Hvaa. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 41 Pročitali ste da sam dobila pitanje, od Ministarstva civilnih poslova BiH, odgovor na pitanje, i to je djelimično tačno, jer sam ja u tom svom pitanju zamolila uvaženog ministra Osmanovića, i molim da stenogram se dostavi njegovoj službi jer sam i na prošloj sjednici također to spomenula, vezano za aferu Hrvatska žena Livno, kojoj je odobreno 100.000 KM, dok je recimo Kraljevskoj Sutjesci odobreno od tog istog Ministarstva 1.000 KM, i ne znam zašto javnosti nije dostupno ni na stranici, na web portalu Ministarstva civilnih poslova, a evo neće ministar Osmanović ni da dostavi Izvještaj o radu komisije koja je verificirala, odnosno te aplikacije koje su pristigle u Ministarstvo bodovala, da javnost vidi na koji način se boduju određena udruženja koja su bliska političkim vodstvima u Bosni i Hercegovini i odobravaju se sredstava građana u Bosni i Hercegovini. Dakle, kroz taj Izvještaj o komisiji bi se tačno javnost upoznala na koji način se upravlja novcem građana Bosne i Hercegovine. Dakle, ja još jednom apeliram na Ministarstvo civilnih poslova da mi dostavi odgovor u cijelosti zajedno sa Izvještajem o radu komisije. Hvala.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, komentar Izvolite.
Ja sam dobio odgovor na pitanje koje sam pismeno uputio Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa od Vijeća ministara nakon točno 7 mjeseci i 6 dana. S odgovorom donekle i mogu, obzirom na novonastale okolnosti unutar teme pitanja, biti zadovoljan, ali s rokom svakako ne mogu, jer odgovor na to pitanje za mene je imao efektivno djelovanje samo unutar onog poslovničkog roka. Ne bih možda zbog samo ovog kratkog komentara ustao, više mi je motiv da ukažem da pismeno obećani odgvor na pitanja koja sam uputio prema Tužiteljstvu BiH nisam dobio već skoro godinu dana, a tiče se procesuiranja ratnih zločina u precizno pobrojanim logorima i zatvorima. Odgovor na to pitanje mi je jako važan kako bi, evo, mogli kao zastupnici sagledati aktivnosti Tužiteljstva unutar, evo, oko tih jako osjetljivih tema. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ne vidim, a zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Bilo je zaista puno vremena od prošle sjednice Predstavničkog doma, tako da mi je pristigao zaista veliki, neuobičajno veliki broj odgovora od Vijeća ministara. Ono što nije neuobičajno je da nisam zadovoljan ni sa jednim od njih tako da kolektivno najavljujem postavljanje dopunskih poslaničkih pitanja na sva ta, na sve te dostavljene odgovore. A, jedino ću se dotaći odgovora Ministarstva pravde sa kojim ne samo da nisam zadovoljan, nego čak me jako zabrinjava, s obzirom da sam pitao šta Ministarstvo pravde planira uraditi kako bi, odnosno da li Ministarstvo pravde planira predložiti izmjene i dopune relevantnih zakonskih rješenja, uključujući i Krivičnog zakona BiH, Zakona o krivičnom postupku BiH i eventulano nekih drugih ukoliko je potrebno, kako bi onemogućilo da osuđeni, pravosnažno osuđeni za kršenje 42 člana 162.b) Krivičnog zakona BiH, koji se konkretno tiče odlaska na strana ratišta, ne mogu odlagati odlazak na odsluženje kazne. Dakle, mi imamo situaciju da neko ko je pravosnažno osuđen za ovo djelo sada može odlagati odsluženje kazne. Ministarstvo pravde BiH je odgovorilo da ne planira dostaviti izmjene jer se to tiče ljudskih prava osuđenih čak i po ovom članu. Ja sam uvjeren da je to potpuno pogrešan i odgovor i pristup i da se može naći modalitet. U svakom slučaju, zaista zabrinjava ovakav odgovor Ministarstva pravde kada se govori o osuđenim za odlaske na strana ratišta, osuđenim, dakle, na zatvorske kazne kojima trenutno zakonodavstvo omogućava da odlože, da odlažu izvršenje, odlazak na izvršenje kazne. Zahvaljujem.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih za komentar. Prelazimo na točku tri dnevnog reda, Ad. 3. Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavu Izvješća o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda prošle sjednice Doma na zahtjev nadležnog Ustavnopravnog povjerenstva. Ustavnopravno povjerenstvo je 06.09.2017. ponovo zatražilo produljenje roka za dostavu izvješća za 30 dana. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća, Dakle, razlog zbog čega se Dom izjašnjava o novom roku je što je Kolegij već jednom na zahtjev Ustavnopravne komisije produžio rok za izjašnjavanje, a ovaj put, ovo je drugi put, Kolegij nema mogućnost da sam odredi novi rok, već Poslovnik nalaže da Dom se odluči ili, i ovo je jako bitno, o određivanju novog roka ili o obustavi zakonodavnog postupka. Jedini razlog zbog čega smo, zbog kojeg smo mi danas u situaciji, zbog kojih se nalazimo pred mogućnošću da se obustavi zakonodavni postupak o ovom izuzetno zakonu je zato što se predlagač, odnosno predstavnik predlagača, gospodin Borislav Bojić, kao predsjedavajući nadležne Komisije nije pojavio na sjednici Ustavnopravne komisije, nije najavio svoj nedolazak iako mu je, i ja sam to provjerio, uredno poslan dopis na njegovo ime i na njegovu funkciju predsjedavajućeg komisije, Privremene komisije oba doma za izradu ovog Zakona. Ja mislim da u najmanju ruku gospodin Bojić ima obavezu obrazložiti, kad već to nije uradio prema nadležnoj Komisiji koja ga je pozvala kao predstavnika predlagača da se pojavi i obrazloži Prijedlog zakona, iako se radilo, dakle, o drugom pokušaju Ustavnopravne komisije da da mišljenje o ovom Prijedlog zakona, gospodin Bojić, u najmanju ruku, ima obavezu da se obrati Domu i objasni zbog čega je Dom 43 čitav doveo u situaicju da se danas izjašnjava ili o novom roku ili, kako sam već rekao, obustavi zakonodavnog postupka. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, na neki način, zapravo dopuna onoga što je gospodin Arnaut rekao, znači dopuna onoga što smo danas raspravljali kod nekih točaka dnevnog reda kada je u pitanju rad Ustavnopravnog povjerenstva. Naime, kad se već obnovilo na prijedlog predsjedavajućeg, poziv da se sjednica nastavi, i to tri puta, moglo je se, dakle, ovo izbjeći da se i ta točka ... na dnevni red tog nastavka tih sjednica koliko je predsjednik to puta pozvao. Međutim, to nije uradio, a uradio je samo, dakle, za one dvije točke o kojima smo raspravljali, pa samo čisto nadopuna, dakle, mogao je to uraditi, možda se moglo ovo izbjeći, možda bi se gospodin Bojić i pojavio da je vjerojatno znao za nastavke o kojima sam govorili. Hvala lijepo.
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ukoliko mogu zamoliti Vas ili sekretara Doma da možda organizuje jedan kratak kurs za gospodina Lovrinovića kada je Poslovnik u pitanju. Vi, kao predsjedavajuća, vrlo dobro znate da kada bilo koja komisija obavi raspravu o datoj tački dnevnog reda, izvrši, obavi glasanje o toj tački dnevnog reda, kao što smo mi, ovaj, uradili po ovom pitanju, ovog Zakona o parlamentarnom nadzoru, gdje je Ustavnopravna komisija glasala, izjasnila se da li da provede raspravu ili da zatraži novi rok. Većina u toj Komisiji, i ovo nije bila jednoglasna odluka, većinom članova Komisije odlučeno je da se od Doma zatraži izjašnjenje o novom roku ili obustavi zakonodavnog postupka. Time je ta tačka dnevnog reda na toj sjednici Komisije, to je sjednica Komisije prvog dana, za koju ste maločas gospodine Lovrinoviću rekli da Vam nije bio sporan termin, na toj sjednici Komisije rasprava o toj tački je okončana. Komisija je usvojila većinom glasova zaključak i ja sam kao predsjedavajući Komisije bio obavezan potpisati taj zaključak i poslati Kolegiju Doma, što sam i uradio. I zaista, gospodine Lovrinoviću, ja Vam sugerišem da vidite sa sekretarom da možda neki kurs organizuje za Vas po pitanju Poslovnika kako bi se izbjegle ovakve greške. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. 44 Molim zastupnike da ne komentiraju nešto što je neprimjereno. Što se tiče edukacije o Poslovniku možda, i potvrđuje se i danas i na svim sjednicama, da ona treba svima nama. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Prihvaćam, dakle, tečaj. Predlažem kolegi Arnautu da ga organizira, ja ću biti njegov, jer on to najbolje zna, ja ću doći na taj tečaj. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Dakle, čuli smo sad ovo što je rekao gospodin Arnaut vezano za uopšte raspravu o ovom Zakonu. To je pokušaj da se ustvari i radna grupa, odnosno Zajednička komisija, da se iščupa iz stanja u kome se trenutno nalazi. Dvije godine raditi na jednom Prijedlogu zakona i ne dati završeno kompletno rješenje, a u međuvremenu sad tek počinju da stižu primjedbe sa svih strana, došli smo, sami smo sebe doveli u ovakvu situaciju iz koje sad ne znamo šta da uradimo. Ne može se ovaj Zakon popraviti amandmanima, ne može Parlament da vrši provjeru rada, odnosno kontrolu rada nezavisnih tijela, ne može Parlament da se bavi analizom rada državnih službenika u nekim institucijama. Pa to su stvari koje su nezamislive. Ako nismo naučili još ko vrši reviziju revizije onda je sramotno to prikazivati na jednom Prijedlogu zakona. Dakle, ovaj Zakon nema mogućnost da se popravi nikakvim amandmanima i njegova sudbina može jedino da bude da ne prođe. Ja se čudim, s obzirom da su veoma ozbiljni ljudi u toj Komisiji, dakle Sokolović, Bojić, Kožul, Zovko, Softić, Tadić, ja ne mogu da vjerujem da ti ljudi nisu našli za toliko vremena za shodno da kažu – uletili smo u nešto iz čega ne znamo kako da izađemo i molimo vas pomozite nam da to završimo. Ja mislim da je danas vrijeme da se ovo zaustavi, a svi elementi po kojima se može raditi, Parlament ima sve te elemente, ali ih ne koristi. Onog momenta kad počnemo da smjenjujemo predstavnike izvršne vlasti koji ne rade svoj posao, pa makar bili i iz naše stranke, onda će ovaj Parlament imati argument za to i neće mu trebati nikakav zakon, nego isključivo nerad predstavnika koji su dosad to na bezbroj puta pokazali. Evo, dakle, moj prijedlog je da se ovaj Zakon, da se ne dozvoli produženje roka i da se ovim stavi tačka na njegov dalji rad, jer za vrijeme koje ... ništa nećemo dobiti. Da se bilo šta može promjeniti to bi značilo pozitivan stav.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, nepridržavanje dnevnog reda. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, mi imamo na dnevnom redu odluku, odnosno izjašnjavanje o utvrđivanju novog roka. Dakle, Zakon je u proceduri. Mi danas ne možemo njega ni usvojit ni ne usvojit, jer je on, nalazi se još uvijek, znači, na Ustavnopravnoj komisiji i treba završiti se 45 procedura na Ustavnopravnoj komisiji da bi mogao doći na Dom. Prema tome, ovdje se samo traži novi rok jer Ustavnopravna komisija, znači, nije u onom roku završila svoj posao i traži novi rok u kom će završiti. Ja se s Vama slažem u jednom dijelu tih Vaših primjedbi, ali nije danas to predmet i o tom neću razgovarati, o pojedinačnim tačkama, ja imam i amandmane. Pa ja, kad bih sad išao dalje mogao bih i ja da se pitam šta je Komisija radila dvije godine, ali to je drugo pitanje, to nije danas tačka dnevnog reda, danas je hoćemo li novi rok ili nećemo. Ako nećemo utvrditi novi rok to je onda jedna stvar, a ako ćemo utvrditi novi rok onda dajte da završimo proceduru po ovom Zakonu. Ja mislim da proceduru trebamo završiti.
Hvala lijepa. Ali, ako ste pažljivo slušali zastupnicu govorila je o razlozima zbog čega ne bi, ako sam ja tako dobro razumjela, produljila rok za izradu, odnosno donošenje ovog Zakona. Imamo Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Samo kolegi da kažem. Dakle, iz ovoga što ovdje piše ne vidi se da li je izvještaj, da li se produženje roka pravi zbog toga što Ustavnopravna komisija nije završila svoj posao ili zbog toga što očekujemo da će nastaviti rad neko još na ovom Zakonu, jer iz toga se ne vidi. Dakle, čovjek je rekao, znači to nije trebalo biti danas na dnevnom redu dok ne završi Komisija. Zašto je to na dnevnom redu, o tome sam govorila u prvom dijelu kad ste rekli, evo nema. To nije imalo osnova da bude tačka dnevnog reda, ja sam samo o tome govorila.
Zahvaljujem. Samo ću vas podsjetiti, mada imam Damir Arnauta, ispravka krivog navoda na poslovničku odredbu u kojoj kaže, pa zbog toga je ova točka dnevnog reda – u slučaju da Povjerenstvo ne dostavi izvješće do krajnjeg roka, Dom se izjašnjava o utvrđivanju novog roka ili o obustavi zakonodavno-pravnog postupka. Još jednom ponavljam ono što je kazao i zastupnik Arnaut, tako da mi o ovome vodimo raspravu, znači, i izjasnit ćemo se. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Upravo ste podsjetili na ovo što sam ja htio podsjetiti, dakle, da sam rekao, citirao konkretne poslovničke odredbe i zbog čega se to ovaj put nalazi pred Domom, a ne pred Kolegijem. Kolegij je prvobitno dao jedan rok, a onda Komisija nije se izjasnila u zadatom roku i Poslovnik nalaže da se sada Dom izjasni ili o novom nekom roku, ili o totalnoj obustavi zakonodavnog postupka. Međutim, ono što također piše u Izvještaju Komisije, i ovo je izuzetno bitno, je da se Komisija nije uspjela izjasniti o ovom Prijedlogu zakona zbog neprisustva predlagača, odnosno ovlaštenog predstavnika predlagača, a gospodinu Bojiću kao predsjedavajućem Komisije, nadležne Komisije za izradu ovog Zakona, je uredno dostavljen poziv. Gospodin Bojić nije niti došao na sjednicu Komisije, nije obavjestio sekretarijat Komisije da neće doći, niti o razlozima njegovog izostanka. I zbog toga ja, evo drago mi je da se ponovo ..., insistiram da gospodin Bojić, kao odgovorna osoba za ovaj Zakon, da svoj izvještaj. Evo sad 46 se gospodin Bojić treći put predomislio, vidjećemo, ako bi potrajala ova rasprava, možda ćemo imati četri, pet novih prijava. Zahvaljujem.
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepa. Molim zastupnike da ne vode raspravu iz zastupničkih klupa, nego se uredno prijave. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Čuli ste, iako nije govorio u mikrofon, čuli ste gospodina Bojića i njegov komentar. Poslovnik zabranjuje vrijeđe poslanika i ja tražim da ova moja poslovnička intervencija uđe u zapisnik ove sjednice. Zahvaljujem.
Hvala. Idemo dalje. Nema više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog ...
/nije uključen mikrofon/
Predsjedavajući želi da se obrati po ovoj točki dnevnog reda. Izvolite predsjedavajući.
Hvala najljepša. Ja želim informirati uvažene zastupnike da je prije par dana MMF uputio jedno pismo koje je, između ostalih, adresirao i na moje ime koje je vezano upravo za ovaj Zakon, odnosno parlamentarni nadzor sa fokusom na rješenja koja nudi ovaj Zakon a u vezi sa Centralnom bankom BiH, kojim, rješenja kojima se oni snažno protive. Ja sam to pismo proslijedio članovima Vijeća ministara koji rade u radnoj grupi, gospođi Borovac i gospodinu Grubeši, i zamolio ih da upoznaju i ostale članove radne grupe koji rade na ovom Zakonu u vezi sa tim pismom MMF-a. Ako smatrate potrebnim mogu direktno i ja sve članove radne grupe obavijestiti o tom pismu, ali evo imamo dva predstavnika Vijeća ministara, iako, naravno, Zakon nikada nije bio u takvoj proceduri da Vijeće ministara o njemu raspravlja ili da zauzima konačne stavove, te da mi budemo predlagači prema Parlamentu BiH. I zbog toga sam pismo, koje je adresirano na mene i na još nekoliko adresa, proslijedio članovima radne grupe koji su tu ispred Vijeća ministara. 47
Hvala predsjedatelju. Zaključena je rasprava po točki 3. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1- 1377/17, od 31.05.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 49. sjednici Doma, održanoj 05.07.2017. Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda prošle sjednice Doma. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je 25.07.2017. Izvješće o Prijedlogu zakona. Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Godišnje izvješće iz područja poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2016. – podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28- 1791/17, od 20.07.2017.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Predmetni Izvještaj je vrlo detaljan, isti je vrlo opsežan, te kako je navedeno u uvodnom dijelu radi se o cjelovitom dokumentu u kojem se kroz 14 poglavlja prikazuje stanje u oblasti poljoprivredno-prehrambenog sektora za 2016. godinu, ali se također osvrće i u velikoj mjeri analizira stanje desetogodišnjeg perioda, što je mene i dodatno motiviralo da proučim predmetni dokument i posvetim mu potrebnu pažnju. Na strani 8. predmetnog Izvještaja navedeno je da je na prvom sastanku Pododbora za poljoprivredu i ribarstvo između Evropske komisije i Bosne i Hercegovine, koji je održan u 2016. godini, konstatirano da u oblasti poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja nije ostvaren očekivani napredak kada je riječ o ključnim prioritetima i to nedvojbeno daje negativnu sliku o odnosu vlasti u Bosni i Hercegovini prema ovoj vrlo značajnoj, ako ne i najznačajnijoj 48 djelatnosti u Bosni i Hercegovini. Zašto je to tako u ovom Izvještaju nisam pronašao adekvatno obrazloženje, niti sam mogao u skladu s tim donijeti neki zaključak koji bi opravdao takvo stanje i takav odnos. U prvom poglavlju Izvještaja naglašena je važnost i doprinos poljoprivrednog sektora privredi Bosne i Hercegovine gdje se ističe da je poljoprivredni sektor jedan od najznačajnijih sektora za zapošljavanje, te da udio poljoprivredne djelatnosit u ukupnoj zaposlenosti iznosi oko 19%. U prosjeku na godišnjem nivou u poljoprivrednoj djelatnosti za desetogodišnji period angažirano je oko 162 hiljade zaposlenih lica, dok je u 2016. godini ukupni broj zaposlenih manji od tog prosjeka i iznosio je 144 hiljade, dakle manje za 18 hiljada radnih mjeste u 2016. godini od desetogodišnjeg prosjeka. Tako je navedeno u Izvještaju. Mislim da je ovo vrlo alarmantan podatak koji nam govori da se svake godine broj radnih mjesta u poljoprivredi smanjuje, odnosno da je poljoprivredno-prehrambeni sektor ugrožen i prijeti mu opasnost od totalnog kolapsa, što bi značilo nemjerljive štete za bosanskohercegovačku privredu i dodatno pogoršanje života za veliki broj naših građana. Ovaj zaključak potkrepljuju i sljedeći podaci iz Izvještaja – iz tabele 1 vidljivo je da se bruto dodana vrijednost u poljoprivredi lova i ribolova u ukupnom BDP u periodu 2013.-2015. godina smanjuje i to sa 8,44 na 7,60%. U Federaciji BiH smanjenje zaposlenosti u poljoprivrednoj djelatnosti za desetogodišnji period iznosi 21 hiljadu. Dakle, u Federaciji BiH u 2006. godini je bilo zaposlenih u poljoprivredi 72 hiljade, a 2016. godine 51 hiljada lica. Također navodi se da je u Republici Srpskoj za period od šest godina broj zaposlenih osoba u poljoprivrednoj proizvodnji smanjen za 17 hiljada ili 16%. Ovo je vrlo uznemirujući dio Izvještaja i ja smatram da je ovo vijest koja treba da bruji u svim medijima i na svim portalima kako bi probudila nadležna ministarstva na poduzimanje adekvatnih mjera za očuvanje poljoprivredne proizvodnje i zaposlenosti u ovom sektoru. Iz Izvještaja se veoma lako zaključuje da je na osnovu dosadašnje višegodišnje, tj. desetogodišnje pasivne i formalno promatračke uloge svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini teško definirati strategije i politike koje su provođene i koje su bile namijenjene poljoprivrednom sektoru. Kako da nazovemo politiku koja pasivno i slijepo promatra poljoprivrednu proizvodnju kako se guši i kako ista nestaje. Postavlja se pitanje, odnosno ja postavljam pitanje Vijeću ministara – koja je tema u ovoj državi trenutno važnija od odgovora na ovim Izvještajem predstavljeno postupno i kontinuirano umiranje poljoprivredne proizvodnje, da li i koga ovi navedeni podaci uopće zabrinjavaju? Pitam se ima li uopće i smisla raspravljati na ovu temu kad imam osjećaj, iz ranije prakse, da će bilo kakva kritika ili kritički osvrt biti shvaćen kao politička pobuda, a zanemaruje se suština stvarne potrebe reakcije države i svih nivoa vlasti da se objektivno i sistemski suočimo sa stvarnim problemima koji će nam rastjerati i ovo malo hrabrih i odvažnih poljoprivrednih proizvođača koji, nažalost, ne vide svoju bolju budućnost i perspektivu. Želim veoma otvoreno prenijeti poruku poljoprivrednih proizvođača s kojima sam razgovarao ovih dana, jer je već izvjesno da su prinosi zbog ekstremnih suša ove godine prepolovljeni i štete su vrlo velike. Oni kažu da su ostavljeni, oni kažu da su obespravljeni, da su zanemareni i da su poniženi od strane svih politika i sviju nas koji njih predstavljamo u vladama i parlamentima, te da je njihovo povjerenje u vlast svih nivoa već odavno izgubljeno. E sad ja postavljam pitanje – koju poruku i kakav odgovor mi možemo poslati njima sa ove sjednice kao znak prepoznavanja njihove uloge, statusa i postojeće veoma teške situacije, te kojim konkretnim mjerama možemo ublažiti postojeće negativne trendove u poljoprivrednoj proizvodnji? Pokušao sam pronaći odgovor u Poglavlju 14 ovog Izvještaja gdje su navedene mjere i prioriteti u oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za 2017. godinu. Ali kako su ovdje navedene mjere koje su planirane prošle godine, smatram potrebnim i pozivam nadležnog ministra da prezentira izvršenje tih mjera u kontekstu saniranja ove vanredne situacije, jer je ovim Izvještajem na strani 118. za 2017. godinu predviđena izgradnja kapaciteta za suočavanje sa prirodnim katastrofama u 49 cilju povećanja nivoa spremnosti za sprečavanje i zaštitu od vanrednih situacija koje mogu utjecati na poljoprivredni sektor, odnosno drugim riječima – što je konkretno urađeno radi pomoći poljoprivrednim proizvođačima zbog ovogodišnje suše. Iako ovaj Godišnji izvještaj pruža objektivnu i realnu sliku poljoprivredno prehrambenog sektora u Bosni i Hercegovini njegova svrha je upitna ukoliko na osnovu istog ne poduzimamo i provodimo adekvatne mjere radi jačanja kapaciteta i održivosti poljoprivredne proizvodnje. Moram priznati da je predlagač uložio, to se vidi, veliki trud da ovaj Godišnji izvještaj učini sadržajno, kvantitativno i kvalitativno kompletnim, što je i primjereno ovom nivou i opsegu izvještavnja, ali i zaslužuje pohvalu zbog transparentnosti i objektivnosti. U Poblavlju 2 Izvještaja – trendovi u poljoprivrednoj proizvodnji, ovaj Izvještaj identificira i pruža značajne konstatacije i karakteristike poljoprivrednog sektora u Bosni i Hercegovini. Niska produktivnost poljoprivrednog sektora, nepovoljna struktura farmi, nedovoljna i loša tehnološka opremljenost, zavisnost od uvoza svih inputa potrebnih za proizvodnju, poljoprivredna proizvodnja nije i neće biti cjenovno konkurentna, struktura zasijanih površina se ne mijenja duži niz godina, neiskorištenost potencijala poljoprivredne proizvodnje, nepovoljan utjecaj i ovisnost o vremenskim uslovima, desetogodišnji trend pada proizvodnje goveđeg mesa. Sve ove navedene slabosti zahtijevaju koordiniran, kontinuiran i sistemski pristup kojeg, nažalost, nema i nije prepoznatljiv u ovom Izvještaju, što ne pruža sigurnost za poljoprivrednu djelatnost u našoj državi. Poražavajuće saznanje iz ovog Izvještaja je to da ni u 2016. godini nije bilo pomaka na uspostavljanju IPARD operativnih struktura kako bi se otvorila mogućnost korištenja 130 miliona eura grant sredstava koliko je namijenjeno za poljoprivrednu, za poljoprivredu i ruralni razvoj u Bosni i Hercegovini. U Izvještaju je navedeno da je u 2015. godini za sve investicije u poljoprivredi iz svih budžeta, znači svi nivoi zajedno, izdvojeno samo 4 miliona KM. Onda je dovoljno jasno šta bi sredstva iz IPARD fondova, koja su namijenjena našim poljoprivrednim proizvođačima, značila za poljoprivrednu proizvodnju i ruralni razvoj. Najcrnji i poražavajući scenarij će biti ako se sredstva za IPARD II, koja su namijenjena za naše poljoprivredne proizvođače, zbog nepostojanja dogovora alociraju drugim zemljama kandidatima iz regije. Da li je ovo dovoljan razlog i prijetnja da se postigne dogovor? Javno postavljam pitanje – tko i zašto kažnjava naše poljoprivredne proizvođače jer jedino oni u regiji nemaju mogućnost pristupa grant sredstvima koja je Evropska unija njima namijenila. Prošle godine ovaj uvaženi Dom usvojio je zaključak kojim se tražila hitnost usaglašavanja i uspostavljanja modela IPARD operativne strukture u Bosni i Hercegovini. I, naravno, ovaj zaključak niti je realiziran, niti se Vijeće ministara očitovalo zašto ne izvršava zaključke ovog Doma. Pema tome, nemam namjeru predlagati nove zaključke, jer to nema ni svrhe, nema ni smisla. Ako Vijeće ministara [[govornik se upozorava na vrijeme]] zaključke Predstavničkog doma koji je imenovao Vijeće ministara, onda nam je svima jasno [[govornik se upozorava na vrijeme]] kakav odnos ima Vijeće ministara prema nama, prema ovom Domu, jer mi predstavljamo građane ove države i poljoprivredni proizvođači očekuju da se njihovi zahtjevi u svim domovima saslušaju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava, i poslije ove rasprave napravićemo pauzu od sat vremena i nastavljamo u 15 sati. Izvolite zastupniče. 50
Pa, evo, ja sam pažljivo pročitao ovo Izvješće pokušavajući u njemu naći ne odjeljak, ne stranicu, nego barem dvije riječi o jednom segmentu poljoprivrede i ratarstva koji se naglo razvija u Bosni i Hercegovini, govorim o uzgoju ljekovitog bilja. Toga u ovom Izvješću nema iako kroz zadnje dvije, tri i četiri godine, ovo je, ovdje govorimo o 2016., to je jedna proizvodnja koja dobija značajan zamah u južnom dijelu zemlje, uglavnom u Hercegovini. Ja znam da su ti podaci još nesređeni, stihijski, još živi, ali ipak ta proizvodnja zaslužuje da se nađe u ovakvom Izvješću. Zašto? Ono što je privatnom inicijativom do sada sačinjeno i dijelom inicijativom nižih razina vlasti u tom segmentu u boljem razvoju situacije dovest će Bosnu i Hercegovinu kao lidera u Evropi i možda i šire u toj proizvodnji. Gori razvoj situacije će biti da uložena sredstva nisu malena, izgube se, propadnu, makar nikada to neće do kraja biti kada se očisti ono što je nastalo neplanski, stihijom, kada se očisti ono što nije produktivno, što nije racionalno, opet će, jako ozbiljno ljudi su u mom kraju ušli u to, opet će ostati proizvodnja koja garantira vrlo ozbiljne izvozne efekte Bosni i Hercegovini, a kroz eventualnu preradu i doradu vrlo ozbiljne i radne efekte zapošljavanja, itd. Da bi to bilo tako i toj proizvodnji, koja je nova, o njoj se još uče i oni koji su unutar nje, treba materijalna, stručna, legislativna pomoć države. To se, mi znamo svi, nešto više odnosi na niže razine vlasti i na entitete i na županije, ali ovakav Izvještaj za 2016. godinu, koji je ipak pisan rutinski, ne garantira nam to. Ja se nadam da će ovaj segment i pozivam nadležno ministarstvo da u Izvješću za 2017. godinu i ovaj segment proizvodnje, kažem, vrlo ozbiljno obradi i nađe načina da se taj segment proizvodnje pomogne. On je propulzivan, on je zdrav, ljudi rade i zapošljavaju veći broj ljudi u tom segmentu i to je nešto što moramo tretirati kao vrlo ozbiljnu poljoprivrednu proizvodnju, pa i šansu ove države.
Hvala lijepa. Evo, u ovom trenutku napravit ćemo stanku od sat vremena, nastavljamo u 15 sati. Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom sjednice. Zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja ne znam ima li smisla da diskutujem a nema ko da čuje ni s one strane, ni s ove, ali eto.
Šta ćemo to je tako.
Šta ćemo tako nam je kako nam je. Dakle, ovaj Izvještaj o ruralnom razvoju koji obuhvata desetogodišnji period smatram dosta interesantnim, mada su to podaci koji su sakupili iz više izvora i pokušali da ih uporede kako se mijenja udio, udio prihoda od ruralnog, ruralnih djelatnosti koje ubrajamo u ruralni razvoj poljoprivreda, stročarstvo i mislim da je ribolov u 51 pitanju, šumarstvo. U svakom slučaju je interesantan i, rekla bih, dosta cjelovit taj Izvještaj, ali Izvještaj bez zaključaka koji bi proistekli kao rezultat analize. Dakle, ja sam i na Komisiji za izvoz i carine diskutovala o istom ovom Izvještaju i stavila iste takve zamjerke, iako sam podržala Izvještaj, jer smatram da je uloženo dosta truda da se ovi podaci kompletiraju, posebno kad je riječ o Federaciji gdje se poljoprivreda, zapravo nadležnosti, u nadležnosti je i kantona, odnosno županije i Federacije BiH, tako da se podaci moraju sakupiti iz jako puno izvora, pa su, na neki način, i necjeloviti. Ono što bih htjela posebno da apostrofiram jeste da, mislim da je kolega Emrić to mnogo detaljnije obradio, pa ja neću na tome se zadržati puno, je riječ, kada je riječ o legislativi iz oblasti bezbjednosti hrane, gdje su izrađeni nacrti za priličan broj zakona, Zakon o hrani, Zakon o veterinarstvu, Zakon o izmjenama Zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju, ali oni nisu praktično pušteni u proceduru na razmatranja i usvajanja. Nigdje nije napisano u ovoj, u ovom materijalu zašto je to, ko je i zbog čega to zaustavio takav jedan skup zakona koji je jako bitan za naše poljoprivrednike, odnosno zakon koji, zakoni, set zakona koji zapravo je neophodan da bi se uspostavila IPARD struktura kad je riječ o ovom sektoru. Šta to znači za naše poljoprivrednike, stočare, kako u jednom tako u drugom entitetu? Ja zaista nemam riječi kad samo uporedite podatak da prihodi od poljoprivrede, stočarstva, koji se gledaju kao udio u bruto društvenom prihodu, u Republici Srpskoj su dva puta veći nego u Federaciji. Znači, dva puta više praktično ljudi u toj djelatnosti radi, recimo, stvara novu vrijednost u Republici Srpskoj nego u Federaciji, a mi imamo zapravo blokadu usvajanja ovih zakona i razvoja infrastrukture koja bi omogućila da pristupimo IPARD fondovima praktično iz Republike Srpske. Da ne bismo sad, da ne biste shvatili da ja uvijek samo Republiku Srpsku kritiziram kad su u pitanju ove, kad se radi o ovim pitanjima legislative, usvajanja i kompletiranja strategija cjelodržavnih koje su nam neophodne, ja ću također se referirati na jedan podatak koji je isto tako simptomatičan, a na strani 99., gdje se govori o usvojenim zakonima koji se odnose na sigurnost hrane i gdje su navedeni podaci koliko je takvih pravilnika, odnosno zakona usvojeno na nivou Bosne i Hercegovine, pet ih je usvojeno u Republici Srpskoj, a za Federaciju uopće nema ni podataka, kao da ništa nije usvojeno, kao da ništa nije rađeno. To ne mogu vjerovati da je, da je takva situacija, ili nisu sakupili podatke ili nisu dostavili podatke. Kad sam ovo pitanje postavila na komisiji odgovornim ljudima iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, onda su zaista naglasili da po nekoliko puta šalju urgencije za kompletiranje podataka koji su trebali da obrade za ovaj jedan Izvještaj. I ja ću samo još malo se pozabaviti realnošću ovih mjera koje su date u Poglavlju 14, pogotovo kada su one, na neki način, predviđene za 2017. godinu. Ostalo nam je još neka tri, četiri mjeseca do kraja godine i ja bih voljela kad bi neko rekao da je bar neka od ovih mjera, a ima ih čak na dvije stranice, nema smisla da ih čitam, to je čitav niz aktivnosti, zakona, strategija, harmonizacija registara poljoprivrednih gazdinstava, mreža računovodstvenih podataka o poljoprivrednim gazdinstvima, dakle čitav niz aktivnosti koje, ma kako izgledale interesantne i atraktivne, za narednih, hajmo reći, nekoliko godina bi možda i bilo realno da se ovakvi zaključci mogu djelomično realizirati, ali za 2017. godinu to smatram krajnje nerealnim zaključcima. Dakle, ostvarivost ovih zaključaka i mjera koje su dati u Poglavlju 14 je, po mojoj procjeni, pod velikim upitnikom tim prije što ... na 2017. godinu koja je, evo, praktično, jel, u svom posljednjem kvartalu. I još sam jednu zamjerku imala kad je u pitanju ovaj Izvještaj. Nijednom, ni na jednom mjestu nema nikakvih informacija gdje, šta i kako ćemo sa ovim putem prema članstvu u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, koja se također velikim dijelom oslanja upravo na probleme 52 nepostojanja zakona u Federaciji kad je u pitanju kontrola hrane i čitav niz drugih aktivnosti koje se tiču potpisivanja bilateralnih ugovora između Bosne i Hercegovine i onih članica Svjetske trgovinske organizacije koji nam nameću određene nerealne zahtjeve kada je u pitanju izvoz, odnosno uvoz prehrambenih proizvoda posebno. To bi bilo, da kažem, jedan od mojih glavnih primjedbi kad je u pitanju ovaj materijal, da su date čitav niz informacija sumiranih iz različitih izvora bez analize i osvrta zašto je nešto tako kako jeste. Ja moram sa žaljenjem konstatovati, koliko se sjećam, ni u Reformskoj agendi ne postoji ni jednim slovom, ni jednom rječju obaveza, niti zadaci koji se tiču ruralnog razvoja. Tako da me, na neki način, to poprilično dovodi u dilemu da li zaista mi želimo da ruralni razvoj bude bolji nego što jeste, želimo li našim poljoprivrednicima, izvoznicima hrane ili onima koji obezbjeđuju hranu za domaće tržište osigurati jedan prosperitetniji i lakši način proizvodnje i plasmana njihovih proizvoda. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite.
Gospođo Krišto, gospodine Bosiću, kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri dobar vam dan. Važno pitanje je hrana, kako je proizvodit i koliko imamo? Neovisnost jednog društva, sloboda čovjeka značajno ovise o sposobnosti proizvodnje hrane. Priroda i Bog je dali da Bosna i Hercegovina ima potencijal u tom smislu koji je neiskorišten. Ja lično imam respekt prema angažovanju ministra, informacija je urađena profesionalno i to je dobro. U cijeloj toj oblasti nameće mi se jedan dojam da ne poštujemo vrijeme i prirodu, da ne poduzimamo blagovremeno one mjere koje omogućuju da ono što nam je od Boga dato iskoristimo efikasno. Jedan dobar Izvještaj po svom sadržaju, mi u septembru '17. raspravljamo šta je bilo '16. Posao u poljoprivredi traži veću dinamiku, ja bih volio umjesto ovoga Izvještaja da smo danas imali kumulativni izvještaj države, entiteta o jesenjoj sjetvi iz kojeg proizlazi koliko, s kojim podsticajem i s kojom otkupnom cijenom možemo računati da bi ljudi, posebno mladi ljudi u poljoprivredi, vidili šansu da se živi od rada. Mi nećemo imati svoju hranu ukoliko se ne stvori ambijent da se može sa sela iz onoga što se radi živjeti od svog rada, iako to neće biti perspektiva mladim ljudima. I nije sve do izvršnih vlasti. Poljoprivreda kao integralni oblik odnosa čovjeka i prirode, jedna nezaobilazna potreba društva je za Bosnu i Hercegovinu jedna od strateških grana. Kad smo mi o tom strateškom dijelu kao odgovorni izabranici građana na državnom, entitetskom nivou i Distriktu Brčko sjeli zajedno? Nikad. I može biti da bi dobro bilo da danas i zbog onoga što neusvajanje Strategije o razvoju poljoprivrede spriječava da uzimamo novce koji nam stoje na raspolaganju, oni su neophodni da bi preživjela neka gazdinstva i neke grane proizvodnje hrane, odlažemo. Evo, sa ovoga mjesta u povodu ove Informacije ja pokrećem inicijativu da u ovoj jeseni, na početku oktobra održimo zajedničku sjednicu državnog Parlamenta, entitetskih parlamenata oko poljoprivrede i da vidimo stvarno šta je to što hoćemo zajedno, šta je to što možemo da uradimo i da napravimo mrežni plan ponašanja koji će omogućiti da imamo svoju hranu. To nam je adut i o tome možemo raditi. Informacije koje smo dobili zorno govore o elementima sadašnjeg stanja i ja ću prihvatiti ovo što Informacija govori, ali obzirom da sam odrastao od hljeba koji je iz poljoprivrede jako 53 dobro znam šta znači neizvjesnost kod ljudi koji proizvode, a ne znaju da će prodati, proizvode a ne znaju po kojoj cijeni će to prodati, obeća im se podrška a takva podrška izostaje. Mi se moramo potruditi kao zakonodavno tijelo zajedno sa drugima u ovoj zemlji, koji su takođe u zakonodavnoj ulozi, da se izradi mehanizam koji to obezbijedi. Duboko vjerujem da nam je šansa u tome, pogotovo što komplementarnost određenih privrednih grana kao što je turizam, koji se razvija u Bosni i Hercegovini, značajno podrazumijeva imati svoju hranu, imati zdravu hranu. Argumenti Bosne i Hercegovine za proizvodnju zdrave hrane su vrlo visoki i moramo jasno stati iza ljudi koji proizvode, stimulisati ih da bude, a tamo gdje se desi da treba pomoći, treba priskakati. Duboko sam ubijeđen da razvoj Bosne i Hercegovine značajno ovisi o kapacitetu proizvodnje hrane. I u tom smislu predlažem Kolegiju da razmotri zakazivanje zajedničke sjednice o poljoprivredi. Hvala.
Hvala. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Evo, odmah na početku svog izlaganja da, na neki način, dam podršku kolegi Škaljiću u dijelu diskusije kad se on s pravom, ovaj, osvrnuo na to da bi trebali održati jednu zajedničku sjednicu, jer problem poljoprivrede je bosanskohercegovački problem, uspjeh poljoprivrede je uspjeh Bosne i Hercegovine i mislim da bi trebali zajednički i sa entitetima i sa kantonima probati napraviti jednu pozitivnu priču koja bi dala rezultat. Siguran sam da bi dala rezultat. Ja ću ovdje kratko analizirati, i nemam namjeru da sveobuhvatno analiziram Izvještaj, već analiziraću samo dijelove informacije o realizaciji zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine sa 28. sjednice održane u maju ove godine. Zaduženo je bilo Ministarstvo trgovine i ekonomskih odnosa za realizaciju i, evo, mi imamo ovdje jedan, hajde da kažem, taksativno poredan, ovaj, taksativno poredane obaveze obrazložene od strane Ministarstva o poduzetim aktivnostima u datom momentu. Ja ovdje želim da kažem da, i da analiziram, kada je taj Izvještaj u pitanju, odnos, aktivniji odnos i angažman u zaštiti domaće proizvodnje, što znači sprečavanje prekomjernog uvoza, nelojalna konkurencija, kontrola ispravnosti uvoza proizvoda, itd, imamo, znači, ovdje situaciju koja nije dobra. Možemo je popraviti na dva načina. Jedan je, jel', propisima koji otvaraju prostor djelovanja. Oni su, hajde da kažem, u nekoj mjeri i dovoljni u ovom momentu ali je potrebno, potrebna puna harmonizacija sa propisima Evropske unije, standardima i praksama kako bi se došlo do potpune zaštite domaće proizvodnje. Ovo napominjem iz prostog razloga što upravo u tom dijelu propisa mi imamo određeni zastoj, i ja sam to par puta, kroz poslaničke inicijative već, poslanička pitanja, već govorio, a to je nedonošenje zakona o hrani, zakona o veterinarstvu ili izmjene i dopune postojećih zakona, zakon o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Znači, to su određeni zakonski propisi koji će sigurno kada budu donešeni, ovaj, ojačati legislativu i imaćemo dijelom ili potpunu harmonizaciju sa propisima Evropske unije. I druga stvar, kad je zaštita u pitanju, ono što se dešava na terenu. Ja sam ovdje izdvojio da ponovo govorim o inicijativi za uvođenje mjere plavog dizela. Ja ću nas podsjetiti da je bilo puno inicijativa od strane Ministarstva, dvije čini mi se da su bile lične prirode i dvije vezane za zaključke Parlamentarne skupštine na 61. i 37. Predstavničkog doma i Doma naroda. I u tom 54 dijelu mogu reći da je Ministarstvo odradilo svoj dio posla, uputilo prema Upravi za indirektno oporezivanje i uglavnom, jel', ili u Parlamentu ili tu je priča zaustavljena. Zašto nam je potreban plavi dizel? ... nam je potreban jer su to poslanici rekli i za donošenje Zakona o akcizama kad smo trebali da povećamo, ovaj, cijenu goriva, jer plavi dizel je pisutan u zemljama regiona, on je jedan od vrlo bitnih resursa koji pojeftinjuje ili uprošćava proces proizvodnje i, na neki način, pomaže poljoprivrednicima u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji. Evo, mi nismo našli ili smogli snage da u ovome periodu od 2010. godine do danas na takav način pomognemo poljoprivrednicima. I obzirom da je to aktuelno i u ovome trenutku ispred Nezavisnog kluba, kome pripadam, predložićemo zaključak Predstavničkom domu. Prijedlog zaključka je da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine zaduži Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da pokrene inicijativu za uvođenje plavog dizela kroz pokretanje postupka za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama. Mi ćemo na takav način, ukoliko smognemo snage i usvojimo izmjene Zakona o akcizama, uvedemo u priču plavi dizel, puno pomoći poljoprivrednoj proizvodnji, ali možda ćemo otvoriti i ovu drugu strane priče, a to je izmjene i dopune Zakona o akcizama kada je u pitanju povećanje akciza. Mislim da je to i ranije bio prijedlog mnogih poslanika iz ovih parlamentarnih klupa. I drugi dio o kome želim govoriti to je pomoć, novčana podrška u poljoprivrednoj proizvodnji i u posljednjih desetak godina mi imamo jednu stagnaciju. Znači, nekad su 2010. definisana određena sredstva i to se kreće od 140 do 170 miliona u entitetima i u Distriktu Brčko, a čak u '14., čini mi se i '15. godini, došlo je do pada tih sredstava, u '16. se, na neki način, to malo popravilo. Ali suštinska stvar pored male količine izdvojenih sredstava je i da se ta sredstva u potpunosti nisu implementirala da poljoprivredni proizvođači na terenu imaju probleme, da ne mogu završiti, ovaj, godinu sa pozitivnim poslovanjem, a nedaće koje su svakodnevne, juče poplave, danas ili neki dan suša, uglavnom pogađa poljoprivredne proizvođače. Znači, i ta mala količina izdvojenih sredstava ne plasira se do krajnjeg poljoprivrednog proizvođača, da ne kažem da tu ima i određenih netransparentnih i neefikasnih troškova. I po tom pitanju se u narednom periodu treba ... poraditi. Znači, ni jedan država koja ozbiljno tretira poljoprivrednu proizvodnju neće se ovako ponašati prema poljoprivrednim proizvođačima kada je u pitanju, evo, poticaj. To moraju biti cifre tri ili četiri puta veće nego što su u ovom momentu, ovaj, na sceni. I još samo kratko da kažem da ove mjere i prioriteti za 2017. godinu, čini mi se, su dobre, međutim bojim se samo da ne ostanu, ono što narod kaže, mrtvo slovo na papiru. Sedmi je septembar, blizu smo kraja ove godine, još nepuna četiri mjeseca, ukoliko se kroz jedan efikasan rad ne pristupi realizaciji ovih mjera u svakom slučaju, onaj, one neće ugledati svjetlo dana, a to će se opet odraziti na poljoprivredne proizvođače koji uistinu trebaju pomoć države Bosne i Hercegovine. I, evo, ono što mi treba da uradimo, i koliko je u našoj nadležnosti da uradimo, trebamo da damo svoj maksimum da bi taj život poljoprivrednih proizvođača bio lakši, da bi na takav način mogli da privrede, ne samo sebi i svojoj porodici, već državi Bosni i Hercegovini. To su ljudi koji su trenutno zaposleni, mi ih moramo ojačati, mi moramo što više pomagati da bi se u tom polju poljoprivrede otvarala nova radna mjesta, a ne da se zatvaraju. Evo, kažem, ispred Nezavisnog kluba podnijeli smo prijedlog zaključka, molim poslanike kolegice i kolege da podrže ovu jednu inicijativu, a ja ne sumnjam obzirom na način na koji je to do sada radio ministar i njegovo ministarstvo [[govornik se upozorava na vrijeme]] će ići dalje u proceduru. Hvala. 55
Hvala. Tastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Deplasirano je da ponovo sve pozdravljam, jer sam vas već jednom pozdravio. Ne želeći ulaziti u suštinu, odnosno u sadržaj Izvještaja o kojem sam govorio na komisiji sada bih malo se okrenuo nečemu što je realnost ali vezano za poljoprivredu i nešto što bi trebalo neko u ovoj zemlji da pokrene ili da učini napore da do toga dođe. Pokušao sam da uđem u strukturu zakona ili legislativu zemalja koje su nenormalne kao što je Austrija, Češka, Slovačka, Mađarska, pa i naši susjedi Hrvatska i Srbija i da uporedim sa zemljom koja je normalna i koja donosi te zakone glatko kako bi zaštitila ono što je osnov življenja – Bosnu i Hercegovinu. I ustanovio sam da je normalna država toliko sebi iskomplikovala život da ove nenormalne treba da nam se dive, način na koji sami sebe uništavamo. Pa ću se vratiti malo u istoriju, povijest ili historiju, nadam se da me cijenjeni ministar sluša. Ova zemlja koja danas broji oko milion i po manje stanovnika nego što je imala, sa onim brojem stanovnika imala je samozadovoljenje recimo u proizvodnji krompira. Imala je dvije najveće tvornice za preradu krompira na Balkanu, jednu u Glamoču – Glamočanku ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Glama iz Glamoča, znam, i drugu na Sokocu, dvije najveće. Danas niti imamo dvije najveće niti imamo samozadovoljenje, nego jedemo krompir, prvi put da sam vidio na kesi made in ... Isplati se uvesti ga iz Kine, ne isplati se proizvesti ga u Bosni i Hercegovini. Kao što Vam je poznato gospodine ministre Semberija je davala, ovdje govorim o samozadovoljenju, proizvodnji uljarica, danas nemamo, nego uvozimo za Bimal sirovinu, više se ne zna odakle. A samozadovoljenje kada kažem a imali smo milion i po više stanovnika. Ili nešto gdje se svi smiju, ukupna proizvodnja kupusa je bila tolika da smo bili najveći izvoznik na Balkanu, govorim kao Republika, tadašnja Republika Bosna i Hercegovina, kupusa sa prostora Semberije i prostor između Bugojna i Gornjeg Vakufa. I taj krompir je završavo u Kinu, danas jedemo kineski kupus. Ili, ako se malo sada vratimo, pošto je poljoprivreda širok pojam, vratimo prema stočarstvu, poznato vam je da je Vlašić imao preko milion grla sitne stoke, milion grla, da je plato Bjelimića zajedno sa dijelom Uloga i Kalinovika imao naredni milion grla sitne stoke, kad kažem Bjelimića tu se uzima i Bjelašnički plato, da smo imali samozadovoljenje u proizvodnji mesa sitne stoke. Kad je mljekarska industrija u pitanju imali smo osam velikih mljekara i samozadovoljenje u proizvodnji prirodnog mlijeka, ono što se muže, a ne iz praha koji se uvozi sa raznih strana svijeta. I ja sad ovako mogu o jednom po jednom poljoprivrednom proizvodu pa do šljive i do voća. Čak smo imali samozadovoljenje u dolini Neretve u proizvodnji agruma. U jednom nismo imali, nismo lubenice, ali jesmo zato dinje, opet iz doline Neretve. I onda dođem na stranicu 14 – obradive i neobradive površine, neobrađene, i kažem moguće da je to skup podataka koje ste gospodo dobili od nekoga ali to nije tačno. Obrađene i 56 neobrađene površine nije samo ono što je uzorano, nego ono što je iskorišteno, jer stoka je na prostoru koji se ne ore, a taj prostor je sada prazan. I onda tuga čovjeka uhvati kada ide i, recimo, vozi se od Livna preko Glamoča dalje, šta to tamo ima, tuga čovjeka uhvati kada ide od Doboja preko Dervente, Modriče, tim dijelovima, i vidi ono zapušteno i one šikare od onako plodne zemlje, ili kada ode na Romanijski plato i vidi da je to tako zapušteno da je to prestrašno. Šta to sve kaže? Da te zemlje koje su u haotičnom stanju kao što su Austrija, Češka, Slovačka, Mađarska, Rumunija, eto ona je tu negdje, Bugarska, ipak razmišljaju kada je prostor poljoprivrede, ja ne govorim teritorija namjerno, prostor za poljoprivrednu proizvodnju, a proizvodnja nije samo što se sadi, opet govorim, nego ono i što raste iznad zemlje pa se bere negdje u krošnjama, i ono što jede od te zemlje koja daje travu, znači stoka, sve je poljoprivreda, ima cjelovitu strategiju u jednoj zemlji. Kakvo je to miješanje u entitetske nadležnosti ako se donese zakon o zaštiti stočnog fonda na nivou države, kakvo je to miješanje u entitetske nadležnosti ako se donese strategija poljoprivredne proizvodnje u jednoj državi za samozadovoljenje u proizvodnji? Pa je li moguće da mrkve ne možemo da proizvedemo koliko je potrebno ovoj zemlji, a proizvodili smo je za milion i po više stanovnika nego što danas imamo, četiri puta više nego što je potrebno bilo Bosni i Hercegovini. Pa kako su nastajali poljoprivredni giganti, od Agrokomerca, preko UPI-a? Vama je dobro poznato da smo imali 11 velikih tvornica za preradu voća i povrća, i tako ja ih sad mogu nabrajati, od najveće hmeljane na Balkanu koja sad stoji onako i ruši se u Rogatici i tako redom, najveće na Balkanu koja je melasom snabdijevala praktično sve pivare u bivišoj Jugoslaviji. Ali, važno je da propadnu, važno je da naša krava crkne jer se komšijske bolje čuju, više riču. Kakvo je to miješanje u enitetske nadležnosti ako se prema fondovima u Evropskoj uniji ide sa projektima i programima koji će obuhvatiti grane, dijelove poljoprivrede jedinstveno za čitav prostor. Naveo sam primjer, gospodine ministre, dvije najveće tvornice za preradu krompira, ali zato mi jedemo danas čipseve i ne znam šta, koji su bezdilemno svjetski otpad. Ja ne znam, naravno, na koji način tim unutarnjim sujetama unutar u Federaciji kantona, pa onda u državi entiteta učiniti da ljudi shvate da ovdje može u sektoru koji se zove poljoprivreda da se apsorbuje više stotina hiljada ljudi da radi, da radi. Samo što [[govornik se upozorava na vrijeme]] očito nije interes da to napravimo jer važno je, opet navodim, da komšiji crkne krava [[govornik se upozoravas na vrijeme]] Molim vas jednu rečenicu ako je moguće, molim vas. I samo ću citirati jednu rečenicu od prof. Šabanovića koji je pred rat 1941. u martu napisao, misli se na sve one koji žive u Bosni i Hercegovini – mi bi više vjerovali Tibetancu nego svom najučenijem i najmudrijem čovjeku, mi više uživamo kad komšiji crkne krava, nego kad nam komšija da da pojedemo crknutu kravu. Hvala.
Hvala. Sljedeća, poslanica Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja se usuđujem reći da je ovaj Izvještaj vrlo korektno napisan, ja čestitam vama, vrlo temeljito ste pristupili analizi stanja poljoprivrede u Bosni i Hercegovini. Ja smatram da je poljoprivreda u Bosni i Hercegovini naše nacionalno blago, naš nacionalni resurs koji ne smije 57 imati entitetske, niti općinske, niti kantonalne granice i da je to nešto oko čega konačno u Bosni i Hercegovini treba postići konsenzus, dogovoriti se kako možemo napraviti strategiju poljoprivrede da bi pristupili evropskim fondovima. U vašem izajvštaju ste prikazali, u posebnom jednom sokumentu, raspolaganje poljoprivrednim zemljištem i osvrnuli ste se na ... gospodarenja poljoprivrednim zemljištem u državnom vlasništvu, i to je uredu. Nije uredu da većina općina nisu dostavili izvještaj, nisu dostavile izvještaj iako je već prošao zakonski rok, što predstavlja neposluh izvršne vlasti i mislim da neko, dakle s najvišeg nivoa države, treba da opomene sve općine da te izvještaje morate imati da biste mogli eventualno aplicirati za fondove u slučaju postizanja dogovora, u koji ja vjerujem da će se dogoditi u skorije vrijeme. Ono što mene brine – zemljište u privatnom vlasnišvu. Prevelik je luksuz u Bosni i Hercegovini, za koju su mi kolege iz drugih država rekle, da oni sad, postoje države, recimo uzeću Jordan za primjer, oni sa 6% obradivog zemljišta prehranjuju cijelu državu, rekli su mi – kako ste sretni vi iz Bosne i Hercegovine da imate tako plodno tlo, da imate rijeke, da imate šume, planine, imate, dragi Bog vam je dao takvu prirodu kakva se rijetko gdje viđa. Ja sam više puta ovdje govorila, i možda je to zvučalo ozbiljno ili neozbiljno, ja ne mogu ni kao žena, ni kao majka, ni domaćica, prihvatiti činjenicu da Bosna i Hercegovina uvozi mrkvu iz Grčke, a bijeli luk iz Kine. I naprosto svjesna činjenice da čak i ukolini mog rodnog grada Zenice proizvođači bacaju mrkvu iz prostog razloga jer je ne mogu plasirati na tržište, bacaju i mlijeko isto tako iako je Zeničko-dobojski kanton po mljekarstvu među tri vodeća kantona zajedno sa Unsko-sanskim i Tuzlanskim kantonom, pa i po govedarstvu, ali mislim da je prevelik luksuz da stoji tako puno neobrađenog zemljišta u Bosni i Hercegovini prazno. Da li postoji mogućnost da vlasnici zemljišta koji nisu u situaciji zbog zdravstvenih razloga, zbog starosti, zbog činjenice da su možda u izbjeglištvu, u dijaspori, da daju zemljište na ustupanje uz naknadu, naknadu njima kao vlasnicima. Ja vjerujem, sasvim sam sigurna da postoji puno i velikih i malih poljoprivrednih proizvođača koji bi htjeli da pristupe takvom načinu obrade zemlje, preuzimanjem tog zemljišta na korištenje. Mislim da država treba da razmisli o davanju načina poticaja, dakle vašom pomoći, naravno u granicama mogućnosti, da svjetujete entitetskim ministrima da jednostavno Bosna i Hercegovina nije više u situaciji da sebi dozvoli luksuz da ima tako puno neobrađenog zemljišta. Što se tiče stanja u govedarstvu, mene, ja sam sretna što i moj kanton kao i Tuzlanski i Unsko-sanski kanton prednjače kako u govedarstvu tako i u ovčarstvu, brine me šta se to događa sa Srednje-bosanskim kantonom koji predstavlja ekološki, čini mi se, najzaštićeniju zonu u Bosni i Hercegovini vrlo čistu, jednu od najplodonosnijih podloga za, evo, ovo o čemu je gospodin Backović, ja se izvinjavam što ponavljam, ali ja moram to reći jer je to nešto što me tišti, zašto ovčarstvo i zašto travnički sir koji može da bude strašan brend, odnosno proizvod s kojim mi možemo izaći kvalitetno na tržište, ja sem Poljorada ne znam da neku drugu firmu u SBK koja se bavi time, čestitam kolegama iz Livna zašto su, način na koji su uspjeli da to brendiraju, ali me brine zašto, šta se događa sa SBK, pa čak nema niti proizvodnje meda ili je nisu prijavili, kao da to ne proizvode. Mislim da takav jedan biser kakav je Vlašić mora biti maksimalno iskorišten za proizvodnju, dakle, kako goveda, tako i ovaca i onog što je danas najveći trend u Evropi a to su koze, proizvodnja koza. Zašto? Kao liječnik vam mogu ustvrditi ono što kažu sve kolege ... da je kozije meso najzdravije meso za ishranu čovjeka. Bez obzira na činjenicu da piše u Izvještaju da je, da postoji organizovanje otkup mlijeka i prodaja kozijeg mesa i da se ... na entitetskim nivoima, zato ja mislim da bi bila, vodeći računa o činjenici da se u Izvještaju na više mjesta spominje da mali proizvođači vrlo često odustaju od proizvodnje zbog nemogućnosti sticanja uslova i postizanja, za postizanje standarda koje nameće, naravno, i naše tržište i tržište Evropske unije, mislim sa malim poticajima da bi trebalo ohrabriti male 58 proizvođače, jer znate to će predstavljati novouposlene građane Bosne i Hercegovine, omogućiće njihovu egzistenciju i školovanje njihove djece i ostanak u državi Bosni i Hercegovini. Što se tiče pčelarstva već sam rekla i to bi bili otprilike moji skromni kometnari. Ja znam da u vašem ministarstvu čine, činite značajne napore, vjerujem i u entitetskim ministarstvima, ali konačno bilo bi jako dobro ... budućnosti građana Bosne i Hercegovine i naše djece da se entitetske vlade dogovore, da napravimo jednu strategiju u kojoj će se već u prvoj rečenici, u preambuli – nema prenosa nadležnosti, dakle, sa entitetskih na državni nivo, ali hajde da napravimo strategiju koja će nam pomoći da iz Evropske unije povučemo novac koji će omogućiti građanima Bosne i Hercegovine život dostojan čovjeka. Hvala.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Nemojte se nasmijati poštovana koleginice. Morat ćemo mi smisliti novo ime za travnički sir, nešto slično kao za tornjaka, psa, autohtonog vlašićkog psa, desilo se i sa travničkim sirom gospodine ministre, bosanskim burekom, sarajevskim ćevapom, banjalučkim ćevapom. Neko se sjetio u toj dalekoj Americi, pa su u Kanadi registrovana tri brenda, travnički sir, sarajevski burek i sarajevski ćevap, a u Sjedinjenim Američkim Državama banjalučki ćevap. Zaštićeni, zamislite, zaštićeni, pod ovim imenom. E, a nama će eniteti, kantoni i naša uzajamna priča i sučeljavanja pomoći da jedemo travnički sir iz Kanade, bosanski burek iz Kanade, sarajevski ćevap iz Kanade i banjalučki ćevap iz Sjedinjenih Američkih Država. To će biti brendovi koji će uskoro doći jer se otvaraju lanci takvih restorana, oni su zaštićeni. Tako da predlažem da u okviru Vaše diskusije kažete i da se traži ime za brend kao što tornjak nije autohtoni vlašićki pas. Hvala.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja sam dužna, ja se izvinjavam, nemojte molim Vas ovo shvatiti kao repliku, ja nipošto to ne bih uradila na Vašu dobru diskusiju, ali vi ste svi svjedoci ovdje da sam ja više puta se obraćala vladi i Ministarstvu civilnih poslova i znam da u Ministarstvu civilnih poslova rade na brendiranju određenih proizvoda. Bila je moja zastupnička incijativa za brendiranje nematerijalne kulturne baštine Bosne i Hercegovine i stavljanje na UNESCO-vu listu. Nije to nemoguće, ako su to postigli sa stećcima, oni to mogu. Ali ja i dalje ne mogu da se pomirim sa činjenicom da mi uvozimo takve artikle iz stranih zemalja i ne mogu da se pomirim sa činjenicom da, evo odlično je prikazano voćarstvo i povrtna proizvodnja, ne mogu da shvatim da mi nismo u stanju da nabavimo hladnjače, da finalno upakujemo proizvod i da ga prodajemo kao svoj, nego mi i dalje kupujemo proizvode iz Hrvatske, iz Srbije po skupom novcu i time ne štitimo novčanike građana Bosne i Hercegovine. 59 Eto to je ono što sam ja htjela u svojoj diskusiji samo sa dobrom namjerom zaštite, materijalne zaštite građana Bosne i Hercegovine reći. Hladnjače i pakovanje, nije to težak tehnološki proces, i za travnički sir i za Poljorad se moglo puno više uložiti i izbaciti ga na tržište. Naprosto nije logično da mi prodajemo mlijeko, a ne proizvodimo skupe sireve, pa to nije uopće, ja sam Livnu čestitala, ali željela bih da još ima više takvih mjesta, pa jedno od takvih mjesta može biti Vlašić. Eto, hvala vam.
Hvala lijepa. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Imam pravo dvaput, je li tako?
Molim?
Imam pravo dvaputa.
Pa nisam ništa rekla.
Ne, ne, šalim se ja gospođo Krišto. Shvatili smo se mi Nermina dobro, odlično. Ja ovo nisam govorio da ste Vi nešto u pogrešnom kontekstu, nego šta mi radimo sami protiv sebe, jer, svaka čast Livnu, svaka čast Kupresu, i u Kupresu su uspjeli da zaštite, svaka čast trapistima, ali mi imamo toga u ovoj Bosni jako puno. Pa, ne mogu da vjerujem da je neko uspio pored, pa ovo je grad koji se zove Sarajevo, da zaštiti brend sarajevski ćevap u Sjedinjenim Američkim državama, da zaštiti brend travnički sir. Šta mi to sebi radimo? Ko zna koliko je ovoga? Ali treba istraživati, treba tražiti, treba se ovome suprotstaviti, gdje ćete, u konačnosti se reći da je, ne znam, sarajevska Stara pravoslavna crkva naslijeđe, ne znam, Vizantije. Mislim to je smiješno, to je ljudi sa ovog prostora kulturno- historijsko nasljeđe. I tako redom, o svemu možemo da govorimo. Znači, mora se jednostavno početi misliti o sebi, bez tih uskih ograničenja, tih svojih dvorišta, u ovoj hiper uređenoj zemlji. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, broj: 03/6-37-1226/17, od 12.05.2017. 60 Ministarstvo sigurnosti BiH je, sukladno zaključku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, dostavilo navedeno Izvješće. Nadležno Povjerenstvo je 05.07.2017. dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je jednoglasno usvojilo Izvješće i dostavilo Domu na daljnje postupanje. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Ja sam se prijavio za povredu Poslovnika, ali nisam siguran. Član 74. Poslovnika kaže – u slučaju odsustva predlagača akta, bilo kojeg akta, o njemu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije. Je li mi imamo predstavnika, predlagača ovog akta, Ministarstva sigurnosti?
Imamo, pomoćnica, a ministar ima opravdano izočnost.
Onda podsjećam na drugi član Poslovnika koji kaže da Vijeće ministara na sjednicama Doma predstavlja ministar ili zamjenik. Na komisijama može pomoćnik ministra, ali na sjednicama Doma, sekretar može potvrditi, Poslovnik je vrlo jasan.
Šta predlažete kolega?
Da se Dom izjasni hoćemo li raspravljati o ovome ili nećemo u skladu sa Poslovnikom.
Hoćemo li dati na glasanje?
Pa Poslovnik nalaže tako.
Odmah dajemo na glasanje.
Hvala.
Tko je za to da se izjasnimo hoćemo li raspravljati o ovoj točki dnevnog reda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I da se izjasnimo, naravno, stavljamo na glasanje. 61 [[zajednička diskusija]]
... odlučili suprotno, da ne raspravljamo.
Da ne raspravljamo? Dobro hajde. Ne, možda ste, možda smo se, hajde, krivo razumjeli. Na to sam i ja mislila ako sam možda rekla u interpretaciji, znači ova točka nam sad ne ide, skidamo je u ovom trenutku sa dnevnog, ustvari ne možemo je ni skinuti sa dnevnog reda, jer je ona bila na dnevnom redu. O njoj u ovom trenutku, ne vodimo raspravu i ne izjašnjavamo se. Ona ostaje kao jedna od točaka narednih sjednica Doma. Evo, to je to. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće o aktivnostima u vezi s izgradnjom Pelješkog mosta i Izvješće o aktivnostima na realiziranju projekta izgradnje međudržavnog mosta preko rijeke Save kod Svilaja i priključnih graničnih dionica autoceste na Koridoru 5c – podnositelj: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH (realiziranje zastupničke inicijative usvojene na 49. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 05.07.2017.), akt broj: 01-50-1-1474/17, od 28.08.2017. Ministrarstvo komunikacije i prometa BiH, sukladno usvojenoj incijativi 25.07.2017., dostavilo je Izvješće o aktivnostima u svezi izgradnje Pelješkog mosta i događajima u svezi sa izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja, te 18.08.2017. izmijenjeni tekst Izvješća. Konačan tekst Izvješća dostavljen je 28.08.2017. Tekst Izvješća izmijenjen je u dijelu koji se odnosi na zaključke usvojene na 108. sjednici Vijeća ministara, održanoj 19.07.2017. Ministarstvo komunikacija i prometa BiH dostavilo je 07.09.2017. dopunu Izvješća o aktivnostima u svezi sa izgradnjom Pelješkog mosta. Dopunu ste dobili Grupa zastupnika predložila je usvajanje Deklaracije koju ste dobili. Zastupnici Kluba SBB-a predložili su i usvajanje zaključaka. Otvaram raspravu. Zastupnica Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite. 62
Hvala uvažena predsjedavajuća. Za početak želim skrenuti pažnju na nekoliko stvari. Prvo, da ću govoriti samo o Pelješkom mostu jer naprosto nije moguće objediniti ove, kako je u tačku stavljeno, objediniti ovako tri krupna i važna pitanja, to je i Pelješki most, to je most na Savi kod Svilaja i još pridodat Koridor 5c. Drugo, podsjećam da sam ovu incijativu uputila Kolegiju Zastupničkog doma prije otprilike tri mjeseca i to nakon što na Komisiji za promet i komunikacije, uprkos ponavljanim upitima nismo uspijevali dobiti odgovore, ili uopće, dakle, nikakve ili ikoliko valjane ako ih već i dobijemo. Iz tih sam razloga tražila da se svim zastupnicima dostavi cjelovit i detaljan Izvještaj, a onda smo uz probijanje rokova, i sjetimo se skidanja ove tačke sa dnevnog reda, od Ministarstva dobili šture i selektirane informacije kojima se, moram to reći, uistinu vrijeđa zdrav razum. Nakon toga tražili smo dopunu i dobili još gore, dobili Izvještaj u kojem se, primjerice, u vezi s Pelješkim mostom do banaliziranja razmatra 2006.-'07. godina, a onda se u novom pasusu, u tekstu samom nakon 2007., skače punih 9 godina u dalj, rekla bih, i to uz prilog kasnije. Dakle, poslije 2007. ide sastanak iz jula 2016., održan u Neumu, inače, sastanak sa kojega hrvatski mediji izvještavaju pod naslovom – Hrvatska i Bosna i Hercegovina riješile prijepore oko Pelješkog mosta. Ministri su se saglasili kako nema ništa prijeporno, uz uvjet da se Bosni i Hercegovini omogući neškodljivi prolaz na otvoreno more. Ništa prijeporno, rekli su tada, ništa osim, naravno, prijetnji arbitražom, zvanične odluke i zaključaka Predsjedništa BiH iz 2007., u sastavu Silajdžić, Komšić, Radmanović, pa Deklaracije usvojene na Parlamentu Federacije, aktivnosti koje je bilateralno poduzimao prethodnik ministra Juske, dakle bivši ministar Matanović i tome slično. Prije toga, prije spomenutog sastanka od 15. jula 2016. održanog u Neumu, bio je još jedan zanimljiv sastanak, hoću podsjetiti na njega, ali u Izvještaju također preskočen, to je sastanak dviju delegacija, datum je 19. april 2016. u Sarajevu i to na inicijativu BH strane, no tom sastanku nije prisustvovao nijedan ministar. Matanović je bio razriješen, Jusko nije bio imenovan, ali jesu nazočili zamjenik ministra i sekretar Ministarstva. Nakon sastanka opet smo u medijima čitali i slušali nevjerovatne izjave zamjenika ministra Dalipagića, evo ja ih neću ovdje, nema vremena, imate na youtube-u, preporučujem vrijedi i pogledati i poslušati. Zanimljivo je, međutim, da ministar Jusko ovih dana tvrdi da su se, da se u četri mandata Pelješki most nije spominjao, naravno, sve dok on nije došao. Koja četri mandata, pitam se, imali smo prethodna tri gdje su predsjedatelj Vijeća ministara i ministar prometa i komunikacija bili Adnan Terzić i Branko Dokić, pa Špirić i Ljubić, pa Bevanda i Damir Hadžić, to su tri, četvrti je ovaj tekući mandat. Nije tačno da se u tom vremenu nije i svašta dešavalo. Doduše, više u smislu BH reakcije nakon nekakve hrvatske akcije, što u neku ruku i nije nelogično. Čudno je da je, evo, u Izvještaju izostavljen, da makar nije izostavljen, možda i prvi koji je prepoznao problem, te se javno usprotivio gradnji mosta i jednostranim potezima Republike Hrvatske, dakle Mladen Ivanić, tadašnji ministar MIP-a, koji je još 2005., nakon što je Sanader predizborno i službeno otvorio radove na mostu, zaprijetio arbitražom kako bi se, rekao je, zaštitili interesi Bosne i Hercegovine, ili da nije preskočena cijela 2015. godina u Izvještaju, i ministar Matanović koji se također, evo rekla sam, 1. novembra 2015., u skladu sa odlukom Predsjedništva BiH iz 2007. jasno očitovao u korist zaštite interesa Bosne i Hercegovine. Prvo razgraničenje i koridor, pa tek onda priča o mogućnostima povezivanje dva dijela Republike Hrvatske. Naravno, ubrzo je iza toga smijenjen. No, uzgred kazano, vara se ko misli da je neko, recimo, ministra Matanovića u Izvještaju naprosto zaboravio. Prije će biti da nije pasalo nekom podsjećanje za šta se zalagao, jer prosto su nevjerovatne suprotnosti, mi govorimo ovdje sad o Izvještaju koji je tražen, supotnosti u razmaku od možda pola godine. I, evo, napravila sam usporedbu, Matanović, 1. novembra 2015. – Hrvatska nema našu konačnu potporu za izgradnju Pelješkog mosta. Gradnja 63 mosta, gradnji mosta treba prethoditi bilateralni sporazum sa Hrvatskom kojim bi se za Bosnu i Hercegovinu osigurao slobodan pristup međunarodnim vodama sukladno Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora. I onda još, uz napomenu, Bosna i Hercegovina nije sudjelovala ni u izradi Studije utjecaja gradnje mosta na okoliš. Dakle, Matanović naspram Saša Dalipagić, zamjenik ministra, rekla sam 19. april 2016., naslov u hrvatskim medijima – Butković i Dapilagić, neupitna gradnja Pelješkog mosta. Dalipagić kaže – upravo je Pelješki most jedan od projekata koji ni po čemu nisu sporni. To nema nikakvog konflikta, to je pitanje struke, a ne politike. I onda, ministar Jusko, 15. jula 2016. – Hrvatska i Bosna i Hercegovina riješile prijepore oko Pelješkog mosta. Zanimljivo je, međutim, da ni iz te opširno dočarane 2006.-2007. nema u Izvještaju onog što nije odgovaralo Ministarstvu. Ponovo iz medija, Veselin Poljašević, Ljubićev tada zamjenik, – raspisivanje tendera za izgradnju mosta kopno-Pelješac bez potpisivanja protokola sa Bosnom i Hercegovinom jednostrani je akt Republike Hrvatske. Nisam znao da je tender raspisan, na sjednici Savjeta ministara svojevremeno je bio izvještaj ekspertnog tima, ali on nije prihvaćen. Neosporno je da mi ne možemo Hrvatskoj zabraniti da gradi most, ali isto tako ni oni nama ne mogu zabraniti nesmetan pristup Neumu. Ili hrvatski mediji u septembru 2007. – Bosna i Hercegovina još odbija suglasnost za most Komarna-Pelješac. Bošnjački ministri prije suglasnosti zahtjevaju utvrđivanje granice na moru, srpski na rijeci Uni, i tako dalje. A nama se onda iz Ministarstva prometa i komunikacija sugeriralo da je sve dogovoreno još te 2007. O samom Izvještaju još bi se moglo svašta kazati da ima vremena, ali ću ipak skrenuti pažnju na jedan važan detalj objavljen na N1, 10. juna 2017., govori se da je iz Ministarstva došao dokument sa informacijama i zaključcima uz tvrdnju, citiram – izglasavanjem ovog dokumenta, dakle, informacije i zaključaka koje smo tražili, Bosna i Hercegovina bi i službeno dala saglasnost za izgradnju Pelješkog mosta. I opet važno pitanje – ko nam je iz Ministarstva pokušao podmetnuti zaključke umjesto tražene informacije? Najzad, još nešto što želim podcrtati, u vrijeme podnošenja incijative nisam imala, niti sada imam, namjeru ulaziti u meritum stvari, u povlačenju polaznih crta, u pitanje unutarnjih voda, teritorijalnog mora, otvorenog, u odredbe Pomorskog zakonika Republike Hrvatske, kovencije i sl., pravo mora, iako se o svemu u međuvremenu jesam vrlo dobro obavjestila, umjesto toga tragala sam zapravo za odgovorima na dva osnovna pitanja – zašto rješavanju sporne izgradnje Pelješkog mosta nije, kao nužan i logičan uvjet, prethodilo, s jedne strane, utvrđivanje granice na moru između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, a s druge, utvrđivanje pristupnog koridora, to je bilo i u incijativi, pristupnog koridora otvorenom moru? I onda drugo pitanje, na koje sam se i sad fokusirala, – šta je istina u klupku kontroverzi koje priču o Pelješkom mostu prate od samoga početka do dana današnjeg, punih barem 12 godina? Iz tih sam, dakle, razloga tražila da nam se dostavi taj cjelovit i detaljan izvještaj, potanko navela šta on treba sadržavati. Naravno, ništa od traženog od Ministarstva dobili nismo. Umjesto očekivanog temeljitog izvješća, evo, dobili smo te šture, tendenciozno selektirane podatke i dobili, što ni tražili niti očekivali nismo, ove zaključke koje sam već spominjala u onoj prvoj verziji, naravno, koje eto ni Vijeće ministara nije prihvatilo, osim zahtjeva za dobijanje izvještaja Državne komisije za granice koji je na isti način, vjerovali ili ne, tražen i te već davne 2007. godine, doduše ne znamo ni jesu li tada dostavljeni, ovaj put imali smo dva mjeseca [[govornik se upozorava na vrijeme]] poslani. Na kraju, vrlo brzo završavam, napominjem da sam za razliku od prvog pitanja koje je nužno stvar bilateralnih aktivnosti, to je utvrđivanje granice i plovnog koridora, kao zastupnica Parlamentarne skupštine BiH, a ne Sabora Republike Hrvatske, dakle mene interesuje šta se ovdje dešavalo, zapravo bih željela znati – šta je u vezi sa ovim slučajem urađeno na našem terenu? Šta su činili ili nisu BH vlasti u tih, kako veli ministar Jusko, četri mandata, i šta i ko? Odgovore naravno nisam dobila [[govornik se upozorava na vrijeme]] još uvijek nemamo. ... 64 pitala sam, ne iz osobne znatiženje, već u okvirima zastupničkog mandata u ime javnosti, građana koji to ne znaju, a imaju pravo znati. U ovom, dakle, sigurna sam, u jedno sam sada sigurna, da je trebalo pitati makar i minut do 12. Nadam [[govornik se upozorava na vrijeme]] se da će nakon današnje rasprave svima biti ponešto jasnije. Evo zasad toliko, hvala i ne zamjerite što je potrajalo.
Hvala i Vama. Ministar se javljao, bilo bi dobro onda da mu damo odmah riječ, maloprije je reagirao. Izvolite ministre.
Poštovane predsjednice hvala. Uvaženi zastupnici još jedanput vas iskreno pozdravljam. Danas sam istakao da otvorena i neposredna komunikacija je nešto što nam može pomoći da riješimo veliki broj pitanja. Uvažena zastupnice, iznijeli ste ovdje neke informacije koje kompromituju mene kao ministra i koje su apsolutno netačne i dali ste poluinformaciju, a poluinformacija se sastoji u tome, kada sam u Neumu razgovarao sa ministrom Butkovićem, za razliku od gospodina Matanovića koji se nikada nije sastao za 240 dana svog mandata, nikada nijednog svog kolegu ne bih spomenuo, ali Vaša reakcija me tjera da to moram da kažem, ista ta dva dopisa sam i ja poslao u protekloj godini dana koje je poslao i ministar Matanović, kad smo se sastali u Neumu matična tema je bila Svilaj koji je šest i po godina čekao, koji je također mogao pokrenuti ministar Matanović i oni svi koji su bili prije njega. Ministar ga je Jusko pokrenuo za dva mjeseca i Svilaj se radi u punom kapacitetu, naravno, Vi to ne spominjete. A sa druge strane, niti sam, niti bi ikada išta potpisao što je vezano za projekte poput ovoga dok ne bi dobio saglasnost Vijeća ministara i dok ne bi dobio saglasnost Predsjedništva. Otvorite i pogledajte izjave u medijima, citiram, ne jednom nego u više medija, a to je, kada sam dobio informaciju rekao sam – niti jedan ministar nema ekskluzivno pravo da donosi odluku po ovom pitanju, tako ni moja malenkost. O ovome može samo odlučiti Vijeće ministara i Parlamentarna skupštine BiH. Jasno naglašeno, ne jedanput nego više puta. Ono za šta mogu sigurno reći, kada su u pitanju aktivnosti za koje odgovorno stojim da se nisu dešavale 10 godina, dopisivanje između ministarstava Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, po meni, nije korespodencija. Kad govorim o aktivnostima, govorim o aktivnostima da li su se ikada srele delegacije nakon 2007. godine? Nikada od 2007. godine, od devetog mjeseca, te se delegacije nisu srele. Nikada nije bila otvorena korespondencija da se razgovara o tom pitanju. Naprasno je prestao razgovor i jednostavno tek sada otvaramo to pitanje i ja, evo, opet se stavljam Parlamentarnoj skupštini u potpunosti na raspolaganje da slijedim sve instrukcije koje mi date. Niti sam šta potpisao, niti bih ikada potpisao, niti sam ikakvu odluku donio po tom pitanju u to vrijeme, ovo gledaju ljudi u cijeloj Bosni i Hercegovinu, državnu televiziju, i ne želim da mi se inputira da sam napravio nešto što bi radio u kontra države. Ja sam državni ministar i u potpunosti zastupam njene interese tako da, molim Vas, vodite računa kad dajete takve argumente da ovo ide u javnosti i Vaša i moja riječ kad izađu preko naših usta više nismo vlasnici njih i možemo nanijeti nesagledive štete. Hvala vam.
Hvala ministru. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite. 65
Meni je žao što na ovaj način diskutujete, ali evo, samo za Vašu informaciju 7. srpnja 2015. godine bio je sastanak gospodina Matanovića i Hajdaš Dončića, koji je tada bio ministar prometa, i reakcija gospodina Matanovića je uslijedila odmah nakon tog sastanka, 20.07. gdje traži od ministra mora, Hajdaš Dončića, da pošalje imena za radnu grupu koju su dogovorili na tom bilateralnom sastanku, znači između ministra Matanovića i ministra Hajdaš Dončića u Zagrebu, 07.07. Tako da, ja Vas molim da bar ako Vam neko krije informacije iz Ministarstva da potražite prave informacije i da onda diskutujemo na osnovu tih informacija.
Hvala. Zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Cijenjene kolege i kolegice, uvažena predsjedavajuća, mediji i ostali prisutni. U uvodu svog izlaganja samo da kažem da smo, da je grupa poslanika uputila jednu Deklaraciju i da ne bi bilo zabune kod kolega poslanika, onako kako su poslanici potpisivali mi smo umnožavali i dijelili jer smo tri puta podjelili ovu Deklaraciju. Na snazi je ova Deklaracija zadnja koju je potpisalo 24 poslanika, bilo je samo određenih jezičkih ispravki. Znači, na bazi Izvještaja o aktivnostima u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta, na bazi svih dešavanja koje ovih dana možemo da pratimo kroz medije, raznoraznih izjava, susreta i svega ostalog koji su okarakterisali ovu temu, mi smo uputili jednu deklaraciju koju ću ja zbog javnosti ovdije prezentovati vama poslanicima, a i javnosti koju ova tema živo interesuje. Znači, imajući u vidu da su prava suverenih država na kopnu, u zraku i na moru jasno i precizno utvđena Konvencijom Ujedinjenih naroda, izražavajući zahvalnost zbog najave skorog početka izgradnje Pelješkog mosta od strane Republike Hrvatske bez službenog dogovora sa Bosnom i Hercegovinom i okolnostima neuređene državne granice između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, svjesni štete koju izgradnja pomenutog mosta može imati po odnose između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske i po korištenje suverenih prava Bosne i Hercegovin skladno odredbama Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, naglašavajući važnost i posebnu potrebu da se istakne i javno podrži status Bosne i Hercegovine kao pomorske države koja uživa sva prava kao i ostale pomorske države na svijetu, protiveći se svim radnjama koje za cilj mogu imati umanjenje ili potpuno dokidanje suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru, pozivajući, podržavajući i zalažući se za dobrosusjedske odnose sa Republikom Hrvatskom na principu uzajamnog uvažavanja i poštivanja, te dogovaranja u skladu sa praksom na međunarodnom planu i sličnim slučajevima, predlažemo Deklaraciju. Deklaracijom: 1. Utvrđujemo javno da Bosna i Hercegovina ima pomorska, utvrđujemo javno da je Bosna i Hercegovina pomorska država koja ima svoje teritorijalno more, te ostala pripadajuća prava u skladu sa svojim statusom, a prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora, a što se posebno odnosi na potpuno slobodan i ničim ometan pristup spoju teritorijalnog mora Bosne i Hercegovine na međunarodne vode u kojima se ne primenjuje režim neškodljivog prolaza, kao ni režim tranzitnog prolaza, nego se primjenjuje režim slobodne plovidbe i komunikacije, potpuno isti kao u međunarodnim vodama, za sve vrste plovila, prelijetanja aviona i polaganja podmorskih kabala. 66 2. Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije, da bez odlaganja obustave sve radnje koji za cilj mogu imati umanjenje ili potupuno dokidanje suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru, a što se posebno odnosi na najavu početka izgradnje Pelješkog mosta, tzv. Malog mora, produžetak Neretvanskog kanala jugoistočno od luke Ploče i kanala Malog Stona. 3. Pozivamo nadležne organe Republike Hrvatske, odnosno Evropske unije, da se hitno uključe u bilateralne razgovore sa Bosnom i Hercegovinom radi postizanja bilateralnih rješenja u pogledu razgraničenja na moru, na principima uvažavanja suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru. 4. Pozivamo Predsjednišvo BiH i Vijeće ministara BiH da u slučaju da se u roku od 60, dana od dana stupanja na snagu ove Deklaracije, ne postigne bilateralno rješenje sa Republikom Hrvatskom, odnosno Evropskom unijom, da se preduzmu sve neophodne pravne radnje diplomatskim putem prema Republici Hrvatskoj, odnosno Evropskoj uniji, u pogledu zaštite suverenih prava Bosne i Hercegovine, donošenjem posebnog Zakona o moru Bosne i Hercegovine i pokretanju pravnih procedura pred međunarodnim pravosudnim institucijama. 5. Ukazujemo Republici Hrvatskoj, odnosno Evropskoj uniji, na potrebe dosljedne primjene pravila Međunarodnog prava u pogledu utvrđivanja suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru. 6. Pozivamo medije da se sveobuhvatno, interdisciplinarno i interaktivno uključe u aktivnosti odbrane suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru na bazi argumentiranih činjenica. 7. Pozivamo sve nadležne institucije na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini na koordinaciju aktivnosti u pogledu zaštite suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru. Normalno, ova Deklaracija stupa danom donošenja. Cilj ove Deklaracije je, normalno, da imamo dobre dobrosusjedske odnose sa Republikom Hrvatskom, ali da imamo i obostrano poštivanje prema svim pitanjima. Evo, spremni smo za diskusiju oko ove Deklaracije.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Hvala. U sklopu, evo, recentnih zbivanja oko Neuma i mosta Pelješac sjednicu svoju redovitu na kojoj je, između ostalih točaka, razmatrana i ta problematika održalo je i Glavno vijeće Hrvatskog narodnog sabora kojeg sam ponosni član zadužen za promet i infrastrukturu. Toj našoj sjednici prethodila je posjeta općini Neum pri čemu smo dvaput prešli državnu granicu. Jedan zaključak koji smo na toj sjednici donijeli, evo. ja ću pročitati u potpunosti. Izgradnja mosta kopno–Pelješac je projekt koji je u interesu, ne samo Republike Hrvatske, nego je od interesa i koristi za priobalni pojas Bosne i Hercegovine, općinu Neum, 67 Hercegovačko-neretvansku županiju, pa time i za Bosnu i Hercegovinu. On rješava ozbiljne prometne, ekološke i gospodarske probleme u ovom području Bosne i Hercegovine. Izražavamo zadovoljstvo što je Evropska komisija prepoznala važnost ovog projekta, te ga podupire na način koji garantira brzu realizaciju. Suradnja i uvažavanje dviju država kod postizanja sporazuma oko tehničkih elemenata i lokacije mosta primjer je korektne, dobre i stručne suradnje kojoj se nadamo i u rješavanju drugih otvorenih pitanja sa svim našim susjedima. Ponovo ističemo potrebu žurnog i kvalitetnog povezivanja Neuma sa zaleđem kroz teritorij Bosne i Hercegovine, te na taj način postizanja potpune prometne deblokade Neuma. Potpuno je nepotrebna i štetna politička haranga oko ovog projekta pokrenuta od pojedinih političkih subjekata u Bosni i Hercegovini. Ona je nastavak politike otvaranja konflikata koji bosanskohercegovačko društvo drže trajno zarobljeno u rješavanju nepostojećih ili sporednih problema. U konkretnom slučaju koristi se poznata pseudoznanstvena mitomanija koje ne vodi računa niti o stvarnim činjenicama vezanim za specifični i osjetljivi neumski akvatorij, niti o željama, potrebama, interesima građana Neuma, te se čini direktna i trajna šteta interesima i ugledu Bosen i Hercegovine. Ovdje je sažeto otprilike sve što smo željeli reći i možda je nepotrebno, ipak ja ću samo u iskušenju da kažem još nekoliko ovdje rečenica. Kao što ste vidjeli u ovom priopćenju fokus je stavljen na Neum i Bosni i Hercegovinu, na interese Neuma, Hercegovačko-neretvanske županije i Bosne i Hercegovine, ne na interese Republike Hrvatske. Nije da mi, evo i ja osobno nemam empatiju prema Republici Hrvatskoj i njezinim interesima, al' držim da se ona sama za te interese, i u ovom slučaju, može boriti i da joj naša pomoć, koju često ne možemo ni svoje vlastite interese i potrebe riješiti, zaista nije ovdje potrebna. U razgovoru koji je prethodio ovom sastanku i ovom zaključku sa ljudima u Općini Neum oni su ovako fokusirali svoja razmišljanja, želje i interese. Nešto ću poći tu par rečenica šire. U Bosni i Hercegovini ima 130 negdje općina otprilike i svaka od njih nastoji da riješi problem prometa u tranzitu i izvan urbanog središta te općine, neke uspjevaju neke nisu. Ja sam jutros živi svjedok, ja kada sa Širokog Brijega pođem u Sarajevo moram proći kroz Mostar, Jablanicu, Konjic i znam kako izgleda kad neka općina nija izmjestila tranzit iz svog središta. Neum je još u specifičnoj poziciji, on je prometno potpuno odsječen od ostatka Bosne i Hercegovine, a tuđi, da tako kažem, tranzit, snažni promet prolazi posebno u ljetnim mjesecima u Neum i praktično ga blokira. Zato mi se čini štetnim i nepotrebnim kada neumsku zaobilaznicu želi napraviti, ne druga država, nego Evropska, unija to dovoditi u pitanje. Dogovor koji je postignut o tehničkim elementima mosta, ja ću ovdje, kao i kolegica, svjesno zanemariti pravni aspekt i sve što se tiče granice, je takav da zadovoljava interes Bosne i Hercegovine od početnih 35 metara, što bi zadovoljilo hrvatske interese za jeftinijim mostom, došli smo do 55 metara na zahtjev bosanskohercegovačke strane. Kako sam čuo, kupio informaciju pa je prodajem ovdje, najveći brod koji je uplovio ikada u Jadran je otprilike visok 45 metara. E ljudi u Neumu su rekli da nije interes Neuma da postiže Ginisov rekord što se tiče Jadranskog mora i da nešto veći brod od tog broda uplovljava ili veći od 55 metara. Njihov interes je zaista rješavanje prometne deblokade Neuma, njihov interes je za razvitak Neuma kao središta turizma i marikulture. Zaista kad razgovaram o ovoj temi jel nam imalo relevantno ono što je interes lokalne zajednice, pa i Hercegovačko-neretvanske županije, pa i njihove ustavne nadležnosti u ovom pogledu, da tako kažem. I još jedan samo, možda ipak nevažan, detalj vezano tehnički i prometni. Izgradnjom eventualno mosta Pelješac i pristupnih i obilaznih cesta preko Pelješca, itd. jedan važan infrastrukturni projekat se definitivno smješta u Bosnu i Hercegovinu, to je Jadransko-jonska cesta, njezina trasa je dugo bila, i još uvijek je, u tom području upitna. Svaki logičan tehnički ili prometno razmišljanje nakon izgradnje ove prometnice Hrvatske i ovog mosta jasno kaže da će 68 ta Jadransko-jonska autocesta, a nije nevažna prometno, izuzetno je važna, ići zaleđem Neuma oko Trebinja, itd., kroz Bosnu i Hercegovinu. Možda je dobro oko ove teme voditi i o tome računa.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Želim prvo reći da ovo pitanje i nije tako teško riješiti ako se budemo držali međunarodnih normi i principa koje vladaju i zbog toga danas i razgovaramo u najvišem zakonodavnom organu države Bosne i Hercegovine. I kad već razgovaramo u legalnom i legitimnom organu države Bosne i Hercegovine onda nije dobro, gospodine Kožul, da se Vi u svojoj diskusiji na početku pozivate na stavove nekih nevladinih organizacija kao što je HNS, to sa ustavnim sistemom u Bosni i Hercegovini i legalnim organima nema nikakve veze, to je čisto jedna nevladina organizacija i Vi imate pravo da radite u toj nevladinoj organizaciji. A šta su državni organi, kako odlučuju, kako rade, to je već propisano. Druga stvar, pomalo je i žalosno kako u svakoj prilici, s obzirom da ste državljanin Bosne i Hercegovine, živite u Bosni i Hercegovini, primate platu od Bosne i Hercegovine, da uvijek budete advokat susjedne države. Budite advokat svoje države. Treća stvar, ne zaboravite da je i Bosna i Hercegovina i Republika Hrvatska i jedna, i druga država su potpisale UN Konvenciju o pravu mora. Član 7., koliko se sjećam, stav (6) te Konvencije kaže da ni jedna obalna država nema pravo da uskrati drugoj obalnoj državi slobodan pristup od njenih teritorijalnih voda do otvorenog mora. Zašto uskraćivati to pravo Bosni i Hercegovini? I u tom smislu mislim da bi bio pravi prijedlog, i da barem oko toga treba da imamo konsenzus, da je potrebno napraviti jedan međudržavni ugovor između Bosne i Hercegovine i Hrvatske i u tom ugovoru definirati postojanje, poziciju, propisnu širinu, kao pravni režim koridora i plovnog puta kojim će se kretati sva plovila prema i iz Bosne i Hercegovine ka otvorenom moru.
Hvala. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, ne znam, evo ja sam možda nepotrebno naglašavao da, evo i u ovom aktu koji sam pročitao i u svojoj diskusiji, da smo upravo vodili računa o interesima Bosne i Hercegovine, moje države u kojoj ja, kao i Vi, primam plaću dulje od Vas, stariji sam. Samo ja Bosnu i Hercegovinu volim i doživljavam centrifugalno, dakle meni je i Neum, i Široki Brijeg i Mostar Bosna i Hercegovina i zato ovako diskutiram i zato ću ovako diskutirati. Budite uvjereni da ću u većoj mjeri zastupati interese Neuma, kao što sam i rekao, interese južnog dijela države iz kojeg dolazim, i to je normalno. I zato nemojte meni inputirati ono što ste Vi zamislili da ja mislim.
Hvala. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite. 69
Vrlo kratko. Sslažem se sa kolegom Bećirovićem de stavovi nevladinih organizacija o različitim pitanjima jesu bitni, ali nekako mi se čini da je HNS kao jedna od nevladinih organizacija, da se od nje pokušava napraviti politički faktor u Parlamentu, u Vijeću ministara i mislim da je to, ovaj, pogrešno. Naravno, svako od nas može svoje slobodno vrijeme koristiti i svoj angažman bilo gdje, u sportskim društvima, nevladinim organizacijama, ali ne mislim da je to važno za isticanje i u Parlamentu. Iako, da Vam kažem kolega Kožul, ja se s nekim od Vaših stavova koje ste iznijeli zapravo i slažem i slažem se da treba neumsko zaleđe povezati sa, i Neum sam, sa ostalim gradovima u Bosni i Hercegovini i žao mi je da oni koji su imali političku moć i priliku da urade to u zadnjih 25 godina to nisu uradili, iako se, je li, često vole reklamirati da se zalažu i zastupaju baš taj dio naše drage domovine. Isto tako se slažem s Vama o važnosti Jadransko-jonske ceste, ali želim, zapravo i zbog toga sam se javio, da samo dogovorimo jedan princip, moguće je da Neum neće biti nikad luka, to je moguće, i moguće je da maksimalna visina broda koji je uplovio u Jadransko more neće biti nikad veća od onoga, od one koju je, koju ste Vi naveli, ali mi ne znamo šta će se dešavati u budućnosti. I ja vam sad garantujem da ni Sejdić, ni Finci kad bi se sutra kandidovali ne mogu postati članovi Predsjedništva, ali mi treba da stremimo da im omogućimo njihovu kandidaturu i da ono što, evo možda ćemo se i složiti da neće biti za našeg života, ne zakucavamo svojim odlukama za neka buduća pokolenja. Možda se oni baš opredjele da u Neum uplovljavaju brodovi o kojima Vi govorite da neće nikad doći.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Zapravo ispravka krivog navoda upućena na diskusiju ministra prometa i komunikacija. Nije bilo potrebe da se zaklinje kako ništa nije potpisao, ja to nisam rekla, niti mi je namjera bila diskreditirati ga, već je istina do koje sam, umjesto govorila sam o istini do koje sam, umjesto iz Izvještaja traženog, dolazila iz medijskih sadržaja, uglavnom hrvatskih portala, dakle nisam izmislila naslove poput već spomenutog nakon sastanka u Neumu 15. jula 2017. – Hrvatska i Bosna i Hercegovina riješile prijepor oko Pelješkog mosta. Ja pitam – jeste li se s tim složili i jesu li prijepori riješeni? Ako jesu o čemu mi onda danas ovdje razgovaramo. Isto važi i za drugi primjer, za drugi sastanak, govorila sam o ponašanju ministarstva, a zamjenik ministra također je izjavljivao kad ga je, kad ga pročitate morate zaključiti da je njega neko doveo u zabludu, a onda on nastavio druge dovoditi u zabludu, čak i hrvatsku stranu, kaže da Pelješki most nije sporan, da tu nema konflikta. I opet se onda pitam šta onda danas ovdje radimo. Dakle, krivi navod je da je sve ovdje, dakle, da ja hoću diskreditirati nekoga, nek svako vodi računa šta izjavljuje.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvljujem gospođo predsjedavajuća. 70 Dakle, prije svega koleginici Hanki ispravak netočnog navoda. Dakle, mi smo kao Povjerenstvo za promet i komunikacije 08.05., odnosno 22.05. dobili informacije od ministarstva o ovome o čem pričate, Vi ste rekli da nismo dobili, mi smo to dobili. A kolegama Bećiroviću i Magazinoviću bi htio reći sljedeće, dakle, pa baš su oni bili ti koji se zalažu za sporazum za suradnju sa nevladinim sektorom i sa tzv. civilnim društvom, sad odjednom im neka, neki ogranak tog civilnog društva smeta, ako ga već zovete civilno društvo Pa, evo, dajte dopustite, dakle, da po onom sporazumu iz 2007., koji nismo nikad implementirali, da surađujete sa civilnim društvom. A s druge strane, dakle, istina Bog, nije meni rečeno, nego mi se čini, da bi oni najrađe zabranili sljedeća prava, dakle mi branimo prava građana ove države, da poštuju svoje susjede, da izgrađuju normalne odnose, da budu upućeni jedni na druge, branimo pravo jednog dijela građana ove države da vole svoje susjede, da budu spona dobrosusjedskih odnosa. Je li to grijeh gospodo, je li to grijeh? Pa, to su naši najbolji prijatelji, jesu li, jesu li to naši najbolji prijatelji, najpreči, jesu li drage kolege? Zašto nam to sprječavate, zašto to sprječavate, dakle, građanima Bosne i Hercegovine, jednom dijelu građana Bosne i Hercegovine. Šta to, što je rekao kolega Kožul, moramo misliti kako vi mislite, pa gdje ste to vi došli, kud ste to pošli, šta to vi mislite gospodo, pa nije to samo vaša država. Gospodine Bećiroviću nije samo Vaša država, halo, ovo je i moja dražava i ja primam plaću zato što u njoj radim, isto tako duže nego što Vi imate godina. Pa naravite repliku, slobodono. Dakle, mi gradimo dobrosusjedske odnose, mi možemo biti spona, nudimo se da budemo spona, stjecajem okolnosti pripadamo istom narodu, što nije nikakav grijeh, i možemo biti, dakle, spona ako to želite, ako ne želite nemojte nas više frustrirati. Dakle, vi jednostavno ste u situaciji da ste nas zavadili unutar Bosne i Hercegovine, kolege vi najvećeg dijela bošnjačkih političara u ovom Parlamentu, [[govornik se upozorava na vrijeme]] pa nas onda sad zavadili, ... sa susjedima, vi ćete nas zavaditi s Evropskom unijom kakvi ste. Dakle, mi jednostavno više ne možemi misliti uopće ovdje nego vi samo mislite kako trebamo raditi kako vi kažete. Dajte se saberite malo i dajte da se uvažavamo.
Hvala. Saša Magazinović, povreda Poslovnika. Jeste odustali? SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Nećete koristiti, odustajete. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Ispravak krivog navoda odnosi se na kolegu Kožula i kolegu Lovrinovića. Dakle, kolega Lovrinović, kolega Saša Magazivnović i kolega Bećirović su za ljudska prava jer oni djeluju ovako aktivno u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava. I mi, naravno, jesmo za suradnju sa civilnim društvom i nevladinim sektorom i budući da HNS, odnosno uopšte je neprihvatljivo da u državnom Parlamentu kolega Kožul nama predstavlja šta je Odbor HNS-a donio na svojoj sjednici. I ako se vi već pozivate na tu suradnju civilnog društva, Parlamentarne skupštine BiH sa 71 civilnim društvom, mi smo trebali imati ovdjen onaj jedan prijedlog koji ćemo mi svi glasati o tom prijedlogu da li mi želimo imati suradnju sa nevladinim sektorom, odnosno nevladinom organizacijom, ja molim gospođo predsjedavajuća da mi ne upada kolega Lovrinović u riječ, jer imam svoje dvije minute, pa.
Ja ne čujem svaku vašu riječ, vi se dobacujete očito između sebe, a svi dobro znate Poslovnik.
Baš čudno da ne čujete. Dakle, da ćemo mi onda odlučiti da li ćemo potpisati tu, taj, tu suradnju sa HNS-om. Kaže kolega Predrag Kožul da smo na osnovu politike koju je neko sa ovom inicijativom, vjerovatno ste mislili na moju kolegicu, pokrenuo u vezi Pelješkog mosta, kaže – mi postajemo trajno zarobljeno društvo. To su jako teške riječi za nekoga ko upravo u onim kantonima gdje HDZ ima svoju većinu već dugi niz godina, 25 godina, su trajno raseljeno društvo, dakle nema Hrvata. ... imate Hrvatsku, imate HNS ali Hrvate imate negdje u Evropskoj uniji, to je najveća tragedija Vaše politike. I kažete da ovo što se danas dešava šteti se interesima i ugledu Bosne i Hercegovine. Dakle, to bi trebalo jednu posebnu sjednicu organizirati da nam Vi baš iz HNS-a objasnite kako to mi štetimo interesima i ugledu Bosne i Hercegovine. Kaže kolega Lovrinović da evo smo zavadili [[govornik se upozorava na vrijeme]] pokušavamo zavaditi [[govornik se upozorava na vrijeme]] Bosnu i Hercegovinu sa, ja Vas molim da me ne upozoravate jer su mi, jer mi je kolega oduzeo par minuta govora [[govornik se upozorava na vrijeme]] zavadiće se Bosna i Hercegovina sa Evropskom unijom [[govornik se upozorava na vrijeme]] Kolega Lovrinoviću, Vi na osnovu svog dvojnog državljanstva ste već u Evropskoj uniji i mi koji branimo i štitimo interese Bosne i Hercegovine apsolutno, to se može jedino Vama kvalificirati, a evo šta ste Vi kao predsjedavajući Zajedničke komisije za evropske integracije uradili i kako ste nas to Vi zajedno sa svojim članom Predsjedništva doveli i približili Evropskoj uniji evo govori i današnja činjenica o inicijativama gdje mi upozoravamo na rad Parlamenta i Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Naime, ja ću podsjetiti kolege zastupnike da smo mi na 49. sjednici, održanoj 05.07.2017. godine, usvojili četiri zaključka apropo rasprave o Pelješkom mostu. I prvi zaključak – Traži se od Vijeća ministara da dostavi sve sporazume, ugovore i druga akta vezano za ovu problematiku. Mi smo nešto dobili, nešto nismo, evo kolegice i kolege su već napomenuli šta nismo dobili. To inputiram, evo, Ministarstvu prometa i komunikacija koje nije ispoštovalo zaključak Parlamenta, i Vijeću ministara naravno. 72 Drugi zaključak – Traži se od Vijeća ministara da uputi notu Republici Hrvatskoj kako bi obustavila sve aktivnosti u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta. Nemam informaciju, niti sam dobio bilo kakav tekst note koja je, eventualno, otišla prema Republici Hrvatskoj. Treće – Potrebno je da sve institucije nadležne za ovo pitanje aktivno se uključe u aktivnosti. Neki su se uključili, neki ne. I četvrto – Zadužuje se Ministarstvo komunikacija i prometa da prati aktivnosti sa ovim pitanjem i izvještava Parlamentarnu skupštinu BiH. Očigledno je da su neki, evo, ovdje shvatili nešto lično, ovdje nema ništo lično. Naime, nažalost ovo moram konstatirati da je zadnjih petnaestak godina napravljeno niz propusta u pogledu aktivnosti vezanih za definisanje međudržavne granice između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, pogotovo kada je u pitanju granica na moru i, evo, na rijeci Uni, čini mi se. Prema tome, nije ovo vezano ni za jedan mandat, ovo je nekoliko mandata u pitanju i stoga ne vidim razloge da se bilo ko nalazi ovdje prozvanim da je nešto uradio pogrešno ili da nije ništa uradio, ali zaparalo mi je oči zapravo ova Informacija koje je poslata prema Vijeću ministara iz Ministarstva prometa i komunikacija koja, na kraju Informacije o Pelješkom mostu, predviđa, odnosno predlaže četiri zaključka Vijeću ministara i, evo, skrećem pažnju na Zaključak broj 2. – Vijeće ministara prihvata usaglašene stavove stručnih grupa Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske sa sastanka 07.12.2007. godine na kojem je usaglašena širina plovnog puta od 200 metara, itd. Nije li ovo podmetanje Vijeću ministara od strane Ministarstva prometa i komunikacija? Ja ne znam, pretpostavljam da je ministar bio tad na godišnjem odmoru, ali bez obzira ovo je predloženo od strane Ministarstva prometa i komunikacija i ovakve stvari su nedopustive. Šta se željelo zapravo sa Zaključkom broj 2.? Da se legaliziraju sve dosadašnje aktivnosti koje su suprotne interesima, evo, tvrdim i Bosne i Hercegovine i građana Bosne i Hercegovine. Ja nisam član ni HNS-a, ni pomorskog društva, ni udruženja općina i građana, itd., ali jesam zatupnik ove zemlje, jesam zastupnik građana koje zastupam. Tvrdim odgovorno da ovo nije u interesu. I onda postavljam pitanje čije je to ministarstvo, je li to ministarstvo Republike Hrvatske ili je ministarstvo Bosne i Hercegovine? Zato skrećem pažnju da je bilo niz propusta i stoga ovdje je ključno pitanje zapravo ko i šta zastupa. Sva filozofija ovog pitanja je ucrtana na ovoj skici. Naime, neki tamo samozvani eksperti su nacrtali zatvorenu liniju kad je u pitanju morska granica Bosne i Hercegovine oko Neuma. Ne može biti zatvorena linija ako smo mi pomorska zemlja, a jesmo jer imamo izlaz na more. Ako imamo izlaz na more onda moramo imati pristup otvorenom moru, međunarodnim vodama, bez obzira kuda taj koridor bio. I ne može jednostranom odlukom ili Zakonom o moru Republike Hrvatske biti utvrđena granica na moru, odnosno naslijeđene granica bivše nam zajedničke države Jugoslavije. To je jednostran akt Republike Hrvatske. Zato kažem da je sva filozofija sadržana ovdje, na ovoj skici. S druge strane, ima, evo ko nije vidio može, ima na internetu, znači, Studija izvodljivosti izgradnje Pelješkog mosta naručena od strane Republike Hrvatske za Evropsku uniju, gdje se tvrdi ovdje u Studiji izvodljivosti da nisu riješene pravne pretpostavke za izgradnju Pelješkog mosta na predviđenom mjestu. Prema tome, to su potpuno jasne stvari. Osim toga, za vrijeme, mi imamo, znači, na snazi, imamo na snazi zaključke Predsjedništva BiH kada je bio predsjedavajući Željko Komšić, kada je bio predsjedavajući Nebojša Radmanović, imamo pismo gospodina Radmanovića, imamo zaključak takođe Predsjedništva kada je bio Željko Komšić, itd., itd., prema tome dok Predsjedništvo ne promijeni svoju odluku one su na snazi, to je obavezujuće i za Ministarstvo prometa i komunikacija, pa i za Ministarstvo civilnih poslova, naravno i za Vijeće ministara. Ja ne vidim uopšte o čemu mi onda govorimo. Zbog toga, evo, nekolicina kolega, među kojima sam i ja, predložili smo ovu rezoluciju, rezoluciju koju svakako 73 podržavam i u kojoj su sadržani svi ovi elementi o kojima je bilo danas govora. Zato smatram da diskusije u smislu, evo, da mi želimo da izazovemo neki konflikt, zamislite neko je nama uzurpirao naše pravo, a naše je pravo pristupa otvorenom moru, i taj neko ako ga upozorite, znate nemojte uzurpirati naše pravo, mi onda izazivamo konflikt, nije tačno to je zamjena teza. Onaj ko je uzrpirao nečije pravo on zapravo želi konflikt. Pa sjetite se aktivnosti oko Luke Ploče, Luke Šibenik, a nemamo pristupa ni lukama koje su izgrađene za potrebe privrede Bosne i Hercegovine u zajedničkoj nam državi. E, sad nam se još, eventualno, osporava pravo i pristupa otvorenom moru. Pa izvinite, ja onda ne razumijem šta je to zapravo konflikt. Zahvaljujem.
Hvala. Rasprava, zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Kao delegatkinja u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH sam u više navrata postavljala pitanje o razgraničavanju Bosne i Hercegovine i Hrvatske na moru i, evo, vidimo da do dana današnjeg to nije riješeno. Građani Bosne i Hercegovine naravno postavljaju pitanje, a i akademska zajednica zašto se u startu nije odbio Pelješki most i predložio tunel kao mogućnost cestovnog spajanja iz više razloga, a jedan od tih razloga je i što je jeftiniji, i time bi se zatvorila sva ta priča, nego se nepotrebno raspravljalo, samozvani eksperti su raspravljali o dimenzijama mosta dugi niz godina, kolega je kazao od, počelo se sa 35 m došlo do 55 m, za koji, visine za koji stručnjaci kažu da nije u redu. Postoji bojazan u bosanskohercegovačkoj javnosti da Hrvatsku ne zanima cestovno spajanje Pelješca, tako da cesta ili tunel ne dolaze u obzir, jer pretpostavlja se da sagradili se npr. tunel i spojili se Pelješac na taj način, Bosna i Hercegovina bi ostala slobodna na moru za sva vremena, a čini se da našim susjedima iz Hrvatske takva opcija ne dolazi u obzir. S druge strane jednom data dozvola za Pelješki most Hrvatskoj više nikad ne bi mogla, ona se više ne bi mogla povući ako se da dozvola i to bi bio kraj Bosne i Hercegovine kao pomorske države. I to je činjenica. Hrvatska ne može ni da zamisli činjenicu, oni su to već nekoliko puta izrekli, da Bosna i Hercegovina želi, naravno da želi, da gradi veliku pomorsku luku i to shvata kao svoj veliki problem, a evo upravo gospodin Mehmedović je spomenuo činjenicu na naše pravo korištenje luka koje je on spomenuo. S druge strane nejasno je kako Hrvatska kao članica Evropske unije nije vodila računa o ovom što je gospodin Bećirović rekao, o UN konvenciji o pravima mora, i vrlo je čudno da oni kao članica Evropske unije nisu vodili računa o takvim stvarima. Mislim da u ovoj situaciji bh političari ne smiju i ne trebaju pokazati nikakav strah, niti ustručavanje, niti podleći, eventualnim, zastrašivanjima i ucjenama u smislu potpore Hrvaske Bosni i Hercegovini u ulazak u Evropsku uniju. Ako se hrvatskoj i svjetskoj javnosti želi dokazati da Bosna i Hercegovina nema ništa protiv spajanja hrvatskog kopna, a sve u cilju dobrosusjedskih odnosa, te time da se skine teret raznih pritisaka po ovom pitanju, jer ipak priznajte da je bh politika sad prilično dovedena do zida, mudro i dostojanstveno ovaj problem se može uspješno riješiti na nekoliko načina. Konsultovala sam stručnjake pomorskog prava, a i stručnjake cestovnog saobraćaja, koji kažu da bi bilo dobro da Hrvatskoj se zvanično uputi stav u pismenoj formi sa objašnjenjem da će Bosna i Hercegovina učinit sve da nađe zajedničko rješenje pomorskog problema u ime naših nama važnih dobrosusjedskih odnosa s prijateljskom zemljom, a to podrazumijeva ukupno sedam prijedloga. Prva opcija, da Hrvastaka samostalno finansira autoput iznad Neuma uz 74 potpuni vlastiti suverenitet. Druga opcija, da Hrvatska npr. samostalno isfinansira tunel ispod Neuma. Treća opcija, da Hrvatska samostalno finansira tunel Komarna–Pelješac. Četvrta opcija, da Hrvatska samostalno finansira Pelješki most sa dimenzijama ispod mosta koji odgovara interesima Bosne i Hercegovine po mišljenju stručnjaka pomorskog prava, a to su visina na srednjim stubovima 65 m, širina raspona 600 m, dodatno zaštitni stubovi oko nosećih mostova, a pravno i administracijski da taj most nema nikakva ograničavanja i uslovljavanja bez ikakvih obaveznih korištenja pilotaže i asistencije tegljačima. Dakle, potpuno slobodan prolaz jel' bi takav most bio u granicama prihvatljivosti za Bosnu i Hercegovinu. Može se uraditi tako, i meni se to čini kao najlogičnije rješenje. Opcija broj pet, da Bosna i Hercegovina finansira autoput iznad Neuma uz potpuni vlastiti suverenitet. Opcija šest, da Bosna i Hercegovina samostalno finansira tunel ispod Neuma, što je naravno za nas skupo. Opcija sedam, da Bosna i Hercegovina finansira tunel Komarna–Pelješac. Nakon ovih sedam prijedloga tražiti od međunarodne zajednice i Hrvatske da se Hrvatska izjasni koji, da li je ijedan od ovih prijedloga njima prihvatljiv. Tu bi se, naravno, trebalo zaustaviti, jer Bosni i Hercegovini se Pelješki most, bez obzira kakvih god dimenzija bio, uvijek nameće kao nepovoljno rješenje kao neprestana komplikacija pomorskog prometa, jer predstavlja lošu sudbinu za pomorski promet zbog nepotrebnog sužavanja plovnog puta. Međutim, ukoliko se ne nađe zajednički dogovor u predloženih sedam tačaka, onda ništa drugo ne preostaje nego ukazati na prijedloge broj osam i konačno prijedlog broj devet koji ću sad iznijeti. Bosna i Hercegovina će finansirati razliku koštanja Pelješkog mosta koji trenutno predlaže Hrvatska u zamjenu za Pelješki most koji odgovara Bosni i Hercegovini, a to su da visina na srednjim stubovima bude 65 m, širina raspona 600 m, dodatno zaštitni stubovi oko nosećih mostova, da pravni i administracijski taj most nema nikakvih ograničavanja i uslovljavanja, bez ikakvih obaveznih korištenja pilotaže, asistencije tegljačima, dakle potpuno slobodan prilaz, pa bi takav most bio u granicama prihvatljivosti za Bosnu i Hercegovinu, skupo je, ali nama je u interesu. Opcija devet, ako Hrvatska ne prihvata prijedlog broj osam, onda će Bosna i Hercegovina finansirati ukupnu cijenu koštanja Pelješkog mosta koji je povoljan za Bosnu i Hercegovinu što predstavlja, kako je rekao gospodin Kožul, pseudoznanstvenu ne mitomaniju, nego pseudoznanstveni ... bih ja rekla ustvari, nešto, jer mi to ne možemo svakako platiti. Mislim da izgradnja, činjenica da izgradnja velike pomorske luke koja plaši Hrvatsku, a pričalo se o kapacitetu luke od preko 3 miliona tereta, koja bi mogla da počne nekad u nekoj budućnosti, o kojoj je govorio gospodin Magazinović, može se dogoditi a i ne mora se dogoditi, vrijednost takvog privrednog giganta u budućnosti Bosni i Hercegovini bi donosila stotine milijardi dolara, a taj profit u budućnosti za sve generacije se nikad ne bi zaustavio i nikad ne bi bio konačan. A sigurno bi sljedeći naraštaji duboko cijenili ona sudbinska vremena u kojima bi mi riješili ovo pitanje – prava Bosne i Hercegovine na slobodan izlazak na more i pravo na svoju luku. I mislim da bi to bio vrlo mudar potez u povjesti bh politike. Ne treba raditi ništa na brzu ruku, treba biti jako oprezan, ovaj problem se nije dugo rješavao, mislim da, prije svega, treba odrediti granice i voditi računa o legalnim pravima Bosne i Hercegovine, u krajnjem slučaju postoji Međunarodni sud, neophodne su brojne stručne analize ovog izuzetno kompleksnog problema, međutim u analize treba uključiti eksperte, a ne tzv. pseudoeksperte kakvi su dosad bili uključivani. Hvala.
Hvala. Prije no što pređemo na sljedeću raspravu samo jedna kratka obavijest. Evo, uz konsultacije sa kolegama iz Kolegija odlučili smo da se radi večeras do 18 sati. Napravit ćemo 75 pauzu i sutra nastavljamo sa sjednicom u 11 sati. Mi imamo obveze kao članovi Kolegija i ne možemo dalje raditi. I još nešto kao prijedlog, zbog sve manjeg dnevnog reda sjednica koje imamo, ubuduće ćemo morati planirati i dvodnevno zasijedanje Doma. A sad zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Vlast tako dobro funkcioniše da dugo govorimo o problemima, dakle, taj sarkazam, ovaj, treba urediti u političkimk strankama koje dogovaraju ovo što je važno za Bosnu i Hercegovinu i što bi trebalo odlučiti u institucijama Bosne i Hercegovine. Tako da ja mislim da mi trebamo raditi u interesu Bosne i Hercegovine svaki dan, ali je problem što smo danas potrošili dan ni na što, i opet ćemo sutra potrošiti dan ni na što. Dakle, šta je, ša će biti rezultat našeg rada? Kad večeras podvučete crtu i sutra – ništa, to je suština, Dakle, izvinite što, morao sam, dakle, volio sam da ste to prije rekli, prije nego ... Ali, evo, ja ću, razmišljao sam da, da li da govorim ili ne govorim o ovoj temi jer zaista je ova tema narušila podobro odnose između Bosne i Hercegovine i Hrvatske, a siguran sam da to nije u interesu niti jedne zemlje. Ova retorika koju u posljednje vrijeme slušamo je retorika koja će vratiti Bosnu i Hercegovinu nazad, a onima koji na ovakav način žele dobiti političke poene možda nešto malo i pomoći, i jedinu svrhu vidim u tome i ovim silnim raspravama koje danas i slušamo, a koje i možemo pročitati svaki dan na različitim portalima i u novinama. Jeste li vi usaglasili ovaj vaš? Ja sam prije odmora, pročitao sam negdje da je uvaženi gospodin Halid Genjac, član Doma naroda, poslao pismo u vezi ovog Pelješkog mosta i mislio sam zbog njegovog velikog autoriteta da će to pitanje biti riješeno, da mi nećemo imati potrebe danas uopće o tome govoriti. Ali, evo, ništa se nije promijenilo, niti je ko uvaženom delegatu vratio pismo. I onda su došla pisma ministara u Vijeću ministara, obzirom da Vijeće ministara nema stav. Dakle, postavlja se pitanje da li Vijeće ministara u ovom sazivu ima stav po bilo čemu kad je u pitanju interes države Bosne i Hercegovine. Ovo je važan politički momenat i važne političke odluke treba donositi u institucijama jer takva je država Bosna i Hercegovina. Imali smo, dakle, pisma uvaženog ministra Osmanovića, pa nakon toga pismo repliku gospodina Grubeše, pa se nije ni svanulo onda smo imali druga dva ili jedno pismo od gospodina Džaferovića i gospodina Softića. I ako budemo, evo, danas sam i ja potpisao ovu Deklaraciju jer bi me proglasili izdajnikom da je nisam potpisao, a siguran sam da ovo sve što sam do sada nabrojao nije način kako ćemo riješiti ovaj problem sa Pelješkim mostom. Ja sam u to siguran. I to samo komplicira odnose između dvije zemlje i to komplicira odnose između dva naroda u Bosni i Hercegovini. Pa, kad nije mogao Halid, što kaže kolega, riješiti ko će riješiti. Hrvatska u ovom trenutku iznosi političke stavove i neke političke dogovore. Činjenica je da su na strani države Bosne i Hercegovine pravda i međunarodni propisi, ali je drugi problem ovdje što nema niko kredibilan da o tome govori minimalno u Briselu. Da ima Brisel dobrog sugovornika onda ne bi se desilo da, u ovoj fizibiliti studiji koja je otišla prema Evropskoj uniji, gdje piše da nisu riješene sve formalno pravne stvari između dvije zemlje, Evropska unija da novac, jer ovim Evropska unija finansira ono što nije između dvije zemlje riješeno, ili postoje nekakvi drugi argumenti ili eventualno dogovori, koji su negdje zabačeni ili su negdje ispod stola. Ja sam čuo da ima zabačenih pa ih ne mogu da nađu u Vijeću ministara pa ne znaju šta je pravi papir, ovaj, na sjednici. Pričali smo danas ovdje i o, ja sam siguran da ovaj problem može i treba riješiti samo dogovorom, ali niko ne razgovara, niko ne razgovara. Prije neki dan i gospodin Plenković kaže čuo sam se sa premijerom Zvizdićem mojim prijateljem. Ako su pričali o državnim interesima 76 onda mi to trebamo znati, ako nisu pričali, ako su pričali onako neku zezu onda ne trebamo znati, to je njihova stvar.n Dakle, ovdje se sve nešto dešava iza sistema, most se pravi, vjerovatno ga, ako ovako budemo radili, nećemo riješiti problem ukoliko ne otvorimo dijalog, a vidim, ukoliko je iskren, da ima takvih nagovještaja iz Republike Hrvatske. Postavlja se pitanje može li država Bosna i Hercegovina zaštititi svoj teritorij. Ima načina da može ali prevashodni cilj, i interes, i obaveza to treba biti onih koji vrše vlast, da zaštite interes države Bosne i Hercegovine i ne dozvole da država Bosna i Hercegovina bude zatvorena kada je u pitanju njeno pomorsko pravo. Ali koliko vidim niko nije ni u Zagrebu, niti neko iz Zagreba u Sarajevu, niti je ko u Briselu da kaže – stanite, nemojte davati novac za ono što nismo dogovrili, ako se nekom vjeruje gore. Dakle, ne sporim pravo Hrvatske da ima svoj interes, niti Bosne i Hercegovine naravno, ali ukoliko budemo zaista ovako razgovarali nećemo riješiti ovo pitanje. Molim vas, dakle, oni koji su govorili o međunarodnoj arbitraži, nemojte samo da to bude ... kad je u pitanju ova žalba za reviziju presude za genocid. Dakle, to mora biti odgovorno, ozbiljno i provedeno kroz sistem u ovoj zemlji. Ja se nadam da i u ovom Parlamentu, i u Vjeću ministara i u Predsjedništvu sjede ljudi koji su dali zakletvu da će štititi interese države Bosne i Hercegovine. Ako to ne danas onda će doći vrijeme kada će svi u Bosni i Hercegovini više voljeti ovu zemlju negoli onu koja im manje daje. Hvala lijepo.
Hvala. Ovako, za riječ se javio i dopredsjedavajući Vijeća ministara i ministar financija, ali imamo ispravku, vjerojatno se odnosi na ovo, pa da damo zastupnici ispravak krivog navoda. Zastupnica Diana Zelenika. Izvolite.
Zahvaljujem. Kratko, replika se odnosi na kolegu Ahmetovića ali i na većinu kolega koji su do sada diskutirali. Povrijedilo me ovo izdajnik, da nisam potpisao Deklaraciju ja bih bio izdajnik. Koga, Bosne i Hercegovine? Evo, mene nitko nije ponudio da potpišem tu Deklaraciju pa nisam imala ni mogućnost, a ne smatram sebe izdajicom, niti da Vi više volite svoj dom nego ja svoj. Kada su kolega Lovrinović, kolega Kožul, govorili o interesima lokalnog stanovništva i Hercegovačko- neretvanske županije to nije patriotski, a patriotski je tražiti čak i Luku Ploče. Tako da ja bih se još jednom osvrnula na mišljenje eksperata koji su rekli da gaz u područjima o kojima govorimo na većini mjesta nije veći od 27 metara što znači da svi ti famozni brodovi o kojima vi govorite ovdje nema šanse da prođu kroz te vode i da se na temelju toga stalno vraćamo na Konveciju UN-a o moru, itd. Ovdje je u pozadini nešto sasvim drugo. A, ustvari svi znamo jako dobro da Neum nikada neće biti luka u koju će uplovljavati brodovi veći od 55 metara i to nam je svima jasno. A, kao što je kolegica Kapetanović predložila devet rješenja, ja bih ovako, u skladu sa ovim što danas čujem ovdje, isto predložila jedno rješenje ove problematike, da naprave, da imamo nekakav kompromis, neka se napravi poput Tower Bridge u Londonu, pa svaki dan u 16 sati neka se taj most digne da prođu brodovi zvani Sejdić- Finci koji su veći od 55 metara. Hvala lijepo.
Hvala. 77 Dopredsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima. Moj motiv da se javim je zbog toga što će završiti sjednica u 18 h, Vi ste rekli nastavljate sutra u 11 h, a mi smo sa gospodinom Vučićem sutra u 11 sati.
/nije uključen mikrofon/
Nema veze, samo da ... A čini mi se, evo, ovo moje obraćanje je pokušaj da samo kažem činjenice, jer čini mi se da je toliko magluštine okolo, i sasvim je jasno i pozicije i opozicije i ono dokazivanje da ovo Vijeće ministara, ne znam, ne radi ništa ili da ne valja to što radi. Ne repliciram nikome, hoću samo da iznesem par činjenica. Znači, vi ste 05.07., Zastupnički dom je donio, raspravljao o ovome, donio četiri zaključka. U više ovdje diskusija je bilo da Vijeće ministara se nikada nije izjasnilo o zaključcima, što je netočno. Znači, Vijeće ministara se izjasnilo o zaključcima, jednoglasno smo usvojili zaključak broj 1, 3 i 4. Ima stenogram, ima zapisnik, sve ima. Nismo usvojili vaš zaključak broj 2 da se uputi nota Republici Hrvatskoj zbog toga što kad se upućuje nota to ima svoju proceduru i ostalo i jednostavno to nismo prihvatili. Što se tiče gospodina Juske koji je vjerojatno došao u neugodnu situaciju, da li se radilo prije njega, nije se radilo prije njega. Pa ovdje pominjanje borbe za naše interese u Luci Ploče, ja mogu reći da nisam vidio taj nekakav interes u zadnjih 10 godina izuzev što su nas par, ovaj, to pokušavalo. Luku Ploče je izgradila Bosna i Hercegovina, ona je jednostavno nepotrebna, nema ni kapacitet, može raditi bez gospodarstva Bosne i Hercegovine. I umjesto da se usmjerimo u tom smjeru, evo došli smo ovdje gdje jesmo. Ja čitam ono što je usvojeno na Vijeću ministara, jer jednostavno u ovoj zbrci nikako da se kaže. Dana 19.07. na 108. sjednici Vijeća ministara usvojen je materijal jednoglasno koje je pripremilo Ministarstvo prometa i komunikacija sa zaključcima. Zaključak broj 1 – Usvaja se Izvještaj o aktivnostima vezanim za izgradnju Peljšekog mosta. Zaključak broj 2 – Vijeće ministara zadužuje Ministarstvo civilnih poslova da zatraži od Državne komisije za granicu potpun izvještaj o njenom radu u svezi sa razgraničenjem na moru. Zaključak broj 3 – Vijeće ministara konstatira da rješenje pitanja u vezi sa izgradnjom mosta kopno–Pelješac ni na koji način ne prejudicira niti stvara pravne pretpostavke u odnosu na rješenje drugih pitanja iz Konvencije UN-a o pravu mora. To su činjenice, to su stenogrami, je li to neko potpisao, nije potpisao, znači to je bilo. Naknadno je zatražena dopuna ovoga Izvješća, vjerojatno u skladu, ali govorim puno ste vi prije, ovaj, zatražili, mi smo promtno reagirali, ovo što je uvažena zastupnica Vajzović tražila, ali nema veze, prje nego što zatražena je dopuna. Na toj dopuni je, u sklopu te dopune su dostavljeni i novi materijali. I to je kraj. Vijeće ministara je to radilo i to se dešavalo što se tiče Vijeća ministara. Ja sam vam bio dužan to reći, a mogu potkrijepiti svim mogućim dokumentima. Hvala vam. 78
Hvala. Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite, ali nema ga. ____________(?) Sadik je. Onda je pogrešno, kako vam se to dogodilo ne znam. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa, nije replika uvaženom ministru Bevandi zaista, nego sam htio dopuniti oko ovih pisama, jer u ovoj mojoj maloj pauzi, puš pauzi, sam saznao da je upravo otišlo pismo još jedno, ovoga puta su nam poslali pismo uvažena gospođa Krišto i gospodin Čolak. Tako da, evo, bilo bi dobro da sva ta pisma dobijemo ovdje da vidimo šta piše.
Hvala lijepa. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Nakon svega ovoga i ovoliko izračenog vrlo je teško razložno, ukoliko vas indoktrinira jedna, druga, treća, peta diskusija i ono što ste vi željeli u biti postane nešto što je plaho razvodnjeno. No, ja ću se vratiti pa bih samo sa nekoliko činjenica prije nego što budem dao i nekakav prijedlog. O ovome se raspravlja ne godinu, ne dvije, ne pet, ne, nego se raspravlja od onog perioda kada su premijeri Vlade Federacije, jer tad se država ništa nije pitala, premijer Vlade Federacije je bio gospodin Bičakčić, a njegov zamjenik sadašnji član Predsjedništva iz hrvatskog naroda, da to ne zaboravimo, i to su bila vezana pitanja Neum, Ploče, Šibenik, pruga, kako se ona sad zove tačno ne znam, Unsko-sanska pruga, Željava, ja se toga dobro, dobro sjećam. I onda se ustanovilo, tad '99. godine, o strašnoj otimačini imovine Bosne i Hercegovine. I tadašnji generalni direktor Šipada je podnio, možda nikada veće i obrazloženije, krivičnu prijavu koja je bila debljine otprilike ovako, jedno 7,8,10 cm, predao to tada Tužilaštvu, predao u ruke premijeru i zamjeniku premijera i predao tada članovima Predsjedništva. Sutradan ujutro je dobio, dobro ovo slušajte, ovo je jako važno jer ovi dokumenti postoje, znači oni nisu nestali, ceduljicu od strane tadašnjeg člana Vijeća ministara, koji mu je, inače vrlo interesantno, bio student – ne možeš više biti direktor Šipada zato što si uputio to i to. I za dva dana je postavljen novi direktor koji je doveden iz Goražda. I sve je odrađeno kako je odrađeno, ne raspolažemo Lukom Ploče, a na arbitražnom sudu u Parizu već je sve bilo gotovo da se presuda donese u korist Bosne i Hercegovine. Ovo su činjenice znate, jer je takav isti spor koji je vođen sa Republikom Srbijom, a vezan za imovinu u Australiji, na arbitražnom sudu u Parizu dobijen. I 79 pošto su tada te strane firme bile kakve jesu nigdje se ne zna gdje su ta sredstva koja su na arbitražnom sudu u Parizu dobijena. I taj spor je vođen iz suda, tadašnjeg Suda BiH i to linkom, prvi put video linkom. Sad dolazimo na ovo aktuelno pitanje. Niko ne osporava, ja ne osporavam izgradnju mosta, ali osporavam da počne nešto prije nego što se prethodni korak završi. Zašto se ne završi pitanje granica? Zašto? Ako je to interes svih građana Bosne i Hercegovine onda postavimo ... pitanje granica. Ne osporavam, opet kažem, gradnju mosta, ali osporavam da Bosna i Hercegovina nema pravo pristupa otvorenom moru, jer vi ste onda kao sardina zatvoreni u konzervi. Zašto se to ne riješi pa nek se ide u gradnju mosta? Šta je tu problem? Naravno, očito svi zaboravljaju studije koje su ranije pravljene, od poluotoka Klek, preko Školja, i tako redom, do, opet idem gore, Željave. Narode zabavljaj se igrama da ne vidiš šta se ovamo radi. Mislim da bi bilo neophodno da oni koji su nadležni, a nadležno je Predsjedništvo i Vijeće ministara, Denise ne mislim na tebe lično, nego na Vijeće ministara, da pokrenu pitanje granica. U interesu je i Hrvatske i Bosne i Hercegovine da se to pitanje napokon dovede do kraja. Kada se to pitanje dovede do kraja mi nećemo imati problem Pelješačkog mosta. I nije, opet kažem, što se mene tiče nisam protiv, ali za onog trenutka kada se prethodna pitanja riješe, a navodim neka od prethodnih pitanja. A, zašto ne radi Luka Ploče? Da li je to baš zato što nema šta da se izveze, pa onda ustanovimo da se izvozi cestama toliko i toliko namještaja, toliko i toliko ovog, toliko i toliko onoga, pa, evo, u Izvještaju. Zašto ne ide preko Ploča? Pa, zato što smo uništili željeznički saobraćaj, a od Mostara južno više ne može, nego opet neke druge, za taj mali piklić imamo drugu firmu koja gazduje željeznicama. Dajte da mi o interesu ovih građana malo drugačije razgovaramo, da ono što je stvarno u funkciji građana Bosne i Hercegovine bude u funkciji građana Bosne i Hercegovine, jer mi se moramo posmatrati kao cjelina bez obzira na unutrašnje uređenje, jer ono će biti vrlo fluidno ako nestanu ljudi sa ovih prostora, kao što sad već imamo rupe, teritorijalne rupe u Bosni i Hercegovini nenaseljene, kao da smo Saharska pustinja, a sve se zeleni, ali ljudi nema. Preblizu je Neum kao luka svima u Republici Srpskoj a jako im je daleko Bar, preblizu. Moramo početi razmišljati kao cjelina u smislu ekonomskog prostora. A Luka Šibenik, znači posjedujem, evo naglašavam, možda će se neko iz Vijeća ministara zainteresovati, posjedujem, od prvog dana kada je trebala da se gradi do momenta kada je prvi put puštena u rad, svu dokumentaciju. Ja je posjedujem kući jer je nosilac tog projekta bio moj otac. I on je taj koji je smijenjen na ovaj način, kad je podnio kaznenu prijavu za otuđenje imovine Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ispravka u neku ruku, ovaj, što je gospodin Bevanda puno toga objasnio. Ja bih volio samo da čujemo da li je usvojeno na Vijeću ministara ova dopuna koju ste dobili. I takođe ono o čemu se stalno priča, priča se o toj usaglašenoj bilješci, tehničkim aspektima mosta, a prešućuju se, znači, svi članovi. I u toj usaglašenoj bilješci sa sastanka stručnih skupina Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o osiguranju neškodljivog prolaska ispod budućeg mosta kopno- Pelješac, održanom u Sarajevu 7. prosinca ili decembra 2006. godine, tačka 5. te usaglašene 80 bilješke kaže da bh strana je izvijestila Hrvatsku stranu da bilješke sa sastanka stručnih skupina podliježu verifikaciji od strane Vijeća ministara. Meni zanima, pošto ste starosjedilac u Vijeću ministara ovdje, upućeni ste u puno stvari, o granicama, o svemu ostalom što se događa, volio bih da čujemo i to – da li je Vijeće ministara ikada verificiralo ovu usaglašenu bilješku koja se tiče tehničkih aspekata mosta kopno-Pelješac.
Zahvaljujem. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ispravka krivog navoda se odnosi na ispravak navoda uvaženog zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Bevande. Naime, koliko sam razumio gospodin Bevanda kaže da Vijeće ministara nije usvojilo zaključke Parlamenta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Drugi.
Molim vas, molim vas, otkad to Vijeće ministara usvaja zaključke Parlamenta? Vijeće ministara provodi zaključke Parlamenta.
To je rekao.
Vijeće ministara nikad nije usvajalo zaključke Parlamenta. Prema tome, molim vas nemojte da, imaćemo, evo, tačku dnevnog reda – odnos Vijeća ministara prema Parlamentu, mislim to nema smisla, to nikad se nije desilo.
Hvala. Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Javila sam se ustvari da doprinesem razumijevanju ovih pitanja. Bojim se da mnogi, rekla bih, ne znaju o čemu govore. Neka mi ne zamjere, ali pričati o gabaritima mosta i možda se još šaliti ko može, koliki brod može proći zapravo je postavka još od te 2005. godine koja je, na neki način, plasirana, da ne kažem podmetnuta, Bosni i Hercegovini da se zabavi time i da ne rješava ovo, ova pitanja. Pa hoću jednu usporedbu da bismo razumjeli, praktično je replika 81 kolegici, dragoj kolegici Diani, jednako to izgleda pričati o prolasku ispod mosta kao da, i naravno vezano je za neškodljivi prolaz, kao da ja kažem nije problem, možeš proći kroz moju avliju ali kroz kapiju koja, ništa se ne brini, gabariti kapije odgovaraju gabaritima, nećeš nigdje udariti glavom i možeš proći, a onda ostaje pitanje – kad budeš prolazila šta ću te sve pitati u tom trenutku. Dakle, može li kroz, jer Pelješki most je postavljen, to je činjenica, na unutarnjim vodama Republike Hrvatske i zato Hrvatska ima pravo, kako kaže – mi pravimo na svom terenu. To je tačno, e sad što to nismo riješili da se zna šta je. Drugo, uzgred da pitam samo, nikad niko nije odgovorio – šta je dogovoreno na zajedničkoj sjednici. Gospodin Plenković se često poziva, kaže o tome smo se dogovorili, a mi ne znamo. Mene interesuje, kažem, ne ono šta je radila Hrvatska strana, nego šta smo radili mi.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Nisam imao namjeru da se javim, al' moram reći jednu stvar, da je Savjet ministara odličnu odluku donio. Nisam mogao da vjerujem na ..., govor vezano za ove zaključke, ja nisam mogao da vjerujem da Predstavnički dom usvaja u okviru zaključaka da se susjednoj državi uputi nota. To bi bio tako magareći potez da su oni uputili notu, da bi to bio skandal nad skandalima i dokaz da Bosna i Hercegovina apsolutno nikakvog odnosa prema nečemu nema. Note pišu, dakle, ministri spoljnih poslova, a odobrava izvršna vlast. I to da je urađeno, ja mislim, ja ne mogu da vjerujem čime se mi bavimo. Identičnu stvar, molim vas razumijem vaše emocije, razumijem potpuno što je danas ovoliko kamera, začuđen sam kako mediji sugestivna pitanja postavljaju. Odmah da kažem, ja sam za Bosnu i Hercegovinu i poštovanje svih zakona unutar Bosne i Hercegovine, uključujući i teritorijalni integritet i suverenitet, ja sam poslanik u Parlamentarnoj skupštini BiH, ali molim vas ima li veće gluposti poslije donešene ...
/nije uključen mikrofon/
Aleksandra, ja sasvim jasno znam da entiteti imaju ustavnu poziciju koji su visoko samostalni, ali oni su dio Bosne i Hercegovine, možemo pričati o bilo čemu ali to je stvarnost takva. Molim vas, da li je normalno da imamo raspravu o Pelješkom mostu i da je danas .... Šta radi Predsjedništvo BiH ... je, dakle, ustavna pozicija vođenje spoljne politike, šta radi Savjet ministara kao izvršna vlast, šta, je li imamo stavove Predsjedništva iz 2007. godine, iz 2006. godine, imali smo ekspertske grupe? I mi ulazimo u situaciju da se danas predlaže Deklaracija u kojoj se licitira ko je za ovu zemlju. Ja vam moram nešto reći, nisam ja ..., deset puta su bolji zaključci koje je kolega Kožul iznio i oni su deset puta više u interesu Bosne i Hercegovine, nego ova Deklaracija. Pa molim vas, mi ovdje nalažemo Predsjedništvu BiH nevjerovatnu stvar. Kako je, kako je moguće da ... I još jednu stvar, ko je poslanik duže vrijeme, moram reći jednu stvar koja je nevjerovatna, sjećate li se vi priče o Sutorini. Pazite molim vas, Republika Hrvatska je mnogo ozbiljnija priča nego Crna Gora. Sticajem okolnosti bio sam vani i razgovarao sam sa predstavnicima zakonodavne vlasti Crne Gore, ovaj, i zakonodavne i izvršne vlasti, doticalo ih nije priča o Sutorini. Da li, u Republici Hrvatskoj nikoga ova priča ne dotiče, samo što ćemo mi imati posljedice, samo što ćemo ... 82
Ovdje.
izvinjavam se, samo što ćemo mi imati posljedice.
Tako je.
Jedan uvaženi kolega u sazivu, sad da ne govorim kom, rekao mi je jednu stvar koja je tragična priča, ... što je rečeno, pa molim vas kakav je to način da se ministri pojedinačno obraćaju susjednim zemljama i Evropskom parlamentu ili predstavnik zakonodavne vlasti. Da li je to dobro? Nije dobro. I jedan kolega koji, dakle, nije ni moja politička opcija, rekao je – znaš šta sam zaključio ..., najtužnija stvar za nas u Bosni i Hercegovini što mi sebe ne doživljavamo ovdje ni kao predstavnike izvršne, niti zakonodavne vlasti, što nas i najmanja zemlja ne doživljava, i sve dotle dok ne budemo imali jedan glas o tome tako će stalno biti. Tako će biti ovdje i o Pelješkom mostu. Šta je trebalo danas ovolika rasprava već reći da podržavamo, da očekujemo da Predsjedništvo BiH u skladu sa ustavnom pozicijom provodi svoje aktivnosti, Savjet ministara u skladu sa svojom i da je Republika Hrvatska nama jedna od najznačajnijih zemalja, da je to izuzetno važna zemlja i da želimo s njom da imamo prijateljske odnose. Molim vas, koliko mi godina treba da čekamo na most na Svilaju, koliko godina treba da čekamo na most u Gradišci i da li mi treba opet da pravimo ispade da još 10 godina trpe građani ove zemlje dok mi uživamo u izobilju, svi hoće da smo vitezovi što pišemo nekom u nekoj drugoj zemlji ... Pa to nema smisla, to nema osnove diplomatske da, diplomatsko bontona od bilo koga .../govornik se upozorava na vrijeme ... ..., može privremeno samo koristiti u smislu ..., ali vjerujem. Evo, toliko.
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća dopustili ste kolegi duplo vrijeme za repliku, znači preko 2 minuta je govorio, nedozvoljeno vrijeme, dobro jeste govorio, ali mene ste prekinuli a ja smatram isto da sam dobro govorio za 45 sekunda. Znači, isključili ste me nakon 45 sekunda, a drugim kolegama dozvoljavate da 2 minuta prekorače u replici. Kolega se je trebao prijaviti za diskusiju, imao bi 10 minuta i ne bi povrijedio Poslovnik. Hvala.
Hvala lijepa i Vama. Ispravka krivog navoda Šemsudin Mehmedović. Izvolite zastupniče. 83
Ispravka krivog navoda se odnosi na krivi navod gospodina Lazara Prodanovića. Naime možda je Vama lijepo slušati ovu njegovu repliku.
Ja se nadam da je i Vama.
Meni, meni nije bilo baš, zato što, evo reći ću zato sam se i javio da ispravim krivi navod, znate mi nismo uputili notu Republici Hrvatskoj kao Zastupnički dom, nego smo donijeli zaključak legitiman i legalan i dali u zadatak Vijeću ministara da provede. A sad prvi puta ove, ovo je izum u ovom Parlamentu da Vijeće ministara glasa o zaključcima Zastupničkog doma, to je nedopustivo. I još da nas neko ubjeđuje ovdje, da nas neko ubjeđuje ovdje da eto ne trebamo se mi borit za prava Bosne i Hercegovine, znate, jer Republika Hrvatska je ozbiljna zemlja. Ozbiljna je i Srbija, ozbiljna je i Crna Gora bez obzira na broj stanovnika. Ali naše je legitimno pravo da se borimo za prava ove zemlje i građana ove zemlje i ne može nam to niko osporiti. Možda nam put nije odgovarajući, možda smo zakasnili, možda to dugo traje, možda je napravljeno, i jes sigurno, mnogo propusta, ali ne može nam to pravo niko osporiti. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite kolegice.
... izgleda kako smo ušli u ovu predizbornu godinu postaje sve zanimljivije. Kao što reče uvaženi kolega Prodanović, Hrvatsku ovo apsolutno neće dotaći, da budemo načisto, sve ove diskusije su ovdje usmjerene prije svega domaćoj javnosti. E, pa evo, ja imam jedan konstruktivan prijedlog, koji će u Hrvatskoj uslišiti taman koliko i sve ove ostale inicijative. S obzirom da očito je sporan most u Neumu, a mi u Republici Srpskoj imamo autoput, imamo granični prelaz, ali nam fali most kod Gradiške koji Hrvatska neće da napravi. Hajte da mi odavde pošaljemo jedno pismo Hrvatskoj da i taj most iz Neuma, Pelješac, prebaci gore u Gradišku gdje ih mi molimo i bićemo svi zadovoljni i mislim da je onda zadovoljen interes Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja se prije svega izvinjavam što sam duže diskutovao, svima vama, i nemam namjeru da sa javljam, nisam ovo govorio protiv bilo koga, odmah vam moram reći, podržavam pravo Bosne i Hercegovine u izlasku prema Konvenciji mora, al' ovo nije način, to je jedna stvar. 84 Druga stvar, uvažena koleginice Pandurević, Republika Hrvatska, odnosno Evropska unija ima pravo da poveže svoj teritorij, dakle, na način kako je odlučila. Bilo bi bolje da je to na drugi način ..., važno bi nam bilo da ostane Jadransko-jonska magistrala. Kad je u pitanju most kod Gradiške, .... on je za nas prioritet nad prioritetima i mi smatramo da samo dijalogom i zajedničkim dogovorom možemo doći do svih rješenja, uključujući i ovo pitanje kad je Pelješki most u pitanju. Mislim da ga mi, ja sam ovdje govorio samo sa aspekta šta smatram da ne treba praviti, ne treba da radimo nešto u korist sopstvene štete, trebamo učiniti sve da dođe do rješenja sa susjednim državama i sa svim drugim u interesu Bosne i Hercegovine. Evo, toliko.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne znam pod šta bih naveo ovo što želim reći i onda sam ispravka krivog navoda. Poštovana kolegice Pandurević, interes Bosne i Hercegovine je da sa svojim susjedima ima više nego dobre odnose, više nego dobre. A da bi imala više nego dobre valjda se startuje od onoga gdje smo, valjda treba da se završi ova farsa od razgovora oko granica, valjda treba i susjed napokon da kaže prekinuću i ja ovaj igrokaz i dajte da završimo tu priču, a ne da, znači opet naglašavam ne osporavam pravo gradnje mosta, jednostrano kaže, jer to je po njenom zakonu, po zakonu susjedne države, ja to radim na svojoj teritoriji i zatvori prolaz Bosni i Hercegovini prema otvorenom moru, što je u suprotnosti sa međunarodnim pravom. Pa i Evropska unija ima pravo da poveže teritorij, ali nema pravo da poništava međunarodne propise i pravo. Zamislite ako kažu da će da grade, i povežu teritorij, most prema Grčkoj, jer Grčka je odvojeno, živo me zanima preko čega će proći, možda preko Albanije, možda preko Crne Gore, možda, ko zna preko čega. Hvala.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, ja sam nekoliko puta čuo do sada u rasrpavi kako neko ne dozvoljava nekome da brani interese Bosne i Hrcegovine, pa mi ovdje svi govorimo o interesima Bosne i Hercegovine, bar do sada koliko sam ja čuo, i ove kolege koje drugačije govore od onih kolega takođe govore o interesima Bosne i Hercegovine i očito da mi te interese Bosne i Hercegovine razumjemo na različite načine. Ja mislim da je interes Bosne i Hercegovine da definiše sve granice sa susjedima u dogovoru sa susjedima. Ja mislim da ne treba da rješavamo pojedinačno svaki slučaj, pa smo malo rešavali Sutorinu, pa ćemo malo rješavati Pelješac, pa ćemo malo rješavati Kostajnicu, pa ćemo malo rješavati Štrpce, itd., itd. Hoćemo li svaki put kad imamo problem, za koji smo dijelom mi odgovorni, ne mi ovdje lično, nego govorim institucije koje 10 godina se nisu ozbiljno bavile ovim i više, hoćemo li svaki put ući u sukob sa nekim od susjeda ili komšija, hoćemo li, ili ćemo jednom to rješiti da završimo tu priču. Dakle, predlaganje ovakvih 85 deklaracija, zaključaka i svega onoga što svaki put rješava samo jedna problem nas vodi samo u daljnje sukobe i ništa drugo. I zbog toga ne prihvatam da su ovdje u Parlamentu jedni za, jedni protiv interesa Bosne i Hercegovine. Ja mislim da svi mi ovdje želimo da se ovo pitanje riješi kroz dogovor između zemalja koje su nam, sa kojima graničimo, ponavljam kroz dogovor. A mi smo najodgovorniji što tih dogovora dosad nije bilo, čak smo ih mi ponekad i izbjegavali na nekim pitanjima gdje smo mi procjenjivali da možemo lošije proći. I onda dolazimo u ovu situaciju da negdje prođemo lošije, negdje bolje, umjesto da smo to generalno završili mi ćemo se svakim slučajem pojedinačno baviti. Šta god mi ovdje gospodo donijeli, kakve god mi zaključke ovdje donjeli mi nećemo ubijediti Republiku Hrvatsku da ne gradi Pelješki most. To možemo, znači, uraditi, može se samo dovesti do arbitraže, a opet to mi ne možemo ovdje riješiti i nas se to ovje u ovom Parlamentu neće pitati.
Zvahvaljujem. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, nekoliko kolega već dosad, eto stalno sam razmišljao da izbjegnem i ovo javljanje za repliku, ali, dakle, prije svega koleginice i kolege ne pravi Hrvatska zid nego pravi most, pravi most, dakle ne pravi zid. A s druge strane podsjetiću nas samo da smo na 49. sjednici donijeli ove zaključke, o kojima je govorio i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara, dakle tražeći informaciju, a već smo i nečekajući je donijeli odmah zahtjev o noti, evo je, čak i da je ima pravo dati. Pa je onda gospodin Osmanović, nečekajući šta će Vijeće ministara ..., poslao odmah pismo gore, ovaj, ministru šta on misli o tome, pa je gospodin zamjenik predsjedavajućeg Doma poslao također pismo nečekajući ovu sjednicu ovdje šta će se danas dogoditi. Pa tako da imamo, gospodine Ahmetoviću, ta prepisivanja raznorazna. Dakle, ja nema ništa protiv da, nadam se da se neće naljutiti gospodin Džaferović, zovem imenom i ..., jer država to je on. Dakle, on može poslati pismo zato što je zamjenik, zato što nema nikakvog stava, a zatim, možda bi on više volio da se zove paša, ali eto sad to je prošlo vrijeme. I ja bih volio također da je gospodin Džaferović bio na zasjedanju ZAVNOBiH-a zamislite kakva bi nam onda država bila i koji bi to bio borac protiv antifašizma, dakle kako bismo onda imali stavove ovdje izgrađene, kako bismo mi imali dobre odnose, kako bismo riješavali ta pitanja. Dakle, dajte ljudi, što je gospodin Prodanović rekao, pa nemojte se, nemojte svako sebi uzimati za pravo da predstavlja držvu, dajte da donesemo neke odluke, pa da onda ih prezentiramo kome god treba, pa makar i preglasavanjem što radite najčešće. Hvala lijepo.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, kolega Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa i ja ću pokušati malo drugačije da pogledam na taj problem, a isprovociran sam ovom tvrdnjom da ne gradi, da Pelješki most nije zid Ja upravo mislim da je obrnuto, da se izgradnjom Pelješkog mosta i zaobilaženjem teritorije Bosne i Hercegovine u komunikacijama evropskim mi 86 dovodimo, na neki način, u izolaciju. Ali nije kriva Hrvatska za to Da sam ja bio pregovarač ja bih ponudio sve što hoće samo da naprave to parče Jadransko-jonskog autoputa koji prolazi kroz Bosnu i Hercegovinu. I ako imate vremena otvorite ponovo pregovore, možda je to povoljnija varijanta i za Hrvatsku, i mi ćemo ostati dio nekih koridora i nekih dešavanje, a ne ovako da pričamo o izolaciji i borbi, kao mi se ovdje borimo za interese Bosne i Hercegovine a tako što se borimo protiv izgradnje mosta. Dajte da se borimo za interese Bosne i Hercegovine tako što ćemo ići ka integracijama, a ne ka izolacijama. Hvala.
Hvala. Kolega, zamjenik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, uvažene koleginice i kolege zastupnici. Ja sam se javio za repliku nakon diskusije gospodina Novakovića. U međuvremenu desila se i diskusija gospodina Lovrinovića koji, tako eto u svom stilu, ima običaj da iznese neke kvalifikacije koje samo on može tako da smisli. Ja se, naravno, ne želim spuštati na taj nivo i ja Vama gospodine Lovrinoviću neću uopće odgovarati, samo ću Vam kazati da to ne radim jer ne želim da se spuštam na nivo na koji se Vi umijete spustiti. To je očigledno Vaš problem, a nije moj problem. Poštovane koleginice i kolege, Bosna i Hercegovina, Republika Bosna i Hercegovina, Republika Hrvatska i Savezna Republika Jugoslavija su potpisnice Dejtonskog mirnovnog sporazuma. Dejtonski mirovni sporazum podrazumjeva potpuno jasno i nesporno da Republika Bosna i Hercegovina, nastavlja svoje postojanje sa izmijenjenim imenom, kao međunarodno priznata država, sa imenom Bosna i Hercegovina, unutrašnjom strukturom, itd., i granice te države su međunarodno priznate granice, dakle granice Bosne i Hercegovine su međunarodno priznate granice prema Ustavu Republike Bosne i Hercegovine i prema stavovima od ... komisije, odnosno Međunarodne zajednice, a to su one granice gdje je Bosna i Hercegovina vršila upravnu i sudsku vlast u momentu priznanja, a Bosna i Hercegovina je priznata 6. aprila '92. godine retroaktivno sa 6. martom '92. godine od Evropske unije, Sjedinjenih Američkih Država, a nakon toga će uslijediti priznanja brojnih drugih država. To znači da su Mali Školj, Veliki Školj, do sredine Malostonskog zaljeva, vrh poluotoka Kleka teritorij Bosne i Hercegovine. To dalje znači da Bosna i Hercegovina, kao potpisnica, kao i sve ove države koje sam pomenuo, Međunarodne konvencije o pravu mora iz '82. godine ima pravo na potpuno neometan, kao pomorska država, pristup otvorenom moru. Ovdje je problem upravo u tome što se Bosni i Hercegovini izgradnjom ovog mosta u situaciji neuređene granice i tvrdnjom predstavnika Republike Hrvatske da oni most grade u okviru svojih unutrašnjih voda, onemogućava pristup otvorenom moru na način i po režimu kako to propisuje Međunarodna konvencija [[govornik se upozorava na vrijeme]] Dakle, potpuno otvoren, nesmetan pristup. Nisu to oni režimi koji se pominju u izjavama, nego je to slobodan pristup, ničim ometan pristup otvorenom moru i u tome je problem. Bosna i Hercegovina nema ništa protiv toga da Republika Hrvatska povezuje svoj teritorij i Bosna i Hercegovina to ne osporava, ali ima protiv toga da to radi Republika Hrvatska, da se na taj način, tom radnjom jednostranom, zagrađuje Bosna i Hercegovina i mi se borimo za svoje pravo. I sva je suština u 87 tome. Mi pozivamo Republiku Hrvatsku, Evropsku uniju čija je Hrvatska članica, a Bosna i Hercegovina hoće da bude članica Evropske unije, u pristupnoj je fazi, da ovo pitanje riješimo na taj način. Dakle, ovo se ne može završiti drugačije osim uređenjem granice na principima o kojima sam govorio, na principima Dejtona. Ja sam se tako ponašao i kada je Sutorina bila u pitanju i pretrpio sam brojne kritike. Ja branim princip međunarodno priznatih granica, princip upravne i sudske vlasti na dan kada je Bosna i Hercegovina priznata i ostajem dosljedan kod toga i danas kada govorim na tu temu. Dakle, ovo se može završiti samo tako što će se urediti granica dogovorom, dakle dogovoriti između Bosne i Hercegovine i Hrvatske, uz posredovanje Evropske unije, šta je to od objekata koji se postavljaju, pa i most, što Bosni i Hercegovini omogućava konzumiranje prava bez ikakvih ograničenja u pristupu otvorenom moru kako je to propisano Međunarodnom konvencijom. Toliko, hvala vam.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Kao neko ko je previše puta bio žrtva gospodina Džaferovića kada bih 10 sekundi prešao određeno vrijeme, ja Vas zaista molim da reagujete. Imamo ovdje dvije povrede Poslovnika. Dakle, gospodin Džaferović je, po pitanju replike govorio četri minute umjesto dvije, koliko mu Poslovnik dozvoljava, i druga stvar, ovo je bila diskusija nije bila replika. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, mene već dugo svrbi ruka da pritisnem ovu tipku ispravka krivog navoda, ali sam čekao da rasprava ode dalje, da sakupim, tako da sad ću ispraviti jedan krivi navod, možda i još jednom upozoriti gospodina Bosića ili prenijeti, evo, ovaj jedan svoj stav. Dakle, upravo ova prometnica koja ide pelješkim, niže kategorije, koja ide Pelješkim mostom i preko Pelješca, definitvno rješava dvojbe o trasi nesporne Jadransko-jonske ceste. Ona završava u Bosni i Hercegovini sa snažnim interregionalnim čvorom na jugu Bosne i Hercegovine. To je jedno. Drugo što moram ispraviti krivi navod, odnosno replicirati nekolicini kolega koji su ironizirali Hrvatski narodni sabor kao nevladinu organizaciju, itd., makar ne trebam ja od njih braniti Hrvatski narodni sabor, ali evo dužan sam ovdje reći da je Hrvatski narodni sabor politička organizacija u sastavu koje je preko 15 političkih stranaka, a te stranke imaju više od 600 predstavnika u različitim zakonodavnim tijelima u Bosni i Hercegovini, u ovom Parlamentu nas ima pet, a u Domu naroda sa pet izaslanika smo najbrojnija politička grupacija. Nitko ko ozbiljno shvata politiku, nitko ko ozbiljno shvata i prihvata ustavnu strukturu Bosne i Hercegovine ne bi trebao to ironizirati, a posebno dovoditi u pitanje legitimnost stavova Hrvatskog narodnog sabora koje ja kao zastupnik u ovom Parlamentu iznosim. 88
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo ja, ja pokušavam da shvatim čime sam ja, ovaj, izazvao diskusiju kolege Džaferovića, pa nisam našao upošte da sam ja, odnosno da je bilo šta u diskusiji kolege Džaferovića vezano za moju diskusiju, izuzev što sam ja rekao da mi taj problem nećemo riješiti ma kakvu deklaraciju donijeli ovdje. I to tvrdim i sada, kakvu god mi deklaraciju donijeli, nećemo riješiti. Dobra stvar je ovoga što smo intenzivirali prepisku sa Evropskim parlamentom, pa svaki dan pišemo im pisma. Nažalost nećemo otuda dobijati odgovore, ali evo, ovaj, raspisali smo se dobro ovih dana. Ja ponavljam još jednom – ne može Bosna i Hercegovina zaštiti svoje interese parcijalnim rješavanjem granica, i valjda je to svima jasno. Šta smo mi radili 10 godina od kad se pojavio problem gradnje Pelješkog mosta? Kako nismo završili priču o granicama, nego poslije 10 godina smo mi sad sjetili se da mi nismo definisali granicu, a ljudi hoće da prave most? 10 godina nam trebalo da se sjetimo, šta smo radili 10 godina. Ja ne znam da li neko shvata moju diskusiju na način kao što ja hoću da kažem. Ja hoću da kažem da mi ne treba i ne možemo ovdje donositi deklaracije, ali možemo zadužiti one koji mogu u kontaktima sa Hrvatskom problem da riješe. I ja u tom smislu mislim da trebaju ići i ove diskusije i ove rasprave, a ne dopisivanjem, suprotno, odnosno to više nije suprotno praksi, to je praksa ovog Parlamenta da se zloupotrebljava pozicija, da se udara pečat ko kako hoće, da u ime Parlamenta piše ko kako hoće i kome hoće, bez ikakvih stavova Parlamenta i Kolegija. O tome bi se dalo na dugo i na široko, ali ja o tome ne želim da otvaram jer ću [[govornik se upozorava na vrijeme]] samo time bezveze zakoplikovati i inače problem. Dakle, problem se rješava razgovorom sa susjedima oko granica, i to treba krenuti odmah, po meni.
Hvala. Zamjenik, Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Moram da reagujem na konstataciju gospodina Kožula da sam ja u krivu jer biće Jadransko-jonska magistrala koja će biti definisana Pelješkim mostom. Znači, gospodine Kožul, ja upravo govorim da je to problem, Jadransko-jonska magistrala prolazi kroz sve zemlje Mediterana, odnosno Jadranskog i Jonskog mora, osim kroz Bosnu i Hercegovinu zato što će biti zaobiđena Pelješkim mostom. I kako to nikome nije palo na pamet, da je interes Bosne, ja govorim o interesu Bosne i Hercegovine, da je interes Bosne i Hercegovine da bude, da kroz njenu teritoriju prolazi autoput i da je to važniji interes od ovih ostalih. Hvala.
Hvala. Zamjenik, Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega. 89
Dakle, gospodine Novakoviću, ja sam se referirao na Vašu diskusiju, nisam navodio kasnije navode u svojoj replici, imajući u vidu stav koji ste Vi zauzeli inače po ovom pitanju, kada ste govorili kako Bosna i Hercegovina treba odjedanput na jedno mjesto stavi sva ova pitanja, da ih razriješi, a mi imamo tekuće, goruće pitanje, izgradnja mosta ide, kredit ide, itd. Ja sam zbog toga se javio i pozvao na Vas i na Vašu diskusiju. Gospodine Arnaut, ja sam dugo vremena izbjegavao da vodim polemiku sa Vama, ali danas ste iskazali vrhunac Vašeg bezobrazluka i nekorektnosti. Niste Vi, gospodine Arnaut, nikakva žrtva Šefika Džaferovića, niti bilo ko je žrtva Šefika Džaferovića. Ja se trudim, i trudio sam se da poštujem Poslovnik, pogledajte malo stenograme svih sjednica Parlamenta, pa ćete onda moći sami zaključiti da je zapravo ovaj Parlament žrtva Vaše ambicije da napredujete i da se zbog toga dopadnete svom šefu i sav je vic u tome. Toliko, hvala Vam.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vidite ovako, mislim Poslovnik vrlo jasno zabranjuje vrijeđanje poslanika i ovo što je gospodin Džaferović istakao, po bilo čijoj definiciji, predstavlja vrijeđanje i ja tražim, u skladu sa poslovničkom odredbom, da ovo moje upozorenje o njegovom vrijeđanju uđe u zapisnik. Očito je gospodin Džaferović nervozan jer mi osporava pravo da poslovnički intervenišem kada on vrlo jasno prekrši Poslovnik. Dakle, ja sam intervenisao po dva osnova, jedan poslovnički osnov je da replika traje dvije minute, gospodin Džaferović je nesporno govorio četri minute. Druga poslovnička odredba je da replika služi, odnosno ispravka krivog navoda, da se ispravi krivi navod nekog drugog poslanika, a ne samo po dužini, nego i po suštini ranije izlaganje gospodina Džaferovića je predstavljalo diskusiju, a ne ispravku krivog navoda. Dakle, to je potpuno jasno. A što se tiče ambicija, evo ja neću prekršiti Poslovnik, pa govoriti pod ovim, ovom tačkom, odnosno pod ovim javljanjem, nego malo kasnije. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Ovaj, ovo je prosto nevjerovatno. Tema koja je na dnevnom redu dugi niz godina, pa evo da kažemo, gospodin Mesić, pa gospodin Josipović, pa evo, gospođa Grabar-Kitarović, o tim stvarima govore, a u Bosni i Hercegovini se o tim stvarima ne govori. I da slučajno kolegica Vajzović nije postavila to pitanje o ovome se vjerovatno ne bi još razgovaralo. Mi jako malo imamo i detalja, pa i sposobnosti i znanja da o ovim stvarima mjerodavno razgovaramo. Ja to 90 govorim u svoje ime, ali ne vjerujem ni da ostali koji, znam otprilike koje su provinijencije i kojeg su obrazovanja, i kakvog su obrazovanja, da mogu da valjano razgovaraju i zato nam se i dešavaju diskusije koje se svode na lični nivo. I ja zaista ne mogu, ja ne mogu da vjerujem da ćemo mi doći do nekog ovdje rješenja koje će biti u skladu sa renomeom, statusom, ugledom i pozicijom ovog visokog Doma. Pa mora neko u ovoj zemlji da tu politiku vodi. Ko je drugi nego Vijeće ministara, ko je drugi nego Predsjedništvo, da o tim stvarima razgovara i da, ako treba, te stvari, inpute, daje Parlamentu, a ne da mi na ovakav način ovdje sad raspravljamo, da li je Matanović uradio ovo, da li je Jusko uradio ono, kako to mi shvatamo Koridor 1, Jonski koridor, kako ko od nas to shvata, šta taj most radi, pa mi govorimo sada o gazu, o dubini gaza brodova, ja pravo da vam kažem ne vjerujem da iko taj koji je pomenuo gaz broda zna šta to znači i da u svom radnom vijeku se s tim stvarima nije susretao. Ovo je potpuno ispolitizirana rasprava. Ja zaista mislim da bi bilo dobro da na neki način dođemo do nekih, kako bih rekao, valjanih rasprava, utemeljenih rasprava, jer imamo interes i da sa Evropskom unijom, odnosno sa Hrvatskom sačuvamo dobre odnose, ali da prije svega zaštitimo interese Bosne i Hercegovine i da u tom smislu ovo bi trebalo mnogo bolje i kvalitetnije da se pripremi i da oko ovoga vodimo raspravu. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja samo vidim da se približava šest sati, a rekli ste da ćemo prekinuti raditi i rekli ste da ćemo sutra nastaviti. Ja bih molio, ako je moguće, ako to nije žurno da nastavimo sutra, jer je Gospojina, da se to nastavi u ponedeljak.
Ovako, iscrpili smo u ovom trenutku ispravke krivog navoda, ... 18 sati, mi smo se tako dogovorili da prekinemo rad ovog Parlamenta, odnosno za danas. Nastavak bi se trebali dogovoriti. Uz konsultacije sa Kolegijem to je prijedlog za 13. u 10 sati. ____________(?) Srijeda u 10 sati. Srijeda u 10 sati. Obzirom da je sutra u posjeti predsjednik Vučić, tako da, evo, zbog obveza i drugih, naravno, koje imaju, nastavak ... [[zajednička diskusija]] ____________(?) . [[nije uključen mikrofon]] imamo i mi obaveza koje su ranije dogovorene 13. Ponedjeljak ... odgovara vjerovatno ... 91 [[zajednička diskusija]]